I praksis vil de foreslåede ændringer ikke påvirke medlemsstaternes forpligtelser, da de pågældende forpligtelser allerede er en del af gældende EU-ret og anvendes af medlemsstaterne. De foreslåede ændringer vil imidlertid give parter uden for EU, navnlig i EECCA-regionen, mulighed for fortsat at anvende den fleksibilitet, der allerede er forhandlet og aftalt som led i 2012-ændringen af Göteborgprotokollen, i en længere periode.

— For de parter, der har afgivet accept, er der fastsat en anden procedure for ændringer af bilag IV-XI i Göteborgprotokollen: Sådanne ændringer træder i kraft et år efter datoen for meddelelsen af afgørelsen til alle parter, med undtagelse af de parter, der underretter depositaren om, at de ikke kan godkende ændringen. Hvis 16 eller flere parter har foretaget en sådan underretning, træder ændringen ikke i kraft.

— I henhold til artikel 13a i Göteborgprotokollen, hvori det fastsættes, at ændringer af protokollen træder i kraft for de parter, som har godkendt dem, på den halvfemsindstyvende dag efter den dag, på hvilken to tredjedele af dem, der var parter på tidspunktet for vedtagelsen, har deponeret deres acceptinstrument for ændringerne.

Formålet med den påtænkte retsakt er at udvide muligheden for, at lande i regionen Østeuropa, Kaukasus og Centralasien (EECCA) kan anvende en fleksibel tidsplan for opfyldelsen af visse forpligtelser med henblik på at lette ratifikationen af Göteborgprotokollen.

3.Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne

De fleksible tidsfrister i artikel 3a og bilag VII i den ændrede Göteborgprotokol blev aftalt og vedtaget i 2012 med det formål at indføre en forenklet tiltrædelsesmekanisme for at tilskynde flere parter til at ratificere den. I august 2019 var der endnu ikke noget enkelt EECCA-land, der havde været i stand til at gøre brug af denne fleksibilitet. Efter drøftelser om de hindringer for ratificering, der eksisterer for EECCA-landene, tilkendegav parterne i konventionen om luftforurening på mødet i Strategiarbejdsgruppen den 20.-24. maj 2019 derfor deres interesse for at behandle og forlænge disse fleksible tidsfrister.

Hvis ikke fleksibiliteten forlænges, anses det for usandsynligt, at EECCA-landene ratificerer protokollen inden for den nærmeste fremtid. Det er i EU's interesse, at nabolandene ratificerer Göteborgprotokollen for at bidrage til at mindske den grænseoverskridende luftforurening, der bevæger sig fra EECCA-landene til EU's medlemsstater.

Bestemmelserne i direktiv (EU) 2016/2284 afspejler forpligtelserne i Göteborgprotokollen.

4.Retsgrundlag

4.1.Proceduremæssigt retsgrundlag

4.1.1.Principper

I henhold til artikel 218, stk. 9, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) vedtages der afgørelser om "fastlæggelse af, hvilke holdninger der skal indtages på Unionens vegne i et organ nedsat ved en aftale, når dette organ skal vedtage retsakter, der har retsvirkninger, bortset fra retsakter, der supplerer eller ændrer den institutionelle ramme for aftalen".

Begrebet "retsakter, der har retsvirkninger" omfatter retsakter, der har retsvirkninger i medfør af de folkeretlige regler, der gælder for det pågældende organ. Det omfatter også instrumenter, der ikke har bindende virkning i henhold til folkeretten, men som "vil kunne få afgørende indflydelse på indholdet af de regler, der vedtages af EU-lovgiver".

4.1.2.Anvendelse på det foreliggende tilfælde

Forvaltningsorganet er et organ nedsat ved en aftale, nemlig konventionen om luftforurening.

Den retsakt, som forvaltningsorganet skal vedtage, er en retsakt, der har retsvirkninger. Den påtænkte retsakt bliver bindende i henhold til folkeretten i overensstemmelse med artikel 13a i Göteborgprotokollen.

Den påtænkte retsakt hverken supplerer eller ændrer den institutionelle ramme for konventionen om luftforurening eller Göteborgprotokollen.

Det proceduremæssige retsgrundlag for den foreslåede afgørelse er derfor artikel 218, stk. 9, i TEUF.

4.2.Materielt retsgrundlag

4.2.1.Principper

Det materielle retsgrundlag for en afgørelse i henhold til artikel 218, stk. 9, i TEUF afhænger hovedsagelig af formålet med og indholdet af den påtænkte retsakt, hvortil der skal indtages en holdning på Unionens vegne. Hvis den påtænkte retsakt har to formål eller består af to elementer, og det ene af disse formål eller elementer må betragtes som det primære, mens det andet kun er sekundært, skal den afgørelse, der vedtages i henhold til artikel 218, stk. 9, i TEUF, kun have ét materielt retsgrundlag, nemlig det, som det primære eller fremherskende formål eller element tilsiger.

4.2.2.Anvendelse på det foreliggende tilfælde

Hovedformålet med og indholdet af den påtænkte retsakt vedrører miljøet.

Det materielle retsgrundlag for den foreslåede afgørelse er derfor artikel 191 i TEUF.