ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 587 
 
 
 
Vol. 1983/0 221 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN 
FOR DE
EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Kommissionens SekretariatKOM(83) 587 endelig udg.
Bruxelles,den 12. oktober 1983
INTERNT DOKUMENT
FORHANDLINGER VEDRØRENDE  
PORTUGALS TILTRÆDELSE AF FÆLLESSKABET
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET
OM
SUPPLERENDE RETNINGSLINJER OG FORSLAG VEDRØRENDE  
UDVIKLINGEN AF LANDBRUGSSTRUKTURERNE I PORTUGAL
KOM(83) 587 endelig udg.

BEGRUNDELSE
1. I sin meddelelse K0M(81)158 endelig udg. af 27. marts 1981 forelagde Kom­
missionen i  forbindelse med forhandlingerne om Portugals tiltrædelse af  
Fællesskabet forslag vedrørende landbruget for Rådet. Kommissionen meddel­
te heri, at strukturproblemerne ligger bag de vanskeligheder, det portu­
gisiske landbrug står over for, og at den agtede at foretage en teknisk  
gennemgang for at finde frem til løsninger, der med fordel kunne vedtages  
efter Portugals tiltrædelse.
2. Dette udkast til meddelelse er resultatet af nævnte gennemgang. Efter  
indledningen til denne meddelelse, hvori der gives en oversigt over de  
vigtigste elementer, foretages en gennemgang af, i  hvor stor udstrækning  
Fællesskabets direktiver og forordninger vedrørende de sociale strukturer  
pi landbrugsområdet kan finde anvendelse i  Portugal, og der fremlægges  
visse forslag i  den forbindelse. Dernæst gennemgås de store linjer i  et  
særligt program, der er tilpasset Portugals særlige forhold, og som skal  
fremme udviklingen af de portugisiske landbrugsstrukturer. Forslagene inde­
holder yderligere et finansielt overslag over omkostningerne for Fællesska­
bet ved de af Kommissionen foreslåede foranstaltninger.
3. Endelig anmodes Kommissionen om at godkende det vedlagte forslag til medde­
lelse, der fremlægges af L. Natali og P. Dalsager, og om at træffe beslut­
ning om dets fremsendelse til Rådet.

INDHOLDSFORTEGNELSE
Side
INDLEDNING 1
KAPITEL I: BESKRIVELSE AF LANDBRUGSSTRUKTURERNE
I PORTUGAL <  4
KAPITEL II: MULIGHEDERNE FOR ANVENDELSE AF FÆLLESSKABETS
LANDBRUGSSTRUKTURDIREKTIVER OG LANDBRUGS­
STRUKTURFORORDNINGER I PORTUGAL 11
KAPITEL III: SÆRLIGT PROGRAM FOR LANDBRUGETS UDVIKLING I
VISSE OMRÅDER I PORTUGAL 27
KAPITEL IV: FINANSIELLE FØLGER 32
BILAG: I. ANVENDELSE AF DET SÆRLIGE PROGRAM I
BEIRA INTERIOR-REGIONEN
A. BESKRIVELSE AF LANDBRUGET I  
BEIRA INTERIOR-REGIONEN
B. DET SÆRLIGE UDVIKLINGSPROGRAM
C. OMKOSTNINGERNE I FORBINDELSE MED  
DET SÆRLIGE PROGRAM
II. TABELLER OG DIAGRAMMER

-  1 -
INDLEDNING
1. I sin meddelelse til Rådet af 27. marts 19811) og senere i  sin meddelelse  
af 22.7.19832), understregede Kommissionen, at strukturpolitiske spørgsmål  
ligger bag det portugisiske landbrugs vanskeligheder. Det portugisiske land  
brugssystem er langt fra pi højde med Fællesskabets, og det portugisiske  
landbrug kan derfor først efter længere tid fa det fulde udbytte af Fælles­
skabets system.
De portugisiske myndigheder har selv sammenfattet det portugisiske landbrugs  
generelle karakteristika på følgende made:
"Det portugisiske landbrug har et lavt produktivitetsniveau. Det anvender  
først og fremmest jorden og arbejdskraften som produktionsfaktorer, har  
ringe finansierings- og strukturforhold og lider af stor mangel pa kapital 
og teknologi. Generelt set praktiserer landbruget en defensiv produktions­
form, der medfører, at de naturlige ressourcer anvendes dårligt, og at sub­
sistenslandbruget dominerer".
(Programma do II Governo Constitucional, af 2. januar 1978).
I øvrigt understreger Kommissionen, at den nye overgangspolitik, den har  
foreslået Rådet (dok. K0M(83)310 af 22.7.1983), indebærer, at hele det fore­
slåede strukturprogram træder i  kraft i tilslutning til tiltrædelsen.
2. Nærværende meddelelse omfatter 4 kapitler:
I. En beskrivelse af landbrugsstrukturerne i  Portugal
II. En gennemgang, baseret på denne beskrivelse, af mulighederne for at  
lade Fællesskabets landbrugsstrukturpolitik finde anvendelse i  Portugal
III. Et særligt program om udvikling af landbruget i  visse omrader i  Portugal
IV. Et finansielt overslag over omkostningerne for Fællesskabet ved de  
af Kommissionen foreslåede foranstaltninger.
3. I meddelelsens kapitel II gennemgår Kommissionen, i  hvor stor udstrækning  
Fællesskabets direktiver og forordninger på landbrugsstrukturomradet kan  
finde anvendelse i  Portugal.
1) K0MC81)158 endelig udg., s. 17.
2) K0M(83)310 endelig udg., s. 22.

-  2 -
Skulle disse direktiver blive ændret inden Portugals tiltrædelse, vil der  
blive taget hensyn hertil ved gennemførelsen af direktiverne i  Portugal.
Analysen i  dette kapitel viser, at Fællesskabets bestemmelser på landbrugs-  
strukturområdet i  deres nuværende form på baggrund af det portugisiske land­
brugs karakteristika vil få forskellige virkninger i  Portugal på grund af  
de særlige forhold, hvorunder disse bestemmelser skal finde anvendelse i  
landet. De direktiver, der vil få størst virkning i  Portugal er direktiv  
72/160/EØF (ophør med landbrugsvirksomhed og anvendelse af landbrugsarealer)  
direktiv 72/161/EØF (social og erhvervsmæssig vejledning og faglige kvalifi­
kationer) og i  noget mindre udstrækning direktiv 75/268/EØF (landbrug i  
bjergområder og ugunstigt stillede områder). Med hensyn til direktiv 72/159/EØF  
(modernisering af landbrugsbedrifter) bliver dettes virkning reduceret på  
grund af de kriterier, der gælder for dets anvendelsesområde. For så vidt  
angår anvendelsen af forordning (EØF) nr. 355/77 (forarbejdning og afsæt­
ning af landbrugsprodukter) og (EØF) nr. 1360^78 (producentsammenslutninger),  
kan disse få en god virkning og effektivt bidrage til udviklingen af Portu­
gals strukturer inden for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter.
For at ovennævnte direktiver og forordninger kan få den maksimale virkning,  
må der foretages visse ændringer i  dem.
4. Kommissionen gjorde i  øvrigt allerede i  sinmedde le Ise af 27. april 1981 opmærk­
som på, at hvis begrebet om landbrugsmarkedets potent ielle enhed, så ledes som dette  
forstås på nuværende tidspunkt i  Fællesskabet, skal bevareen vi smening,så må den  
lempelse på EF-nlan af kriterierne for anvendelse af strukturdirektiverne  
der skal give det størst mulige antal portugisiske landbrugere mulighed  
for at få gavn af disse direktiver, ligge inden for visse grænser. Det bli­
ver mere og mere således, at de eneste landbrugsbedrifter i  det udvidede  
Fællesskab, der kan tilpasse sig den økonomiske udvikling, er dem, hvis  
leder har tilstrækkelige faglige kvalifikationer, hvis rentabilitet fremgår  
af regnskaber, og som ved hjælp af rationelle produktionsmetoder kan garan­
tere en rimelig indkomst og sikre tilfredsstillende arbejdsforhold for de  
på bedriften arbejdende personer. Disse forudsætninger er normalt ikke alle  
til stede i  Portugal. For at skabe forhold, der giver de portugisiske be-

- 3 -
drifter mulighed for løbende at fa del i  strukturforbedringerne, kræver  
indførelsen af Fællesskabets bestemmelser - og det endog i  ændret form -  
efter Kommissionens opfattelse et særligt udviklingsprogram afpasset efter  
de portugisiske landbrugs særlige strukturforhold. En skitse til et sådant  
særligt program kan ses i  kapitel III i  denne meddelelse.
I dette program skal der tages hensyn til
- landbrugernes lave uddannelsesniveau
- mangelen på en effektiv konsulent- og forsøgsordning inden for landbruget
- den store andel den erhvervsaktive landbrugsbefolkning udgør af den sam­
lede erhvervsaktive befolkning
- landbrugsbefolkningens høje gennemsnitsalder
- landbrugsjordens manglende mobilitet
- den utilstrækkelige erhvervsuddannelse.
De nærmere enkeltheder i  dette særlige program, der skal omfatte alle Portu­
gals vanskeligt stillede områder, skal udarbejdes i  snævert samarbejde med  
de portugisiske myndigheder. Den hastighed, hvormed programmet skal afvik­
les, afhænger af de disponible ressourcer for så vidt angår arbejdskraft,  
materialer og finansiering.
Efter Kommissionens opfattelse bør der ved gennemførelsen af dette særlige  
program specielt sættes ind inden for uddannelses-, konsulent- og forsøgs­
virksomhed i  det portugisiske landbrug. Konsulentvirksomhed inden for land­
bruget er i  raliteten grundlaget og forudsætningen for, at det særlige pro­
gram kan gennemføres med held.
I øvrigt mener Kommissionen, at konsulentarbejdet bør udnygges allerede  
inden tiltrædelsen ved, at der til dette formål anvendes en vis del af den  
støtte, som ydes til Portugal før tiltrædelse, og som Kommissionen i  øvrigt  
foreslår intensiveret
1) K0M(83)310 endelig udg., s. 22.

4
KAPITEL I: BESKRIVELSE AF LANDBRUGSSTRUKTURERNE I PORTUGAL
Det mest iøjnefaldende træk ved det portugisiske landbrug gennem de seneste  
to årtier har været den ringe vækstrate. Mellem 1960 og 1975 var den årlige  
stigning i  bruttonationalproduktet for landbruget (BNPL) i  1963-faktor-  
priser kun på 1%.
I perioden 1960-1975 faldt BNPL pr. indbygger i  Portugal fra 31% til 27%  
af det gennemsnitlige BNPL pr. indbygger i  EF, medens det i  Grækenland steg  
fra 26% til 43% og i  Spanien fra 31% til 44% heraf.
En række faktorer har medvirket til at øge forskellen mellem det portugisiske  
landbrug og landbruget i  de øvrige vesteuropæiske lande:
a) jordbesiddelsesformen med latifundier i  den sydlige del af  
landet og en meget kraftig udstykning i  den nordlige del  
af landet;
b) den ringe investering i  landbruget, som vidner om, at der ikke  
findes nogen sammenhængende udviklingsstrategi for denne sektor;
c) landbrugsbefolkningens høje gennemsnitsalder som følge af  
afvandringen fra Landbruget;
d) landbrugernes lave uddannelsesniveau, det store antal analfabeter  
og mangelen på en effektiv konsulentordning inden for landbruget;
e) den utilstrækkelige og dårligt strukturerede finansieringsordning  
for landbruget.
Det portugisiske landbrug stagnerer i  næsten samtlige områder i  landet.
1)Ifølge de foreliggende tal udgør bruttonationalproduktet pr. beskæftiget  
i  landbruget under 60% af bruttonationalproduktet pr. beskæftiget i  
økonomien som helhed i op mod halvdelen af områderne (tabel 1  i  bilag II).
1) Seneste opgørelse af landbrugsbefolkningen (1972).

5
Den store forskel mellem det portugisiske landbrug og landbruget i  EF
bliver endnu tydeligere, når man tilføjer, at bruttonationalproduktet
1)pr. beskæftiget i  14 af de 18 distrikter i  Portugal i  1972 udgjorde  
under 40% af bruttonationalproduktet pr. beskæftiget i  EF og i  9 distrikter  
endog under 30%. Nationalt set er der en forskel i  bruttonationalproduktet  
pr. beskæftiget i  landbruget og bruttonationalproduktet pr. beskæftiget  
i  økonomien som helhed på ca. 52%.
Disse tal viser klart, at landbruget i  Portugal er meget underudviklet,  
og at der er lang vej for landbruget, inden det bliver tilstrækkeligt  
moderniseret.
Landbrugsbedrifterne
Af undersøgelsen vedrørende landbrugsbedriftsstrukturen, der blev foretaget
2)i  1968 , fremgik det, at der var i  alt ca. 800 000 bedrifter, hvoraf
bedrifter på under 1 ha udgjorde 38,8%. Af de 495 000 bedrifter på over  
1 ha ULA^ var næsten to tredjedele på under 5 ha, mens kun 5,4% var på  
over 50 ha (tabel 3).
I 1968 dækkede 78% af landbrugsbedrifterne ca. 15% af arealet, mens 0,6% -  
bedrifter på 100 ha eller derover - dækkede ca. 45% af arealet.
Foruden dette modsætningsforhold kan man nævne et andet, som er karakteris­
tisk for bedrifternes regionale fordeling. I det nordlige Portugal er  
bedrifterne stærkt udstykket, mens der sydpå (bortset fra Algarve) hoved­
sagelig er store bedrifter. De små bedrifter er især fremherskende i  
distrikterne Viana Castel, Coimbra, Leira, Aveiro, Viseu, Porto, Braga og  
Santarem, hvor ULA pr. beskæftiget i  landbruget varierer mellem 0,6 ha og  
4 ha. Sydpå udgør bedrifter på mindst 5 ha derimod ca. 57% af samtlige  
bedrifter, men dækker kun ca. 4% af arealet, mens bedrifter på over 100 ha  
kun udgør 3,4% af det samlede antal, men dækker 63,5% af arealet. I den  
sydlige del af landet er ULA pr. beskæftiget i  landbruget langt større  
end mod nord og når op på 14-15 ha i  distrikterne Portalegre, Beja og  
Evora.
1) Det protugisiske "distrikt" svarer til den geografiske enhed "region"  
i  EF.
2) Seneste nationale portugisiske undersøgelse i  landbruget.
3) ULA = Udnyttet landbrugsareal.

6
I det nordlige Portugal skaber den kraftige udstykning og opsplitning samt  
landbrugernes utilstrækkelige uddannelsesniveau, den erhvervsaktive  
landbrugsbefolknings høje gennemsnitsalder og de dårlige finansierings­
muligheder store problemer for så vidt angår rationalisering, modernisering  
og udvidelse af produktionen. Landdistrikterne bærer tydeligt præg af  
denne situation, og da der er mangel på arbejdspladser uden for landbruget,  
samtidig med at der er indført budgetmæssige begrænsninger, hæmmes næsten  
enhver bestræbelse i  retning af strukturforbedring.
I den sydlige del af landet blev situationen radikalt ændret som følge af  
landbrugsreformens iværksættelse i  1975. Indtil da var bedriftsstrukturen  
kendetegnet ved det store antal ekstensivt drevne latifundier, der ofte  
blev underudnyttet, og som i  øvrigt i  stor udstrækning beskæftigede medhjælp,  
især sæsonarbejdere.
Udvikling og modernisering af bedrifterne samt produktionssoredning fandt  
generelt ikke sted.
Med landbrugsreformen, der blev indledt i  1975, blev de fleste latifundier  
bevaret i  deres oprindelige størrelse, og en hel del af dem drives nu af  
kooperativer eller produktionskollektiver, som lejer jorden af staten.
Det fysiske udbytte af det portugisiske landbrug er generelt meget lavt  
i  forhold til gennemsnitsudbyttet i  EF. De vigtigste undtagelser er ris  
og tomater; for disse kulturer har indførelsen af kunstvanding spillet en  
væsentlig rolle. For øjeblikket kunstvandes 668 000 ha, hvilket svarer til  
15% af Portugals ULA. Det lyder måske af meget, når man sammenligner med  
f.eks. Spanien (10%), men det siger intet om de forskellige svagheder ved  
det nuværende kunstvandingsnet:

7
knap 10% af det nuværende kunstvandede areal pa 668 000 ha vandes ved  
hjælp af dæmninger, kanaler osv., mens den øvrige del af det kunstvandede  
areal vandes pi traditionel vis (boringer, bække osv.), som ikke altid  
kan dække bedrifternes behov i  lange tørkeperioder;
kun i  forbindelse med 5% af det kunstvandede areal anvendes der mekaniske  
vandingsmetoder (oversprøjtning, sprinklervanding osv.),mens det resterende  
areal vandes ved tyngdekraftens hjælp;
- den regionale fordeling af det kunstvandede ULA er dårlig. I Portugal  
som helhed kunstvandes 15% af ULA, men i  området syd for Tage (Alentejo),  
hvor behovet for vand er størst, kunstvandes under 10% af arealet.
Ud over problemet med utilstrækkelig vanding, skal nævnes andre faktorer,  
som er medvirkende årsager til det beskedne landbrugsudbytte i  Protugal;  
der er først og fremmest tale om den utilstrækkelige anvendelse af moderne  
produktionsmetoder (forædlet frø, gødning, mekanisering osv.), bedrifts-  
strukturen samt landbrugernes høje gennemsnitsalder og utilstrækkelige  
uddannelse.
Den erhvervsaktive landbrugsbefolkning
Ifølge den seneste almindelige folketælling, der blev foretaget i  1970,  
er den erhvervsaktive landbrugsbefolkning på 960 000 personer, hvilket  
svarer til 31% af den samlede erhvervsaktive befolkning. Ifølge de seneste  
overslag, udgør den nu 25%.
I 1968 var ca. 22% af landbrugerne 65 år eller derover, mens 26% var i  
aldersgruppen 55-65 år. Denne fordeling varierer kun i  ringe grad efter  
bedrifsstørrelsen (tabel 7).
En opdeling af bedrifterne efter størrelse og efter landbrugerens alder  
bringer et andet fænomen i  forbindelse med landbrugsstrukturproblemet  
frem i  lyset, nemlig at der er et stort antal ældre landbrugere med små  
bedrifter. Henved 30% af det samlede antal landbrugere er over 55 år med 
bedrifter på under 4 ha (tabel 8).
Endvidere skal det nævnes, at ca. 40% af landbrugerne er analfabeter.

8
Ordningerne vedrørende konsulenttjeneste, erhvervsuddannelse, landbrugs­
forskning og landbrugsforsøg er utilstrækkeligt udviklede i  Portugal. Dette  
er et enormt handicap for udviklingen af det portugisiske landbrug.
Afsætni ngsstrukturer
Afsætningsnettet for landbrugsprodukter er i  Portugal kendetegnet ved  
generelle svagheder, bl.a. en ret usmidig ordning for afsætning af en  
række produkter. Der tænkes her på statsmonopolerne, især for korn,  
fedtstoffer, mælk og mejeriprodukter, husdyrprodukter, frugt og grønsager  
samt vin.
Den nuværende politik har to formal:
a) udvikling og modernisering af de vigtigste infrastrukturer med hensyn  
til produktion og afsætning over hele landet;
b) koordinering af de forskellige organer, som for øjeblikket kontrolleres  
af flere ministerier.
Den kooperative bevægelse griber om sig i  Portugal. Man har dog ikke  
detaljerede oplysninger om den nøjagtige form og art af de dannede  
kooperativer.  Det skønnes, at der for øjeblikket findes ca. 660 landbrugs-  
kooperativer af forskellig slags. Den kooperative bevægelse bakkes op af  
staten og erhvervssammenslutninger. Denne opbakning består konkret i, at  
staten yder støtte og gennemfører aktioner, hvortil udgifterne afholdes  
af landbrugsministeriets regionale kontorer, i  forbindelse med erhvervs­
uddannelse, de eksisterende kooperativers drift, og tilskyndelse til  
oprettelse af nye kooperativer.

9
Landbruget pi Aporerne og Madeira (autonome omrader)
Øgrupperne Agorerne og Madeira dækker et samlet areal på henved 300 000 ha  
svarende til ca. 3,5% af Portugals areal og har ca. 500 000 indbyggere  
svarende til 5% af Portugals samlede befolkning. Et særligt problem er de  
helt klare vanskeligheder, der er kendetegnende for den nuværende transport­
struktur (for få transportmidler og for langt imellem afgangene) mellem  
de autonome områder, især Agorerne, og det portugisiske fastland.
.  ACORERNE
Den erhvervsaktive landbrugsbefolkning på Agorerne udgør 35% af øernes  
samlede erhvervsaktive befolkning, og landbruget bidrager med 37% til  
områdets bruttonationalprodukt.
Landbrugsproduktionen på Agorerne er centreret omkring opdræt, især  
mælkeproduktion og tilknyttede industrier, samt dyrkning af korn, kartofler,  
sukkerroer, ananas, the, vin og cikorie.
Omkring 14% af Portugals samlede kvægbestand og 25% af de portugisiske  
malkekøer holdes på Agorerne. Øgruppen producerer 25% af den mælk, der  
forbruges i  Portugal. Kun 2% af kvæget slagtes på Agorerne, idet resten  
sendes levende til fastlandet. Dette vidner om de lokale infrastrukturers  
mangler (slagterier, kølelagre osv.).
Husdyrbruget er også præget af dårlige produktionsstrukturer. 52% af  
landbrugsbedrifterne på Agorerne er på under 1  ha, hvilket betyder, at  
mange landbrugere lever på subsistensniveau. Der er betydelige struktur­
problemer på bedrifterne (vand, elektricitet, tilkørselsveje osv.).  
Jordbesiddelsesstrukturen og det utilstrækkelige tekniske niveau vanskelig­
gør moderniseringen af bedrifterne. Manglerne i  afsætningsstrukturen har  
medført, at der kun i  ringe omfang er gennemført produktionsspredning,  
og at produktionen er mindre, end den burde være i  forhold til områdets  
potentielle muligheder.

1 0
.  MADEIRA
Den erhvervsaktive Landbrugsbefolkning udgør 33% af den samlede erhvervs-  
aktive befolkning pi Madeira.
Landbrugsproduktionen pi Madeira er især centreret omkring den vegetabilske  
produktion, og er i  et vist omfang specialiseret. Produktionen består  
hovedsagelig af frugt (bananer og andre tropiske frugter), knolde (kartofler),  
gartneriprodukter, vin og sukkerrør.
Vin, bananer og sukkerrør udgør henholdsvis 16%, 9% og 6% af de samlede  
flerårige kulturer. Disse landbrugsprodukter samt kartofler er de vigtigste  
eksportprodukter. Ser man på hele Portugals produktion, har de dog temmelig  
ringe betydning. Produktionen af madeiravin udgør end ikke 1% af Portugals  
samlede vinproduktion.
Den øvrige landbrugsproduktion går hovedsagelig til øgruppens eget forbrug,  
men den er ikke stor nok til at dække efterspørgslen. En stor den af de  
landbrugsprodukter, der forbruges på Madeira, må således importeres.
Med hensyn til bedriftsstrukturerne er 89% af bedrifterne på under 1  ha.  
Jordbesiddelsesstrukturen er især kendetegnet ved småbrug. Det meget  
begrænsede landbrugsareal, det procentvis store antal beskæftigede i  
landbruget, bedriftsstrukturen samt de mange ældre og de mange analfabeter  
i  landbruget hæmmer for øjeblikket landbrugets udvikling på Madeira.

-  1 1  -
KAPITEL II :  MULIGHEDERNE FOR ANVENDELSE AF FÆLLESSKABETS LANDORUGS-
STRUKTURDIREKTIVER OG LANDBRUGSSTRUKTURFORORDNINGER I PORTUGAL
1. I dette kapitel behandles forudsætningerne for, at Fællesskabets direk­
tiver og forordninger for landbrugsstrukturerne kan anvendes i  Portugal.
2. Direktiv 72/159/EØF om modernisering af landbrugsbedrifter
2.1. Formålet med dette direktiv var at indføre en selektiv ordning, hvormed  
man kunne befordre udviklingsdygtige bedrifters fremdrift ved at fremme  
deres virksomhed og udvikling efter rationelle retningslinjer og så­
ledes skabe det strukturelle grundlag for en håndgribelig forbedring  
af landrbugets indkomster og arbejdsvilkår.
I direktivet anses en bedrift for at være en bedrift med udviklings­
muligheder, hvis dens driftsleder:
- har landbrug som hovederhverv
- er i  besiddelse af tilstrækkelig faglig dygtighed.
- forpligter sig til at føre regnskab fra sin udviklingsplans påbegynelse
- opstiller en udviklingsplan for bedriften, som skal kunne godtgøre,
at bedriften ved planens afslutning i  princippet vil være i  stand
1)til at give en eller to MAE en arbejdsindkomst, der mindst er sammen­
lignelig med den, der i  samme område kan opnås ved beskæftigelse  
uden for landbruget.
Ved sammenlignelig indkomst forstås i  direktivet den gennemsnitlige  
bruttoindkomst for arbejdstagere uden for landbruget, idet der even­
tuelt kan tages hensyn til forskellene i  den sociale sikringsordning  
for landbrugere og arbejdstagerne uden for landbruget.
Støtteordningen for driftsledere, hvis udviklingsplaner er blevet  
godkendt, omfatter følgende foranstaltninger:
1) MAE = Mandsarbejdsenheder

-  1 2  -
- støtte i  form af rentegodtgørelse for de investeringer, der er nød­
vendige for udviklingplanens gennemførelse, med undtagelse af visse  
udgifter som f.eks. udgifter til køb af jordarelaer, svin, fjerkræ  
eller slagtekalve
- garantier for optagne lin og påløbne renter, såfremt den personlige  
sikkerhed eller realsikkerheden er utilstrækkelig
- fortrinsret til de områder, der frigøres på betingelserne i  direktiv  
72/160/EØF.
Medlemsstaterne kan helt eller delvis yde denne støtte i  form af ren­
tegodtgørelse eller i  form af kapitalstøtte eller amortiseringshen­
stand; de kan også kombinere de to støtteformer.
Det må imidlertid bemærkes, at støtte til investeringer i  sektoren  
for svineproduktion og sektoren for mælkeproduktion i  henhold til  
forordning (EØF9 nr. 1945/81 og 1946/81 er underkastet visse begræns­
ninger.
2.2. Den sammenlignelige eller tilsvarende indkomst, der opereres med i
direktiv 72/159/EØF, kendes ikke for Portugals vedkommende. Imidlertid  
fremgår indkosmtens størrelsesorden af BNP pr. erhvervsaktiv person,  
hvorfor dette forhold benyttes som indikator for indkomsten i  denne  
undersøgelse. På samme måde benyttes landbrugets bruttoindkomst pr.  
erhvervsaktiv landmand som indikator for arbejdsindkomsten i  landbruget.
Som nævnt i  dette kapitels begyndelse udgør BNP pr. erhvervsaktiv  
person i Portugal, der på grundlag af de statistiske oplysninger for  
1972 ansættes til 2 963 ECU (se tabel 1), kun 40% af det tilsvarende  
BNP i  EF; kun i  4 af landets distrikter, Lisboa (4 328), Setubal  
(4 296), Aveiro (3 233) og Coimbra 3 001) ligger tallet højere. Selv  
i  distrikterne Lisboa og Setubal, de to regioner, hvor beskæftigelsen  
uden for landbruget er mest udviklet, er BNP pr. erhvervsaktiv person  
kun.ca. 58% af EF's; i  de 9 fattigste distrikter, Viana do Castelo,
Vi La Real, Guarda, Faro, Castelo Branco, Beja, Evora, Portalegre og

- 13 -
Braga, Ligger tallet endda under 30%.
Hvis det på grundlag af direktiv 72/159/EØF var muligt at udjævne.·  
forskellen mellem indkomsterne i  og uden for Landbruget ved hjælp 
af en udviklingsplan, der som mål for en tilsigtet modernisering  
havde en regionalt beregnet sammenlignelig indkomst, ville man derfor,  
når planen var afsluttet, dårligt kunne påstå, at de pågældende bedrif­
ter var blevet moderniseret. Da indkomsterne uden for landbruget er  
så lave i  de fleste af regionerne, ville bedrifterne sandsynligvis  
stadig være fattige efter Fællesskabets forhold.
2.3. Af denne ret væsentlige grund må modernisering af Portugals landbrug  
ved hjælp af udviklingsplanen i  direktiv 72/159/EØF for de fleste  
regioners vedkommende, om ikke for alles, foregå ved, at den sammen­
lignelige indkomst snarere beregnes nationalt end for de enkelte re­
gioner. I 16 af de 18 distrikter er Landbrugets bruttoindkomst pr.  
erhvervsaktiv person imidlertid kun 66% eller mindre af BNP pr. erhvers-  
aktiv person på landsplan. I halvdelen af distrikterne er tallet helt  
nede på 50% eller derunder. Det fremgår derfor af denne sammenligning,  
at det store flertal af portugisiske driftsledere da landbrugets brut­
toindkomst pr. erhvervsaktiv person er så lav, næppe vil kunne opfylde  
målsætningen for modernisering af landbruget, hvis den baseres på  
en nationalt beregnet sammenlignelig indkomst.

- 14 -
Det er derfor Kommissionens opfattelse, at direktiv 72/159/EØF kun  
vil få ringe virkning, når det iværksættes i  Portugal. Alting taget  
i  betragtning forudsætter en virkelig modernisering af det portugisiske  
landbrugs strukturer, at der først sker en formindskelse af den erhvervs-  
aktive landbrugsbefolkning, at der tilskyndes til effektiv jordmobilitet  
i  den nordlige del af landet, og at der indføres hensigtsmæssige ord­
ninger for faglig uddannelse, konsulentvirksomhed og lån til landbruget.
3. Direktiv 72/160/EØF om støtte til ophør af landbrugsvirksomhed og til  
anvendelse af udnyttet landbrugsareal til strukturforbedringsformål
3.1. For at nå dette direktivs mål må der foreligge tilstrækkelig tilskyn­
delse til jordmobilitet, hvorfor driftslederne får tildelt en præmie  
i  forhold til det areal, de frigør, og driftsledere mellem 55 og 65 år  
modtager-en årlig godtgørelse, som gør det muligt for dem at forlade  
landbruget.
Det udnyttede landbrugsareal, som frigøres af støttemodtagerne under  
denne ordning, skal for mindst 85% vedkommende bortforpagtes i  mindst  
12 år eller overdrages som ejendom eller arvefæste for driftsledere,  
der har fået godkendt en udviklingplan for deres bedrift i  henhold  
til artikel 71/159/EØF, eller varigt overgå til udnyttelse uden for  
landbruget, især ved anvendelse til skovplantning eller til rekrea­
tive, sundhedsmæssige eller andre offentlige formål.
Hvis der imidlertid ikke findes driftsledere med en godkendt udvik­
lingsplan, kan det frigjorte ULA på medlemsstaternes betingelser hen­
lægges under andre bedrifter, udbydes til leje i  mindst 12 år eller  
sæLges med henblik på en af de allerede omtalte anvendelser til et  
organ, som er udpeget af staten.

- 15 -
Om Fællesskabets finansiering af de udgifter, der ifølge direktiv  
72/160/EØf er refusionsberettigede, hedder det i  direktivets artikel  
10, stk. 2, andet afsnit, at EUGFL, udviklingssektionen, refunderer  
65% af udgifterne i  ugunstigt stillede Landbrugsområder, der på det  
tidspunkt, hvor direktivet får virkning, endnu ikke omfattes af for­
anstaltninger til støtte for ophør med landbrugsvirksomhed. Regioner,  
der skal kunne betragtes som ugunstigt stillede område i dette stykkes  
betydning, skal opfylde følgende to kriterier:
- den erhvervsaktive landbrugsbefolkning skal udgøre en procentdel,  
som ligger over Fællesskabets gennemsnit,
- bruttonationalproduktet pr. indbygger i  faktorpriser skal ligge  
under Fællesskabets gennemsnit.
3.2. Det portugisiske landbrugs strukturproblemer er så alvorlige, at det  
er af altovervejende betydning, at der tilskyndes til en omfattende  
jordmobilitet. Men da der kun er et forsvindende antal driftsledere  
med udviklingsplaner, kan de betingelser, der i  artikel 5, stk. 1,  
litra a), i  direktiv 72/160/EØF er fastsat for de frigjorte arealers  
anvendelse, og som er afgørende for Fællesskabets finansiering af de  
årlige godtgørelser, i  de fleste tilfælde ikke opfyldes. De frigjorte  
arealer kan naturligvis henlægges under andre bedrifter. Men dette  
berettiger ikke til, at Fællesskabet finansierer godtgørelserne. Imid­
lertid er en forøgelse af bedriftsstørrelsen bydende nødvendig, og
må derfor under de nuværende strukturforhold være hovedformålet med  
at fremme jordmobiliteten i  Portugal.
3.3. På baggrund af de særlige forhold, der her er blevet gjort rede for,  
foreslår Kommissionen, at direktiv 72/160/EØF anvendes således i  
Portugal:
- de særlige foranstaltninger, som tager sigte på at fremme jordmobili­
teten, men blot omfatter ophør med landbrugsvirksomhed, skal kunne  
finansieres af Fællesskabet, uden at de frigjorte arealer kræves  
henlagt under bedrifter med en udviklingsplan, forudsat denne areal-  
udskiftning bidrager væsentligt til forbedring af de nuværende struk­
turer, og det godtgøres, at de trufne foranstaltninger fører til  
ensartet anvendelse af de frigjorte arealer.
- den i  artikel 10, stk. 2, andet afsnit, fastsatte refusionssats på  
65% af de afholdte udgifter til ugunstigt stillede landbrugsområder  
bør være gældende for Portugal.

- 16 -
4. Direktiv 72/161/EØF om social og erhvervsmæssig vejledning og om faglige 
kvalifikationer hos de personer,, som arbejder i  Landbruget.
4.1. For at gøre det muligt for personer, som arbejder i  landbruget, at træffe  
beslutning om deres egen og deres børns erhvervsmæssige fremtid med
det fornødne kendskab til forholdene, har medlemsstaterne indført en  
ordning, som har til formål at udvikle den sociale og erhvervsmæssige  
vejledning af driftsledere, lønmodtagere og familiemedhjælpere i  landbruget.
Denne ordning omfatter:
- oprettelse eller udvikling af sociale og erhvrevsmæssige vejlednings-  
organer eller specialiserede sociale og erhvervsmæssige vejlednings-  
afdelinger inden for allerede eksisterende organer;
- afholdelse af udgifterne til uddannelse og videreuddannelse af social­
rådgivere og erhvervsvejledere, herunder eventuelt præmier eller godt­
gørelser for deltagelse i  kurser eller praktikantuddannelser.
4.2. Landbrugsstrukturerne i  Portugal kan kun forbedres, hvis en betragtelig  
del af de mennesker, der er beskæftiget ved landbruget, foretager en  
gennemgribende omlægning af deres landbrugsvirksomhed, så den kommer  
til at ligge inden for andre sektorer, eller helt forlader landbrugs­
erhvervet. Et sådant valg skal imidlertid træffes i  fuld bevidsthed
om følgerne og om de eksisterende muligheder. Dette valg falder derfor  
lettere, hvis der findes en fyldestgørende social og erhvervsmæssig  
vejledningsordning for landbruget. Efter Fællesskabets begreber findes  
der imidlertid ikke en sådan ordning i  Portugal på nuværende tidspunkt.
De portugisiske landmænds lave uddannelsesniveau og savnet af en effektiv  
landbrugskonsulentordning kræver i  øvrigt, at der indføres en hensigts­
mæssig ordning, som kan stimulere til forbedring og tilpasning af de  
faglige kvalifikationer hos driftsledere, lønmodtagere og familiemed­
hjælpere i  Portugal.
4.3. Da social og økonomisk vejledning og faglig uddannelse er afgørende for,  
at .  landbrugsstrukturerne fortsat kan udvikle sig, er en effektiv anven­
delse af direktiv 72/161/EØF en uomgængelig forudsætning for Landbrugets  
udvikling i  Portugal. Dette direktiv indeholder derfor de foranstaltninger,  
som det efter Kommissionens opfattelse er mest påtrængende, og mest på­
krævet at gennemføre, hvis det portugisiske landbrugs udvikling skal  
fremmes.

- 17 -
5- Direktiv 75/268/EØF om landbrug i  bjergområder og visse ugunst i'jt  
sti llede omrider
5.1. Dette direktiv har til formål ved hjælp af en særlig støtteordning,  
som skal fremme landbrugsvirksomheder og forbedre landmændenes indkomst  
i  visse ugunstigt stillede områder, at sikre, at der fortsat kan drives  
landbrug i  disse områder, og at der således kan opretholdes et befolk­
ningsminimum, samt at det naturlige miljø kan bevares.
Direktivet skelner mellem
- bjergområder
- ugunstigt stillede områder
- områder, hvor særlige ulemper gør sig gældende.
Bjergområder karakteriseres ved højden eller ved ti Isteaeværelsen af  
stejle skråninger eller en kombination af begge dele. På grundlag af  
de foreliggende oplysninger anslås bjergområderne i  Portugal til at  
udgøre ca. 10% af det samlede areal, idet der dog er betydelige foi—  
skelle fra den ene region til den anden.
For de ugunstigt stillede ormåder opstiller direktivet følgende krite­
rier:
- uproduktive jorder, som kun i  ringe udstrækning egner sig til intensiv  
drift
- ringe produktivitet på grund af naturforholdene
- resultater, som ligger betydeligt under landbrugets almindelige gennem­
snit
- ringe befolkningstæthed eller faldende befolkningstal
- en befolkning, som i  overvejende grad er afhængig af landbruget.
5.2. Det er meget vanskeligt at vurdere, hvor store dele af Portugals areal  
der opfylder kriterierne i  direktiv 75/268/EØF, og det kan heller ikke  
gøres med nøjagtighed på grundlag af de foreliggende.oplysninger om  
strukturerne i  Portugal.

- 18 -
Imidlertid svarer en stor del af arealet i  vid udstrækning til direk­
tivets kriterier, navnlig i  regionerne i  det nordøstlige og sydlige  
Portugal.
Det formodes, at 2,5% af landets areal kan betragtes som omrider, hvor  
særlige ulemper gør sig gældende.
I visse italienske og græske regioner er det mindste udnyttede landbrugs-  
aresl, som berettiger til udligningsgodtgørelse, blevet nedsat fra 3  
til 2 ha. Desuden gøres der ingen anvendelse af de begrænsninger, der  
i  artikel 7 er fastsat for udligningsgodtgørelser for malkekøer, og  
Fællesskabet refunderer de refusionsberettigede udgifter i  forbindelse  
med udviklingplaner og udligningsgodtgørelser efter en sats, som er  
blevet sat op-fra 25% til 50%.
Endelig er Fællesskabets nuværende bidrag til refusionsberettigede ud­
gifter i  forbindelse med støtte til kollektive investeringer i  foder­
produktion og i  forbedring og udvikling af fællesudnyttede engstykker  
og græsgange blevet forhøjet til et maksimalt beløb pi 48 358 ECU pr.  
kollektiv investering og 242 ECU for hver ha eng eller alpegræsgang,  
som er blevet forbedret eller udviklet.
5.3. Pa baggrund af de særlige omstændigheder, der kendetegner de portugisi­
ske forhold, når det gælder bjergområder, visse ugunstigt stillede om­
råder, eller områder med særlige ulemper, og da disse forhold har en  
vis lighed med forholdene i  bestemte regioner i  det nuværende fællesskab,  
foreslår Kommissionen, at følgende bestemmelser i  direktiv 75/268/EØF  
tages i  anvendelse i  Portugal:
- det mindste udnyttede landbrugsareal, der berettiger til den i  artikel  
6 i  direktiv 75/268/EØF fastsatte udligningsgodtgørelse, nedsættes  
fra 3 til 2 ha,
- Fællesskabets refusion af refusionsberettigede udgifter i  forbindelse  
med de i  artikel 8 i  direktiv 72/159/EØF og i  artikel 9 i  direktiv  
75/268/EØF fastsatte udviklingplaner, i  forbindelse med de i  artikel
,  10 i  direktiv 72/159/EØf fastsatte omsti lling.spræmier og med de i  
artikel 5 i  direktiv 75/268/EØF fastsatte udligningsgodtgørelser for­
højes fra 25 til 50%.

- 19 -
- det i  artikel 15 i  direktiv 75/268/EØF omhandlede tilskud fra Fælles­
skabet til de udgifter, der kan godtgøres inden for rammerne af støt­
ten til kollektive investeringer i  foderproduktion og til forbedring  
af græsgange og alpegræsgange, der drives i  fællesskab, forhøjes til  
højst 48 358 ECU for hver kollektiv investering og til 242 ECU pr. ha  
forbedret eller udlagt græsgang og alpegræsgang,
- desuden finder begrænsningen i  godtgørelserne for malkekøer, jf. arti­
kel 7, litra a), i  direktiv 75/268/EØF, ikke anvendelse på Portugal.
6. Forordning (EØF) nr. 355/77 om en fælles foranstaltning til forbedring  
af vilkårene for forarbejdning og afsætning af landbrugsvarer
6.1. Formålet med denne forordning er at muliggøre en udvikling eller rationa­
lisering af virksomheder, der beskæftiger sig med behandling, forarbejd­
ning og afsætning af landbrugsprodukter, med henblik på at forbedre mar­
kedsstrukturerne.
Denne fælles foranstaltning indebærer ydelse af et tilskud til projekter,  
der indgår i  særlige programmer til udvikling og rationalisering af be­
handling, forarbejdning eller afsætning af et landbrugsprodukt eller  
flere i  en del af eller i  hele Fællesskabet. Projekterne skal bidrage  
til forbedringer inden for de pågældende sektorer af landbrugets basis­
produktion og især sikre, at producenterne på rimelig og varig måde yder  
et bidrag til gengæld for de økonomiske fordele, som følger deraf.
Tilskuddet fra EUGFL består i  kontante tilskud, som ydes samlet eller  
i  rater. Modtagerens bidrag skal for hvert projekt være mindst 50% af  
den gennemførte investering. Den medlemsstat, på hvis område projektet  
udføres, skal bidrage med mindst 5%, medens EUGFL's tilskud højst andra­
ger 25%. Dette kan dog forhøjes til højst 30% for projekter, der gennem-

-  20  -
føres i  omrader med særlige vanskeligheder for sa vidt angar tilpasnin­
gen til vilkårene under og de økonomiske følger af den fælles landbrugs­
politik eller for projekter, der kommer disse områder til gode.
Desuden kan modtagerens finansielle bidrag som undtagelse fra artikel 
17, stk. 2, i  forordningen som følge af de særlige forhold i  Mezzogiorno  
og Grækenland nedsættes med 50% til mindst 25%, idet EUGFL's tilskud så  
højst andrager 50%.
6.2. Som følge af de betydelige strukturelle mangler inden for forarbejdning  
og afsætning af landbrugsprodukter i  Portugal kan forordning (EØF) nr.  
355/77 vise sig til stor nytte der.
Der bør ligeledes udarbejdes udviklingsprogrammer for de enkelte sektorer.
6.3. Kommissionen foreslår med hensyn til gennemførelsen af forordning (EØF)  
nr. 355/77 i  Portugal med henblik på at afhjælpe de strukturelle vanske­
ligheder inden for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter i  
Portugal og i  betragtning af, at der i  visse områder af det nuværende  
Fællesskab består lignende vanskeligheder, som man afbøder med tilsvarende  
foranstaltninger, at modtagerens finansielle bidrag, uanset artikel 17,  
stk. 2, i  forordning (EØF) nr. 355/77, nedsættes med 50% til mindst 25%,  
medens EUGFL's tilskud forhøjes til højst 50%.
7. Forordning (EØF) nr. 1360/78 om producentsammenslutninger og foreninger  
af disse
7.1. Ved denne forordning indføres der for visse områder i  Fællesskabet, blandt  
andet hele Italien, Belgien og Grækenland og visse områder i  Frankrig

-  21  -
en ordning til fremme af oprettelsen af producentsammenslutninger og for­
eninger heraf med henblik på at afbøde de struktursvagheder inden for  
udbud og afsætning af landbrugsprodukter, der i  øjeblikket gør sig gæl­
dende i  disse områder, hvor producenterne i  utilstrækkelig grad er sam­
mensluttede.
Producentsammenslutningerne oprettes med henblik på samlet tilpasning  
af de tilsluttede producenters produktion og udbud til markedets krav.
De pågældende medlemsstater yder i  tre år efter anerkendelsesdagen til  
anerkendte sammenslutninger og foreninger støtte til disses oprettelse  
og drift. Støtten til producentsammenslutningerne for første, andet og  
tredje år udgør højst henholdsvis 3%, 2% og 1% af værdien af de produk­
ter, der afsættes af anerkendte medlemmer. Den må dog ikke overstige  
henholdsvis 60%, 40% og 20% af de faktiske oprettelses- og driftsomkost­
ninger.
Beløbet til foreningerne er for det første, andet og tredje år, henholds­
vis højst 60%, 40% og 20% af de faktiske oprettelses- og driftsomkost­
ninger, men må ikke overstige et samlet beløb på 60 000 ECU. Rådet kan  
med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen for bestemte egne  
og produkter, for hvilke der gør sig særlige vanskeligheder gældende  
med hensyn til tilpasningen til vilkårene under og de økonomiske følger  
af den fælles landbrugspolitik, fastsætte højere satser end de ovennævn­
te for en bestemt periode.

-  22  -
7.2. Denne forordnings gennemførelse i  Portugal skulle medvirke til at kon­
centrere udbudet og til overholdelse af fællesskabsnormerne, især i  be­
tragtning af at statsorganerne afvikles. Oprettelsen af producentsammen­
slutninger skulle såvel muliggøre en bedre rationalisering og koncentre­
ring af udbudet som en strukturforbedring, især i  den nordlige del af  
landet.
7.3. såfremt der efter tiltrædelsen skulle være behov derfor vil Kommissionen  
foreslå Rådet højere støttesatser end dem, der er fastsat i  forordning  
(EØF) nr. 1360/78 for visse egne af Portugal og for visse produkter med  
særlige vanskeligheder i  forbindelse med tilpasning til vilkårene under  
og de økonomiske følger af den fælles landbrugspolitik
8. Forordning (EOF) nr. 1035/72 om den fælles markedsordning for frugt og  
grønsager
8.1. Det drejer sig om grundforordningen om den fælles markedsordning for frugt  
og grønsager.
Denne indeholder fire hovedretningslinjer,nemlig bestemmelser om
- obligatoriske fællesnormer
- producentsammenslutninger
- interventionsordning
- ordning for samhandelen med tredjelande og herunder  
.  en referenceprisordning
.  eksportrestitutioner.
Den gældende ordning vedrørende producentsammenslutninger inden for sek­
toren for friske frugter og grøsnager indeholder bestemmelser om en  
"endelig" støtteordning, inden for hvilken støtten for det første, andet  
og tredje år ikke må overstige henholdsvis 3%, 2% og 1% af værdien af  
de tilsluttede producenters gennemsnitlige afsatte produktion.

- 23 -
Støtten er fordelt over sammenslutningens tre første driftsår. Hovedfor­
målet med støtten til oprettelse af producentsammenslutninger inden for  
frugt og grønsagssektoren er at styre udbudet med henblik på at undgå  
de hidtidige alvorlige forstyrrelser af markedet. Ifølge forordning (EØF)  
nr. 1035/72 kan der også ydes en såkaldt "midlertidig" støtte indtil ud­
gangen af 1983. De producentsammenslutninger, der oprettes mellem 1977  
og 1983 kan derfor vælge mellem den ovenfor beskrevne ordning og den mid­
lertidige ordning. Ifølge denne fordeles støtten over de første fem år  
fra oprettelsestidspunktet. Støtten udgør henholdsvis 5%, 4%, 3%, 2% og  
1% af den af medlemmerne af producentsammenslutningen afsatte produktion,  
men må ikke overstige de faktiske udgifter i  forbindelse med den pågæl­
dende sammenslutnings oprettelse og drift.
Kommissionen har i  forbindelse med ændringen af gældende fællesskabsret  
som følge af udvidelsen foreslået Rådet at afskaffe den første støtte­
ordning og gøre den anden ordning fast. Denne ordning skulle yderligere  
ændres ved en forhøjelse af støtten, idet satserne skulle sættes til hen­
holdsvis 5%, 5%, 4%, 3% og 2% af den afsatte produktion.
8.2. Det er Kommissionens opfattelse, at de foreslåede ændringer, som Rådet
skal træffe afgørelse om, vil kunne lette gennemførelsen af støtteordnin­
gen for producentsammenslutninger i  Portugal som indeholdt i  forordnin­
gen (EØF) nr. 1035/72. Hvis dette viser sig ikke at være tilfældet, vil  
Kommissionen foreslå Rådet et særligt program på dette område, som tager  
hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i  Portugal.
9. Forordning (EØF) nr. 456/80 om ydelse af præmier for midlertidig og ende­
lig nedlæggelse af visse vinarealer samt præmier for afkald på genplant­
ning
9.1. Forskellen mellem Fællesskabets produktion og forbrug af vin kan ikke  
udelukkende tilskrives konjunktursvingninger.

- 24 -
Interventionsforanstaltninger til genetablering af markedsligevægten,  
som indeholdt i  forordning (EØF) nr. 337/79 om den fælles markedsordning  
for vin, skal hovedsagelig afbøde konjunkturel uligevægt. For at imøde­
gå den strukturelle ligevægt fastsættes i  forordning (EØF) nr. 456/80  
ydelse af præmier for midlertidig og endelig nedlæggelse af visse vinarea­
ler samt præmier for afkald på genplantning.
a) For den midlertidige nedlæggelse (i otte år) ydes en præmie af følgende  
størrelse:
- 1  813 ECU/ ha for vinarealer med ringe udbytte
- 2 418 ECU/ha for arealer med middelstort udbytte
- 3 022 ECU/ ha for arealer med stort udbytte
Foranstaltningen løber til og med vinhøståret 1986/87.
b) For den endelige nedlæggelse ydes en præmie på 2 418 ECU/ha. Foran­
staltningen løber til og med vinhøståret 1994/95, når modtageren tid­
ligere har modtaget den midlertidige nedlæggelsespræmie, og til og  
med vinhøståret 1983/84 i  andre tilfælde.
Desuden fatsættes det i  forordning (EØF) nr. 456/80, at den midlerti­
dige nedlæggelsespræmie ikke ydes til bedrifter med et vinareal på  
under 25 ar.
9.2. Kommissionen foreslår på baggrund af de særlige forhold, der gør sig gæl­
dende for portugisisk vinproduktion, at det i  artikel 2, stk. 3, litra a)  
omhandlede mindsteareal på 25 ar nedsættes til 10 ar.

- 25 -
10. - Forordning (EØF) nr. 457/80 om indførelse af en præmieordning for
ophør med vindyrkning i  Frankrig og Italien
10.1 Vinmarkedet præges af store overskud; målet er at give de ældre  
vinavlere mulighed for at trække sig tilbage fra bedriften uden
at lide et stort økonomisk tab. Dette mål kan nås ved at yde disse  
vinavlere en årlig præmie eller, hvis det drejer sig om dyrkere,  
der ikke har landbrug som hovederhverv, en engangspræmie beregnet  
på grundlag af det beplantede vinareal, de dyrker.
Under hensyn til de mål, der skal nås inden for Fællesskabet, og  
til de sandsynlige følger for markedssituationen giver forordning  
(EØF) nr. 457/80 mulighed for på fællesskabsplan at finansiere 40%  
af udgifterne til præmier for ophør med vindyrkning.
10.2 Da visse aspekter af vinmarkedet i  Portugal viser ligheder med den  
strukturelle situation i  Frankrig og Italien, foreslår Kommissionen,  
at forordning (EØF) nr. 457/80 også finder anvendelse i  Portugal  
efter regler, der senere skal fastlægges nærmere.
11. - Forordning (EØF) nr. 458/80 om omstrukturering af vinarealer som led
i  kollektive foranstaltninger
11.1 Som led i  den gradvise oprettelse af ligevægten på vinmarkedet må
grundstrukturerne for vinavlen forbedres for at rationalisere arbejdet  
i  vinavlsbedrifterne og forhøje landbrugets indkomster.
De kollektive omstruktureringer kan udover udskiftning af vinstokke  
omfatte vej- og vandbygningsarbejder eller andre tekniske arbejder,

- 26 -
der er nødvendige for forbedring af grundstrukturerne for de pågældende  
vinarealer.
Omstruktureringen af vinarealer kræver forudgående sammenlægninger,  
hvis omkostninger overstiger vinavlernes muligheder. Det er derfor  
fastsat, at medlemsstaterne kan yde national støtte til gennemførelse  
af sammenlægninger, for så vidt angår såvel kvalitetsvine fra bestemte  
dyrkningsområder som bordvine. Efter forordning CEØF) nr. 458/80  
kan EUGFL refundere 30% af udgifterne til den af medlemsstaterne  
ydede faste præmie pr. ha omstruktureret areal. Dette tilskud udgør  
Fællesskabets bidrag til denne fælles foranstaltning. I 1981 ændrede  
Rådet forordning (EØF) nr. 458/80 med henblik på at forbedre betingelser­
ne for at anvende den, herunder eventuel indføjelse af nybeplantninger  
og nedsættelse af det mindsteareal, der kan indgå i  projekter til  
kollektive omstruktureringer.
11.2. Uafhængigt af tekniske tilpasninger af forordning (EØF) nr. 458/80  
som følge af Portugals tiltrædelse (samlet vindyrkningsareal i  EF,  
der skal omstruktureres, nationale kvoter og andele forbeholdt k.v.b.d.  
og bordvin) mener Kommissionen, at de i  1981 gennemførte ændringer  
bevirker, at denne forordning lettere kan anvendes for Portugals  
vedkommende. Hvis dette ikke viser sig at være tilfældet, vil Kommissi­
onen foreslå Rådet et særligt program på dette område, som tager  
hensyn til de særlige vilkår for vindyrkningen i  Portugal.

- 27 -
Kapitel III - Særligt program for landbrugets udvikling i  visse omrader  
i  Portugal
1. I sin meddelelse til Rådet vedrørende landbrugsforslagene i  forbindelse  
med forhandlingerne om Portugals tiltrædelse af Fællesskabet nåede  
Kommissionen til følgende konklusioner (§ 42):
- de nuværende direktiver vedrørende strukturforbedringer bør ikke,  
heller ikke midlertidigt, gøres mindre strenge for at imødekomme Portu­
gals behov for modernisering af landbrugsbedrifter,
- Kommissionen vil tværtimod ufortøvet udarbejde et særligt program,  
som medfører, at de mest ugunstigt stillede områder i  Portugal får  
gavn at strukturforbedringerne, uden at landbrugsbefolkningen tvinges  
til at forlade deres bedrifter så hurtigt, at de ikke kan finde ny  
beskæftigelse andetsteds.
2. Kapitel II i  denne meddelelse omhandler Fællesskabets retsregler for  
landbrugsstrukturerne og de ændringer, der er nødvendige for at opnå  
den bedst mulige anvendelse i  Portugal.
Med hensyn til det i  dette kapitel omhandlede særlige program gøres  
der opmærksom på, at der som led i  den fælles landbrugspolitik allerede  
findes sådanne programmer, som tilsigter en udvikling af landbruget  
i  visse ugunstigt stillede områder i  Fællesskabet. I denne forbindelse  
kan følgende fælles foranstaltninger nævnes:
- forordning (EØF) nr. 1820/80 af 24.6.1980 om fremme af landbrugets
2)udvikling i  de ugunstigt stillede områder i  det vestlige Irland ,
- forordning (EØF) nr. 1942/81 af 30.6.1981 om fremme af landbrugets  
udvikling i  de ugunstigt stillede områder i  Nordirland ,
- forordning (EØF) nr. 1975/82 om fremskyndelse af udviklingen af landbruget  
i  visse områder i  Grækenland^
1) K0M(81) 158 endelig af 27.3.1981.
2) EFT nr. L 180 af 14.7.1980.
3) EFT nr. L 197 af 20.7.1981.
4) EFT nr. L 214 af 19.7.1982.

- 28 -
3. Kommissionen mener, at tilsvarende fælles foranstaltninger vil v;..re  
nødvendige allerede fra tiltrædelsen for at opnå en tilfredsstillende  
udvikling af landbruget i  Portugal. Med henblik herpå:
- bør der oprettes en passende konsulent- og oplysningstjeneste for  
landbruget i  alle områder af Portugal, hvor en sådan tjeneste åbenlyst  
mangler,
- bør der gennemføres omfattende strukturudviklingsforanstaltninger  
i  de dårligt stillede områder af Portugal. Disse foranstaltninger
har særlig betydning for områderne Guarda, Castelo Branco, Faro, Co’ imbra,  
Viseu, Braganca, Vi la Real, Braga et Viana do Castelo, hvor gennem­
snitsindkomsten pr. beskæftiget inden for landbruget er mindre end  
50% af den sammenlignelige gennemsnitsindkomst pr. beskæftiget i  Portugal.
4. Med hensyn til konsulent- og oplysningsarbejde samt forskning inden
for landbruget er eksistensen af effektive tjenester en nødvendig forud­
sætning for udviklingen af landbruget i  Portugal som helhed. Således  
er mangelen på konsulent- og oplysningstjenester måske den faktor, der  
mere end noget andet bremser udviklingen i  landbrugssektoren i  hele  
landet. Ligeledes er det af største betydning, at udvikle landbrugsforsk­
ningen, især på regionalt plan, for at bidrage til udviklingen af de  
vigtigste sektorer inden for landbruget og for på afgørende vis at stimulere  
til en videre udvikling.
Udviklingen af en effektiv konsulent- og oplysningstjeneste forudsætter  
forbedring og udvikling af den eksisterende tjeneste gennem oprettelse  
af uddannelseskurser, som skal give landbrugskonsulenterne den tekniske  
viden, der er nødvendig på de forskellige niveauer af landbrugets udvikling,  
gennem ansættelse og uddannelse af yderligere personale, der er egnet 
til oplysningsarbejde, og gennem ansættelse af dygtige undervisere og  
anskaffelse af det nødvendige undervisningsmateriel. Oprettelse af et  
passende antal demonstrationsbedrifter, hvor man kan fremvise de teknikker  
og metoder, der er mest effektive for landbrugets udvikling på forskellige  
områder, spiller også en afgørende rolle for et vellykket landbrugsop­
lysningsarbejde i  Portugal. Det er endvidere nødvendigt at definere  
de nøjagtige behov for landbrugsforskning og -forsøg for landet som  
helhed.
1) Kommissionen minder om, at der allerede i  den mellemliggende periode bør
kunne træffes konkrete forberedelsesforanstaltninger (gennemgang og godkendel­
se af projekter) for derved så vidt muligt at lette det særlige programs  
anvendelse allerede fra tiltrædelsen. (K0MC83) 310 endelig, side 22, punkt  
5.3.4.).

- 29 -
Med henblik herpå foreslår Kommissionen:
- at der straks efter Portugals tiltrædelse af Fællesskabet iværksættes
en fælles foranstaltning med det formål at oprette en effektiv konsulent­
og oplysningstjeneste for hele landet,
- at den fælles foranstaltning, for at garantere oplysningstjenestens effek­
tivitet, også omfatter oprettelse af et passende antal demonstrationsbe­
drifter for alle områder,
- at der straks gennemføres en undersøgelse, som skal fastslå manglerne  
ved Portugals nuværende landbrugsforskning og forsøgsvirksomhed, især
på regionalt plan, og at der i  rette tid iværksættes passende foranstaltnin­
ger til at udbedre disse mangler.
5. De generelle foranstaltninger med henblik på strukturel udvikling omfatter  
foranstaltninger på kort, mellemlang og lang sigt.
Foranstaltningerne på kort sigt går ud på at forbedre de eksisterende drifts­
vilkår gennem en bedre fordeling af de disponible ressourcer, også selv  
om det ikke skulle være muligt at ændre bedrifternes størrelse eller at  
gennemføre store rationaliseringsforanstaltninger. Der skal samtidigt gøres  
store bestræbelser på at forbedre forarbejdnings- og afsætningsanlæg i  
det omfang, det er muligt, under hensyn til de herskende eller forventede  
vilkår for landbrugsproduktionen, og på at forbedre den eksisterende oplys­
ningstjeneste.
Foranstaltningerne på mellemlang sigt bør omfatte udvikling af gode infra-  
strukturer, kunstig vanding af tørre dyrkningsområder, tilskyndelse til  
bedre udnyttelse af arealerne og oprettelse og udvikling af en effektiv  
konsulentvirksomhed, undervisning og landbrugsforskning. I denne fase kunne  
man også komme ind på de mere langsigtede aspekter af en forbedring af  
bestanden, som f.eks. kontrol med ydelser og kontrol med afkom, af hanavlsdyr.

- 30 -
Foranstaltningerne pa lang sigt bør især omfatte sammenlægning af udstykkede  
bedrifter og udvidelse af de bedrifter, som ikke mere er levedygtige.
De bør også medvirke til at korrigere alderspyramiden for landbefolkningen  
ved at tilskynde ældre landmænd til pensionering, ligesom de bør lette  
unges adgang til erhvervet på vilkår, som sikrer, at deres bedrifter på  
længere sigt bliver levedygtige. Hvis regionen som helhed skal være leve­
dygtig, bør udviklingen af sektorer uden for landbruget betragtes som  
et vigtigt mål på længere sigt.
Disse forskellige udviklingsfaser, som der er gjort nærmere rede for i  
bilag I med hensyn til et af de dårligt stillede områder, BEIRA INTERIOR,  
skal koordineres i  forbindelse med et særligt udviklingsprogram, som Portugal  
skal anvende umiddelbart efter tiltrædelsen af Fællesskabet. Dette program  
tilsigter en betydelig forbedring af produktions- og afsætningsvilkårene  
og af samtlige landbrugsstrukturer.
6. Landbrugsstrukturproblemerne i  Portugal er enorme, også i  sammenligning  
med problemerne for Fællesskabets middelhavsområder. De midler, som den  
portugisiske stat råder over til finansieringen af sin normale andel af  
investeringer i  forbindelse med det særlige program, synes endvidere at  
være helt utilstrækkelige. Hvis satsen for Fællesskabets finansiering  
derfor i  visse tilfælde ikke overstiger den, der for tiden anvendes i  
andre ugunstigt stillede områder i  Fællesskabet, vil en effektiv igangsæt­
telse af udviklingsprogrammet ikke kunne finde sted.
Med henblik på at sikre, at det særlige program for de dårligt stillede  
områder i Portugal gennemføres så hurtigt og effektivt som muligt, fores lår  
Kommissionen, at EUGFL anvender følgende refusionssatser for de støttebe­
rettigede udgifter til gennemførelsen af de forskellige foranstaltninger:

-  31 -
-  50%  fo r in ve ste rin g e r i la n d b ru g sb e d rifte r, herunder e ta b le rin g  af unge 
landmænd,
-  50%  fo r skovbrugsudvikling,
-  60%  fo r fo ra n s ta ltn in g e r vedrørende forarbe jd n ing  og afsætning af land­
brugsprodukter,
-  75%  fo r ophør af a l landbrugsvirksomhed og fo r erhvervsuddannelse, 
konsulent- og oplysningsvirksomhed, forsøgsvirksomhed og forskning inden 
fo r landbruget,
-  75%  fo r ydelsestests og ko n tro l med afkom af hanavlsdyr,
-  75%  fo r u d v ik lin g  af in fra s tru k tu re r, sammenlægninger og kunstig vanding.

-  32 -
KAPITEL IV -  FINANSIELLE F Ø LG E R
1. Anvendelse af Fællesskabets s tru k tu rd ire k tiv e r og -fo ro rd n in g e r 
( j f .  k a p ite l I I  i denne meddelelse)
E n n ø ja g tig  beregning af omkostningerne i fo rb in d e lse  med anvendelse af 
s tru k tu rd ire k tiv e rn e  og -forordningerne fra  Portugals tiltræ d e ls e  er 
meget vanskelig at foreta g e, fo rd i disse bestemmelser er nye fo r P ortugal, 
og de v i l  b liv e  anvendt p i andre v ilk å r  end dem, der e lle rs  gælder i 
Fællesskabet.
D e  fin a n s ie lle  fø lg e r fo r Fællesskabets budget er dog blevet o p g jo rt sa 
n ø ja g tig t som m uligt på grundlag af de fo rs k e llig e  d isp on ib le  p o rtu g isiske  
økonomiske in d ik a to re r og under hensyn t i l  de tils v a re n d e  fo rh o ld  i visse 
områder i Fællesskabet og t i l  de i Fællesskabet opnåede e rfa rin g e r.
D ire k tiv  72/159/EØF
M ed hensyn t i l  modernisering af la n d b ru g sb e d rifte r anslås EUGFL's å rlig e  
u d g ifte r t i l  b e d rifts s tø tte  fo r følgende fo ra n s ta ltn in g e r t i l :
-  udfæ rdigelse af en u d viklin g sp la n
-  d riftsre g n ska b e r
-  e ta b le rin g  af unge landmænd3,4 mi o ECU/år 
0,15 mio ECU/år 
0,06 mio ECU/år
3,61 mio ECU/år
D ire k tiv  72/160/EØF
M ed hensyn t i l  ophør af landbrugsvirksomhed anslås EUGFL's u d g ifte r t i l  
de å rlig e  godtgørelser t i l  landbrugere på mellem 55 og 65 å r, som  
fo rla d e r landbruget, og t i l  de over 60-årige landbrugere, som overdrager 
d r ifte n  t i l  en a rvin g , t i l  9,2 mio om  å re t.
D ire k tiv  72/161/EØF
M ed hensyn t i l  de socio-økonomiske fo ra n s ta ltn in g e r anslås EUGFL's å rlig e  
u d g ifte r t i l  følgende fo ra n s ta ltn in g e r t i l :
-  uddannelse af landbrugere, lønarbejdere
og fam iliemedhjælpere : 11,6 mio ECU/år
-  uddannelse af konsulenter : 0,7 mio ECU/år
12,3 mio ECU/år

-  33 -
D ire k tiv  75/268/EØF
M ed hensyn t i l  bjergområder og ugunstigt s tille d e  områder anslås EUGFL's 
å rlig e  u d g ifte r t i l  den foreslåede s tø tte  t i l  udligningsgodtgørelser t i l  5,0 
mio E C U  om  å re t.
Forordning (EOF) 355/77
EUGFL's å rlig e  u d g ifte r t i l  den generelle fo ra n s ta ltn in g  t i l  forbedring af 
vilkå re n e  fo r fora rb e jd n in g  og afsætning af landbrugsvarer i Portugal anslås 
t i l  28,0 mio E C U  om  å re t.
Forordning (EØF) 1360/78
EUGFL's å rlig e  u d g ifte r t i l  gennemførelsen i Portugal af ordningen fo r t i l ­
skyndelse t i l  dannelse af producentsammenslutninger og foreninger af sådanne 
m ed henblik på at afhjæ lpe de s tru k tu re lle  mangler anslås t i l  0,1 mio E C U  om  
å re t.
Forordning (EØF) 1035/72
EUGFL's å rlig e  u d g ifte r t i l  gennemførelsen i Portugal af ordningen fo r s tø tte  
t i l  o p re tte lse  og d r i f t  af producentorganisationer inden fo r fr u g t-  og grøn­
sagssektoren anslås t i l  0,2 mio E C U  om  å re t.
Forordning (EØF) 456/80
EUGFL's å rlig e  u d g ifte r t i l  ydelse i Portugal af præmier fo r m id le rtid ig  og 
endelig nedlæggelse af visse vin a re a le r samt præmier fo r a fka ld  på genplant­
ning anslås t i l  2,7 mio E C U  om  å re t.
Forordning (EØF) 457/80
EUGFL's å rlig e  u d g ifte r t i l  gennemførelsen i Portugal af præmieordningen fo r 
ophør med vindyrkningen anslås t i l  0,2 mio E C U  om  å re t.

-  34 -
Forordning (EØF) 458/80
EUGFL's å rlig e  u d g ifte r t i l  om strukturering af vin a re a le r i Portugal som led 
i k o lle k tiv e  fo ra n s ta ltn in g e r anslås t i l  3,7 mio E C U  om  å re t.
2. Det sæ rlige program
(i tilk n y tn in g  t i l  k a p ite l I I I  i denne meddelelse)
For at opnå de forventede re s u lta te r bør de fo ra n s ta ltn in g e r, der foreslås 
i det sæ rlige program, gennemføres over en 1 0 -å rlig e  periode. På grundlag 
af de i k a p ite l 3, p k t. 6, omhandlede refusionssatser udgør de forventede 
samlede u d g ifte r fo r EUGFL, u dviklin g sse ktio n e n , ved gennemførelsen af det 
sæ rlige program, omfattende sam tlige ugunstigt s tille d e  områder i P ortugal, 
herunder også de autonome områder Azorerne og Madeira, 524 mio E C U  i en 
10-årig  periode, h v ilk e t svarer t i l  52,4 mio E C U  om  å re t. På grundlag af 
refusionssatsen b liv e r forde lin g en  af de forventede u d g ifte r på de enkelte 
fo ra n s ta ltn in g e r som fø lg e r:
A. B£iy§l2Q§~’å£§_5Q'° Mi o E C U
-  forbe d rin g  af græsgange og agerjord 40,00
-  kunstig in sim in a tio n  1,30
-  præmier t i l  udsæd af høj k v a lite t 12,30
-  præmier t i l  køb af kvæg af høj k v a lite t 26,30
og t i l  forbe d rin g  af stalde
-  u d v ik lin g  af modellandbrug
-  forbe d rin g  af skove25.00
75.00
B. Refusionssats 75%
-  o p re tte lse  af konsulent- og oplysningscentre
1)-  uddannelse af konsulenter
- o p re tte lse  af forsøgscentre
-  o p re tte ls e  af et forskningscenter
-  te stn in g  af avlskvæg
- forbedring af e ln e tte t
-  forbe d rin g  af drikkevandsnettet
-  forbe d rin g  af v e jn e tte t i landbrugsområder og på3,83
99,99
6,38
1,50
12,00
12,00
45,00
lo k a lt plan
-  forbe d rin g  af kunstvandingssystemet
-  tils k y n d e ls e  t i l  jordsammenlægning30,00
131,25
1,69
I ALT 523,54
1) Denne fo ra n s ta ltn in g  om fatter også videreuddannelse af a lle re d e  fungerende 
konsulenter (23,76 mio ECU).

-  35 -
3. Resumé
a) Anvendelse af d ire k tiv e r og forordninger Mio E C U  om  året
modernisering af la n db ru gsb e d rifter 3,6
ophør med landbrugsvirksomhed (herunder det 
sæ rlige program) 9,2
socio-økonomiske fo ra n s ta ltn in g e r 12,3
bjergområder og ugunstigt s tille d e  områder 
(udligningsgodtgørelse) 5,0
forbedring af vilkå re n e  fo r forarbe jd n ing  og 
afsætning (herunder det sæ rlige program) 28,0
producentsammenslutninger og foreninger af sådanne 0,1
producentsammenslutninger i fr u g t-  og grønsags­
sektoren 0,2
vinsektoren (nedlæggelse og om strukturering) 6,6
65,0
b) Det sæ rlige program 52,4
c) I a lt : a + b (EUGFL, u dviklingssektionen) 117,4

-  36 -
B I L A G
Side
I .  ANVENDELSE A F  D ET SÆ RLIGE P R O G R A M  I BEIRA INTERIOR-REGIONEN 37
A. BESKRIVELSE A F LANDBRUGET I BEIRA INTERIOR-REGIONEN 37
B. D ET SÆ RLIGE P R O G R A M  39
C. UDGIFTERNE TIL D E T SÆ RLIGE P R O G R A M  48
I I .  TABELLER O G  DIAG RAM M ER 49

-  37 -
BILAG I
I .  ANVENDELSE A F D E T SÆ RLIGE P R O G R A M 1} I BEIRA INTERIOR-REGIONEN
A. BESKRIVELSE A F  LANDBRUGET I BEIRA INTERIOR-REGIONEN
Landbruget i Beira In te rio r-re g io n e n , der b l.a . om fatter d is trik te rn e  
Guarda og Castelo Branco, kan ko rt beskrives således:
2Beira In te rio i—regionens samlede areal er på 13 000 km  svarende t i l
2ca. 14,4% af det ko ntin e nta le  Portugals areal (ca. 90 000 km  ). Af en 
samlet befolkning på ca. 1,3 mio indbyggere (9,5 mio fo r det kontinen­
ta le  Portugal) udgør landbrugsbefolkningen ca. 450 000 personer svarende 
t i l  34,6% af regionens samlede b efo lkn in g. I G u a rd a -d is trik te t beskæf­
tig e r landbruget 59,4% af den samlede erhvervsaktive b e fo lkn in g , i 
Castelo B ra n c o -d is trik te t er t a lle t  48,3%. På landsplan anslås d e t, 
at den del af befolkningen, der er beskæ ftiget inden fo r landbruget, 
udgør 25%  af den samlede erhvervsaktive befo lkn in g.
I perioden 1970-1975 fa ld t det samlede b e fo lkn in g sta l i Beira In te r io r -  
regionen med ca. 8%. Befolkningstætheden er fo r ø je b lik k e t varierende 
i de enkelte områder, i Beira In te rio r-re g io n e n  lig g e r den på 25-30y
indbyggere p r. km  , medens befolkningstætheden på n a tio n a lt plan er
291 indbyggere p r. km  .
I G u a rd a -d is trik te t er det gennem snitlige b ru tto n a tio n a lp ro d u kt p r. 
arbejdskraftenhed 1  627 ECU, medens det i Castelo B ra n c o -d is trik te t 
er 1  959 E C U  (på landsplan er gennemsnittet 2 963 ECU). Landbrugets 
andel heraf p r. beskæ ftiget andrager 1  221 E C U  i G u a rd a -d is trik te t og 
1  167 E C U  i Castelo B ra n c o -d is trik te t (landsgennem snittet er 1  526 ECU). 
Landbruget tegner sig således i disse d is t r ik t e r  fo r henholdsvis 75%  
og 60%  af deres respektive b ru tto n a tio n a lp ro d u k te r, h v ilk e t er under 
40%  af landsgennem snittet. Tages det sam tidig i b e tra g tn in g , at Portu­
gals b ru tto n a tio n a lp ro d u kt ifø lg e  de seneste oplysninger kun udgør 40%  
af det gennem snitlige b ru tto n a tio n a lp ro d u kt i EF, ses det k la r t ,  i hvor 
høj grad landbruget i Guarda- og Castelo B ra n c o -d is trik te rn e  er under­
u d v ik le t .
1) Det i kap. I I I  omhandlede sæ rlige program.

-  38 -
I begge d is t r ik t e r  er Landbrugsbedrifterne yderst sma. Af b e d rifte r 
på mere end én ha har over 80%  under 20 ha og ca. 50%  under 5  ha. Gen­
n e m s n itlig t udgør det dyrkede areal p r. person beskæ ftiget i landbruget 
5,5 ha i G u a rd a -d is trik te t og 7,8 ha i Castelo B ra n c o -d is trik te t.
Betingelserne fo r landbrug v a rie re r meget inden fo r Beira In te r io r -  
regionen. Denne region kan således på grundlag af produktionsmulighederne 
opdeles i 5  områder:
a) Bjergområdet Serra da E strela om fatter følgende concelhos : Seia, 
Bouvela, Manteigas, Fornos de Algodres, C elorico da Beira og Trancoso 
og Meda. I dette område findes hovedsagelig e kste n sivt kvægbrug, 
navnlig med få r og geder. Den gennem snitlige befolkningstæ thed lig g e r
o  2på 49 indbyggere p r. km  , og u dbyttet af husdyrbestanden er yderst 
rin g e.
b) Følgende concelhos: Guarda, P in he l, Govilha og Belmonte og Fundao
udgør et landbrugsområde med d iffe r e n tie r e t produktion. Her findes
en s to r del af den bedste landbrugsjord. Ca. 5  000 ha kunstvandes.
Størstedelen af jorden anvendes t i l  animalsk produktion, hovedsagelig
få r og geder, men der findes også en del kvæg. Kornproduktionen
(majs og rug) er lig e le de s re t godt u d v ik le t i området. Den gennem-
2s n itlig e  befolkningstæ thed er her 60 indbyggere p r. km  . Udbyttet 
p r. ha er meget rin g e , både fo r animalsk og vegetabilsk produktion.
c) Følgende concelhos: Figueira de Castelo Rodrigo, Almeida, Sabugal, 
Penamacor og Idanha-a-Nova udgør et underudviklet landbrugsområde.
Der er her ta le  om  et r e la t iv t  tø rt område præget af store tempera­
tu rsvin g n in g e r. Det om fatter en s to r h ø js le tte  i nord og lavland
i syd, herunder en del af T ejo-flodens og dens b iflo d e rs  dalsænkning.
I dette område findes hovedsagelig animalsk produktion ( få r , geder,
kvæg) og kornproduktion (hvede og ru g ). Den gennem snitlige b e fo lk -
2ningstæthed kommer ikke over 20 indbyggere p r. km  . Den animalske 
såvel som den vegetabilske produktion g ive r et meget ringe udbytte.
Den p o rtu g isiske  "concelho" er en geografisk enhed, som svarer t i l  en 
kommune.

-  39 -
d) Et område med meget mager jo rd  og v a rie re t r e lie f  udgøres af følgende 
concelhos Castelo Branco, Vi la Velha de Rodao, Gaviao og Nisa. I
den n ordlige  d e l, fra  Castelo Branco t i l  Gardunha-bjergene, er 
overfladen mange steder dækket af g ra n it. Jorden anvendes hovedsage­
lig  t i l  animalsk produktion, navnlig få r.
Også dyrkning af korn,hovedsagelig hvede og rug ( t i l  brød), og grønt­
foder ( t i l  fårene) s p ille r  en sto r r o lle . En s to r del af jorden 
lig g e r brak og dyrkes kun hvert andet år.
2Den gennem snitlige befolkningstæ thed er 27 indbyggere p r. km  . Ud­
b y tte t af den animalske og vegetabilske produktion er meget rin g e , 
og denne s itu a tio n  forvæ rres yd e rlig e re  a f, at meget af jorden lig g e r 
b ra k.
e) En skovdækket del omfattende følgende concelhos: O le ira s , Serta, 
Proenga-a-Nova, Vi la del Rel og Magao. Der findes her mange sm å 
d ale, hvor der langs floderne d rives subsistenslandbrug. Den gennem- 
s n itlig e  befolkningstæ thed lig g e r på 31 indbyggere p r. km  .
B. D E T SÆ RLIGE UDVIKLINGSPROGRAM
Hvis det skal lykkes at opnå en b e tyd e lig  og vedvarende vækst i landbrugs­
produktionen og landbrugets p ro d u k tiv ite t, m å  der iværksættes et samlet 
udviklingsprogram  fo r landbruget, der sikres en rim e lig  og sikke r fin a n s ie l 
s tø tte . En forudsætning fo r landbrugets u d v ik lin g  er im id le rtid  in d fø re lse  
og anvendelse af ny te k n ik , h vorfor der i e g e n tlig ste  forstand er ta le  
om  en uddannelsesproces (undervisning, konsulentvirksomhed og dem onstrations­
p ro je k te r). Udbyttet af denne indsats v i l  im id le rtid  ikke vise sig fra  
den ene dag t i l  den anden i områder med lave indkomster, ligesom udviklingen 
ikke v i l  kunne fremmes uden betydelige anstrengelser inden fo r uddannelse 
og undervisning. Tidsfaktoren er im id le rtid  en af de v ig tig s te  fa k to re r 
i disse områder, hvor aktivitetsnedgangen er nået et k r it is k  punkt. Man 
kan d e rfo r ikke udsætte løsningen af dette udviklingsproblem  t i l  under­
visningssystem et er trå d t i fu n k tio n .

- 40 -
S om  tid lig e r e  nævnt gennemføres det sæ rlige program i tre  fa s e r, nemlig
på ko rt s ig t, mellemlang s ig t og lang s ig t.
a) K ortsigtede fo ra n s ta ltn in g e r -  Forbedring af landbrugets p ro d u k tiv ite t
Forbedringen af landbrugsproduktionen p i ko rt s ig t skal fø rs t og frem­
mest gennemføres ved, at b e d rifte rn e  anvender moderne dyrkningsmetoder 
og moderne te k n ik . I denne fo rb in d e lse  v i l  det være særdeles ø nskeligt 
at fremme anvendelsen af gødning og sam tidig iværksætte et omfattende 
program fo r forbedring af jorden og husdyrbestanden. Det samlede fo r ­
brug af gødning er o ve ro rd e n tlig  la v t. Produktionssektoren bør udvikles 
ved at forbedre de permanente græsgange og indhøstning af grovfoder 
t i l  fo d rin g  af dyrene bør opgives. Husdyrenes genetiske egenskaber bør 
forbedres ligesom omsætningsforholdet kvæg/foder. Produktionen af vege­
ta b ils k e  produkter af høj k v a lite t bør fremmes ved anvendelse af h ø jt­
ydende frø s o rte r og mere udbredt anvendelse af gødning. For at bevare 
jordens f e r t i l i t e t ,  bekæmpe p a ra s itte r og sygdomme samt øge grovfoderets 
p ro te in in d h o ld  bør der indføres et ra tio n e lt jo r d s k ifte , herunder dyrk­
ning af hø og foderafgrøder t i l  ensilage.
I denne korsigtede fase bør man o v e ra lt, hvor denne praksis stadig 
benyttes, ophøre med at lægge en r e la tiv t s to r del af de opdyrkede 
a re ale r brak. Denne fremgangsmåde, som har t i l  formål at gengive jorden 
en del af den n a tu rlig e  f e r t i l i t e t ,  den har m istet under opdyrkningen, 
er foræ ldet. Det er i ø v rig t en kendsgerning, at jo  stø rre  del af jorden 
der lig g e r brak, jo  mindre jo rd  kan landbrugeren re e lt råde over. Disse 
brakarealer forvæ rrer således de sm å b e d rifte rs  s itu a tio n , og hører 
ikke hjemme i moderne Landbrug.
Uddannelses- og konsulentprogrammer som nævnt ovenfor v i l  således på 
r e la tiv t ko rt t id  kunne medvirke t i l  en b e tyd e lig  forbe d rin g  af land­
brugets p ro d u k tiv ite t og in d tje n in g . Dette forudsæ tter im id le r tid , at 
der findes en e ffe k tiv  ko nsu le n ttje n e ste . Derfor bør der snarest m uligt 
iværksættes fo ra n s ta ltn in g e r t i l  forbedring af konsulenttjenesten fo r 
landbruget ved hensigtsmæssig uddannelse af de lokale konsulenter.
1) J f. kap. I I I ,  p k t. 5, s. 29.

- 41 -
Pa ko rt s ig t bør der lig e le de s gøres en b etyd elig  indsats fo r at stim ulere 
levnedsm iddelindustrien, a lt e fte r h v ilk e  rå va re r, der er t i l  rådighed. 
Dette v i l  medføre betydelige fo rd e le  fo r regionen. Regionen v i l  således 
drage fo rd e l af råvarernes værdi t i  Ivæ kst. Dette v i l  betyde s ta b ile  og v e l- 
lønnede arbejdspladser og tilfr e d s s tille n d e  arbejdsbetingelser i en region, 
som fo r tid e n  er præget af en høj arbejdsløshed og en stadig underbeskæf­
tig e ls e . E n sådan in d u s tri v i l  give mulighed fo r at betale højeste p ris  
fo r de rå va re r, som landbrugerne le ve re r.
I betragtning af det lave produktionsniveau, der ka ra k te ris e re r disse van­
s k e lig t s tille d e  re g ion e r, bør de fø rs te  fo ra n s ta ltn in g e r t i l  u d v ik lin g  
af levnedsmiddelsektoren kun bestå i en ra tio n a lis e rin g  og en modernisering 
af de bestående fo ra rb e jd n in g s- og a fsæ tn in gsstru ktu re r.
Det bør fo r enhver p ris  undgås at skabe overskydende forarbejdningskapa­
c it e t .  Disse fo ra n s ta ltn in g e r kan im id le rtid  på mellemlang s ig t følges op 
i det omfang b e d rifte rn e s p ro du ktio nsstig n in ge r b e re ttig e r en forøgelse 
af fo ra rb e jd n in g s- og afsæ tningskapaciteten.
Kommissionens fo rsla g
Med henblik på at opnå en mærkbar forbe d rin g  af landbrugets p ro d u k tiv ite t 
på kort s ig t , fo re s lå r Kommissionen:
- at den nuværende fo ra n s ta ltn in g  med konsulent- og oplysningsvirksomhed 
inden fo r landbruget gøres mere e ffe k tiv , ved at konsulenterne tilb y d e s  
passende lokale uddannelseskurser på det tekn iske , det socio-økonomiske 
og det økonomiske område;
-  at der i fo rbind e lse  med disse oplysningsprogrammer ydes fin a n s ie l s tø tte  
med henblik på:
. en forbedring af marker, enge og k u ltu rjo rd e r ved hjælp af tils æ tn in g  
af kalk og gødning,
. fremme af kunstig insem inering af køer af malke- og kødkvægsracer 
med sæ d fra  tyre  med gode arveegenskaber,
. anvendelse af frø s o rte r med et h ø jt udbytte i den vegetabilske pro­
d u ktio n , s p e c ie lt foderproduktionen,
. køb af kvæg- og fåreavlsbesæ tninger med gode arveegenskaber samt 
forbedring af sta ld e ,

-  42 -
-  at de bestående fo ra rb e jd n in g s- og afsætningsanlæg fo r Landbrugsprodukter 
ra tio n a lis e re s  og moderniseres, s p e c ie lt fo r så v id t angår de produkter, 
som kan få en p o s itiv  og v a rig  in d fly d e ls e  på u dviklingen af landbrugs­
sektoren i den pågældende region;
-  at der inden fo r rammerne af det bestående oplysnings- og uddannelses­
system oprettes passende uddannelseskurser fo r landbrugere og fo r land- 
arbej dere.
b) M ellem fristede fo ra n s ta ltn in g e r -  Forbedring af husdyrbestanden og
u d v ik lin g  af in fra s tru k tu re rn e
E n progressiv omdannelse af landbrugssektoren på ko rt og på lang s ig t nød­
vendiggør fo ra n s ta ltn in g e r t i l  forbe d rin g  af husdyrbestanden og u d v ik lin g  
af de grundlæggende in fra s tru k tu re n , herunder in fra s tru k tu re rn e  i land­
områderne, kunstvanding i landbrugsområder med mangel på vand og o p re t­
te ls e  af e ffe k tiv e  in s titu tio n e r  fo r oplysning, undervisning og forskning 
vedrørende landbruget.
En forbedring af husdyrbestanden bør om fatte in d ivid p rø ve r og afkomskontrol 
fo r de handyr, der indgår i avlen, med henblik på at forbedre malkekvægs-, 
kødkvægs- og fårebesætningernes k v a lite t.
E n forbe d rin g  af in fra s tru k tu re rn e  i landområderne bør om fatte:
-  e le k tr ic it e t s -  og vandforsyninger t i l  b e d rifte r og landsbyer, hvor 
indbyggerne hovedsageligt arbejder ved landbruget,
-  anlæggelse og forbe d rin g  af markveje og veje i la n d d is trik te r, der 
hovedsageligt anvendes af landbrugs- o g /e lle r skovbrugssektoren.
En tilv e je b rin g e ls e  af disse in fra s tru k tu re r e lle r  forbedring af de be­
stående in fra s tru k tu re r er en ubetinget forudsætning fo r en v ir k e lig  
reform af landbrugsstrukturerne i den pågældende region. Desuden v i l  så­
danne fo ra n s ta ltn in g e r være et godt middel t i l  at øge købekraften i de 
pågældende landbrugssamfund, og de v i l  m uligvis kunne tils k y n d e  b e d rifts ­
ejerne t i l  at forbedre deres produktionssystem er.
O prettelse af et hensigtsmæssigt kunstvandingsnet bør nært samordnes med fo r ­
a n sta ltn in g e r t i  l u d v ik lin g  af in fra s tru k tu re rn e  i landområderne. På denne 
made v i l  u dviklingen af kunstvandingen fremskynde de k o lle k tiv e  a rb ejd e r, 
herunder dræ m ngsarbejder, ved anvendelse af de v ig tig s te  bestående vandre­
se rv o ire r og kanaler, på grund af den hastende k a ra kte r, som u dviklingen af 
landbruget i Portugal har, er det desuden nødvendigt på b e d riftsn ive a u  at 
in s ta lle re  tra n sp o rta b le  kunstvandingsanlæg.

-  43 -
I store dele af disse vanske lig t s tille d e  regioner udgør de opstyki-æde 
b e d rifte r en v ir k e lig  h in d rin g  fo r kunstvandingen, som  d e rfo r ikke kan 
imødekomme de a k tu e lle  behov. I disse områder bør kunstvanding g i hånd 
i hånd med sammenlægning, eftersom den p la nlagte udnyttelse af jorderne 
forudsæ tter o p re tte lse  af dræningsi n fra s tru k tu re r og andre fo rb e d rin g e r, 
som det v i l  være um uligt at gennemføre i regioner, hvor de sm å opstykkede 
b e d rifte r dominerer.
Nar det kommer t i l  s ty k k e t, v i l  det tempo, hvormed udviklingen af land­
bruget i disse regioner kan ske, være bestemt a f, i hvor høj grad land­
brugerne v i l  være tilb ø je lig e  t i l ,  in d iv id u e lt og k o lle k tiv t, at foretage 
de nødvendige ændringer i tilre tte læ g g e ls e n  af deres a k tiv ite te r , og a f, 
om  de ønsker, at de nye te kn ikke r skal føre t i l  vellykkede re s u lta te r. 
Disse grundlæggende forudsæ tninger fo r udviklingen af landbruget v is e r, 
at ikke alene forskningen i ny viden er v ig tig , m en at arbejdet med den 
konsulent- og oplysningsvirksom hed, der skal sikre  den p ra ktiske  udbred­
else af denne nye viden i landbrugsbefolkningen, er endnu v ig tig e re .
I betragtning af det alm indelige udviklingsniveau i landbruget i regionen 
Beira In te rio r er de kendte te kn ikke r i mange henseender mere end t i l ­
stræ kkelige t i l  at imødekomme landbrugernes umiddelbare behov. D a  dette 
er tilfæ ld e t, bør der i forlæ ngelse af d e k o rtfris te d e  fo ra n s ta ltn in g e r 
lægges stø rre  vægt på at opbygge en e ffe k tiv  konsulenttjeneste end på at 
udvikle  grundforskningen inden fo r rammerne af de m ellem fristede fo ra n ­
s ta ltn in g e r. Det er sam tidig nødvendigt at lægge sæ rlig vægt på, at der 
skabes et e ffe k tiv t net af regionale fo rs ø g s s ta tio n e r, som modsvarer be­
hovene fo r u d v ik lin g  af landbruget, samt at der oprettes et passende 
antal dem on stra tion sb ed rifte r i hele regionen Beira In te r io r .
For så v id t angår den e gentlige ko nsu le n ttje n e ste , bør bestræbelserne i 
fo rb in d e lse  med de k o rtfris te d e  fo ra n s ta ltn in g e r som ovenfor nævnt fø rs t 
og fremmest gå ud på at forbedre k v a lite te n  af den bestående rådgivnings­
virksomhed ved hjælp af passende lokale uddannelsesprogrammer.

-  44 -
I fo rbind e lse  med de m ellem fristede fo ra n s ta ltn in g e r bør denne virksomhed 
i højere grad udvikles ved re k ru tte rin g  og uddannelse af nyt personale. 
Konsulenttjenesten vedrørende kunstvanding bør tillæ g g e s sæ rlig opmærksom­
hed, s p e c ie lt i de områder, hvor der tils træ b e s  en grundlæggende nyorien­
te rin g  af landbrugsproduktionen.
Niveauet fo r landbrugsforskning, såvel grundforskning som anvendt fo rskn in g , 
er u tils træ k k e lig t i hele P ortugal, s p e c ie lt på re g io n a lt plan. Det er det 
n atio n ale  la n d b ru g s fo rs k n in g s in s titu t (IN IA ), der udfører den væ sentligste 
det af landbrugsforskningen, og de sæ rlige problemer vedrørende landbrug­
ets u d v ik lin g  i regionerne tillæ g g e s næsten ingen betydning, id e t a lle  
d isp on ib le  ressourcer anvendes t i l  undersøgelse af s e k to rie lle  problemer.
På lang s ig t bør denne forskning  d e rfo r forstæ rkes b e ty d e lig t og gradvis 
udvides t i l  at om fatte de v ig tig s te  Landbrugssektorer, navnlig med hen­
b lik  på at fin de  hensigtsmæssige løsninger på de v ig tig s te  af de proble­
mer, som u dviklingen af landbrugsstrukturerne i de pågældende regioner 
rej ser.
En af de mest nødvendige tin g  i fo rb in d e lse  med u dviklingen af landbruget 
i disse regioner e r, at landbrugsbefolkningen og navnlig de yngre land­
brugere få r en hensigtsmæssig uddannelse. Også her er en sæ rlig indsats 
påkrævet. På ko rt s ig t v i l  uddannelsesprogrammerne være begrænsede af de 
forhåndenværende ko nsu le n ttje n este rs antal og a r t. En forbe d rin g  og udvik­
lin g  af disse tje n e s te r bør indtage en c e n tra l plads i det m ellem fristede 
udviklingsprogram .
D e personer, der rå d g ive r, fo rske r og u nd e rvise r, bør uanset deres in d i­
v id u e lle  fu n ktio ne rs sæ rlige karakter have to grundlæggende m ål fo r ø je , 
fo r så v id t angår disse va nske lig t s tille d e  re g ion e r, nemlig en fo rh ø je lse  
i landbrugets p ro d u k tiv ite t samt økonomiske og sociale fre m skrid t fo r land­
brugsbefolkningen. D e kan kun nå dette mål på en e ffe k tiv  måde,hvis deres 
a k tiv ite te r  i vid e st muligt omfang er koordinerede og in tegrerede. I disse 
bestræ belser bør de sørge fo r , at enhver ny viden kommer ud t i l  den enkel­
te og ikke kun b liv e r t i l  gavn fo r dem, der er i stand t i l  selv at erhverve 
sig denne viden.

-  45 -
Dersom fo rs k n in g s -, konsulent- og undervisningspersonalets arbejae v irk e ­
lig  skal bære fr u g t, m å  den nyeste viden i dette tilfæ ld e  ikke b lo t nå 
ud t i l  de mest moderne in d s tille d e  landbrugere, der a k tiv t søger at få 
del i denne viden, men også t i l  de øvrige landbrugere, og herunder yngre 
Landbrugere.
V irk e lig  s tø tte  fra  disse landbrugerkategorier forudsæ tter således, at 
forskningen, konsulentvirksomheden og undervisningen udviser sæ rlig i n i ­
t i a t i v  i deres fæ lles bestræ belser.
Kommissionens fo rsla g
For at fremme u dviklingen på mellemlang s ig t fo re s lå r Kommissionen:
-  at der oprettes en sæ rlig uddannelse fo r landbrugere og Landbrugs- 
ansatte;
- at der uddannes så mange ekstra landbrugsrådgivere på det te k n is k ­
økonomiske og det socio-økonomiske område, at der i sid ste  ende 
b liv e r en rådgiver fo r hver 200 landbrugere. D e uddannede rådgivere 
skal fo r tr in s v is  arbejde inden fo r sektorer med et s to rt a nta l be­
d r if t e r ,  hvis produktion skal omlægges i fo rb in d e lse  med kunstvandings- 
a rb e jd e r;
-  at der oprettes et passende antal fo rsø g ssta tio n e r t i l  afprøvning, 
forbedring og godkendelse af dyre- og p la n te a rte r, der o p fyld e r de 
krav, landbrugets u d v ik lin g  i de pågældende områder s t i l l e r ;
-  at der oprettes et passende antal d e m o n stra tio n sb e d rifte r, som kon­
sulenterne kan anvende som udgangspunkt fo r vid e re fo rm id lin g  af nye 
te kn ikke r blandt landbrugsbefolkningen;
-  at der oprettes et passende antal fo rs ø g s s ta tio n e r, der skal arbejde 
under INIA med det formål at fje rn e  de v ig tig s te  h in d rin g e r fo r 
landbrugets u d v ik lin g  i disse områder;

- 46 -
- at in d ivid p rø ve r fo r de handyr, der skal indgå i avlen, in te n sive re s, 
med henblik på udvælgelse af de fø rs te  dyr t i l  produktion af mælk og kød;
- at afkomskontrol af de handyr, der skal indgå i avlen, in tensiveres 
med henblik på udvælgelse af dyr med gode genetiske egenskaber t i l  fo r ­
bedring af k v a lite te n  inden fo r bestanden af kvæg og få r af kød- og 
malkerace;
-  at der indlægges e l-  og vandforsyning på b e d rifte rn e , samt i de landsbyer, 
hvis indbyggere hovedsagelig arbejder inden fo r landbruget;
- at der gennemføres arbejder i fo rb in d e lse  med nyanlæggelse e lle r  forbed­
rin g  af markveje og veje i la n d d is trik te r fo r tr in s v is  med henblik på 
land- og skovbruget;
-  at k o lle k tiv e  kunstvandingsarbejder, herunder dræ ningsarbejder, fremskyn- 
des ved anvendelse af bestående re se rv o ire r og kanaler;
- at der indføres tra n sp o rta b le  kunstvandingsanlæg på b e d r ifte r , der er 
bæredygtige e lle r  som kan b liv e  d e t;
-  at der a lt e fte r behov tilv e je b rin g e s  ekstra kapacitet t i l  behandling, 
fora rb e jd n in g  og afsætning af Landbrugsprodukter.
c) Langfristede fo ra n s ta ltn in g e r - R a tio n a lis e rin g  af p roduktionsstrukturerne
Der kan ikke findes nogen t ilfr e d s s tille n d e  løsning på landbrugets pro­
blemer, og s p e c ie lt ikke på problemerne i fo rb in d e lse  med landbrugets 
indkomst i disse va n ske lig t s tille d e  områder, sålænge in fra s tru k tu re rn e  
fo r landbruget i disse områder er mangelfulde. En in te n s iv e rin g  af pro­
duktionen gennem ekstra in ve ste rin g e r kan på kortere s ig t t i l  dels a f­
hjælpe de vanskeligheder, landbrugerne s tå r over fo r -  selv uden nogen 
form fo r forøgelse af b e d rifte rn e s  s tø rre ls e  - men dette er ikke nogen 
v ir k e lig  løsning på problemerne inden fo r landbrugssektoren i sin helhed.
/

-  47 -
Eftersom mange Landbrugssektorer i Fællesskabet præges af overskue, er der 
i en EF-sammenhæng grænser fo r en forøgelse af landbrugsproduktionen i 
P ortugal. Under disse omstændigheder m å  den tils træ b te  fo rh ø je lse  e lle r  
opretholdelse af landbrugets indkomst gennem p ris p o litik k e n  fin de  sted 
inden fo r visse grænser. En la n g fris te t løsning på problemet med land­
brugets indkomst m å  d e rfo r søges i en fuldstæ ndig ra tio n a lis e rin g  af 
landbrugsstrukturerne i de pågældende områder. En sådan ra tio n a lis e rin g  
m å  indebære en vis tils k y n d e ls e  t i l  at frig ø re  tils træ k k e lig  sto r en andel 
af landbrugsjorden, således at ældre landbrugere tilskyn d e s t i l  at trække 
sig tilb a g e  og yngre landbrugere få r mulighed fo r at s ta rte  i erhvervet 
under rim elig e  fo rh o ld . Sammenlægning og i g ive t fa ld  udvidelse af op- 
stykkede b e d rifte r indgår som v ig tig e  elementer i dette ra tio n a lis e rin g s - 
program.
Det er m u lig t, at sådanne programmer ikke a lt id  er en va rig  løsning på 
problemerne med u dviklingen af landbruget i disse områder, m en hvis de 
kombineres med fo ra n s ta ltn in g e r, hvorved t i l  e rsta tn in g  skabes in d b rin ­
gende beskæ ftigelse fo r den overskydende a rb e jd skra ft fra  landbruget, 
kan de i meget s to r udstrækning bidrage t i l  at løse problemerne i fo r ­
bindelse med de mange sm å landbrugere. I denne sammenhæng er ivæ rksæ ttel­
se af et program fo r in te g re re t u d v ik lin g  at betragte som sid ste  fase i 
fo ra n sta ltn in g e rn e  fo r en la n g fris te t u d v ik lin g  af disse områder.
Kommissionens fo rsla g
For at tilv e je b rin g e  en fundamental va rig  forbedring af de p o rtu g isiske  
landbrugsstrukturer på længere s ig t fo re s lå r Kommissionen:
-  at landbrugere over 55 uden overtager af b e d rifte n  tilskyn d e s t i l  
ophør med landbrugsvirksomhed fo r at fremme jo rd m o b ilite te n  med 
henblik på en stru k tu rre fo rm ;
- at landbrugere over 60 med overtager af b e d rifte n  tilskyn d e s t i l  at 
overlade d rifte n  t i l  denne;
- at der iværksættes fo ra n s ta ltn in g e r, hvorved yngre landbrugere få r 
Lettere adgang t i l  erhvervet under fo rh o ld , som s ik re r deres v ir k ­
somheds la n g friste d e  bæredygtighed;

- 48 -
-  at der træ ffes passende fo ra n s ta ltn in g e r t i l  fremme af sammenlægning 
og i g ive t fa ld  udvidelse af opstykkede b e d r ifte r , s p e c ie lt i t i l ­
knytning t i l  ældre landbrugeres afgang fra  e rhvervet;
-  at skovbruget søges u d v ik le t mest m uligt i fo rb in d e lse  med programmel— 
ne fo r pensionering af landbrugere;
-  at der indføres et program fo r in te g re re t u d v ik lin g , der s p e c ie lt om­
fa tte r  la n db ru gsfo ra n sta ltn in ge r og enhver form fo r u d v ik lin g s a k tio n e r, 
der g ive r en forbe d rin g  af den generelle socio-økonomiske s itu a tio n  i 
området.
C. OM KOSTNINGERNE I FORBINDELSE M E D  D ET SÆ RLIGE P R O G R A M
Omkostningerne i fo rb in d e lse  med det s p e c ifik k e  program fo r u d v ik lin g  
af Beira In te rio r-re g io n e n  anslås t i l  ca. 15%  af de samlede omkostninger 
t i l  det sæ rlige program fo r u d v ik lin g  af landbruget i a lle  Portugals van­
s k e lig t s tille d e  regioner.

- 49 -
BILAG i l
I I .  TABELLER O G  D IAG R A M M ER
1. D is trik te rn e s  økonomiske s itu a tio n  og de Landbrugsmæssige fo rs k e lle  
imellem dem
2. Det udnyttede landbrugsareals procentvise andel af det samlede a re a l, 
fo rd e lt e fte r d is t r ik t
3. Antal b e d rifte r på 1  ha og derover, fo rd e lt e fte r s tø rre ls e , samt 
landbefolkningens stø rre ls e  set i forho ld  t i l  arealet
4. B ed rifte rn es gennem snitsstørrelse (det kontinentale P ortugal, Agorerne, 
Madei ra)
5. Regional fo rd e lin g  af a n ta lle t af b e d rifte r på over 20 ha i procent 
af regionens samlede antal b e d rifte r
6. Antal b e d rifte r samt disses ULA, fo rd e lt e fte r s tø rre lse  (sammenligning 
Portugal/EUR 9)
7. Procentvis fo rd e lin g  af b e d rifte r e fte r stø rre lse  og landbrugerens 
alder
8. Gruppering af b e d rifte rn e  e fte r stø rre ls e  og landbrugerens alder
9. Fordeling af landbrugsarealerne med kunstvanding i hele Portugal 
(i procent).

-  50 -
Tabel 1: D is trik te rn e s  økonomiske s itu a tio n  og de Landbrugsmæssige fo rs k e lle  
imellem dem
Bruttoindkomst 
fra landbrugs­
virksomhed pr.
B N P  pr. 
erhvervs­
a k tiv
E C UBruttoind­
kom st fra 
landbrugs- 
vi rksom hed 
pr. erhvervs­
aktiv 
E C ULandbrugs-
m æ ssige
forskelle
mellem
distrik­
terne
(i procent)erhvervsaktiv 
på regionaltB N P  pr. erhvervsaktiv
plan, i procent 
af B N P  pr. 
erhvervsaktiv 
på nationalt 
planPortugal =  
100E U R  9 =  1 ) 
100
1
Viano do Castelo 1  156 831 72,9 28,0 39.0 15,7
Braga 2 115 1  385 65,5 46,7 71,4 28,7
Porto 2 864 2 186 76,3 73,8 96,7 38,9
V ila  Real 1  603 1  055 86,8 35,6 54,121,8
Bragantpa 2 372 1  149 48,4 38,8 80,1 32,2
Avei ro 3 233 1  838 57,9 62,0 109,1 43,9
Coi mbra 3 001 1  216 40,5 41,0 101,3 40,8
Vi seu 2 384 1  182 49,2 39,9 80,5 , 32,4
Guarda 1  627 1  221 75,1 41,2 54,9 22,1
Castelo Branco 1  959 1  167 59,6 39,4 66,1 ' 26,6
Lei r i a 2 880 1  518 52,7 51,2 97,2 39,1
Lisboa 4 328 2 529 58,7 85,4 146,1 58,8
Santarem 2 591 1  960 75,6 66,1 87,4 35,2
Portalegre 2 059 1  809 87,9 61,1 69,5 28,0
Evora 2 053 1  958 95,4 66,1 69,3 27,9
Setubal 4 296 1  882 43,8 63,5 145,0 58,3
Be j a 2 030 1  889 93,1 63,8 68,5 27,6
Faro 1  799 1  269 70,5 42,8 60,7 24,4
Portugal i a lt 2 963 1  526 51,5 51,5 100 40,2
EUR-9
1) Skøn på grundlag af oplysninger fra  1972
B N P  = B ru tto n atio n alp ro d ukt
K ild e : IAM M o n tp e llie r -  A p ril 1981.- bd. II-B

-  51 -
Tabel 2: Det udnyttede Landbrugsareals procentvise andel af det samlede a re a lr 
fo rd e lt e fte r d is t r ik t
Det _kont inent a^e_Po r t uga l__=_26^7%

Tabel 3:
D is tri kter
Viaria Castel 
Braga 
i  Porto
V ila  Real 
Bragança 
Avei ro
I  Coimbra 
i Vi seu 
i  Guarda
Castelo Branco 
Lei ria  
Lisboa
Santarem
!
!Portalegre
ì
Evora
Setubal
Beja
FaroPortugal 1968 - Antal b e d rifte r på 1  ha og derover, fo rd e lt e fte r s tø rre ls e , samt lanbefolkningens 
stø rre lse  set i forho ld  t i l  arealet
Tandbefolkningens størrelse set
Kode
V C
B R
P OArt
Kodenr.
4.1
4.1
4.1Betegnelse
Kom, gartneri- 
produkter, blom ­
ster og rodknoldeAntal bedrifteri heraf i procent pa 
på è * · 1  h ah a
i 1  000
17 646 
3 1  343 
26 723
V R  11.2 
B N  il.1l
A V  :4.1
C O  4.2 
VI 4.2 
G U  1.2Varige græ sm arker og 
vinstokke sam t får og geden 
Varige græ sm arker og 28 9 5 1
vinstokke
|  Kom, gartneriprodukter, 
t blomster oq rodknolde _
>  -  n 
:)30 119
30 319
|Varige græ sm arker og 
;vinstokke sam t får og 
geder ______________37
 298 
48 388 
35 388
C B
LE
LX13.0 
4.2 
1  .3Kom, brakmarker, foder, 32 959 
varige græ smarker og oliven
Kom, gartneriprodukter, .3 4  412 
blomster og rodknolde i
iVarige græ sm arker og 
I  vinstokke27 615
S A
P E
E V
S E
B E
F A
'P O R T U G A L1.1
3.0
i
3.0
3.0
3.0
2.0IVarige græ sm arker og 
jvinstokke
jKom, brakmarker, foder, 
Ivarige græ sm arker og oliven
Kom, brakmarker og friske 
frugter _____________37
 896 
|1 1  448 
'  8 484
10 400 
1 8  400 
28 090
P0- < 5
81.9
67.9 
70,2
59,5
33,8
78,0
78,9
72,4
51,6
58,1
78,3
72,5
65,5
48,3
42,25  - <^20
17,1
30,6
27,5
36.9
54.9 
20,3
19,8
25,6
42,1
34,5
20,1
24,9
;  29,8
,  34,4
I
;  39,220 - 50
0,7
1,4
1,9
3.0
9.1 
1,4
0,9
1,5
5,2
4,7
M ,2
ii
!  1 ,7
2,9
7,8
8,0\  50
56,5
34,9
51,730.1
42.1
39.2:  7,3 
11,8  
6,5
49 5 029 ;63,6 i  31,00,2
0,2
0,5i forhold t i l  det sam lede land­
brugsareal
ILA pr. erhvervsaktiv inden for 
landbruget
0,6
1,1
1,5
0,6 
2,2 
0,5
~ c T ,~ 4  " j ~. . .“
0,
5 j
1,1 !
i----"
2,
7
0,4
0,9
:  1,8I
:  9,5 
10,5
: 6,1 
11,2 
2,72.4
7.7 
1,3
1.8 
1,6
5.5
7,8
2,0
3,1
3,6 1,84.1
14.1 
15,0
6,4
14.2
5.6
4.6

-  53 -
Tabel 4:
B edrifternes gennem snitsstørrelse i ha - 1968)
Det kontinentale Portugal Autonome regioner

-  54 -
Tabel 5
Regional fo rd e lin g  af a n ta lle t af b e d rifte r p i over 20 ha i procent af re g ion- 
ens samlede antal b e d rifte r

-  55 -
PORTUGAL / EUR "9 "
ANTAL BEDRIFTER S A M T DISSES ULA, FO RDELT EFTER STØRRELSE
ULA (i procent)

Tabel 7; Procentvis fo rd e lin g  af b e d rifte r e fte r stø rre lse  og Landbrugerens alder
(pa grundlag af undersøgelse fra  1968)
p · “ "  ■ ■ ■ ■  · ·  ·
S tørrelse
(ha)----------------  '  ..........
An
tal b e d rifte rr.......
La
ndbrugerens alder (år)
I a lt< 35 35 - < 45 45 -  <( 55 55 -  < 65 £ 65
1  -  < 4 314 855 8,8 20,0 24,7 24,9 21,5 100
4 -  Z 20 153 225 5,5 17,4 26,2 27,8 23,2 100
20 -  <50 17 716 4,7 16,1 25,8 29,2 24,2 100
50 9 233 5,5 18,1 26,6 26,6 23,2 100
I a lt 495 029 7,6 |  19,0 ! 25,2 26,0 22,0 100

Tabel 8: Gruppering af b e d rifte rn e  e fte r stø rre lse  og landbrugerens alder
(På grundlag af undersøgelse fra  1968)
S tørrelse
(ha)Landbrugerens alder ( Ir )I a lt
<  35 35 -  < 45 45 -  ^  55 55 -  <  65 ^  65
1  -  <  4 5,6 12,7 15,7 15,8 13,7 63,6
4 -  <  20 1,7 5,4 8,1 ; 8,6 7,2 31,0
20 -  <  50 0,2 0,6 0,9 1,0 0,9 3,6
>  50 0,1 0,3 0,5 0,5 0,4 1,9
I a lt 7,6 19,0 25,2 26,0 22,2 100

-  58 -
Tabel 9
PORTUGAL (Hele landet)
FORDELING A F LANDBRUGSAREALER 
M E D  KUNSTVANDING (i procent)
Varige græsningsarealer Frugtplantager
A
Agerbrug