Dette forslag er også i overensstemmelse med meddelelsen fra 2018 om "En ren planet for alle", som fastlægger Kommissionens strategiske langsigtede vision for en klimaneutral økonomi i overensstemmelse med Parisaftalen. I denne meddelelse forventedes Kommissionen at undersøge, hvordan Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs aktiver under afvikling kan støtte banebrydende teknologier for kulstoffattig stålproduktion. Kommissionen vedtog den 4. marts 2020 et forslag til en europæisk klimalov, der omfatter et juridisk bindende mål for at opnå CO2-neutralitet inden udgangen af 2050 i EU.

Meddelelsen "Investeringsplan for den europæiske grønne pagt. Investeringsplan for et bæredygtigt Europa", der blev fremlagt den 14. januar 2020, forpligtede desuden Kommissionen til at "foreslå en revision af forordningerne om Kul- og Stålforskningsfonden for at gøre det muligt at anvende en del af det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs aktiver, der er under afvikling. Dette vil bidrage til at opretholde det årlige forskningsprogram på mindst 40 mio. EUR og muliggøre finansiering af store banebrydende FoI-projekter inden for ren stålfremstilling. Forskningsaktiviteterne i kulsektoren vil fokusere på regioner under omstilling i overensstemmelse med principperne for mekanismen for retfærdig omstilling".

I meddelelsen om den europæiske grønne pagt understreges Kommissionens interesse i at "støtte banebrydende teknologier inden for produktion af rent stål, som kan føre til kulstofneutral stålfremstilling i 2030, og undersøge, hvorvidt en del af midlerne fra Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab kan bruges. Mere overordnet vil Innovationsfonden under EU's Emissionshandelssystem bidrage til udrulningen af sådanne storstilede innovationsprojekter".

Den 11. december 2019 vedtog Europa-Kommissionen meddelelsen om "den europæiske grønne pagt", der fastlægger rammerne for omstilling af EU til det første klimaneutrale kontinent inden 2050. Den europæiske grønne pagt tager fat på de klima- og miljømæssige udfordringer samtidig med, at der oparbejdes en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi inden for rammerne af De Forenede Nationers 2030-dagsorden og målene for bæredygtig udvikling.

Forslaget indgår i en lovpakke om revision af Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram. Den er navnlig knyttet til Kommissionens forslag om ændring af Rådets afgørelse 2003/76/EF om fastsættelse af de nødvendige bestemmelser til gennemførelse af protokol (nr. 37) og Rådets beslutning 2003/77/EF om fastsættelse af de flerårige finansielle retningslinjer for forvaltningen af aktiverne i Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) under afvikling og, når afviklingen er afsluttet, af Kul- og Stålforskningsfondens aktiver. Revisionen af Rådets beslutning 2003/77/EF, som henhører under Generaldirektoratet for Budget, er også i overensstemmelse med den gennemgang, som Den Europæiske Revisionsret i 2019 afholdt om afviklingen af EKSF.

·Erstatte en særlig ordning for eksperter under rammeprogrammet for forskning med de almindelige regler for aflønnede eksterne eksperter som fastsat i finansforordningen.

Dette forslag fra Kommissionen tager sigte på at bringe Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram i overensstemmelse med Parisaftalen, Europa-Kommissionens grønne pagt, meddelelserne om en investeringsplan for et bæredygtigt Europa, den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi og Europa-Kommissionens nye europæiske industristrategi.

Formålet med dette forslag er at ændre Rådets beslutning 2008/376/EF for at bringe det på linje med "Den Europæiske Unions videnskabelige, teknologiske og politiske målsætninger" i henhold til artikel 2 i beslutning 2008/376/EF. Forslaget har nærmere bestemt til formål at revidere kul- og stålforskningsmålene for Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram. Der blev i forslaget taget hensyn til henstillinger fra Kul- og Stålforskningsfondens overvågnings- og evalueringsrapport (2011-2017) og rådgivning fra de rådgivende grupper for kul og stål og fra de medlemsstater, der er repræsenteret i Kul- og Ståludvalget.

Det er på baggrund af ovennævnte politiske udvikling nødvendigt at samordne målene for Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram og dens flerårige tekniske retningslinjer med denne udvikling, herunder navnlig målene for den europæiske grønne pagt.

·ophæve en henvisning til muligheden for at ændre kapitel II, afdeling 3 og 4, ved hjælp af gennemførelsesforanstaltninger (artikel 41) for at lade de principper, der gælder for beføjelser i retsakter, som er fastsat i den interinstitutionelle aftale af 18. juni 2019 om ikkebindende kriterier for anvendelse af artikel 290 og 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finde tilsvarende anvendelse.

·gøre de generelle regler for aflønnede eksterne eksperter, der er fastsat i finansforordningen, gældende i stedet for en særlig ordning for eksperter under rammeprogrammet for forskning

·indsætte en ny artikel 17a blandt de støtteberettigede aktiviteter under Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram med henblik på at medtage forskningsaktiviteter under europæiske partnerskaber med fælles programlægning blandt de støtteberettigede aktiviteter. Sådanne partnerskaber kan især støtte forskningen i stålsektoren ved at udvikle stålfremstillingsprocesser med "nær nul"-emission af CO2 i 2030 og opskalere demonstrationsprojekter for disse teknologier på industrielt niveau

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om ændring af beslutning 2008/376/EF om vedtagelse af Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram og om de flerårige tekniske retningslinjer for dette program

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

Under henvisning til protokol (nr. 37) om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 2, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

og ud fra følgende betragtninger:

(1)Den 5. oktober 2016 ratificerede Unionen Parisaftalen. Denne internationale aftale opfordrer de parter, der har ratificeret den, til at styrke den globale indsats mod truslen fra klimaforandringer, der begrænser den globale temperaturstigning til et godt stykke under 2 grader.

(2)Den 11. december 2019 offentliggjorde Europa-Kommissionen i overensstemmelse med Parisaftalen "den europæiske grønne pagt", som forpligter Kommissionen til at "tackle klima- og miljøudfordringer" og "omstille EU til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der i 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen". I meddelelsen om den europæiske grønne pagt, som fastlægger en ny vækststrategi, angives behovet for at støtte banebrydende teknologier inden for produktion af rent stål, som kan føre til kulstofneutral stålfremstilling i 2030, og undersøge, hvorvidt en del af midlerne fra Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab kan bruges. Meddelelsen om den europæiske grønne pagt præciserer desuden, at "alle EU's tiltag og politikker skal tages i brug for at hjælpe EU med at virkeliggøre en vellykket og retfærdig omstilling hen imod en mere bæredygtig fremtid". Forskningsmålene for Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram er ved at blive revideret i overensstemmelse med princippet om ikke at gøre skade, der er nedfældet i meddelelsen om den europæiske grønne pagt, så de ikke længere omfatter aktiviteter, der bevarer udvinding, forarbejdning og uformindsket brug af kul.

(3)Unionen har ført en ambitiøs klimapolitik og har indført en lovgivningsmæssig ramme med henblik på at nå sit mål for reduktion af drivhusgasemissioner i 2030. Forordning (EU) 2018/1999 fastlægger det lovgivningsmæssige grundlag for en pålidelig, inklusiv, omkostningseffektiv, gennemsigtig og forudsigelig forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen ("forvaltningsmekanismen"), der sikrer opfyldelsen af målsætningerne for 2030 og de langsigtede målsætninger og mål for energiunionen i overensstemmelse med Parisaftalen fra 2015 om klimaændringer.

(4)I sin meddelelse "Investeringsplan for et bæredygtigt Europa. Investeringsplan for den europæiske grønne pagt" meddelte Kommissionen sin hensigt om at foreslå en revision af Rådets afgørelse 2008/376/EF med henblik på at gøre det muligt at finansiere banebrydende FoI-projekter til fremstilling af ren stål samt forskningsaktiviteter i kulsektoren i overensstemmelse med principperne i mekanismen for en retfærdig omstilling.

(5)Desuden anbefales det i rapporten om overvågning og evaluering af Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram ("forskningsprogrammet") at ændre forskningsmålene for kul og stål i kapitel II, afdeling 3 og 4, i afgørelse 2008/376/EF, og at yde støtte til banebrydende forskning i stålsektoren samt symbolske projekter i kulsektoren.

(6)Det er derfor nødvendigt at bringe målene for Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram på linje med internationale aftaler som f.eks. Parisaftalen og med Unionens videnskabelige, teknologiske og politiske målsætninger om klimaneutralitet senest i 2050.

(7)Partnerskaber med fælles programlægning har vist sig at være velegnede til at samle ressourcerne omkring et fælles europæisk forskningsmål. For at kunne bidrage til en klimaneutral økonomi inden 2050 skal muligheden for at yde støtte via europæiske partnerskaber med fælles programlægning fastsættes i synergi og sekvensering med andre programmer. Et europæisk partnerskab kunne være et ideelt instrument til at samle ressourcer til støtte for forskning i banebrydende teknologier til reduktion af CO2-emissioner i stålindustrien.

(8)Beslutning 2008/376/EF bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I beslutning 2008/376/EF foretages følgende ændringer: