KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 04.03.1998 
KOM(1998) 95 endelig udg. 
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANKS MULIGHEDER 
FOR AT YDE LÅN I BOSNIEN-HERCEGOVINA 
(forelagt af Kommissionen) 

DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANKS MULIGHEDER 
FOR AT YDE LÅN I BOSNIEN-HERCEGOVINA 
1. Indledning 
På baggrund af den seneste udvikling i Bosnien-Hercegovina anmodede ECOFIN 
den 16. februar Kommissionen om - i samarbejde med Den Europæiske 
Investeringsbank (EIB) - at undersøge EIB's muligheder for at stille lån til 
rådighed i dette land. 
Foruden humanitær bistand modtager Bosnien-Hercegovina sammen med andre 
republikker i det tidligere Jugoslavien genopbygningsstøtte i henhold til Rådets 
forordning nr. 1628/96 af 25. juli 1996 og PHARE-forordningen. I betragtning af 
det presserende behov for genopbygning i Bosnien-Hercegovina mener 
Kommissionen, at EIB bør opfordres til at udvide sine låneaktiviteter til også at 
omfatte Bosnien-Hercegovina, og der bør i den forbindelse tages hensyn til de 
særlige politiske, økonomiske og finansielle forhold i landet. Muligheden for at 
yde EIB-lån i dette land skal betragtes som en speciel og exceptionel handling, 
der først og fremmest skal bidrage til en hurtig genopbygning af landet og til, som 
led i processen, at fremme kommunikationen mellem og integreringen af de 
forskellige befolkningsgrupper, der bor i området. 
EIB har tilkendegivet, at den i princippet er villig til at begynde at operere i 
Bosnien-Hercegovina, forudsat at der foreligger en formel afgørelse fra Rådet om 
en EU-garanti for EIB's transaktioner, og forudsat at Styrelsesrådet giver den 
grønt lys. EIB har fortalt, at den har indledt det forberedende arbejde med henblik 
på at identificere de områder, hvor den kan yde et bidrag inden for rammerne af 
det genopbygningsprogram, som det internationale samfund er nået til enighed 
om på de forskellige donorkonferencer, som Kommissionen og Verdensbanken 
har sponseret. 
2. Den politiske, økonomiske og finansielle baggrund 
2.1. Den politiske baggrund 
I henhold til Dayton/Paris-fredsaftalen, som blev undertegnet den 14. december 
1995, skulle Bosnien-Hercegovina forblive en samlet stat bestående af to enheder, 
nemlig Føderationen i Bosnien-Hercegovina og Republika Srpska. Implemente­
ringen af Dayton-aftalen omfatter såvel militære som civile aspekter, der i 
fællesskab bidrager til at genskabe tilliden og stabiliteten i landet, og som årligt 
kontrolleres af Fredsimplementeringsrådet. De militære aspekter er blevet løst 
med succes. Der vil imidlertid fortsat være behov for en militær tilstedeværelse i 
nogen tid fremover. Implementeringen af de civile aspekter er skredet en hel del 
langsommere frem. De koordineres af Den Høje Repræsentant, hvis beføjelser 
blev udvidet på Fredsimplementeringsrådets sidste konference i Bonn den 
9.-10. december 1997. Udnævnelsen af en Dayton-venlig regering i Republika 
Srpska har banet vejen for et bedre samarbejde med det internationale samfund, 
og dermed ser de politiske og økonomiske udsigter gunstigere ud for landet som 
helhed. 
Da Bosnien-Hercegovina og EU ikke har indgået en protokol om finansielt 
samarbejde, som normalt danner rammen (i form afmål og betingelser) for EU's 
samarbejde med tredjelande, skal EIB's engagement i Bosnien-Hercegovina være 
i overensstemmelse med EU's politik over for landet og være til støtte for 
Dayton/Paris-aftalens målsætninger og andre forpligtelser. 
2.2. Den økonomiske udvikling 
I 1995 var BNP i Bosnien-Hercegovina faldet til under en tredjedel af niveauet før 
krigen, og BNP pr. indbygger var faldet til 500 USD. Befolkningstallet var faldet 
med 23% siden 1991, over 50% af befolkningen var blevet tvangsforflyttet, og 
over 1,2 mio. personer var blevet tvunget til at flygte til udlandet, hovedsagelig til 
EU. Den fysiske kapital og landets infrastrukturer lå i ruiner. Med krigens 
afslutning begyndte økonomien at vokse kraftigt, hjulpet på vej af bistand udefra. 
Det var især tilfældet i Føderationen. Væksten i det reale BNP nåede op på 50% i 
1996 for landet som helhed, men væksten faldt igen til 30% i 1997 på grund af 
faldende finansiel bistand. Især Republika Srpska har lidt under sin selvforskyldte 
isolation fra det internationalt sponserede genopbygningsprogram og har kun 
modtaget humanitær bistand. Arbejdsløsheden er høj i både Føderationen og 
Republika Srpska (op til 50%), og den udgør en alvorlig trussel mod den sociale 
stabilitet og freden. Som følge af underskuddet på handelsbalancen (af IMF 
anslået til omkring 2 mia. USD i 1997 med en import på helt op til 2,7 mia. USD) 
vil en vækst i de økonomiske aktiviteter og i beskæftigelsen fortsat afhænge 
kraftigt af finansiering fra officielle kilder. 
I 1995 godkendte det internationale samfund et mellemsigtet program for 
genopbygnings- og fredsimplementeringsforanstaltninger i Bosnien-Hercegovina. 
Programmet beløber sig til 5,1 mia. USD i perioden 1996-99 og omfatter 
følgende prioriterede områder: fundamentale infrastrukturer, boliger, energi, 
telekommunikation, transport samt vandprojekter og affaldsbehandling. Efter 
afholdelsen af tre donorkonferencer har Bosnien-Hercegovina frem til udgangen 
af 1997 modtaget bistand på 1,6 mia. USD1. Heraf stammer de 45% fra EU og 
medlemsstaterne. I januar 1998 hilste Rådet dannelsen af en ny regering i 
Republika Srpska velkommen og besluttede dels at yde den øjeblikkelig støtte i 
form af et foreløbigt budgettilskud på 6 mio. ECU, dels at undersøge mulig­
hederne for yderligere bistand. I betragtning af den ringe implementerings-
kapacitet i begge enheder af landet er Rådet i færd med at drøfte et forslag fra 
Kommissionen om en strømlining af finansforordningen for sin finansielle 
bistand til Bosnien-Hercegovina. 
2.3. Den eksterne finansielle situation og fremtidsudsigterne 
Bosnien-Hercegovinas gæld til udlandet skønnedes at beløbe sig til 4,6 mia. USD 
ved udgangen af 1996, og det svarer til over 160% af BNP. Med en akkumulering 
i Se Bosnia and Herzegovina: Implementation of the Priority Reconstruction Program, Status Report to 
the Donor Community, November 1997. 
af eksterne restancer på ca. 2 mia. USD har myndighederne forsøgt at normalisere 
forholdet til de eksterne kreditorer. Restancerne til IMF og Verdensbanken blev 
afviklet i henholdsvis december 1995 og juni 1996.1 juli 1997 blev der indgået en 
aftale med London-klubben om omlægning af gæld på over 1 mia. USD. 
Forhandlingerne med Paris-klubben forventes afsluttet, så snart der er opnået 
enighed om et IMF-støttet program. Afviklingen af restancer til EIB, som 
udgjorde ca. 6 mio. ECU (inkl. morarenter) ved udgangen af 1997, vil også skulle 
behandles inden for rammerne af det IMF-støttede program. Det er faktisk en 
betingelse for, at EIB vil engagere sig effektivt i Bosnien-Hercegovina. 
Muligheden for en hurtig aftale om et IMF-støttet program er blevet forbedret for 
nylig, men aftalen fordrer, at der vedtages tilfredsstillende og indbyrdes 
kompatible stats- og enhedsbudgetter for 1998 ledsaget af automatiske 
mekanismer til betaling af renter og afdrag på udlandsgæld. Det forholder sig 
endvidere således, at der i juni 1997 blev vedtaget en række vigtige love om en 
fælles handelspolitik og gældspolitik over for udlandet. Bosnien-Hercegovinas 
nye centralbank begyndte sit virke i august 1997, og den nye fælles valuta (den 
konvertible marka) blev påtvunget alle parter i januar 1998. Trods disse resultater 
er der stadig behov for en stor indsats, hvis det skal lykkes at indføre en åben og 
markedsorienteret økonomisk politik. Det er også vigtigt at sikre, at principperne 
om god styring, gennemsigtighed og ansvarlighed overholdes i forbindelse med 
brugen af de donerede midler. 
3. Udsigterne for EIB-transaktioner 
3.1 Den generelle regel er, at EIB intervenerer uden for EU inden for rammerne af 
protokoller, samarbejds- eller associeringsaftaler indgået mellem EU og et 
bestemt land. Da EU og Bosnien-Hercegovina ikke har indgået en finansprotokol 
eller en finansiel aftale, skal EIB's virksomhed i Bosnien-Hercegovina være i 
overensstemmelse med EU's politik i landet. 
3.2 EIB's virksomhed i Bosnien-Hercegovina kræver, at Rådet vedtager en afgørelse 
i henhold til artikel 235 efter forslag fra Kommissionen og efter høring af Europa-
Parlamentet. Denne afgørelse skal indeholde bestemmelser om EU's garantier og 
angive den relevante beløbsstørrelse. Det skal i Rådets afgørelse være angivet, at 
det nye udlånsmandat er en tilføjelse til mandatet i henhold til i Rådets afgørelse 
97/256/EF af 14. april 1997. 
EIB's virke i Bosnien-Hercegovina vil være af exceptionel karakter. Der kunne 
tænkes et udlån på omkring 100 mio. ECU taget fra EIB's egne midler. Dette 
beløb kunne tages op til revision på grundlag af de indhøstede erfaringer. Til 
denne ende vil Kommissionen og EIB forelægge Rådet en rapport om situationen 
senest et år efter rådsafgørelsens ikrafttræden. 
3.3 Indgåelsen og gennemførelsen af et standby-arrangement med IMF og andre 
aftaler vil komme til at spille en afgørende rolle for Bosnien-Hercegovinas evne 
til at betale EIB's lån tilbage, og der vil til det formål også være behov for 
betydelig støtte udefra ydet på gunstige vilkår. 
3.4 Da Bosnien-Hercegovina er et land med kun få indtægter og opfylder IDA-
kriterierne, vil det være nødvendigt, at EIB's lån kombineres med et betydeligt 
støtteelement fra EU's budget. Derved vil EIB kunne intervenere mere effektivt. 
Dette støtteelement kunne tage form af rentesubsidier og/eller samfinansiering 
fra sag til sag. Desuden kunne EIB overveje at indrømme en henstandsperiode, 
der er længere end den sædvanlige. 
3.5 Foruden afgørelsen om et specifikt mandat og de fornødne garantiordninger er det 
også en betingelse for EIB's intervention i Bosnien-Hercegovina, at alle hidtidige 
restancer afvikles (se afsnit 2.3). 
3.6 Inden for rammerne af det genopbygningsprogram, der er blevet aftalt på 
forskellige donorkonferencer, vil EIB operere inden for sektorer, hvor dens 
bidrag og ekspertise kan spille en meningsfuld rolle, og den vil søge at bidrage til 
den regionale integration i området. Blandt de sektorer, som EIB vil kunne 
tilbyde finansiering, kan nævnes generelle infrastrukturer, inkl. transport (især 
reparation af veje og broer), energi, telekommunikation, miljø (især projekter 
inden for vandforsyning og spildevandsrensning). På et senere tidspunkt, når 
strukturreformerne er blevet gennemført, vil også industrisektoren kunne komme 
på tale. 
3.7 De projekter, som støttes af EIB, skal opfylde EIB's lånekriterier, navnlig dem 
vedrørende økonomisk, teknisk og finansiel levedygtighed, og de skal være i 
overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning. EIB's normale udlåns­
betingelser vil være gældende. 
3.8 I lighed med andre udlånsmandater skal EIB's eventuelle långivning i Bosnien-
Hercegovina overholde reglerne i garantifondsforordningen. 
4. Konklusion 
På baggrund af ovenstående vil Kommissionen - såfremt Rådet tilkendegiver en 
positiv holdning til EIB's virke i Bosnien-Hercegovina - udforme et forslag til en 
afgørelse om, at EU indrømmer EIB en budgetgaranti i forbindelse med EIB's 
virksomhed i landet. 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 95 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 10 01 
Katalognummer : CB-CO-98-136-DA-C 
ISBN 92-78-31795-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
C