Regionsudvalgets udtalelse om "Styrkelse af de institutionelle strukturer på lokalt og regionalt niveau i ansøgerlandene"

(2002/C 107/12)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Regionsudvalgets resolution "Regionsudvalgets årlige erklæring om sine prioriteter" fra Regionsudvalgets politiske grupper, CdR 45/2001 fin(1),

under henvisning til Regionsudvalgets ekspertrapport "Regionernes og byernes Europa: Strategier og perspektiver i forbindelse med en udvidelse af EU", CdR 268/2000 fin,

under henvisning til Regionsudvalgets resolution "Den igangværende udvidelse af EU", CdR 424/99 fin(2),

under henvisning til Regionsudvalgets ekspertrapport "Op til udvidelsen: Regionalisering og decentralisering i seks ansøgerlande", CdR 391/99 fin,

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse "Lokal- og regionalstyre i Europa", CdR 52/99 fin(3),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse "Lokale og regionale myndigheders gennemførelse af EU-lovgivningen", CdR 51/99 fin(4),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse "Eurotraining for lokale og regionale myndigheder i EU", CdR 404/98 fin(5),

under henvisning til Europa-Kommissionens "Sammenfatning - Rapporter om de enkelte ansøgerlandes fremskridt i retning mod tiltrædelse", november 2000,

under henvisning til præsidiets beslutning af 12. juni 2001 om at afgive udtalelse i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 5, og henvise det forberedende arbejde til Underudvalget "Institutionelle Anliggender",

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 102/2001 rev. 2), som blev vedtaget enstemmigt af underudvalget "Institutionelle Anliggender" den 5. oktober 2001 med Roger Kaliff, borgmester i Kalmar (S, PSE), som ordfører -

på den 41. plenarforsamling den 14.-15. november 2001 (mødet den 14. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

Regionsudvalgets synspunkter og henstillinger

1. Overordnede synspunkter

1.1. EU's udvidelse er en historisk udfordring. Med 27 medlemsstater og en befolkning på op imod 500 mio. indbyggere vil de nuværende samarbejdsvilkår ændre sig væsentligt. Derfor er det indlysende, at det er nødvendigt at reformere EU's institutionelle rammer, opbygning og samarbejdsformer. Efter Regionsudvalgets opfattelse er det på lang sigt ikke nok kun at foretage begrænsede ændringer af de nuværende regler for EU's funktion.

1.2. Regionsudvalget ser derfor frem til at få en tilbundsgående debat om EU, herunder om samarbejdets karakter og rolle set i forhold til medlemsstaternes og EU's prioriteringer. Det er regeringerne i medlemsstaterne, der har ansvaret for at sikre, at regeringskonferencen i 2004 virkelig skaber forudsætninger for, at EU er i stand til at handle efter den forestående udvidelse og til at virke i borgernes interesse.

1.3. Regionsudvalget konstaterer, at de igangværende forhandlinger viser, at det er muligt for flere af ansøgerlandene at gøre relativt hurtige fremskridt. Af slutdokumentet fra EU-topmødet i Göteborg fremgår, at der er sket betydelige gennembrud i forhandlingerne, og at de forventninger og mål, der blev opstillet i Nice, er nået, ja man er endog kommet endnu længere.

1.4. Regionsudvalget noterer med tilfredshed, at det i Göteborg tydeligt blev markeret, at EU under det belgiske og senere de spanske formandskab vil videreføre køreplanen for udvidelsen med uformindsket styrke. Det understreger samtidig, at det er en forudsætning for ansøgerlandenes optagelse, at de opfylder København-kriterierne.

1.5. Regionsudvalget konstaterer, at visse kapitler i forhandlingerne af den ene eller af begge parter opfattes som særlig vanskelige. Det er således en politisk realitet, at problematikken vedrørende grænserne mellem medlemsstaterne og ansøgerlandene vil kræve visse overgangsløsninger, f.eks. for så vidt angår arbejdskraftens frie bevægelighed på tværs af grænserne og EU's landbrugspolitik og samhørigheds- og regionaludviklingspolitikken.

1.6. Efter Regionsudvalgets opfattelse har EU og medlemsstaterne et væsentligt ansvar for at vise stor solidaritet og forståelse for, at der så hurtigt som muligt må sættes ind over for de omfattende økonomiske og sociale problemer i ansøgerlandene, hvor der er et voksende krav om resultater. Regionsudvalget konstaterer, at en større og større del af befolkningen i flere ansøgerlande stiller sig tøvende til et fremtidigt EU-medlemskab. Der er en risiko for, at forhandlingsløsninger, der opleves som negative og måske diskriminerende i disse lande, påvirker holdningen til EU negativt.

1.7. Det er naturligvis også vigtigt at være bevidst om, at de nye ydre grænser, EU vil have efter udvidelsen, skaber ændrede forudsætninger. Regionsudvalget noterer i denne forbindelse med tilfredshed, at EU har ambitioner for så vidt angår den generelle udvikling af kontakterne med Rusland, ikke mindst inden for rammerne af den nordlige dimension og Kaliningrad-samarbejdet.

2. Kommunernes og regionernes betydning

2.1. Det er i høj grad under selve forhandlingerne, grundlaget for et vellykket EU-medlemskab for ansøgerlandene lægges. Det skal skabes konsensus om, hvorvidt og hvordan der i det pågældende ansøgerland kan skabes rammer for en effektiv gennemførelse af EU's lovgivning og programmer på forskellige områder. Desuden skal der i visse tilfælde findes egentlige forhandlingsløsninger. Under alle omstændigheder vil kommuner og regioner i såvel EU som i ansøgerlandene blive kraftigt berørt.

2.2. Der er ingen tvivl om, at gennemførelsen af EU's politik i høj grad afhænger af de lokale og regionale strukturers evne til at gennemføre EU's lovgivning og arbejde i overensstemmelse hermed. Regionsudvalget konstaterer, at det også er et velunderbygget faktum, at EU-samarbejdet i høj grad befordres af tilstedeværelsen af velfungerende og relativt selvstændige regioner og kommuner med mandat fra direkte valgte politiske forsamlinger. Dette forhold gøres der alt for lidt ud af i de igangværende forhandlinger.

2.3. Regionsudvalget konstaterer, at der er betydelige forskelle medlemsstaterne imellem for så vidt angår kommunernes og regionernes rolle og stilling både nationalt og med hensyn til deres deltagelse i EU-arbejdet. Det gælder dog hele EU, at der i samtlige medlemsstater i dag er et veletableret selvstyre på disse forvaltningsniveauer. Det er ligeledes bemærkelsesværdigt, hvordan medlemskabet påvirker strukturerne i retning af større medvirken fra de valgte politiske forsamlingers side på lokalt og regionalt plan. Det er vigtigt, at ansøgerlandenes regeringer og parlamenter gøres bevidste om, at et stærkt lokalt og regionalt selvstyre er en vigtig forudsætning for et velfungerende EU-medlemskab.

2.4. Den Europæiske Unions arbejde for at sikre kommuners og regioners aktive medvirken i EU-arbejdet hænger naturligvis tæt sammen med selve essensen i det politiske mandat - på nationalt, regionalt eller lokalt niveau - nemlig kravet om, at politikere tager ansvaret for at finde helhedsløsninger i borgernes interesse. Det repræsentative demokrati er derfor også uundværligt i EU-samarbejdet på alle niveauer. Det muliggør den tilpasning, der er nødvendig, hvis man skal gøre sig håb om at udnytte EU's potentiale fuldt ud. Men det skaber samtidig de rette forudsætninger for den civile dialog og EU's demokratiske forankring i befolkningen.

2.5. Kommuner og regioner er med andre ord en vigtig forudsætning for EU's funktion - både som et middel til at gennemføre og tilpasse EU's politik og som et middel til at skabe legitimitet i offentligheden for EU og dets initiativer.

2.6. Et helt centralt udgangspunkt for Regionsudvalget for så vidt angår opfattelsen af, hvordan EU effektivt kan gennemføre sin politik og underbygge sine aktiviteters legitimitet hos borgerne, er, at arbejdet organiseres og gennemføres i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. Der skal være god plads til lokale og regionale tilpasninger i EU's fonde og programmer. Den civile dialog om EU-spørgsmål skal også tage udgangspunktet i den politiske dialog på lokalt og regionalt plan. Dette gælder ikke mindst ansøgerlandene og den tøvende holdning til et fremtidigt EU-medlemskab, som synes at kunne brede sig her.

2.7. Det er Regionsudvalgets opfattelse, at de nævnte sammenhænge og udgangspunkter bør få større gennemslagskraft i EU-samarbejdet generelt. De bør således også på en mere markant måde end tidligere præge de igangværende forhandlinger med medlemsstaterne og den bistand, de ydes under deres forberedelse til et kommende EU-medlemskab.

3. Betydningen af støtte til de lokale og regionale strukturer i ansøgerlandene

3.1. Regionsudvalget konstaterer, at alle de lande, der nu forhandler om EU-medlemskab, på tilfredsstillende måde opfylder Københavnskriterierne for et velfungerende demokrati. Erfaringsudveksling om forskellige praktiske spørgsmål i tilknytning til de demokratiske systemers rolle og funktionsmåde kan være til stor nytte i forbindelse med udvikling og underbygning af de demokratiske systemer i de pågældende lande. Ikke mindst en lokal og regional erfaringsudveksling vil her være vigtig.

3.2. Regionsudvalget har kunnet konstatere, at der hos de politiske og administrative repræsentanter for kommuner og regioner i ansøgerlandene er stor interesse for bl.a. via tværnationale projekter at få indblik i erfaringer og synspunkter i tilknytning til lokalt og regionalt selvstyre og demokrati.

3.3. Regionsudvalget har som en politisk forsamling, der er anerkendt inden for EU og har en bred forankring i alle medlemsstater, enestående forudsætninger for at medvirke til at give kommunerne og regionerne i ansøgerlandene mulighed for at forberede sig godt på det forestående EU-medlemskab. Kontaktgruppens aktiviteter har klart vist, at Regionsudvalget med udgangspunkt i sit mandat fortsat ønsker at yde konstruktiv støtte til ansøgerlandenes kommuner og regioner. For at give kommunerne og regionerne i ansøgerlandene lejlighed til at forberede sig ordentligt på deres kommende rolle i EU's institutionelle struktur bør Regionsudvalget på et permanent grundlag invitere repræsentanter for ansøgerlandene, så der allerede nu kan etableres et løbende samarbejde.

3.4. Kravene om en mere og mere konkret tilpasning og støtte taler for, at Regionsudvalget gør udvidelsen til et af sine politiske hovedindsatsområder. Udvidelsesaspektet bør i videst muligt omfang integreres i alle Regionsudvalgets udtalelser. Præsidiet bør påtage sig et klart overordnet ansvar for at etablere strategiske kontakter.

3.5. Som arbejdsmetode i forbindelse med udvidelsesspørgsmål og parallelt med de kontaktkanaler, der er etableret i forhold til EU's institutioner, bør Regionsudvalget koncentrere sig mere om dels specifikke initiativer vedrørende en mere effektiv integration af ansøgerlandene i EU-institutionernes daglige arbejde, dels om at støtte det lokale og regionale selvstyre i disse lande gennem konferencer og andre former for dialog - for at systematisere kontakterne på EU-niveau og over for nationale repræsentanter og kommunal- og regionalpolitikere. Hensigten skal være at klarlægge det lokale og regionale selvstyres betydning for EU's udvidelse og samhørighed. Ambitionen bør være, at alle EU-formandskaber de kommende år behandler spørgsmålet ved hjælp af særlige initiativer.

4. Svage finanser

4.1. Regionsudvalget konstaterer, at de omfattende finansielle problemer, som kommunerne og regionerne i ansøgerlandene står over for, skal betragtes som et centralt spørgsmål for den videre udvikling af det lokale og regionale selvstyre i ansøgerlandene.

4.2. Det er nødvendigt med reformer, der sikrer kommunerne og regionerne i alle ansøgerlande rimelige finansielle midler til at opbygge en effektiv administration og velfungerende institutioner, der kan bruges til at omsætte velfærdspolitikken i praksis. Dette må ses som noget, der i høj grad er i EU's interesse, når det handler om en effektiv gennemførelse af EU's regler og om de ambitioner på forskellige politikområder, som et EU-medlemskab fører med sig.

4.3. Man har allerede eksempler på, at Phare-støtte har resulteret i samarbejdsprogrammer, hvor europæiske kommuner og regioner har gennemført et vellykket udviklingsarbejde inden for centrale områder som forvaltningsudvikling, anvendelse af Fællesskabets regelværk og forvaltning af strukturfondene. Regionsudvalget bør dog sammen med Kommissionen umiddelbart overveje, hvordan ansøgerlandenes regeringer bedre kan tilskyndes til og sikres mulighed for at udnytte Phare-midler til administrativ/forvaltningsmæssig opbygning af det lokale og regionale selvstyre.

4.4. Regionsudvalget bør også, så snart det er muligt, træffe foranstaltninger, som kan sikre, at nationale organer for kommuner og regioner i medlemsstaterne såvel som de lokale og regionale myndigheders samarbejdsorganisationer på europæisk niveau, f.eks. CEMR, AER og CPMR, inddrages i et systematisk arbejde med at bistå ansøgerlandene i opbygningen af kompetence til at skabe en effektiv administration og forvaltning. I kontakterne med Kommissionen bør det klarlægges, om der er behov for særlige finansielle ressourcer til styrkelsen af disse parters medvirken.

4.5. Regionsudvalget bør kontakte alle ansøgerlandenes regeringer for at overbevise dem om, at det nationale niveau bør føre decentraliseringen af beføjelser til kommuner og regioner til ende og prioritere tiltrædelsesstøtten i overensstemmelse hermed. Bl.a. retten til at udskrive skatter bør betones som krumtappen i et velfungerende lokalt og regionalt selvstyre.

4.6. Regionsudvalget bør også sammen med Den Europæiske Investeringsbank og andre europæiske finansieringsinstitutter overveje at gøre en større indsats for at udbygge den lokale og regionale infrastruktur i ansøgerlandene, såvel den fysiske som med hensyn til velfærdsskabende funktioner inden for uddannelse, sundhedsvæsen m.v.

5. Forudsætninger for et effektivt EU-arbejde

5.1. Regionsudvalget har i en række forbindelser henvist til og udviklet de demokratiske og samfundsøkonomiske argumenter for politisk selvstyre både på lokalt og regionalt niveau. Behovet for regioner som "arenaer" for vigtige dele af politikken på velfærds- og udviklingsområdet er almengyldigt og har fået stadig større vægt i takt med internationaliseringen og EU's udvikling. I alle ansøgerlande undtagen de territorielt set mindste vil en effektiv regional politik og forvaltning få stor betydning for implementeringen af EU's regelsæt og de enkelte landes muligheder for at drage fordel af et kommende EU-medlemskab.

5.2. Regionsudvalget bør tydeligt markere over for såvel ansøgerlandenes regeringer og de lokale og regionale repræsentanter som over for Kommissionen, at både det lokale og det regionale engagement i EU's arbejde skal være direkte koblet til folkevalgte politikere på disse niveauer.

5.3. Regionsudvalget bør sammen med repræsentanter for de enkelte landes kommuner og regioner indlede samtaler med ansøgerlandenes regeringer om fordele ved og former for dialog mellem det nationale niveau og repræsentanter for det lokale og regionale selvstyre i forbindelse med de igangværende forhandlinger - en dialog, som efter landets optagelse i EU skal videreføres som løbende konsultationsproces.

5.4. Tværnationalt samarbejde mellem kommuner og regioner i medlems- og ansøgerlandene om at overføre erfaringer og viden om de EU-krav og -regler, der kan berøre kommuner og regioner, foregår i dag visse steder. Dette sker ved hjælp af såvel EU-midler som bilaterale midler eller endog privat finansiering.

5.5. Regionsudvalget bør tage initiativ til forhandlinger med Kommissionen om en storstilet indsats for lokalt og regionalt samarbejde mellem kommuner og regioner i ansøgerlandene og medlemsstaterne. Regionsudvalget bør forsøge at inddrage bl.a. CEMR, AER og CPMR i en sådan bred indsats.

5.6. Regionsudvalget bør udbygge sin dialog med Europarådets Kommunalkongres (CLRAE). Sigtet bør være at skabe fælles fodslag over for ansøgerlandenes regeringer for at støtte det lokale og regionale selvstyres udvikling i ansøgerlandene og skabe bedre forudsætninger for tværnationalt samarbejde mellem kommuner og regioner i disse lande.

5.7. Regionsudvalget bør over for Kommissionen navnlig pege på behovet for inden for rammerne af Interreg III og Phare-programmet at forbedre mulighederne for at gennemføre relativt små og middelstore projekter med et budget på 50000-250000 euro. Erfaringerne viser, at kommuner og regioner foretrækker projekter af denne type i forbindelse med erfaringsudveksling og formidling af viden. Man har opnået meget gode resultater med projekter af denne type, hvor der fokuseres på forskellige former for personlige kontakter og mindre investeringer i forbindelse med udvikling/opbygning af institutioner m.v.

6. Blandede rådgivende udvalg

6.1. Regionsudvalget ser de blandede rådgivende udvalg med medlemmer fra ansøgerlandene som en vigtig mulighed for effektivt at fremme kendskabet til de krav og forudsætninger, som et EU-medlemskab fører med sig. Desuden er der her tale om en vigtig mulighed for at etablere en direkte dialog med regeringsrepræsentanterne i Associeringsrådet.

6.2. Regionsudvalget bør medvirke til at skabe forudsætninger for, at der etableres løbende kontakter med kommunerne og regionerne i ansøgerlandene. Det er overbevist om, at de blandede rådgivende udvalg udgør et godt grundlag for en styrkelse af kontakterne.

6.3. Regionsudvalget bør fokusere kraftigt på sammen med repræsentanter for kommuner og regioner i de enkelte lande så hurtigt som muligt at opstille prioriteringer for arbejdet i de blandede rådgivende udvalg.

6.4. Regionsudvalget har ansvaret for, at arbejdet i de blandede rådgivende udvalg foregår effektivt. Man bør være særlig opmærksom på udvalgenes sammensætning, deres organisering og behov for sekretariatsbistand.

Bruxelles, den 14. november 2001.

Jos Chabert

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 148 af 18.5.2001, s. 29.

(2) EFT C 57 af 29.2.2000, s. 1.

(3) EFT C 374 af 23.12.1999, s. 15.

(4) EFT C 374 af 23.12.1999, s. 25.

(5) EFT C 198 af 14.7.1999, s. 68.