[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 30.4.2010

KOM(2010)202 endelig

2010/0109 (NLE)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af silicium med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, som udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009

BEGRUNDELSE

Baggrunden for forslaget |

Begrundelse og formål Dette forslag vedrører anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab[1] ("grundforordningen"), i proceduren vedrørende en fornyet undersøgelse af foranstaltningerne over for importen af silicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina. |

Generel baggrund Forslaget er fremsat som led i gennemførelsen af grundforordningen og som resultat af en undersøgelse, der blev foretaget i overensstemmelse med de indholdsmæssige og proceduremæssige krav i grundforordningen. |

Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører I juli 1990 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 2200/90[2] en endelig antidumpingtold på importen af silicium med oprindelse i Kina. Foranstaltningerne blev fornyet to gange – ved Rådets forordning (EF) nr. 2496/97[3] og 398/2004[4]. Ved Rådets forordning (EF) nr. 42/2007[5] blev foranstaltningerne i januar 2007 udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej. |

Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål Ikke relevant. |

Høring af interesserede parter og konsekvensanalyse |

Høring af interesserede parter |

Interesserede parter, der er berørt af proceduren, har haft mulighed for at forsvare deres interesser i forbindelse med undersøgelsen i overensstemmelse med grundforordningen. |

Ekspertbistand |

Der var ikke behov for ekstern ekspertbistand. |

Konsekvensanalyse Forslaget er et resultat af gennemførelsen af grundforordningen. Grundforordningen foreskriver ikke en analyse af de generelle konsekvenser, men indeholder en udtømmende liste over de forhold, der skal vurderes. |

Forslagets retlige aspekter |

Resumé af forslaget Vedlagte forslag til Rådets forordning bygger på konklusionerne af undersøgelsen af et lavere dumpingniveaus varige karakter og sandsynligheden for fortsat dumping samt sandsynligheden for fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. Det foreslås derfor, at Rådet vedtager vedlagte forslag til forordning med henblik på at forlænge de i øjeblikket gældende foranstaltninger på et lavere niveau for en periode på fem år. |

Retsgrundlag Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab. |

Nærhedsprincippet Forslaget henhører under Unionens enekompetence. Nærhedsprincippet finder derfor ikke anvendelse. |

Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, fordi foranstaltningens form er beskrevet i ovennævnte grundforordning og ikke giver mulighed for nationale beslutninger. |

Det er ikke relevant at forklare, hvordan byrder af finansiel eller administrativ art, der pålægges Unionen nationale regeringer, regionale og lokale myndigheder, erhvervsdrivende og borgere, begrænses mest muligt og står i rimeligt forhold til forslagets mål. |

Reguleringsmiddel/reguleringsform |

Foreslået reguleringsmiddel: rådsforordning. |

Andre midler ville ikke være hensigtsmæssige, da grundforordningen ikke foreskriver alternative muligheder. |

Budgetmæssige virkninger |

Forslaget får ingen virkninger for Unionens budget. |

1. 2010/0109 (NLE)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr.

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af silicium med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, som udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab[6] ("grundforordningen"), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2 og 3,

under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

2. Gældende foranstaltninger

3. I marts 2004 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 398/2004[7] efter en udløbsundersøgelse en endelig antidumpingtold på importen af silicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina"). Den endelige told blev fastsat til 49 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet. De oprindelige foranstaltninger var blevet indført ved forordning (EF) nr. 2200/90[8].

4. Ved Rådets forordning (EF) nr. 42/2007[9] blev den endelige antidumpingtold i januar 2007 udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej.

5. Anmodning om en udløbsundersøgelse og en delvis interimsundersøgelse

6. Efter offentliggørelsen i oktober 2008 af en meddelelse om det forestående udløb af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af silicium med oprindelse i Kina[10] modtog Kommissionen den 1. december 2008 en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Desuden modtog Kommissionen den 18. december 2008 en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.

7. Anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet af Euroalliages (ferrolegeringsindustriens forbindelsesudvalg) på vegne af producenter i Unionen, der tegner sig for størstedelen, nemlig 100 %, af den samlede produktion af silicium i Unionen. Anmodningen begrundedes med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

8. Anmodningen om en delvis interimsundersøgelse blev indgivet af EUSMET (europæiske brugere af siliciummetal) og er begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet. Anmodningen var baseret på umiddelbare beviser for, at de omstændigheder, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, havde ændret sig, og at de nye omstændigheder var af varig karakter.

9. Efter høring af det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse og en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, henholdsvis stk. 2 og 3, og offentliggjorde en meddelelse om indledningen af disse undersøgelser i Den Europæiske Unions Tidende[11] ("indledningsmeddelelsen").

10. Undersøgelse

11. Kommissionen underrettede officielt de ansøgende EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, importører/forhandlere, brugere i Unionen, som den vidste var berørt, og deres sammenslutninger samt de kinesiske myndigheder om indledningen af undersøgelserne.

12. På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina, der var anført i anmodningerne, blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang og sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, jf. grundforordningens artikel 17.

13. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. januar 2008 til 31. december 2008.

14. Kommissionen modtog svar fra 11 virksomheder eller virksomhedskoncerner i Kina. Efter en gennemgang af oplysningerne fra disse virksomheder blev det imidlertid klart, at kun et lille antal besvarelser kom fra virksomheder, der eksporterede deres egenproduktion af silicium til Den Europæiske Union. Det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning blandt de kinesiske eksporterende producenter.

15. Alle ovennævnte virksomheder eller virksomhedskoncerner i Kina anførte, at de havde til hensigt at anmode om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.

16. Kommissionen sendte ansøgningsskemaer om henholdsvis markedsøkonomisk og individuel behandling til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt. Tre kinesiske eksportører indgav anmodningen om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis det som led i undersøgelsen blev fastlagt, at de eksporterende producenter ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. En af disse eksportører trak imidlertid efterfølgende sin anmodning tilbage, hvorimod det konstateredes, at de to andre ikke eksporterede nogen egenproduktion af silicium til Den Europæiske Union i UP. Disse to virksomheders anmodninger blev derfor ikke behandlet.

17. Dertil kom seks andre kinesiske virksomheder eller virksomhedskoncerner, der indgav ansøgningsskemaer om individuel behandling. I løbet af undersøgelsen ophørte tre virksomheder imidlertid med at samarbejde. Af de tre tilbageværende virksomhedskoncerner solgte den ene den pågældende vare til en ikke-forretningsmæssigt forbundet forhandler. Det kunne ikke i forbindelse med undersøgelsen fastslås med sikkerhed, om EU-markedet var den endelige destination for salget. Da denne virksomhedskoncern derfor ikke kan betragtes som en eksporterende producent, måtte anmodningen om individuel behandling afvises. Som anført i betragtning 30 måtte konklusionerne for en virksomhed, der ikke udviste tilstrækkelig samarbejdsvilje, jf. grundforordningens artikel 18, baseres på de foreliggende oplysninger. Anmodningen om individuel behandling for den sidste virksomhed blev antaget til behandling.

18. Ud af de to tilbageværende virksomheder, der anmodede om at måtte indgå i stikprøven og om en individuel undersøgelse, indsendte dog kun den ene en spørgeskemabesvarelse inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Denne virksomhed eksporterede imidlertid ikke den pågældende vare til EU-markedet.

19. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som de vidste var berørt, og til dem, der havde anmodet om et spørgeskema inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

20. Kommissionen gav også de interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

21. Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra de ansøgende EU-producenter, tolv brugere, to brugersammenslutninger, seks eksportører/producenter i Kina og tre producenter i referencelandet.

22. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

23. Ansøgende EU-producenter:

- Ferroatlantica SL, Madrid, Spanien

- Ferropem SAS, Chambery, Frankrig

- RW Silicium GmbH, Pocking, Tyskland

- Eksporterende producenter i Kina:

-Jinneng Group

-Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong

-Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai

- Chongqing Trust-Glory New Metal Group

-Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang

-Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing

- Bluestar Group

-Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou

-China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing

- Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu

- Mudanjiang Group

- Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang

- Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning

- DC/JYKN group

- Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan

- Producenter i referencelandet (Brasilien):

- Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco

- Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont

- Rima Industrial S/A, Belo Horizonte

- Brugere:

- Aluminium sindustrien

- Trimet Aluminium AG, Essen, Tyskland

- Raffmetal S.p.A., Brescia, Italien

- Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Italien

- Kemisk industri

- Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Tyskland

- Wacker Chemie AG, München, Tyskland

- Dow Corning Ltd, Cardiff, Det Forenede Kongerige.

24. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode

25. Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 ("nuværende undersøgelsesperiode" eller "NUP").

26. Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode ("den betragtede periode").

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

27. Den pågældende vare

28. Den pågældende vare er den samme som i de foregående undersøgelser, dvs. siliciummetal med oprindelse i Kina, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2804 69 00 (med indhold af silicium på under 99,99 vægtprocent). Alene på grund af den aktuelle klassifikation i den kombinerede nomenklatur anvendes udtrykket "silicium". Silicium af en større renhed, dvs. med indhold af silicium på 99,99 vægtprocent og derover, som hovedsagelig anvendes i industrien for elektroniske halvledere, henhører under en anden KN-kode og er ikke omfattet af denne procedure.

29. Silicium fremstilles ved carbotermisk reduktion af kvarts (silica) med forskellige former for kulholdige produkter i en elektrisk lysbueovn med nedsænket elektrode. Det markedsføres i form af klumper, korn, granulat eller pulver ifølge internationalt anerkendte tekniske renhedsspecifikationer.

30. Silicium anvendes først og fremmest i to industrier, nemlig i den kemiske industri til fremstilling af methylchlorsilaner eller trichlorsilaner og tetrachlorsilicium og i aluminiumsindustrien til fremstilling af aluminiumslegeringer i primære og sekundære smelteværker med henblik på at fremstille støbelegeringer til forskellige industrier, navnlig til bilindustrien og bygge- og anlægsbranchen.

31. Samme vare

32. Som i de tidligere udløbsundersøgelser har denne undersøgelse vist, at silicium, der fremstilles i Kina og eksporteres til Unionen, silicium, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i referencelandet (Brasilien), og silicium, der fremstilles og sælges i Unionen af de ansøgende EU-producenter, har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål.

33. Det konkluderes derfor, at disse varer anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

C. DUMPING

34. Markedsøkonomisk behandling

35. Som nævnt i betragtning 12 blev det i løbet af undersøgelsen konstateret, at de tre virksomheder, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, enten ikke eksporterede nogen egenproduktion af silicium til den Europæiske Union eller trak deres anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage. Der blev derfor ikke indrømmet nogen virksomhed markedsøkonomisk behandling.

36. Individuel behandling

37. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der som regel i givet fald en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og således kan indrømmes individuel behandling.

38. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:

a) Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.

b) Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.

c) Størstedelen af aktierne skal tilhøre private, og det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkelig uafhængig af statslig indgriben.

d) Valutakursomregninger fastlægges til markedskursen.

e) Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.

39. Det skal først bemærkes, at den i betragtning 12 nævnte virksomhed, der først anmodede om markedsøkonomisk behandling, men siden trak sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage, også trak sin anmodning om individuel behandling tilbage. Denne anmodning blev derfor ikke gennemgået nærmere.

40. Ud af de seks virksomheder eller virksomhedskoncerner, der kun anmodede om individuel behandling, oprørte tre med at samarbejde, og en indsendte ikke de nødvendige oplysninger inden for de fastsatte tidsfrister og lagde dermed væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, jf. grundforordningens artikel 18. De blev derfor betragtet som ikke-samarbejdsvillige, og konklusionerne vedrørende dem blev baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.

41. De fire berørte virksomheder eller virksomhedskoncerner blev underrettet om sandsynligheden for anvendelsen af de foreliggende oplysninger og grundene dertil, og de fik lejlighed til at afgive yderligere forklaringer, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 4. Der blev imidlertid ikke modtaget nye beviser eller oplysninger fra nogen af de fire virksomheder, der kunne have rettet op på manglerne i de indsendte svar eller ændret den konklusion, at grundforordningens artikel 18 skulle finde anvendelse på disse virksomheder.

42. Ud af de to tilbageværende virksomhedskoncerner, jf. betragtning 13, kan en virksomhedskoncern ikke betragtes som en eksporterende producent af den pågældende vare, og dennes anmodning om individuel behandling blev derfor ikke behandlet.

43. Det konstateredes, at den sidste eksportør opfyldte alle de i grundforordningens artikel 9, stk. 5, fastsatte kriterier.

44. Det konkluderes ud fra ovenstående, at Jinneng Group bør indrømmes individuel behandling.

45. Normal værdi

46. Referenceland

47. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne eller en beregnet værdi i et referenceland. Skønt Norge blev benyttet som referenceland i den oprindelige undersøgelse og i de efterfølgende udløbsundersøgelser, afsløredes det i forbindelse med den nuværende undersøgelse, at omstændighederne, for så vidt angår det norske marked, siden havde ændret sig betydeligt. Den indenlandske produktion i Norge dalede således med omkring 20 % mellem 2005 og 2008, og importen af silicium i Norge udgjorde 97 % af forbruget på hjemmemarkedet. I UP var der kun en indenlandsk producent, der forsynede hjemmemarkedet.

48. Derfor blev Brasilien som foreslået af begge ansøgere taget i betragtning som egnet tredjeland med markedsøkonomi i indledningmeddelelsen. Undersøgelsen afslørede faktisk, at Brasilien er den næststørste producent i verden af silicium efter Kina, og at det brasilianske marked er meget konkurrencedygtigt med 7 siliciumproducenter, der fremstiller en række forskellige kvaliteter af silicium. Brasilien blev også betragtet som et åbent marked med betydelige importmængder, især fra Kina. De interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget af Brasilien, men ingen af dem benyttede sig heraf.

49. I betragtning af ovenstående og ud fra de oplysninger, som var tilgængelige på det tidspunkt, hvor valget blev truffet, konkluderedes det, at Brasilien var det mest velegnede referenceland.

50. Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet

51. Tre producenter i Brasilien udviste samarbejdsvilje ved at indgive oplysninger vedrørende omkostninger ved og salg af silicium på det brasilianske hjemmemarked. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra disse producenter som anført nedenfor.

52. Kommissionen undersøgte, om Brasiliens hjemmemarkedssalg af hver type af den pågældende vare i repræsentative mængder kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.

53. I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i UP, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.

54. I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.

55. Den normale værdi blev, afhængigt af varetypen, fastsat ud fra de vejede gennemsnitlige salgspriser på alt salg eller de vejede gennemsnitlige salgspriser udelukkende på fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet i referencelandet på grundlag af de efterprøvede oplysninger for tre producenter i det pågældende land.

56. Eksportpris

Virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling

57. Alt eksportsalg til den Europæiske Union fra den eneste eksporterende producent, der blev indrømmet individuel behandling, foregik gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler i Kina, og varerne blev efterfølgende videresolgt til uafhængige kunder i Unionen. I dette tilfælde blev eksportprisen fastsat på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 8.

58. EU-erhvervsgrenen hævdede, at eksportpriserne ikke var frit fastsat, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b). Det blev navnlig hævdet, at der fandt pris"forhandlinger" sted mellem de kinesiske toldmyndigheder og eksportørerne for at fastsætte et "fornuftigt" prisniveau. De i den forbindelse indsendte oplysninger vedrørte imidlertid ikke silicium, og det var også opfattelsen, at disse påståede "forhandlinger" ikke havde nogen indvirkning på den pris, som den endelige kunde skulle betale, og som var et resultat af frie forhandlinger parterne imellem. Denne påstand måtte derfor afvises.

59. EU-erhvervsgrenen hævdede endvidere, at den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling, var statsejet, modtog råmaterialesubsidier og havde betydelige handelsaktiviteter, som ville muliggøre omgåelse af foranstaltningerne. Undersøgelsen afslørede imidlertid, at den pågældende eksportør ikke længere var statsejet i NUP, og at der derfor ikke var statslig indblanding i virksomhedens handelsaktiviteter med henblik på at muliggøre omgåelse af foranstaltningerne. For så vidt angår råmaterialesubsidier, blev påstanden betragtet som udokumenteret. Disse påstande måtte derfor afvises.

60. Sammenligning

61. Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transport, fysiske egenskaber, inspektionsomkostninger, håndterings- og emballeringsomkostninger, når dette var relevant og berettiget. Der blev også foretaget en justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i), i betragtning af, at det konstateredes, at den forretningsmæssigt forbundne forhandler havde samme funktion som en agent, der arbejder på provisionsbasis.

62. Undersøgelsen afslørede, at der blev afkrævet eksportafgifter på eksportsalg af silicium i UP. Da afgifterne havde en indvirkning på prissammenligneligheden, fandtes det hensigtsmæssigt at justere eksportprisen for andre faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k).

63. Det bemærkes, at den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på samme afgiftsniveau, dvs. inkl. moms.

64. Det blev hævdet, at den kendsgerning, at momsen på indkøb af siliciumråmaterialer var refusionsberettiget, burde afspejles i beregningen af den normale værdi. Det konstateredes imidlertid, at den moms, der blev betalt på sådanne indkøb, var fradragsberettiget uanset de eksporterede varers eksportmomsrestitutionsordning og uanset varernes destination. Den kendsgerning, at momsen på indkøb af siliciumråmaterialer var refusionsberettiget, er derfor en neutral faktor, der ikke har nogen indvirkning på sammenligneligheden af eksportpris og normal værdi. Denne påstand måtte derfor afvises.

65. Det blev også hævdet, at den metode, som blev benyttet til at tage hensyn til afgifter, var forskellig fra den, der blev benyttet i andre tilfælde, og at momsen på eksportsalg skulle have været fratrukket eksportprisen. Det bemærkes, at det fremgår af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), at en justering for indirekte skatter kun bør foretages for den normale værdi og under omstændigheder, der er beskrevet i ovennævnte artikel, og som ikke gør sig gældende i denne sag. Påstanden blev derfor afvist.

66. Dumpingmargen

67. For den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling

68. Dumpingmargenen for den eneste eksporterende producent, som blev indrømmet individuel behandling, blev fastsat ved at sammenligne de vejede gennemsnitlige eksportpriser ab fabrik pr. varekontrolnummer med referencelandets normale værdi, som fastslået ovenfor.

69. Dumpingmargenen for den eneste eksporterende producent, som blev indrømmet individuel behandling, udtrykt i procent af cif-importprisen, Unionens grænse, ufortoldet, er på 16,3 %.

70. For alle andre eksportører/producenter

71. For at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen for alle andre ikke-samarbejdsvillige eksportører/producenter i Kina, blev graden af samarbejdsvilje først fastsat. Graden af samarbejdsvilje var lav, dvs. under 1 % af den samlede import fra Kina. Derfor blev dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige virksomheder fastsat ved at sammenligne den gennemsnitlige importværdi af silicium fra Kina, jf. Eurostat, behørigt justeret - efter fradrag af salg fra den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling - med referencelandets normale værdi, som fastslået ovenfor.

72. En part hævdede, at samarbejdsniveauet ikke blev vurderet korrekt, da en samarbejdsvillig eksportør havde eksporteret betydelige mængder af silicium til Unionen. Under de omstændigheder blev det hævdet, at oplysningerne fra denne eksportør skulle have været brugt til at beregne den landsdækkende dumpingmargen, således som det blev gjort i den undersøgelse, der blev omtalt i betragtning 1. Disse påstande måtte afvises, fordi det konstateredes, at denne virksomheds priser til sin forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Unionen ikke var blevet fastsat på forretningsmæssige vilkår.

73. Alternativt blev det hævdet, at der skulle have været benyttet oplysninger fra de samarbejdsvillige importører til at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen. Som nævnt i betragtning 54 skete en stor del af disse samarbejdsvillige parters import ikke på forretningsmæssige vilkår, og derfor blev priserne betragtet som upålidelige. De resterende importmængder blev betragtet som utilstrækkeligt repræsentative som grundlag for den landsdækkende told. Dette argument blev derfor afvist.

74. Efter fremlæggelsen af oplysninger blev de bemærkninger, som blev modtaget vedrørende den normale værdis varesammensætning, taget i betragtning, da den landsdækkende dumpingmargen blev fastsat. Sammenligningen blev derfor foretaget med anvendelse af oplysninger fra de samarbejdsvillige importører, for så vidt angår varetyper.

75. På det grundlag blev den landsdækkende dumpingmargen fastsat til 19,0 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.

D. DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARAKTER OG SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING

76. De ændrede omstændigheders varige karakter

77. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det undersøgt, om de ændrede omstændigheder med hensyn til dumping med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.

78. For at undersøge, om det dumpingmargenniveau, man nåede frem til under NUP, er af varig karakter, blev udviklingen i eksportpriserne og den normale værdi gennemgået.

79. Det skal først bemærkes, at den dumpingmargen, man nåede frem til i den sidste undersøgelse[12], dvs. 12,5 %, ligger tættere på niveauet i denne procedure end på niveauet for de gældende foranstaltninger.

80. For så vidt angår eksportpriser efter NUP, viser Eurostat-tal, at de er dalet med omkring 15 % i de første ni måneder i 2009.

81. For så vidt angår den normale værdi, afslørede undersøgelsen, at den normale værdi var dalet i tilsvarende omfang i samme periode. Som følge heraf bliver dumpingmargenen for eksport af silicium over de første ni måneder af 2009 på et niveau, der svarer til det, som blev konstateret i NUP.

82. Ovennævnte viser, at de kinesiske eksportpriser er tættere på verdensmarkedspriser, end da foranstaltningerne oprindeligt blev indført[13].

83. På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at det i NUP konstaterede dumpingniveau er af varig karakter.

84. Sandsynligheden for fortsat dumping på de i interimsundersøgelsen fundne niveauer

85. Det blev undersøgt, om det var sandsynligt, at dumping på det i interimsundersøgelsen fundne nivau ville fortsætte, hvis foranstaltningerne bortfaldt, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

86. For så vidt angår sandsynligheden for fortsat dumping, blev udviklingen i produktionen og produktionskapaciteten undersøgt samt den sandsynlige udvikling i eksportsalget til Den Europæiske Union og til andre markeder i tredjelande.

87. Produktionskapacitet, produktionsmængde og forbrug i Kina

88. Den samlede produktionskapacitet for silicium i Kina måtte beregnes. De statistikker[14], som de berørte parter havde indsendt, viste en samlet kapacitet på 2,2 mio. tons i 2008, men undersøgelsen afslørede, at dette tal var klart overvurderet, fordi det ikke tog hensyn til et betydeligt antal lukninger af ovne (på grund af eksempelvis omstrukturering i siliciumindustrien, den økonomiske krise og jordskælvet i Sichuanprovinsen i 2008) og heller ikke inddrog den ustabile enrgiforsyning i visse regioner, der faktisk førte til en lavere kapacitet end den, som fremgik af de tilgængelige statistikker. Efter at der var blevet foretaget justeringer, blev den faktiske produktionskapacitet derfor beregnet til omkring 1,5 mio. tons, hvilket svarede til en stigning på mindst 25 % i forhold til kapaciteten i 2002 (den foregående udløbsundersøgelses undersøgelsesperiode, jf. betragtning 1), hvor den blev beregnet til at være på mellem 600 000 tons og 1,2 mio. tons[15].

89. Sammenslutningen EUSMET hævdede, at den havde indsendt en detaljeret beregning af produktionskapaciteten i Kina og anvendt en udnyttelsesgrad på 40 %. Dens beregnede kapacitet var på 1,16 mio. tons. Det konstateredes imidlertid, at denne påstand ikke var underbygget, navnlig da der ikke blev indsendt dokumentation vedrørende den anvendte udnyttelsesgrad. Den udnyttelsesgrad, som Kommissionen anvendte, stammer fra kontrollerede oplysninger fra de vigtigste samarbejdsvillige producenter i Kina og blev derfor betragtet som de mest pålidelige tilgængelige oplysninger i den forbindelse. Denne påstand måtte derfor afvises.

90. Den samme part fremførte også det argument, at ovne svarende til eller under en vis kapacitetstærskel ville blive lukket som følge af en regeringsbeslutning, hvilket ville nedbringe den samlede kapacitet i Kina yderligere. Undersøgelsen afslørede imidlertid, at denne regeringspolitik ikke fandt anvendelse i hele Kina. EUSMET indsendte ingen dokumentation for antallet af de pågældende ovne og indvirkningen på den samlede kapacitet. Ved undersøgelsen blev der heller ikke bragt nogen væsentlig kapacitetsnedgang for dagen på det grundlag. Denne påstand måtte derfor afvises.

91. EUSMET hævdede endvidere, at produktionskapaciteten ville ligge tæt på Kinas salgsmængde i 2008, dvs. 960 000 tons, uden dog at dokumentere denne påstand. Endvidere havde en række faktorer en indvirkning på salgsmængderne (som f.eks. produktion til lageropbygning, leverancer af råmaterialer og logistiske problemer i forbindelse med OL), og derfor var det opfattelsen, at salgsmængder ikke kan betragtes som svarende til produktionskapaciteten. Dette argument måtte derfor afvises.

92. For så vidt angår produktionsmængden af silicium, afslørede undersøgelsen ud fra de tilgængelige oplysninger, at produktionsmængden voksede betydeligt, med 79 % fra 535 000 tons i 2002 til 960 000 tons i NUP. Overskudskapaciteten blev derfor lavt sat til ca. 540 000 tons i NUP, hvilket er tæt på Unionens samlede forbrug i NUP, og hvilket er næsten dobbelt så meget som det kinesiske hjemmemarkedsforbrug af silicium i samme periode, jf. betragtning 72.

93. Undersøgelsen afslørede samtidig, at det kinesiske forbrug, som udgjorde omkring 280 000 tons i NUP, sandsynligvis vil vokse i de kommende år, jf. betragtning 73. Det voksende forbrug er en følge af en kombination af faktorer og politikforanstaltninger i siliciumindustrien og dens aftagerindustrier. Aftagerindustrierne i Kina er voksende, og der er blevet foretaget og planlagt investeringer i nær fremtid for at opfylde det voksende behov for videreforarbejdede varer. De kinesiske myndigheder har desuden indført importrestriktioner for en række kilder (f.eks. Tyskland, Det Forenede Kongerige, Japan og USA), for så vidt angår en vigtig videreforarbejdet vare (siloxan), som blev leveret i betydelige mængder fra disse lande.

94. Det er ganske vist vanskeligt at vurdere den nøjagtige virkning af politikforanstaltninger, herunder omstrukturering i siliciumindustrien, men en række interesserede parter anførte, at efterspørgslen i Kina ville nå omkring 580 000 tons ved udgangen af 2011. Dette skøn blev fundet rimeligt.

95. Selv i betragtning af ovennævnte prognose for efterspørgslen på hjemmemarkedet, og selv om den kinesiske eksport til andre markeder ville nå de høje niveauer fra 2008, jf. betragtning 79, ville overkapaciteten alligevel stadig være betydelig (ca. 240 000 tons i 2011). Det bemærkes også, at i betragtning af den igangværende omstruktureringsproces, er det ikke kun efterspørgslen, der sandsynligvis vil vokse i Kina, men også produktionskapaciteten og –mængden.

96. For så vidt angår sandsynligheden for voksende produktionskakacitet i Kina, fremkom EUSMET med oplysninger om en række planlagte siliciumproduktionsanlæg og påstod, at de fleste ikke bliver til noget. Påstanden byggede udelukkende på bemærkninger fra dens medlemmer og blev ikke dokumenteret. Den påstod også, at hvis det er sandsynligt, at den kinesiske produktionskapacitet vokser, ville det hovedsageligt være på grund af en EU-producents projekt, som ville forøge Kinas produktionskapacitet med 100 000 metriske tons om året. Oplysningerne fra EUSMET blev ikke dokumenteret, og derfor blev påstanden afvist.

97. I den forbindelse hævdede EUSMET, at det kinesiske hjemmemarkedsforbrug langt havde overhalet produktionsstigningen og fortsat ville vokse. Derfor kan produktionsmængden i Kina ikke i tilstrækkelig grad opfylde efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked. Som allerede nævnt er det uomtvisteligt, at efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked sandsynligvis vil vokse i fremtiden. Som det fremgår af ovenstående, bekræftede konklusionerne af undersøgelsen imidlertid ikke EUSMET's påstande. EUSMET satte hverken tal på den øgede efterspørgsel eller de fremtidige produktionsmængder i Kina, og den fremkom ikke med andre oplysninger eller beviser til støtte for sin påstand, som derfor måtte afvises.

98. Import fra Kina til EU og andre markeder i tredjelande: mængder og priser

99. I den betragtede periode voksede den kinesiske eksport til Unionen med 113 % trods de gældende foranstaltninger. For så vidt angår priser og trods en stigende tendens i NUP, lå de i hele den betragtede periode under EU-erhvervsgrenens salgspriser i EU. Som anført i betragtning 54 og 62 var dumpingniveauet for eksportpriserne på silicium til Unionen også betydeligt både under og efter NUP.

100. Prisniveauet i Unionen var stadig højere end på andre markeder i tredjelande. Dette forklarer delvis de kinesiske eksportørers store interesse i EU-markedet trods de gældende antidumpingforanstaltninger. I den forbindelse skal det også bemærkes, at kinesiske eksportører omgik de gældende antidumpingforanstaltninger ved omladning via Republikken Korea[16], hvilket yderligere styrker den konklusion, at de kinesiske eksportører har en stor interesse i EU-markedet.

101. Den kinesiske eksport til tredjelande: mængder og priser

102. Den kinesiske eksport til andre markeder i tredjelande var betydelig i mængde, og oversteg de mængder, der eksporteredes til Den Europæiske Union. Det bør imidlertid bemærkes, at fob-priser til tredjelande i gennemsnit var mellem 4 % og 14 % lavere end eksportpriserne til Unionen i henholdsvis 2008 og de første ni måneder af 2009[17].

103. EUSMET hævdede, at Kommissionens konklusioner i retning af højere gennemsnitlige kinesiske eksportpriser til Unionen ikke tog højde for varesammensætningen på andre markeder. Det bemærkes, at EUSMET ikke fremlagde dokumentation til støtte for sin påstand. Den fremkom ikke med oplysninger om eller forklaringer på, i hvor høj grad den varesammensætning, der eksporteredes til andre tredjelande, faktisk var anderledes. Den indsendte dokumentation om prisforskellene mellem varetyperne vedrørte endvidere udelukkende EU-markedet og en periode betydeligt forud for NUP, nemlig 2001/02. Derfor kunne det ikke betragtes som et tilstrækkeligt nøjagtigt grundlag for at fastsætte prisforskelle mellem varetyper under og efter NUP. Under alle omstændigheder ændrede de tilgængelige oplysninger om NUP ikke konklusionerne i betragtning 79. Denne påstand blev derfor afvist.

104. Med undtagelse af USA, der er beskyttet af en høj antidumpingtold (139,49 %) over for silicium med oprindelse i Kina, havde kinesisk eksport fri adgang til andre større markeder i tredjelande.

105. EUSMET fremførte, at det asiatiske marked ville være hoveddestinationen for kinesisk silicium, og at væksten på det japanske og det koreanske marked ville være betydelig. Det anfægtes ikke, at Asien er hoveddestination for kinesisk silicium. Selv om forbruget vokser i de kommende år på det japanske og det sydkoreanske marked, forventes dette øgede forbrug imidlertid ikke at være i stand til at absorbere den betydelige kinesiske overkapacitet. Desuden har undersøgelsen vist, at det japanske marked, der er hovedmarkedet for Kina, er mættet med kinesisk silicium.

106. EUSMET hævdede, at hvis foranstaltningerne bortfaldt, ville forsyningsmønstrene for den kemiske industri ikke blive påvirket. Undersøgelsen bekræftede imidlertid ikke denne påstand, eftersom en række brugere (den kemiske industri og aluminiumsindustrien) fastslog, at de sandelig ville købe øgede mængder i Kina, hvis foranstaltningerne bortfaldt. Derfor blev dette argument afvist.

107. I betragtning af ovenstående forventes overskudskapacitet i Kina at blive afsat på EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder.

108. I betragtning af, at importen til Unionen i NUP skete til dumpingpriser, er det meget sandsynligt, at dumpingen også vil fortsætte, hvis foranstaltningerne bortfalder. Dette bekræftes af udviklingen efter NUP, hvor importen af silicium fra Kina fortsat skete på prisniveauer under dem i NUP, jf. betragtning 131.

109. Konklusion

110. Undersøgelsen viste, at eksportmængderne af den pågældende vare til EU voksede betydeligt i den betragtede periode, og at det konstaterede dumpingniveau for denne import var betydelig i NUP.

111. I betragtning af overskudskapaciteten i Kina i NUP og trods den voksende efterspørgsel på hjemmemarkedet, er der stor sandsynlighed for, at der vil blive eksporteret store mængder silicium til Unionen til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne bortfalder. Efterspørgslen på hjemmemarkedet i Kina vil nemlig ikke kunne absorbere overskudskapaciteten, og EU-markedet er det eneste betydelige marked, som overskudskapacitet kunne eksporteres til. EU-markedet er faktisk et attraktivt marked for kinesisk eksport, eftersom priserne til EU-kunder gennemsnitligt er højere end priserne til kunder i tredjelande. Kinesiske eksportørers interesse i EU-markedet bekræftes også af tidligere omgåelsespraksis.

112. Det konkluderes derfor, at der er sandsynlighed for fortsat dumping.

E. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN

113. De tre klagende EU-producenter besvarede spørgeskemaet og samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Klagernes produktion udgør den samlede EU-produktion, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

F. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET

114. Indledende bemærkning

115. De specifikke oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen og forbrug måtte indekseres, jf. grundforordningens artikel 19, da EU-erhvervsgrenen kun omfatter tre producenter, hvoraf to tilhører samme koncern. Eurostat-oplysningerne måtte justeres for at tage hensyn til oplysninger om medlemsstaternes import af silicium, som de krævede behandlet fortroligt, og derfor måtte de også indekseres.

116. EU-forbruget

Tabel 1: EU-forbruget (på grundlag af salgsmængder)

2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Indeks | 100 | 115 | 118 | 121 |

År/år-udvikling | 15 % | 3 % | 3 % |

Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet og justerede statistikker fra Eurostat

117. Unionens forbrug blev baseret på en kombination af EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen og importmængden fra tredjelande ud fra justerede oplysninger fra Eurostat.

118. På denne baggrund voksede EU-forbruget betydeligt i den betragtede periode, nemlig med 21 %, jf. tabel 1 ovenfor.

119. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra Kina

Tabel 2: Import fra Kina, mængde, markedsandel og importpris

Indeks | 2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Importmængde | 100 | 183 | 168 | 213 |

Markedsandel | 100 | 159 | 143 | 176 |

CIF-importpris EUR/ton | 100 | 106 | 120 | 188 |

Kilde: Justerede statistikker fra Eurostat

120. I den betragtede periode voksede importmængden fra Kina med 113 %, mens forbruget i Unionen voksede med 21 %. Tallene omfatter import af silicium fra Republikken Korea, da foranstaltningerne i 2007 blev udvidet til at omfatte det land efter en omgåelsesprocedure. Trods de gældende antidumpingforanstaltninger voksede den kinesiske markedsandel med 76 procentpoint i den betragtede periode, og den ligger langt højere end markedsandelen på 3,9 %, som gjorde sig gældende i 2002, den foregående undersøgelses NUP. Langt størstedelen, dvs. 90 % af importen fra Kina, skete imidlertid under ordningen for aktiv forædling (Inward Processing Regime) uden betaling af told.

121. De gennemsnitlige importpriser fra Kina voksede med 88 % i den betragtede periode. Den største prisforøgelse skete imidlertid mellem 2007 og NUP.

122. EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris ab fabrik blev sammenlignet med de gennemsnitlige kinesiske cif-importpriser ved Unionens grænse. Disse priser hidrørte fra justerede tal fra Eurostat og omfattede omkostninger efter importen, told og antidumpingtold. Sammenligningen viste, at de kinesiske importpriser ikke underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser i NUP. De gennemsnitlige kinesiske importpriser omfattede også salg af kinesisk silicium til aktiv forædling. Det bemærkes, at det konstateredes, at priserne på silicium til aktiv forædling, som udgjorde langt størstedelen af den kinesiske import, i gennemsnit lå 15 % højere i NUP end priserne på silicium til fri omsætning.

123. Ud fra ovenstående konkluderedes det, at de kinesiske importpriser på mængder til fri omsætning ville have underbudt EU-erhvervsgrenens med 12 %, hvis der ikke var indført foranstaltninger.

124. Importen fra andre tredjelande: mængde, markedsandel og priser

Tabel 3: Import fra andre tredjelande (mængde)

Indeks | 2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Norge | 100 | 114 | 100 | 113 |

Brasilien | 100 | 113 | 123 | 93 |

Rusland | 100 | 39 | 114 | 116 |

Bosnien Hercegovina | 100 | 202 | 165 | 174 |

Andre tredjelande | 100 | 110 | 101 | 118 |

I alt | 100 | 112 | 112 | 110 |

Markedsandel | 100 | 97 | 95 | 91 |

Kilde: Eurostat

Tabel 4: Import fra andre tredjelande (gennemsnitspriser)

Indeks | 2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Norge | 100 | 93 | 101 | 128 |

Brasilien | 100 | 98 | 108 | 149 |

Rusland | 100 | 130 | 116 | 170 |

Bosnien Hercegovina | 100 | 102 | 116 | 163 |

Andre tredjelande | 100 | 112 | 116 | 119 |

I alt | 100 | 100 | 108 | 145 |

Kilde: Eurostat

125. Den samlede importmængde af silicium fra andre tredjelande end Kina og Republikken Korea voksede med 10 % i den betragtede periode, hvorimod denne imports markedsandel dalede med 9 procentpoint i NUP. De største ekportører til Unionen var Brasilien, Norge og Rusland, mens Bosnien Hercegovina var en ny forsyningskilde.

126. Importpriserne fra disse lande voksede med 45 % i den betragtede periode. De lå i gennemsnit 15 % over de kinesiske priser undtagen i NUP, hvor de var 5 % lavere.

127. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

128. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Tabel 5: Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen

Indeks | 2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Produktion | 100 | 94 | 108 | 107 |

År/år-udvikling | -6 % | 14 % | 0 % |

Produktionskapacitet | 100 | 102 | 112 | 114 |

År/år-udvikling | 2 % | 11 % | 2 % |

Kapacitetsudnyttelse | 100 | 92 | 96 | 94 |

År/år-udvikling | -8 % | 3 % | -2 % |

Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet

129. EU-erhvervsgrenens produktion voksede med 7 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet udviste en samlet vækst på 14 % i den betragtede periode som følge af investeringer. Kapacitetsudnyttelsen dalede imidlertid med 6 % i den betragtede periode. Denne udvikling skal ses i sammenhæng med den markante stigning i EU-forbruget på 21 % i samme periode.

130. Lagerbeholdninger

Tabel 6: Lagerbeholdninger

2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Indeks | 100 | 91 | 82 | 82 |

År/år-udvikling | -9 % | -9 % | 0 % |

Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet

131. Lagrene mindskedes med 18 % i den betragtede periode. Dette skyldtes høj efterspørgsel især i 2007 og NUP, som var usædvanligt gunstige perioder i den økonomiske cyklus. Lagrene i 2005 udgjorde omkring 27 % af EU-erhvervsgrenens EU-salgsmængde, hvorimod de dalede til 19 % af EU-salgsmængden i NUP.

132. Salgsmængder, markedsandel og priser

Tabel 7: Salgsmængder og salgsværdier

2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Salgsmængde (indeks) | 100 | 103 | 116 | 118 |

År/år-udvikling | 3 % | 13 % | 2 % |

Salgsværdi (indeks) | 100 | 105 | 132 | 178 |

År/år-udvikling | 5 % | 27 % | 45 % |

Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet

Tabel 8: EU-erhvervsgrenens markedsandel

2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Indeks | 100 | 89 | 98 | 98 |

År/år-udvikling | -11 % | 9 % | -1 % |

Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet og justerede statistikker fra Eurostat

Tabel 9: EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser

2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Indeks | 100 | 102 | 114 | 150 |

År/år-udvikling | 2 % | 12 % | 37 % |

Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet

133. EU-erhvervsgrenens salgsmængde voksede med 18 % i den betragtede periode. Samtidig voksede salgsværdien med 78 % med store stigninger i 2007 og NUP som følge af den øgede efterspørgsel på siliciummarkedet. EU-erhvervsgrenens markedsandel dalede imidlertid med 2 procentpoint i NUP. Faldet i EU-erhvervsgrenens markedsandel og dens dalende kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode, jf. betragtning 99, viste, at EU-erhvervsgrenen ikke fuldt ud var i stand til at udnytte den øgede efterspørgsel og det øgede forbrug på siliciummarkedet, navnlig for så vidt angår markedsandel.

134. EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser voksede væsentligt i 2007 og i NUP, da der de to år var en stærk efterspørgsel på siliciummarkedet, som førte til usædvanligt høje priser. I den betragtede periode voksede EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser med 50 %. De betydeligt voksende salgspriser kombineret med en lavere stigning i produktionsomkostningerne spillede en afgørende rolle i den væsentlige forbedring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

135. Faktorer, der påvirker Unionens priser

136. Den store efterspørgsel i hele den betragtede periode medførte en markant stigning i priserne. Prisniveauerne for importen fra tredjelande, herunder Kina, fulgte samme stigende tendens som EU-erhvervsgrenens priser.

137. I den betragtede periode voksede de gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger med 21 %, mens den tilsvarende stigning i den gennemsnitlige enhedssalgspris var på 50 %.

138. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

Tabel 10: Beskæftigelse

2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Indeks | 100 | 93 | 91 | 100 |

År/år-udvikling | -7 % | -2 % | 9 % |

Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet

Tabel 11: Produktivitet

2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Indeks | 100 | 101 | 119 | 108 |

År/år-udvikling | 1 % | 18 % | -11 % |

Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet

Tabel 12: Lønninger (EUR/arbejdstager)

2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Indeks | 100 | 94 | 107 | 117 |

År/år-udvikling | - | -6 % | 13 % | 10 % |

Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet

139. Beskæftigelsen forblev i det store og hele stabil i den betragtede periode, mens gennemsnitslønningerne voksede med 17 %. Produktiviteten voksede med 8 % i samme periode som følge af den voksende produktionsmængde.

140. Rentabilitet

Tabel 13: Rentabilitet

2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Indeks | 100 | 161 | 389 | 671 |

År/år-udvikling | - | 61 % | 228 % | 282 % |

Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet

141. EU-erhvervsgrenens rentabilitet seksdobledes næsten fra 2005 til NUP og nåede op på et højt niveau i NUP. Denne øgede fortjeneste i 2007 og NUP skyldtes voksende salgspriser grundet en stor efterspørgsel på siliciummarkedet som følge af de foreliggende usædvanligt gunstige økonomiske betingelser. Og det til trods for en stigning i produktionsomkostningerne på 21 % i perioden.

142. Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

Tabel 14: Investeringer og investeringsafkast

2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Indeks | 100 | 135 | 310 | 717 |

År/år-udvikling | 35 % | 174 % | 408 % |

Investeringsafkast | 7 % | 14 % | 47 % | 96 % |

Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet

143. Investeringerne voksede betydeligt i den betragtede periode, de seksdobledes nemlig, svarende til omkring 30 % af den opnåede fortjeneste. EU-erhvervsgrenen viste sit engagement i Unionens siliciummarked i form af investeringer for at øge produktionskapaciteten enten ved at installere nyt maskineri eller ved at opgradere eksisterende maskineri. Endvidere investerede den i den metallurgiske proces for silicium af høj renhed til brug i solenergiindustrien. Dette nye produkt har meget gode fremtidsperspektiver.

144. Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at investeringsafkastet, altså nettofortjenesten før skat på den pågældende vare udtrykt som en procentdel af den bogførte nettoværdi af de anlægsaktiver, der var afsat til varen, steg markant i den betragtede periode. Undersøgelsen tydede ikke på, at EU-erhvervsgrenen havde større vanskeligheder ved at rejse kapital.

145. Likviditet

Tabel 15: Likviditet

2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Indeks | 100 | 114 | 348 | 672 |

År/år-udvikling | 14 % | 233 % | 325 % |

Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet

146. Likviditeten udviste en positiv tendens, der lignede rentabilitetens, og den voksede betydeligt i den betragtede periode.

147. Vækst

148. I den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til fuldt ud at udnytte den betydelige vækst i forbruget, da den kun benyttede 80 % af sin kapacitet, og mistede derfor to procentpoint af sin markedsandel. Trods de gældende foranstaltninger var det den kinesiske import, som nød godt af væksten i forbruget, idet store mængder af importen foregik under ordningen for aktiv forædling.

149. Dumpingmargenens størrelse

150. I NUP fortsatte dumpingen til trods for de gældende foranstaltninger, dog på et betydeligt lavere niveau end det, der blev fastlagt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, både ud fra oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, som blev indrømmet individuel behandling, og beregninger baseret på de foreliggende oplysninger.

151. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping

152. Det lykkedes EU-erhvervsgrenen i en positiv økonomisk sammenhæng at genrejse sig efter tidligere dumping, navnlig for så vidt angår salgsmængde, salgspriser og rentabilitet. Der mindes dog om, at dumpingmargenerne forblev betydelige.

153. EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet

Tabel 16: EU-erhvervsgrenens eksportmængde

2005 | 2006 | 2007 | NUP |

Indeks | 100 | 72 | 168 | 27 |

År/år-udvikling | - | -28 % | 96 % | -141 % |

Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet

154. EU-erhvervsgrenens eksport af silicium blev mere end halveret i den betragtede periode og faldt navnlig i NUP. Skønt dette fald forholdmæssigt kan forekomme drastisk, er det mindre betydeligt i absolutte tal, da EU-erhvervsgrenen ikke er eksportorienteret. EU-producenterne er stærkt engageret i EU-markedet. Det bør imidlertid bemærkes, at nogle af EU-producenterne har forretningsmæssigt forbundne virksomheder uden for Unionen, der producerer og sælger til disse markeder, hvorved behovet for eksport fra Unionen daler.

155. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation

156. Det er derfor klart, at antidumpingforanstaltningerne har haft en positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. I den betragtede periode udviste alle de vigtigste skadesindikatorer som f.eks. produktion, produktivitet, lagre, salgsmængde, salgspriser, investeringer, rentabilitet og likviditet en positiv udvikling. Den fortjeneste, der opnåedes i NUP, afspejler, at denne lå i en usædvanligt gunstig periode i den økonomiske cyklus.

157. For så vidt angår EU-erhvervsgrenens markedsandel, kunne den let faldende tendens opfattes som pegende i retning af skade, eftersom EU-erhvervsgrenen trods tilgængelig produktionskapacitet ikke var i stand til at udnytte det øgede forbrug.

158. Det konkluderes, at i betragtning af den positive udvikling i EU-erhvervsgrenens indikatorer anses EU-erhvervsgrenen ikke for at have lidt væsentlig skade i den betragtede periode. Det blev derfor undersøgt, om der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.

G. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

159. Resumé af analysen af sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skadevoldende dumping

160. Der mindes om, at trods de gældende foranstaltninger voksede den kinesiske import væsentligt og overtog størstedelen af den markedsandel, som importen fra tredjelande havde mistet. Dumpingniveauet for de eksporterende producenter i Kina var fortsat betydeligt. På grundlag heraf er der ingen grund til at tro, at kineserne ikke fortsat vil sælge til dumpingpriser. Desuden ville de kinesiske importpriser på mængder til fri omsætning have underbudt EU-erhvervsgrenens med 12 %, hvis der ikke havde været indført foranstaltninger i NUP.

161. Det bemærkes også, at i januar 2007 blev foranstaltningerne efter en omgåelsesprocedure udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej. Udvidelsen af foranstaltningerne havde en positiv virkning, da importen af silicium fra Republikken Korea faldt drastisk.

162. Undersøgelsen viste, at de kinesiske producenter havde en betydelig overskudskapacitet i NUP, nemlig omkring 540 000 tons. Trods den forventede øgede efterspørgsel i Kina forventes der fortsat at være overskudskapacitet i de kommende år, jf. betragtning 74.

163. Som tidligere nævnt er EU-markedet en stor afsætningsmulighed for Kina, eftersom det andet store eksportmarked – USA – har indført betydelige antidumpingforanstaltninger over for Kina og derfor i realiteten ikke er tilgængeligt for kinesisk eksport.

164. Det konstateredes, at kinesiske importpriser var gennemsnitligt 15 % lavere end importpriser fra andre tredjelande, og at de kun i NUP var 5 % højere. I betragtning af de kinesiske eksporterende producenters interesse for EU-markedet, forventes det, at en stor eksportmængde til priser, der ligger under eksportpriserne fra andre tredjelande, ville blive rettet mod EU-markedet med et stort samlet pristryk til følge, hvis foranstaltningerne blev ophævet.

165. EUSMET hævdede, at den markedsandel på 56 %, som importen fra andre tredjelande havde, sammenlignet med den relativt lave markedsandel, som den kinesiske import havde, havde haft en mere afgørende indvirkning på EU-producenternes markedsandel i NUP, navnlig fordi importen fra andre tredjelande skete til 5 % lavere priser end den kinesiske. I den forbindelse konstateredes det, at selv om priserne på importen fra andre tredjelande var 5 % lavere i NUP end priserne på importen fra Kina, dalede markedsandelen for førstnævnte import med 4 % mellem 2007 og NUP, mens markedsandelen for importen fra Kina voksede med 34 %, jf. tabel 2 og 3. I samme periode var EU-erhvervsgrenens markedsandel stabil. Under disse omstændigheder kan det ikke konkluderes, at import fra tredjelande havde en afgørende indvirkning på EU-erhvervsgrenens markedsandel i NUP.

166. Det hævdedes, at Kommissionen ikke tog i betragtning, at produktionsomkostningerne sandsynligvis ville vokse, navnlig på grund af højere elektricitetsomkostninger, knaphed på strømforsyning, øgede investeringsomkostninger, høj inflation, stigende råmaterialepriser og internationale transportomkostninger, da de kinesiske eksportprisers sandsynlige udvikling blev evalueret. Selv om elektricitetsomkostningerne steg i Kina, er det ikke det eneste betydelige omkostningselement. Endvidere blev der ikke givet nogen indikation af omfanget af en sådan stigning og dens nøjagtige indvirkning på de samlede omkostninger og de deraf følgende salgspriser. For så vidt angår de andre elementer, var de enten rent hypotetiske, og/eller ikke tilstrækkeligt dokumenterede eller kvantificerede til, at der kunne drages meningsfulde konklusioner. Det bør også bemærkes, at det er fejlagtigt at antage, at eksportpriser nødvendigvis bygger på niveauet for produktionsomkostningerne, eftersom også en lang række andre faktorer kan have en indvirkning på prisniveauet som f.eks. regeringspolitikker eller spørgsmål som udbud og efterspørgsel.

167. Det konstateredes også, at på markeder i tredjelande, hvor der ikke er indført antidumpingtold, lå de kinesiske eksportpriser i NUP på niveauer, der var lavere end dem til Unionen.

168. Det blev derfor konkluderet, at der fortsat fandt dumping sted, og at der var sandsynlighed for øgede mængder af dumpingimport, som kunne bevirke et tryk på Unionens priser - i hvert fald på kort sigt - hvis foranstaltningerne blev ophævet. Ud fra ovenstående er der ingen grund til at tro, at de kinesiske priser vil stige. Derfor er der en sandsynlighed for fornyet skade, da dette ville få en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet samt på dens økonomiske genrejsning, som bemærkedes i NUP.

169. Dumpingimportens virkning for EU-erhvervsgrenen — indikationer og sandsynlig udvikling efter NUP's udløb

170. I en periode med voksende forbrug dalede EU-erhvervsgrenens markedsandel og markedsandelen for import fra tredjelande, mens markedsandelen for kinesisk import voksede betydeligt. På grundlag af disse blandede indikatorer (altså EU-erhvervsgrenens generelle genrejsning, men tab af markedsandel) og den kendsgerning, at NUP var en usædvanligt positiv periode i den økonomiske cyklus, blev udviklingen efter NUP undersøgt for at skabe et klarere billede af de mulige fremtidige tendenser. Det skal desuden erindres, at sandsynligheden for fornyet skade som følge af et pristryk også kan forværres af udviklingen i den globale økonomi og deraf følgende virkninger for efterspørgsel og forbrug.

171. Ud fra justerede oplysninger fra Eurostat og oplysninger fra EU-erhvervsgrenen om udviklingen i salgsmængder og –priser i Unionen for perioden fra januar 2009 til september 2009 kunne man observere en klar og fortsat nedadgående tendens i EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet. Salgsmængden lå på 52 % af den mængde, som blev solgt i de tilsvarende ni måneder af 2008, skønt de gennemsnitlige salgspriser forblev på samme niveau som i 2008 på grund af langtidskontrakter og produktionsnedskæringer.

172. EU-erhvervsgrenens rentabilitet udviste en betydelig negativ udvikling. Fortjenesten dalede konstant og faldt til lave niveauer, helt ned under 6,5 %, som var den målfortjeneste, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.

173. Det bemærkes, at på grund af den globale økonomiske krise dalede efterspørgslen i Unionen betydeligt. Dette havde en negativ indvirkning på salgsmængderne og rentabiliteten på EU-markedet. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes og gjorde EU-erhvervsgrenen mere sårbar. Under disse omstændigheder ville EU-erhvervsgrenen ikke være i stand til at overvinde den negative indvirkning fra øget dumpingimport fra Kina. Denne situation vil sandsynligvis blive yderligere forværret på grund af presset fra den pågældende import.

174. Den kinesiske import dalede både i mængde og i pris, dog mest i mængde. For så vidt angår priser, faldt de kinesiske importpriser mere end EU-erhvervsgrenens priser (henholdsvis 8 % og 2 %). Der konstateredes ikke prisunderbud eller målprisunderbud i perioden efter NUP. Hvis foranstaltningerne ikke var blevet indført, ville de kinesiske importpriser imidlertid have underbudt EU-erhvervsgrenens med 3 %, og der ville have været et målprisunderbud på 11 %. Desuden konstateredes det, at hvis foranstaltningerne blev ophævet, ville importpriserne for mængder rettet mod det frie marked have underbudt EU-erhvervsgrenens med 22 %, og målprisunderbuddet ville have været oppe på 38 %.

175. Det blev også konstateret, at kinesiske eksportpriser på markeder i tredjelande, som ikke var beskyttet af antidumpingtold, lå på meget lavere niveauer end eksportpriserne til Unionen i forhold til priserne i NUP, jf. betragtning 123. Dette viser, at i økonomiske nedgangstider øges presset i nedadgående retning på priserne.

176. Ud fra ovenstående og ud fra den klart faldende tendens i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation blev det konkluderet, at der var sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.

177. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade

178. Det fastslås, at hvis foranstaltningerne bortfaldt, ville dumpingimporten fra Kina til Unionen sandsynligvis vokse betydeligt med pristryk til følge. En sådan en situation ville ikke kun bringe de betydelige investeringer, som EU-erhvervsgrenen havde foretaget for at udvikle og opgradere sin produktion, i fare, men også udviklingen af en ny produktion af silicium til solenegimarkedet, som er et nyt marked. Endvidere er sandsynligheden for fornyet skade blevet større på grund af den nylige økonomiske afmatning

H. UNIONENS INTERESSER

179. Indledende bemærkning

180. Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenen, importørerne/forhandlerne og brugerne af den pågældende vare.

181. Det erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse, kræver den desuden en analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger, og en vurdering af enhver utilbørlig negativ indvirkning på de berørte parter af de aktuelle antidumpingforanstaltninger.

182. På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for ovenstående konklusion om sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skade var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.

183. EU-erhvervsgrenens interesser

184. Der mindes om, at de høje fortjenstmargener i 2007 og i NUP var et resultat af stigende salgspriser. Denne faktor forventedes ikke at gøre sig gældende i de kommende år.

185. EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en levedygtig og konkurrencedygtig erhvervsgren, som er i stand til at tilpasse sig de skiftende vilkår på markedet. Dette blev navnlig bekræftet af den positive udvikling i alle de vigtigste skadesindikatorer i den betragtede periode. Fortsatte foranstaltninger siden den sidste udløbsundersøgelse havde bidraget til at genrejse EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, herunder i særdeleshed prisniveauerne på EU-markedet.

186. EU-erhvervsgrenen viste i den betragtede periode sit engagement i EU's siliciummarked og øgede sin effektivitet betydeligt. EU-erhvervsgrenen foretog væsentlige investeringer for at øge sin produktionskapacitet, men også i udvikling af forskning og teknologi i den metallurgiske proces til fremstilling af silicium af høj renhed til brug i solenergiindustrien.

187. Solenergimarkedet for silicium er et nyt marked med fremragende fremtidsperspektiver på grund af den forventede øgede brug af solenergi i de kommende år. Det er derfor af afgørende betydning for EU-erhvervsgrenen at deltage i dette nye marked. I den forbindelse har to af EU-producenterne planer om at opføre to nye anlæg til fremstilling af silicium til solenergimarkedet i Unionen for at dække en del af EU-markedets behov. Det bør bemærkes, at investeringerne i dette nye nichemarked i høj grad bygger på, at der i Unionen findes en traditionel produktion af silicium, som er det vigtigste råmateriale i produktionen af silicium til solenergimarkedet.

188. En af EU-producenterne har endvidere meddelt sine planer om at investere i nye faciliteter i Kina for at dække det forventede øgede behov på det kinesiske marked for både traditionel produktion af silicium og silicium til solenergiindustrien.

189. Som nævnt er der stor sandsynlighed for fornyet skade, som ville bringe EU-erhvervsgrenens nylige investeringer i fare, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. Det er derfor i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde foranstaltningerne over for dumpingimporten fra Kina.

190. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser

191. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere. Den modtog besvarelser fra to ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, som også var brugere af den pågældende vare. Disse virksomheders bemærkninger inddrages i afsnittet om brugernes interesser nedenfor. En importør/forhandler gav sig til kende, men besvarede ikke spørgeskemaet.

192. I betragtning af at importørerne ud over at benytte Kina som forsyningskilde også har adgang til forsyninger af silicium fra både EU-producenter og kilder i tredjelande, der ikke er pålagt antidumpingtold såsom Norge og Brasilien, som har over 56 % af EU-markedsandelen, fastslås det, at konkurrencen på EU-markedet er sikret.

193. På grundlag af ovenstående og i betragtning af, at ingen forhandlere udviste samarbejdsvilje, eller at der var oplysninger, som tydede på det modsatte, konkluderedes det, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen væsentlig negativ indvirkning på deres økonomiske situation, og at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke ville påvirke importørerne.

194. Brugernes interesser

195. Der mindes om, at EUSMET, en sammenslutning af brugere i den kemiske sektor, indgav anmodning om den nuværende interimsundersøgelse alene af dumpingaspektet. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte ikke-forretningsmæssigt forbundne brugere og deres sammenslutninger. Tolv brugere udviste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen. Blandt dem var nogle af de vigtigste importører af kinesisk silicium under ordningen for aktiv forædling. Endvidere samarbejdede én anden brugersammenslutning og fremsatte bemærkninger.

196. De største industrielle brugere af silicium i Unionen er den kemiske industri og aluminiumsindustrien, som tegner sig for henholdsvis 60 % og 40 % af EU-forbruget.

197. I den kemiske industri er silicium det vigtigste råmateriale til fremstilling af både siliconer til en lang række anvendelser, navnlig i bilindustrien og bygge- og anlægsbranchen, og polysilicium til elektronikindustrien og solenergiindustrien. Andelen af silicium i produktionsomkostningerne for de forskellige typer af siliconer og polysilicium svingede fra 2 % til 35 % afhængigt af produktionsprocessen for den enkelte videreforarbejdede vare. Gennemsnitligt lå andelen af silicium i de samlede produktionsomkostninger for siliconer imidlertid på mellem 11 % og 21 %, mens den for polysilicium lå på mellem 2 % og 10 %. Med en antidumpingtold på 19 % vurderes indvirkningen på produktionsomkostningerne for denne kemiske industris brugere, som får al deres silicium leveret fra Kina, at være på mellem 2 % og 4 %. For andre kemiske brugere vil indvirkningen være mindre.

198. Nogle af de kemiske virksomheder, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var de største importører af kinesisk silicium under ordningen for aktiv forædling og derfor fritaget for antidumpingtold. De fremførte imidlertid det argument, at de ikke kunne absorbere tolden eller overvælte den på deres kunder, og at ordningen for aktiv forædling ikke fjernede den byrde, som de gældende foranstaltninger udgjorde, da de måtte bruge betydelige ressourcer på byrdefulde toldprocedurer og andre administrative procedurer. Endvidere var de af den opfattelse, at de var tvunget til at investere i nye faciliteter i Kina for at være tæt på kilden til billige råmaterialer og blive mere konkurrencedygtige på det asiatiske marked.

199. For aluminiumsindustrien er silicium også et vigtigt råmateriale til aluminiumsproducenternes fremstilling af støbelegeringer. Disse legeringer bruges især i bilindustrien og bygge- og anlægsbranchen. Andelen af silicium i deres produktionsomkostninger svingede mellem 8 % og 10 % afhængigt af kvaliteten af det skrot, som de brugte, og som allerede indeholdt silicium. De fleste af de aluminiumsproducenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, købte silicium i andre tredjelande, som ikke var omfattet af antidumpingtold, fordi deres varer især er rettet mod EU-markedet, og de derfor ikke kan gøre brug af ordningen for aktiv forædling. Med en antidumpingtold på 19 % vurderes indvirkningen på de aluminiumsbrugeres produktionsomkostninger, som får al deres silicium fra Kina, at være på omkring 2 %. For andre aluminiumsbrugere vil indvirkningen være mindre. Undersøgelsen viste, at aluminiumsproducenternes rentabilitet ikke var særlig høj, og at stigninger i siliciumpriserne har en negativ indvirkning på deres fortjenester på grund af deres begrænsede margen.

200. Den kemiske industri havde omkring 14 000 ansatte og aluminiumsindustrien 6 000. I den betragtede periode voksede beskæftigelsen i den kemiske industri med 8 %, hvorimod den i aluminiumsindustrien forblev stabil.

201. Alle brugere var meget imod en fortsættelse af foranstaltningerne, og de anførte, at foranstaltningerne havde været gældende for længe, at de kunstigt øgede prisniveauerne for silicium på EU-markedet uanset varens oprindelse, og at EU-erhvervsgrenen ikke havde lidt skade i NUP. I betragtning af den meget høje markedsandel hos de kinesiske eksportører af silicium til aktiv forædling og konkurrencen om silicium til fri omsætning, er denne påstand imidlertid ikke dokumenteret. Det blev faktisk konstateret, at EU-erhvervsgrenen i det store og hele ikke led skade, men spørgsmålet om sandsynligheden for fornyet skade skal også inddrages i en udløbsundersøgelse. Som anført ovenfor, jf. navnlig betragtning 133, konstateredes en sådan sandsynlighed i dette tilfælde.

202. EUSMET anførte, at der var mangel på silicium i NUP på EU-markedet, som det fremgår af dens påstand om, at nogle af dens medlemmers ordrer ikke var blevet efterkommet af producenter i tredjelande. Denne påstand blev imidlertid ikke dokumenteret. Da EUSMET vurderede kapaciteten på markedet, tog den kun hensyn til EU-producenternes kapacitet og ikke til import fra tredjelande, herunder Kina, under ordningen for aktiv forædling. Det fastholdes derfor afslutningsvis, at der ikke var mangel på silicium, og at efterspørgslen på markedet kunne efterkommes ud fra EU-erhvervsgrenens salg og importmængderne.

203. EUSMET hævdede også, at EU-erhvervsgrenen bevidst begrænser produktionen gennem sæsonbestemte lukninger og derfor begrænser salg på EU-markedet for at kontrollere salgspriserne. En EU-producent benyttede sig af produktionsstandsninger, men i disse perioder havde denne et tilstrækkelig stort lager til at kunne forsyne sine kunder i henhold til deres gældende langtidskontrakter. En anden EU-producent havde nogle produktionsstandsninger, men kun i perioden efter NUP, og ophørte siden hermed. Derfor blev EUSMET's påstand om, at produktionsstandsninger fandt sted for at kontrollere priserne, betragtet som udokumenteret.

204. Brugere ønsker forståeligt nok at have fri adgang til billige råmaterialer for at blive mere konkurrencedygtige. De betragter forsyningsfrihed som væsentlig, da uhindret adgang til silicium efter deres opfattelse bliver vigtigere i fremtiden på grund af den forventede øgede efterspørgsel efter silicium frem til 2013, i vidt omfang i forbindelse med solenergiprojekter. EUSMET fremførte det argument, at med den forventede øgede efterspørgsel på Unionens siliciummarked i årene frem til 2013 vil den påståede mangel på silicium vokse. De indsendte tal, som udgør grundlaget for antagelserne, viser imidlertid, at EU-forbruget selv i 2013 vil være på et lavere niveau end i den betragtede periode. Der er derfor ingen grund til at antage, at den fremtidige efterspørgsel efter silicium ikke kan imødekommes. Desuden kan leveringsfrihed ikke i sig selv berettige accept af dumpingpraksis. Konkurrence på EU-markedet kræver lige vilkår for alle aktører.

205. De kemiske brugere påpegede desuden, at EU-erhvervsgrenen fortsat ville være en vigtig forsyningskilde med henblik på at sikre levering af den pågældende vare på kort sigt, pålidelige leverancer og en vare af højere kvalitet end den kinesiske.

206. Undersøgelsen viste ikke desto mindre, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen betydelig negativ indvirkning på deres virksomhed. Navnlig visse brugere i den kemiske industri øgede deres import af silicium fra Kina væsentligt i den betragtede periode, og de fleste af dem var i en sund økonomisk situation. Sammenfattende blev det konstateret, jf. de foregående udløbsundersøgelser, at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke ville have en betydeligt negativ indvirkning på de industrielle brugere også i betragtning af, at det foreslåede niveau for foranstaltningerne ville blive betydeligt nedbragt.

207. Konklusion vedrørende Unionens interesser

208. Kommissionen drager den konklusion af ovenstående, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at forlænge antidumpingforanstaltningerne.

I. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

209. Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at foranstaltningerne opretholdes, men på et lavere niveau. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Alle relevante bemærkninger, der blev indgivet, blev analyseret, men ændrede ikke på de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at opretholde antidumpingforanstaltningerne.

210. Som følge af interimsundersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og i overenstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina på niveauet for den skadesmargen, som de gældende foranstaltninger bygger på, eller de dumpingmargener, som blev konstateret i den nuværende undersøgelse, alt efter hvilken margen der er lavest.

211. Følgelig vil foranstaltningerne blive fastsat på niveauet for de konstaterede dumpingmargener, dvs. 16,3 % for den eneste virksomhedskoncern, som blev indrømmet individuel behandling, og 21 % for alle andre virksomheder.

212. På det grundlag bør de foranstaltninger, som blev udvidet ved Rådets forordning (EF) nr. 42/2007[18] til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, efter en undersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, opretholdes, men på de niveauer, der fremgår af betragtning 161.

213. Eksportører i Republikken Korea, som agter at indgive anmodning om fritagelse for den udvidede antidumpingtold i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, skal udfylde et spørgeskema for at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om en fritagelse vil være berettiget. Fritagelse kan indrømmes efter en vurdering af markedssituationen for den pågældende vare, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, indkøb og salg og sandsynligheden for videreførelse af en praksis, for hvilken der ikke er tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse, samt bevis for dumping. Kommissionen vil normalt også foretage et kontrolbesøg. Anmodningen skal sendes til Kommissionen med alle relevante oplysninger, navnlig vedrørende ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og eksportsalg af den pågældende vare —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

214. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af silicium, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2804 69 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

215. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:

Virksomhed | Told | Taric-tillægskode |

Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi | 16,3 % | A971 |

Alle andre virksomheder | 19,0 % | A999 |

216. Udvidelsen af den endelige antidumpingtold over for importen fra "alle andre virksomheder" i Folkerepublikken Kina (dvs. 19,0 %) til også at omfatte importen af den i stk. 1 beskrevne vare afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, opretholdes. Taric-koden for import afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, er (Taric-kode 2804 69 00 10).

217. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

218. Anmodninger om fritagelse for den udvidede told, der er omhandlet i denne forordnings artikel 1, stk. 3, indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere ansøgeren.

219. Anmodningen sendes til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat B

Kontor: N-105 04/17

B-1049 Bruxelles

Belgien

Fax (32-2) 295 65 05

220. I overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ved en afgørelse give tilladelse til, at import fra virksomheder, der ikke omgår de ved denne forordning indførte antidumpingforanstaltninger, fritages for den i artikel 1, stk. 3, omhandlede told.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og er gældende i en periode på fem år.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

[…] Formand

[1] EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

[2] EFT L 198 af 28.7.1990, s. 57.

[3] EUT L 345 af 16.12.2009, s. 1.

[4] EUT L 66 af 4.3.2004, s. 15.

[5] EUT L 13 af 19.1.2007, s. 1.

[6] EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

[7] EUT L 66 af 4.3.2004, s. 15.

[8] EFT L 198 af 28.7.1990, s. 57.

[9] EUT L 13 af 19.1.2007, s. 1.

[10] EUT C 254 af 7.10.2008, s. 9.

[11] EUT C 51 af 4.3.2009, s. 17.

[12] EUT L 66 af 4.3.2004, s. 15

[13] EFT L 345 af 16.12.1997, s. 1.

[14] CRU marts 2009.

[15] EUT L 66 af 4.3.2004, s. 15.

[16] EUT L 13 af 19.1.2007, s. 1.

[17] Kilde: Kinas eksportstatistikker.

[18] EUT L 13 af 19.1.2007, s. 1.