22. 4. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 101/3 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets forordning (EØF) om fremme af energiteknologi i Fællesskabet 
KOM(89) 121 endelig udg. 
(Forelagt af Kommissionen den 20. marts 1989) 
(89/C 101/04) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Rådet peger i sin resolution af 16. september 1986 på, at 
indsatsen for at reducere risikoen for senere spændinger 
på energimarkedet må opretholdes og om nødvendigt 
styrkes i tiden frem til 1995 og videre fremover uanset de 
udsving, som dette marked i korte perioder kan udsættes 
for; 
ifølge samme resolution er et af de horisontale mål for 
Fællesskabets energipolitik en rimelig differentieret vide­
reudvikling af de teknologiske innovationer og passende 
udbredelse af resultaterne i hele Fællesskabet; trods den 
nuværende energisituation må der ikke slækkes på 
bestræbelserne for at sprede Fællesskabets energiforsy­
ning og forbedre energieffektiviteten, og fremme af ny 
teknologi bidrager til gennemførelsen af disse mål; 
det er vigtigt at samordne disse bestræbelser med Fælles­
skabets videnskabelige og teknologiske strategi sådan 
som defineret i rammeprogrammet for Fællesskabets 
aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling; 
ifølge resolutionen af 16. september 1986 skal Fælles­
skabet stræbe efter afbalancerede løsninger for energi og 
miljø ved anvendelse af den bedste økonomisk forsvar­lige teknologi; ifølge Traktatens artikel 130 R er kravene 
med hensyn til miljøbeskyttelse en vigtig bestanddel af 
Fællesskabets politik på andre områder, og Fællesskabets 
virke på samme område har til formål at sikre, at natu­
rens ressourcer udnyttes forsigtigt og fornuftigt; 
fremme af projekter, der tager sigte på at udnytte bl.a. 
ugunstigt stillede områders egne energiressourcer, 
bidrager til at forøge Fællesskabets økonomiske og 
sociale samhørighed, der er et mål, som der skal tages 
hensyn til ved gennemførelsen af den fælles politik og 
det indre marked ifølge Traktatens artikel 130 B; 
støtte til fremme af energiteknologi er en positiv faktor 
for den økonomiske samhørighed; 
en indsats for at fremme ny teknologi i Fællesskabet gør 
det muligt at undgå spredning af midlerne samt at gøre 
foranstaltningen mere effektiv; 
denne indsats bør samordnes med de bestræbelser, som 
Fællesskabet udfolder i forbindelse med andre særpro­
grammer, der bl.a. tager sigte på forskning i og udvikling 
af energi, innovation og teknologioverførsel, formidling 
og udnyttelse af resultaterne fra den videnskabelige og 
tekniske forskning; 
der bør i passende tilfælde ydes finansiel støtte til 
projekter for fremme af avanceret energiteknologi, der er 
ude over forskningsstadiet; 
af hensyn til kontinuiteten og effektiviteten er det 
nødvendigt at fastlægge et program med en varighed på 
fem år og med et samlet budget, som er betydelig større 
end for energidemonstrationsprogrammet og 
programmet.for udvikling af kulbrinteteknologi; 
Nr. C 101/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 4. 89 
et samarbejde mellem virksomheder i flere medlemsstater 
om energiteknologi vil være ønskeligt; 
Fællesskabets støtte bør ikke ændre konkurrencevil­
kårene på en måde, der er uforenelig med Traktatens 
bestemmelser på området; 
da Traktaten ikke indeholder den fornødne hjemmel, er 
det nødvendigt at anvende artikel 235 — 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
Fællesskabet kan på de i denne forordning fastsatte 
betingelser yde finansiel støtte til projekter for fremme af 
energiteknologi inden for de i artikel 3 omhandlede 
områder og indlede de i artikel 5 omhandlede ledsage­
foranstaltninger. 
Artikel 2 
1. I denne forordning forstås ved »projekter for 
fremme af energiteknologi«, herefter benævnt 
»projekter«, projekter, der tager sigte på for Fællesskabet 
at udvikle og fremme energispidsteknologi, og hvis 
iværksættelse indebærer en betydelig risiko. 
2. Fællesskabets finansielle støtte kan ydes til: 
a) innovationsprojekter; sådanne projekter tager sigte på 
iværksættelse af teknikker, processer eller produkter 
af innovativ karakter, for hvilke forsknings- og udvik­
lingsfasen er afsluttet, eller ny anvendelse af allerede 
kendte teknikker, processer eller produkter. Denne 
type projekter skal bevise den nye teknologis levedyg­
tighed ved en første anvendelse i tilstrækkelig stor 
målestok 
b) formidlingsprojekter; sådanne projekter tager sigte på 
i Fællesskabet at formidle kendskabet til de i litra a) 
omhandlede tekniker, processer eller produkter. 
Formålet med denne form for projekter er at fremme 
den første praktiske udnyttelse af ny teknologi, der 
allerede er blevet anvendt enten under forskellige 
økonomiske eller geografiske forhold eller med 
forskellig teknik, hvis en del af risikoen fortsat består. Artikel 3 
Denne forordnings anvendelsesområder er: 
— området »rationel energiudnyttelse« vedrørende akti­
viteter, der fører til en betydelig energibesparelse 
eller en omstrukturering af energiefterspørgslen, der 
kan forbedre miljøets kvalitet eller indebære en mere 
effektiv udnyttelse af el og varme 
— området »vedvarende energi« vedrørende udnyttelse 
af uudtømmelige energikilder 
— området »kul og andet fast brændsel« vedrørende ren 
forbrænding af kul og udnyttelse af affald herfra 
samt kulforgasning integreret i et kombineret 
gas-damp-kredsløb 
— området »kulbrinter« vedrørende efterforskning, 
udvinding, oplagring og transport af kulbrinter. 
En liste over anvendelsessektorerne for ovennævnte 
områder er anført i bilag I til IV. Kommissionen kan 
ændre disse lister på baggrund af udviklingen i markeds­
situationen for energi og/eller teknologi efter høring af 
det i artikel 8, stk. 3, omhandlede rådgivende udvalg. 
Artikel 4 
Hvis Kommissionen finder det nødvendigt, bl.a. når et 
behov ikke opfyldes, eller et betydeligt teknologisk frem­
skridt kan opnås gennem samarbejde mellem personer 
eller virksomheder i mindst to medlemsstater, tager den 
selv initiativ til at påbegynde eller samordne tilrettelæg­
gelsen af særlige projekter, »målrettede projekter«. 
Artikel 5 
Kommissionen kan indlede ledsageforanstaltninger 
såsom dem, der er fastsat i bilag V, og som tager sigte på 
at fremme anvendelsen af energiteknologi og dens 
gennemslagskraft på markedet. 
Artikel 6 
1. Ethvert projekt efter artikel 2 skal opfylde følgende 
betingelser: 
a) det skal føre til nye teknikker, processer eller 
produkter eller til ny anvendelse af allerede kendte 
teknikker, processer eller produkter med henblik på 
deres udbredelse 
11. 4. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 101/5 
b) det skal åbne perspektiver for teknisk og økonomisk 
levedygtighed 
c) det skal indeholde passende løsninger med hensyn til 
miljøbeskyttelse og sikkerhed 
d) det skal frembyde finansieringsvanskeligheder som 
følge af betydelige tekniske og økonomiske risici 
e) det skal kunne fremme udbredelsen af teknologi på 
markedet med henblik på senere udnyttelse heraf 
f) det skal indgives af erhvervsdrivende, der kan 
formidle ovennævnte teknikker, processer og 
produkter 
g) det skal i princippet indgives af mindst to uafhængige 
erhvervsdrivende i forskellige medlemsstater. 
Kommissionen kan dog acceptere undtagelser for 
projekter til en samlet omkostning på under 10 mio 
ECU. Disse undtagelser gælder: 
— enten for individuelle projekter: hvis projektet 
fremlægges af små og mellemstore virksomheder 
eller af en sammenslutning af sådanne eller af 
offentlige virksomheder, eller hvis den erhvervs­
drivende kan begrunde de særlige fordele ved, at 
en enkelt enhed gennemfører det pågældende 
projekt 
— eller for en hel sektor på baggrund af særlige 
forhold i denne sektor 
h) det skal principielt gennemføres på Fællesskabets 
område. Hvis hel eller delvis gennemførelse af et 
projekt i et tredjeland er i Fællesskabets interesse bl.a. 
på grund af projektets særlige karakteristika, kan der 
dog også ydes finansiel støtte til et sådant projekt. 
2. Med forbehold af, hvad der er fastsat i stk. 1, har 
følgende projekter fortrinsstilling: 
— projekter, der indgives af små og mellemstore virk­
somheder eller af en sammenslutning af sådanne 
— projekter som omhandlet i artikel 2, litra b), der skal 
gennemføres i tilbagestående områder som defineret i 
artikel 8 i Rådets forordning (EØF) nr. 2052/88 (1). 
3. Der er anført supplerende betingelser i bilag I til 
IV. 
(') EFT nr. L 185 af 15. 7. 1988, s. 9. Artikel 7 
1. Støtten til et projekt har form af et finansielt tilskud 
fra Fællesskabet, der ydes på betingelser, der er fastsat i 
følgende stykker samt i artikel 8, 10 og 13. 
2. Den finansielle støtte kan ydes til et projekt i dets 
helhed eller til et projekts forskellige faser. I sidstnævnte 
tilfælde fortsættes den finansielle støtte i de følgende 
faser, for så vidt som refusionskriterierne fastholdes, og 
Kommissionen er tilfreds med projektets afvikling uden 
at den tilsidesætter den kompetence, der er tillagt De 
Europæiske Fællesskabers budgetmyndighed. 
3. Den finansielle støtte må ikke overstige 40 % af de 
refusionsberettigede projektomkostninger med hensyn til 
de i artikel 2, litra a), omhandlede projekter (innova-
tionsprojekter) og de i artikel 4 omhandlede projekter 
(målrettede projekter); den må ikke overstige 30 % af de 
refusionsberettigede omkostninger med hensyn til de i 
artikel 2, litra b), omhandlede projekter (formidlingspro­
jekter). I alle tilfælde må den finansielle støtte ikke være 
mindre end 15 % af de refusionsberettigede omkost­
ninger. 
4. Støttebeløbets størrelse fastlægges særskilt for hvert 
projekt efter fremgangsmåden i artikel 8. Ved fastlæg­
gelsen af dette beløb tager Kommissionen hensyn til den 
del af risikoen, der direkte påhviler de ansvarlige for 
projektet, og anden allerede modtaget eller påregnet 
finansiel støtte, så det samlede offentlige støttebeløb i 
princippet ikke overstiger 49 % af de samlede projekt­
omkostninger. 
5. De offentlige myndigheder i medlemsstaterne yder i 
princippet ikke støtte, der overstiger 49 % af de samlede 
projektomkostninger. Enhver offentlig støtte skal 
meddeles Kommissionen. 
6. Kommissionen forbeholder sig ret til om nødven­
digt efter høring af det i artikel 8, stk. 3, omhandlede 
rådgivende udvalg at indføre andre finansielle meka­
nismer såsom rentegodtgørelse, garantifonde og overta­
gelse af kapitalinteresser. 
Artikel 8 
1. Projekterne indgives af personer eller virksomheder 
i Fællesskabet, herunder små og mellemstore virksom­
heder, enkeltvis eller i forening efter indkaldelse af 
forslag på et eller flere af de i artikel 3 omhandlede 
anvendelsesområder, der offentliggøres i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende i overensstemmelse med denne 
forordning. 
Nr. C 101/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 4. 89 
2. Kommissionen angiver i indkaldelserne af forslag, 
hvilke sektorer der har førsteprioritet ved udvælgelsen af 
projekter, og den liste over prioriteterne, som Kommis­
sionen har udarbejdet efter høring af det i stk. 3 
omhandlede rådgivende udvalg. Den angiver også, hvilke 
oplysninger ansøgeren skal anføre med henblik på 
udvælgelsen af projekterne. 
3. Kommissionen beslutter at yde finansiel støtte til 
projekterne på grundlag af ansøgerens oplysninger og 
efter høring af et rådgivende udvalg, der består af to 
repræsentanter pr. medlemsstat, og som har Kommissio­
nens repræsentant som formand. Udvalget mødes med 
forskellig sammensætning for hvert af de i artikel 3 
opregnede anvendelsesområder. 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget oven­
nævnte projekter. Udvalget afgiver en udtalelse om disse 
projekter, i givet fald ved afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har 
hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning 
indføres i mødeprotokollen. 
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets 
udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den 
har taget hensyn til dets udtalelse. 
4. Høringen af det i stk. 3 omhandlede udvalg er ikke 
påkrævet for projekter til en samlet omkostning på under 
100 000 ECU. 
5. Kommissionens beslutning meddeles straks Rådet, 
Parlamentet samt medlemsstaterne. 
Artikel 9 
Ved anvendelsen af denne forordning sørger Kommis­
sionen for koordinering med andre foranstaltninger i 
forbindelse med andre fællesskabsprogrammer, der tager 
sigte på forskning og udvikling, innovation og teknologi­
overførsel, formidling og udnyttelse af forskningsresul­
tater. 
Artikel 10 
1. Den kontrahent, der er ansvarlig for gennemfø­
relsen af et projekt, hvortil der ydes støtte fra Fælles­
skabet, forpligter sig til at udnytte eller lette udnyttelsen 
af de pågældende teknikker, processer eller produkter 
efter vellykket afprøvning, samt til at gøre det muligt, at 
de opnåede resultater videreformidles. Overholder 
kontrahenten ikke denne forpligtelse, kan Kommissionen 
kræve hel eller delvis tilbagebetaling af den finansielle 
støtte. 2. Kommissionen sørger i samarbejde med de berørte 
organer i medlemsstaterne for at sikre videreformidling 
og anvendelse af projekter, som gennemføres i henhold 
til denne forordning og Rådets forordning (EØF) nr. 
1302/78 ('), (EØF) nr. 1303/78 (2), (EØF) nr. 
1971/83(3), (EØF) nr. 1972/83 (4) og (EØF) nr. 
3640/85 (5), og at opfordre til udnyttelsen heraf. Den 
træffer passende foranstaltninger for at nå dette mål i 
forbindelse med de i artikel 5 nævnte foranstaltninger, 
herunder også om nødvendigt en passende bistand til 
kontrahenten. 
Artikel 11 
De kontrakter mellem Fællesskabet og de i artikel 13 
omhandlede personer, der er nødvendige for gennemfø­
relsen af de projekter, der udvælges ifølge nærværende 
forordning, indeholder bestemmelser om hver parts 
rettigheder og forpligtelser, herunder bestemmelserne om 
formidling, beskyttelse og udnyttelse af projektresulta­
terne og eventuel tilbagebetaling af støtten. 
Artikel 12 
Med forbehold af artikel 10 har de oplysninger, som 
Kommissionen indhenter i medfør af nærværende 
forordning, en fortrolig karakter. 
Artikel 13 
Ansvaret for ethvert projekt påhviler en fysisk eller juri­
disk person, der er oprettet i henhold til de i medlems­
staterne gældende retsregler, eller en sammenslutning af 
sådanne, der er solidarisk ansvarlige. 
Artikel 14 
Fællesskabets støtte må ikke ændre konkurrencevilkårene 
på en måde, der er uforenelig med Traktatens bestem­
melser. 
Artikel 15 
Kommissionen forelægger Rådet og Parlamentet en peri­
odisk rapport om gennemførelsen af denne forordning 
og overensstemmelse mellem de nationale foranstalt­
ninger og Fællesskabets foranstaltninger med henblik på 
en evaluering af de opnåede resultater. 
Artikel 16 
De beløb, der skal ydes i henhold til denne forordning, 
opføres hvert år på De Europæiske Fællesskabers almin­
delige budget. 
') EFT nr. L 158 af 16. 6. 1978, s. 3. 
;2) EFT nr. L 158 af 16. 6. 1978, s. 6. 
;5) EFT nr. L 195 af 19. 7. 1983, s. 1. 
;4) EFT nr. L 195 af 19. 7. 1983, s. 6. 
's) EFT nr. L 350 af 27. 12. 1985, s. 29. 
22. 4. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 101/7 
Disse bevillinger dækker den finansielle støtte, der skal 
ydes til de i artikel 2, stk. 2, og artikel 4 omhandlede 
projekter, samt til de i artikel 5 omhandlede foranstalt­
ninger, og udgifterne til gennemførelsen af denne 
forordning. 
Artikel 17 
Rådets forordning (EØF) nr. 3639/85 (') og (EØF) nr. 
3640/85 gælder fortsat for projekter, der indgives som 
følge af indkaldelse af forslag, der offentliggøres i 
medfør af samme forordninger. 
Artikel 18 
Ved udløbet af Rådets afgørelse 87/516/Euratom, EØF 
af 28. september 1987 om rammeprogrammet for Fælles­skabets aktioner inden for forskning og teknologisk 
udvikling (2) søger Kommissionen for det nuværende 
programs samordning med rammeprogrammet for forsk­
ning og teknologisk udvikling. 
Artikel 19 
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø­
relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Den anvendes indtil den 31. december 1994. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og 
gælder umiddelbart i hver medlemsstat. 
(') EFT nr. L 350 af 27. 12. 1985, s. 25. (2) EFT nr. L 302 af 24. 10. 1987, s. 1. 
BILAG I 
RATIONEL UDNYTTELSE AF ENERGI 
Liste over anvendelsessektorer (jf. artikel 3) og supplerende betingelser (jf. artikel 6, stk. 3). 
1. Bygninger 
1.1. Enkel og besparende teknik til energimæssig forbedring af bestående bygninger ved demonstration 
af mere effektive metoder eller teknikker til: 
— opvarmning/luftkonditionering af lokaler 
— produktion af varmt brugsvand 
— varmeregulering, varmekontrol og varmeregnskab 
— forbedring af selve bygningernes varmebesparende egenskaber (isolation og lufttæthed) 
— genvinding af varme fra udsugningsluft. 
1.2. Anvendelse af nye processer eller produkter, som kan anvendes ved opførelse af nybygninger med 
et opvarmet rumfang på mindst 2 000 m3, og som tager hensyn til problemerne i forbindelse med 
kondensation, ventilation og termisk træghed samt til forskrifterne for brandsikring og sikkerhed. 
1.3. Projekter, der tager sigte på nye ideer om fjernvarme til byer eller kvarterer. 
2. Industrien 
2.1. Projekter, som har til formål at ændre produktionsprocessen væsentligt ved hjælp af højteknologi 
for derved at opnå en betydelig reduktion af energiforbruget pr. produceret enhed på acceptable 
økonomiske vilkår. 
2.2. Projekter, som drejer sig om iværksættelse af nyskabende teknologier eller udnyttelse af nyt udstyr 
med henblik på: 
— at reducere energiforbruget ved rationalisering af en allerede eksisterende produktionsproces 
— at genvinde residualvarmen især ved lav temperatur bl.a. ved hjælp af nyskabende varmevekslere 
og ny teknik for varmeoplagring. 
Nr. C 101/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 4. 89 
2.3. Projekter, der bygger på allerede afprøvede teknikker, såfremt kombinationen af flere af disse 
teknikker udgør en fornyelse og/eller anvendelse af en eller flere kendte teknologier til et nyt 
formål, indebærer en særlig risiko. 
2.4. Projekter, der ud over energieffektivitet tager sigte på andre mål såsom forbedring af produkternes 
kvalitet eller automatisering, for så vidt energimålsætningen er dominerende. 
2.5. Projekter, der tager sigte på at beskytte miljøet 
— ved formindsket udledning af forurenende stoffer i atmosfæren og overfladevand 
— ved bortskaffelse af affald. 
2.6 Projekter, der gør det muligt bedre at styre energiforbruget ved hjælp af ny og reproducerbar 
mikroelektronik. 
2.7. Projekter, der har til formål at forøge energieffektiviteten ved forarbejdning af landbrugsprodukter. 
Supplerende betingelser vedrørende punkt 2.5 og 2.7: 
Ad punkt 2.5: 
For så vidt disse projekter: -
— forøger anlæggenes energieffektivitet 
— forhindrer en stigning i energiforbruget som følge af anvendelsen af miljøbeskyttelsesnormer. 
Ad punkt 2.7: 
Projekterne skal være i overensstemmelse med Fællesskabets hovedlinjer for landbrugspolitikken. 
3. Energi-, el- og varmesektoren 
3.1. Mere effektive metoder til produktion af varme og/eller el til kollektiv anvendelse; metoder til 
udnyttelse af residualvarme i energisektoren bl.a. i fjernvarmenet; demonstration af nye systemer 
for at hæve temperaturen af laventalpivarme med henblik på varmeforsyning via fjernvarmenet. 
3.2. Mere effektive metoder til store elværkers transport og distribution af el (styring af netbelastningen, 
oplagring osv.). 
3.3. Projekter, der tager sigte på bedre at styre fjernvarmenettene (fornyende dags- og sæsonvarmeak-
kumulatorer, nye metoder til styring af nettene osv.). 
4. Transport og byinfrastrukur 
4.1. Projekter vedrørende udvikling af komponenter, der tager sigte på at forbedre køretøjers og/eller 
transportsystemers effektivitet. 
4.2. Projekter, der tager sigte på en mere effektiv regulering af trafikken bl.a. i byer, og som er meget 
miljøvenlige. 
4.3. Projekter, der tager sigte på at fremme anvendelsen af alternative brændstoffer i vejkøretøjer. 
4.4. Projekter, der vedrører optimal udnyttelse af byinfrastrukturen, og som kan bringe bedre løsninger 
og besparelser i det treleddede forhold energi-miljø-beskæftigelse. 
Supplerende betingelser for projekterne i punkt 4.3 og 4.4: 
Ad punkt 4.3: 
Forslagene skal have en positiv virkning på det energimæssige og det miljømæssige plan samt teknisk og 
økonomisk set lovende fremtidsudsigter i det mindste for visse dele af transportmarkedet (f.eks.: 
bybusser, køretøjer i fast rutefart). 
Ad punkt 4.4: 
I behørigt begrundede tilfælde kan støtten begrænses til kun at omfatte gennemførlighedsundersøgelsen 
og/eller egnethedsundersøgelsen. 
22. 4. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 101/9 
BILAG II 
UDNYTTELSE AF VEDVARENDE ENERGIKILDER 
Liste over anvendelsessektorer (jf. artikel 3) og supplerende betingelser (jf. artikel 6, stk. 3). 
1. Solenergi 
1.1 TERMISKE ANVENDELSER 
Anvendelsessektorer 
Omformning af solenergi til varmeenergi ved hjælp af aktive og/eller passive processer i: 
— bygninger undtagen svømmebassiner 
— industri 
— landbrug og gartneri. 
Supplerende betingelser 
— systemer, der udelukkende er beregnet til produktion af varmt brugsvand, er udelukket 
— husklyngerne skal omfatte mindst fem enfamiliehuse 
— der skal rettes en særlig opmærksomhed mod bygningernes og solfangernes arkitektoniske 
aspekter. 
1.2. FOTOELEKTRISKE ANVENDELSER 
Anvendelsessektorer 
Omformning af solenergi til elenergi ved fotoelektriske processer til forsyning på fortrinsvis isole­
rede steder: 
— af huse, husklynger, små landsbyer, telekommunikationsmidler, signal- og alarmanlæg 
— af pumpe- og rensningsanlæg eller afsaltning af vand 
— andre passende anvendelser undtagen offentlig belysning. 
Supplerende betingelser 
— husklyngerne skal omfatte mindst fem enfamiliehuse 
— der skal rettes en særlig opmærksomhed mod de miljømæssige og arkitektoniske aspekter ved 
installering og indretning af fotoelektriske elementer. 
2. Energi på basis af biomasse, landbrugsprodukter og affald 
Anvendelsessektorer 
— direkte eller indirekte energimæssig udnyttelse af biomasse samt af enhver form for plante-, dyre-, 
by- og industriaffald (') og planter, som dyrkes specielt med henblik herpå 
anvendelse af teknologi for produktion af biomasse til energiformål og for omdannelse af biomasse, 
landbrugsprodukter og affald med henblik på at producere forædlet affaldsbrændsel samt projekter, 
der indebærer anvendelse af disse forædlede produkter, der medfører en direkte eller indirekte ener­
giudnyttelse. 
Supplerende betingelser 
Projekterne skal være i overensstemmelse med retningslinjerne for miljø og landbrug i Fællesskabet. 
(') Bortset fra affald, der tages i betragtning i forbindelse med teknologiske projekter vedrørende fast brændsel 
(se bilag III). 
Nr. C 101/10 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 4. 89 
3. Geotermisk  energi 
A nvendelsessekto  rer 
— opvarmning  af boliger,  offentlige  lokaler,  væksthuse  samt  akvakultur  og dambrug 
— udnyttelse  af varmen  i industriprocesser  (f.eks.  tørring  og afsaltning  af havvand) 
— elproduktion,  herunder  organiske  Rankine-kredsløb  til udnyttelse  af ressourcer  med  middelentalpi 
— de  foregående  anvendelser  i kombination,  i kaskader  eller  afvekslende. 
Supplerende  betingelser 
Projekterne  på disse  områder  skal  tage  sigte  på: 
— udnyttelse  af geotermiske  ressourcer  i nye  områder  eller  nye  reservoirer  i kendte  områder 
— udarbejdelse  af ny teknik  og teknologi  med  henblik  på at formindske  omkostningerne  ved  arbejde  i 
undergrunden  eller  i overfladen,  opnå  optimal  udnyttelse  af det  disponible  geotermiske  potentiel  og 
løse problemerne  vedrørende  korrosion,  aflejring  af udfældede  stoffer,  reinjektion  eller  tilstopning. 
4. Vandkraft 
Anvendelsessekto  r 
Produktion  af el, der  skal  ledes  ud i det offentlige  elnet  eller  aftages  privat. 
Supplerende  betingelser 
— den  nominelle  effekt  skal  være  under  3 000  kW 
— projektet  skal  give  nye  ideer  om  design,  konstruktion,  materialer  samt  drifts-  og kontrolmetoder  for 
at forbedre  den  økonomiske  levedygtighed  eller  andre  betydelige  faktorer  (f.eks.  pålidelighed) 
— ved  indretningen  af anlæggene  skal  der  tages  hensyn  til kravene  til miljøbeskyttelse. 
5. Vindkraft 
A n vendelsessekto  r 
Oprettelse  af vindmølleparker  med  henblik  på elproduktion. 
Supplerende  betingelser 
— vindmølleparkerne  skal  mindst  omfatte  fem  vindmøller,  der  har  en  samlet  nominel  effekt  på 
over  150  kW 
— de  valgte  tekniske  løsninger  skal  gøre  det  muligt  at formindske  investeringsomkostningerne  og 
maksimalt  udnytte  de disponible  vindressourcer  med  henblik  på at forbedre  projekternes  økonomiske 
levedygtighed 
— der  skal  rettes  en særlig  opmærksomhed  mod  miljøaspekterne 
— Fællesskabets  finansielle  tilskud  til vindmølleparkprojekter  begrænses  til 30 % af de samlede  refu-
sionsberettigede  omkostninger,  der  i dette  tilfælde  defineres  som  overprisen  for  oprettelsen  af en 
vindmøllepark  i forhold  til et traditionelt  anlæg  for  elproduktion. 
22. 4. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 101/11 
BILAG III 
KUL OG ANDET FAST BRÆNDSEL 
Liste over anvendelsessektorer (jf. artikel 3) og supplerende betingelser (jf. artikel 6, stk. 3). 
I denne forordning forstås ved kul og andet fast brændsel: antracit, stenkul, brunkul og andet afledt 
brændsel. Dette begreb udvides endvidere til at omfatte tørv, når det drejer sig om forbrænding. 
1. Forbrænding 
Anvendelsessektorer 
Ny eller forbedret teknik for ren forbrænding samt ren forbrænding af affald, der stammer fra behand­
ling af kul og andet fast brændsel: 
— cirkulerende fluidiseret leje, især til udnyttelse af dårlig eller vanskelig brændsel 
— tryksat fluidiseret leje 
— brændere med ringe produktion af NOx 
— produktion og forbrænding af ultrarent kul, herunder i blandingen kul-vand 
— rensning af røg med høj temperatur. 
Supplerende betingelser 
Forbrændingsprojekterne omfatter ikke: 
— fluidiseret leje med ens lufttryk hele tiden, undtagen når det drejer sig om projekter, der tager sigte 
på bortskaffelse af affald fra anvendelsen af kul 
— blandinger af kul og flydende brændsel, hvor der anvendes urenset kul 
— pulveriseret kul undtagen ovennævnte kul, medmindre der foreslås en uventet teknologisk nyska­
belse. 
For særlig vigtige anses anvendelser, der tager sigte på privat elproduktion og elproduktion på basis af 
tryksat fluidiseret leje. 
2. Omformning 
Anvendelsessektorer 
Omdannelse af kul og andet fast brændsel til luftformige eller flydende produkter, der kan forbedre 
Fællesskabets energiforsyningssituation med hensyn til indførsel af kulbrinter: 
— produktion af gas med høj brændværdi til anvendelse i industrien 
— fortsættelse af de aktiviteter, der blev påbegyndt i forbindelse med forordning (EØF) nr. 1302/78, 
(EØF) nr. 1971/83, (EØF) nr. 2125/84 og (EØF) nr. 3640/85. 
Supplerende betingelser 
— for projekter af anden prioritet anses projekter, der tager sigte på produktion af syntetisk gas og 
pyrolyse 
— projekter, der tager sigte på produktion af syntetisk naturgas, er udelukket 
— likvefaktionsprojekter undtagen projekter, der allerede er i gang i forbindelse med ovennævnte 
forordninger, eller projekter, der skal gennemføres uden for Fællesskabet på basis af teknologi, som 
Kommissionen har finansieret på grundlag af de samme forordninger, er udelukket. 
3. Affald 
Anvendelsessektorer 
Udnyttelse, behandling eller berigelse af luftformigt, flydende eller fast affald, der opstår ved anven­
delsen af kul og andet fast brændsel: 
Nr. C 101/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 4. 89 
— anvendelse af aske, der dannes ved forbrænding i fluidiseret leje, som råstof til byggeriet eller frem­
stilling af råstoffer til byggeriet 
— nye røgrensningsmetoder. 
4. Forgasning integreret i kombineret produktion gas/damp 
Projekter, der tager sigte på elproduktion i et modul, der omfatter en gasgenerator, der producerer en 
gas, der direkte forbrændes i en gasturbine og et termodynamisk dampkredsløb. Der skal gøres brug af 
helt nye konstruktioner. 
Særlige betingelser 
Projekterne i denne sektor skal: 
— gennemføres på Fællesskabets område 
— gennemføres ved et samarbejde mellem flere virksomheder, hvoraf mindst én skal være et elværk, i 
flere medlemsstater. Der vil blive givet forrang til projekter, hvor der gøres brug af det bredest 
mulige samarbejde inden for Fællesskabet 
— have en minimumseffekt på 150 MW (e) 
— omfatte en gasgenerator, som der er ydet fællesskabsstøtte til i forbindelse med demonstrationspro­
grammet for energi 
— værkets virkningsgrad skal være betydelig højere end klassiske kraftværkers, så udledningerne af 
kuldioxid kan formindskes. 
I forbindelse med projekterne vedrørende forgasning integreret i et kombineret kredsløb har Kommis­
sionen fuld ret til at deltage i de møder, som organerne for projekternes forvaltning awiolder. 
BILAG IV 
KULBRINTER 
Liste over anvendelsesområder (jf. artikel 3) og supplerende betingelser (jf. artikel 6, stk. 3). 
De projekter, der er refusionsberettigede i henhold til nærværende forordning, er projekter af innovativ 
karakter, der svarer til definitionen i artikel 2, stk. 1 og stk. 2, litra a), og dem, der svarer til definitionen i 
artikel 4 i forordningen. 
Disse projekter vedrører efterforskning, produktion, transport og oplagring af flydende og luftformige 
kulbrinter enten på land eller offshore. Projekter vedrørende raffinering er udelukket. 
Projekter såsom dem, der er defineret i artikel 2, stk. 2, litra b), er udelukket fra dette anvendelsesområde. 
BILAG V 
Ledsageforanstaltninger (artikel 5): 
a) evaluering og analyse af markedsforholdene og markedsmulighederne (herunder eventuelle gennemfør­
lighedsundersøgelser) 
b) udbredelse af oplysninger om og resultater af projekter med henblik på en større formidling af viden i 
Fællesskabet 
c) målekampagner, opfølgning, revision af projekter og sektorbestemt energisyn 
d) fora for teknologisk samarbejde 
e) tilskyndelse til industrisamarbejde med tredjelande 
f) uddannelse af personale 
g) bistand fra regionale institutioner, der samarbejder om ovennævnte aktiviteter.