DA Den Europæiske Unions Tidende C 24/34

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Den nordlige dimension og handlingsplanen herfor«

(2006/C 24/11)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 10. februar 2005 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at udarbejde en udtalelse om: »Den nordlige dimension og handlingsplanen herfor«.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Sektion for Eksterne Forbindelser, som udpegede Filip Hamro-Drotz til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 8. september 2005.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 420. plenarforsamling den 28.-29. september 2005, mødet den 28. september, følgende udtalelse med 163 stemmer for, 2 imod og 9 hverken for eller imod:

Politikken for EU's nordlige dimension blev etableret i 1999. Politikken for den nordlige dimension indgår i EU's politik for eksterne forbindelser og dens mål er at forbedre velfærden for den nordlige del af Europa gennem regionalt og grænseoverskridende samarbejde. Den nordlige dimension omfatter Østersøområdet og den arktiske region. Den nordlige dimension gennemføres inden for rammerne af henholdsvis partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Rusland og aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS — Norge, Island). Efter EU's udvidelse har politikken for den nordlige dimension udvidet sine aktiviteter med Rusland, især de nordvestlige regioner.

EU-Rusland-forbindelserne er blevet styrket gennem vedtagelsen af de »fire fælles rum«. I maj 2005 nåede man til enighed (køreplanerne) om, hvordan de fælles rum skal etableres. Rusland forhandler også om optagelse i Verdenshandelsorganisationen (WTO), hvilket ville fremme samhandelen og det økonomiske samarbejde mellem EU og Rusland. Den almene udvikling i EU-Rusland-forbindelserne er også en drivkraft i den nordlige dimension.

Det planlægges at knytte den nordlige dimension tættere sammen med EU-Rusland-samarbejdet. Dette aspekt nævnes i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 16.-17. juni 2005: Det Europæiske Råd ser med tilfredshed på resultaterne af det 15. topmøde mellem EU og Rusland, der blev afholdt den 10. maj 2005, især vedtagelsen af køreplanerne for skabelse af de fire fælles rum. ... Gennemførelsen af køreplanerne vil gøre det muligt at styrke det strategiske partnerskab mellem EU og Rusland samt det regionale samarbejde, navnlig inden for rammerne af den nordlige dimension.

Der henvises også til politikken for den nordlige dimension i EU-Rusland-køreplanerne for de fælles rum, især under rubrikken fælles økonomisk rum: »Der vil blive taget hensyn til gennemførelsen af tiltag under det fælles økonomiske rum, prioriteringer fastlagt i fællesskab inden for rammerne af regionale organisationer og initiativer, f.eks. Østersørådet, den nordlige dimension osv.« (o.a.: foreligger p.t. ikke på dansk)

EØSU besluttede i foråret 2005 at udarbejde en udtalelse om den nordlige dimension, som bygger på udvalgets hidtidige arbejde om den nordlige dimension. Udtalelsen vil udgøre EØSU's bidrag til den ministerkonference om den nordlige dimension, som finder sted i november 2005.

1. Målsætninger og prioritetsområder for Anden handlingsplan for den nordlige dimension, 2004-2006

1.1 Anden handlingsplan for den nordlige dimension (1) trådte i kraft i januar 2004.

1.2 Anden handlingsplan dækker fem prioritetsområder: — økonomi, erhvervsliv, infrastruktur, — menneskelige ressourcer, uddannelse, videnskabelig forskning og sundhed, — miljø, nuklear sikkerhed og naturressourcer, — grænseoverskridende samarbejde og regionaludvikling, — retlige og indre anliggender.

1.3 Anden handlingsplan tager også højde for specifikke regioner: Kaliningrad og den arktiske region. Handlingsplanen tilskynder alle involverede parter til at gennemføre fælles tiltag for at styrke den økonomiske politik, beskæftigelsespolitikken og socialpolitikken.

1.4 Anden handlingsplan beskriver forskellige muligheder for tiltag på disse områder, men overlader den praktiske udførelse af tiltagene til interesserede aktører. Den nordlige dimension har intet eget budget, men finansieres fra forskellige EU-programmer (bl.a. Tacis), de relevante regeringer samt internationale finansieringsinstitutioner (NIB — Nordisk Investeringsbank, EBRD — Den Europæiske Bank for Økonomisk Genopbygning og Udvikling osv.).

1.5 Kommissionen udarbejder årlige statusrapporter om gennemførelsen af Anden handlingsplan. Den årlige statusrapport i 2004 nævner en meget lang række aktiviteter på de fem prioritetsområder. Rapporten henviser også til EØSU's konklusion, at civilsamfundsorganisationerne er alt for ringe bekendt med aktiviteterne vedrørende den nordlige dimension og ønsker bedre information af borgerne og yderligere inddragelse af de regionale organisationer i gennemførelsen og overvågningen af aktiviteterne.

1.6 Gennemførelsen af Anden handlingsplan overvåges årligt: Et møde mellem højtstående embedsmænd fandt sted i 2004, en ministerkonference i 2005 og et møde mellem højtstående embedsmænd er berammet til anden halvdel af 2006.

2. Den nordlige dimension og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU)

2.1 Anden handlingsplan efterlyser, at Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) bidrager til gennemførelsen af handlingsplanen for den nordlige dimension: »For at grupper i civilsamfundet kan deltage i undersøgelsen af, hvilke fremskridt der er gjort under handlingsplanen, vil det også være godt, hvis Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg kunne organisere et forum en gang om året om gennemførelsen af handlingsplanen, hvor repræsentanter fra de sociale og økonomiske organisationer, der er repræsenteret i udvalget, kunne samles. (2)«

2.2 Anmodningen byggede på EØSU's bidrag i de foregående år: udtalelserne om »Forbindelserne mellem Den Europæiske Union og landene omkring Østersøen« (3), »EU's nordlige dimension, herunder også forbindelserne med Rusland« (4), »Den nordlige dimension: Handlingsplan for den nordlige dimension i EU's eksterne og grænseoverskridende politik 2000-2003« (5) og »Det strategiske partnerskab mellem EU og Rusland: hvad bliver de næste skridt« (6); erklæringerne på den nordlige dimensions ministermøder i 1999, 2001 og 2002; konklusionerne fra de to konferencer (fora) om den nordlige dimension, som EØSU afholdt i 2001 og 2003.

2.3 EØSU tog positivt imod Kommissionens anmodning og besluttede at indsamle information om det organiserede civilsamfunds synspunkter om: — civilsamfundsorganisationernes kendskab til og inddragelse i gennemførelsen af Anden handlingsplan for den nordlige dimension, enten gennem anmodede aktiviteter eller aktiviteter på eget initiativ; — civilsamfundsorganisationernes udtalelser og henstillinger vedrørende Anden handlingsplans indhold og gennemførelse.

2.4 Civilsamfundsorganisationernes synspunkter blev i 2004 indsamlet via et spørgeskema, der udsendtes til en bred vifte af civilsamfundsorganisationer i de berørte lande og via studierejser til Gdansk, Kaliningrad og Riga.

3. EØSU's konklusioner og henstillinger i 2004

3.1 EØSU deltog på mødet for højtstående embedsmænd i oktober 2004 og fremlagde konklusioner og henstillinger i en rapport til mødet. (7)

3.2 Den generelle konklusion om civilsamfundsorganisationernes deltagelse i Anden handlingsplan for den nordlige dimension lød: — De er generelt meget ringe orienteret om den nordlige dimension; — de er kun i yderst beskeden grad engageret i gennemførelsen af Anden handlingsplan; — de har ingen funktion (undtagen via EØSU's aktiviteter) i overvågningen af gennemførelsen. Situationen på disse tre områder synes at være mere positiv i regionens »gamle« EU-medlemsstater end i de øvrige stater. Blandt de civilsamfundsorganisationer, man tog kontakt til, var der en udbredt interesse for mere information om den nordlige dimension og Anden handlingsplan for den nordlige dimension, for at deltage i projekter og i overvågningen, både på nationalt og europæisk plan. EØSU foreslog bedre information til civilsamfundsorganisationerne om Anden handlingsplan samt inddragelse af dem i planens gennemførelse og overvågning. EØSU tilbød at bistå i informations- og overvågningsaktiviteter på europæisk plan, men understregede samtidig, at aktiviteterne vedrørende den nordlige dimension primært bør finde sted på subregionalt, nationalt og lokalt niveau og have til formål at inddrage myndigheder og interesserede civilsamfundsorganisationer i et konstruktivt samarbejde. EØSU støttede Anden handlingsplans princip (8) om, at civilsamfundets repræsentanter bør tilskyndes til at deltage i de højtstående embedsmænds årlige møder. Det blev også foreslået, at EU bør overveje visse yderligere aspekter i Anden handlingsplans programperiode: — Den nordlige dimension skal have en større profil i EU-Rusland-forbindelserne og i udviklingen af EU's naboskabspolitik; — Der skal afholdes et møde om den nordlige dimension i regionen, herunder Kaliningrad (civilsamfundsorganisationerne i regionen vil have stor gavn heraf); — Det skal gøres lettere at finansiere små projekter, hvis formål er at tilskynde til grænseoverskridende kontakter mellem regionens civilsamfundsorganisationer; — Det skal klargøres, hvilke EU-ressourcer der er tilgængelige for finansiering af projekter vedrørende den nordlige dimension (det organiserede civilsamfund har svært ved at finde finansieringskilder); — Der er brug for bedre information i regionen, bl.a. Kaliningrad, om EIB og andre finansielle ressourcer, der kan indgå som partnere i potentielle projekter vedrørende den nordlige dimension; — Man skal overveje, hvordan der kan tages behørigt hensyn til den nordlige dimension i forbindelse med forberedelsen af EU's nye finansielle ramme for 2007-2013.

3.3 Disse henstillinger er fortsat relevante.

4. EØSU's løbende kontakter med civilsamfundsorganisationerne om den nordlige dimension

4.1 EØSU påpegede i 2004-rapporten, at det ønsker at bidrage til ministerkonferencen i 2005 samt til de højtstående embedsmænds møde i 2006 på grundlag af samme kriterier som i 2004.

4.2 EØSU har i forbindelse med den nyligt oprettede kontaktgruppe for Østeuropa gennemført aktiviteter vedrørende den nordlige dimension. Kontaktgruppen for Østeuropa består af EØSU-medlemmer og varetager udvalgets aktiviteter rettet mod de østeuropæiske lande. Målet med disse aktiviteter er at støtte EU's politikker for at styrke forbindelserne med de østeuropæiske lande, bidrage med civilsamfundsorganisationernes synspunkter i den sammenhæng og knytte direkte kontakter med civilsamfundsaktører i disse lande.

4.3 EØSU har spredt information om den nordlige dimension via sine egne kontakter og ved at gøre opmærksom på Kommissionens informationssystem for den nordlige dimension.

4.4 EØSU har som led i forberedelsen af udtalelsen omdelt et spørgeskema til ca. 100 civilsamfundsorganisationer i juni 2005. Udvalget har også diskuteret den nordlige dimension med russiske civilsamfundsorganisationer under forberedelsen af udtalelsen om forbindelserne mellem EU og Rusland. Konklusionerne i denne udtalelse afspejler derfor også synspunkterne hos partnerlandenes civilsamfundsorganisationer.

5. Konklusioner baseret på EØSU's undersøgelse i 2005

5.1 Det almene kendskab til den nordlige dimension

5.1.1 Undersøgelsen af offentlighedens kendskab til Anden handlingsplan for den nordlige dimension blev udført i juni 2005. Spørgeskemaer blev udsendt til forskellige civilsamfundsorganisationer i de lande, som hovedsagelig er omfattet af handlingsplanen og dens aktiviteter (de baltiske og nordiske lande, Tyskland, Rusland, herunder Kaliningrad, og Polen). Spørgeskemaet efterlyste synspunkter om samme aspekter som foregående år: a) civilsamfundsaktørernes kendskab til den nordlige dimension og Anden handlingsplan om den nordlige dimension, b) det organiserede civilsamfunds syn på den nordlige dimension og c) det organiserede civilsamfunds deltagelse i gennemførelsen og overvågningen af Anden handlingsplan.

5.1.2 Man modtog kun 20 svar, hvilket viser, at der fortsat er et meget ringe kendskab til den nordlige dimension og Anden handlingsplan. Det blev yderligere bekræftet af svarene på spørgeskemaerne — selv om hovedparten af civilsamfundsorganisationer svarede, at de havde et vist kendskab til den nordlige dimension og Anden handlingsplan, var det kun i nogle tilfælde tydeligt, at de havde et egentligt kendskab til Anden handlingsplan. En tredjedel af civilsamfundsorganisationerne svarede, at de havde hørt om den nordlige dimension og Anden handlingsplan, men det var tydeligt, at de ikke var bekendt med dens mål og indhold.

5.1.3 Visse aktører synes at kende til de få offentligt-private partnerskaber i den nordlige dimension, frem for alt miljøpartnerskabet (NDEP). Adskillige civilsamfundsorganisationer har desuden noteret den nordlige dimension i forskellige regionale organisationer i Østersøområdet, først og fremmest Østersørådet. Netværkene af arbejdstagere (»Business Advisory Council«) og fagforeninger (BASTUN — »Baltic Sea Trade Union Network«) har også fremmet kendskabet til den nordlige dimension blandt deres medlemmer.

5.1.4 Anden handlingsplan for den nordlige dimension betragtes af nogle aktører som et program, der ikke vedrører det organiserede civilsamfund, men snarere er tænkt som et politisk projekt for regionalt samarbejde mellem regeringerne og de relevante myndigheder. Det synes at være tilfældet trods Kommissionens bestræbelser på at give borgerne bedre information via den nordlige dimensions informationssystem-initiativet.

5.2 Information til og inddragelse af det organiserede civilsamfund i de lokale myndigheders aktiviteter vedrørende den nordlige dimension

5.2.1 Svarene på spørgeskemaerne viser klart, at regeringer, myndigheder og andre sammenslutninger kun har taget få initiativer til at informere og inddrage det organiserede civilsamfund i Anden handlingsplan for den nordlige dimension. Kun få af svarene bekræftede et sådant engagement. De relevante myndigheder har imidlertid i visse lande taget initiativ til seminarer og workshops om Anden handlingsplans gennemførelse. Det samme gælder de regionale organer.

5.2.2 Kun få civilsamfundsorganisationer har på eget initiativ været inddraget i Anden handlingsplan. Det gælder aktiviteter med henblik på at styrke investeringsvilkårene i den nordlige dimensions område, samarbejdet med andre sammenslutninger i den nordlige dimensions lande, debatten om den nordlige dimensions fremtid og den generelle interesse for den nordlige dimensions udvikling.

5.3 Den generelle holdning til den nordlige dimension og Anden handlingsplan

Alt i alt er synet på den nordlige dimension og Anden handlingsplan ret positivt, om end der er visse undtagelser. Et flertal af civilsamfundsorganisationerne har enten et positivt eller temmelig positivt syn på den nordlige dimension og Anden handlingsplan, mens nogle få civilsamfundsorganisationer har en negativ vurdering og visse civilsamfundsorganisationer slet ingen holdning, primært på grund af manglende viden om aktiviteterne vedrørende den nordlige dimension og Anden handlingsplan.

5.4 De vigtigste områder i Anden handlingsplan for den nordlige dimension

Der synes at herske bred enighed om, hvilke områder i Anden handlingsplan civilsamfundsorganisationernes lande anser for vigtigst. Civilsamfundsorganisationerne anførte områderne økonomi, erhvervsliv, infrastruktur, miljø, nuklear sikkerhed og naturressourcer, grænseoverskridende samarbejde og regionaludvikling som de områder, der har størst betydning i Anden handlingsplan. Områderne retlige og indre anliggende, Kaliningrad og det arktiske samarbejde synes at være af mindre interesse for civilsamfundsorganisationerne.

Områder i Anden handlingsplan Antal gange, de er nævnt Økonomi, erhvervsliv, infrastruktur ************** Menneskelige ressourcer, uddannelse, videnskabelig forskning og sundhed ****** Miljø, nuklear sikkerhed og naturressourcer ************ Grænseoverskridende samarbejde og regionaludvikling ********** Retlige og indre anliggender *** Kaliningrad ***** Det arktiske samarbejde ****

5.5 Prioriterede tiltag

Ifølge civilsamfundsorganisationerne bør følgende tiltag prioriteres på ovennævnte områder:

— Arbejdsmarkedsspørgsmål, beskæftigelse og social dialog

— Fremme af små og mellemstore virksomheder

— Fremme af handel og økonomiske forbindelser

— Bedre vilkår for grænseoverskridende investeringer

— Sammenknytning af infrastruktur og forbedring af transportnet

Civilsamfundsorganisationerne understregede desuden behovet for yderligere supplerende tiltag:

— Tiltag med det formål at inddrage civilsamfundsaktørerne i gennemførelsen af Anden handlingsplan

— Etablering af strukturer til gennemførelse af Anden handlingsplan

— Tildeling af tilstrækkelige ressourcer til Anden handlingsplan

— Formidling af statusrapporter om gennemførelse af Anden handlingsplan

6. Henstillinger om den nordlige dimension

6.1 EØSU støtter videreførelsen af det regionale samarbejde i det nordlige Europa gennem struktureret, multilateralt, grænseoverskridende samarbejde, som også omfatter regionens ikke-EU-stater. Den nordlige dimension synes velegnet til dette formål.

6.2 EØSU støtter hensigten om at knytte den nordlige dimension til EU-Rusland-samarbejdet og de fire fælles rum. EØSU har i sin nylige udtalelse om »Civilsamfundets bidrag til forbindelserne mellem EU og Rusland« (9), punkt 3.2.5, påpeget følgende: »EU og Rusland bør også efter tilsvarende retningslinjer arbejde sammen om at forny det regionale samarbejde — den nordlige dimension (herunder Østersøsamarbejdet og det arktiske samarbejde) og Sortehavssamarbejdet. EØSU bemærker med tilfredshed, at der ligeledes er blevet taget behørigt hensyn til dette aspekt i køreplanerne og tilskynder til yderligere foranstaltninger med henblik på at udvikle det regionale samarbejde som led i forbindelserne mellem EU og Rusland.«

6.3 Et vellykket regionalt samarbejde om den nordlige dimension kræver, at Rusland deltager fuldt ud i forberedelsen og gennemførelsen af den fremtidige politik for den nordlige dimension. Mekanismen for samarbejde på dette område, f.eks. et fælles styrelsesråd, bør overvejes, idet man også bør tage hensyn til regionens andre ikke-EU-lande.

6.4 EØSU understreger henstillingerne i sin udtalelse om forbindelserne mellem EU og Rusland, hvor det hedder, at civilsamfundsanliggender bør opgraderes i EU-Rusland-køreplanerne og civilsamfundets aktører inddrages i samarbejdet mellem EU og Rusland. Det bør bl.a. overvejes, hvordan man i de kommende mekanismer for den nordlige dimension kan indføre en struktureret høring af civilsamfundsorganisationerne.

6.5 De fem samarbejdsområder i den nordlige dimension er relevante for fremtiden. Man bør frem for alt udnytte de positive erfaringer med konceptet om partnerskaber vedrørende den nordlige dimension (på miljø-, social-, sundheds- og IT-området). På den baggrund bør man alvorligt overveje at oprette partnerskaber på følgende områder: — infrastruktur og logistik — beskæftigelse, menneskelige ressourcer og sociale anliggender, herunder civil dialog — grænseoverskridende og mellemfolkeligt samarbejde, bl.a. på ungdoms-, uddannelses- og kulturområdet.

6.6 De eksisterende regionale organer i Østersøområdet, især Østersørådet, bør spille en central rolle i den kommende indsats for den nordlige dimension. Civilsamfundsorganisationerne vil i denne sammenhæng få gode muligheder for at deltage i og bidrage til den nordlige dimension via deres egne regionale samarbejdsnet og forbindelser til førnævnte organer.

6.7 EØSU gentager sin henstilling fra 2004 om, at der er brug for mere offentlig information om den nordlige dimension. En opgradering af informationssystemet for den nordlige dimension er nødvendigt med henblik herpå. EØSU understreger også, at informationen frem for alt bør spredes nationalt og lokalt, eftersom ansvaret ligger hos regeringer og relevante myndigheder i de pågældende stater. Bedre information vil stimulere en bredere interesse for den nordlige dimension og tilskynde civilsamfundsaktørerne til at blive mere aktive og bidrage mere.

6.8 Finansieringen af partnerskaber om den nordlige dimension bør afgøres fra sag til sag, og også regeringerne og de internationale finansieringsinstitutioner bør i den forbindelse spille en central rolle. Norges og EØS's finansieringsmekanismer vil også være til gavn for især at fremme fælles grænseoverskridende tiltag vedrørende den nordlige dimension. EU's naboskabs- og partnerskabsinstrument bør blive aktuelt fra begyndelsen af 2007.

6.9 EØSU vil fortsætte sine aktiviteter vedrørende den nordlige dimension og har til hensigt at bidrage til de højtstående embedsmænds møde i 2006. Dette bidrag kan måske også afspejle konklusionerne af udvalgets diskussioner med det organiserede civilsamfund i partnerskabslandene. EØSU er klar til at bidrage til yderligere overvejelser om den fremtidige gennemførelse af den nordlige dimension.

Bruxelles, den 28. september 2005 Anne-Marie SIGMUND Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Kilde: Anden handlingsplan kan hentes her: http://europa.eu.int/comm/external_relations/north_dim/ndap/com03_343.pdf.

(2) KOM(2003) 343 endelig, 10.06.2003, side 16.

(3) EFT C 73 af 09.03.1998, s. 57.

(4) EFT C 368 af 20.12.1999, s. 39.

(5) EFT C 139 af 11.05.2001, s. 42.

(6) EFT C 125 af 27.05.2002, s. 39.

(7) EØSU's rapport 2004 vedrørende EØSU's konklusioner om EU's Anden handlingsplan.

(8) KOM(2003) 343 endelig, s. 16.

(9) EUT C 294 af 25.10.2005, s. 21.