DA    DA DA 
 
DA 1   DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 30.6.2010 
SEK(2010) 797 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
 
 
Ledsagedokument til 
  
Forslag til 
 
  
RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. …/… 
  
om oversættelsesordningerne for EU-patentet 
  
{KOM(2010) 350 endelig} 
{SEK(2010) 796}  
 
DA 2   DA RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Konsekvensanalysen ledsager forslaget til Råde ts forordning om overs ættelsesordningerne for 
EU-patentet. 
1. P ROBLEMSTILLING  
Opfindelser i EU kan beskyttes af nationale  patenter, der meddele s af Den Europæiske 
Patentmyndighed (EPM) eller af de nationale patentmyndigheder. Der findes ikke et fælles 
patent, der er gyldigt i hele EU. Dette fører til et fragment eret patentsystem. 
Denne fragmentering skyldes de høje omkos tninger og komplicerede fremgangsmåder for 
validering af europæiske patenter i de enke lte medlemsstater, som kan udgøre op til 40 % af 
de samlede patenteringsomkostninger i Europa. So m et eksempel kan nævnes, at et europæisk 
patent, der er gyldigt i 13 lande, koster ti gange så mege t som et patent i USA eller Japan. 
Derfor begrænser patenthavere som regel patentbeskyttelsen til nogle få EU-medlemsstater. 
De høje valideringsomkostninger skyldes de nationale krav om, at der skal indgives 
oversættelser på de officielle sprog i de lande, hvor der søges om patent:  
– Der skal betales omkostninger til specialis erede patentoversættere. Et patent koster 
gennemsnitligt 85 EUR pr. oversatte side med en typisk længde på 20 sider. 
– Patentagenter opkræver gebyrer for oversæ ttelsesrelaterede tjenesteydelser, såsom 
formidling mellem patenthaver og de natio nale patentmyndigheder, forvaltning og 
verificering af oversættels er og sikring af overensste mmelse med national lovgivning. 
Disse gebyrer varierer fra omkring 150 til 600 EUR pr. validering.  
– Nogle nationale patentmyndigheder opkræver o fficielle gebyrer for offentliggørelse af 
oversættelser, der varierer fra 25 til 400 EUR.  
Herunder følger eksempler på typiske validerings omkostninger for et europæisk patent på 20 
sider meddelt i Tyskland: 
– ingen omkostninger for Tyskland, Frankrig og  Det Forenede Kongerige, da der ikke 
foreligger krav om validering  
– mere end 4 500 EUR for seks medlemsstater 
– næsten 12 000 EUR for 13 medlemsstater. 
Høje valideringsomkostninger og komplicerede fremgangsmåder medfører, at et europæisk 
patent i gennemsnit valideres i fem medlemsst ater. Det gennemsnitlige antal valideringer er 
dalet de sidste 15 år, mens anta llet af stater, der er kontraher ende parter i den europæiske 
patentkonvention (EPK), er steget  fra 17 til 37. Valideringsomkostn ingerne er meget høje i de 
tre største EU-medlemsstater. Af alle de pa tenter, der blev meddelt af EPM i 2003, blev 95 % 
valideret i Tyskland, 80 % i Frankrig og 75 % i Det Forenede Kongerige. I modsætning hertil 
blev mindre end 40 % af europæiske pate nter valideret i andre medlemsstater. 
Et lavt antal valideringer fører til et fragmenter et system for patentbeskyttelse i EU og til, at 
det indre marked ikke fungerer optimalt. Der bliver rejst "pat entrettighedsgrænser" omkring 
 
DA 3   DA de enkelte medlemsstater, hvilk et forringer de patenterede opfindelsers handelsværdi og 
derved hindrer aktiviteter på tværs af gr ænser og lader forretningsmuligheder forblive 
uudnyttet. Et EU-patent vil derimod give beskyttelse i hele EU. 
Der er allerede foretaget visse ændringer fo r at mindske oversættelsesomkostninger. London-
aftalen trådte i kraft den 1. maj 2008 for 14 kontraherende stater under EPK, som har 
forpligtet sig til helt eller delvis at give dispensation for oversættelseskrav. I fire medlemsstater (DE, FR, LU, UK) er validerin gsomkostningerne fjerne t helt. I andre seks 
medlemsstater (DK, LV, LT, NL, SE, SI) skal der indsendes oversættelser af patentkravene . 
17 medlemsstater har imidlertid  ikke tiltrådt London- aftalen og kræver ove rsættelse af hele 
patentet på deres officielle sprog. Skønt London- aftalen har reduceret omkostningerne, kan de 
forskellige valideringsfremgangsmåder være med til at øge patenthavernes selektive praksis. Dette er til hinder for et velfungerende indre marked: 
• Lokalisering af patentbeskyttelse i nogle enkelt e medlemsstater medfører en risiko for, at 
teknologioverførsel og investeri nger i forskning og udvikling samles. Det er sandsynligt, at 
en lav patenteringsaktivitet i andre medlemsstater får en væsentlig indvirkning på forsknings- og udviklingsaktivite ter og innovation, hvilket især vil påvirke små og 
mellemstore virksomheder. Dette vil forstærke de strukturelle forske lle inden for EU og i 
sidste ende påvirke den generelle konkurrenceevne. 
• Hvad angår patenthåndhævelse, kan rettighe dsindehaveren, når varer indføres i EU 
gennem en medlemsstat, hvor der ikke er nogen  patentbeskyttelse, ikke regne med, at 
varer, der mistænkes for at krænke patentet, tilbagekaldes på grundlag af EU's toldkodeks. 
Disse varer kan derefter frit be væge sig på det indre marked. 
2. N
ÆRHEDSPRINCIPPET  
Indførslen af europæiske inte llektuelle ejendomsrettigheder,  der skal sikre en ensartet 
beskyttelse i EU, og dertilhøre nde sprogordninger er fastsat i artikel 118 i TEUF. Det er kun 
EU, der er berettiget til at  indføre et ensartet EU-p atent og den dertilhørende 
oversættelsesordning. 
3. M ÅL 
Den 3. marts 2010 vedtog Kommissionen Europa 2020- strategien, der indf ører tre gensidigt 
forstærkende prioriteter: intel ligent, bæredygtig og inklusiv væks t. Den første af disse kræver 
en styrkelse af viden og innovati on som ledende drivkræfter for fremtidig vækst. Med henblik 
herpå er det en vigtig faktor  at forbedre rammebetingelserne  for virksomheder, så de kan 
innovere, og herunder udvikle et fælles EU-patent og en særlig patentdoms tol. Ved at indføre 
en ensartet beskyttelse af pa tentrettigheder på det indre marked vil EU-patentet forbedre 
vilkårene for investeringer i forskni ng og udvikling, især i regioner hvor 
innovationsaktiviteterne ligger under gennemsnittet. Dette burde gøre det lettere at nå Europa 
2020-målet om, at 3 % af BNP skal investeres i forskning og udvikling. 
Høringer af interesserede part er, især den brede høring om den fremtidige patentpolitik i 
Europa fra 2006, har vist, at indførslen af et  EU-patent bør skabe merværdi på linje med 
nationale og europæiske patentsystemer. Patentbe skyttelse bør være mere tilgængeligt for alle 
 
DA 4   DA europæiske virksomheder, ogs å små og mellemstore virksomh eder. Oversættelsesordninger 
bør derfor være: 
i) omkostningseffektive (og dermed konku rrencedygtige med patentsystemer i andre 
større verdensøkonomier)  
ii) forenklede (de skal balancere omkostni nger med innovative virksomheders behov for 
teknologisk information)  
iii) retssikre (så der undgås usikkerhed om, hvorvidt oversættelser  har retsvirkning). 
4. V ALGMULIGHEDER OG KONSEKVENSANALYSE HERAF  
4.1. Indledning 
Alle de analyserede valgmuligheder er  baseret på følgende principper: 
1) Centreret indgivelse af oversættelser og elektronisk offentliggørelse. Ved meddelelse af 
patentet skal enhver påkrævet oversættelse indleveres  centralt til EPM, som skal stå for den 
elektroniske offentliggørelse af EU-patentet og  for enhver oversættelse af patentkravene. 
Dette vil i sig selv medføre en betragtelig reduktion af omkostningerne og en forenkling i 
forhold til den nuværende situation. 
2) Automatiske maskinoversættelser. Automatiske maskinoversættelsesprogrammer til 
patentdokumenter skal supplere manuelle oversætte lser, der indleveres til meddelelse. Dette 
vil forbedre udbredelsen af teknologisk inform ation til forskere og give EU-patentet en 
flersproglig karakter. Automatiske mask inoversættelser give r brugere adgang til 
patentansøgninger, når disse offentliggøres af  EPM. Automatiske maskinoversættelser er 
omkostningsfri og tjener kun til information, ef tersom de ikke har nogen retsvirkning.  
3) Fuldstændig oversættelse i tilfælde af tvister.  Hvis der opstår en tvist vedrørende et EU-
patent, skal patenthaveren for egen regning ef ter anmodning fra en formodet patentkrænker 
fremlægge en fuldstændig oversættelse til et officielt sprog i den medlemsstat, hvor den 
påståede krænkelse har fundet sted, eller hvor den formodede patentkrænker har bopæl. Det 
anslås, at mindre end 1 % af alle pa tenter bliver genstand for tvister. 
4) Godtgørelse af udgifter.  En EU-patentansøgning kan indgiv es på alle sprog. Hvis sproget 
ikke er et officielt EPM-sprog, skal der inden for en frist fremlægges en oversættelse, for at 
ansøgningen kan behandles. For ansøgere med bopæ l eller hovedsæde i en  medlemsstat, hvis 
officielle sprog ikke er et  EPM-sprog, afholdes udgifter til oversættelse af systemet. 
I konsekvensanalysen overvejes følgende valgmuligheder: Status quo  – intet forslag om oversættelsesordninger for EU-patentet. 
Valgmulighed 1  – EU-patenter behandles, meddeles og offentliggøres på engelsk. 
Valgmulighed 2  – EU-patenter behandles, meddeles og offentliggøres på et af EPM's tre 
arbejdssprog, patentkrav oversætte s til de to andre arbejdssprog. 
 
DA 5   DA Valgmulighed 3  – EU-patenter behandles, meddeles og offentliggøres på et af EPM's tre 
arbejdssprog, patentkrav ove rsættes til fire af de andre mest udbredte EU-sprog. 
Valgmulighed 4  – EU-patenter behandles, meddeles og offentliggøres på et af EPM's tre 
arbejdssprog, patentkrav oversætte s til alle officielle EU-sprog. 
Analysen af valgmulighederne fokuserer på  de vigtigste økonomiske påvirkninger af 
oversættelsesordningerne for EU-patentet. Dette omfatter brugerne af patentsystemet (samlet 
og små og mellemstore virksomheder), innovatører generelt, brugere af patentinformation og 
professionelle oversættelsesrelaterede serviceydelser.  
4.2. Status quo 
Hvis Kommissionen ikke foreslår  en forordning om oversættels esordninger for EU-patentet, 
kan dette aldrig træde i kraft.  Det vil i strid med Rådets konklusioner af 4. december 2009 og 
Europa 2020-strategien. Denne mu lighed løser ikke problemet med de høje omkostninger, der 
skyldes kravene om oversættelse og validering i det nuværende europæiske patentsystem. Det 
vil også fastholde systemets fr agmentering og derved hindre det indre marked i at fungere 
optimalt. 
Der vil kunne opnås lavere oversættelsesomkostn inger, hvis flere medlemsstater tiltræder 
London-aftalen. Men selv hvis alle medlemsstater  tiltrådte London-aftale n, ville der alligevel 
være omkostningsfulde sprogordninger for EU-paten tet som følge af, at patentkrav stadig vil 
skulle oversættes i henhold til national lovgivning. 
4.3. Valgmulighed 1 
Denne mulighed har engelsk som proceduresprog for EU-patentet og kræver ikke yderligere 
oversættelser. Konsekvenserne vil være positiv e for et betydeligt antal brugere af det 
europæiske patentsystem. Indgivere af europæ iske patentansøgninger på engelsk vil ikke 
længere skulle oversætte patentkravene til fransk og tysk på meddelelsestidspunktet. 
Valgmulighed 1 vil dog få negative konsekve nser for mange brugere, som på nuværende 
tidspunkt indgiver patentansøgninger på fran sk og tysk. Det er omkring 48 % af alle 
ansøgninger fra Europa, der indgives  til EPM på fransk eller tysk. 
Valgmulighed 1 vil ændre EPM's nuværende tre- sprogsordning for EU-patentansøgninger. Al 
skriftlig og mundtlig kommunikation vedrørende meddelelse og indsigelsesprocedure ved EPM vil være på engelsk. Virksomheder, der på nuværende tidspunkt ansøger om europæiske 
patenter på fransk eller tysk, vil skulle genne mgå betydelige ændringer for at ansøge om EU-
patent. Ved at fjerne den fleksible fakt or fra det nuværende system, som mange EU-
virksomheder nyder godt af, vil valgmulighed 1 kunne påvirke den europæiske industris, og 
især små og mellemstore virksomheders, globale  konkurrenceevne. Derfor kan det ske, at EU-
patentet ikke bringer de forventede fordele me d sig, fordi dets anvendelse kan være beskeden 
blandt europæiske virksomheder, so m ikke bruger engelsk ved EPM. 
Andre involverede grupper, he runder brugere af patentinformation og leverandører af 
professionelle oversættelsesrela terede serviceydelser, kan b live negativt påvirket. Alene 
oversættere med engelsk som modersmål vil få  en fordel, eftersom alle ansøgninger og 
proceduredokumenter vedrørende EU-pat enter vil skulle være på engelsk. 
 
DA 6   DA 4.4. Valgmulighed 2 
Denne mulighed svarer til den nuværende EPK-ordni ng, hvor proceduren kan finde sted på et 
af de tre arbejdssprog. Ved meddelelse af EU-p atentet vil patenthaveren skulle fremlægge 
EPM med oversættelse af patentkravene på de  to andre arbejdssprog. Oversættelsen af 
patentkravene vil ikke have nogen retsvirkning. 
Konsekvenserne ville være positive for brugere af  patentsystemet. Alle krav om oversættelser 
og validering efter meddelelse vil blive fjernet,  hvilket vil medføre en betydelig og reduktion 
af omkostningerne og mere forenkling. Oversæ ttelsesomkostninger vil være på omkring 680 
EUR pr. patent. Dette svarer ti l mindsteomkostningerne for indg ivelse af oversættelser af 
patentkrav efter meddelelse af et europæisk patent. Ulig valgmulighed 1, vil valgmulighed 2 
ikke påvirke den nuværende EPK-sprogordning.  
Denne mulighed vil være til fordel for de fleste grupper, herunder alle brugere af 
patentsystemer såvel som små og mellemstore virksomheder, innovatører generelt og brugere 
af patentinformation. Det er al ene leverandører af ove rsættelsesrelaterede serviceydelser, som 
vil blive påvirket negativt som følge af ophævels en af krav om oversæ ttelse efter meddelelse. 
4.5. Valgmulighed 3 
Før meddelelse af EU-patentet følger de nne valgmulighed den nuværende ordning for 
europæiske patentansøgninger. Ved meddelelse v il patentkravene skulle oversættes til fire af 
de andre mest udbredte EU-sprog (f .eks. de to andre EPM-arbejdssp rog og to af de andre mest 
udbredte EU-sprog, dvs. italiensk og spansk). 
Valgmulighed 3 vil få positive konsekvenser for brugere af patentsystemet i Europa med 
betydelig forenkling og reduktion af omkostni nger. Direkte oversættelsesomkostninger vil 
være på omkring 1 360 EUR pr. patent. 
Valgmulighed 3 medfører højere omkostninger pr . patent for ansøgere, mens omkostningerne 
forbliver rimelige for brugere af patentsystemet  og innovatører generelt . Det vil være positivt 
for brugere af patentinformation, når patentkrav er tilgængelige på de mest udbredte EU-sprog. Leverandører af professi onelle serviceydelser vil opl eve negative konsekvenser, men 
færre end under valgmulighed 2. 
4.6. Valgmulighed 4 
Valgmulighed 4 svarer til den fælles politiske linje af 3. marts 2003. EU-patentet behandles, 
offentliggøres og meddeles på et af EP M's tre arbejdssprog. Ved meddelelse skal 
patenthaveren fremlægge oversættelse af patentkr avene på alle de påkrævede officielle EU-
sprog. 
Denne mulighed indfører et EU-patent, de r har høje oversættelsesomkostninger, og det 
opvejer derved fordelene af en fælles EU-retti ghed. Oversættelse af patentkravene til de andre 
20 sprog, som på nuværende tidspunkt kræves af  EU-medlemsstater, vil koste omkring 6 800 
EUR pr. patent. 
Interesserede parter har utvetydigt afvist de n fælles politiske linje med utilfredsstillende 
oversættelsesordninger som grundla g. Patentbrugere, især små og mellemstore virksomheder, 
har klart og tydeligt tilkendegive t, at denne mulighed for et EU-p atent vil være for dyr. De vil 
skulle indgive og håndtere ad skillige oversættelser inden for en begrænset tidsperiode. 
 
DA 7   DA Desuden vil beslutninger, der påvi rker EU-patentets fælleskarakter , skulle tages, f.eks. mens 
en oversættelse på et spr og endnu ikke er indgivet. 
Til trods for disse vanskeligheder vil patentin formation være mere tilgængelig på mange 
europæiske sprog, hvis oversætte lserne meget tidligt lå ti l rådighed. Leverandører af 
oversættelsesrelaterede tjenesteyde lser vil også nyde godt heraf, fo rudsat at sådan et dyrt EU-
patent benyttes. Det kan ske, at  der ikke er t ilstrækkeligt med specialiserede patentoversættere 
inden for visse sprog. 
5. S AMMENLIGNING AF ALTERNATIVERNE  
Skønt valgmulighed 1 virker som en forenk let og omkostningseffektiv løsning, vil den 
betydeligt forandre det nuværende EPM-sy stem, som er fleksibelt i kraft af 
proceduresprogene. En ændring til engelsk al ene kunne medføre, at størstedelen af 
europæiske ansøgere (som bruger fransk eller tysk) vil være tilbageholdende med at ansøge 
om et EU-patent. 
Valgmulighed 2 vil derfor være mere egnet,  eftersom den beholder EPM's succesfulde 
sprogordning inden meddelelse. Denne mulighed er også omkostningseffektiv, forenklet og 
giver retssikkerhed. 
Fem-sprogsordningen i valgmulighed 3 vil ligeledes  være forenklet og give retssikkerhed som 
valgmulighed 2, men meget mindre omkostnings effektiv pga. højere omkostninger forbundet 
med direkte oversættelse. 
Ved at kræve oversættelse af patentkrav til alle officielle EU-sprog vil valgmulighed 4 
medføre betydelige økonomiske omkostninger og risi ci for brugere af systemet. Den ville ikke 
være omkostningseffektiv, forenkl et eller give retssikkerhed. 
6. O VERVÅGNING OG EVALUERING  
EU-patentets formål er at forbedre vilkår ene for innovation i Europa. Innovationsaktivitet 
overvåges af INNO-Metrics, som omfatter den europæiske resultattavle for innovation (EIS) 
og Eurobarometer. Europa 2020-strategien forpli gter også til udviklingen af en ny indikator 
for overvågning af innovation. 
EU-patentet bør sameksistere med eur opæiske og nationale patentsystemer. 
Patenteringsniveauer, som offentliggøres af pa tentmyndigheder, bør derfor overvåges for at 
sikre, at disse muligheder sv are til innovatørers behov, heru nder oversættelsesordninger.