ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 147 
 
 
Vol. 1983/ 0043 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN  FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83)  147 endelig udg. 
Bruxelles, den 16.  marts  1983 
DEN ØKONOMISKE OG SOCIALE  SITUATION  I FÆLLESSKABET 
(Meddelelse  fra Kommissionen til Det europæiske R åd 
til m ødet den 21. og 22.  marts  1983) 
KOM(83)  147 endelig udg. 

EEN ØKONOMISKE OG SOCIALE SITUATION  I FÆLLESSKABET 
(Meddelelse fra Kommissionen til Det  europæiske  Råd 
til mødet  den 21. og 22. marts 1983) 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. Indledning 
2. Kendsgerningerne og de umiddelbare udsigter 
3· Retningslinjer 
Tabel  1 - 3 : Vigtigste  økonomiske  indikatorer 1981 - 1983 

1 
I. Indledning 
I begyndelsen af 1983 befinder den europæiske økonomi sig i en uafklaret 
konjunktursituation. 
1. De senest foreliggende indikatorer viser tegn på et begyndende aktivi-
tetsopsving  i flere medlemsstater. Årsagerne hertil er, i det mindste 
delvis,  den mere gunstige udvikling i den amerikanske økonomi siden 
udgangen af 1982, den nedadgående tendens i den internationale renteudvik­
ling og endelig udsigterne til et forventet olieprisfald. 
Dette  betyder imidlertid ikke, at man dermed kan være sikker på, at Lav­
konjunkturen er forbi. Det er endnu ikke afgjort, med hvilken styrke og 
varighed de positive elementer vil gøre sig  gældende;  desuden har flere 
økonomier  i verden endnu ikke foretaget en tilstrækkelig tilpasning til 
konsekvenserne  af oliechoket i 1979 og af dollarens udvikling siden 
1980. Endelig må man være opmærksom på den internationale finansielle 
situation. 
2. Der er altså en chance for en positiv udvikling, men den indebærer visse 
usikkerhedsfaktorer. Denne chance - der består i en begyndende opsugning 
af arbejdsløsheden i  kraft  af en varig vækst uden inflation - viser sig 
for første gang i flere år og bør gribes. 
Derfor bør spørgsmålet om, hvordan man kan forstærke de gunstige tenden­
ser og begynde en sund  vækstfase,  blive hovedemnet i de drøftelser, der 
skal  føres på Det europæiske Råds forestående  møde,  og som derefter 
fortsættes  i OECD  og i Williamsburg og afsluttes på Det europæiske Råds 
møde  i juni 1983. 
3. Denne meddelelse er det første oplæg til disse drøftelser og er udgangs­
punkt for de senere initiativer på  fællesskabsplan: 
- den indeholder en kort beskrivelse af den nuværende økonomiske situation 
og af de umiddelbare udsigter, 
- og indeholder en række betragtninger over, hvordan opsvinget kan til­
rettelægges,  dvs. hvordan det kan styrkes og gøres varigt. 

- 2 -
II. Kendsgerningerne  og de  umiddelbare  udsigter 
A. Udviklingen  i 1982 
1. I 1982  blev væksten i Fællesskabet  ringere  end forventet:  + 0,2% i 
mængde;  med den højeste vækst i  Danmark  på + 2,3% og med en vækst på 
- 1% i  Tyskland  og -1,5% i  Nederlandene;  tredje  kvartal  kendetegnedes  ved 
en meget markant  afmatning  i den økonomiske  aktivitet.  Dette  resultat  er 
i øvrigt fælles for  samtlige industrilande,  som i 1982 for første  gang 
siden 1975 oplevede  et produktionsfald  målt i mængde. 
Denne forværring er for en  stor del resultatet  af de  kombinerede  virknin­
ger af: 
- en kraftig  lavkonjunktur  i USA,  hvor bruttonationalproduktet  faldt 
med 1,7% i mængde; 
- en nedgang  i verdenshandelen,  der er  konjunkturbetinget,  men som også 
skyldes  voksende  internationale  finansielle  problemer;  den internationale 
handel, der fra 1976  til 1979 udviste  en gennemsnitlig  årlig vækst på 
6,9% i mængde,  faldt med 1,5% i 1982, medens den  stagnerede  i 1981. 
2. Antallet  af arbejdsløse har  fortsat  med at  vokse og udgjorde  i 1982 9,6$>  af 
9,6% af den  erhvervsaktive befolkning,  hvilket  er 
nu ligger  75% højere end  procenten  i 1979. Arbejdsløsheden, der  ikke har 
været faldende  i gennemsnit  siden 1973, har således  udvist  en jævnt 
accelererende  tendens  i Fællesskabet  siden 1978-1979. 
3. To positive  aspekter  bør fremhæves: 
- Inflationen,  der blev bragt  ned fra 11,8% i 1981  til 10,5% i 1982, er 
taget af i  alle medlemsstater.  Men inflationsafdæmpningen er  mindre 
markant end i USA  eller Japan,  og der  konstateres  fortsat  en ret  markant 
divergerende udvikling inden  for Fællesskabet.  Inflationen  lå under 6% 
i Tyskland  og Nederlandene  og blev nedbragt  fra 15,5% i 1980  til 8,5% 
i 1982 i Det  forenede Kongerige,  men ligger  fortsat  over 15% i Græken­
land, Irland  og Italien. 
- For Fællesskabet som  helhed er udviklingen  henimod  en genopretning  af 
ligevægt på  betalingsbalancens  løbende  poster sket hurtigere  end for­
ventet:  underskuddet  udgjorde  kun 0,5% af BNP mod 1,3% i 1980. 

- 3 -
Dette globale  resultat  dækker  ligeledes  over store forskelle  mellem de 
enkelte lande: Belgien,  Danmark,  Grækenland,  Frankrig, Irland  og Italien 
har underskud,  medens Tyskland,  Luxembourg,  Nederlandene, Det forenede 
Kongerige  har overskud,  nogle endog et  stort overskud. 
B. Udsigterne  for 1983 
1. De nuværende prognoser for 1983 afhænger af tre  udefra givne usikker­
hedsfaktorer: 
- den første vedrører det amerikanske  opsvings styrke  og varighed,  som 
bl.a. hænger sammen med udsigterne  for renteudviklingen,  der igen for 
en stor del afhænger af, hvordan  udviklingen  i underskuddet på  forbunds-
budgettet  vil. påvirfce  pengepolitikken* 
- den anden  usikkerhedsfaktor  vedrører den  internationale  finansielle 
udvikling! 
- endelig  kan man  ikke i dag med  fuld sikkerhed vurdere  hverken omfanget 
eller virkningerne  af olieprisfaldet. 
Et opsving  i den amerikanske økonomi og, under  visse betingelser,  et olie-
prisfald  turde forventes  at bidrage  til at sætte gang i den europæiske 
økonomi,  uden at man dog af den kombinerede  virkning  af disse to faktorer 
skal vente, at udviklingsprofilen  for 1983 ændres fundamentalt. 
2. De dårlige  resultater  i tredje kvartal  1982 har medført en  nedjustering 
(i mængde 40,4^, i stedet for lidt over 1% som skønnet ved årets  udgang) 
af skønnet for BNP for 1983» og  dette gælder næsten  alle EP-lande. Væksten 
forventes  at accelerere  i andet halvår af 1983 som følge af en  lageropbyg­
ning, en vis støtte fra den  offfentlige  efterspørgsel  samt et eksport­
opsving, medens det private forbrug  og, i det mindste i første  halvdel  af 
1983t investeringerne ikke vil bidrage  væsentligt  til opsvinget. 
Disse skøn bygger på  meget forsigtige  antagelser  om olieprisen.  Selv om 
der viser sig en mere markant tendens  til opsving  end forventet,  er styrken 
og varigheden  af det  opsving,  der svagt aftegner sig,  alt i alt  endnu ikke 
afklaret  i den nuværende  konjunktursituation. 

- 4 -
3. Ifølge de nuværende sken  er det  sandsynligt,  at der  vil ske en ny  afdæmp­
ning i prisstigningerne:  de forventes  i 1983 at  "blive på 8,6$  for Fælles­
skabet,  hvilket er de laveste  prisstigninger  i 7 år  (bortset  fra  1978, 
hvor inflationen  lå på 7,1%).  Hvis man fortsat  prioriterer  konsoliderings-
bestræbelserne,  som stadig  vil være nødvendige,  kan man,  selv om inflations-
forskellene  ikke forsvinder,  dog påregne en vis indsnævring  i inflations-
forskellene  i Fællesskabet  i I983: inflationen  vil være lav i Tyskland  og 
Nederlandene,  og relativt  moderat  i en række andre  lande (Belgien,  Danmark, 
Luxembourg,  Frankrig  og Det forenede  Kongerige). 
4. Derimod  vil arbejdsløsheden  antagelig  fortsat  stige i 1983 i  Fællesskabet 
som helhed:  den gennemsnitliga  arbejdsløshedsprocent  vil i 1983 vokse  til noget 
over  10$ i årets lab,  dvs. til over  12 mio arbejdsløse,  med forskellige  stig­
ninger i arbejdsløshedsprocenten for  de enkelte  EF-lande. 
5· Det tyder ligeledes  på, at der i 1983  vil blive skabt ligevægt  på betalings­
balancens  løbende  poster,  idet underskuddet  på disse poster for Fællesskabet 
forventes  nedbragt  til omkring  0,3$ af BNP,  særlig som følge af en for­
mindskelse  af underskuddene  i Belgien,  Danmark,  Frankrig,  Irland og Italien. 
III. Retningslinjer 
Trods de beskedne vækstperspektiver  og den  herskende  usikkerhed  er der en 
mulighed  for at få  vendt tendensen, skabe  et gradvist  opsving  i økonomien 
og således  få standset  udviklingen  i arbejdsløsheden.  Hvis denne mulighed 
ikke udnyttes,  øges risikoen  for en fortsat  stagnation.  Det er mere end 
nogensinde  nødvendigt  at få fastlagt  nogle fælles rammer,  inden for hvilke 
de forskellige  elementer  i en sund og varig vækst kan finde deres plads. 
De sidste tre års erfaringer  har vist os følgende: 
- krisen,  som både er konjunkturelt  og strukturelt  betinget,  gør det 
nødvendigt  på nationalt  plan at føre en politik,  der både tager hensyn 
til stabiliteten  (bekæmpelse  af inflationen)  og - hvis beskæftigelses-
problemet  skal løses - det forhold,  at der må  udvikles  produktive  akti­
viteter,  ved at der  skabes de rette vækstbetingelser.  Intet  internationalt 

samarbejde  kan overleve  uden en indsats på disse punkter. 
- Et stort integreret  marked som EP, som  via EMS'en virker som en  faktor  til 
opnåelse af en højere grad af overensstemmelse  og således  valorisering  af 
individuelle  politikker,  som er en  katalysator  for strategierne  på områder 
som investeringer,  industriel  styrkelse,  energi,  Bom er en  indflydelsesrig 
talsmand  udadtil,  er et trumfkort,  som må udnyttes  for enhver  pris. Dette 
tema ligger  til stadighed  tilgrund  for Kommissionens  virke, og Det europæiske 
Råd har indledt en undersøgelse  heraf. At nærværende meddelelse  ikke behandler 
dette indgående, ændrer  intet ved det  forhold,  at den har en høj  grad af 
prioritet,  ej heller at der er en  pligt til at respektere  de fastsatte 
programmer  og foreslå nye retningslinjer  for handling. 
- Økonomiernes  indbyrdes  afhængighed  er i dag så  stor, at ingen national 
politik har den  fornødne  gennemslagskraft  uden foreskrevne  ydre rammer. Men 
det er netop disse rammer, der er  utilstrækkelige,  hvorfor  økonomierne  og 
virksomhederne  mangler  et sikkert fællesgrundlag,  hvilket  fordrejer  forud­
sigelsernes  værdi og ændrer de driftsmæssige vilkår  som følge af bratte og 
uventede  ændringer,  som ikke afspejler  de fundamentale økonomiske  data. De 
mest markedsorienterede  økonomier  kan ikke forene sig med den  mangel på 
organisation,  som karakteriserer  det internationale  økonomiske system.  Heri 
ligger også en af risiciene  for en protektionistisk  udvikling,  som det må 
være en fælles målsætning  at få standset  og vendt. Fællesskabet  skal samarbejde 
med de vigtigste  handelspartnere  om at tilvejebringe  de betingelser,  aer på in­
ternationalt  niveau er nødvendige for  et opsving,  dvs. især inden for handel, fi 
nanser, valutaspørgsmål  og rentesatser,  men også på det  egentlige  økonomiske 
omrade• 
Nærværende  dokument,  som er  udarbejdet  kort før en række vigtige  internationale 
møder, er i vid udstrækning  centreret  om dette sidste aspekt.  En forudsætning 
for at få skabt rammerne  for et opsving  snarere end punktuelle  aktioner,  uanset 
hvor effektfulde  de være, er,at man er  sig den indbyrdes  afhængighed  bevidst, 
og hvordan  man bedst administrerer  denne, og dette må udgøre hovedindholdet  i 
den nye samordnede  aktion. 
Det er i denne ånd, Kommissionen  - i øvrigt velvidende,  at de klare kendsger­
ninger, som den  netop har mindet om, er ved at  blive mere nærværende  - foreslår, 
at drøftelserne  finder  sted om fem punkter,  som berører  en styrkelse  af den 
internationale  økonomiske  organisation  eller forsøg på at finde frem til en 
kohærens  i de nationale  politikker  med henblik  på at forbedre  chancerne for  en 
tilbagevenden  til vækst. 

- 6 -
A. De' internationale  finansielle  systems  sikkerhed 
1. Udviklingslandenes  gældsætning og  realrenten  i absolutte  tal samt virkningerne 
at stagnationen  har fremkaldt  spændinger i det  internationale  finansielle 
system. Reaktionen  har været  hurtig  og effektiv:  tilpasning  af de generelle 
låneaftaler, forhøjelse af IMF-kvoterne, og den måde, hvorpå  visse konkrete 
tilfælde er  blevet ordnet,  bærer vidnesbyrd  herom. 
2. Dette resultat  overflødiggør  ikke et fortsat  og mere gennemgribende  arbejde  med 
henblik på at konsolidere  en fortsat  skrøbelig  situation.  Ud over de allerede 
trufne beslutninger  må der  drages konklusioner  af en udvikling,  som den  vestlige 
verden ikke har kunnet  forudse. 
Der må gives forrang  til arbejdet  på at få  bragt et informations-  og over­
vågningssystem i  stand,  til en styrkelse  af det internationale  finansielle 
systems reaktionsevne,  til en forbedring  af betingelserne  for forebyggelse. 
På disse forskellige  områder bør EP anlægge fælles  holdninger  og samarbejde 
med sine partnere  for på  helt kort sigt at konsolidere  de opnåede  resultater 
og på lidt længere  sigt finde egnede  midler  til at undgå en  tilbagevenden 
til lignende situationer. 
3. Ved valget af løsninger bør der  tages hensyn  til en anden  faktor: 
en af forklaringerne  på den aktuelle stagnation  ligger i den svage  internatio­
nale efterspørgsel. EP og  dets medlemsstater bør  derfor bidrage  aktivt  til at 
bevare en tilstrækkelig  gnidningsfri  kapitalstrøm  til fordel for udviklingslan­
dene, ikke blot via banksektoren,  men også via  offentlige  udviklingsstøtteforan­
staltninger.  Målet må være at  bevare en tilstrækkelig høj  grad af international 
handel sideløbende med  denne uomgængelige  tilpasning. 
Denne sidste bemærkning er så  meget desto vigtigere,  som det  internationale 
finansielle  systems sundhed i høj  grad er afhængig af en  stadig og varig 
vækst baseret  på udviklingen  i samhandelen,  forbedring  af bytteforholdet 
og reduktion  af gældsætningen. 

- ( -
B. Det internationale  monetære systems  stabilitet 
1. En af de  vigtigste  erfaringer  fra den forløbne  periode  er, at forstyrrelser 
i de essentielle  komponenter  i den internationale  økonomi  ikke længere kan 
accepteres,  hvad enten  det drejer sig om energipriserne,  rentesatserne 
eller for den sags skyld valutakurserne. 
Hvis valutakurserne,  hvis finansielle  funktion  har en farlig tendens  til 
at fortrænge  den handelsmæssige  funktion,  er alt for  ustabile,  er resultatet: 
- at virksomhedsledernes  beslutninger  vanskeliggøres  i en situation,  hvor 
en energisk  investeringsindsats  er en afgørende  betingelse  for et fornyet 
opsving; 
- men især at der skabes forstyrrelser  i de handelsmæssige  relationer  i et 
uacceptabelt  omfang,  og at den fri handels  fortsatte  eksistens  bringes i 
fare. 
2. EMS'en,  som er et  essentielt  stabiliserende  element,  har trods den modgang, 
systemet har været udsat for, bevist sin værdi  som middel  til systematisk 
monetært samarbejde.  Det er et  værdifuldt  trumfkort  på internt  plan og et 
værdifuldt middel  til at influere på den  internationale  monetære  udvikling. 
Følgelig: 
- bør en styrkelse  af dette system og en udvidelse  heraf til at omfatte pundet 
og drachmen  blive genstand for indgående drøftelser  i Ministerrådet  og 
dernæst inden for rammerne  af Det europæiske Rådj 
- bør de grunde, der har  været anført  som argument for  at indføre systemet, 
af fundamentale økonomiske grunde formå  EF til at søge at påvirke  Bine 
partnere  til at udvise samme vilje til  at stabilisere  de internationale 
kurs re 1 at i one r. 
3. Et skridt i denne retning  blev taget på topmødet i Versailles.  EF bør ikke 
stille sig tilfreds med at  indtage en fælles holdning  til de konsekvenser, 
der bør drages af undersøgelsen  af interventionsproblemerne.  Den bør  ligeledes 
formå især  USA og  Japan til at erkende betydningen  af en bedre relation 
mellem valutakurserne  og de økonomiske  data og af et  mindre højt  realrente-
niveau. Den bør over for  disse lande fremføre, hvordan  den forestiller  sig en 
struktureret  organisering  af det monetære samarbejde. Kommissionen  vil i 
denne henseende foreslå  en række retningslinjer  og håbe , at Fællesskabets 
holdning  til disse spørgsmål  vil komme klart til udtryk  j. Williamsburg. 

- 8 -
C. Oliepris,  vækst og  energipolitik 
1. Det seneste  olieprisfald  kan under  visse betingelser give  et moderat, men 
reelt bidrag  til vækst, og er  derfor en positiv  tildragelse. 
De nettoresultater,  som man kan  vente sig heraf, er imidlertid  vanskelige 
at bestemme  præcist: de afhænger af  fysiske,  finansielle  og psykologiske 
faktorer.  Mærkbare, men  ikke alt for  kraftige  og pludselige  prisfald  kan 
indebære  fordele  med hensyn  til priser,  ekstern  ligevægt og vækst,  uden at 
den førte  energipolitik  ændres i alt for høj  grad. Er prisbevægelserne 
kraftigere  end det netop  beskrevne,  opstår der  risiko for, at ernergiomlæg-
ningspolitikken  ikke lykkes,  samt for, at der skabes spændinger i den 
internationale  finansielle  og handelsmæssige ligevægt. 
2. Fællesskabet bør  derfor arbejde for at  der skabes det  bedst mulige ligevægts­
punkt: dette forudsætter et snævert samarbejde med  dets partnere,  særlig 
industrilandene,  med henblik  på at sikre et fælles syn og fælles  holdninger, 
herunder  om nødvendigt at indføre et  sikkerhedsnet. 
På dette område, der er afgørende for den økonomiske  udvikling  og for at 
forfølge de  energipolitiske  målsætninger, bør Fællesskabet på højeste  niveau 
fastlægge en  generel  politik.  Det er  derefter  op til Kommissionen og 
Ministerrådet at iværksatte den og følge den op. 

- 9 -
D. PengepoLitik 
1. Ifølge de  retningslinjer/  som blev vedtaget  i december  1982,  skulle de 
lande, hvor de økonomisk-politiske forudsætninger er  til stede lægge 
øget vægt på en  pengepolitik,  som gør det  muligt at nedsætte  realrenten 
og fremme  et nyt økonomisk  opsving. 
2. Kommissionen  foreslår, at Det europæiske Råd  atter understreger  denne 
prioritering.  Der er  tale om en nøglefaktor  til konsolidering  af opsvinget 
på såvel  internt  som internationalt niveau, idet  en nedbringelse  af renten 
er den bedste måde at  stimulere investeringerne  og lette den interne  og 
eksterne  gældsbyrde på. 
Det er derfor af stor betydning,  at de medlemsstater,  der hurtigst  har 
registreret  en gunstig udvikling,  særlig med  hensyn  til inflation  og 
betalingsbalance,  som f.eks.  Forbundsrepublikken  Tyskland,  Nederlandene 
og Det forenede  Kongerige  fører en  pengepolitik,  som er tilstrækkelig 
fleksibel  og liberal  til, at det er  muligt gradvis  og varigt at nedsætte 
realrenten.  En snævrere  samordning  af medlemsstaternes  pengepolitik  og en 
øget økonomisk  konvergens  inden for EMS  ville bidrage  til, at denne  poli­
tik kommer det  samlede  Fællesskab  til gode. 
3. Samme  behov for hurtigt  at skabe forudsætning for et  begyndende  opsving 
ved hjælp af en rentenedsættelse er  aktuelt  på internationalt plan,  så 
meget mere som udviklingen  i De forenede  Stater  er afgørende  for, at vor 
egen indsats  fører  til et godt resultat.  Fællesskabet bør søge at få  sine 
vigtigste  handelspartnere  til udtrykkeligt  at anerkende  den centrale  rolle, 
som en rentenedsættelse  spiller  for en  forbedring  af den økonomiske  situa­
tion, samt behovet  for at videreføre de  aktioner,  der gør det  muligt at 
nå dette mål; handelspartnerne  bør desuden  tilskyndes  til at bekræfte  deres 
vilje  til at skabe det nødvendige snævre  samarbejde. 

- 10 -
E. Offentlige finanser 
1. PS de  offentlige finansers  område er de to  punkter,  der blev lagt  vægt på 
i december  1982,  stadig af lige brændende  aktualitet.  Sigtet  var, at der 
bestandig skulle  holdes  styr på underskuddene  og væksten i de  store bud­
getaggregater,  og at  budgetstrukturen skulle  omlægges, således at der  blev 
plads til flere investeringer.  Men forudsat  denne  generelle  målsætning 
blev realiseret,  var sigtet også, at de  offentlige finanser  i visse med­
lemsstater,  hvor den indledte  politik  begyndte  at give de ønskede  resul­
tater, såsom  Forbundsrepublikken  Tyskland  eller Det forenede  Kongerige 
kunne anvendes  til at fremme  opsvinget  ved at  stimulere erhvervsaktivi­
teten gennem  investeringsfremmende  tiltag,  omlægning af  beskatningen  el­
ler formindskelse  af virksomhedernes  omkostninger. 
2. Hvorom  alting  er, præges  disse få landes  muligheder  for at  udnytte  de 
offentlige  finanser  i den øjeblikkelige  situation  af to  sikre faktorer  og 
en mere usikker faktor: 
- et basisprincip,  som absolut skal overholdes,  er, at  tilliden  til, at 
de offentlige  myndigheder  kan holde styr på budgetterne,  genskabes  eller 
forstærkes;  dette indebærer, at  enhver  anvendelse  af offentlige finanser 
skal være.forenelig med inflationsbekæmpelsesmålet, i  overensstemmelse 
med kravet om omlægning af de  offentlige udgifter  og udformet  på en så­
dan måde, at det  ikke bliver  endnu  vanskeligere gradvis  at nedbringe  de 
offentlige  underskud;  der er her  tale om helt nødvendige troværdigheds-
tegn i en situation,  hvor mistroen  er fremherskende; 
- selv om de"automatiske  stabilisatorer" ..1) under alle omstændigheder  skal 
komme til udfoldelse, hvis udviklingen  bliver  skuffende, skal  man der­
imod - hvis de foreliggende  skrøbelige  tegn på, at  afmatningen  er ved 
at være slut, viser sig at være  rigtige  - vogte sig for at  lade dem 
slå for  tidligt  igennem  for derved at formindske  underskuddene; 
- endelig  er der -  trods håbene om en  forbedring  af konjunkturerne  - i 
det omfang,  konjunkturerne  forbedres  med mindre  styrke  eller  hastighed 
end ønsket,  intet der i den nuværende  situation  og for  visse medlems­
stater udelukker  det rimelige  i at gribe  til en konjunkturpolitisk  bud­
getaktion,  som er i  overensstemmelse  med de  ovenfor  opregnede  betingel­
ser, og som kan  konsolidere  et fortsat  tøvende  opsving. 
1) I dette dokument  forstås ved  "automatiske  stabilisatorer"  de offentlige 
udgifter  og indtægter, som har tendens  til at dæmpe  virkningen  af de 
økonomiske  svingninger. 

- 11 -
Dette spørgsmål  skal besvares  hurtigt,  dvs. så  snart der foreligger  lidt 
nøjagtigere  fakta, for at afgørelsen -  hvis den er  positiv  - træffes på 
det bedste  tidspunkt  i konjunkturforløbet. Afgørelsen bør træffes i  for­
bindelse med den fastlæggelse af en samordnet  international  økonomisk 
aktion, som skal finde sted  i købet af de få  uger, som ligger ..lellem 
Det europæiske Råds forestående møde og topmådet i  Williamsburg. 
Det europæiske Rad bør - for at gøre det  muligt for Europa at  placere 
sig i en position  som initiativtager  under de  kommende  internationale 
forhandlinger  - godkende  de foreslåede  retningslinjer  inden for de fem 
ovennævnte hovedområder og træffe de metodemæssige afgørelser, som gør 
det muligt for Ministerrådet  hurtigt  og nøjagtigt at føre  disse retnings­
linjer ud i livet. 
\ 

TABEL  1: Bruttonationalproduktet I  faste  og løbende  priser ' 
samt BNP-pristndeks (procentvis  ændring  i forhold 
til året  før, EF-landene, EF,  1981-1983) 
1 faste  priser  BNP-prlsindeks i  løbende  priser 
IV»I ivs: IV») tv»: IV») IVSI IV«? IVIvI 
n - 1.7 -0.7 -0.4 5.4 7.7 6.6 3.6 6.9 6.2 
DK O.l 2.3 0.9 IU.V 10.3 7.7 10.9 12.8 S.6 
1) Ü.I - 1.0 -o.: 4,2 4.8 3.9 · 4.2 3.7 3.6 
Ctt -0.7 0.4 O.K 19.7 18.1 20.9 18.9 18.5 ÎI.9 
K 0.3 1.4 O.X 11.7 11.3 1Ü.J 12.0 13.4 11.2 
IKI. U 1.4 1.5 17.8 18.5 12.5 19.0 20.2 14.: 
1 -o.: -o.: -0.3 17.6 17.6 15.0 . 17.4 17.5 14.7 
1. - 1.8 -.1.6 - 1.1 8.1 8.6 8.5 6.1 6.9 7.3 
NI. -i.: - 1.5 0.1 5.6 5.9 1.7 4.3 4.3 i.8 
IK -2.(1 1.2' 1.5 12.1 8.2 5.8 9.9 9.5 7.4 
EF. -0.4 0.2 0.4 10.6 10.5 8.6 10.1 10.7 9.1 
1) Målestok  baseret  på udgifter.  Konpromisskønnet,  hvor der 
også er taget  hensyn til produktions- og  Indkonstæålene 
for BNP,  ventes  at ligge  0,75%  højere: 
Kilde:  Kommissionens  tjenestegrene. 
TABEL  2: Efterspørgslens  komponenter (procentvis  ændring  1 
forhold  til  foregående  periode,  faste  priser, EF, 
1981-1983)  
halvår  (1 
IV» 1 ivs: IV«3 »2/1 »: : >) 1 i) : 
Privat  forbrug 0.2 0.1 0.1 -0.1 0.3 0.1 0.2 
Offentligt forbrug 1.5 0.8 0.6 1.7 • -0.4 0.7 0.9 
Faste investeringer -4,7 • -3.0 · -0.4 -2.9 · -3.7 0.0 2.7 
BNP -0.4 0.2 0.4 1.2 • -2.0 0.8 2.1 
1) Halvårlige  tal  på-årsbasis, sæsonkorrigeret  (82/01: 
første halvår  1982  osv.). 
Kilde.  Kommissionens  tjenestegrene. 
TABEL  3: Vigtigste  økonomiske  aggregater (EF-landene, EF,  1981-1983) 
Det offentliges  sani  ede 
nettolånoptagelse. 
1 % af BNP Arbejdsløsheds­
procent (1) Pri vatfor  brug  s-
priser  (2) Balance på 
løbende  poster 
\% af BNP Pengemængde 
H2/H3  (3) 
1981 1982 1933 1981 1982 1983 1981 1982 1983 1981 1982 1983 1981 198: 198.» 
B 11.7 13.9 15.4 9.1 8.8 7.4 -5.4 -3.8 -3.1 13.3 13.2 12.3 6.6 5.S 6.11 
DK 8.4 9.1 10,0 12.1 9.9 8.0 -3.1 -4,5 -3.X 7,1 9.2 9.7 9.6 12.ll •i .11 
D 4.7 6.8 8.9 6.0 5.3 3.7 - 1.1 0.5 U.6 4.(1 3.9 4.1 5.1) 7.1 
CK 4.0 5.0 5.2 24,4 21.3 22.U -2.1 -5.7 -4.7 10.1 8.7 ».9 34..1 27..S :ii » 
K 7.3 8.3 8.9 12.5 11.2 8.9 - 1.8 -2.4 - 1.7 1.5 2.S 3.1 1 1.4 ' 12.5 
I RI. 10.5 12,1 14.7 19,6 17.5 12.0 - 13.2 -8.0 -5.9 15.4 15.0 13.0 17.4 14.2 II'.! 
1 8.8 10.4 11.3 19.1 16,5 14.0 -2.3 - 1.5 -0.7 11.9 12.0 10.5 16.0 I9.li n.u 
1. 1.0 1.2 1.8 7.7 KI.O 9.0 31.0 30.: 29.X 0.7 1.7 1.6 
NI. 7.5 10.5 13.3 6.5 5.5 3.U 2.4 3.3 4.4 4.6 6.0 6.2 5.2 7.6 s : 
I;K 9.7 11.4 12.: 10.9 S.5 7.1) 2.4 1.5 0.1 :.i 1.0 0.9 14.6 III.» III.' 
EF 7.9 9.6 10.6 11.8 10.5 8.6 -0.8 -0.5 -o.' 5.0 5.0 I0.S 11.5 ' 
UK: ny definition i 1982. 
2) Procentvis  ændring  i forhold til  året  før. 
3) Procentvis  ændring  ved  årets  udgang i forhold til samme tidspunkt tolv  måneder  før: F, NL: M2; 
D, GR, IRL, I: M3; B, DK:  H2H; UK: UKL  H3:. 
Kilde:  Kommissionens  tjenestegrene. 
IT.B. Disse  prognoser  blev udarbejdet  i begyndelsen  af februar,  dvs. før forelæggelsen 
af det irske budget den 9.  februar 1983. 1) Antal  arbejdsløse  1 % af civile arbejdsstyrke (Eurostat-definition) undtagen  Grækenland  (national definition);