1.INDLEDNING

Beskatning udgør en central del af EU's bestræbelser på at opbygge en stærkere og mere konkurrencedygtig og fair økonomi med en klar social dimension. I Europa er der behov for et skattesystem, der passer til det indre marked, og som støtter økonomisk vækst og konkurrenceevne, tiltrækker investeringer, skaber arbejdspladser, fremmer innovation og opretholder den europæiske sociale model. Beskatning bør sikre stabile indtægter til offentlige investeringer og vækstfremmende politikker samt sikre lige konkurrencevilkår, retssikkerhed og færrest mulige hindringer for alle virksomheder i forbindelse med deres aktiviteter på tværs af grænserne. Beskatning bør være en del af et bredere skattesystem, som borgerne har tillid til, fordi det er fair og opfylder samfundets socioøkonomiske behov. EU's prioriteter på beskatningsområdet har derfor fokus på disse mål.

2.ØJEBLIKKELIG HANDLING TIL OPFYLDELSE AF UMIDDELBARE BEHOV: OMLÆGNING AF SELSKABSBESKATNINGEN

Europa-Kommissionen har fastsat en ambitiøs dagsorden for at gøre selskabsbeskatning mere fair og effektiv samt bedre tilpasset den moderne økonomi og mere fleksibel i forhold til nye udfordringer på dette område. Denne dagsorden skrider hurtigt frem, og mange vigtige milepæle er allerede blevet nået. Alle de initiativer, som Kommissionen bebudede i sin handlingsplan for en fair og effektiv beskatning, er nu blevet iværksat, og medlemsstaterne har allerede vedtaget mange nye forslag. Kommissionen er også ved at udvide omfanget af sit arbejde ud over handlingsplanen. Som fremhævet i meddelelsen om yderligere foranstaltninger for at øge gennemsigtigheden på skatteområdet og bekæmpe skatteunddragelse og skatteundgåelse, som blev offentliggjort efter afsløringen af Panamapapirerne, er Kommissionen klar til at udarbejde hurtige og effektive løsninger på problemer, efterhånden som de opstår . For at sikre alle virksomheder i EU et fair og konkurrencedygtigt miljø har Kommissionen desuden udført statsstøtteundersøgelser af, hvorvidt nogle medlemsstater har givet udvalgte multinationale selskaber skattefordele .

Kommissionens første tiltag var at øge gennemsigtigheden på skatteområdet som et nødvendigt grundlag for yderligere reformer. Inden for en periode på 12 måneder blev medlemsstaterne enige om forslag til automatisk udveksling af oplysninger om skatteafgørelser og land for land-rapporter om skatterelaterede oplysninger vedrørende multinationale selskaber . Dette vil sikre en ny og hidtil uset grad af gennemsigtighed og samarbejde mellem skattemyndigheder inden for selskabsbeskatning. Kommissionen foreslog også offentlig land for land-rapportering for multinationale selskaber for at sikre borgerne større tilsyn med selskabernes skattepraksis. Dette forslag, som i øjeblikket er til forhandling i Rådet og Europa-Parlamentet, vil bidrage til at genoprette offentlighedens tillid til selskabsbeskatningen og sikre, at virksomheder ikke står over for et kludetæppe af nationale offentliggørelsesregler. Et forslag, der vil gøre det muligt for skattemyndighederne at få adgang til nationale oplysninger indberettet i henhold til hvidvaskreguleringen , forventes vedtaget inden udgangen af året. Europa-Parlamentet og Rådet er også i færd med at tage stilling til de foreslåede ændringer af det fjerde direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge og bør hurtigt kunne indlede triloger i begyndelsen af 2017. Herudover er Kommissionen gået i gang med at undersøge de mest passende rammer for automatisk udveksling af oplysninger om reelt ejerskab på EU-plan, og den er i færd med at undersøge den bedste måde, hvorpå man kan øge tilsynet med dem, der faciliterer og medvirker til aggressiv skatteplanlægning. Den øgede gennemsigtighed på skatteområdet i hele Europa vil hjælpe med at afsløre aggressiv skatteplanlægning, afdække skadelig skattepraksis og stabilisere et selskabsskattemiljø baseret på åbenhed og tillid.

Parallelt hermed arbejder Kommissionen desuden på at sikre, at alle selskaber i EU betaler deres skat, dér hvor overskuddet genereres og værdien skabes. Dette princip er absolut afgørende for at sikre en fair og effektiv beskatning, men kan kun opfyldes effektivt inden for det indre marked ved hjælp af fælles og samordnede foranstaltninger. Derfor foreslog Kommissionen et nyt direktiv om bekæmpelse af skatteundgåelse , hvori der fastsættes retligt bindende foranstaltninger til at bekæmpe skattesnyd i hele EU, med henblik på at forhindre nogle af de mest udbredte former for udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud. Denne lovgivning, som medlemsstaterne vedtog i juli 2016, har gjort det muligt for medlemsstaterne at opfylde de tilsagn, de gav som led i OECD/G20-projektet vedrørende udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (BEPS), på en hurtig, samordnet og konsekvent måde. Medlemsstaternes præferenceordninger og regler for intern afregning er også ved at blive revideret for at sikre en fælles EU-tilgang til nye internationale standarder. Dette er vigtigt for at sikre virksomheder retssikkerhed i takt med gennemførelsen af reformer og forhindre nye smuthuller i det indre marked.

Endelig har Kommissionen fremlagt foranstaltninger til fremme af god forvaltning på skatteområdet i hele verden for at sikre fair og lige konkurrencevilkår mellem EU og dets internationale partnere. Medlemsstaterne har godkendt den nye eksterne strategi til effektiv beskatning , som Kommissionen fremlagde i januar 2016, for at beskytte sig mod ydre trusler om udhuling af deres skattegrundlag. En vigtig komponent i denne strategi er en ny EU-listeføringsprocedure, som skal hjælpe med at håndtere usamarbejdsvillige skattejurisdiktioner og anspore alle tredjelandsjurisdiktioner til at opfylde internationale standarder for god forvaltning på skatteområdet. De første skridt i denne listeføringsprocedure er allerede taget, og den fælles EU-liste forventes færdiggjort i slutningen af 2017. Hermed vil medlemsstaterne have et effektivt værktøj over for de tredjelande, der nægter at følge spillereglerne i skattespørgsmål. EU's finansforordning er også blevet revideret for at forhindre kanalisering af EU-midler gennem skattely, og der arbejdes på at styrke klausulerne om god forvaltningspraksis på skatteområdet i EU's aftaler med tredjelande.

3.EN POSITIV, FREMADRETTET DAGSORDEN

Ovennævnte initiativer er afgørende for at beskytte medlemsstaternes skattegrundlag, sørge for lige konkurrencevilkår for virksomheder og sikre fair og effektiv beskatning for alle skatteydere. Med initiativerne tages der hånd om de mest presserende problemer inden for selskabsbeskatning i dag, men på længere sigt er det nødvendigt med yderligere foranstaltninger. Kortsigtede løsninger kan hurtigt blive forældede, eftersom forretningsmodeller og skatteplanlægningsteknikker udvikler sig hurtigere end den tid, det kan tage at imødegå dem. Desuden kan en gradvis opdatering til internationale, europæiske eller nationale skatteregler skabe uro for både skattemyndighederne og de virksomheder, der skal tilpasse sig dem. For at sætte skub i beskæftigelsen, væksten og investeringerne er det nødvendigt at skabe et gunstigt skattemiljø for virksomheder ved at mindske udgifter til efterlevelse af skattereglerne og administrative byrder samt ved at sikre retssikkerhed på skatteområdet. G20-lederne har for nyligt anerkendt betydningen af retssikkerhed på skatteområdet, når det gælder om at fremme investeringer og vækst, og emnet er kommet øverst på dagsorden i hele verden. Medlemsstaterne er nødt til at finde en balance mellem gennemførelsen af nødvendige reformer og sikringen af et for virksomhederne stabilt, tydeligt og forudsigeligt skattemiljø.

Der er i EU behov for et positivt, fremadrettet grundlag for selskabsbeskatning. Det skal være vækstfremmende, effektivt og fair samt fuldt ud støtte EU's overordnede politiske prioriteter, både nu og i fremtiden. Dette er rationalet bag Kommissionens forslag om at relancere det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag. Med det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag er der mulighed for at opfylde de europæiske virksomheders og borgeres to væsentligste krav i dag, nemlig bæredygtig vækst og social retfærdighed, samt styrke EU's bredere økonomiske og sociale dagsorden. Ifølge en analyse kan det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag rent faktisk løfte investeringerne i EU med op til 3,4 % og væksten med 1,2 %.

Kommissionen foreslog første gang det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag i 2011 med henblik på at styrke det indre marked for virksomheder. Det var et ambitiøst og robust forslag, men omfanget af det førte til, at forhandlingerne gik i stå i Rådet. Fra Europa-Parlamentet, virksomheder, interessenter og mange medlemsstater var der dog stor opbakning til idéen om det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag i betragtning af de mange fordele ved det. Herudover er det i seneste år blevet tydeligt, at der med det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag tilbydes mere end blot et erhvervsvenligt skattesystem for et stærkere indre marked.

Derfor bebudede Kommissionen i handlingsplanen fra juni 2015, at den ville relancere dette vigtige projekt i form af et mere håndterbart totrinsforløb. I det første trin fokuseres der på at skabe et fælles skattegrundlag. Når dette er gennemført, vil det mere komplekse konsolideringsaspekt blive indført. Mange af de vigtigste fordele ved det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag ligger i konsolideringsaspektet. Det andet trin i relanceringen af det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag kan derfor ikke blive overset eller hensat. Arbejdet med denne pakke vil først være færdigt, når det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag er indført fuldt ud.

Relanceringen af det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag giver mulighed for at ajourføre det oprindelige forslag og tilpasse det til nye udfordringer i det globale skattemiljø. Den meste bemærkelsesværdige ændring er, at det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag vil blive obligatorisk for alle finansielle selskabskoncerner med en konsolideret omsætning på over 750 mio. EUR. Dette vil bidrage til at optimere dets potentiale som et værktøj til bekæmpelse af skatteundgåelse. Det betyder desuden, at virksomhederne vil vide, hvor de står i forhold til EU's regler for bekæmpelse af skattesnyd, og derfor ikke behøver at foretage unødige tilpasninger. Som sådan vil det medvirke til oprettelsen af et mere forudsigeligt miljø for virksomheder i EU.

Kommissionen har i forslaget også indført to nye elementer til direkte støtte for EU's bredere økonomiske dagsorden. I forbindelse med udgifter til forskning og udvikling vil der blive givet et bonusfradrag for at fremme forskning og udvikling samt innovation, som er vigtige drivkræfter for vækst. Herudover vil der blive givet et øget bonusfradrag til små nystartede virksomheder uden tilknyttede selskaber med henblik på at støtte små og innovative iværksættere. Med det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag vil der som bidrag til en stærk kapitalmarkedsunion og større finansiel stabilitet i EU også blive gjort noget ved præferencebehandlingen af gæld i forhold til egenkapital.

4.MODERNE, ENKELT OG RETSSIKKERT: ET BEDRE OG MERE EFFEKTIVT SKATTEMILJØ FOR VIRKSOMHEDER

Virksomheder i det indre marked har behov for et enkelt, stabilt og retssikkert miljø for at kunne trives. I forbindelse med deres aktiviteter på tværs af grænserne bør de støde på så få skattemæssige hindringer som muligt og ikke udsættes for unødige administrative byrder og omkostninger. EU har brug for et selskabsskattegrundlag, der er tilpasset den økonomiske realitet i det 21. århundrede, og som tiltrækker investorer og fremmer alle selskaber – store såvel som små.

4.1 Et fælles selskabsskattesystem for det indre marked

Det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag vil forbedre det indre markeds funktion ud fra et skattemæssigt perspektiv. Grænseoverskridende selskaber vil have fordel af ét enkelt sæt regler til beregning af deres skattepligtige overskud i EU frem for en broget blanding af forskellige nationale ordninger. Ved hjælp af et centralt system vil de kunne indgive én enkelt selvangivelse for alle deres aktiviteter i EU og dermed kun have at gøre med én medlemsstat i stedet for adskillige skattemyndigheder. Konsolidering vil også betyde, at underskud i én medlemsstat automatisk kan modregnes i overskud i en anden medlemsstat, hvormed grænseoverskridende selskaber sikres samme behandling som rent nationale selskaber.

I forslaget til direktiv om relancering af det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag har Kommissionen bevaret samme ambitiøse konsolideringstilgang som i det oprindelige forslag. Tilgangen med et totrinsforløb vil dog forsinke denne fordel. Som kompensation har Kommissionen foreslået, at selskaber bør have adgang til en enkelt, robust og midlertidig ordning for grænseoverskridende udligning af underskud inden for det fælles grundlag, indtil der er opnået enighed om konsolideringen.