(2)På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker. Disse udgør tilsammen de "integrerede retningslinjer", som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

(1)Den 26. marts 2010 godkendte Det europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

(3)Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling om Det Forenede Kongeriges nationale reformprogram for 2014 og afgav sin udtalelse om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram for 2014.

(4)Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester om samordning af de økonomiske politikker for 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Det Forenede Kongerige blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

(5)Den 18. december 2014 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at sætte skub i investeringer, fremskynde strukturreformer og forfølge en ansvarlig vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

(6)Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Det Forenede Kongerige for 2015. Den analyserede Det Forenede Kongeriges fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014. Landerapporten omfatter også resultaterne af den dybdegående undersøgelse, jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionen konkluderer på grundlag af sin analyse, at Det Forenede Kongerige har makroøkonomiske ubalancer, der kræver politiske tiltag og overvågning. Særligt kræver risiciene forbundet med den høje gældsætning i husholdningerne, som også er relateret til de strukturelle forhold på boligmarkedet, fortsat opmærksomhed. Økonomien og finanssektoren er blevet mere modstandsdygtige. Der vil dog fortsat være mangel på boliger, hvilket sandsynligvis vil danne grobund for høje boligpriser på mellemlang sigt og gøre sektoren mindre modstandsdygtig over for eventuelle risici.

(7)Den 26. marts 2015 afleverede Det Forenede Kongerige sit nationale reformprogram for 2015 og sit konvergensprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(8)Det Forenede Kongerige er i øjeblikket underlagt den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten. Ifølge konvergensprogrammet for 2014/15 forventer regeringen en forbedring af det samlede offentlige underskud, som falder fra 4,3 % af BNP i 2015/16 til 2,2 % i 2016/17 for at nå et overskud på 0,1 % af BNP i 2019/20. Konvergensprogrammet indeholder ikke en mellemfristet målsætning. Den offentlige gældskvote ventes at nå sit højeste i 2015/16 på 88,8 %, hvorefter den gradvist vil falde til 81,4 % i 2019/20. Ifølge Kommissionens forårsprognose fra 2015 vil Det Forenede Kongerige ikke have korrigeret sit uforholdsmæssigt store underskud inden 2014/15 som fastsat af Rådet. Den finanspolitiske indsats har også været lavere end henstillet af Rådet. Derfor besluttede Rådet den XX juni i overensstemmelse med artikel 126, stk. 8, i TEUF, at Det Forenede Kongerige ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud af 2. december 2009 og rettede en ny henstilling til Det Forenede Kongerige om at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016/17. Konvergensprogrammet er kompatibelt med den nye frist under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. Ifølge Kommissionens forårsprognose fra 2015 vil Det Forenede Kongerige have korrigeret det uforholdsmæssigt store underskud inden for fristen og levere den finanspolitiske indsats, der er fastsat i henstillingen. Der er allerede gjort nøje rede for de foranstaltninger, der skal understøtte de forventede underskud fra 2016/17 og frem, men de øremærkede udgiftslofter for hvert ministerie bør specificeres yderligere. På grundlag af vurderingen af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose fra 2015 er Rådet af den opfattelse, at Det Forenede Kongerige vil være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

(9)Den store, og muligvis uforholdsmæssigt store, gæld i husholdningerne kan potentielt udgøre en makroøkonomisk ubalance, der medfører risici for Det Forenede Kongeriges økonomi. Selv om husholdningernes gæld fortsat falder moderat, er den stadig stor, og Det Forenede Kongerige er derfor sårbart over for risici, der kan hæmme den økonomiske vækst og den finansielle stabilitet. I midten af 2014 annoncerede finansrådet under Bank of England to foranstaltninger, der skal mindske risiciene forbundet med den høje husholdningsgæld. Det anbefalede for det første, at realkreditudbyderne anvender en "rentestresstest" til at vurdere låntagernes evne til at opfylde deres låneforpligtelser i tilfælde af, at renterne stiger. For det andet anbefalede det, at realkreditudbyderne begrænser antallet af realkreditlån med et forhold mellem lån og indkomst på 4,5 og derover til 15 % af alle nye realkreditlån. Virkningerne af disse foranstaltninger bør overvåges nøje.

Der er iværksat flere reformer af de nationale regler for byggeplanlægning, men de ventes ikke at få virkninger på kort sigt. Der skal holdes nøje øje med, hvordan de lokale myndigheder efterkommer reformen med hensyn til at øge boligudbuddet.

(10)Arbejdsmarkedet i Det Forenede Kongerige har klaret sig godt i de seneste år og forventes at forblive stærkt. Beskæftigelsesfrekvensen nåede op på 76,5 % i 2014, mens arbejdsløsheden er faldet løbende til 6 % og ventes at falde yderligere i 2015. Til trods for de positive tendenser på arbejdsmarkedet er der stadig flere sociale udfordringer. Andelen af personer, der lever i husholdninger med lav arbejdsintensitet, steg en anelse fra 13 % i 2012 til 13,2 % i 2013 sammenlignet med EU-gennemsnittet på 10,7 %. Forskellen mellem andelen af kvinder (42,6 % i 2013) og mænd (13,2 % i 2013), der har deltidsarbejde, er blandt de største i EU. Samtidig var procentdelen af kvinder, der enten ikke er i arbejde eller i deltidsarbejde på grund af familieforpligtelser (12,5 %), næsten dobbelt så høj som EU-gennemsnittet (6,3 %) i 2013. En anden udfordring er at få de unge i beskæftigelse og tilskynde arbejdsgiverne til at skabe praktikpladser. I den forbindelse bør der også fokuseres mere på de unges uddannelse og kompetencer. En stor andel af de unge har forholdsvis lave grundlæggende færdigheder. Der er gjort for lidt for at gennemføre foranstaltninger rettet mod velfærdsreformer og børnepasning. Andelen af børn i Det Forenede Kongerige, der lever i husholdninger uden beskæftigelse, er stadig blandt de højest i EU. Selv om mulighederne for børnepasning er vokset i den seneste tid, ligger der stadig en stor udfordring i at sørge for billig fuldtidsbørnepasning af høj kvalitet.

(11)En af Det Forenede Kongeriges største udfordringer er at forbedre produktiviteten og konkurrenceevnen, hvilket kunne ske ved at sætte skub i private og offentlige investeringer. Behovet for at generere infrastrukturinvesteringer af høj kvalitet afspejles i den nationale plan for infrastrukturen fra december 2014, som er blevet opdateret og nu spænder bredere. Den private sektor forventes at finansiere en betydelig del af planen, men det er endnu usikkert, hvor meget den vil afsætte. Det truer planens succes, selv om der er sket store fremskridt med hensyn til at give rettidige oplysninger om dens gennemførelse. Det Forenede Kongerige bør sørge for, at virksomhedsbeskatningen fremmer investeringer, navnlig ved den kommende revision af erhvervsejendomsskatterne.

(12)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Det Forenede Kongeriges økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2015. Den har også vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der blev rettet til Det Forenede Kongerige de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Det Forenede Kongerige, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1 til 3 nedenfor.

(13)På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Det Forenede Kongeriges konvergensprogram, og Rådets udtalelse afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

(14)På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og konvergensprogrammet. Rådets henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 2 til 3 nedenfor,

HENSTILLER, at Det Forenede Kongerige i 2015 og 2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:

1.Træffe virkningsfulde foranstaltninger som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud og bestræbe sig på at foretage en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden 2016, navnlig ved at have fokus på kapitaludgifterne.

2.Træffe yderligere foranstaltninger til at øge boligudbuddet, bl.a. ved at gennemføre reformerne af de nationale regler for byggeplanlægning.

3.Udligne kvalifikationsmismatchet ved at tilskynde arbejdsgiverne til at tilbyde flere praktikpladser. Træffe foranstaltninger til at nedbringe antallet af unge med ringe grundlæggende færdigheder. Udbrede mulighederne for billig børnepasning af høj kvalitet på fuld tid.

4.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].