30.3.2004 DA C 80/39 Den Europæiske Unions Tidende
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til
Rådet og Europa-Parlamentet — Integreret produktpolitik Miljøpåvirkninger set i et livscyklus-
perspektiv«
(KOM(2003) 302 endelig)
(2004/C 80/11)
Kommissionen besluttede den 18. juni 2003 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode
om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.
Det forberedende arbejde henvistes til EØSU’s Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne
og Miljø, som udpegede Richard Adams til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 13. november2003.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 404. plenarforsamling af 10. og
11. december 2003, mødet den 10. december 2003, følgende udtalelse med 81 stemmer for, 1 imod og3 hverken for eller imod.
1. Indledning
1.1. Meddelelsen om integreret produktpolitik (IPP) er et af
de koordinerede Kommissions-initiativer, som tager fat påspørgsmålet om bæredygtighed i produktion og forbrug — i
dette tilfælde med særlig henvisning til produktlivscyklus-
planlægning og minimering af affald og negativ miljøpåvirk-ning. Den er et led i en større strategi, hvor EU erkender, at etubæredygtigt produktions- og forbrugsmønster bidrager til en
forværring af miljøet og global uretfærdighed.
1.2. EU går stærkt ind for bæredygtig udvikling, hvilket
fremgår tydeligt af en række erklæringer og strategier, derer gået forud for og støtter Johannesburg-erklæringen fra
Verdenstopmødet i 2002 om Bæredygtig Udvikling. På topmø-
det fastlagde man et kollektivt ansvar for at nå målene om atbekæmpe fattigdom, ændre forbrugs- og produktionsmønstreog beskytte og styre naturressourcegrundlaget for økonomisk
og social udvikling. Kommissionen har også vedtaget en
rapport om »Miljøteknologi og bæredygtig udvikling« (
1), som
blev fremlagt i marts 2002, og en meddelelse om »Udarbejdelse
af en handlingsplan for miljøteknologi« (2) samt senest en
meddelelse om » Mod en temastrategi for bæredygtig udnyttelseaf naturressourcerne« (
3).
1.3. Meddelelsen om integreret produktpolitik (IPP) tager
afsæt i Kommissionens engagement i bæredygtig udvikling og
en erkendelse af, at IPP er et vigtigt element i de fremtidige
tematiske strategier om bæredygtig anvendelse af naturressour-
(1) KOM(2003) 122 endelig.
(2) KOM(2003) 131 endelig.
(3) KOM(2003) 572 endelig.cerne og forebyggelse og genanvendelse af affald og kan
generelt bidrage til en sådan udvikling og som sådan være
med til både at nå målene for miljøbeskyttelse og udryddefattigdommen i verden.
1.4. Meddelelsen bemærker, at det er nødvendigt at give
produktpolitik en miljødimension, fordi højere disponible
indkomster i Europa betyder, at den samlede mængde produk-ter i EU øges. Samtidig må man også have den globale
fattigdom in mente, da IPP er et vigtigt aspekt hen imod
opfyldelse af EU’s tilsagn om global bæredygtig udvikling. Defattigste 40 % af verdens befolkning tegner sig for kun 11 % af
forbruget på verdensplan, hvorimod de rigeste 15 % tegner sig
for 56 %. Øget import af ressourcer er også med til at skubbemiljøbyrden fra forbrugs- til eksportlandene. Import udgør forøjeblikket næsten 40 % af det samlede materialebehov i EU og
er især vokset hurtigt i 90’erne (
4).
1.4.1. Fattigdom, forringelse af miljøet og den fortvivlelse,
der følger heraf, er ikke kun moralsk uacceptabelt, det erogså med til at destabilisere lande og hele regioner. Blandt
fattigdommens forskellige årsager og virkninger er et ubære-
dygtigt produktions- og forbrugsmønster yderst relevant forde spørgsmål og problemstillinger, som EU’s strategi for
bæredygtig udvikling prøver at løse.
1.5. EU har arbejdet på at få spørgsmålet om et bæredygtigt
forbrugs- og produktionsmønster behandlet tidligere i Johan-
nesburg-gennemførelsesplanen, og beslutningen om først at
tage problemet op til behandling i 2010/2011 er udtryk for et
(4) Jf. Tredje miljøvurdering, Det Europæiske Miljøagentur, maj 2003.
C 80/40 DA 30.3.2004 Den Europæiske Unions Tidende
grundlæggende problem. Lande med nyligt udviklede økono-
mier er bange for, at bæredygtighed kan lægge en dæmper på
den økonomiske vækst, mens mange økonomisk udviklede
lande har produktions- og forbrugsmønstre, der må ændresgennemgribende, hvis de skal være bæredygtige. Hvis måletom bæredygtig vækst skal nås på en måde, som tilfredsstiller
de forskellige behov i i- og u-landene, må de økonomiske
aktiviteter tage større hensyn til kriterier og indikatorer forbæredygtig udvikling. Dette kan indebære, at man bør tilskynde
til, at den økonomiske udvikling mere klart styres mod
positive menneskelige værdier såsom personlig udvikling oglivskvalitet, deltagelse i samfundslivet, demokrati og retfærdig-
hed samt overvågning af økonomiske præstationer i henhold
til disse mål, samtidig med at man undgår unødvendigeomkostninger, som kan hæmme økonomisk udvikling og
velstand.
1.6. EØSU har konsekvent og ihærdigt forsøgt at anvende
bæredygtighedsorienterede principper i sine udtalelser, hvordet er passende. EØSU har især støttet målet om bæredygtig
udvikling i sine udtalelser om Kommissionens forslag om
emballageaffald (
1); direktivet om affald fra elektrisk og elektro-
nisk udstyr (WEEE) (2); Kommissionens meddelelse om om-
struktureringen af fiskeriet i EU (3); Kommissionens meddelelse
om en strategi for bæredygtig udvikling af akvakultur iEuropa (
3); og i sin egen initiativudtalelse om EU’s Lissabon-
strategi og bæredygtig udvikling (4).
1.7. Kommissionens meddelelse om integreret produktpoli-
tik (IPP) fokuserer på det presserende behov for at mindske
miljøproblemer forårsaget af produkter og tjenester i løbet afderes livscyklus, fordi jorden ikke kan blive ved med atabsorbere forurening og levere naturressourcer. Det er nødven-
digt at tage hensyn til hele livscyklussen for produkter og
tjenesteydelser ved at forhindre, at de negative miljøpåvirknin-ger blot skubbes videre til de efterfølgende faser. En sådan
tilgang kræver en ændring af erhvervslivets synsmåde og af
forbrugeradfærden i Europa og alle andre udviklede økono-mier.
1.7.1. Hovedopgaven er at sikre både miljøbeskyttelse og
økonomisk og social udvikling, som produktion og forbrug
indvirker afgørende på. Ved at supplere de traditionelle
»command and control«- instrumenter med markedsbaseredeinstrumenter kan den integrerede produktpolitik levere nyeløsninger og muligheder for at opnå en bæredygtig udvikling.
(1) EFT C 221 af 17.9.2002, s. 31-36.
(2) EFT C 367 af 20.12.2000, s. 33.
(3) EUT C 208 af 3.9.2003.
(4) EUT C 95 af 23.4.2003, S. 54.1.8. Erfaringer har vist, at europæiske lande har opnået
resultater mht. mere effektiv udnyttelse af naturressourcerne,
hvilket har bidraget til en stabilisering af den samlede mængde
af anvendte råstoffer i forhold til den økonomiske vækst.Materialestrømmene er dog ikke blevet reduceret i absoluttetal (
5). Dette indebærer, at den miljøbyrde, som er knyttet til
ressourceanvendelse, bliver ved med at være stor, og i visse
lande betyder en absolut tilbagegang, at en »business as usual«-tilgang ikke fører til mindre ressourceanvendelse. Med de
10 nye landes tiltrædelse af EU vil der desuden være en tendens
til en stigning i materialestrømmene, da de vil tilstræbe densamme materielle og produktmæssige velstand som de øvrige
medlemsstater (
6).
1.9. På trods af forbedringer i reduktionen af miljøpåvirk-
ninger og på trods af en indsats for at mindske de økonomiske
forskelle mellem rige og fattige lande bidrager nettoresultatet
af de nuværende produktions- og forbrugsmønstre i denudviklede verden til at forøge den globale miljøpåvirkning og
er en af de faktorer, der begrænser de fattigere landes evne til
at fjerne udviklingskløften. Hvis i-landene skal mindske deresmiljøpåvirkninger væsentligt, bidrage til bæredygtig udvikling
og være med til at gennemføre FN’s millennium-udviklingsmål,
så er der behov for en strategi for bæredygtig udvikling, somkan anvendes konsekvent på alle økonomiske områder ogstøttes af regeringer og andre institutionelle aktører.
1.10. Meddelelsen om integreret produktpolitik anerkender
dette og slår fast, at »Udfordringen ligger i at kombinere
forbedrede leveforhold og velfærd — som ofte påvirkes direkte
af produkter — med miljøbeskyttelse«. IPP udgør derfor envæsentlig del af strategien for bæredygtighed. Desuden er
følgende foranstaltninger under udarbejdelse: en strategi for
bæredygtig anvendelse af naturressourcer, en tematisk affalds-strategi med stor vægt på affaldsforebyggelse (
7) og fremme af
grønne offentlige indkøb og miljøvenlige teknologier (8). Hvad
der endnu mangler at blive passende behandlet i Kommissio-nens række af strategiske initiativer til bæredygtig udvikling er
det mest komplekse spørgsmål af alle: hvordan kan vi ændre
vores adfærd for at opnå er mere bæredygtigt produktions- ogforbrugsmønster.
(5) Ressourceforbrug i europæiske lande — et skøn over materiale-
og affaldsstrømme, inkl. import og eksport, ved brug af analysein-strumentet for materialestrømme, marts 2003 — ETCWMF ogDet Europæiske Miljøagentur.
(
6) Det Europæiske Miljøagenturs tredje miljørapport (op. cit.) viser,
at nye EU-medlemsstater vil finde det vanskeligt at undgå ubære-dygtigt høje niveauer for materiale-input.
(
7) KOM(2003) 301 endelig.
(8) KOM(2003) 131 endelig.
30.3.2004 DA C 80/41 Den Europæiske Unions Tidende
1.11. Ud over at behandle Kommissionens meddelelse om
integreret produktpolitik direkte slår denne udtalelse også fast,
at vejen frem må være baseret på en væsentlig modydelse, da
en sådan strategi ellers ikke vil være effektiv. Dette indebæreret aktivt samarbejde mellem de forskellige interessenter —industri, handel, servicesektoren, miljø-ngo’er, forbrugere og
regeringer. Som repræsentant for civilsamfundet mener EØSU,
at det er nødvendigt også at indkredse de nøgleelementer, derskal til for at opnå en positiv indstilling til bæredygtighed.
1.12. Inddragelse af erhvervslivet og de andre relevante
aktører, der er nævnt, kræver dels en sammenhængende
informationspolitik, især om instrumenter til at forbedre
miljøet i hele produktionskæden og i hele produktlivscyklus-sen, dels en strategi til at fremme innovation, fastlægge win-
win løsningsmuligheder, vedtage bedste praksis og specifikke
løsninger og i det hele taget udnytte de muligheder, der liggerheri.
2. Resumé af Kommissionens meddelelse
2.1. Integreret produktpolitik sigter mod at støtte bæredyg-
tig udvikling ved at nedbringe miljøpåvirkningen fra produkterover hele deres livscyklus »fra vugge til grav«. Et produkts
livscyklus er ofte lang og kompliceret. Den dækker alle
områder fra udvinding af naturressourcer, design, fremstilling,samling, markedsføring, distribution, salg og brug til produk-
tets eventuelle bortskaffelse som affald. Samtidig involverer
den også mange forskellige aktører såsom designere, indu-strien, grossister, importører, forhandlere, servicesektoren,markedsføringsfolk og forbrugere. Integreret produktpolitik
skal stimulere hver enkelt del af disse individuelle faser for at
kunne forbedre deres miljøpræstationer.
2.2. Det foreslås, at der med mange forskellige produkter
og aktører ikke kun kan være tale om en simpel politiskforanstaltning for alt. I stedet foreslås en hel række værktøjer
— både frivillige og obligatoriske — som skal hjælpe med til
at nå dette mål. Disse værktøjer omfatter foranstaltningersom økonomiske virkemidler, stofforbud, frivillige aftaler,
miljømærkning og retningslinjer for produktdesign.
2.3. Der er sat fokus på to områder, som kan stimulere til
en løbende forbedring af produkters miljøpræstationer:
— etablering af rammebetingelser for en løbende miljø-
forbedring af produkter i produktions-, brugs- og bort-skaffelsesfasen af deres livscyklus;— fokusering på de produkter, der har størst potentiale for
miljøforbedringer.
2.4. Disse aktioner bør gennemføres i overensstemmelse
med IPP’s principper såsom livscyklusperspektiv, inddragelseaf interesseparter og løbende forbedring.
3. Generelle bemærkninger
3.1. Meddelelsen om integreret produktpolitik er en opfølg-
ning på Kommissionens grønbog fra februar 2001, somlancerede en bred høring af interesserede kredse om emnet.
EØSU vedtog sin udtalelse om denne grønbog i juli 2001 (
1).
3.2. I sin udtalelse om grønbogen bifaldt EØSU formålet
med IPP, men nærede en række bekymringer over denforeslåede strategi. Disse bekymringer gjaldt:
a) afhængighed af generelle fiskale instrumenter, som i
miljøsammenhænge altid har været kontroversielle og
vist sig lidet egnede til mærkbart at nedbringe miljøbelast-ningen fra produktionsaktiviteter;
b) for stor afhængighed af forskellige former for miljømærk-
ningsprocesser som generator for forbrugernes og er-
hvervslivets køb (
2);
c) mangel på anerkendelse af oplysningskampagner for
forbrugere;
d) undervurdering af, at indførelsen af helt afgørende instru-
menter som livscyklusvurdering (LCA) og miljødesignkræver en stor finansiel, organisatorisk og lovgivnings-
mæssig indsats;
e) behov for en større indsats til fordel for politikker,
der støtter forskning og innovation i SMV-sektoren og
målrettet sigter mod informationsformidling og udform-
ning af innovative processer til udvikling af mere miljø-venlige produkter.
3.3. Som noget positivt sætter den meddelelse, der følger af
grønbogen, nu ressourcer bag produktudvælgelsesmetoden og
produktpilotprojekter. Den foreslår, at der oprettes arbejds-
grupper, som ledes af Kommissionen, og at der indføres noglestyringsmekanismer. Kommissionen forpligter sig til at:
a) udarbejde IPP-indikatorer med henblik på at måle miljø-
forbedringer;
(1) EFT C 260 af 17.9.2001, s. 35-38.
(2) Punkt 3.2.4, EFT C 296 af 29.9.1997, s. 77.
C 80/42 DA 30.3.2004 Den Europæiske Unions Tidende
b) etablere rammebetingelser for en løbende miljøforbed-
ring, herunder undersøge eksisterende politiske værk-
tøjers effektivitet;
c) fremme anvendelse af livscyklusperspektiv gennem støtte
på EU-plan til frivillige pilotprojekter for enkeltprodukter,
som tager sigte på at påvise og indhøste erfaring i,hvordan IPP kan fungere, samt til anden forskning og
udvikling;
d) kræve en beretning fra medlemsstaterne om IPP’s gen-
nemførelse;
e) fremhæve betydningen af at informere forbrugerne gen-
nem produktmærkning etc. ud fra den betragtning, at
forbrugerne er blevet bedre til at udnytte produktionsin-formationer, så de ved køb af produkter kan træffe et valg
på et mere informeret grundlag;
f) arbejde med markedets positive aspekter ved at indføre
incitamenter til udbud og innovation;
g) opfordre medlemsstaterne til at udarbejde handlingspla-
ner for at gøre deres offentlige køb mere miljøvenlige og
tydeliggøre, i hvilket omfang myndighederne kan anven-de bæredygtighedskriterier, især i de tilfælde, hvor de
også leverer tjenesteydelser.
3.4. I alt væsentligt beskriver IPP-meddelelsen en længere
proces, som vil forløbe sammen med en række andre initiativer
til opnåelse af bæredygtig udvikling generelt og begrænsning af
ressourceanvendelse og miljøpåvirkning af affald i særdeleshed.Der efterlyses dog en større anerkendelse af behovet for
nærmere viden baseret på samfundsmæssig opbakning og
markedsefterspørgslen — både fra forbrugere og producenter— og endelig for koordineret politisk ledelse gennem en
omfattende indsats med det sigte effektivt at udnytte de
positive aktioner, der omtales i pkt. 3.3.
4. Særlige bemærkninger
4.1. EØSU bifalder forslaget om at iværksætte pilotprojekter
for at undersøge operationelle teorier, som skal danne grundlag
for yderligere forslag til bæredygtige udviklingsforanstaltnin-ger. Men da disse projekter er frivillige, vil områder, der er
vigtige for IPP’s succes, ikke altid være dækket. Yderligere
fremskridt i takt med den praktiske gennemførelse af IPP-aspekter bør ikke udelukkende afhænge af resultaterne afgenerelle frivillige pilotprojekter.4.1.1. Samtidig bør cost-benefit-analyser og miljøvurderin-
ger af andre valg danne grundlag for at sikre, at man bliver
enige om og anvender de mest effektive foranstaltninger. Man
bør også vurdere konsekvenserne af frie varebevægelser i detindre marked.
4.2. EØSU har nok forståelse for, at Kommissionens medde-
lelse ikke kan skrives om eller ændres, men det opfordrer
indtrængende Kommissionen til at overveje at medtage følgen-de punkter i en eventuel senere strategi eller aktion til udviklingaf IPP:
a) en mere omfattende beskrivelse af den integrerede pro-
duktpolitiks rolle i opfyldelsen af de specifikke forpligtel-ser, der indgår i det sjette miljøhandlingsprogram, og
andre relaterede programmer, især anerkendelse af eksis-
terende EU-miljø- og sundhedsmål i andre programmer;
b) en klar angivelse af fremtidige, nødvendige innovationers
retning og omfang;
c) en forpligtelse til at finde frem til den mest passende og
effektive løsning blandt de forskellige instrumenter, der
er nævnt i EU’s sjette miljøhandlingsprogram. Dette bør
omfatte:
i. fastlæggelse af klare målsætninger og ambitioner
for miljøet på basis af eksisterende politikker og
strategier såsom Kyoto, Det Europæiske Fællesskabsrammedirektiv for luftkvalitet, fremtidig affaldsfore-
byggelse, genvindings- og ressourcestrategier samt
restriktionslister over kemiske stoffer (som OSPAReller konventionen om persistente organiske miljø-
gifte);
ii. fastlæggelse af tidsramme, anvendelsesområde (hvil-
ke produkter og funktionsområder), indikatorer,evaluering og rapportering;
iii. nedsættelse af et IPP-styringsudvalg og efterfølgende
arbejdsgrupper om specifikke IPP-værktøjer;
iv. fastsættelse af regler og strukturer for en afbalanceret
inddragelse af interesseparter på styringsniveau, iarbejdsgrupperne og i forbindelse med produktspe-cifikke initiativer;
30.3.2004 DA C 80/43 Den Europæiske Unions Tidende
v. integrering af IPP-mål i offentlige udbud om varer
og tjenesteydelser;
vi. med et udgangspunkt i den eksisterende viden om
skadelige stoffer og forpligtelser om produktpriorite-
ring, når der skal træffes beslutning om specifik
produktlovgivning med minimumskrav til de mestmiljøbelastende produkter og behandling af relatere-
de analyse- og definitionsspørgsmål;
vii. integrering af produktlivscyklus-tankegangen og
miljødesign hos alle producenter via løbende forbed-ring med eksternt og uafhængigt opstillede mål og
referenceværdier, der kan sammenlignes med;
viii. tilvejebringelse af de nødvendige ressourcer til at
kunne give producenter, beslutningstagere og delta-gere i standardiseringsprocessen vigtige og uafhæn-gige tekniske oplysninger såsom data om produkt-
livscyklussen og produktsammenligningstests (den
bedste tilgængelige teknik [BAT] etc.);
ix. overvågning af potentielle, fremtidige afledte initiati-
ver såsom rammeprogrammet om miljøvenligt de-
sign af energiforbrugende produkter for at undgå
stærkt modstridende metoder (
1);
x. en forpligtelse til at forbedre adgangen til omfattende
data om produktlivscyklus for prioriterede produk-ter og en indsats for en standardisering af datafor-
mater;
xi. en konkret støtte til økonomiske værktøjer;xii. uagtet behovet for at skabe balance mellem vurde-
ring af den økonomiske indvirkning og miljøbeskyt-telse, og mellem producenternes og forbrugernes
ansvar er der brug for en klar køreplan for at
tilskynde producenter og forbrugere til at støtte enmere bæredygtig produktproces, som spænder overhele produktets levetid, fra vugge til grav;
(1) Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design afenergiforbrugende produkter og om ændring af Rådets direktiv
92/42/EØF, KOM(2003) 453 endelig.xiii. erkendelse af nødvendigheden af at skabe effektive,
skræddersyede ressourcer såsom en integreret pro-
duktpolitik eller et benchmarking-institut samt
oprettelsen af vigtige »forbrugerinformationsværk-tøjer« som EU-netværk for øko-test;
xiv. anerkendelse af, at effektiv anvendelse af IPP for at
minimere miljøpåvirkningen og ressourceanvendel-sen vil kræve en klarere ramme, som kæder alle
nuværende initiativer sammen, og en mulighed for
at introducere nye, generelle emner såsom at øgeforbrugerbevidstheden og skabe aktiv opbakning i
samfundet til bæredygtig udvikling;
xv. erkendelse af, at der på længere sigt kan blive brug
for yderligere tiltag for gradvist at tilpasse den
økonomiske aktivitet til aftalte bæredygtighedsmål;
xvi. erkendelse af, at SMV står over for særlige problemer
inden for forskning og omkostninger ved at gennem-
føre IPP-initiativer samt behovet for at yde praktiskstøtte til mindre fremstillingsvirksomheder og servi-ceerhverv, som engagerer sig i bæredygtige metoder;
xvii. Fremme af tværfaglig forskning for at indkredse
de udfordringer og muligheder, der ligger i et
bæredygtigt produktions- og forbrugsmønster;
xviii. fremme af forskningens rolle for i praksis at omsætte
den videnskabelige viden om forskellige produkters
miljøindvirkning og skabe et solidt grundlag for
udvikling af miljøvenlige teknologier, produkter ogtjenester.
5. Resumé
5.1. EØSU mener, at civilsamfundet erkender behovet for
en miljømæssigt proaktiv og afbalanceret politik for at skabe
et mere bæredygtigt produktions- og forbrugsmønster. EØSUanser denne meddelelse for et udgangspunkt. IPP kan yde etvigtigt bidrag til bæredygtig udvikling og til gennemførelse af
EU’s prioriteringer for miljøbeskyttelse, men kunne styrkes
gennem en klarere og mere detaljeret tilgang som beskrevetovenfor.
C 80/44 DA 30.3.2004 Den Europæiske Unions Tidende
5.2. EØSU mener dog, at civilsamfundet er ved at anerkende
behovet for et paradigmeskift hen imod et ægte bæredygtigt
produktions- og forbrugsmønster, også selv om der på det
personlige plan ikke er en tilsvarende vilje til at ændre adfærdog livsstil. I dette øjemed må der plæderes for en nyprioritering
på markedet — et partnerskab mellem forbrugere og produ-center. Forbrugerne afventer et udspil fra erhvervslivet ogstaten, erhvervslivet har brug for forbrugernes støtte ogmålrettede markedsincitamenter, staten søger civilsamfundetsopbakning til nye bæredygtighedsinitiativer. EØSU opfordrer
Bruxelles, den 10. december 2003.
Roger BRIESCH
Formand for
Det Europæiske Økonomiske og Sociale UdvalgKommissionen til at intensivere indsatsen for at opnå en
bæredygtighedsstrategi i en verden, hvor ubæredygtige produk-
tions- og forbrugsmønstre kan vise sig at være to af de mest
giftige elementer i miljøet (1)(2).
(1) Konklusionen på Green Choice: what choice?, et forskningspro-
gram under Britisk Forbrugerråd offentliggjort i juli 2003.
(2) Policies for Sustainable Consumption, september 2003, Udvalget
for Bæredygtig Udvikling UK.