Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets beslutning om Fællesskabets statistiske program 1998-2002« (98/C 235/14)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 31. marts 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Økonomiske, Finansielle og Monetære Spørgsmål, som udpegede Vasco Cal til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 12. maj 1998.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 355. plenarforsamling af 27. og 28. maj 1998, mødet den 27. maj 1998, med 118 stemmer for og 5 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Kommissionen fremlægger det 5. femårige statistiske program, som er udarbejdet af Eurostat. I henhold til artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker skal dette program forelægges Rådet til beslutning. I medfør af forordning (EF) nr. 322/97 skal Fællesskabet for, at det kan udforme, gennemføre, opfølge og evaluere sin politik rettidigt have rådighed over statistiske oplysninger, der er sammenlignelige mellem medlemsstaterne, ajourførte, pålidelige, relevante og udarbejdet så effektivt som muligt.

1.2. I det foreliggende program - forordning (EF) nr. 322/97 fastsætter, at det skal indeholde retningslinjer, hovedområder og målsætninger for de planlagte aktioner for en periode på højst 5 år - forfølger Kommissionen overordnet en kontinuitetsmålsætning, nemlig »at stille statistiske oplysninger af høj kvalitet til rådighed for Den Europæiske Union«. Det kræver, at EU's statistiske system opfylder følgende tre kriterier: tilgodese behovene for statistiske oplysninger til brug for Fællesskabets politikker, forbedre partnerskabet mellem Eurostat og de nationale statistiske kontorer (som tilsammen udgør Fællesskabets statistiske system) samt fastlægge prioriteringer.

1.3. Kommissionen opererer med fire kategorier af prioriterede mål:

- Fællesskabets politiske prioriteringer;

- de vigtigste projekter inden for statistik og infrastruktur;

- udvikling og opretholdelse af systemer, som tilgodeser nuværende politiske behov;

- andre nødvendige statistiske indikatorer.

1.4. Programmet vil koste mellem 83 og 95 mio. euro pr. år, som betales over Fællesskabets budget.

1.5. Programmet fastlægger de aktioner, der påtænkes inden for følgende hovedområder:

- frie varebevægelser;

- landbrug;

- fri bevægelighed for personer, tjenesteydelser og kapital;

- transport;

- fælles regler om konkurrence, fiskale spørgsmål og indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne;

- den økonomiske og monetære politik;

- den fælles handelspolitik;

- social- og arbejdsmarkedspolitikken, uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom;

- kultur;

- folkesundhed;

- forbrugerbeskyttelse;

- transeuropæiske net;

- industri;

- økonomisk og social samhørighed;

- forskning og teknologisk udvikling;

- miljø;

- udviklingssamarbejde;

- fællesskabsstatistikker, som ikke kan henføres til bestemte afsnit i traktaten.

1.6. Opregningen af disse hovedområder følger de tilsvarende afsnit i traktaten; der er altså ikke tale om nogen prioriteret rækkefølge. Kommissionens politiske prioritering er imidlertid klar, nemlig følgende tre områder:

- Den Økonomiske og Monetære Union;

- konkurrence, vækst og beskæftigelse;

- EU-udvidelsen.

1.7. Endelig angiver Kommissionen for hvert statistiske område ikke kun de statistiske behov, men også arbejde, som Eurostat på grund af manglende ressourcer er forsinket med eller må udsætte til senere.

2. Tidligere ØSU-udtalelser om samme emne

2.1. ØSU udtalte sig i april 1994 () om et forordningsudkast fra Kommissionen, der førte til Rådets forordning af 17. februar 1997 () om EF-statistikker. Rådet brugte altså hele tre år på at træffe en beslutning om dette vigtige spørgsmål. I sin udtalelse havde ØSU ingen principielle forbehold over for Kommissionens udkast.

2.2. ØSU afgav i november 1992 en udtalelse om bl.a. et »Forslag til Rådets afgørelse om rammeprogrammet for prioriterede aktioner vedrørende statistiske oplysninger 1993-1997« (). Udtalelsen konstaterede, at der var en vis ubalance mellem den politiske og den metodemæssige prioritering, og slog til lyd for »en tilnærmelse af de nationale statistiksystemers ydeevne til det højst mulige niveau«. Udtalelsen satte også et spørgsmålstegn ved mulighederne for at gennemføre det meget »ambitiøse« program fra Kommissionen.

3. Generelle bemærkninger

3.1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg glæder sig over den mulighed, det her har for at udtale sig om Fællesskabets 5. statistiske program. ØSU er i sit daglige arbejde opmærksom på, hvor vigtigt det er, at man på såvel EU-planet som i de enkelte medlemsstater råder over et veludstyret, ydedygtigt statistisk system. ØSU vil i nærværende udtalelse undlade atter en gang at komme ind på hvilke grundkrav, et sådant system skal opfylde. Det spørgsmål besvares udtømmende i forordning (EF) nr. 322/97 og i den udtalelse, ØSU afgav om Kommissionens udkast til denne forordning. ØSU betoner imidlertid, at Den Europæiske Union har behov for et statistisk system, der er tilstrækkeligt uafhængigt og udstyret med passende ressourcer.

3.2. ØSU finder, at Kommissionen i det foreliggende forslag skelner tilstrækkeligt klart mellem det metodemæssige arbejde og de aktioner, der gennemføres til støtte for EU's politikområder. ØSU mener imidlertid ikke, at Den Europæiske Union hidtil har gjort tilfredsstillende fremskridt med hensyn til harmonisering af de nationale statistiske systemer. Generelt må det fastslås, at harmoniseringen af EU-statistikken sker efter, at den tilsvarende fællesskabspolitik er defineret og gennemført.

3.3. Specielt beklager ØSU, at de nationale statistiske kontorer fortsat offentliggør statistiske tal, som overhovedet ikke er sammenlignelige, til trods for de bestræbelser, der udfoldes for at meddele Eurostat data, som er nødvendige for udarbejdelsen af sammenlignelige tal. Dette er særligt grelt inden for området beskæftigelse og ledighed. Alt for ofte finder de nationale indsamlinger af oplysninger sted med afsæt i forskellige fortolkninger af i øvrigt harmoniserede indsamlingsmetoder, som man er blevet enige om på fællesskabsniveau. Det kan føre til en diskriminatorisk udmøntning af EU-politikkerne.

3.4. ØSU ser positivt på, at Kommissionen på baggrund af det utilstrækkelige budget, der er afsat til Eurostat, med omhu har søgt at prioritere. ØSU anmoder imidlertid kraftigt om, at der ud over de tre prioriteter, som er nævnt i artikel 2 i forslaget til beslutning, tilføjes økonomisk og social samhørighed. Der er jo brug for pålidelige og hurtigt tilgængelige regionale statistiske oplysninger (), for at kunne foretage de transfereringer mellem lande og regioner, som er nødvendige for at tilgodese hensynet til den økonomiske og sociale samhørighed, der er og bliver en af de overordnede målsætninger for Den Europæiske Union.

3.5. ØSU beklager de forsinkelser og udsættelser, der er nødvendige inden for visse statistiske områder som følge af mangel på personaleressourcer og budgetmidler. Et kedeligt eksempel på en forsinkelse er den, der gør sig gældende inden for statistik vedrørende investeringer, hvor fortolkningen af de talmæssige data er afgørende for den makroøkonomiske politik og dermed for gennemførelsen af den politik for (monetær) stabilitet og (økonomisk) vækst, der funderes på EF-traktatens artikel 103. Det kan få alvorlige konsekvenser i tilfælde, hvor visse lande idømmes en bod med hjemmel i stabilitets- og vækstpagten.

3.6. Det Økonomiske og Sociale Udvalg godkender det forslag til Rådets beslutning, det har fået forelagt, men henviser til sine generelle bemærkninger ovenfor og sine særlige bemærkninger i det følgende.

4. Særlige bemærkninger

4.1. Det er ØSU's synspunkt, at Kommissionen under afsnit VI »Den økonomiske og monetære politik« burde give en klarere anvisning på, hvordan man når frem til en fælles metodologi for indsamling af statistiske data vedrørende udviklingen i forbrugerpriserne og vedrørende købekraftspariteter. Købekraftspariteter for det regionale plan, herunder for bycentrene, gør krav på særlig opmærksomhed. Sådanne data er nødvendige, ikke blot for at medlemsstaterne kan videreføre deres konvergenspolitik (artikel 103 i EF-traktaten), men også for at hensynet til den økonomiske og sociale samhørighed (jf. traktatens afsnit XIV) kan tilgodeses.

4.2. ØSU vil gerne vide, om Kommissionen ikke kunne komme med en klarere indikation af de statistiske behov i forbindelse med indførelsen af det endelige momssystem i Fællesskabet.

4.2.1. Valget af et definitivt momssystem, som indebærer beskatning i oprindelseslandet og ikke i forbrugslandet, vil således tvinge medlemsstaterne til at blive enige om et clearingsystem, der dæmmer op for provenutab. Denne omlægning vil kræve en mere vidtgående harmonisering af definitionen af de makroøkonomiske aggregater, der indgår i nationalregnskaberne, hvis der skal kompenseres for tab af oplysninger, som kan tilvejebringes i det nuværende momssystem.

4.3. ØSU er opmærksom på, at de byrder, der hviler på virksomheder, som skal levere statistiske data, kan være store, specielt hvor der er tale om SMV'er. De omkostninger, der lægges over på virksomhederne, kan imidlertid nedbringes afgørende:

- ved at samle data, som flere administrationer rekvirerer;

- ved at benytte ny teknologi (Internet m.v.), under iagttagelse af datasikkerhedshensyn i forbindelse med fortrolige oplysninger.

4.4. I de fleste tilfælde modsvares disse byrder imidlertid af fordele, da virksomhederne jo kan bruge den statistik, de selv er med til at levere, til f.eks. markedsundersøgelser m.v. En informationsindsats via seminarer og på Internettet kunne fremme virksomhedsledernes forståelse for nytteværdien af statistik, og ikke mindst anspore dem til selv at anvende disponibel statistik. Medlemsstaterne kunne bistå brancheorganisationerne med at udvikle edb-programmel, der omdanner de statistiske data til et ledelsesinstrument for virksomheden.

4.5. ØSU finder, at den sammenlignelige fællesskabsstatistik på området ledighed og beskæftigelse er aldeles utilstrækkelig. For det første er dataindsamlingsmetoderne meget forskellige i de forskellige medlemsstater, og for det andet mangler der præcise oplysninger om forskellige deltidsordninger, om tidsbestemte kontrakter og om lønmodtagernes individuelle præferencer med hensyn til arbejdstid og ansættelsesforholdets varighed. Sådanne oplysninger er nødvendige af hensyn til en EU-strategi for beskæftigelsen og de beskæftigelsesprogrammer, EU-landene skal udarbejde i den sammenhæng.

4.6. ØSU er enig i, at »fællesskabsstatistikkernes kvalitet er afhængige af kvaliteten af de data, der indberettes til Eurostat« og, »at det overordnede mål for Fællesskabets statistiske system er at opfylde alle behov for statistikker i EU på en integreret og harmoniseret måde« (se punkt 2.2 i Kommissionens meddelelse). På den baggrund vil ØSU understrege det store behov for at forbedre og videreudvikle EU-statistiksystemet, inklusive de nationale statistiske kontorer, og for at introducere nye arbejdsmetoder, således at den statistik, der er nødvendig for de store politiske beslutninger i EU, foreligger rettidigt.

Bruxelles, den 27. maj 1998.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT C 195 af 18.7.1994.

() EFT L 52 af 22.2.1997.

() EFT C 19 af 25.1.1993.

() Herunder statistiske data for byområder, på baggrund af de nye forslag til ændring af regionalfondsforordningerne.