ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 341 
 
 
 
Vol. 1985/0136 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K0M(85) 341 endelig udg.  
Bruxelles, den 9. ju li 1985
M E D D E L E L S E  F R A  K O M M ISSIO NEN TIL R E D E T  
EF-UDSTILLING I A SEAN -R EG IO NEN  
("BYBILLEDET I A R  2000")
K O M (85) 341 endelig udg.

Begrundelse
D en  1. oktober 1985 fuldføres den første fase på 5  ir af samarbejdsaftalen mellem  
Fællesskabet og A SE A N , hvorefter aftalen automatisk fornyes for 2  Ir  ad gangen.  
Selv o m  m a n  endnu ikke er helt færdig m e d  at vurdere de opnåede resultater  
siden aftalens ikrafttræden, kan m a n  allerede konstatere, at der er sket et  
bemærkelsesværdigt opsving i samhandelen mellem de to regioner. EF's eksport  
voksede mellem 1980 og 1984 m e d  7 3 %  og importen fra A S E A N  m e d  41% . Hertil skal  
dog tilfø je s , at væksten i EF's import er blevet dæ m pet en smule i de seneste  
år s o m  følge af faldet i priserne på størstedelen af de råstoffer, s o m  A SEA N -  
landene fortsat er storproducenter og storeksportører af.
M en dette globalt set positive resultat på det handelsmæssige område skjuler  
et ret foruroligende fæ nom en, hvis virkninger v il blive mærkbare i fremtiden,  
nemlig de relativt ringe europæiske investeringer i A S E A N . Dette manglende  
engagement fra den europæiske industris side t i l  trods for et gunstigt investe­
ringsklima, står i skarp kontrast t i l  de japanske og amerikanske bestræbelser  
på at styrke samarbejdet m e d  virksomheder i regionen. Ifølge økonomiske erfaringer  
er industrisamarbejdet i alle dets aspekter et effektivt middel t i l  at opret­
holde eller øge eksportst røm m en. D enne tilbageholdenhed hos Fællesskabets forret-  
ningsm æ nd m e d  hensyn t i l  investeringer i ASEAN-regionen risikerer på mellemlang  
sigt at få en negativ indflydelse på omfanget af Fællesskabets salg på markeder,  
s o m  ifølge enstemmig eksportudtalelse på betragtes s o m  blandt de mest lovende  
i tiden in d til århundredeskiftet.
Der findes ingen mirakelmidler t i l  at vende denne tendens. D e  aktiviteter,  
der udfoldes m e d  hensyn t i l  investeringsfremme, særlig afholdelse af investe­
ringsseminarer, m å  fortsættes og intensiveres, specielt m e d  vægten lagt på  
en forbedring af såvel generel s o m  økonomisk information o m  disse tande o g  
befordring af forretningsforbindelser. Desuden m å  der udtænkes et projekt,  
der går ud over rutineaktiviteterne, og s o m  skal have et dobbelt formal:^  
dels at væ kke interesse i den europæiske industri og servicesektor og saledes  
stimulere viljen  t i l  at deltage fuldtud i det økonomiske opsving i A SEA N -  
landene, dels at bevise over for politiske kredse og erhvervslivet i A SEA N -  
landene, at Europa har et teknologisk potentiale, s o m  kan k o m m e  t i l  at spille  
en nøglerolle i regionens fremtidige socio-økonomiske udvikling. Dette m al  
v il kunne nås via afholdelsen af en stor europæiske udstilling eller^en ræ kke  
europæiske udstillinger i ASEAN-regionen over temaet: "Bybilledet i ar 2000".
For at sikre aktiv opbakning fra alle interesserede parters siden og for helt  
fra begyndelsen af fremhæve, at der er tale o m  en exceptionel begivenhed, bør  
dette projekt sættes på dagsordenen for samlingen i Bangkok den 17. og 18.  
oktober 1985 af økonomiministrene for Fællesskabet og ASEAN-landene s o m  et  
vigtigt punkt.

EF-UDSTILLING I A SE A N -R EG IO N E N
1. Indledning
Det er almindeligt anerkendt, at Sydøstasien og ASEAN-landegruppen i sær­
deleshed (Indonesien, Malaysia, Filippinerne, Singapore, Thailand og Brunei)  
på verdensplan betragtes s o m  den mest dynamiske og lovende region for øko-  
misk^udvikling. D en  gennemsnitlige vækstrate har siden 1970 været på 7,8%.  
Ved århundredets slutning v il ASEAN-landenes samlede befolkning være på  
omkring 380 millioner.
M a n  har indset, at disse lande nu ikke længere blot importerer varer fra ud­
landet, m e n  selv søger at producere dem . For at kunne drage fordel af den  
voksende velstand i regionen er det blevet mere og mere nødvendigt at væ re  
tilsted e, at investere og at indgå samarbejdsaftaler m e d  lokale firmaer.
Japanerne har indset dette og tilsyneladende også amerikanerne; m e n  en  
analyse af de økonomiske og handelsmæssige forbindelser mellem Fællesskabet  
og ASEAN-landene viser, at EF-økonomien ikke har forstået fuLdt ud at drage  
fordel af det exceptionelt dynamiske økonomiske klima i regionen. Medens  
Fællesskabets største konkurrenter, nemlig Japan og USA, indtager en vigtig  
plads på ASEAN-landenes markeder m e d  voksende muligheder (henholdsvis 2 4 %  
og 18%), står Fællesskabet over for en langsom m e n  vedvarende erosion af  
sin re lativt for beskedne konkurrencemæssige position ( 11%).
Europa, s o m  er knyttet t i l  visse lande i A S E A N  ved historiske bånd, og s o m  
tidlig ere har stået sig stærkt økonomisk, er i færd m e d  at miste sit fod­
fæste t i l  fordel for disse to lande, s o m  er de vigtigste udenlandske in­
vestorer i samtlige ASEAN-lande, m e d  undtagelse af Malaysia, hvor Fællesska­
bets medlemsstater fortsat indtager førstepladsen.
Selv o m  denne udvikling kan forklares ud fra m ange forskellige faktorer,  
hvoraf visse tydeligt kan identificeres (f.eks. den store afstand), m edens  
andre er mindre klare (manglende interesse i Europa for ASEAN), er følgen  
blevet, at Europa fremstår s o m  en efterhånden mindre troværdig partner i  
ASEAN-landenes udvikling. D e  enestående positive resultater, s o m  visse  
sektorer inden for den japanske industri har nået, og det nye økonomiske
i

-  2 -
udspil fra amerikansk side får Europa t i l  at fremstå s o m  svagt og mindre  
i stand t i l  at løse fremtidens problemer. D en  europæiske industris præsta­
tioner inden for en lang række sektorer og de vedvarende bestræbelser pi  
at få m agt over fremtidens teknologiske udfordring er endnu for lidet kendt  
eller vurderes under alle omstændigheder ikke efter deres rette fortjeneste  
af de politiske ledere og forretningskredse i ASEAN-landene.
Europas relative tab i sine forbindelser m e d  ASEAN-landene, hvad angår  
eksport, investeringer og anseelse i lokale kredse, giver anledning t i l  
et alvorligt problem pi længere sigt. Hvis vi ikke er i stand t i l  at  
bevare en økonomisk markant og udbyttegivende plads i en region i verden,  
s o m  er inde i en bemærkelsesværdig opsvingsperiode, hvor skal vi da kunne  
beholde vor fremtrædende plads i verdenshandelen og på den interna­
tionale økonomiske skueplads?
For at rette op på dette forkerte indtryk og gøre det k l a r t a d e r  k§n  
forventes et nyt økonomisk udspil, m å  fantasien r'brug t i l  a t”\/ise,
hvad Europa formår, t i l  at stimulere interessen hos virksomheder af enhver  
art for de muligheder ASEAN-landene byder på, samt interessen i disse lande  
for Europas præstationer og formåen.
Medlemsstaterne er bekymrede over denne situation og forsøger at modvirke  
tendensen, hvilket fremgår af de m ange besøg på højt niveau, der har fundet  
sted i regionen. Det er endvidere nødvendigt, at indsatsen gøres i samlet  
europæisk regi omfattende den europæiske industris og servicesektors poten­
tia le , således at konkurrencen fra Japan og U S A  kan imødegås mere e ffe k tiv t.  
Det opfylder i øvrigt et ønske fra ASEAN-landene, s o m  helst v il undgå at  
engagere sig for stærkt over for to lande, s o m  t i l  tider giver anledning  
t i l  ømfindtlige problemer og vækker diverse former for irrita tio n .
Fællesskabet bør i denne ånd yde sit bidrag i form af afholdelse af en euro­
pæisk udstilling elle r en række europæiske udstillinger kombineret m ed  møder  
på højt niveau mellem repræsentanter fra E Ø F  og A S E A N  fra forretningskredse  
samt politiske, økonomiske og videnskabelige kredse og således befæste Europas  
s tillin g  og dermed dets handelsmæssige position.
2. Udstillingens art og em ne
Hovedmålet m e d  en sådan udstilling skal være at vise ASEAN-landene på en  
repræsentativ måde, hvad EF-økonomien er i stand t i l  at byde på på specifikke  
områder. P å grund af den enorme forskelligartethed i den europæiske produk­
tion v ille  det være håbløst at forsøge at give et komplet overblik over  
Fællesskabets præstationer, selv ikke inden for avancerede sektorer. Desuden  
bør udstillingen koncentreres o m  sektorer i EF-økonomien, s o m  ubestrideligt  
er konkurrencedygtige på verdensplan. Afholdelsen af en sådan omfattende  
handelsudstilling kræver et umådelige forberedelsesarbejde, der kræver langt  
større midler end dem, der står t i l  rådighed. I betragtning af at et af  
hovedmålene er at bidrage t i l  at give et nyt billede af Fællesskabet s o m  
fremtidig økonomisk partner, bør der vælges et emne, s o m  belyser dette frem­
tidsaspekt, og s o m  derfor lægger begrænsninger for deltagelsen. Det foreslå­
ede tema er:
"Bybilledet i år 2000

- 3 -
Blandt de berørte sektorer er der særlig tale o m  transport i byområder,  
boliger, bymiljø, servicefaciliteter i byområder.
Disse sektorer har utvivlsomt i det mindste t i l  dels allerede været præsen­
teret på de specialiserede handelsmesser og -udstillinger, der m e d  regel­
m æssige mellemrum afholdes i A S E A N . Denne aktion v il dog stadig være af  
interesse for Fællesskabets virksomheder, idet den byder på en fuldstændig  
ny dimension. Udstillingerne skal væ re specifikt europæiske og byder m e d  
traditionen m e d  nationale stande, der snarere skal grupperes i sektorer  
(telekommunikation, transport i byområder osv.). D en  bakkes op af medlems­
staterne og ASEAN-lande og henvender sig t i l  et bredere publikum og m e d  
et mere vidtgående tema.
Udstillingerne skal i første ræ kke i kraft af deres målsætning vise den  
europæiske industris teknologiske formåen. M a n  v il herved på ny kunne fastsla  
og styrke det moderne og præstationsdygtige billede af de firmaer, der a lle ­
rede optræder i ASEAN-landene, og give nye firmaer mulighed for at gøre  
det bedst mulige indtryk. Hensigten er ikke blot, at der på stedet skal  
kunne indgås nye kontrakter, m e n  også at skabe et gunstigt grundlag for et  
industrisamarbejde, der kan føre t i l  aktiviteter i fællesskab (fællesfore­
tagender), for frem m e af europæisk teknologi og i sidste ende en forøgelse  
af samhandelen.
For at de udstillede varer kan gøre det bedst mulige indtryk (særlig proto-  
typer af fremtidige produkter) er det derfor nødvendigt, at der sideløbende  
m e d  udstillingen afholdes seminarer, kollokvier, workshops osv. o m  tekniske  
og videnskabelige em ner forbundet m e d  specifikke sektorer. Herved v il der  
også blive skabt et forum for kontakter mellem virksomheder og regeringsre­
præsentanter m e d  ansvar for offentlige investeringer.
Endelig v il der kunne afholdes kulturelle arrangementer (en europæisk film ­
uge, koncerter m e d  det europæiske orkester, koordination af nationale arran­
gementer tilre tte la g t af medlemsstaterne osv.) sideløbende m e d  aktionen,  
for således at øge interessen omkring den yderligere.
3. Tidspunkt og sted for udstillingens afholdelse
Spørgsmålet er, o m  der skal væ re tale o m  en enkelt stor udstilling i et  
ASEAN-land eller en række af udstillinger o m  de forskellige aspekter af det  
centrale tema "Bybilledet i år 2000" i hvert eller flere af ASEAN-landene.
E n  integrerende del af forslaget er, at der skat formidles kontakter mellem  
europæiske virksomheder og potentielle købere i ASEAN-landene, hvad enten  
det drejer sig o m  forretningsmænd eller stedlige regeringsrepræsentanter.  
Hvis m a n  skulle vælge den anden mulighed, v il der i stedet for en enkelt  
udstilling kunne afholdes en ræ kke mindre udstillinger i de forskellige  
hovedstæder i ASEAN-landene igennem et tidsrum pa 12-18 maneder. Disse  
mindre udstillinger, der hver skal belyse en specifik sektor, v il taget  
under ét k o m m e  t i l  at omfatte alle aspekter af det globale tema Der bør  
søges opbakning fra regeringerne for ASEAN-landene af den ene eller anden  
formel og i den henseende v il en aftale o m  forslaget under økonomiminister-  
mødet i Bangkok i oktober 1985 væ re et godt springbrædt for igangsættelse  
af foranstaltningen.

Organisatoriske aspekter og finansiering
På nuværende stadium er det umuligt i detaljer at beskrive de praktiske  
aspekter ved tilrettelæggelsen, herunder spørgsmålet o m  omkostninger.
Et rådgivningsfirma har fået overdraget at foretage en undersøgelse, og  
resultaterne heraf v il blive fremsendt, så snart de foreligger (ju li 1985).
Formålet med undersøgelsen er især at anslå, hvilken type aktion der helt  
specielt skal være tale om , samt omkostningerne for Fællesskabet m e d  ud­
gangspunkt i den tanke, at virksomhederne naturligvis selv skal bidrage t i l  
arrangementet, og at Fællesskabet blot skal overtage udgifterne t i l  leje  
og indretning af lokalerne og t i l  afholdelse af møder o m  industri og handel,  
s o m  skal finde sted ved s a m m e  lejlighed.
Undersøgelsen skal også omfatte en organisationsplan, hvorved der kan sikres  
et snævert samarbejde m e d  de nationale organer for eksportfremme.
Det skal ligeledes undersøges, hvor relevant emnet er, og hvilke sektorer  
det v il være mest egnet at medtage på udstillingen.
K onk lusion
Kommissionen betragter afholdelsen af en europæisk udstilling e lle r en række  
udstillinger i ASEAN-regionen over et specifikt em ne s o m  en aktion af stor  
politisk og økonomisk betydning, s o m  v il kunne bidrage t i l  at styrke og  
stadfæste Europas tilstedeværelse i denne region. D en henstiller t i l  Rådet  
o m  at tils lu tte  sig dette in itia tiv , s o m  sigter på at forbedre Fællesskabets  
økonomiske indflydelse i en af de efterhånden mest dynamiske og velstående  
regioner i verden, for at parterne ved samlingen af udenrigsministrene for  
E Ø F  og A S E A N  i oktober 1985 kan nå t i l  en aftale.