KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 28.10.1996 
KOM(96) 494 endelig udg. 
SKOLEGANG FOR BØRN AF 
FORÆLDRE, DER UDØVER 
ERHVERV, HVOR DE ER 
OMREJSENDE 
Rapport om gennemførelsen af de foranstaltninger, Rådet og 
undervisningsministrene forsamlet i Rådet har planlagt 
22. maj 1989 - 89/C 153/01 
(forelagt af Kommissionen) 

Side 
Indledning 3 
KAPITEL 1 
1.1. Kvantitative data om personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende 5 
1.2. Socio-økonomiske data 16 
1.3. Skolegang for børn, hvis forældre i kraft af deres erhverv er omrejsende 22 
KAPITEL 2 
Foranstaltninger med henblik på udvikling af information og støtte til forældrene 27 
KAPITEL 3 
Adgang til førskole- og grundskoleundervisning 31 
KAPITEL 4 
Sekundærskoleundervisning og erhvervsuddannelse 35 
KAPITEL 5 
Kostskoler og pensioner 38 
KAPITEL 6 
Information, støtte og uddannelse til lærere, andet pædagogisk personale 
og skoleledere 39 
KAPITEL 7 
Andre foranstaltninger og initiativer 40 
KAPITEL 8 
Resultater og retningslinjer for det fremtidige arbejde 42 
BILAG 45 
1 
INDLEDNING 
I 1984 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning (dok. 1-1522/83)1 om undervisning af 
børn, hvis forældre ikke har fast bopæl. 
I konsekvens af denne beslutning lod Europakommisionen foretage en undersøgelse af 
undervisningssituationen for børn af flodskippere, cirkusfolk og gøglere i de tolv 
medlemsstater. 
Resultaterne og konklusionerne af denne undersøgelse er nærmere beskrevet i to 
rapporter. 
Den første rapport (1987) dækker undervisningssituationen for børn af flodskippere og 
cirkusfolk. 
Den anden rapport (1988) omhandler undervisningssituationen for børn af gøglere. 
På Kommissionens initiativ blev konklusionerne og henstillingeme i disse rapporter drøftet 
med repræsentanter for undervisningsministrene og eksperter/repræsentanter for de 
pågældende befolkningsgrupper (herunder de faglige organisationer) fra de forskellige 
medlemsstater (den første rapport blev drøftet i marts 1987, den anden rapport i maj 
1988). 
På grundlag af resultaterne og henstillingerne fra den undersøgelse, Kommisionen lod 
foretage, samt de retningslinjer, der kan uddrages af høringen af repræsentanter for disse 
erhvervsgrupper uden fast bopæl og af drøftelserne mellem eksperterne og 
repræsentanterne for undervisningsministrene vedtog Rådet og undervisningsministrene, 
forsamlet i Rådet, den 22. maj 19892, en resolution om skolegang for børn af forældre, der 
udøver erhverv, hvor de er omrejsende. 
Sigtet med resolutionen er at udvikle en global og strukturel strategi, der skal bidrage til at 
fjerne de hindringer, der står i vejen for disse børns skolegang. 
Rådet og undervisningsministrene, forsamlet i Rådet, vil bestræbe sig på at fremme en 
række foranstaltninger med henblik på skolegang forbørn, hvis forældre i kraft af deres 
erhverv er omrejsende. Disse foranstaltninger tager sigte på : 
at fremme nyskabende initiativer, 
at foreslå og understøtte positive og hensigtsmæssige foranstaltninger, 
at sammenkæde de iværksatte foranstaltninger, 
at udbrede kendskabet til de konklusioner og den lære, der kan drages af 
erfaringerne. 
' EFT C 104 af 16.4.1984, s. 144. 
2 EFT C 153 af 21.6.1988, s. 1-2. 
Medlemsstaterne opfordres derfor i resolutionen til at bestræbe sig på følgende : 
at forbedre de omrejsende familiers kendskab til undervisningsordninger og -tilbud, 
at lette adgangen til børnehaveklasser og grundskole, 
at træffe foranstaltninger med henblik på at give de pågældende børn adgang til en 
fuldstændig uddannelse på sekundærtrinnet og en passende erhvervsuddannelse, 
at tilskynde til, at der sikres optagelsesmuligheder for disse børn på kostskoler eller 
pensioner i relevante tilfælde, 
at tilskynde til, at lærerne under deres grunduddannelse og efter- og 
videreuddannelse oplyses om omrejsende børns særlige forhold og behov, 
at fremme støtte til lærere, skole- og kostskoleledere og ansvarlige for mobile 
undervisningsenheder. 
Det anføres i resolutionen, at en fællesskabsintervention på dette område vil være 
hensigtsmæssig for at stimulere de nationale initiativer for så vidt angår udveksling af 
erfaringer og synspunkter mellem de berørte parter. 
Den foreliggende rapport er udarbejdet i medfør af den resolution, der blev vedtaget i maj 
1989. Det overordnede formål med rapporten er - nogle år efter resolutionens vedtagelse -
at give den af ministrene ønskede redegørelse for de forskellige stadier i gennemførelsen 
af de foranstaltninger, der er omhandlet i resolutionen. 
De enkelte medlemsstater har i samråd med deres repræsentanter i Ad hoc-gruppen for 
Tværkulturel Undervisning udarbejdet en national rapport. Disse rapporter er naturligvis en 
vigtig informationskilde for nærværende rapport. 
Sigtet med rapporten er at 
give en samlet redegørelse for situationen i Den Europæiske Union med hensyn til 
gennemførelsen af resolutionen fra maj 1989 både i de enkelte medlemsstater og 
på fællesskabsplan, 
udarbejde en foreløbig fortegnelse over og foretage en vurdering af resultaterne for 
at kunne bedømme de hidtidige erfaringer og samle mere viden om forholdene, 
undersøge fordelene ved en fællesskabsstrategi via udvekslingen af erfaringer og 
information mellem de forskellige parter, der beskæftiger sig med undervisnings-
spørgsmål i medlemsstaterne, 
undersøge den synergieffekt, der er opnået via samordningen af de forskellige 
aktiviteter, både via samordningen med andre fællesskabsforanstaltninger og via 
sammenhængen med andre internationale institutioners aktiviteter. 
Rapporten skal også betragtes som et redskab for den fremtidige planlægning på dette 
område. Analysen og evalueringen skulle gerne resultere i retningslinjer og forslag til 
yderligere tiltag på både kort, mellemlang og lang sigt. 
Endelig er rapporten tænkt som et informationsredskab, der skal bidrage til at holde de 
berørte parter informeret om situationen og udviklingen som helhed. Rapportens udgivelse 
skal tilskynde til overvejelser, handling og samarbejde på de relevante områder. 
KAPITEL 1. 
GENERELLE BAGGRUNDSOPLYSNINGER 
1.1. Kvantitative data om personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende 
1.1.1. Oversigt over eksisterende kvantitative data om de forskelle erhvervsgrupper 
Det er forbundet med store vanskeligheder at indsamle data om de forskellige 
grupper inden for de omhandlede erhvervsområder. Det er altid meget vanskeligt 
og nogle gange umuligt at få præcise tal, og mange af dataene er anslåede eller 
ufuldstændige. Populationens mobilitet er en meget vanskelig faktor, når man skal 
indhente pålidelige data, og der er en risiko for, at man i nogle tilfælde tæller 
personer flere gange, mens man i andre tilfælde slet ikke får dem medregnet. I 
forbindelse med denne rapport er det også et problem, at dataene blev indsamlet i 
sommeren 1993, men skal dække tidsrummet ultimo 1991. Disse data skal derfor 
betragtes som et vejledende øjebliksbillede. 
En sammenligning med de data, der blev indsamlet som led i Kommissionens 
undersøgelse (1985-1988), viser 
antallet af flodskipperfamilier i de pågældende medlemsstater (B, F, D, NL) 
er faldet i de seneste år (specielt i F); 
antallet af cirkusfolk og gøglere er nogenlunde uændret (selv om Tysklands 
forening har betydet, at tallene her er steget ganske kraftigt). 
Aktiviteten inden for gøgler- og cirkussektoren er vokset i de seneste år. Resultatet 
er, at de forskellige cirkus opholder sig i lange (eller længere) perioder ad gangen i 
de forskellige lande. 
Der er ofte tale om middelstore til store cirkus med mange artister og 
medarbejdere, der også medbringer familien. 
Værtslandene gør opmærksom på, at det mange gange er umuligt at få at vide 
præcist, hvor mange bøm/unge i den skolepligtige alder, der indgår i disse grupper, 
hvilket naturligvis gør det vanskeligt at afgøre, hvordan deres skolegang kan eller 
bør tilrettelægges mest hensigtsmæssigt. 
Projekterne er blevet udvidet, således at de ud over omrejsende som flodskippere, 
cirkusfolk og gøglere også omfatter sæsonarbejdere og fiskere. 
TABEL 1 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : BELGIEN 
BELGIEN 
Befolkningsgruppe 
FLODSKIPPERE 
CIRKUSFOLK 
GØGLERE 
ANDRE 
I ALT ANTALLET AF 
Foretagender 
1289 
6 
1380 
2 675 Familier 
1639 
1639 Personer 
i alt 
4 261 
74 
3 500 
7 835 Børn i skolealderen 
819 
10 
464 
(nederlandsktalende del) 
1293 
KILDER : 
Flodskippere: 
Cirkusfolk 
Gøglere Det Nationale Socialforsikringsinstitut for Selvstændige Erhvervs­
drivende 
Det Nationale Statistiske Kontor 
Kostskoler og pensioner for børn af omrejsende forældre 
Børnehaveklasser ved kajpladserne i det nedeiiandsktalende 
område. 
unofficial cencus carried out in 1992 
Gøglere Association 
BEMÆRKNINGER : 
1. Informationer om flodskipperfamilierne er meget begrænsede. Det samlede antal 
personer i denne gruppe og deres aldersfordeling er udregnet på grundlag af kvalifi­
cerede overslag og/eller ikke helt pålidelige kilder. 
2. Også med hensyn til gøglerne hidrører tallene fra kvalificerede overslag. De admini­
strative kanaler giver ikke mulighed for systematisk indsamling af data. Eftersom 
gøglererhvervet ikke er officielt anerkendt, er de pågældende registreret som 
handlende. 
3. Dataene for cirkusfolks vedkommende er baseret på overslag fra pålidelige kilder. 
TABEL 2 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : TYSKLAND 
TYSKLAND 
Befolknings-gruppe 
FLODSKIPPERE 
CIRKUSFOLK 
GØGLERE 
ANDRE 
IALT Antallet af 
Foretagender 
1751 
230 
7 500 
9 481 Familier Personer 
i alt 
8 761 
8 761 Børn i 
skolealderen 
1 526 
1200 
4 000 
6 726 
KILDER : 
Flodskippere: -
Cirkusfolk : 
Gøglere : 
BEMÆRKNINGER Statistisches Bundesamt (Arbeitsverband der Deutschen 
Binnenschiffahrt) 
Bund der Selbståndigen in der Binnenschiffahrt 
Gesellschafl der Circusfreunde 
Circuszeitung 
Circusseelsorge 
Deutsche Schausteller Verband e.V. 
Schaustellerseelsorge 
1. Dataene kan ikke udspecificeres i det ønskede omfang, fordi der hverken foreligger 
officielle statistikker for de 16 delstater eller for hele landet. 
2. Spørgsmålet om etnisk tilhørsforhold er ikke blevet berørt, hverken af myndigheder, 
institutioner, undervisningsorganer eller i forbindelse med folketællinger eller 
spørgeundersøgelser. 
3. Efter Tysklands forening er antallet af personer, der i kraft af deres erhverv er om­
rejsende, steget kraftigt. Der er især tale om cirkusfolk og gøglere. 
4. Antallet af børn er særligt stort i familiecirkus. 
5. Med hensyn til antallet af foretagender i gøglersektoren i tabellen skal det 
understreges, at der kun er tale om foretagender, som er medlem af en erhvervs­
sammenslutning. Der findes også en række foretagender (specielt de såkaldte 
"Komedianten"), som ikke er medlem af faglige sammenslutninger. 
TABEL 3 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : FRANKRIG 
FRANKRIG 
Befolknings-gruppe 
FLODSKIPPERE 
CIRKUSFOLK 
GØGLERE 
ANDRE 
IALT Antallet af 
Foretagender 
2 660 
140 
15 000 
(7 500 omrejsende) 
17 800 Familier 
808 
4 000 
15 000 
67 000 
(15 000 omrejsende) 
86 808 Personer 
i alt 
3 259(?) 
3 259 Børn i 
skolealderen 
1643 
1643 
KILDER : 
Flodskippere: -
Cirkusfolk : 
Gøglere : 
Andre omrejsende : La Caisse d'allocations familiales de la navigation intérieure 
Undersøgelse foretaget af EFECOT (European Federation for the 
Education of the Children of Occupational Travellers) i samarbejde 
med "Centre National de Formation des Personnels d'Inspection et 
de Direction" (Centre CONDORCET) (1992-1993) 
Spørgeundersøgelse foretaget af ANDAC (Association Nationale 
pour le Développement des Arts du Cirque) 
Undersøgelse (jf. flodskippere) 
Centre National des Arts du Cirque 
Syndicat National des Industriels Forains (SNIF) 
Undersøgelse (jf. flodskippere) 
Fédération des Commerçants non Sédentaires 
TABEL 4 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : LUXEMBOURG 
LUXEMBOURG 
Befolknings-gruppe 
FLODSKIPPERE 
CIRKUSFOLK 
GØGLERE 
ANDRE 
IALT Antallet af 
Foretagender 
50 
50 Familier 
50 
50 Personer i alt 
160 
160 Børn 1 skolealderen 
55 
55 
KILDER : 
Gøglere: Det Luxembourgske Gøglerforbund 
TABEL 5 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : GRÆKENLAND 
GRÆKENLAND 
Befolknings-gruppe 
FLODSKIPPERE 
CIRKUSFOLK 
GØGLERE 
ANDRE 
IALT Antallet af 
Foretagender 
110 
110 Familier 
600 
600 Personer 
lait Børn i 
skolealderen 
300 
300 
KILDER : 
Gøglere : Det Græske Gøglerforbund 
TABEL 6 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : IRLAND 
IRLAND 
Befolknings-gruppe 
FLODSKIPPERE 
CIRKUSFOLK 
GØGLERE 
ANDRE 
IALT Antallet af 
Foretagender Familier 
92 
92 Personer 
lait Børn i 
skolealderen 
173 
173 
KILDER / BEMÆRKNINGER : 
1. 11991-92 lod Det Irske Gøglerforbund foretage en undersøgelse med 
forskningsstøtte fra Undervisningsministeriet. Undersøgelsen blev udført i 
samarbejde med EFECOT. 
2. Med en margen på 10% skulle der være taget tilstrækkelig højde for forskellen 
mellem det registrerede og det faktiske antal. 
TABEL 7 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : ITALIEN 
ITALIEN 
Befolknings-gruppe 
FLODSKIPPERE 
CIRKUSFOLK 
GØGLERE 
ANDRE 
IALT Antallet af 
Foretagender 
130 
7 000 
7 130 Familier 
650 
7 000 
7 650 Personer 
i alt 
2 902 
31594 
34 496 Børn i 
skolealderen 
1 109 
13 400 
14 509 
KILDER / BEMÆRKNINGER : 
1. Antallet af foretagender (cirkus- og gøglermarkeder) er opgivet af ANESV (Associa-
zione Nationale Esercenti Spettacoli Viaggianti) 
2. Antallet af familier/personer i alt/børn i skolealderen er beregnet som et overslag 
baseret på tal fra en spørgeundersøgelse foretaget af ANESV i samarbejde med 
EFECOT. 
3. Den under punkt 2 nævnte spørgeundersøgelse gav bl.a. følgende resultater med 
hensyn til cirkusfamilier : 
Antal besvarelser : 116 (alle fra cirkusfamilier, som rejser rundt i hele Italien). Disse 
116 familier omfatter 286 børn (heraf 198 i skolealderen). 
4. Blandt gøglerne besvarede 886 familier denne spørgeundersøgelse (jf. punkt 2) : 
396 af disse familier rejser rundt i hele Italien 
287 familier rejser rundt i Midtitalien 
223 familier rejser rundt i Syditalien 
De 886 familier omfatter 2227 børn, hvoraf 1696 er i skolealderen. 
10 
TABEL 8: Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende: NEDERLANDENE 
NEDERLANDENE 
Befolknings-gruppe 
FLODSKIPPERE 
CIRKUSFOLK 
GØGLERE 
ANDRE 
IALT Antallet af 
Foretagender 
4 560 
13 
1200 
5 773 Familier 
4 560 
46 
1200 
5 806 Personer 
i alt 
12 000 
169 
2 950 
15119 Børn i 
skolealderen 
2 749 
43 
550 
3 342 
KILDER : 
Flodskippere: 
Cirkusfolk og 
gøglere : CBS (Rapport Statistiek van de Binnenvloot 1991) 
CAIS (1993) 
Undersøgelse foretaget af Van der Ploeg (1990) 
LSOVK (Landelijke Stichting Onderwijs Varende Kleuters) 
BSOS 
Stichting Rijdende School (SRS) 
TABEL 9 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende: STORBRITANNIEN 
STORBRITANNIEN 
Befolknings-gruppe 
FLODSKIPPERE 
CIRKUSFOLK 
GØGLERE 
ANDRE 
IALT Antallet af 
Foretagender Familier Personer 
i alt Børn i 
skolealderen 
22 
158 
1 116 
1296 
KILDER / BEMÆRKNINGER : 
1. I England og Wales findes der et særligt tilskudsprogram i medfør af "Section 210 
of the Education Reform Act 1988", hvor der kan gives tilskud til ekstraundervisning 
af børn af omrejsende, herunder også børn af personer, der i kraft af deres erhverv, 
er omrejsende. Tilskuddene bruges hovedsagelig til flere mobile lærere og 
skolesocialrådgivere og skal medvirke til, at børn af forældre, der i kraft af deres 
11 
erhverv er omrejsende, får en mere regelmæssig skolegang, følger bedre med i 
læseplanerne og opnår et højere indlæringsniveau. Tilskuddene bruges til ekstra­
udgifter: skolerne modtager bevillinger for børn af forældre, der i kraft af deres 
erhverv er omrejsende, og disse børn er indmeldt på samme måde som alle andre 
børn. 
2. Dataene for England og Wales i rapporten er taget fra spørgeskemaer, som er 
udfyldt af de lokale skoleforvaltninger (LEA). Der blev udsendt spørgeskemaer til 
alle LEA i England og til de fem LEA i Wales, som i øjeblikket modtager tilskud i 
henhold til "Section 210". I Nordirland blev de relevante informationer samordnet af 
undervisningsministeriet (Department of Education in Northem Ireland, DENI), men 
der bor kun få om overhovedet nogen personer, der i kraft af deres erhverv er 
omrejsende i Nordirtand. I Skotland blev dataene indsamlet af STEP (Scottish 
Travellers Education Programme). STEP sendte alle skoler et spørgeskema med 
anmodning om detaljerede oplysninger om skolegangen for børn, hvis forældre i 
kraft af deres erhverv er omrejsende (skoleåret 1991-1992). 
3. Figur 9 giver en oversigt over data indsamlet fra 58 LEA'er i England, 2 i Wales og 
12 i Skotland. Der er ingen data fra Nordirland, idet der i Nordirland praktisk talt ikke 
findes personer, der på grund af deres erhverv ikke er bofaste. 
4. I England rapporterede fire LEA, at der fandtes 22 børn af flodskippere i deres 
område (17 i grundskolealderen, som alle gik i skole, og 5 i sekundærskolealderen, 
som alle gik i skole). 
5. 13 LEA rapporterede, at der i deres område fandtes 158 børn af cirkusfolk i deres 
område (65 i grundskolealderen, som gik i skole, og 34 i grundskolealderen, som 
ikke gik i skole, samt 15 i sekundærskolealderen, som gik i skole og 44 i sekundær­
skolealderen, som ikke gik i skole). 
6. I England rapporterede 31 LEA, at der var 1 116 børn af gøglere i deres område 
(681 i grundskolealderen, som gik i skole, 102 i grundskolealderen, som ikke gik i 
skole, samt 253 i sekundærskolealderen, som gik i skole, og 75 i sekundær-
skolealderen, som ikke gik i skole). 
7. Antallet af gøglerbørn i Skotland er ikke registreret. Ved STEP-spørgeundersøgel-
seme registreredes i alt 70 familier med børn, der modtog skoleundervisning i 
vintersæsonen. 11988 havde den skotske afdeling af Storbritanniens Gøglerforbund 
609 medlemmer. Denne afdeling anslog, at der i 1993 var 500 gøglerfamilier med 
base i Glasgow (som rejste rundt i Skotland og Nordengland). 
12 
TABEL 10 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : SPANIEN 
SPANIEN 
Befolknings-gruppe 
FLODSKIPPERE 
CIRKUSFOLK 
GØGLERE 
ANDRE 
(=SÆSONARBEJDERE) 
IALT Antallet af 
Foretagender 
-
30 
3 500 
-
3 530 Familier 
-
300 
3 500 
7 000 
10 800 Personer 
i alt 
-
1200 
10 000 
48 157 
59 357 Børn i 
skolealderen 
-
600 
3 000 
20 457 
24 057 
KILDER : 
Cirkusfolk : 
Gøglere : 
Sæsonarbejdere : Ministeriet for Undervisning og Videnskab (Madrid) 
Det Spanske Gøglerforbund 
Ministeriet for Undervisning og Videnskab (Madrid/Sevilla) 
(Antallet af familier/børn involveret i projekter i Rioja og Andalusien). 
De kvantitative data, der er indsamlet på nationalt/regionalt plan, er ukomplette og i mange 
tilfælde baseret på overslag. I denne forbindelse henvises til kilder og bemærkninger til de 
enkelte tabeller. De samlede tal for EU både inden for de enkelte erhvervsgrupper og for 
hele gruppen af personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende, og som er gengivet i 
de følgende tabeller, kan kun give et tilnærmelsesvist billede af de faktiske forhold. 
Medlemsstaterne P og DK er ikke omtalt i denne oversigt, fordi der ikke foreligger 
detaljerede kvantitative data. Der findes også personer, der i kraft af deres erhverv er 
omrejsende, i disse medlemsstater. Ifølge undervisningsministeriet i Portugal er der f.eks. 
mindst 1.000 børn i den skolepligtige alder (22 børn af cirkusfolk - 916 børn af gøglere - 61 
børn af andre personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende). 
TABEL 11 : Kvantitative data om flodskipperfamilier i EU 
EU-lande 
B 
D 
F 
NL 
UK 
IALT Antallet af 
Foretagender 
1 289 
1751 
2 660 
4 560 
10 260 Familier 
1 639 
1 751 (?) 
808 
4 560 
8 758 Personer 
i alt 
4 261 
8 761 
3 259(?) 
12 000 
28 281 Børn i skolealderen 
819 
(nederlandsk-talende del) 
1 526 
1643 
2 749 
22 
6 759 
13 
TABEL 12 : Kvantitative data om cirkusfolk i EU 
EU-lande 
B 
D 
E 
F 
G 
IRL (se tabellen for gøglere) 
I 
L 
NL 
UK 
IALT Antallet af 
Foretagender 
6 
230 
30 
140 
130 
13 
549 Familier 
300 
4 000 
650 
46 
4 996 Personer 
i alt 
74 
1200 
2 902 
169 
4 345 Børn i 
skolealderen 
10 
1200 
600 
1 109 
43 
158 
3120 
TABEL 13 : Kvantitative data om gøglere i EU 
EU-lande 
B 
D 
E 
F 
G 
IRL 
I 
L 
NL 
UK 
IALT Antallet af 
Foretagender 
1 380 
7 500 
3 500 
15 000 
110 
92 
7 000 
50 
1 200 
? 
35 832 Familier 
1 380 
7 500 
3 500 
15 000 
600 
92 
7 000 
50 
1200 
? 
36 322 Personer i alt 
3 500 
19 000 
10 000 
? 
1 500 
357 
31594 
160 
2 950 
? 
69 061 Børn i skolealderen 
464 
(Flamsk-talende del) 
4 000 
3 000 
? 
300 
173 
13 400 
55 
550 
1 116 
23 058 
14 
TABEL 14 : Det samlede antal personer i EU, som i kraft af deres erhverv er 
omrejsende 
Antallet af 
Erhvervsgruppe Foretagender Personer i alt 
FLODSKIPPERE 10 260 28 281 
CIRKUSFOLK (*) 549 13 560 
GØGLERET) 35 832 114 361 
ANDRE (F/E)("*) 267 880 
I ALT 46 641 424 082 
BEMÆRKNINGER : 
(*) Cirkusfolk (beregningsmetode): 
På grundlag af disponible data fra tre medlemsstater (E, I og L), er det muligt 
at beregne et gennemsnit af det samlede antal personer pr. foretagende i 
forhold til det samlede antal foretagender. I disse tre medlemsstater er der 
registreret 173 foretagender, der omfatter i alt 4271 personer. 
Ekstrapoleres dette tal på resten af EU, når man frem til 549 foretagender 
omfattende i alt ca. 13560 personer. 
(**) Gøglere (beregningsmetode): 
Otte medlemsstater (B, D, E, G, IRL, I, L og NL) har registreret 21322 familier 
(x) / 21942 bøm i skolealderen (y). x/y = 1,03 (antallet af bøm i skolealderen 
pr. familie). Tager man dette tal (1,03) som gennemsnit for de øvrige medlems­
stater (F), kan man anslå det samlede antal personer i gøglersektoren i EU 
(eksklusive gøglererhvervet i UK, hvor man hverken kender antallet af fore­
tagender eller antallet af familier). 
(***) Andre kategorier af omrejsende arbejdstagere (beregningsmetode): 
to medlemsstater (F og E) råder over data om andre grupper af omrejsende 
arbejdstagere (sæsonarbejdere, omrejsende handlende), 
fire medlemsstater råder ikke over data om andre grupper end flodskippere, 
cirkusfolk og gøglere. 
De foreliggende data giver ikke mulighed for at beregne det nøjagtige samlede 
antal personer, hvorfor der må laves et kvalificeret overslag for at give et vist 
indtryk af størrelsen af denne gruppe. 
Det gennemsnitlige antal børn pr. familie pr. gruppe er på grundlag af de fore­
liggende data følgende : 
Cirkusfolk (E, I og NL) 1,76 pr. familie 
Gøglere (B, D, E, G, IRL, I, L og NL) 1,03 pr. familie 
Flodskippere (B, D, F og NL) 0,76 pr. familie 
Sæsonarbejdere (E) 2,92 pr. familie. 
Det gennemsnitlige antal bøm pr. familie for ovennævnte grupper er 1,62. På grundlag 
af de registrerede antal familier (sæsonarbejdere/omrejsende handlende) og på 
15 
grundlag af det anslåede gennemsnitlige antal bøm pr. familie (1,62) kan det samlede 
antal personer inden for disse grupper anslås til mindst 267 880. 
1.2. Socio-økonomiske data 
1.2.1. Indlandsskibsfart3 
I perioden fra 1979 til 1988 kunne der registreres et fald i det samlede antal fartøjer på 
20,3% samt et fald på 4,8% i den transportede tonnage inden for EU. 11988 anslog 
man forsat overkapaciteten af lastrum til 20%, idet der stadig var en strukturbetinget 
skævhed mellem udbud og eftersprørgsel på grund av følgende faktorer: 
den voldsomme nedgang i produktionen af kul, som altid har været et vigtigt 
element i efterspørgslen efter transport ad indre vandveje, 
krisen i jern- og stålsektoren, som førte til et fald i indlandstransporten af 
mineraler og foranledigede de virksomheder, som har brug for disse produkter, 
til at søge nye placeringer nær større havne, hvor de har lettere adgang til 
oversøisk importerede mineraler, 
krisen i byggesektoren, som medførte et fald i transporten af sand, cement og 
grus, der er afgørende produkter for indlandsskibsfarten, specielt på Rhin­
markedet, hvor byggematerialer tegner sig for 47% af den samlede 
trafikmængde. 
På udbudssiden er de vigtigste faktorer følgende : 
medlemsstaternes forholdsvis protektionistiske foranstaltninger på markedet 
for indlandsskibsfart, 
overinvesteringer i transportudstyr, som langt overstiger de faktiske 
markedsbehov, 
skattebegunstigelser til skibsværftsindustrien i visse lande, 
de mindre, flade fartøjer er ikke tilstrækkeligt alsidige til at kunne tilpasse sig 
efterspørgslens nye krav. 
Fællesskabet vedtog i april 1989 Rådets forordning nr. 1101/89, der iværksatte et program til 
sanering af flåden på grundlag af bidrag fra professionen, hvilket har gjort det muligt at reducere 
kapaciteten hos fartøjer beregnet til tørlast med 8% og tankskibenes kapacitet med 13%. Der 
er ingen tvivl om, at disse foranstaltninger effektivt har bidraget til at bringe markedet i balance, 
men ligevægten trues igen af den nye økonomiske recession samt behovet for liberalisering af 
markedet. 
For at råde bod herpå har Kommissionen den 23. maj 19954 vedtaget en samlet pakke med 
forslag til Rådet ~ organisation af markedet for sejlads ad indre vandveje og 
ledsageforanstaltninger, det tager sigte på at give transporten ad indre vandveje ed nyt opsving. 
Det drejer sic om gradvist at liberalisere transporten ad indre vandveje frem til den 1. januar 
år 2000 og om at lade liberaliseringen ledsage af foranstaltninger, der tager sigte på at reducere 
den strukturbetingede overkapacitet ( fornyet oplægning i perioden 1996-1998) og fremme 
investeringer i terminer ved indre vandveje. 
Kommissionen gav også udtryk for, at den ønskede at fremme kombineret transport3. 
Målsætningerne er følgende : 
at skabe en generel ramme for et kombineret transportsystem baseret på 
jernbane- og landevejstransport, som skal dække hele EU, og som skal flytte 
4 Europa-Parlamentet/Generaldirektoratet for Forskning: 
Arbejdspapir: Fremtidsudsigterne for transporten ad indre vandveje i Europa. Luxembourg, 1993. 
Fælles stilling vedtaget af Rådet den 27. juni 1996. 
16 
en betragtelig tonnage væk fra det overbelastede vejnet, 
at integrere trafikken på de indre vandveje og den øvrige skibstrafik i dette 
jernbane- og vejbaserede system. 
De indre vandveje er et godt alternativ til landevejs- og jernbanetransport, som er truet 
af overbelastning på en række europæiske strækninger, og som ved øget brug kun vil 
medføre stadigt større ulemper med hensyn til miljøforurening og 
transportomkostninger. Det europæiske net af indre vandveje har kapacitet til at 
absorbere trafikmængder, der langt overstiger den eksisterende mængde, under 
forudsætning af at der investeres i vedligeholdelse og passende forbedringer. 
En anden vigtig miljømæssig fordel ved transporten ad indre vandveje er, at den er 
mere sikker, hvor det drejer sig om transport af farligt gods.Tankskibe og fartøjer, der 
er bygget til containertrafik, har særligt sikkerhedsudstyr. Disse fartøjer har 
dobbeltskrog. Farten er altid konstant, og de skal kun udføre meget få farlige 
manøvrer. 
De virksomheder, som er involveret i europæisk indlandsskibsfart, er typisk familie­
foretagender, der sejler året rundt. Nogle af dem har faste ruter, men ruterne afgøres 
først og fremmest af typen af fartøj og udbud og efterspørgsel.I forhold til det 
begrænsede antal virksomheder, der er tale om, bidrager de ganske meget til 
beskæftigelsen. F.eks. havde de 1776 selvstændige virksomheder i Belgien i 1991 
1584 ansatte. (Disse data stammer fra ITB, Instituut voor het Transport langs de 
Binnenwateren, B, 1991). 
De pågældende virksomheder har organiseret sig i repræsentative 
erhvervsorganisationer i de forskellige medlemsstater (B, D, F og NL). Desuden har 
de på europæisk plan oprettet repræsentative paraplyorganisationer. Således findes 
der : 
Union Internationale pour la Navigation Fluviale (UINF) for rederne, 
Internationale Tankvaartvereniging (ITV) og 
Europese Schippersorganisatie (ESO). Sidstnævnte organisation 
repræsenterer 90% af ovennævnte familievirksomheder og har også været 
med til at oprette EFECOT (European Federation for the Education of the 
Children of Occupational Travellers). 
1.2.2. Cirkusverdenen 
Et cirkus er et familieforetagende. Meget ofte består kernen i cirkusforetagendet af én 
eller flere familier, som har arbejdet i cirkusmiljøet i flere generationer. 
Udover familiekernen kan cirkusforetagendet engagere cirkusartister og/eller hjælpe­
personale (teknikere, chauffører m.fl.). Spørgsmålet om, hvorvidt der ansættes 
yderligere medarbejdere, afgøres af foretagendets finansielle muligheder. Det er klart, 
at større cirkus engagerer flere artister og ansætter andre medarbejdere. 
Disse engagementer er normalt beregnet på én turné. Engagementernes længde er 
i realiteten bestemt af, hvor hyppigt programmet fornys. 
Det indebærer, at der i cirkusforetagender findes en forholdsvis uensartet gruppe af 
hjælpepersonale, der rejser sammen med den sædvanlige kerne af cirkusfolk. 
Cirkusaktiviteter foregår i to perioder, nemlig i vintersæsonen (hovedsagelig fra 
november til marts) og i sommersæsonen. 
17 
I de fleste medlemsstater forsøger cirkus at forlænge tumésæsonen. I nogle lande -
hovedsagelig i Sydeuropa - rejser cirkus året rundt. 
Cirkusforetagender rejser mange kilometer hver sommersæson. 
Hyppigheden af flytninger afgøres af antallet af steder, der skal besøges på en turné, 
samt antallet af forestillinger hvert sted. Der kan naturligvis gives flere forestillinger i 
stønne byer. I mindre lande (Belgien, Danmark og Nededandene) bliver cirkus normalt 
kun et par dage hvert sted. 
Det er et hårdt job at drive et cirkus. Specielt på en turné følger de mange aktiviteter 
efter hinanden i et forrygende tempo. Turnéen skal forberedes, der er en mængde 
administrativt arbejde, man skal på farten, teltet skal rejses og tages ned igen, 
materialer og udstyr skal vedligeholdes, der skal gives forestillinger, og dyrene skal 
passes. Hertil kommer, at man også skal sørge for sin familie! Desuden skal der 
trænes, og nye numre til den kommende sæson skal studeres og indøves. Arbejdet 
kan deles afhængigt af, hvor mange medarbejdere der er, men det er et faktum, at 
mænd, kvinder og bøm arbejder sammen i cirkusverdenen. 
I nogle medlemsstater (f.eks. Frankrig) ser det ud til, at cirkusfamiliernes rejsemønster 
- specielt i de mindre cirkus - har ændret sig i de senere år. De er begyndt at operere 
inden for mindre områder og er dermed tilbøjelige til at slå sig ned for længere tid af 
gangen. I disse medlemsstater sker det også hyppigt, at børnene ikke rejser med 
forældrene, men bliver tilbage og bor hos andre familier (enten slægtninge eller 
venner). 
De fleste cirkusbørn forbliver dog tæt på forældrene. Familielivet og forældrenes 
professionelle liv går op i en højere enhed. Børnene befinder sig altid i et travlt og 
hektisk miljø. De får hurtigt mange skiftende indtryk og erfaringer. Cirkusbørn påvirkes 
af det opslidende cirkusliv. De er involveret i cirkusforetagendet som helhed fra en 
tidlig alder, både artistisk (med deltagelse i beskedent omfang i forestillingerne) og rent 
arbejdsmæssigt iøvrigt, f.eks. i forbindelse med pasning af dyrene, salg af programmer 
osv. 
Mange cirkusbøm kan fra en tidlig alder klare sig på flere sprog. De befinder sig 
såtedes altid i et internationalt miljø. Mange af dem er meget kreative, opfindsomme 
og fleksible i deres adfærd. Deres livsform betyder, at de er i stand til at finde deres 
egne løsninger på de problemer, de støder på. Ser man på, i hvilket omfang de 
forskellige grupper i cirkusverdenen er organiseret, må der sondres mellem 
organisationer for cirkusledelse og organisationer for cirkusartister og andre 
medarbejdere. 
Der er en skarp konkurrence mellem de forskellige cirkusforetagender. Det er 
formentlig grunden til, at man i cirkusverdenen ikke interesserer sig voldsomt meget 
for velfungerende og operationelle overordnede organisationer. 
Kun s nogle få lande findes der faglige organisationer for cirkusdirektører. 
Det fremgik også af Paret-rapporten5, at artister og hjælpepersonale sjældent er 
medlem af en faglig organisation (fagforening). Cirkus spiller fortsat en vigtig rolle i 
befolkningens kulturelle liv i Den Europæiske Union. 11992 blev der efter anmodning 
fra ANDAC (Association Nationale pour le Développement des Arts du Cirque) og 
Rapport fra en undersøgelse foretaget i 1980 for Kommissionen af Pierre Paret af cirkusforetagenders 
og cirkusfolks økonomiske og sociale forhold i fællesskabslandene. 
18 
Kulturministeriets "Direction du Théâtre et des Spectacles" foretaget en undersøgelse 
af befolkningens "cirkusvaner" i Frankrig. 
Det fremgik af denne undersøgelse, at 16% af franskmændene (ca. 10 mio) gik i cirkus 
mindst én gang om året. (Se tabellen). 
TABEL 15 : Cirkusgængere i Frankrig 
Det procentvise antal personer fra hver aldersgrupper, som har været i cirkus 
inden over 12 måneder.... 
0-6 Ar 6-10 Ar 11-14 Ar 15-24 Ar 26-34 Ar 35-40 Ar 50-64 Ar over 65 Ar 
Kilde: Département des Etudes et de la Prospective (F) 
Besøg i cirkus indtager iflg. tabel 16 en fjerdeplads i franskmændenes kulturliv. 
19 
TABEL 16 : Franskmændenes kulturelle oplevelser 
Den procentvise andel af franskmænd (over 15 år), som har overværet eller besøgt.. 
Inden for de sidste 12 måneder 
Har besøgt, men ikke inden for de sidste 12 måneder 
Aldrig 
Omrejsende tJ/ol 
Biograt 
Zoologisk have 
Cirkus 
Museum 
Historiske monumenter 
Ottentlge dansearrangementer 
Loppemarked 
Natklub/diskotek 
Udstllng at moderne maleri/skulptur 
Sport 
Amanteater 
Professionelt teater 
Fokedans 
RevyirVarieé 
Kunstgaleri 
Forlystelsespark 
Klassisk koncert 
Rock-koncert -
Professionnel dans 
Jsiz-koncert 
Opera 
IH tor de sidste 12 måneder 
H w9 20 40 
L»|»nd 
§1 Har bes1gt, men Ikke Indenfor de sidste 12 måneder 
KILDE: Département des Etudes et de la Prospective (F) 
20 
1.2.3. Gøglere 
Det store flertal af foretagender i denne sektor er familieforetagender. Der er naturligvis 
stor forskel inden for disse foretagender med hensyn til udbud (salg, forlystelser, show 
m.v.), med hensyn til størrelse (radiobiler, konkurrencer, racerbaner eller et enkelt 
skydetelt) og med hensyn til rejseruternes længde. 
De fleste familier har været involveret i markedsgøgl i flere generationer. Deres 
livsrytme er fuldstændigt bestemt af "gøglermarkedskalenderen". I de fleste lande 
starter sæsonen i marts og varer til november. Det er den intensive rejsesæson. 
I nogle medlemsstater (de sydlige) er gøglerne på farten året rundt. I alle 
medlemsstaterne er der desuden stadigt flere af dem, der forsøger at finde arbejde i 
vintersæsonen. I flere lande er det i vintersæsonen f.eks. blevet almindeligt at afholde 
julegøglermarkeder. 
Antallet af flytninger afgøres i vidt omfang af foretagendets størrelse, men specielt af 
markedsperiodernes længde. De varierer meget afhængigt af, om det er et tivoli i en 
landsby eller i en større by. 
I de større byer stilles tivolierne ofte op for flere uger ad gangen. De fleste af 
foretagenderne rejser fra uge til uge fra ét sted til et andet. De fleste gøglerfamilier skal 
flytte mange gange i løbet af sæsonen, men nogle foretagender indskrænker deres 
flytninger til et bestemt område. Andre (hovedsagelig de største) dækker et større 
område. 
Gøglererhvervet har også en international dimension, det gælder specielt gøgler­
virksomheder fra Belgien/Nederiandene, Frankrig/Tyskland og Storbritannien/lriand. 
Stadigt flere foretagender rejser rundt i flere lande. 
At stille et tivoli op er meget arbejdskraftkrævende. Specielt i de større medlemsstater 
(F, D, UK og I) giver de store gøglerforetagender beskæftigelse til ganske mange 
mennesker. Som eksempel kan nævnes nogle tal for Tyskland (1979) : Udover de 
12000 "arbejdende familiemedlemmer" var der 22300 medarbejdere beskæftiget i 
gøglerforetagenderne. 
Kun de største foretagender har råd til at ansætte faste medhjælpere. Det er grunden 
til, at visse foretagender hyrer midlertidigt personale på bestemte tidspunkter (f.eks. 
når de skal stille tivoliet op eller pakke det sammen). Køb af nyt materiel, 
vedligeholdelse og reparationer kræver ganske betydelige investeringer af dem, der 
skal drive sådanne gøglermarkeder, for at give foretagendet den fornødne glans og 
tiltrækningskraft og holde det tidssvarende. 
F.eks. blev de samlede investeringer i gøglerforetagender i Tyskland i 1987 anslået til 
55 mio DM (= 32 mio ECU). 
Med hensyn til offentlighedens interesse for omrejsende tivoli, ådigt tilbagevendende 
markeder osv. findes der kun begrænsede kvantitative data. F.eks. blev der i Tyskland 
registreret 170 mio besøgende. Tabel 16 viser, hvor populære omrejsende tivolier er 
i Frankrig! 
Gøglermarkedssektoren i EU tegner sig for en årlig omsætning på 2,5 mia ECU. (Kilde 
: Det Europæiske Gøglerforbund). 
Det store antal flytninger og arbejdet med at opstille udstyret og pakke det sammen 
igen og igen betyder, at gøglerne må arbejde meget hårdt i 
rejsesæsonen.Vintersæsonen (december, januar og februar) er den periode, hvor 
21 
gøglerfamilierne skal kunne klare sig uden de løbende indtægter. Denne periode 
bruges til at reparere og vedligeholde materiel og køretøjer. I denne periode bor 
familierne i vinterkvarter, nogle med fast bopæl og andre i campingvogne på særligt 
indrettede pladser. 
Det er typisk for en gøglerfamilie, at familielivet og arbejdet går op i en højere enhed. 
I gøglerforetagender arbejder både mand og kone (og børn) sammen. 
I de fleste medlemsstater varetages gøglernes økonomiske og sociale interesser af 
faglige organisationer. I nogle lande repræsenterer disse faglige organisationer 
størsteparten af gøglerforetagenderne. I de største medlemsstater har de regionale 
faglige organisationer i mange tilfælde sluttet sig sammen i landsdækkende 
organisationer. Nogle af de faglige organisationer har allerede fungeret i mange år. De 
har deres egen ledelse og rådgivere, og i nogle lande udgiver de også deres egne 
publikationer og fagblade. 
I nogle lande er der socio-kulturelle organisationer, uddannelsesinstitutioner og 
kirkelige organisationer, der imødekommer gøglernes ønsker og behov. 
Ved siden af de nationale/regionale faglige organisationer findes der også Det 
Europæiske Gøglerforbund (European Shovmen's Union, ESU). Denne organisation 
blev oprettet i 1954. 
Alle medlemsstater i den Europæiske Union og EFTA-landene er repræsenteret i dette 
forbund. 
1.3. Skolegang for børn, hvis forældre i kraft af deres erhverv er omrejsende 
1.3.1. Førskoleundervisning 
I de medlemsstater (B, F og NL), hvor der findes børnehaver ved kajpladserne (skoler, 
der ligger tæt ved kanaler og floder), går stadigt flere bøm fra flodskipperfamilier 
regelmæssigt i skole. I de fleste medlemsstater får bøm af cirkusfolk og gøglere stort 
set ingen førskoleundervisning. 
1.3.2. Grundskoleundervisning 
I de pågældende medlemsstater (B, F, NL og D) modtager det store flertal af bøm fra 
flodsk«operfamilier grundskoleundervisning. Der benyttes i vidt omfang kostskoler og 
pensioner (almindelige kostskoler eller særlige faciliteter for de pågældende grupper). 
I nogle medlemsstater (f.eks. D) giver det forældrene store problemer på grund af de 
økonomiske konsekvenser (jf. kapitel 5). 
! iiere medlemsstater får børn af gøglere og cirkusfolk normal skoleundervisning i 
vintersæsonen. Bøm, som rejser med deres forældre i turnésæsonen, går i skole i 
nærheden af det pågældende tivoli eller cirkus. Resultatet er dog, at deres skolegang 
i tumésæsonen er meget uregelmæssig, og at de frekventerer flere forskellige skoler. 
I nogle medlemsstater findes der mobile skoler for børn af omrejsende gøglere (NL) 
og bøm af cirkusfolk (E, NL, én delstat i D og én LEA i UK). I den periode, hvor der 
blev indsamlet data til rapporten, var der i UK en mobil skole for cirkusbørn, men den 
er blevet nedlagt siden. Traveller Education Services (kontor for undervisning af børn 
af omrejsende), der får midler fra "Section 210", arbejder imidlertid med at opfylde de 
undervisningsbehov, bøm af cirkusfamilier har, i form af en række forskellige andre 
22 
løsninger. I nogle medlemsstater (f.eks. UK og F) suppleres undervisningen med 
fjernundervisningsmateriale. 
I nogle medlemsstater rejser bøm af gøglere og cirkusfolk ikke sammen med deres 
forældre i turnésæsonen. Disse børn bor på kostskoler eller i pensioner eller hos 
værtsfamilier (slægtninge). Det gælder specielt i Belgien, hvor størsteparten af 
gøglerbømene bor på kostskoler eller i pensioner. I andre medlemsstater (f.eks. F, NL 
og I) er det kun meget få, der vælger at benytte kostskoler og pensioner. 
Det skal nævnes her, at børn fra omrejsende cirkusfamilier har en meget 
uregelmæssig skolegang. Det skyldes hovedsagelig, at cirkus (specielt de mindre, der 
udgør det store flertal af cirkus), ofte besøger mange forskellige steder i tumésæsonen 
og sjældent bliver mere end nogle få dage på samme sted. 
Der er særlige problemer med undervisningen af børn fra cirkus, der rejser 
internationalt (der kommer stadigt flere internationale omrejsende cirkus). Værtslandet 
har sjældent noget klart indtryk af, hvor mange bøm det drejer sig om, eller hvordan 
man kan tilrettelægge undervisning for disse bøm. De pågældende børns forældre må 
for størstepartens vedkommende selv finde ud af, hvordan de skal arrangere 
undervisning for deres bøm. Flere medlemsstater er nu af den opfattelse, at dette 
problem kun kan løses ved hjælp af konkrete foranstaltninger, aftaler og samarbejde 
på europæisk plan. 
1.3.3. Undervisning på sekundærtrinnet 
Størsteparten af bøm fra flodskipperfamilier i de relevante medlemsstater modtager 
tilsyneladende regelmæssig undervisning på sekundærtrinnet (erhvervsuddannelse). 
Det skyldes hovedsagelig, at de pågældende familier benytter kostskolefaciliteter eller 
pensioner. 
Det fremgår af de begrænsede oplysninger, der foreligger, at undervisningen på 
sekundærtrinnet for cirkusbørn er noget eller endog meget uregelmæssig. Det gælder 
specielt de bøm, hvis forældre rejser rundt Qf- punkt 1.3.2.). 
Udvikling af hensigtsmæssige og fleksible undervisningsmodeller for disse bøm er 
stadig et stort problem i flere medlemsstater. 
23 
1.3.4. Kvantitative data 
TABEL 17 : BELGIEN 
Undervisningsordninger 
Børn fra flodskipperfamilier 
FØRSKOLEUNDERVISNING (i 3 børnehaveklasser ved kajpladsen: 2 i Flandern og 1 i Walionien) 
Skoleåret 1991-1992: 
Skoleåret 1992-1993: 244 børnehaveklassebørn (Belgien) 
147 børnehaveklassebørn (Flandern) 
GRUNDSKOLEUNDERVISNING 
På kostskoler : 535 børn 
BØRN FRA GØGLERFAMIUER 
Grundskoleundervisning (Skoleåret 1992/93) 
30% af børnene frekventerer det almindelige skolesystem 
70% af børnene går på kostskole 
TABEL 18 . FRANKRIG : Antallet af registrerede omrejsende børn i visse regioner 
Académie de Créveil 
Académie d'Orléans-Tours 
Académie de Versailles 
Académie d'Aix-Marseille Grundskole 
1 000 
600 
1693 
1021 Sekundærskole 
1020 
42 
36 Ingen skolegang 
1640 
4 099 
379 
24 
TABEL 19 : IRLAND 
Undervisningsordninger (Resultater af en undersøgelse fra 1991/1992) 
Samlet antal = 92 familier /173 bøm (gøglere og cirkusfolk) 
ANTAL BØRN UNDERVISNING I TURNÉSÆSONEN 
Forbliver på vinterbopælen i skoletiden for at gå i den lokale skole 
40% 
38% Tager dagligt frem og tilbage mellem skole og tivoli 
19% Går slet ikke i skole 
3% Går på kostskole (*) 
ANTAL BØRN ORDNINGER UDEN FOR TURNÉSÆSONEN 
97% Går i skole nær vinterbopælen 
3% Går på kostskole *) 
(*) Familierne må selv betale 
BØRNENES ALDERSFORDELING 
Førskole 40 
Grundskole 99 
Sekundærskole 34 
I ALT 173 
25 
TABEL 20 : NEDERLANDENE 
BØRN FRA FLODSKIPPERFAMILIER 
FØRSKOLEUNDERVISNING 
500 børnehaveklassebørn går mere eller mindre regelmæssigt i skole ved kajpladserne (7) eller i almindelige 
skoler. 
GRUNDSKOLEUNDERVISNING 
1 074 børn går på kostskole eller bor på særlige pensioner 
SEKUNDÆRSKOLEUNDERVISNING 
916 børn går på kostskole eller bor på særlige pensioner 
BØRN FRA CIRKUSFAMIUER 
Uden for turnésæsonen frekventerer cirkusbørn det almindelige skolesystem 
I turnésæsonen frekventerer de det mobile skolesystem 
BØRN FRA GØGLERFAMILIER 
Uden for turnésæsonen (oktober-marts) frekventerer bøm af gøglere (grundskoletrin) det 
almindelige skolesystem 
I turnésæsonen frekventerer de det mobile skolesystem; hvor det er muligt frekventerer de det 
almindelige skolesystem (25%) 
TABEL 21 : LEA (England 58 - Wales 5) 
STORBRITANNIEN 
ERHVERV RUPPER 
FLODSKIPPERE 
CIR* 3FOLK 
GØGLERE 
IALT ANTALLET AF BØRN 
i grundskolealderen i sekundærskolealderen 
IALT 
22 
158 
1 116 
1296 i skole 
17 
65 
681 
763 ikke i 
skole 
-
34 
102 
136 i skole 
5 
15 
258 
278 ikke i 
skole 
-
44 
75 
119 
26 
KAPITEL 2 
FORANSTALTNINGER MED HENBLIK PA UDVIKLING AF 
INFORMATION OG STØTTE TIL FORÆLDRENE 
1. Det understreges i de nationale rapporter, at hvis man ønsker at forbedre undervis­
ningen af bøm af omrejsende forældre er en god kommunikation og et 
hensigtsmæssigt samarbejde med forældrene en absolut forudsætning. 
Flere medlemsstater investerer i dag ganske meget for at kunne efterkomme dette 
krav. 
2. Meget af denne kommunikation og dette samarbejde må i kraft af målgruppernes 
mobilitet nødvendigvis blive noget spredt og usammenhængende. 
Forberedelsen, gennemførelsen og opfølgningen af de aktuelle initiativer på under­
visningsområdet er baseret på et samarbejde med : 
repræsentanter for målgrupperne, 
målgruppernes repræsentative organisationer (de faglige organisationer, 
sociale organisationer, velgørenhedsorganisationer o.lign.), 
enkeltpersoner og andre organisationer og institutioner, som på den ene 
eller anden måde beskæftiger sig med de pågældende målgrupper. 
Der lægges særlig vægt på følgende : 
forskning i og/eller udvikling og organisering af egnede informationskanaler, 
oprettelse af fleksible informationskanaler, 
udvikling af hensigtsmæssig, konkret og klar information (både med hensyn 
til form og indhold). 
3. Disse foranstaltninger og initiativer har til fonmål at fremme kontakten med 
forældrene (3.1.), at tilrettelægge informationskampagner for forældre (3.2.) eller 
iøvrigt at tilbyde forældrene direkte støtte (3.3.). 
3.1. Kontakt med forældrene 
Drøftelser med forældrene (på lokalt, regionalt eller nationalt plan) indgik i de for­
skellige faser i et pilotprojekt (forberedelse, indkøring, opfølgning, evaluering), f.eks. 
omkring følgende spørgsmål : Hvilke specifikke forventninger og erfaringer har 
forældrene ? 
Der blev forberedt en række spørgsmål til målgrupperne, og resultaterne og 
konklusionerne af disse spørgeundersøgelser blev drøftet. 
Der er oprettet forskellige debatfora på regionalt plan og/eller landsplan 
(støttegrupper, debatudvalg og netværk af repræsentanter fra 
repræsentative organer m.m.). 
3.2. Informationskampagner 
Der er regelmæssigt uddelt brochurer og foldere til forældre i forskellige 
medlemsstater. 
27 
Disse publikationer indeholder facts og tal om undervisningstilbuddene og de 
initiativer, der er til rådighed for børnene (på regionalt plan og/eller landsplan). 
Der er offentliggjort information (af de relevante undervisningsministerier 
og/eller de berørte repræsentative organisationer) i de trykte massemedier 
og/eller interessemålgruppemes særlige tidsskrifter (herunder også 
EFECOTs "Newsline"). 
3.3. Direkte støtte til forældrene 
Der er udviklet tilsynssystemer med hovedvægten lagt på direkte 
kommunikationslinjer mellem forældre og skoler og indbyrdes mellem de 
forskellige skoler, som optager børn af omrejsende forældre. 
Der er udviklet undervisningsredskaber, som flodskipperfamilier kan benytte 
om bord, når de ikke kan sætte deres småbørn i en næriiggende skole på 
land. Der er f.eks. tale om arbejdshæfter, brochurer og kassettebånd, som 
forældrene kan bruge for at vejlede og styre børnenes udvikling i førskole­
alderen. Der er lagt særlig vægt på den sproglige udvikling hos bøm i 
førskolealderen. 
I nogle medlemslande stilles statslige rådgivere/mobile lærere til rådighed. 
Hensigten er at opbygge og bevare gode relationer til de enkelte forældre. I 
visse tilfælde skal disse rådgivere og lærere også varetage kontakten 
mellem forældrene og de pågældende undervisningstilbud. 
4. De forskellige aktiviteter og initiativer, der er omtalt ovenfor, forberedes og gennem­
føres i samarbejde med og med støtte fra Europa-Kommissionen. 
4.1. Konkrete resultater 
I flere medlemsstater er de faglige organisationer for flodskippere og gøglere 
indstillet på at spille en mere aktiv rolle med hensyn til undervisningstilbuddene til 
medlemmernes bøm : 
almen uddannelse og erhvervsuddannelse drøftes på møder med de 
involverede parter; 
almen uddannelse og erhvervsuddannelse behandles nu som specifikke 
emner i organisationernes tidsskrifter og publikationer; 
der er truffet administrative foranstaltninger i en række lande for at sikre en 
systematisk opfølgning af den almene uddannelse og erhvervsuddannelsen 
og lade netop disse spørgsmål indgå som et væsentligt led i organisatio­
nernes politik. 
Nogle af de faglige organisationer har udpeget en forretningsfører (på 
landsplan og/eller regionalt plan), der skal varetage organisationens politik 
omkring undervisning og skolegang. 
4.2. D r redegøres mere udførligt for, gennem hvilke kanaler de enkelte forældre kan 
gøre deres ønsker gældende med hensyn til børnenes undervisning. Der er også 
tegn på, at de enkelte forældre i højere grad benytter disse kanaler, f.eks. : 
forældrene indbringer individuelle spørgsmål for deres faglige 
organisationer, 
stadigt flere forældre i erhverv, hvor de rejser i flere lande, anmoder om 
information om uddannelsesmuligheder i andre lande, 
EFECOT-kontoret i Bruxelles får jævnligt henvendelser med spørgsmål fra 
individuelle forældre. 
28 
4.3. I nogle regioner har de enkelte forældre - med støtte fra deres faglige 
organisationer - sluttet sig sammen i grupper. Dermed er der opstået regionale 
forældresammenslutninger (for gøglerfamilier). Formålet med disse 
sammenslutninger er at påpege og argumentere mere effektivt for 
undervisningsbehovene. 
4.4. Repræsentanter for de pågældende undervisningsministerier er af den opfattelse, 
at konsultationer med forældre, faglige sammenslutninger, kirkelige og velgørende 
organisationer og socialarbejdere er særdeles nyttige og produktive: 
de forskellige erhvervsgruppers specifikke karakteristika blev forklaret 
nærmere 
der blev også redegjort tidligere for forældrenes specifikke problemer og for­
ventninger 
debatten affødte konkrete nye initiativer. 
4.5. Der er udarbejdet brochurer og informationshæfter for forældre på tysk, engelsk, 
fransk, italiensk, spansk og nederlandsk. Formålet med disse brochurer er : 
at gøre forældrene klart, hvor vigtig deres børns undervisning er, 
at give forældrene nogle få retningslinjer med hensyn til spørgsmålet "Hvad 
gør vi, når vi rejser ud og arbejder en periode i et andet land?" 
De praktiske erfaringer har vist, at disse brochurer må omarbejdes med hensyn til 
form og indhold. Den såkaldte "europæiske brochure" synes at imødekomme et 
reelt behov i så henseende. 
4.6. Det forekommer særdeles vanskeligt at etablere tilsvarende initiativer for 
cirkusfamilier. Det skyldes hovedsagelig, at der ikke findes nationale/regionale eller 
europæiske faglige sammenslutninger for denne sektor. 
5. Konklusioner 
Resultaterne synes at vise, at der er et reelt behov for initiativer med henblik på at 
involvere forældrene også mere formelt i alt, hvad der vedrører deres børns 
undervisning. 
Både informationskampagner over for forældrene og konsultationer og drøftelser 
mellem forældre og andre berørte parter synes at være effektive redskaber i ud­
arbejdelsen og iværksættelsen af hensigtsmæssige undervisningstilbud. 
De nævnte initiativer spiller en meget vigtig rolle i forbindelse med iværksættelsen 
af resolutionen fra maj 1989. 
Initiativerne bidrager til at imødekomme de kort- og mellemsigtede krav med 
hensyn til forbedring af undervisningsforholdene for børn af omrejsende forældre. 
Det er særdeles vigtigt at få indledt en "struktureret debat" mellem de faglige 
sammenslutninger og repræsentanter for de politiske beslutningstagere, så disse 
kan få ajourførte informationer om antallet af familier, antallet af bøm, 
antallet/placeringen af tivolier, rejseruter osv. 
Kontinuitet er særlig vigtig i indlæringsprocessen. For omrejsende børn - som ofte 
ender op i en lang række forskellige skoler - kan denne kontinuitet ikke sikres, med­
mindre alle berørte parter deltager i debatten og gør den fornødne indsats. Her 
spiller forældrene selv en særdeles vigtig rolle. 
29 
Det er også nødvendigt, at forældrene får konkret støtte. Som et resultat af infor­
mationskampagnerne og konsultationsmøderne mellem forældre og undervisnings-
personale og eventuelt også administrative repræsentanter kan der nu udarbejdes 
og formidles hensigtsmæssige hjælperedskaber til brug for forældrene. Forældrene 
skal bl.a. have mulighed for at stille spørgsmål og fremkomme med forslag, når 
som helst de får kontakt med en skole. Forældrene kan på grund af deres 
omrejsende liv meget sjældent - om overhovedet - deltage i den mere 
regelmæssige kontakt mellem skole og hjem. Det bliver derfor nødvendigt at udvikle 
specifikke strukturer med henblik på en sådan kommunikation. 
30 
KAPITEL 3 
ADGANG TIL FØRSKOLE- OG GRUNDSKOLEUNDERVISNING 
1. Førskoleundervisning 
Det er netop de første trin i skoleforløbet, der volder bøm af omrejsende forældre 
de største problemer. Derfor skal man være særlig opmærksom på 
førskoleundervisningen for disse bøm. 
De initiativer, der er omtalt i de nationale rapporter (normalt på pilotprojekt- eller 
projektstadiet), har til formål at : 
give forældre (og bøm) lettere adgang til undervisningsfaciliteterne, 
udvikle børnenes sociale egenskaber, 
fremme integreringen i samfundet (herunder integrering i det normale 
skolesystem), 
udvikle hensigtmæssige systemer til sporing af eleverne, 
fremme børnenes sprogkundskaber. 
Flere medlemsstater (B.F.NL) har udformet særlige projekter for bøm af 
flodskipperfamilier. I betragtning af denne målgruppes rejseruter (på kryds og tværs 
af landet og på tværs af landegrænserne) sørger disse projekter omhyggeligt for at 
etablere et samarbejde mellem de forskellige uddannelsesfaciliteter 
(ankerpladsundervisning - modtagelsescentre) på regionalt/nationalt og 
internationalt plan (=net på nationalt og europæisk plan). I den flamsksprogede del 
af Belgien indgår de to modtagelsescentre (ankerpladsskoler) i den formelle struktur 
i "Netwerk voor Onderwijs aan Varende Kleuters". En rådgiver tager sig af 
koordinationen. 
Der foregår et intenst samarbejde mellem de syv ankerpladsskoler og de to mobile 
lærere i NL, de to ankerpladsskoler i den flamsksprogede del af Belgien, 
ankerpladsskolen i den fransksprogede del af Belgien og modtagelsescentret i 
Nordfrankrig (Conflans-Ste-Honorine), som modtager støtte fra EF. Det er 
hensigten at udvikle et fuldt funktionsdueiigt europæisk net med henblik på 
uddannelse af bøm i førskolealderen, der rejser i flere lande. 
Inden for rammerne af dette europæiske projekt er der udviklet et "internationalt 
uddannelsespas". Ved hjælp af dette pas kan alle de involverede personer følge 
barnets uddannelsesforløb. Man er desuden ved at udvikle en 
uddannelsesvejledning for forældrene. Denne vejledning skal bibringe forældrene 
nyttige informationer og retningslinjer. 
På ankerpladsskolerne i de forskellige medlemsstater er man særlig opmærksom 
o pa: 
den sproglige udvikling hos bøm af flodskippere 
den senso-motoriske udvikling 
at iværksætte aktiviteter, der kan skabe større integration mellem børn af 
flodskippere og børn i land. 
31 
En hel del af disse projekter er nu så langt fremme, at både de involverede lærere 
og forældre efterhånden har indhøstet mange erfaringer. Nogle medlemsstater 
overvejer at institutionalisere disse uddannelsesfaciliteter (B(fl)). 
For så vidt angår børn af cirkus- og markedspladsfamilier, prøver de fleste 
medlemsstater sig stadig frem ved at 
arrangere diskussioner med de pågældende forældre, 
undersøge behovene og kravene, 
gennemføre mindre (lokale) pilotprojekter. 
I de medlemsstater, hvor der findes mobile skoler for omrejsende bøm af 
markedsplads- og cirkusfamilier (E.F.NL), tager man sig også af førskolebørnene i 
løbet af rejsesæsonen. 
I nogle medlemsstater (B(fl)) iværksættes der pilotprojekter i forståelse med de 
faglige organisationer inden for markedspladssektoren, som har til formål at 
undersøge, hvordan man giver førskolebømene det bedste undervisningstilbud i 
rejsesæsonen. 
I nogle medlemsstater (f.eks. D og L) tager nogle organisationer sig af 
førskolebørnene under visse markeder. 
Flere af de nationale rapporter nævner den positive effekt, som de stimulerende 
aktiviteter har haft. Dette kommer til udtryk ved, at sådanne projekter bevirker, at 
flere omrejsende børnehavebørn følger en formel undervisning. 
2. Grundskoleundervisning 
2.1. Grundskoleundervisning for børn fra flodskipperfamilier : 
Hvad angår grundskoleundervisningen fremgår det af de nationale rapporter, at det 
store flertal af bøm fra flodskipperfamilier benytter kostskolefaciliteter (jf. kapitel 1 
og 5). Det er en bekræftelse af konklusionerne i Europa-Kommissionens under­
søgelse (1985-1988). 
I dette kapitel skal man derfor indskrænke sig til at redegøre for grundskoleunder­
visningstilbuddene til bøm fra gøgler- og cirkusfamilier. 
2.2. Grundskoleundervisning for bøm fra gøgler- og cirkusfamilier : 
I de fleste medlemsstater vælger størsteparten af forældrene til cirkus- og gøgler­
børnene at benytte det almindelige offentlige skolesystem frem for kostskoler. 
Langt størsteparten af børnene rejser rundt sammen med deres forældre i 
tur 'sæsoners (med undtagelse af visse medlemsstater). 
F' jre medlemsstater har allerede i nogen tid opereret med en række forskellige 
støtteforanstaltninger, som skal gøre det lettere for disse målgrupper at benytte det 
almindelige skolesystem. 
Desuden er der en række medlemsstater (D, E, F, I, NL og UK), der samarbejder 
om en tilbundsgående undersøgelse af behovene i tilknytning til et 
elevtilsynssystem, der er tilpasset børn af omrejsende forældre (udover børn af 
flodskipper-, cirkus- og gøglerfamilier omfatter målgruppen også børn af 
sæsonarbejdere). Det er formålet med denne undersøgelse at få fastlagt 
retningslinjer for et hensigtmæssigt elevtilsynssystem og udarbejde en vejledning 
32 
med anbefalinger og gode råd, alt sammen baseret på de eksisterende erfaringer i 
de pågældende medlemsstater samt fremtidige erfaringer fra forskellige 
pilotundersøgelser. 
I forbindelse med de ovennævnte europæiske projekter samarbejder flere 
medlemsstater (D, NL og UK) om udviklingen af velegnede 
fjernundervisningsmaterialer og udveksling af relevante erfaringer og synspunkter. 
Desuden vil projekterne naturligvis altid blive tilpasset i lyset af erfaringerne (og 
under hensyntagen til iværksættelsen af resolution 89/C 153/01); det gælder f.eks. 
følgende: 
udvikling af hensigtsmæssige tilsynssystemer, 
udvikling af velegnede fjernundervisningsmaterialer. 
I flere medlemsstater sikres undervisningen af børn af omrejsende forældre via 
forskellige undervisningsmodeller (eller kombinationer af sådanne modeller). I 
denne forbindelse skal det understreges, at i flere medlemsstater har sådanne 
modeller allerede fungeret i nogen tid (NL og UK), men i de fleste medlemsstater er 
de dog først blevet indført for nylig, og de vil derfor ofte have karakter af 
pilotprojekter. 
I nogle medlemsstater varetages undervisningen af gøgler- og cirkusbørn (NL og 
UK) eller af cirkusbørn alene (D, E og F) af mobile skoler. De lokale Traveller 
Education Services' anvendelse af mobile undervisningsenheder i UK skal ses i 
sammenhæng med regeringens politik, hvor man vil fremme integrationen af 
omrejsendes børn i almindelige skoler og give dem mulighed for at følge den 
almindelige læseplan. I en enkelt medlemsstat (NL) er der for nylig blevet indført 
mobile mini-skoler i tilknytning til det eksisterende net af mobile skoler. Disse mobile 
mini-skoler skal varetage undervisningen af børnene fra de små omrejsende 
tivolier. 
Nogle medlemsstater har valgt en model, hvorefter børnene følger undervisningen i 
de almindelige skoler. Denne model forudsætter udtrykkeligt en række forskellige 
undervisningsforanstaltninger til støtte for de pågældende skoler. 
I nogle medlemsstater ansættes der ekstra lærere, i visse tilfælde ganske mange 
(D og UK). Her lægges der særlig vægt på et smidigt samarbejde mellem de 
pågældende skoler, dvs. dels de skoler, hvor børnene går om vinteren, dels de 
forskellige skoler, de frekventerer i turnésæsonen 
Flere medlemsstater stiller systematisk fjemundervisningsmateriale til rådighed for 
børnene (F og UK). En række Traveller Education Services i UK har været 
inddraget i fremskaffelsen af fjernundervisningsmateriale for at skabe kontinuitet i 
skoleforløbet i turnésæsonen. EU har finansieret projektet i UK for at fremme og 
koordinere udbygningen af dette arbejde. 
Visse medlemsstater (B, E og I) er i færd med at forberede eller gennemføre 
projekter med henblik på udvikling af et skræddersyet undervisningssystem, der 
tager højde for disse børns særlige situation i turnésæsonen. 
Ifølge rapporterne har man især lagt vægt på følgende : 
et meningsfuldt samarbejde mellem undervisningsinstitutionerne i 
henholdsvis vinter- og sommersæsonen, 
valg af undervisningsmateriale til turnésæsonen, 
33 
udvikling af hensigtsmæssige elevsporings- og evalueringssystemer, 
udvikling af egnet materiale til undervisning i "brevkursusform" (f.eks. grund­
læggende læse- og skrivefærdigheder). 
Med hensyn til undervisningen af cirkus- og gøglerbørn hårde pågældende 
medlemsstater ladet forstå, at de har lagt særlig vægt på etablering af 
lærernetværk på både nationalt og europæisk plan. 
Generelle bemærkninger 
Det oplyses i samtlige nationale rapporter, at de mange forskellige foranstaltninger 
og projekter, der er omtalt i dette kapitel, er udviklet i samarbejde med (og med 
støtte fra) Europa-Kommissionen. 
Følgende aspekter af de nævnte foranstaltninger og projekter må betragtes som 
helt afgørende : 
afholdelse af drøftelser med målgrupperne (talsmænd og -kvinder, 
repræsentative organisationer og institutioner m.fl.), 
udvikling af hensigtsmæssige tilsynssystemer, 
udvikling af velegnede fjernundervisningsmaterialer. 
34 
KAPITEL 4 
SEKUNDÆRSKOLEUNDERVISNING OG 
ERHVERVSUDDANNELSE 
De pågældende medlemsstater (B, NL, F , D) råder over særlige erhvervsuddan-
nelsesfaciliteter beregnet for flodskipperfamilier. Børnene fra disse familier kan 
følge undervisningen enten på deltids- eller på fuldtidsbasis. Desuden har man 
indført, at denne form for undervisning afsluttes med udstedelse af særlige 
eksamensbeviser. 
Nogle medlemsstater har udviklet (eller forbereder) faciliteter med henblik på 
deltidserhvervsuddannelse for gøglerbørn. Disse faciliteter udvikles i nært 
samarbejde med repræsentanter for gøglersektoren. Udover specifikke erhvervs­
faglige færdigheder lægges der også vægt på almene fag og en alsidig uddannelse 
iøvrigt. 
Der er i samarbejde med Europa-Kommissionen (Task Force for Menneskelige 
Ressourcer) afholdt to europæiske seminarer, ét i Vilvorde (B) og ét i Munsbach 
(L). 
Formålet med disse initiativer var at formulere et velbegrundet svar på følgende 
spørgsmål : 
Er der behov for mere formel erhvervsuddannelse i gøglersektoren i 
Europa? 
Hvis der er behov for en sådan erhvervsuddannelse, hvad skal den da 
tilbyde, og hvordan kan den tilrettelægges? 
Som et resultat af de ovennævnte seminarer blev der etableret et samarbejde 
mellem Apeldoorns Tekniske Skole (NL), Centret for Deltidserhvervsuddannelse på 
Sekundærtrinnet - KTA - i Evere (B) og Centret for Deltidserhvervsuddannelse på 
Sekundærtrinnet i Overpelt/Maasmechelen (B). 
Dette samarbejde førte til, at man i 1993 påbegyndte to konkrete projekter med 
støtte fra Kommissionen i forbindelse med PETRA ll-programmet. Der udarbejdes 
moduler fag for fag for de forskellige dele af programmet, således at den enkelte 
elev kan arbejde i sit eget tempo. Formålet med projektet er at udvikle en pakke af 
moduler, som dækker de forskellige uddannelsesområder. Udover den mere 
almene uddannelse omfatter modulerne også mere specialiseret og teknisk 
uddannelse. Ved udvælgelsen, forberedelsen, udviklingen og evalueringen af 
fagområderne har de berørte parter systematisk konsulteret de faglige 
organisationer i gøglersektoren. 
I 1992 blev der med støtte fra Europa-Kommissionen oprettet en europæisk 
rådgivende gruppe, som skulle beskæftige sig med erhvervsuddannelse i gøgler­
sektoren. 
Det var denne gruppe, der forberedte de nuværende PETRA-projekter. Der har 
efterhånden meldt sig flere deltagere fra undervisningsinstitutioner i flere medlems­
stater (D, UK/England og Skotland), som ønsker at være med i konsultationerne. 
Den rådgivende gruppe har et dobbelt formål. Dels vil man gerne finde ud af, i 
35 
hvilke regioner i den Europæiske Union der findes interesserede partnere, der vil 
involvere sig i fremtidige projekter og foranstaltninger, dels skal konsultationerne 
føre til en prioritering af opgaverne som udgangspunkt for udviklingen af fremtidige 
foranstaltninger og projekter. 
Selv om drøftelserne endnu ikke er afsluttet, er der allerede fastlagt forskellige 
arbejdsemner : 
Alle foranstaltninger og projekter skal forberedes og gennemføres i 
systematisk samråd med repræsentanter for gøglersektoren (de faglige 
organisationer). 
Materiale og erfaringer fra de nuværende PETRA-projekter skal senere 
formidles til en større målgruppe; derfor er det særdeles vigtigt at udveksle 
erfaringer om de strategier, der følges. 
I forbindelse med tilbuddene om mere formel erhvervsuddannelse spiller 
lærerne en vigtig rolle. Der er derfor inden for rammerne af et europæisk 
samarbejde lagt særlig vægt på uddannelse og vejledning af lærere. 
Nogle af de emner, der kan indgå i fremtidige foranstaltninger og projekter, 
er f.eks. : 
information om målgruppens sociale og faglige integrering, 
metoder og undervisningsstrategi, 
lærerholdninger, 
fortsat udvikling af moduler, således som det sker i de nuværende 
PETRA-projekter. 
Der skal udvikles flere forskellige moduler, så der på mellemlang sigt kan 
tilbydes en hensigtsmæssig, effektiv og komplet studieplan. Der skal i denne 
studieplan også tages hensyn til de mere almene fag. Studieplanen, dvs. 
modulerne, skal tilbyde både piger og drenge de bedste 
erhvervsuddannelsesmuligheder; det er på ingen måde parternes hensigt at 
fastlægge en erhvervsprofil; derimod er det hensigten via foranstaltningerne 
og projekterne at tilbyde en attraktiv og hensigtsmæssig uddannelsespakke. 
Nogle medlemsstater (B, D, F og I) råder over statsanerkendte faciliteter til 
uddannelse af cirkusartister. De pågældende institutioner har for nylig etableret et 
netværk. Det skal danne grundlag for en europæisk dækkende samordning. 
Desuden vil man styrke samarbejdet og konsultationerne med cirkussektoren. 
De konkrete målsætninger er følgende : 
at etablere en indbyrdes sammenhæng mellem de forskellige 
uddannelseskurser for cirkusartister i Europa, 
at informere cirkusfamilierne og samarbejde med dem om 
uddannelsesmuligheder både af almen og mere erhvervsrettet karakter for 
deres børn, 
at forbedre kvaliteten af den mere uformelle uddannelse i cirkusfag i 
Europa. Erhvervsuddannelse i cirkusfag er af nyere dato. Der er kun nogle 
få skoler, der har specialiseret sig på dette område. Der er stor forskel 
mellem skolerne, som nu er centreret omkring optræden, cirkustraditioner 
eller kreativitet, og undervisningen er i vidt omfang bestemt af historiske 
aspekter og cirkusmæssige påvirkninger og målsætninger. De har dog alle 
36 
én ting til fælles, nemlig uddannelse af kommende artister med speciale i 
cirkusoptræden. Familierne ønsker erhvervsuddannelse til deres bøm, fordi 
den traditionelle metode med at formidle viden fra generation til generation 
ikke længere altid er nok til at sikre deres fremtid. Samordningen af de 
pågældende institutioner gør det muligt for de omrejsende forældre at finde 
skoler, som svarer til deres egne præferencer. I de sidste 15 år har cirkus-
skolerne haft et vældigt opsving overalt i Europa. Det skyldes ikke blot 
indsatsen fra entusiastiske cirkusfamilier, men også en politisk vilje. På 
trods af, at nogle af de pågældende skoler og forbund ønsker at højne 
kvaliteten af den undervisning, cirkusbørn får, har cirkusskolernes 
voldsomme ekspansion ikke altid været præget af respekt for de 
grundlæggende undervisningsmæssige principper i relation til børnene. 
4. I nogle medlemsstater er der i undervisningsplanerne indarbejdet erhvervsuddan-
nelsestilbud til elever af omrejsende forældre. I den nationale undervisningsplan 
(UK - England og Wales) er der mulighed for at tage hensyn til minoritetsgruppers 
sædige behov, og det gælder også personer, der i kraft af deres erhverv er 
omrejsende. F.eks. kan man ved udvælgelsen af bøger til litteraturundervisningen 
lægge vægt på bøgernes relevans for de pågældende gruppers egen kultur. På 
samme måde kan man ved valget af undervisningsmateriale i fag som formning, 
teknologi, kunst og musik give børn af omrejsende forældre mulighed for at arbejde 
med områder, som er relevante for deres egne erfaringer og baggrund. Desuden er 
der gennemført forsøg i beskedent omfang i Frankrig og Spanien, som tager sigte 
på at tilpasse undervisningen til unge fra det omrejsende miljø, f.eks. specielt 
udviklede kurser inden for ernæring, hygiejne, elektronik og sikkerhed. 
I Skotland er nogle skoler ved at udvikle en række korterevarende moduler, som 
kan stykkes sammen og afløse de officielle SCOTVEC-fag. Denne model giver 
mulighed for en blanding af skolebaseret undervisning og praktik. 
5. I nogle medlemsstater (UK og F) stilles der specielle fjemundervisningsmaterialer til 
rådighed for bøm af omrejsende forældre. 
37 
KAPITEL 5 
KOSTSKOLER OG PENSIONER 
Nogle medlemsstater har kostskoler og pensioner beregnet for bøm af omrejsende 
forældre. 
I visse tilfælde er der tale om regulære kostskoler, og i andre tilfælde kan det være 
børnepensioner, hvor skoleundervisningen foregår et andet sted. 
Nogle medlemsstater har særlige kostskoletilbud til bøm af omrejsende forældre, 
de såkaldte "Centre for bøm fra familier uden fast bopæl" (B, F og NL). 
I nogle medlemsstater findes der ordninger, hvor forældrene kan få tilsagn fra det 
offentlige om tilskud til skoleudgifterne, før de indskriver deres bøm på kostskole. 
De faktiske udgifter for forældrene kan variere ganske betydeligt fra medlemsstat til 
medlemsstat. 
Nogle forældre er nødsaget til at forlade deres erhverv (og må søge beskæftigelse 
inden for andre fag) for at give deres bøm mulighed for at få en formel uddannelse. 
Det er tilfældet i de medlemsstater (f.eks. D), hvor mange omrejsende familier ikke 
har råd til at betale kostskolepengene. 
I de fleste medlemsstater kan unge i den undervisningspligtige alder (børn/teen­
agere) bo på kostskoler under hele skoleforløbet. I fo medlemsstater findes der 
desuden pensioner for bøm i førskolealderen. 
4. Det store flertal af flodskipperfamilier vælger kostskoler og pensioner til deres bøm 
(både grundskoler og sekundærskoler). 
i de fleste medlemsstater er det kun et begrænset antal gøgler- og cirkusfamilier, 
der foretrækker kostskoleløsningen (se også kapitel 1). 
Deltagere fra flere medlemsstater (B, F, D, NL og I) arbejder sammen om et 
europæisk projekt med støtte fra Europa-Kommissionen (Task Force for Menneske­
lige Ressourcer) om en undersøgelse af kostskole- og pensionstilbuddene til bøm 
af omrejsende forældre. 
38 
KAPITEL 6 
INFORMATION, STØTTE OG UDDANNELSE TIL LÆRERE, ANDET 
PÆDAGOGISK PERSONALE OG SKOLELEDERE 
1. De særlige undervisningstilbud til børn af omrejsende forældre omfatter i flere 
medlemsstater ansættelse af ekstra undervisningspersonale. 
2. Det fremgår af de nationale rapporter, at der lægges stor vægt på at informere de 
pågældende lærere om målgruppernes særlige situation og behov. 
3. I nogle medlemsstater forbereder man særiige uddannelses- og efteruddannelses-
foranstaltninger med henblik på at instruere og vejlede lærerne i, hvordan man 
bedst tilrettelægger undervisningen for børn af de forskellige omrejsende 
målgrupper. 
4. Netværk både på nationalt og europæisk plan udgør en vigtig støtte for de 
pågældende lærere. Via disse netværk kan der bl.a. udveksles undervisnings­
materialer, erfaringer og synspunkter. I de seneste år er der foregået en række 
udvekslinger mellem lærere, der arbejder med bøm af omrejsende forældre 
(førskoleundervisning, grundskoleundervisning og sekundærskoleundervisning). 
Flere medlemsstater (B, D, E, F, NL og UK) har deltaget i disse projekter. Det 
fremgår klart af de nationale rapporter fra de pågældende medlemsstater, at disse 
udvekslingsprojekter bedømmes særdeles positivt. 
Sådanne udvekslingsprojekter kan også danne grundlag for udviklingen af et euro­
pæisk netværk for førskoleundervisning af bøm fra flodskipperfamilier (jf. kapitel 3). 
Der er i forbindelse med sådanne udvekslingsprojekter afholdt to europæiske 
seminarer for lærere, der underviser omrejsende cirkusbørn (Asten (NL) / Madrid 
(E)). De pågældende lærere har på grundlag af resultater og konklusioner fra disse 
seminarer udarbejdet en konkret handlingsplan. Der er således ved at blive 
etableret et europæisk netværk for lærere, der underviser omrejsende cirkusbørn. 
CONDORCET (Centre national de formation des personnels d'inspection et de 
direction) (F) foretog i 1992/1993 i samråd og samarbejde med EFECOT en under­
søgelse af undervisningen af bøm af omrejsende forældre. Denne undersøgelse, 
som også omfattede en række studiebesøg i Belgien, Nederlandene og 
Storbritannien, blev en integreret del af uddannelsen af de 
undervisningsinspektører, der stod for undersøgelsen. 
Samtlige de i dette afsnit nævnte initiativer (punkt 4) er gennemført med støtte fra 
Europa-Kommissionen (Task Force for Menneskelige Ressourcer) og forberedt, 
koordineret og fulgt op af EFECOT. 
39 
KAPITEL 7 
ANDRE FORANSTALTNINGER OG INITIATIVER 
1. Nogle medlemsstater har bebudet etablering af forskellige debatstrukturer. Disse 
debatstrukturer skal benyttes i forberedelsen og udviklingen af forskellige 
foranstaltninger og projekter for undervisning af bøm af omrejsende forældre. 
Debatstrukturerne omfatter forældrene, lærerne, repræsentanter for de faglige 
organisationer samt socialarbejdere og repræsentanter fra kirkelige og frivillige 
organisationer (f.eks. BERID i D). 
2. I nogle medlemsstater (f.eks. F) har man også gennemført projekter om 
undervisning i læsning og skrivning for forældrene. 
3. I flere medlemsstater har Undervisningsministeriet oprettet en afdeling (eller er i 
færd med det), som er ansvarlig for planlægningen, samordningen og tilsynet med 
undervisningen af bøm af omrejsende forældre. 
4. I flere medlemsstater er man ved at forberede initiativer eller har allerede 
gennemført sådanne initiativer med henblik på mere systematisk oplysning til alle, 
der beskæftiger sig med undervisning af bøm af omrejsende forældre. 
5. I England og Wales ydes der såkaldte "Section 210"-tilskud til en række forskellige 
undervisningstilbud, som er mere omfattende end de i rådsresolutionen indeholdte 
forslag. En række LEA-planer for undervisning af omrejsende bøm afspejler 
ligeledes målsætninger, som rækker videre end rådsresolutionen. 
6. I Skotland har der været afholdt møder mellem gøglernes forældresammensiutning, 
EAS, de relevante undervisningsinspektører for undervisning af omrejsende bøm 
og STEP (Scottish Traveller Education Project). Der er udpeget fire 
kontaktpersoner, som skal rejse rundt til skolerne som repræsentanter for 
gøglerforbundet for at gøre både lærere og elever bekendt med gøglerkulturen. 
STEP sørger for uddannelse af disse kontaktpersoner. 
7. I Nederlandene er der oprettet et organ med betegnelsen BSOS (Bestuurlijk 
Overleg van de Schippersscholen). Dette rådgivende organ består af 
repræsentanter for de berørte skoleinspektører og -ledere. Det er hensigten, at de i 
et vist omfang skal inddrages i planlægningsarbejdet på dette område. Desuden 
blev der i 1991 startet et initiativ i Nederlandene med henblik på etablering af et 
netværk bestående af alle lærere, som beskæftiger sig med undervisning af bøm 
fra flodskipperfamilier. 
8. I 1S"2 turnerede Det Russiske Statscirkus i Nederlandene med en snes russiske 
bør tilligemed børn af andre nationaliteter (herunder også nederlandske). Dette 
cirkus anmodede Stichting Rijdende School om at sørge for undervisning af 
børnene. Et tysk cirkus med bl.a. russiske artister anmodede også om 
undervisning. 
I 1992/1993 kom der en henvendelse fra et tysk cirkus med tysktalende bøm og en 
stunt-gruppe bestående af nederlandsk- og tysktalende bøm. Et samarbejde med 
Kulturministeriet i Nordrhein-Westfalen (D) førte til, at de tysktalende elever kunne 
turnere i Nederlandene medbringende egnet undervisningsmateriale. 
Undervisningen af børnene fra det ovennævnte Russiske Statscirkus kunne 
fortsætte i Flandern (1992) takket være et samarbejde og samråd med 
Undervisningsministeriet for det nederlandsktalende samfund i Belgien og med 
40 
EFECOT. Disse facts, som er beskrevet i den nederlandske rapport, er ikke 
enestående fænomener, men blot konkrete eksempler på de i kapitel 3 nævnte 
problemer. 
9. På europæisk plan er man nu ved at etablere et informations- og dokumen­
tationscenter for undervisning af bøm af omrejsende forældre. Det sker med støtte 
fra Europa-Kommissionen DG XXII Intercultural education. 
41 
KAPITEL 8 
RESULTATER OG RETNINGSLINJER FOR DET FREMTIDIGE 
ARBEJDE 
Det fremgår klart af de nationale rapporter, at medlemsstaterne forbereder og/eller 
gennemfører forskellige foranstaltninger og initiativer med henblik på 
iværksættelsen af resolution 89/C 153/01. Da der som oftest er tale om helt nye 
projekter og initiativer, må der både på nationalt, regionalt og europæisk plan 
træffes de fornødne forholdsregler til at sikre foranstaltningernes videreudvikling og 
opfølgning. Desuden er der i de forskellige nationale rapporter redegjort for, 
hvordan de fremtidige tiltag og projekter er prioriteret på kort og mellemlang sigt (se 
nedenfor). 
Det er en konsekvens af selve livsstilen hos de omrejsende erhvervsgrupper, at de 
bevæger sig mellem flere forskellige lande, og deres arbejde kræver, at de rejser 
rundt i hele Europa. På grundlag af deres erhvervsudøvelse dækkes de omrejsende 
af Fællesskabets lovgivning. Følgelig har deres bøm ret til undervisning på samme 
vilkår som børnene i den medlemsstat, hvor de omrejsende opholder sig. 
Det er derfor afgørende, at man ikke alene anerkender denne fundamentale ret, 
men at Den Europæiske Unions medlemsstater også samarbejder for at sikre 
børnene i disse grupper en ordentlig undervisning. Desuden står der i artikel 126 i 
traktaten om den Europæiske Union, at målene for Fællesskabets indsats med 
hensyn til udviklingen af et højt uddannelsesniveau er at fremme udvekslingen af 
oplysninger og erfaringer om spørgsmål, som er fælles for medlemsstaternes 
uddannelsessystemer. 
De forskellige foranstaltninger og projekter, som er startet i de seneste år (nogle 
projekter er på det forberedende stadium, mens andre er i fuld gang) må absolut 
videreføres og følges op. 
I flere medlemsstater er det hensigten at anvende erfaringerne fra disse foranstalt­
ninger og projekter til : 
at udvikle undervisningsfaciliteter, der tager hensyn til de omrejsende 
befolkningsgruppers særlige situation, og/eller 
at træffe de nødvendige foranstaltninger til at gøre de almindelige under­
visningsinstitutioner i stand til at modtage bøm af omrejsende forældre på 
en sund, fornuftig og frem for alt fleksibel måde. 
4. Fe lålet med uddannelsespolitikken er i alle henseender at tilbyde de omrejsende 
b? jlkningsgrupper de samme muligheder på uddannelsesområdet - på trods af 
deres mobilitet - som den fastboende befolkning. 
5. I mange medlemsstater giver disse børns skolegang på sekundærtrinnet anledning 
til alvorlig bekymring. 
42 
6. Der må gøres en særlig indsats for at udvikle specielle erhvervsuddannelsestilbud 
til disse grupper, som imødekommer deres konkrete krav og behov. I denne 
henseende bør der især lægges vægt på følgende : 
forberedelse af de unge med henblik på valg af erhverv, 
mulighederne for efter- og videreuddannelse. 
Udviklingen af erhvervsuddannelsestilbud bør ske i samråd med repræsentanter for 
de pågældende sektorer. 
I betragtning af de berørte gruppers internationale og/eller i stigende grad 
grænseoverskridende aktiviteter er der behov for samråd og samarbejde på 
europæisk plan omkring forberedelsen, udviklingen og det løbende tilsyn. 
7. Det fremgår af de nationale rapporter, at det er nødvendigt at indgå konkrete aftaler 
og etablere et fast samarbejde omkring undervisningen af cirkusbørn, specielt bøm 
fra internationalt omrejsende cirkus. I denne forbindelse kan medlemsstaterne 
overveje at etablere en europæisk gruppe af lærere fra forskellige medlemsstater, 
(lærere, som kan rykke ud efter anmodning fra de enkelte medlemsstater i tilknyt­
ning til de internationale cirkus' besøg de pågældende steder). Der bør udvikles en 
databank for undervisningsmaterialer til støtte for disse lærere. Denne opgave 
kunne eventuelt overdrages det informations- og dokumentationscenter, som er ved 
at blive oprettet (jf. kapitel 7). 
8. De omrejsende erhvervsgruppers mobilitet udgør en stor social udfordring for 
undervisningssystemet generelt. Man skal huske, at de omrejsende 
erhvervsgrupper også omfatter andre end flodskippere, cirkusfamilier, gøglere og 
sæsonarbejdere. Deres specifikke problemer vedrører også andet og mere end 
deres sociale situation. Den gradvise fjernelse &? grænserne i Europa giver 
anledning til at forvente en kraftig forøgelse af den omrejsende befolkning, både 
mænd, kvinder og bøm, inden for Den Europæiske Union. Fænomenet "mobilitet i 
erhvervsmæssigt øjemed" vil blive stadigt mere udbredt, og uddannelses- og 
undervisningspolitikken vil blive stillet over for spørgsmålet, hvordan man bedst kan 
imødekomme de særlige behov og krav, der er konsekvensen af selve denne 
mobilitet. 
9. Både enkeltpersoners og familiers bevægelser frem og tilbage over grænserne vil 
bidrage til øget samarbejde og udveksling af erfaringer omkring uddannelses­
politikken i de forskellige regioner på nationalt plan og mellem de forskellige berørte 
medlemsstater. Det tilskynder også til samordnede foranstaltninger på EU-plan. 
De ansvarlige for uddannelsespolitikken skal holde et vågent øje med udviklingen i 
Europa. Det indebærer bl.a., at de skal tage højde for de undervisningsmæssige 
konsekvenser af den øgede mobilitet i befolkningen. Det gælder specielt med 
hensyn til de personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende. Kontakt og 
samarbejde på tværs af grænserne bliver nødvendigt, hvis der skal skabes bedre 
kontinuitet i de undervisningsfaciliteter, som på nuværende tidspunkt stilles til 
rådighed for disse befolkningsgrupper. 
10. De undervisningsmæssige nyskabelser og projekter, der gennemføres til fordel for 
de omrejsende erhvervsgrupper, har også specifikt til formål at sikre kvaliteten 
generelt. De undervisningstilbud, der udvikles til brug i de omrejsende miljøer og 
under hensyntagen til de pågældende gruppers personlige og faglige integritet, er 
nyskabende initiativer, som vil kunne overføres til andre (større) målgrupper eller 
stort set til alle andre grupper, der har behov for opsøgende undervisnings­
virksomhed. 
43 
11. Foranstaltninger og projekter, der er udviklet og tilrettelagt i samarbejde med og 
med støtte fra Europa-Kommissionen, har i høj grad bidraget til at udbrede god 
praksis og til at gøre alle, der er beskæftiget med undervisning af omrejsende børn 
på lokalt plan, mere bevidste om, hvad der sker på dette område andre steder, 
både i deres eget land og i udlandet. Disse foranstaltninger og projekter har 
således medvirket til at fremme nyskabende initiativer ved at sikre, at man 
udveksler erfaringer og sammenligner resultater, og at disse videreformidles til 
interesserede; her kan f.eks. nævnes : 
udarbejdelse af fjernundervisningsmaterialer, 
udvikling af specielle tilsynssystemer, 
fremstilling af informationsmateriale o.lign. til forældrene. 
Man må fortsat udvikle netværk mellem de ansvarlige for skoleundervisningen af 
børnene fra de forskellige målgrupper (både på nationalt og europæisk plan). 
12. Det fremgår af medlemsstaternes rapporter, at der fremover må udvikles og 
gennemføres foranstaltninger og projekter inden for følgende klart afgrænsede 
områder : 
information, debat og samarbejde med de berørte forældre, 
retningslinjer og rådgivning med henblik på de lokale skoleforvaltninger, 
udvikling af egnet undervisningsmateriale samt formidling og udveksling af 
dette materiale på europæisk plan, 
udvikling af egnet undervisningsmateriale til åbne uddannelsesforløb og 
fjernundervisning (støttet af informations- og kommunikationsteknologierne) 
samt formidling og udveksling af dette materiale på europæisk plan, 
udvikling og formidling af specielle konkrete tilsynssystemer på europæisk 
plan, 
forudgående vurdering af elevernes faglige standpunkt og evaluering af 
undervisningens resultater, 
introduktionskurser og efteruddannelseskurser for lærere (med særlig vægt 
på bl.a. flersprogetheden i undervisningsfaciliteterne). 
13. Det fremgår også af de nationale rapporter, at der er behov for en grundig 
koordinering både på nationalt, regionalt og europæisk plan med hensyn til 
undervisningstilbuddene til bøm af omrejsende forældre. 
14. Det er ønskeligt, at der gennemføres en grundig undersøgelse af de forskellige 
tendenser med hensyn til forældres og børns ønsker og forventninger inden for de 
forskellige omrejsende erhvervsgrupper. Denne undersøgelse kan give et præcist 
kvantitativt indtryk af elevernes motivation, valg og udbytte af undervisningen samt 
af undervisningssystemet og de enkelte læreres reaktioner herpå. 
15. Med hensyn til udviklingen af foranstaltninger og projekter satser medlemsstaterne 
på at europæisk dækkende samarbejde. I forbindelse med koordineringen af de 
forskellige aktioner og projekter må man fremhæve den store rolle, EFECOT 
(European Federation for the Education of the Children of Occupational Travellers) 
spiller. 
44 
BILAG 
De nationale rapporter om iværksættelsen af Rådets resolution af 22. maj 1989 (89/C 
153/01) 
(B) Belgien (den flamsktalende del) 
Marc Verlot i samarbejde med Sven Sierend og Nele Goethals 
Scolarisatie van kinderen uit de trekkende beroepsbevolking, 
Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap, Departement Onderwijs -januar 1994, 38 sider. 
(B) Belgien (den fransktalende del) 
Alain Reyniers 
La scolarisation en Communauté française de Belgique des enfants de culture itinérante, 
Communauté française de Belgique, Scolarisation en milieu multiculturel - oktober 1993, 
56 sider. 
(D) Tyskland 
Martin Emundts, 
Die Schulische Betreuung der Kinder von Binnenschiffern, Circusangehôrigen und 
Schaustellern / der Kinder von Sinti und Roma und Fahrenden, 
Kultusministerium Nordrhein-Westfalen, 16 sider. 
(E) Spanien 
Informe Sobre la Atencion Educativa a la Poblacion Itinérante, 
Minisertio de Educaciôn y Ciencia, 10 sider. 
(F) Frankrig 
La scolarisation des enfants de parents exerçants des professions itinérantes, 
Ministère de l'Education Nationale, Direction des Ecoles, Direction des Lycées et Collèges, 
december 1993, 25 sider. 
(IRL) Irland 
Report on the implementation of E.C. Resolution 89/C 153/01 on School Provision for 
Children of Occupational Travellers - oktober 1993, 10 sider. 
(I) Italien 
Rapporto sulla scolarizazione dei figli de esercenti spettacoli viaggiati e circensi, 
Associazione Nazionale Esercenti Spettacoli Viaggianti - ottobre 1993, 3 sider. 
(NL) Nederlandene 
Overzicht van voorzieningen in Nederland voor het onderwijs aan kinderen van de 
trekkende bevolking, Kermisexploitanten, Circusmedewerkers en Schippers, 
Ministerie van Onderwijs en Wetenschappen - december 1993, 30 sider + bilag 
(UK) Storbritannien 
School Provision for Occupational Travellers in the UK Relevant to EC Resolution 89/C 
153/01 
Department for Education, 10 sider. 
45 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 494 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA " 16 
Katalognummer : CB-CO-96-502-DA-C 
ISBN 92-78-09923-6 
Kontor t for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-298S Luxembourg 
L\Ù