RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om medlemsstaternes bestræbelser i 2013 på at opnå en bæredygtig ligevægt mellem fiskerikapacitet og fiskerimuligheder



Overordnede konklusioner

Dokumentation fra medlemsstaterne viser, at der fortsat sker fremskridt i forbindelse med tilpasningen af fiskerikapaciteten for medlemsstaternes flåder til de disponible fiskeressourcer. De foranstaltninger, der tidligere er blevet anvendt af medlemsstaterne, har sammen med EU's bestræbelser på at forbedre ressourcesituationen bidraget til, at der i mange fartøjskategorier med tiden er opnået ligevægt mellem fiskerikapaciteten og fiskerimulighederne.

Medlemsstaternes seneste analyse (rapporter for 2013) af ligevægten mellem kapaciteten og fiskerimulighederne afslører også de fartøjskategorier, hvor medlemsstaterne konstaterede strukturel overkapacitet. For disse kategorier er medlemsstaterne forpligtet til at udarbejde handlingsplaner med foranstaltninger og en tidsplan til afhjælpning af overkapaciteten. Ikke alle de medlemsstater, der er berørt af overkapacitet, har udarbejdet handlingsplaner. Dette behandles i øjeblikket af Kommissionen i forbindelse med forhandlingerne om de nye operationelle programmer, som medlemsstaterne forbereder til gennemførelsen af Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF) for 2014-2020.

For at kunne afhjælpe overkapacitet har de pågældende medlemsstater bl.a. programmeret foranstaltninger til endeligt ophør med fiskeri i deres operationelle programmer under EHFF. Nogle medlemsstater gør også fortsat brug af midler fra Den Europæiske Fiskerifond (EFF) for 2007-2013.

Flådelofterne udgør ingen begrænsning i nogen af medlemsstaterne, da (licens)kapaciteten ingen steder når op på 100 %. På grund af tilgangs-/afgangsordningen er det dog alligevel ikke muligt at øge kapaciteten, da ingen ny kapacitet må tilføres, medmindre samme kapacitet fjernes fra flåden. Inaktive fartøjer er en del af (licens)kapaciteten under flådelofterne. Det er muligt at aktivere den inaktive kapacitet, så man vil kunne øge den aktive fiskerikapacitet og dermed fiskeripresset, især i situationer, hvor fiskerimulighederne ikke er begrænsede.

I betragtning af den lave fartøjsudnyttelse og den dynamiske karakter, der kendetegner både EU-flådernes fiskeriaktiviteter og de ressourcer, der udnyttes, samt under hensyntagen til fiskeressourcerne og de politiske foranstaltninger, der er knyttet til dem, er det fortsat vigtigt, at udviklingen i flådekapaciteten overvåges nøje.

Retlige rammer og medlemsstaternes forpligtelser

Under den nye fælles fiskeripolitik skal medlemsstaterne træffe foranstaltninger til at tilpasse deres flåders fiskerikapacitet til fiskerimulighederne over tid med henblik på at opnå en stabil og varig ligevægt mellem de to. Som følge af tilgangs-/afgangsordningen må de enkelte medlemsstaters kapacitet ikke stige og bør altid forblive under de faste kapacitetslofter.

Medlemsstaterne skal udarbejde en årlig rapport om fiskerikapaciteten . For så vidt angår udarbejdelsen af rapporterne, har Kommissionen fastsat retningslinjer, der blev fulgt af de fleste medlemsstater. Hvis en medlemsstat konstaterer en strukturel uligevægt, skal den udarbejde og fremlægge en handlingsplan for de pågældende fartøjskategorier, der omfatter tilpasningsmål, redskaber og en klar tidsplan for gennemførelsen. I 2014 modtog Kommissionen seks handlingsplaner fra medlemsstaterne (bilag III). Der er dog drøftelser i gang med visse af de andre medlemsstater, der ikke har udarbejdet nogen handlingsplaner, selv om resultaterne af vurderingen af deres flåder normalt ville føre til udarbejdelsen af sådanne planer.

Vurderingen af den strukturelle uligevægt er tæt knyttet til gennemførelsen af Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF): Støtte til endeligt ophør med fiskeri under EHFF kan kun ydes til fartøjskategorier, der er i uligevægt, og støtte til udskiftning af fartøjsmotorer kan kun ydes til fartøjskategorier, der er i ligevægt.

EU-fiskerflådens kapacitet

Samlet set er flådekapaciteten faldet yderligere i de seneste år. I nogle fartøjskategorier er der dog stadig uligevægt.

Mellem den 1. juli 2013 og den 1. januar 2015 faldt fiskerikapaciteten i de 28 EU-medlemsstater med 1,1 % i kilowatt (kW) og steg med 0,3 % i bruttotonnage (BT). Denne stigning kan forklares med Kroatiens tiltrædelse i 2014. Hvis den kroatiske flåde ikke medregnes, faldt EU's fiskerikapacitet med 4 % i BT og 3,3 % i maskineffekt (kW) i perioden mellem 2012 og begyndelsen af 2015, samtidig med at antallet af fartøjer faldt med 3,9 %.

Den 1. januar 2014 var der i EU's fiskerflåderegister registreret 86 879 fartøjer med en samlet kapacitet på 1 658 033 BT og 6 573 806 kW, hvilket viser et fald siden 2012 (ekskl. fartøjer registreret i Kroatien og i regionerne i den yderste periferi) på 7,8 % i antallet af fartøjer, 1,6 % i BT og 5,4 % i kW (bilag I). EU-flådens fiskerikapacitet var 16,4 % under kapacitetsloftet for tonnage og 10,5 % under kapacitetsloftet for effekt.