RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TACIS-PROGRAMMET - ÅRSRAPPORT FOR 1999

Indholdsfortegnelse

Indledning

Finansielle resultater og strømlining af procedurer

Armenien

Aserbajdsjan

Belarus (Hviderusland)

Georgien

Kasakhstan

Den Kirgisiske Republik

Moldova

Mongoliet

Tadsjikistan

Turkmenistan

Ukraine

Usbekistan

Supplerende Tacis-programmer

Evaluering

Indledning

I 1999 bidrog Tacis-programmet væsentligt til opnåelsen af målet: støtte til de Nye Uafhængige Staters (NUS') [1] overgang til markedsøkonomi og demokrati.

[1] Armenien, Aserbajdsjan, Belarus (Hviderusland), Georgien, Kasakhstan, Den Kirgisiske Republik, Moldova, Mongoliet, Den Russiske Føderation, Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine og Usbekistan

Tacis blev i 1999 en endnu fastere bestanddel af EU's politik for regionen, idet flere partnerskabs- og samarbejdsaftaler (PSAer) mellem EU og individuelle NUS-partnere trådte i kraft. Tacis-støtten er baseret på visse fælles økonomiske og politiske værdier og former for praksis, der er fastlagt i PSAerne, herunder især respekt for demokratiske principper og menneskerettigheder samt de markedsøkonomiske principper.

Fordi forbindelsen mellem strategisk rådgivning og teknisk bistand var blevet styrket, kunne Tacis reagere endnu mere hensigtsmæssigt på forandringerne i regionen. Gode eksempler på dette er den hurtige reaktion på kritiske begivenheder, som f.eks. anvendelsen af 20 mio. EUR fra Tacis-budgettet til at hjælpe med at overvinde de negative følger for de øvrige NUS-partnere af den finansielle krise i Rusland i 1998, lanceringen af nye aktiviteter inden for retlige og indre anliggender samt den store vægt, der blev lagt på regionalt samarbejde i Kaukasus. Den nye strategi har også gjort Tacis mere synlig for politiske beslutningstagere, økonomiske interessegrupper og borgerorganisationer i NUS, hvilket giver nye muligheder for at inddrage lokale aktører til gavn for projekterne. De projekter, der blev udvalgt i 1999, bidrog også til den makroøkonomiske reformproces og sektorreformen i NUS. EU har gentagne gange understreget, at Tacis-programmet kun kan blive en succes, hvis NUS-regeringerne træffer de nødvendige makroøkonomiske reformforanstaltninger.

Tacis-projekterne blev gennemført af Kommissionens fælles Relex-tjeneste (SCR), som i dag styrer alle tekniske, operationelle, finansielle, regnskabsmæssige, kontraktlige og retlige aspekter af EU's støtteindsats, og som også er ansvarlig for kontrol og evaluering. SCR er kommet videre med strømliningen og rationaliseringen af forvaltningen af Tacis-støtten, herunder udbuds- og kontraktprocedurerne, samt den finansielle forvaltning.

Forbindelserne til andre af EUs politikområder blev ligeledes styrket. Det går fortsat fremad med forhandlingerne om EU-medlemskab for NUS' naboer mod vest, herunder forhandlingerne om f.eks. visumkrav og handelsforbindelser, hvilket har sat yderligere fokus på Tacis' rolle i den vigtige grænseregion. Den tiltagende betydning, Østersøen har fået for et udvidet EU og for udviklingen af EUs initiativ "den nordlige dimension", giver nye muligheder for at udnytte synergivirkningen med Tacis. "Den nordlige dimension", der er et initiativ særlig rettet mod Østersøregionen, bidrager til at maksimere samordningen og virkningerne af forskellige EU-aktiviteter vedrørende Rusland og ansøgerlandene omkring Østersøen, forøge velstanden og opfylde de specifikke behov i regionen. Den voksende erkendelse af de særlige forhold, der gør sig gældende i regionen omkring Barentshavet, er endvidere ved at føre til større samarbejde mellem Rusland og EU, især Skandinavien, således at der opstår et nyt område, hvor der kan etableres et samarbejde mellem Tacis og andre egnede instrumenter. I den sydlige del af det område, der er omfattet af Tacis-programmet, er der ved at blive udviklet instrumenter til brug for samarbejdet med områderne ved Sortehavet og Det Kaspiske Hav. Tacis er dog fortsat det vigtigste af de instrumenter, der anvendes for at afhjælpe problemerne i disse regioner. Samordningen med andre donorer - især EU-landene og de internationale finansielle institutioner - har været tæt (navnlig som følge af de fælles strategier for Rusland og Ukraine), og har været en væsentlig kilde til oplysninger og et godt forum for skabelsen af yderligere synergivirkninger.

Især i Sydkaukasus var Tacis-aktiviteterne i 1999 koncentreret om at fremme det regionale samarbejde. 1999 var et år med megen politisk uro i regionen: drab på ledende parlamentsmedlemmer i Armenien, spørgsmål om den demokratiske praksis i visse lande og - i baggrunden - Ruslands militære felttog i Nordkaukasus. Derfor fokuserede Tacis kraftigt på at genåbne kommunikationsvejene både som hjælp til at udnytte det økonomiske potentiale og for at sikre en bedre forståelse mellem de forskellige regeringer.

Hvad angår programindholdet har målet været at undgå en for stor spredning af Tacis-indsatsen på for mange projekter. Tacis har derfor fokuseret på en række emner, som NUS og EU-landene er enige om at prioritere højt for at støtte modtagerlandenes generelle økonomiske reformer og sektorpolitikker. Hovedvægten har været lagt dels på løsningen af de sociale problemer i forbindelse med overgangen til markedsøkonomi og demokrati, dels på reformen af den vigtige sundhedssektor. Der er gennemført omstruktureringer og institutionelle reformer, især i ministerierne og den finansielle sektor, for at effektivisere de markedsorienterede økonomier. Der er gjort meget ud af skattesystemerne, og der er indført retssystemer til beskyttelse af lokale og udenlandske investeringer samt konkurrenceevnen, ligesom problemet med svage domstole, som kan hindre en retfærdig retshåndhævelse og derved holde investorerne borte fra området, er søgt løst.

Der er også gennemført miljøprojekter, både på nationalt plan og som led i grænseoverskridende programmer. Det er vigtigt at hente europæisk knowhow inden for miljøteknologier og industriprocesser til området, da NUS-industriernes miljøteknologiske viden er noget antikveret og ofte forældet. Regionalt samarbejde er nødvendigt, fordi de fleste af de større miljøudfordringer for disse lande, især de udfordringer, den luft- og vandbårne forurening udgør, er grænseoverskridende og derfor kræver samarbejde mellem de berørte lande. Især som følge af dårlig drikkevandskvalitet og sundhedsskadelige udledninger er befolkningens sundhedstilstand blevet forringet i en række grænseregioner. Endvidere har en forældet og ineffektiv miljøteknologi i forskellige industrisektorer produceret affald, hvis skadelige virkninger rækker ud over grænseregionerne.

Et andet nøgletema har været udviklingen af infrastruktur (transport, energi og kommunikation), der er et centralt element i de moderne viden- og informationsbaserede markedsøkonomier, og som er afgørende for landenes integrering i den internationale økonomi. Der er gjort en indsats for at udvikle den private sektor med henblik på at stimulere økonomisk vækst, jobskabelse og befolkningens velfærd. Menneskelige ressourcer er et andet af de større indsatsområder for Tacis, idet den langsigtede vækst og velstand i NUS-økonomierne skal bygge på uddannelsessystemerne, som også skal bidrage til udviklingen af demokratiske samfund og markedsøkonomi ved at promovere nye holdninger, adfærdsmønstre og færdigheder hos borgerne. Alle lande med overgangsøkonomier står også over for en anden væsentlig udfordring, nemlig indførelsen af effektive og målrettede socialsikringsordninger, som støtter udsatte samfundsgrupper som f.eks. de ældre. For at opbygge en videnbase i regionen gennem overførsel af knowhow og udveksling af erfaringer indeholder alle projekter en tilskyndelse til at samarbejde med og gennem lokale partnere (institutioner, eksperter og virksomheder).

I 1999 fortsatte evalueringen og overvågningen af Tacis-programmerne. Som følge af den højere profilering af alle EU-aktiviteter i perioden og den tidligere beslutning om at øge Tacis-aktiviteternes gennemsigtighed blev der gennemført en række evalueringer, hvis resultater blev offentliggjort i årets løb. Som det kunne forventes, var evalueringerne ikke entydigt positive, men alle resultaterne viste dog, at Tacis-programmet var på vej til at blive et selvevaluerende program, hvor aktiviteterne bedømmes ud fra strenge kriterier. Da Tacis endvidere opererer i et vanskeligt og omskifteligt miljø, er de programansvarlige sig bevidst, at de skal være absolut villige til at lytte og lære, ikke alene af evalueringsrapporterne, men af alle deltagere i programmet.

Tacis-forordningen for 1996-1999 udløb i 1999. Den nye forordning for perioden 2000-2006, der blev vedtaget den 29. december 1999 efter høring af Europa-Parlamentet, bygger på erfaringerne med Tacis og gør det muligt at yde et vejledende beløb på i alt 3 138 mio. EUR i tilskud gennem de næste syv år. Den nye forordning åbner mulighed for flere og mere fokuserede investeringsfremmeaktiviteter med vægten langt på det regionale aspekt. EU-kommissæren for eksterne forbindelser, Chris Patten, bød i begyndelsen af 2000 den nye forordnings ikrafttrædelse velkommen med en bemærkning om, at "de nye instrumenter vil give os mulighed for at opbygge endnu tættere og mere konstruktive forbindelser til vore partnere og naboer i NUS".

Finansielle resultater og strømlining af procedurer

Som følge af et generelt krav om bedre styring af EUs eksterne hjælpeprogrammer og de vanskeligheder, der er forbundet med et program dækkende et så stort geografisk område og så mange forskellige støttemodtagere, er der sket markante forbedringer i overvågningen og kontrollen af Tacis-programmet. Selv om resultaterne faktisk blev forbedret på mange områder i 1999, er der dog lang vej endnu. Men det er problemer, der skal løses i forbindelse med den reform af samtlige eksterne EU-hjælpeprogrammer, der begynder i midten af 2000.

Reformen vil indebære en ny arbejdsdeling mellem de tjenestegrene i Kommissionen, der er ansvarlige for forvaltningen af Tacis-programmet, idet disse nu er GD Relex og SCR. På den ene side vil planlægningen og gennemførelsen af projekter blive samlet for derved at afkorte den tid, det tager at gennemføre godkendte projekter. På den anden side vil der blive tillagt den flerårige programmering større betydning for derved at sikre, at der tages hensyn til bredere "policy"-anliggender som f.eks. handels-, udenrigs- og sikkerhedspolitik og Tacis-partnerlandenes interesser. Desuden har den gradvise udlægning af projektforvaltningen til Kommissionens delegationer til formål at forbedre programforvaltningens kvalitet og reaktionsevne.

Som følge af Kommissionens indsats for at fremskynde procedurerne (hvilket er lykkedes bedre for Tacis end for noget andet eksternt EU-hjælpeprogram) samt initiativerne til at frigøre ikke-kontraktbundne bevillinger fra ældre programmer (i alt 91 mio. EUR i 1999) blev ophobningen af ikke-kontraktbundne bortforpligtelser reduceret til det laveste niveau siden lanceringen af Tacis i 1991. Ophobningen af bortforpligtelser efter fradrag af værdien af indgåede kontrakter (dvs. beløbet for de uudnyttede forpligtelser, for hvilke der stadig kan indgås kontrakter) var i 1999 bragt ned på 455 mio. EUR (efter at have toppet med 747 mio. EUR i 1996). En ophobning af denne størrelse svarer nogenlunde til ét års Tacis-budget.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Med det nuværende tempo tager det ca. et år, før en bevilling bliver til en indgået kontrakt, dvs. før projektgennemførelsen kan påbegyndes. Det er afgørende for denne proces, at GD Relex hurtigt indgår forpligtelserne, og at SCR bliver hurtigere til at iværksætte udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurerne.

Ud over at forbedre bortforpligtelses- og kontraktindgåelsesprocedurerne er det også lykkedes for Kommissionen at fremskynde udbetalingerne til de kontrahenter, der gennemfører projekterne. Udbetalingerne var i 1999 igen rekordhøje: 513,5 mio. EUR. De hurtigere udbetalinger skyldtes til dels en hurtigere fakturabehandling. Således var der i maj 1999 71 fakturaer til et samlet beløb af 12 mio. EUR, der havde været forfaldne i over 40 dage, mens der i december ikke var forfaldne fakturaer overhovedet. Den interne frist for behandling af fakturaer er blevet reduceret til 25 dage.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

1999 var også et vendepunkt hvad angår ophobningen af uudnyttede betalingsbevillinger, dvs. de betalinger, der endnu manglede at blive foretaget i forbindelse med allerede indgåede kontrakter. Tallet har været stigende hvert år i perioden 1991-1998 og nåede i 1998 op på 1 155 mio. EUR i uudnyttede forpligtelsesbevillinger svarende til næsten tre års nettobortforpligtelser og over to års kontraktindgåelser. Men i 1999 faldt tallet for første gang, nemlig med 10%, som følge af et lavere forpligtelsesniveau og et højere betalingsniveau.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Tacis-programmets finansielle gennemførelse vurderes ud fra størrelsen af de uudnyttede bevillinger, dvs. ud fra størrelsen af de kontraktbundne bevillinger sammenholdt med de faktiske udbetalinger. De uudnyttede bevillinger toppede i 1998 med 1 679 mio. EUR, men var ved udgangen af 1999 faldet til 1 502 mio. EUR, et fald på 11%. Den aktuelle tendens er forholdsvis stabil, idet størrelsen af bortforpligtelser, kontraktbundne bevillinger og udbetalinger stort set konvergerer - hvilket også måtte forventes af et indkørt hjælpeprogram med et bortforpligtelsesniveau, der ligger nogenlunde stabilt fra år til år.

Tacis-resultaterne i 1999 afspejlede denne tendens (og er yderligere specificeret i bilaget) med et stigende udbetalingsniveau, bortforpligtelser i overensstemmelse med det fastlagte mål og et faldende antal udbudsforretninger og kontraktindgåelser. Der blev indgået kontrakter for over 99% af bortforpligtelserne, og den eneste undtagelse var en sent vedtagen bortforpligtelse (vedtaget i december vedrørende Tjernobyl-beskyttelsesfonden). Som følge af knappe ressourcer måtte behandlingen af 12 projekter til en værdi af 28 mio. EUR dog udsættes fra 1999 til 2000.

Interessen for den interne finansielle styring af Tacis var lige så stor som interessen for projektets gennemførelse "i marken". De regnskabsmæssige registreringer og opgørelserne af de udgifter, der finansieres under programmet, gennemgås regelmæssigt af eksterne revisorer, som Kommissionen har indgået kontrakter med. Som supplement til de regelmæssige opfølgninger og kontroller, der i fornødent omfang foretages på stedet af Kommissionens tjenestegrene og Revisionsretten, er der indgået kontrakter med uafhængige konsulenter, der skal overvåge programmets gennemførelse og kontrahenternes aktiviteter og slutte af med en omfattende efterfølgende evaluering for at fastslå, om målene for programmerne og kontrakterne er blevet nået.

I november 1999 besluttede Kommissionen at forenkle kontrakttildelingsprocedurerne for alle samarbejdsprogrammer med tredjelande. Med vedtagelsen af en vejledning i indgåelse af eksterne hjælpekontrakter blev de over 40 forskellige udbudsprocedurer reduceret til otte forenklede procedurer for indkøb af tjenesteydelser, anlægsarbejder og forsyninger, der fra og med år 2000 vil finde anvendelse på alle EF-finansierede kontrakter over hele verden. Vejledningen fastlagde også mere gennemsigtige procedurer for kontrakttildeling med større offentlighed omkring de forskellige faser af tildelingen. Der blev vedtaget et nyt udkast til vejledning i indgåelse af eksterne hjælpekontrakter, og arbejdet med at oprette en samlet database for alle EUs eksterne hjælpeprogrammer blev påbegyndt.

Efter omorganiseringen af Tacis er ansvaret delt mellem de geografiske operationelle enheder i det relevante direktorat i Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (DG ER E) og SCR, hvis direktorat A er ansvarlig for gennemførelsen af programmer og projekter i Central- og Østeuropa, Vestbalkan, De Nye Uafhængige Stater (tidligere Sovjetunionen) samt Mongoliet. Andre direktorater er ansvarlige for budgetudarbejdelse, finansiel overvågning, finansiel gennemførelse, revision og tilsyn, offentliggørelse, administration, godkendelse af udbudsbekendtgørelser, tildeling af kontrakter samt evaluering.

I 1999 begyndte SCR endvidere at undersøge, hvorledes ansvaret for gennemførelsen af individuelle projekter kunne "flyttes" fra Bruxelles til Kommissionens ansatte "i marken", især personalet på de fire delegationer i Georgien, Kasakhstan, Rusland og Ukraine. Som led i en forsøgsordning inden for udvikling af den private sektor blev en programmedarbejder udsendt til delegationen i Almaty, hvor han overtog ansvaret for projekterne. Denne forsøgsordning er siden blevet udvidet til også at omfatte Kiev. Flytningen af projektansvaret tættere på selve projekterne vil sikre en mere fleksibel projektstyring. De erfaringer, der opnås ved pilotprojekterne, skal tjene som grundlag for en flytning af yderligere ansvar på det operationelle plan til de ansatte "i marken". Det skal dog bemærkes, at decentraliseringen vil tage længere tid i forbindelse med Tacis end ved andre kommissionsprogrammer, da Kommissionen for tiden ikke har et komplet net af delegationer i NUS.

Armenien

Hvad angår Armenien fokuserede Tacis i overensstemmelse med det generelle mål: at fremme det regionale samarbejde, stadig mere på en forbedring af kommunikationsmidlerne, både som en forudsætning for fuld udnyttelse af landets økonomiske potentiale og som et middel til at tilskynde regionens regeringer til trods de eksisterende konflikter at samarbejde om projekter til gensidig fordel. Armenien havde således fordel af såvel foranstaltningerne i det nationale Tacis-program som foranstaltningerne i det mellemstatslige program, især Inogate og Traceca. Herudover fokuserede Tacis på opkvalificering af ansatte i erhvervslivet, statsforvaltningen og landbruget samt på udvikling af det civile samfund. Alle disse foranstaltninger er væsentlige, når et nyt land og en ny region opstår med en befolkning, der skal lægge tidligere tiders bitterhed bag sig og glæde sig over, at den arbejder for en fælles fremtid.

Nogle Tacis-bidrag i 1999

Et af de vigtigste projekter, Tacis støttede i 1999, havde til formål at finde nye måder, hvorpå regionernes politik kan koordineres med den nationale politik, således at de markedsøkonomiske principper, der vedtages af centralforvaltningen, også gennemføres på lokalt plan. Hidtil har de lokale og regionale forvaltninger kun haft få erfaringer med en selvstændig økonomistyring, hvilket bevirker, at f.eks. budgettering, omkostningsvurderinger ved investeringer samt prioritering er nye begreber. Det pilotprojekt, der er i gang i Lori-regionen, vil påvirke regionen direkte og tjene som model for andre regioner og lande.

Tacis hjalp også både med gennemførelsen af Armeniens partnerskabs- og samarbejdsaftale med EU, som trådte i kraft i juli 1999, og med at opfylde forpligtelserne i forbindelse med Armeniens ansøgning om optagelse i WTO. Der er ved at blive oprettet et Center for Økonomisk og Juridisk Rådgivning, der skal bistå med handels- og investeringsspørgsmål og senere også med de politiske og retlige spørgsmål, der opstår i disse områder. Tacis støttede kursskiftet i Armeniens energipolitik, som indebærer lukning af Medzamorværket, såvel ved at hjælpe med at identificere alternative energikilder og energibesparelsesmetoder for Energistrategicentret under regeringen, som ved at yde direkte teknisk bistand i form af f.eks. levering af sikkerhedsventiler til Medzamorværket for at øge sikkerheden i værkets sidste leveår.

Herudover har Tacis:

*hjulpet med at effektivisere retsvæsenet og øge dettes uafhængighed ved at oprette et uddannelsessted for retternes personale og derved medvirket til at forbedre dommernes og de øvrige ansattes kvalifikationer; Tacis har endvidere hjulpet med udarbejdelse og offentliggørelse af kommentarer til armensk lovgivning

*hjulpet med at indføre identifikationsnumre til socialsikringsbrug for at give bredere adgang til ydelser og mulighed for en mere systematisk planlægning

*promoveret etableringen af nye virksomheder gennem støttecentre

*tilbudt uddannelse som socialarbejder

*gennem Tempus-programmet fortsat samarbejdet om en reform af de videregående uddannelser.

Den politiske kontekst

Samarbejdsrådet for EU-Armenien holdt sit første møde i Luxembourg i oktober 1999 og udtrykte her tillid til, at gennemførelsen af PSAen ville sikre sammenhængen mellem de forskellige aspekter af forbindelserne mellem EU og Armenien, herunder bl.a. Tacis-støtten. Samarbejdsrådet gik endvidere ind for, at samarbejdet i 1999/2000 skulle fokusere på støtte til at løse Nagorno/Karabakh-konflikten, identificering af midler til at fremme det regionale samarbejde i Kaukasus, gennemførelse af PSAen i almindelighed og aftalens handels- og investeringsfremmende foranstaltninger i særdeleshed, fremme af foranstaltninger, der gør det muligt for Armenien at lukke atomkraftværket i Medzamor, styrkelse af demokratiseringsprocessen og respekten for menneskerettigheder samt tæt samarbejde om bekæmpelse af illegal narkotikahandel.

I Tacis' vejledende program for Armenien for perioden 1996-1999, der blev godkendt i juli 1996, blev tre samarbejdsområder prioriteret højt:

Udvikling af menneskelige ressourcer: En reform af den offentlige forvaltning er et nøgleelement i overgangsprocessen, og Tacis-projekterne om offentlig forvaltning og arbejdsløshed har derfor også til formål at støtte strategiformuleringen. Ændringerne kræver, at ansatte i statsforvaltningen skal påtage sig nye roller i en politisk, social, økonomisk og administrativ verden, der er under stadig forandring, hvilket igen kræver tilpasning af den offentlige forvaltnings funktion og finansiering. Tacis har ydet støtte til etablering af en Skole for Offentlig Forvaltning, som har udviklet sig til en national uddannelsesinstitution til opkvalificering og omskoling af de deltagende embedsmænd og til uddannelse af den næste generation. Skolen har også gennemført socialsikringsprojekter.

Udvikling af den private sektor: Tacis har bestræbt sig på dels at opfylde de nye private eller privatiserede virksomheders behov hvad angår erhvervsuddannelse, rådgivning omkring omstrukturering, et stabilt banksystem og velfungerende kapitalmarkeder, dels at støtte indførelsen af de love og forskrifter, der kræves i en markedsøkonomi. Støtten til den private sektor har taget sigte på at skabe et erhvervsklima, som private virksomheder kan trives i. Tacis-indsatsen har også omfattet etablering af et uddannelsescenter for ansatte i regnskabsafdelingerne med en række længerevarende kurser for akademikere og efteruddannelseskurser for praktikere. Tacis har allerede hjulpet med at etablere Armeniens Kooperative Landbrugsbank, der skal yde landbrugere lån til indkøb af såsæd eller modernisering af maskinparken med henblik på en udbytteforøgelse. Andre Tacis-projekter har omfattet hjælp til privatisering, uddannelse af bankansatte og etablering af armenske institutioner, der fungerer som mellemled i udviklingen af den private sektor, som f.eks. et erhvervscenter for SMVer, en konsulentordning til brug for privatiserede virksomheder under omstrukturering, samt en gensidig investeringsfond, der skal operere på det værdipapirmarked, der er under oprettelse.

Støtte til gennemførelsen af det offentlige investeringsprogram: Tacis støtter reformer i energisektoren. Siden 1991 har Tacis' indsats i Armenien været fokuseret på en overvindelse af energikrisen. Tidligere Tacis-projekter omfattede fastlæggelsen af en energisparestrategi og oprettelse af et energicenter, omstrukturering af gassektoren samt drift af olie- og gasledninger. Energikrisen er nu overstået, og reformerne er i gang. Tacis hjælper med at identificere alternative energikilder og reducere energiforbruget som følge af Armeniens forpligtelse til at lukke atomkraftværket i Medzamor inden udgangen af 2004.

Handlingsprogram

Det seneste Tacis-handlingsprogram for Armenien (fra 1998-1999) omfattede seks nye projekter, hvert med et budget på ca. 1 mio. EUR. Fire af disse projekter vedrørte udvikling af menneskelige ressourcer:

*Offentlig forvaltning: Tacis søger at bidrage til styrkelsen af den offentlige forvaltning gennem udvikling af en professionel tjenestemandsstruktur og -organisation på centralt og regionalt plan.

*Regional forvaltning: Lori-regionen er blevet udvalgt som deltager i et forsøg, der skal demonstrere, hvorledes den regionale forvaltning kan koordinere regionaludviklingspolitikker, fremme nærdemokrati og anvende de markedsøkonomiske principper, som centralregeringen søger at indføre på lokalt plan.

*Uddannelse af dommere og øvrige ansatte i retterne: Etableringen af et uddannelsessted for retternes personale vil medføre opkvalificering af 100 dommere og 200 retsembedsmænd og vil hjælpe med udarbejdelsen og offentliggørelsen af kommentarer til armensk lovgivning.

*Beskæftigelsespolitik: Støtte til Den Nationale Arbejdsformidling skal forbedre denne tjenestes evne til at implementere en aktiv beskæftigelsespolitik, undersøge markedsefterspørgslen og gennemføre beskæftigelses- og erhvervsstøttestrategier, herunder uddannelse af arbejdsløse.

*Under overskriften "udvikling af den private sektor" er det besluttet, at Tacis' igangværende indsats til fremme af et egnet klima for private virksomheder skal udvides. Formålet er at gøre støtten mere sammenhængende på alle planer, det vil bl.a. sige strategirådgivning til regeringen, støtte til oprettelse af erhvervsfremmeorganisationer, uddannelse af lokale konsulenter og direkte omstruktureringshjælp til pilotvirksomheder. På denne måde kan erfaringerne fra de pilotprojekter, der gennemføres med henblik på omstrukturering, formidles til politikerne og hjælpe med at overvinde hindringer for udviklingen af de forskriftsmæssige, lovgivningsmæssige og fiskale rammevilkår for erhvervslivet.

*Hvad angår det offentlige investeringsprogram er der iværksat et nyt projekt for at styrke Energistrategicentret og dettes bæredygtighed gennem udarbejdelse af en national plan for energisikkerhed og -diversificering, fastlæggelse af en plan for lukning af Medzamorværket, gennemførelse af nye energiprojekter og forberedelse af privatiseringer i energisektoren.

Også programmerne for mindre projekter, inkl. Tempus-programmet, programmerne for strategiformulering og juridisk rådgivning samt statistikprogrammet blev meget anvendt. Bistro-programmet blev brugt for første gang i Armenien i 1999, hvor det blev iværksat af Europa-Kommissionens delegation i Tbilisi.

Der blev ydet 10 mio. EUR i tilskud til programmet for 1998-1999, fordelt som følger (i mio. euro):

Udvikling af menneskelige ressourcer

Omstrukturering og udvikling af virksomheder

Energi

Bistro

Programmer for mindre projekter

Reserve

I alt // 4,0

2,0

1,0

0,3

2,4

0,3

10,0

Aserbajdsjan

Tacis-programmet i Aserbajdsjan tager hensyn til landets specifikke behov, det overordnede mål: regionalt samarbejde og de mere generelle EU-mål. Aserbajdsjans potentiale som et større olieproducerende land kan ikke udnyttes fuldt ud som følge af problemerne med at eksportere landets ressourcer til de internationale markeder. Aserbajdsjan er også et vigtigt transitland såvel for europæiske producenter, der søger adgang til markederne i Kaukasus og Centralasien, som for de europæiske importører af varer og råmaterialer, inkl. olie og gas. Aserbajdsjan har således haft fordel både af det nationale Tacis-program og af de grænseoverskridende Tacis-initiativer, herunder især Inogate for energisektoren, Traceca for transportsektoren og det regionale reformprojekt for landbruget.

Nogle Tacis-bidrag i 1999

I 1999 fortsatte Tacis bl.a. sin indsats for at skabe et opsving i den private sektor gennem det udviklingsagentur for SMVer, Tacis hjalp med at etablere i Baku i 1994. Det sidste trin i denne hjælpeindsats er at gøre agenturet "selvbærende" i økonomisk henseende. I stedet for blot at fremme institutionelle ændringer øger agenturet nu den direkte støtte til SMVer, og for at begrænse SMVernes omkostninger medfinansierer Tacis ydelserne. På længere sigt er målet, at agenturet kan klare sig uden støtte fra Tacis. Programmet har også banet vej for etableringen af et uddannelsescenter for banksektoren og udarbejdelsen af en undervisningsplan for bankernes øverste ledelser. Dette center er tænkt som et supplement til andre reformer i banksektoren og vil bidrage til udviklingen af en effektiv finanssektor i landet.

Herudover har Tacis:

*ydet særlig støtte til skoler, veje og overrisling i form af et "makrofinansielt" særtilskud til bl.a. udstyr og bygninger til skoler samt genopbygning af vejbroer

*hjulpet med at oprette en tilsynsmyndighed for energiindustrien

*fuldført uddannelsen af 300 revisorer og eksperter i konkursret

*etableret regionale landbrugsstøtteenheder, der kan hjælpe levnedsmiddelproducenter med virksomhedsledelse

*gennem Tempus-programmet fortsat samarbejdet omkring reformen af de videregående uddannelser.

Den politiske kontekst

Det første møde i Samarbejdsrådet for EU-Aserbajdsjan blev afholdt i Luxembourg i oktober 1999. Samarbejdsrådet udtrykte tillid til, at gennemførelsen af PSAen ville sikre sammenhængen mellem de forskellige aspekter af forbindelserne mellem EU og Aserbajdsjan, herunder Tacis-støtten og det regionale samarbejde. Der blev fastlagt en dagsorden omfattende støtte til løsning af Nagorno/Karabakh-konflikten og identificering af midler til at fremme det regionale samarbejde i Kaukasus, gennemførelsen af PSAen i almindelighed og aftalens handels- og investeringsfremmende foranstaltninger i særdeleshed, styrkelsen af demokratiseringsprocessen og respekten for menneskerettigheder samt tæt samarbejde om bekæmpelse af illegal narkotikahandel.

På konstitueringsmødet for det nye Parlamentariske Samarbejdsudvalg for EU-Aserbajdsjan i Bruxelles den 18. april 2000 blev der udtrykt tilfredshed med "den vidtrækkende økonomiske reformpolitik, Aserbajdsjans regeringer har ført siden 1991, samt den støtte, EU yder dette område, især gennem Tacis-programmet".

I Tacis' vejledende program for Aserbajdsjan for perioden 1996-1999, der blev godkendt i juli 1996, blev tre samarbejdsområder prioriteret højt: infrastruktur, udvikling af den private sektor samt menneskelige ressourcer.

Udvikling af infrastruktur: Tacis har hjulpet energisektoren med at opnå en mere struktureret ramme med en klarere ansvars- og kompetencefordeling mellem de strategiske, de regulerende og de driftsmæssige funktioner. Samtidig har Tacis dels støttet etableringen af et energisparecenter og et lederuddannelsescenter for energisektoren, dels hjulpet med at genopbygge gas- og el-infrastrukturerne. Tacis har også bevidstgjort myndighederne om det presserende behov for en bedre organisering af elforsyningen og en bedre inddrivelse af tilgodehavender for at tiltrække udenlandske investorer.

På grund af Aserbajdsjans beliggenhed på øst/vestruten fra Centralasien og Det Kaspiske Hav til Sortehavet og Europa, prioriterer Tacis transportsektoren højt. Tacis har således hjulpet med at oprette "Det Kaspiske Rederi", etablere en søfartsuddannelse for ansatte ved havnemyndigheden i Baku, gennemføre vejtransportundersøgelser, tilrettelægge vedligeholdelsen af jernbaner, etablere et joint venture for de transkaukasiske jernbaner samt gennemføre en undersøgelse om genopbygning af en færgeterminal i Baku. Telekommunikationsministeriet modtager støtte i form af strategivejledning, et uddannelsescenter og hjælp til planlægning af et netværk på højt niveau samt investeringsanalyser.

Udvikling af den private sektor: Tacis støtter et permanent reformprogram, der skal skabe betingelserne for en bæredygtig vækst på langt sigt, omfattende privatisering, industriel omstrukturering, finansielle tjenesteydelser, udvikling af SMVer samt landbrugsforanstaltninger. Projekterne har inkluderet uddannelse af revisorer og eksperter i konkursret, økonomiske og retlige reformer med henblik på at fremme handel og investeringer, oprettelse af et udviklingskontor for SMVer i Baku (Kosia) samt regionale landbrugsstøttecentre med det formål at lære private landbrugere og forarbejdningsvirksomheder at lede deres virksomhed og udarbejde låneansøgninger. Sidstnævnte projekt er en udløber af første fase af et større regionalt landbrugsprogram omfattende landbrugskreditlån formidlet af forretningsbanker.

Udvikling af menneskelige ressourcer: Det videregående uddannelsessystem har modtaget hjælp fra Tacis i form af støtte til Skolen for Offentlig Forvaltning og til udarbejdelse af MBA-programmer, ligesom der er ydet hjælp til styrkelse af arbejdsmarkedet. Støtten til en reform af pensionssystemet og udarbejdelse af arbejdsmiljøregler er ved at brede sig til nye områder, der har et voksende behov for en sådan støtte, efterhånden som reformerne skrider frem, og et stigende antal personer bliver ansat i den private sektor. Der rådgives endvidere om, hvorledes landets lovgivning kan tilpasses internationale krav, og hvilken handelsstrategi der skal vælges for at fremme Aserbajdsjans integrering i verdensøkonomien og styrke landets handelsforbindelser med nabolandene.

Tacis-støtten er også et supplement til andre EU-foranstaltninger (inkl. den ekstraordinære økonomiske støtte og de 225 mio. EUR i tilskud, EU foreløbig har ydet Aserbajdsjan) vedrørende humanitær hjælp til de befolkningsgrupper, der har størst behov herfor, fødevarestøtte, strukturel støtte til sikring af fødevareforsyningen, således at Aserbajdsjan igen bliver i stand til at brødføde sin befolkning, samt genopbygningsprojekter i områder, der grænser op til Nagorno-Karabakh. Inden for landbrugssektoren er den af Tacis styrede landbrugsreform og det ledsagende program for fødevaresikkerhed en afgørende forudsætning for indførelsen af finansieringsordninger for landbruget.

Handlingsprogram

Det seneste Tacis-handlingsprogram for Aserbajdsjan (fra 1998-1999) omfattede følgende projekter:

*fortsættelse af støtten til oprettelse af et Brændsels- og Energiministerium

*bekæmpelse af energiproduktionens skadelige miljøvirkninger ved at fokusere på oprensningen af olieforurenet jord - over 2 000 hektarer alene på Apsheron-halvøen; projektet omfatter feasibility- og pilotundersøgelser vedrørende brugen af lokale Azeri-teknologier, øget brug af regulatorer og en indsats for at tiltrække investeringer til sikring af en mere miljøvenlig energiforsyning

*støtte til omstruktureringer inden for energisektoren og fortsat støtte til Brændsels- og Energiministeriet

*et pilotprojekt vedrørende støtte til en lokal virksomhed, der fremstiller udstyr til oliesektoren (Azneftekhimmash), for at virksomheden kan blive leverandør til internationale olieselskaber

*hjælp til Brændsels- og Energiministeriet, Azenerjii, og Bakus kommunale el-distributionsvirksomhed, Bakuelectrostet, til styring af eldistributionen

*en feasibility-undersøgelse med henblik på at forbedre sikkerheden i forbindelse med opgraderingen af styre- og kontrolsystemerne ved højtryksgasledningerne ved Baku og Sumgait, ved oplagringsfaciliteterne for gas i Kalmas og Karadagh samt ved gasværkerne i Karadagh

*en undersøgelse om genopbygningen af Azeris jernbaner

*støtte til en omorganisering af transportforvaltningen, herunder oprettelse af et Transportministerium, dels for at løse af problemer som følge af den generelle mangel på investeringer og vedligeholdelse siden Sovjetunionens opløsning, dels for at skabe muligheder for samarbejde mellem staten og private virksomheder, sikre synergien mellem de forskellige transportformer og hjælpe med at integrere Aserbajdsjan i regionens multimodale transportnetværk

*en indsats for at gøre Bakus udviklingsagentur for SMVer økonomisk "selvbærende"

*hjælp til at udarbejde retningslinjer for privatiseringsprocessen - herunder regulering af aktieselskabers aktiviteter efter privatiseringen for at sikre udviklingen af et værdipapirmarked

*etablering af et uddannelsescenter for banker og udarbejdelse af en undervisningsplan for bankernes øverste ledelser

*etablering af en landbrugskreditfond, der med tiden skal være "selvbærende"

*udvikling af et pensionssystem og udvidelse af anvendelsesområdet for arbejdsmiljøregler

*oprettelse af et center for strategisk og juridisk rådgivning i Aserbajdsjan for at fremme landets integrering i den internationale handel.

Der blev ydet 13,2 mio. EUR i tilskud til programmet for 1998-1999, fordelt som følger (i mio. euro):

Energi

Transport og telekommunikation

Omstrukturering og udvikling af virksomheder

Levnedsmiddelproduktion, -forarbejdning og -distribution

Udvikling af menneskelige ressourcer

Programmer for mindre projekter

Reserve

I alt // 3,6

2,4

3,5

1,0

2,2

2,8

0,5

13,2

I 1999 modtog Aserbajdsjan endvidere en ekstraordinær støtte på 9,5 mio. EUR som hjælp til at løse landets store sociale problemer, der især skyldes Nagorno/Karabakh-konflikten.

Belarus (Hviderusland)

Forholdet til Belarus er fortsat spændt på grund af EUs bekymring over den politiske udvikling i landet. Tacis' aktiviteter i Belarus er derfor i henhold til EUs beslutning fra september 1997 begrænset til teknisk støtte til regionale programmer, programmer, som direkte øver en positiv indflydelse på demokratiseringsprocessen, og humanitær hjælp.

Der er ikke opnået enighed om et vejledende program for perioden 1996-1999, hvorfor der ikke er udarbejdet noget handlingsprogram for 1999, hvilket igen har bevirket, at der ikke blev fremlagt nogen Tacis-projekter i 1999. I november 1999 godkendte den hviderussiske regering imidlertid Tacis-programmet fra 1997 om udvikling af det civile samfund i Belarus (5 mio. EUR), som vil blive gennemført i 2000. Dette program vil omfatte projekter i samarbejde med hviderussiske NGOer, medier samt unge. Hvad angår videregående uddannelser blev de projekter, der blev godkendt under Tempus-programmet for 1996-1997, gennemført i 1999.

I overensstemmelse med ovennævnte beslutning fra 1997 har Belarus nydt godt af en række regionale Tacis-programmer, f.eks. de mellemstatslige og grænseoverskridende samarbejdsprogrammer, der især omfatter miljøaktiviteter og forbedring af grænseovergange samt det nukleare sikkerhedsprogram. Herudover er Belarus omfattet af forskellige programmer, der ikke hører under Tacis, som f.eks. demokratiprogrammet og den humanitære hjælp (ECHO).

Georgien

Tacis-aktiviteterne i Georgien er ligesom aktiviteterne i nabolandene i Kaukasus en støtte til den overordnede EU-strategi, der har til formål at styrke uafhængigheden i dette vigtige transitland mellem Europa og Centralasien og hjælpe landet med at indføre markedsøkonomi og et fuldt udviklet demokrati. PSAens ikrafttrædelse i juli 1999 var med til at styrke båndene med EU, men herudover blev også de fysiske forbindelser til Vesten styrket i 1999 med etablering af nye færgeforbindelser over Sortehavet til Ukraine og projektering af yderligere transportforbindelser til Ukraine og Rumænien som led i Traceca-programmet. Disse nye transportforbindelser har så meget større betydning, som de etablerede ruter gennem Rusland til Nordgeorgien nu er afbrudt på grund af konflikt i området.

Nogle Tacis-bidrag i 1999

De Tacis-projekter, der var i gang i 1999, omfattede samarbejde med regeringen om forberedelse af privatiseringen af havnen i Poti, hvor alle brugere af havnen, der er en vigtig indfaldsport på Traceca-ruten, skal sikres lige adgang til havnen. Tacis gennemførte herudover en dommeruddannelse som støtte til en større reform af retssystemet. Der blev endvidere gjort en indsats for at mindske underskuddet på Georgiens handelsbalance ved at fremme eksporten som led i et projekt, der skal give Georgiens eksportører oplysninger om markeder, kunder og produkter, standarder, certificeringer og transport.

Herudover har Tacis:

*fortsat støttet CERMA-projektet vedrørende omstrukturering af mellemstore privatiserede virksomheder

*støttet det projekt, der er iværksat af Det Europæiske Center for Økonomisk og Juridisk Rådgivning i Georgien vedrørende harmonisering af den georgianske lovgivning med EU-lovgivningen samt støtte til Georgiens ansøgning om tiltrædelse af WTO

*finansieret en Tacis-publikation om de økonomiske tendenser i Georgien; publikationen anerkendes af alle donorlandene som en primær kilde til analyser af den georgianske økonomi

*som led i Inogate-projektet ydet Georgien hjælp til at mobilisere investeringer til at genopbygge landets potentiale som transitland for kulbrinteeksporten og gøre landet konkurrencedygtigt som transitland for øst/vest-strømmene af olie- og gasressourcer fra det kaspiske område til Sortehavsregionen

*gennem Tempus-programmet fortsat samarbejdet omkring en reform af de videregående uddannelser.

Den politiske kontekst

Efter topmødet i juni 1999 mellem Armenien, Aserbajdsjan og Georgien trådte PSAen i kraft og dannede en ny og mere sammenhængende ramme for de mange former for EU-støtte til Georgien. Samarbejdsrådet mellem Den Europæiske Union og Georgien holdt sit første møde i Luxembourg i oktober 1999 og udtrykte tillid til, at gennemførelsen af PSAen ville sikre sammenhængen mellem de forskellige aspekter af forbindelserne mellem EU og Georgien som f.eks. den politiske dialog om udenrigspolitiske spørgsmål af gensidig interesse, demokrati og menneskerettigheder, samarbejde om bekæmpelse af illegal narkotikahandel, handelsforbindelser og økonomisk samarbejde, Tacis-hjælp samt regionalt samarbejde.

I Tacis' vejledende program for Georgien for perioden 1996-1999, som blev godkendt af medlemsstaterne i juli 1996, var der givet høj prioritet til udvikling af infrastruktur, det private initiativ samt menneskelige ressourcer.

Udvikling af infrastruktur: Georgiens energisektor led store tab som følge af afbrydelsen af de økonomiske forbindelser efter Sovjetunionens sammenbrud og de efterfølgende uroligheder. Sektoren er nu til dels blevet genopbygget og er under privatisering, men der er stadig et akut behov for personaleuddannelse og yderligere støtte til etablering af en institutionel ramme. I mellemtiden ydes der støtte til at forbedre den regnskabsmæssige og finansielle styring af elsektoren og til at fremme energibesparelser. Det endelige Tacis-mål er at stimulere den georgianske olie- og gasproduktion både onshore og offshore og at fremme udenlandske investeringer i de efterfølgende produktions- og distributionsled. Tacis har således allerede ydet Georgiens internationale olieselskab (Georgian International Oil Corporation) stor hjælp til styring af, forhandling om og udvikling af serviceydelser for olietransportsektoren. Georgien har også modtaget betydelig hjælp gennem Traceca-transportprogrammet. Den interne transportinfrastruktur er nemlig fortsat i meget dårlig stand, men overvejes privatiseret - hvorfor Tacis søger at fremme genopbygningen af infrastrukturen ved hjælp af private investeringer, men uden derved at skabe private monopoler ved indfaldsportene til Traceca-ruten.

Udvikling af det private initiativ: Georgien, hvis beliggenhed mellem de olierige markeder, der er under udvikling i Centralasien, og de store, allerede udviklede markeder i Europa, Rusland og Tyrkiet, er ideel med henblik på en udvidelse af eksporten, især inden for let industri, landbrug og forarbejdning af landbrugsvarer. Men væksten er i høj grad blevet hæmmet af de store privatiserede virksomheders manglende åbenhed over for reformer, og regeringen har derfor bestemt, at omstrukturering af virksomheder skal være en topprioritet for den næste fase af Georgiens økonomiske reformer. Banksektoren beskæftiger sig fortsat mest med aktiviteter, der har en kort tidshorisont, og den manglende finansielle infrastruktur og den begrænsede adgang til lån på rimelige vilkår er en hindring for udviklingen af erhvervslivet. Långivningen og investeringerne vil være hæmmet, så længe bankerne ikke selv følger gennemskuelige regnskabsstandarder eller kræver sådanne standarder anvendt af de virksomheder, der ansøger om lån - et problem, der søges løst gennem Tacis-projektet vedrørende internationale regnskabsstandarder. Gennem landbrugskreditordningen, der er led i det regionale landbrugsreformprojekt, har hidtil ydet i alt 17 mio. EUR i lån til private landbrugere og erhvervsdrivende gennem private forretningsbanker.

Udvikling af menneskelige ressourcer: Parlamentet fremstår stadig tydeligere som en aktiv deltager i overvågningen af den udøvende magts aktiviteter og har viljen til at deltage fuldt ud i Georgiens demokratiske kontrolproces. En styrkelse af den udøvende og den lovgivende magt har afgørende betydning for opfyldelsen af de internationale forpligtelser, Georgien har påtaget sig, og for konsolideringen af forbindelserne til Europa. Tidligere Tacis-foranstaltninger har været koncentreret om uddannelse af parlamentsmedlemmer og embedsmænd, men der er på det seneste blevet fokuseret mere på den dømmende magt, idet det er nødvendigt at have et velfungerende og uafhængigt retssystem for at sikre, at lovgivningen håndhæves. Georgiens skatteindtægter er blandt de laveste i verden, og reform- og uddannelsesprojektet for den offentlige tjeneste er et af Tacis' bidrag til opbygning af en mere effektiv administration.

Handlingsprogram

Det seneste Tacis-handlingsprogram for Georgien (fra 1998-1999) omfattede følgende projekter:

*hjælp til at forbedre den regnskabsmæssige og økonomiske styring af den indenlandske gasdistributionssektor

*uddannelse af havneledelserne i Poti og Batumi og fremme af sikkerheden i havnen gennem en feasibility-undersøgelse om genopbygning af læ-molen i havnen i Poti, undersøgelser i havneområderne og undervandsinspektioner

*omstrukturering af større virksomheder

*etablering af en sund og effektiv banksektor

*fremme af den georgianske eksport

*udvikling af en landbrugskreditordning

*fremme af væksten i turistsektoren

*fortsat støtte fra Tacis til det ledelsesstøttecenter (CERMA), der er etableret efter privatiseringen

*støtte til en reform af forretningsbankernes regnskabssystemer

*støtte til sammenslutninger af landbrugere gennem en yderligere udvikling af landbrugskreditordninger baseret på det vellykkede regionale landbrugsreformprogram (RARP)

*uddannelse af ejere af private turistvirksomheder, især mindre virksomheder

*et omfattende projekt vedrørende uddannelse af dommere

*en reform af toldvæsenet for at forbedre inddrivelsen af afgifter, reducere mulighederne for ulovlige aktiviteter og opfylde de handelsforpligtelser, der er indgået i henhold til internationale aftaler som f.eks. PSAerne

*etablering af et bibliotek ved GEPLAC (Georgian-European policy and legal advice centre) og iværksættelse af en gennemgang af den georgianske og europæiske lovgivning; GEPLAC vil fremover fokusere på at fremme harmoniseringen med EU-lovgivningen

*uddannelse af folkevalgte og embedsmænd i de lokale forvaltninger i principperne om demokratisk kommunalt selvstyre og kommunalforvaltning

*reform af det statistiske system på nøgleområder.

Der blev ydet 16 mio. EUR i tilskud til programmet for 1998-1999, fordelt som følger (i mio. euro):

Transport og telekommunikation

Energi

Udvikling af menneskelige ressourcer

Virksomhedsstøtte

Fødevareproduktion, -forarbejdning og -distribution

Bistro

Mindre tekniske bistandsprojekter (SSTA)

Programmer for mindre projekter

Reserve

I alt // 1,0

1,5

4,0

3,5 1,0

0,5

0,2

3,8

0,5

16,0

Kasakhstan

Det ledende princip i Tacis-indsatsen har været at støtte de kasakhstanske myndigheders makroøkonomiske sektorpolitikker, der har til formål at fremme stabiliteten, vende nedgangen i produktionen, forbedre produktiviteten, fremme en bæredygtig udvikling på mellemlangt sigt og beskytte udsatte samfundsgrupper. Den sydøstasiatiske krise og Ruslands finansielle krise i 1998 skadede Kasakhstans økonomi - især handlen - og viste, hvor sårbart landet var over for udefra kommende begivenheder. Efter devalueringen af tengen i april 1999 blev Kasakhstans eksport imidlertid mere konkurrencedygtig, og økonomien begyndte at rette sig. Regeringen har fortsat sin reformpolitik for at fremme overgangen til markedsøkonomi.

Nogle Tacis-bidrag i 1999

Blandt de projekter, Tacis støttede i 1999, kan nævnes:

*støtte til omorganisering af bankerne, således at disse igen blev i stand til at støtte nye virksomheder

*træning af hundeførere for at gøre toldvæsenets eftersporing mere effektiv

*støtte til det nationale olieselskabs etablering af et overvågningssystem

*støtte til genopretning af miljøet omkring Aralsøen

*fortsat samarbejde om reformen af de videregående uddannelser gennem Tempus-programmet.

Politisk kontekst

Samarbejdsrådet for EU-Kasakhstan holdt sit første møde i Bruxelles i juli 1999. Samarbejdsrådet gennemgik Tacis' aktiviteter og konkluderede, at samarbejdet i 1999/2000 især skulle fokusere på forbedring af erhvervsklimaet, fremskyndelse af forhandlingerne med henblik på tiltrædelse af WTO, fremme af det regionale samarbejde i Centralasien, især gennem Traceca og Inogate, fastlæggelse af et hjælpeprogram til fremme af demokratiseringsprocessen samt tæt samarbejde om bekæmpelse af illegal narkotikahandel.

I Tacis' vejledende program for Kasakhstan for perioden 1996-1999, der blev godkendt af Tacis' styringsudvalg i november 1996, blev der givet prioritet til en strukturel og institutionel reform, landbrug og landbrugets forarbejdningsindustri samt udvikling af infrastruktur.

Strukturel og institutionel reform: Tacis-støtten har konsekvent været rettet mod uddannelse og oprettelse af uafhængige institutioner af høj kvalitet navnlig inden for fagene management og økonomi. I den senere tid har støtten fokuseret på opkvalificering af de embedsmænd, der er ansvarlige for Kasakhstans internationale forbindelser og udenrigspolitik, samt på en forbedring af uddannelsessystemerne for den offentlige forvaltning. Sideløbende hermed har Tacis støttet oprettelsen af et statsforvaltningskontor med ansvar for en reform af landets offentlige forvaltning. Der blev endvidere ydet støtte til fastlæggelse af den økonomiske politik gennem et makroøkonomisk prognose- og modelprojekt.

Landbrug og landbrugets forarbejdningsindustri: Landbruget er i en vanskelig situation, og privatisering af landbruget er et centralt element i regeringens omstruktureringsplaner. Landbruget spiller stadig en væsentlig rolle i Kasakhstan, hvor det i 1995 gav arbejde til over 2 millioner landbohusholdninger og bidrog med skønsmæssigt 15% af BNP - hvilket imidlertid var et fald fra 25% i perioden 1986-1990. En fuldstændig privatisering af landbruget vanskeliggøres af økonomiske, sociale og politiske forhold på regionalt plan, hvilket indebærer en risiko for, at omstruktureringsprocessen inden for landbruget går i stå, medmindre den holdes i gang af initiativer på distriktsplan.

Udvikling af infrastruktur: Kasakhstan er rigt på primære energiressourcer som f.eks. olie, gas og kul, og det er afgørende for Kasakhstans økonomiske udvikling, at disse ressourcer udnyttes effektivt enten til eksport (mange af ressourcerne går til eksport) eller i den indenlandske elforsyning. Hvis de nationale energiressourcer skal udnyttes på den for Kasakhstan bedste måde, kræves imidlertid et effektivt system for kontrol og overvågning af udnyttelsen og afhændelsen af olie- og gasprodukterne. Tacis hjælper for tiden det nationale olieselskab med at etablere et sådant system. Inden for telekommunikation står de nationale myndigheder over for en stigende efterspørgsel efter radiofrekvenser til brug for mobiltelefoni, satellitkommunikation og private net - dvs. tjenester, der alle kræver brug af radiokommunikation. Tacis har hjulpet med frekvensstyring og -overvågning og med oprettelsen af et uafhængigt center for metrologi, certificering og standardisering.

Handlingsprogram

Det seneste Tacis-handlingsprogram for Kasakhstan (for 1998-1999) omfattede i alt 10 projekter, hvor ca. 60% af bevillingerne blev tildelt den generelle reform og omlægning af strukturer og institutioner i den offentlige og den private sektor for at støtte overgangen til markedsøkonomi.

Overskriften "strukturel og institutionel reform" dækker over projekter, der er rettet mod såvel den offentlige som den private sektor og skal støtte overgangen til markedsøkonomi:

*Det statslige lovgivningsmæssige reformprogram tager sigte på at styrke de lov- og forskriftsmæssige systemer ved at yde teknisk hjælp til udarbejdelse af lovgivning, støtte udviklingen af jurastudiet, forbedre adgangen til retsinformation samt bevidstgøre offentligheden herom

*Hjælpe Kasakhstans industri med at anvende internationale standarder og konkurrere på nationale og internationale markeder

*Uddanne ansatte i Økonomiministeriet i anvendelsen af makroøkonomiske modeller og prognoseteknikker; en forudsætning for dette projekt er, at de officielle statistikkers kvalitet og dækning forbedres

*Støtte den fortsatte udvikling af den erhvervsrettede uddannelse ved Kasakhstans Institut for Ledelse og Økonomisk Forskning med henblik på at sikre institutionel og akademisk bæredygtighed

*Støtte udviklingen af en miljø- og transportpolitisk strategi til forbedring af luftkvaliteten ved at reducere udledningerne fra biler; i Almaty gennemføres et pilotprojekt, der skal reducere forureningens sundhedsskadelige virkninger

*Styrke Skatteministeriets institutionelle skatteopkrævnings- og administrationskapacitet.

Inden for landbrug og landbrugets forarbejdningsindustri søger Tacis først og fremmest at etablere en effektiv infrastruktur for markedsføring i landdistrikterne for derved at hjælpe de små private bedrifter. Markedsføringsprojektet vil støtte Landbrugsministeriet og distriktsforvaltningerne i deres indsats for at udvikle en markedsinfrastruktur i landdistrikterne, som bygger videre på tidligere initiativer vedrørende engrosmarkeder og markedsinformation.

Hvad angår udvikling af infrastruktur fokuseres der især på transport, olie og gas. Transportprojektet, der supplerer det multilaterale Traceca-projekt, indebærer en forbedret transportregulering, højere standarder samt en styrkelse af de administrative procedurer, der gælder for andre Traceca-forbundne transportkorridorer. Efter omstruktureringen i 1997 af olie- og gassektoren, hvorved aktiviteterne blev overdraget til KazakhOil, tager olie- og gasprojektet sigte på at styrke statens tilsynskapacitet og hjælpe med at udvikle kvalitetskontrol- og sikkerhedsprocedurer.

Bistro-programmet, der ledes af Kommissionens delegation i Almaty, er et supplement til Tacis' hovedaktiviteter og yder fleksibel støtte på lempelige vilkår til en bred vifte af mindre projekter. Blandt vellykkede Bistro-projekter kan nævnes støtte til et omskolingsprogram for arbejdsløse i den nordlige del af Kasakhstan, forbedring af energieffektiviteten på hospitaler samt etablering af et Råd for Udenlandske Investeringer, der har til formål at forbedre det generelle erhvervsklima.

Der blev ydet 23,9 mio. EUR i støtte til programmet for perioden 1998-1999, fordelt som følger (i mio. euro):

Strukturelle og institutionelle reformer

Landbrug og landbrugets forarbejdningsindustri

Udviklingen af infrastruktur

Bistro

Programmer for mindre projekter

Reserve

I alt // 9,1

2,0

4,0

0,8

7,3

0,7

23,9

Den Kirgisiske Republik

Den Kirgisiske Republik er et landbrugsland, der er rigt på mineralske ressourcer som f.eks. guld og ædle metaller. Udnyttelsen af disse naturlige ressourcer hæmmes imidlertid af landets dårlige industriinfrastrukturer og forbindelser til markedet, selv om dette dog ikke afholdt landet fra at være en af de første NUS-stater, der tilsluttede sig WTO. Tacis-støtten har fokuseret på at lette overgangen til markedsøkonomi, herunder fremme udviklingen af den private landbrugssektor. Herudover har Tacis bidraget til udviklingen af transport- og infrastrukturforbindelser, bl.a. gennem Traceca, som hjælper de centralasiatiske lande med at etablere mere effektive forbindelser til Europa, og til at opbygge strukturer til brug for diversificeringen af erhvervslivet.

Nogle Tacis-bidrag i 1999

Blandt Tacis-projekterne i 1999 kan nævnes støtten til Transport- og Kommunikationsministeriet med henblik på udvikling af posttjenester, luftfartspolitikker og det nationale flyveselskab. Tacis hjalp med etablering af en bankrådgivningstjeneste og gav praktisk rådgivning til de enkelte banker og andre finansielle institutioner i samarbejde med uddannelsescentrene for centralbanken og de regionale banker. Tacis gennemførte også kurser i energieffektiv produktion og distribution, ydede konsulentbistand i forbindelse med opførelsen af en ny lufthavn, rådgav landbrugets forarbejdningsindustri og oprettede sammenslutninger af private husdyrbedrifter. Som led i Tempus-programmet fortsatte Tacis samarbejdet om en reform af de videregående uddannelser.

I forbindelse med den strukturelle og institutionelle reform blev der endvidere fokuseret på strategisk planlægning og oprettelse af forvaltninger og finansieringsinstitutioner med henblik på at forøge virksomhedernes produktionskapacitet på mellemlangt og langt sigt. Dette arbejde indbefattede en forbedring af samspillet mellem ministerierne og udenlandske donorer samt andre internationale organisationer. Endelig imødekom Tacis regeringens anmodning om teknisk bistand til det finansieringsprojekt for landdistrikter, der var under udarbejdelse med hjælp fra Verdensbanken med henblik på at skaffe lån til landbrugere og grupper af landbrugsbedrifter for at skabe en mere dynamisk og lønsom landbrugssektor. Tacis rådgiver Kirgisistans landbrugskreditfond om bl.a. likviditetsstyringssystemer, vurdering af låneansøgninger og identificering af forarbejdningsvirksomheder og større bedrifter samt hjælper grupper af landbrugere, der søger at optage fælles lån. Ved et andet projekt blev der bygget videre på resultaterne af tidligere Tacis-arbejde med at udvikle lønsomme private virksomheder i landbrugssektoren med hovedvægten lagt på dels markedsføring og levnedsmiddelforarbejdning, dels stimulering af den nationale og internationale handel gennem etablering af kontakter og et systematisk oplysningsarbejde.

Den politiske kontekst

Samarbejdsrådet for EU-Den Kirgisiske Republik holdt sit første møde i Bruxelles i juli 1999 og udtrykte tillid til, at gennemførelsen af PSAen ville sikre sammenhængen mellem de forskellige aspekter af forbindelserne mellem EU og Kirgisistan, herunder Tacis-støtten samt det regionale samarbejde. Ministrene konkluderede, at samarbejdet i 1999/2000 især skulle fokusere på økonomiske spørgsmål, den bedste udnyttelse af Traceca (Transport Corridor Europe-Caucasus-Central Asia) og Inogate (Interstate Oil and Gas Transport to Europe programmes) med henblik på forbedring af infrastrukturforbindelserne mellem Centralasien og Europa, Tacis' bidrag til bevidstgørelsen af det europæiske erhvervsliv om mulighederne i Kirgisistan, overvågning af de aspekter af den politiske udvikling, der påvirker stabiliteten i Centralasien, overvågning af demokratiseringsprocessen i Centralasien samt tæt samarbejde om bekæmpelse af illegal narkotikahandel.

I Tacis' vejledende program for Kirgisistan for perioden 1996-1999, som blev godkendt af Tacis' styringsudvalg i september 1996, blev der givet prioritet til en strukturel og institutionel reform, landbrug og landbrugets forarbejdningsindustri samt udvikling af infrastruktur.

Strukturel og institutionel reform: Generelt tilstræber Tacis en reform og omlægning af strukturer og institutioner med henblik på at støtte overgangen til markedsøkonomi. Projekterne vedrører områder, der er afgørende for omlægningsprocessen, som f.eks. sociale reformer, støtte til SMVer og udvikling af handlen. En forudsætning for hele reformprocessen er, at styringen og forvaltningen af landet effektiviseres gennem uddannelse, omstrukturering og strategisk rådgivning. I PSAen fastsættes rammen for de handelsmæssige og politiske forbindelser mellem EU og Den Kirgisiske Republik. Hertil kommer, at selv om Kirgisistan tilsluttede sig WTO i 1998, er der lovgivningsmæssige og institutionelle spørgsmål, der skal løses for at sikre, at Kirgisistan opfylder sine WTO- og PSA-forpligtelser og får størst muligt udbytte heraf. Kirgisistan overvejer en forbedring af erhvervsklimaet for udenlandske investeringer ved at forbedre de lovgivningsmæssige rammer. Men de direkte udenlandske investeringer finder kun langsomt vej til SMV-sektoren, og trods gode tekniske færdigheder og høj uddannelse har Kirgisistans erhvervsdrivende fortsat problemer med at "sælge" sig selv til potentielle udenlandske partnere. Overgangen til markedsøkonomi har medført store sociale forandringer og påvirket arbejdsmarkedet meget kraftigt. Over halvdelen af Kirgisistans befolkning lever under fattigdomsgrænsen, og da arbejdsløshed er et af de væsentligste problemer, har regeringen oprettet en national uddannelsesfond, der kan medvirke til at løse fattigdomsproblemet.

Landbrug og landbrugets forarbejdningsindustri: Landbruget, der er den største erhvervssektor i Kirgisistan, spiller en dominerende rolle for beskæftigelsen (49%), tegner sig for en stor del af BNP (46%) og en stor del af udenrigshandlen (38% af eksporten) og har afgørende betydning for den nationale fødevaresikkerhed. Efter et større fald fra 1990 til 1995 er et opsving igen på vej, især hvad angår kornproduktionen, mens husdyrsektoren endnu halter bagefter. Trods en massiv privatisering og deregulering af priser, handelsliberalisering og jordreform går overgangen til et effektivt privatejet landbrug baseret på markedsprincipper stadig langsomt. Tacis har lettet overgangen ved at støtte udarbejdelsen af en strategiplan, tilføre private landbrugere driftsmidler og fremme forbedringen af den private husdyravl, udviklingen af landbrugets forarbejdningsindustri og oprettelsen af en landbrugskreditordning. Hertil kommer, at Tacis søger at løse det problem, mange landbrugere har med såsæd af ringe kvalitet, som har en dårlig spireevne og er med til at sprede sygdomme.

Udvikling af infrastruktur: De centralasiatiske republikkers transport- og kommunikationsinfrastruktur blev anlagt som en del af det omfattende, men "indadskuende" sovjetiske transportsystem og er derfor ikke beregnet til at fremme øst-vest-forbindelserne. Den eksisterende transportinfrastruktur ville være tilstrækkelig til at støtte et moderat økonomisk opsving, hvis blot der blev sørget for vedligeholdelse og genopbygning. På grund af manglende bevillinger til vedligeholdelse er hele transportsystemet imidlertid så nedslidt, at en omfattende genopbygningsindsats er påkrævet. Vejtransport er den mest udbredte form for transport i dette bjergrige land (over 80% af den samlede godstransport), men der eksisterer ingen reel konkurrence.

Handlingsprogram

Det seneste Tacis-handlingsprogram for Kirgisistan (fra 1998-1999) omfattede følgende projekter:

*Støtte til opfyldelsen af internationale forpligtelser gennem PSAen og tilslutning til WTO gennem en dialog med centralforvaltningen og Kirgisistans Parlament, der skal fremme lovgivningsarbejdet, og gennem et "Kirgisisk-Europæisk Rådgivningscenter for Politiske og Juridiske Spørgsmål" (KYRPLAC)

*Støtte til SMV-sektoren gennem et Center for Virksomhedssamarbejde i Bishkek, der skal fungere som rådgivningskontor for det grænseoverskridende samarbejde med en afdeling i Osh, samt teknisk bistand til statens kontor for udenlandske investeringer

*Opgradering af Fonden for Udvikling af Uddannelser ved hjælp af moderne teknologier, der er tilpasset landet, uddannelse af ansatte samt en særlig uddannelse direkte rettet mod arbejdsløse og dårligt stillede persongrupper

*Forsyning af landbrugerne med såsæd af god kvalitet og af velegnede sorter, støtte til landbrugernes rådgivningstjenester og forbedring af den tekniske, agronomiske og erhvervsmæssige viden hos landbrugere og producenter af såsæd samt gennemførelse af et pilotprojekt til fordel for såsædproduktionen

*Forberedelse af en omfattende feasibilityundersøgelse vedrørende retablering af vejforbindelserne mellem Osh og byerne Erkech Tam og Isfana, som skal danne grundlag for regeringens forhandlinger med de internationale finansieringsinstitutter om finansiering af anlægsarbejderne; selve anlægsarbejdet og nedbringelsen af transportomkostningerne som følge af bedre vejforhold vil påvirke regionens økonomi i positiv retning.

Der blev ydet 12 mio. EUR i tilskud til programmet for 1998-1999, fordelt som følger (i mio. euro):

Strukturel og institutionel reform

Landbrug og landbrugets forarbejdningsindustri

Udvikling af infrastruktur

Programmer for mindre projekter

Reserve

I alt // 5,0

1,5

1,4

3,3

0,7

12,0

Moldova

Moldova, der er beliggende ved den yderste vestlige del af Tacis-området, grænser direkte op til Rumænien, der er et af de lande, der forhandler om optagelse i EU. I lighed med, hvad der gælder for de øvrige NUS-partnere i Østeuropa, vil forbindelserne mellem EU og Moldova, efterhånden som disse forhandlinger tager fart, gradvis ændre sig for at afspejle denne større nærhed. For Tacis i Moldova indebærer dette støtte til udvikling af en markedsøkonomi og især tilskyndelse til at etablere nye handelsforbindelser. De moldoviske producenter er nødsaget til at anvende internationale standarder og kvalitetsprocedurer, hvis de ønsker at opdyrke nye markeder.

Nogle Tacis-bidrag i 1999

Tacis-aktioner i årets løb:

*godkendelse af moldoviske lederes arbejdsophold i EU inden for rammerne af lederuddannelsesprogrammet (tidligere "programmet for produktivitetsinitiativer")

*hjælp til mindre virksomheder, der er oprettet af tidligere ansatte i forsvarsindustrien, til at udvikle nye forretningsområder og søge udenlandske partnere

*fortsat støtte til regionale informationscentre for private landbrugere, som efter privatiseringen nu direkte leder deres egen bedrift

*hjælp til den moldoviske administration med henblik på at påbegynde gennemførelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen

*sponsorering af arbejdet i Det Regionale Miljøcenter

*hjælp til den moldoviske administration til at udvikle konceptet "Moldovas Eksportfremmeorganisation", som med en god ledelse vil blive et vigtigt værktøj for Moldovas handelspolitik

*fortsat samarbejde om en reform af de videregående uddannelser gennem Tempus-programmet.

Den politiske kontekst

PSAen mellem Moldova og EU trådte i kraft den 1. juli 1998. Gennemførelsen af PSAen indebærer en indsats på mange områder, og Samarbejdsrådet godkendte på sit første møde et fælles arbejdsprogram for 1998-1999, som identificerede de prioriterede områder.

I Tacis' vejledende program for Moldova for perioden 1996-1999, som blev godkendt af Tacis' styringsudvalg i september 1996, blev der givet prioritet til fødevareproduktion, -forarbejdning og -distribution, udvikling af den private sektor samt udvikling af menneskelige ressourcer.

Fødevareproduktion, -forarbejdning og -distribution: Moldova er fortsat primært et landbrugsland, og landbrugssektorens betydning for den nationale økonomi er stor. Mulighederne for et genopsving inden for landbruget er særdeles gode. En landbrugsreform er således undervejs, men endnu falder produktionen fortsat. Tacis er trådt til for at støtte reformen, således at en fremadskridende omstrukturering af denne bærende kraft i landets økonomi kan fungere som drivkraft for den generelle økonomiske vækst. De mål, der blev fastlagt i det vejledende program for 1996-1999, nemlig at forbedre planlægningskapaciteten inden for landbruget og udvikle landbrugskreditordninger, var også hovedpunkter i handlingsprogrammet for 1996-1997. I den senere tid har Tacis-aktiviteterne været fokuseret dels på en forbedring af landbrugernes produktionsevne og udvikling af lokalsamfundene i landdistrikterne, hvilket indebærer oprettelse rådgivnings- og informationstjenester, dels på en udvikling af små private forarbejdningsvirksomheder.

Udvikling af den private sektor: Tacis-målene er omstrukturering af større virksomheder, tilskyndelse til SMVers vækst samt eksport- og investeringsfremme. Disse mål er særlig vigtige, da den økonomiske krise i Rusland - Moldovas største handelspartner - er til stor skade for økonomien. Den private sektor er af afgørende betydning for den økonomiske vækst, der skal integrere Moldova i den globale økonomi og hæve befolkningens levestandard. Som led i projekterne vil de relevante offentlige og statslige enheder samt private virksomheder få hjælp til at løse de økonomiske problemer.

Udvikling af menneskelige ressourcer: En sådan udvikling indebærer en reform af de sociale sikringsordninger og støtte til udviklingen af den offentlige forvaltning. Udvikling af menneskelige ressourcer vil fortsat have en central placering i Moldovas overgang til en moderne markedsøkonomi, og den vanskelige økonomiske situation vil lægge yderligere pres på den offentlige forvaltning og den sociale sektor.

Gennemførelsen af PSAen vil lægge yderligere opgaver over på forvaltningen, som derfor har behov for rådgivning, hvis der skal ske fremskridt på mange af de samarbejdsområder, der er omfattet af PSAen. Selv om nogle områder eventuelt allerede er delvis omfattet af Tacis-projekter (f.eks. uddannelse, told, miljø, grænseoverskridende projekter) eller af andre programmer (f.eks. forskning), har det været nødvendigt at gennemføre et skræddersyet projekt som grundlag for gennemførelsen af PSAen for derved at kunne tilbyde en rådgivning og uddannelse, der er tilpasset de store behov, der eksisterer på visse områder. Tacis støtter den offentlige forvaltning ved at tilbyde uddannelse og rådgivning til lovgiverne i spørgsmål om gennemførelsen af PSAen.

Handlingsprogram

Det seneste Tacis-handlingsprogram for Moldova (fra 1998-1999) omfattede følgende nye projekter:

Inden for fødevareproduktion, -forarbejdning og -distribution:

*Det største projekt havde til formål at skabe en befolkningsgruppe bestående af velinformerede og veluddannede private landbrugere. Projektet skulle omfatte en reform, omstrukturering og rationalisering af landbrugsuddannelsen og -forskningen for at muliggøre en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne, indførelse af moderne teknikker og undervisningsplaner samt et forbedret samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne.

*Et andet foreslået projekt skulle støtte et net af centre for landbrugsrådgivning, som Landbrugsministeriet havde oprettet for at give landbrugerne permanent adgang til teknisk rådgivning. Disse rådgivningstjenester vil øge produktionen og forbedre effektiviteten på bedrifterne og således styrke de private bedrifter og lokalsamfundene.

*Et mindre projekt blev foreslået for at øge udbuddet af landbrugsmaskiner ved at hjælpe de få eksisterende maskinstationer med at forbedre deres ydelser til landbrugerne og ved at støtte nye aktører på markedet.

Mens de to første projekter senere er samlet til et enkelt projekt, forhandles der endnu om det tredje projekt.

Inden for udvikling af den private sektor tager projekterne sigte på at modvirke virkningerne af den russiske krise, især ved at fremme landbrugs-, industri- og servicesektorernes eksport og forbedre transportforbindelserne.

*Det største projekt vedrører støtte til oprettelse af Moldovas Eksportfremmeorganisation, der er en ikke-statslig nonprofitorganisation, gennem et tæt samarbejde mellem regeringen og de private sektorer.

*Et andet projekt støtter det uafhængige Center for Konkurrenceevne og Produktivitet, der er baseret på tidligere omstruktureringsprojekter for virksomheder som hjælp til privatiserede eller omstrukturerede virksomheder samt nystartede virksomheder. Centret vil blive i stand til at tilbyde virksomhederne specifik knowhow inden for f.eks. kvalitetssystemer og -kontrol samt ledelsesteknikker for derved at forbedre virksomhedernes internationale konkurrenceevne.

*Støtte til omstrukturering af det udstrakte, men ikke fuldt udnyttede moldoviske jernbanenet. Projektet skal hjælpe Transportministeriet med dels en analyse af den offentlige eller private jernbanetransports fremtidige rolle inden for rammerne af den overordnede transportplan for Moldova, dels udarbejdelse af omstrukturerings- og/eller privatiseringsplaner.

*Efter anmodning fra Transportministeriet har et særligt højt prioriteret projekt til formål at retablere den krigsskadede bro over floden Dniestr i nærheden af Gura Bicului. Siden kampene i 1992 mellem Moldova og Transdniestria har manglende muligheder for at krydse floden hindret den økonomiske udvikling og forværret levevilkårene. En genåbning af broer vil endvidere være et klart politisk signal.

Hvad angår udvikling af menneskelige ressourcer er målene støtte til en reform af sundhedsvæsenet og de regionale forvaltninger samt hjælp med at gennemføre PSAen.

*Et af projekterne fokuserer på en styrkelse af den offentlige forvaltning i regionerne gennem et samarbejde med Statsministeriet, mens Moldovas regering gennemfører en reform, som indebærer en væsentlig reduktion af antallet af regioner samt en konsolidering af disses funktioner, hvilket giver Tacis lejlighed til at hjælpe med at fastlægge de regionale forvaltningers rolle og funktioner og skaffe veluddannet og effektivt personale.

*Tacis hjælper med at gennemføre PSAen, især gennem rådgivning og personaleuddannelse.

*Moldovas Sundhedsministerium får hjælp til at omdefinere sin sundhedspolitik, idet ministeriet får støtte til lederuddannelse og opkvalificering af personale på regionalt plan, ligesom der gennemføres en feasibility-undersøgelse om lovpligtig sygeforsikring.

Der blev ydet 19,5 mio. EUR i tilskud til programmet for 1998-1999, fordelt som følger (i mio. euro):

Levnedsmiddelproduktion, -forarbejdning og -distribution

Omstrukturering og udvikling af virksomheder

Udvikling af menneskelige ressourcer

Transport

Programmer for mindre projekter

Reserve

I alt // 4,1

3,6

4,5

2,0

4,8

0,5

19,5

Mongoliet

Mongoliet, der formentlig er den mest isolerede NUS-partner og ligger klemt inde mellem to meget store naboer, Rusland og Kina, har store vanskeligheder med at gøre sig gældende i den globale økonomi. Landet tilsluttede sig ganske vist WTO for nogle år siden, hvilket ingen af landets store naboer endnu har gjort. Tacis-aktiviteterne i Mongoliet har været fokuseret på strukturreformer og støtte til udvikling af markedsøkonomien, men også på en modernisering af den infrastruktur, der er nødvendig for at sikre erhvervslivet og befolkningen tilstrækkelige energiforsyninger. Transportforbindelserne til og fra Mongoliet frembyder særlige vanskeligheder, hvorfor Tacis har tilskyndet Mongoliet til at søge at udvikle sine forbindelser til de udenlandske markeder.

Nogle Tacis-bidrag i 1999

Blandt de mange projekter, Tacis har gennemført i 1999, kan nævnes:

*rådgivning om udvikling af turismen

*støtte til udvikling af SMVer

*hjælp til genintegrering af tidligere indsatte personer og hjælp til gadebørn gennem LIEN-programmet (Link inter-European NGOs)

*forbedring af afgrødernes kvalitet

*forbedring af historie-, læge- og læreruddannelserne via Tempus

*tilskyndelse til den yngre generation til at indføre og udvikle demokratiske procedurer gennem demokratiprogrammet.

I Tacis' vejledende program for Mongoliet for perioden 1996-1999, som blev godkendt af Tacis' styringsudvalg i september 1996, blev der givet prioritet til en strukturel og institutionel reform, udvikling af virksomheder og finansiel udvikling samt udvikling af infrastrukturer.

Strukturel og institutionel reform: Tacis støtter regeringens reformprogram, som fokuserer på at formindske antallet af ministerier, forbedre styreformen og lette den private sektors vækst. Reformen af den offentlige forvaltning fortsætter, ligesom en opkvalificeringsindsats er undervejs. Også Mongoliets uddannelsessektor er under forandring. Sektoren blev udviklet i en tid med planøkonomi og fuld budgetstøtte. Denne model kan ikke opretholdes længere, dels på grund af budgetstramninger, dels fordi den ikke er velegnet til et markedsorienteret økonomisk system. De nuværende bevillinger er utilstrækkelige til at opretholde uddannelsessystemet i den form, det havde før overgangen fra planøkonomi. Regeringen er ved at gennemføre et program med henblik på rationalisering af uddannelsessektoren, personalereduktioner og fastlæggelse af nye undervisningsplaner ud fra internationalt anerkendte standarder og koncepter. Sundhedssektoren finansieres næsten fuldt ud af det offentlige og lider også under budgetnedskæringer. Hospitaler og klinikker har ikke tilstrækkelige ressourcer til at vedligeholde deres udstyr og skaffe de nødvendige ydelser og lægemidler, hvilket gennem de seneste fire år har ført til en forværring af flere af Mongoliets sundhedsindikatorer. For at vende denne situation forsøger regeringen at koncentrere ressourcerne omkring primære sundhedsplejesystemer og om en omlægning af sundhedsydelserne.

Udvikling af virksomheder og finansiel udvikling: Erhvervslivets rammebetingelser er stadig en hindring for udviklingen af virksomheder, ligesom der fortsat er store problemer med at opnå lån og tiltrække investeringer, især på regionalt plan. Den mongolske regerings fortsatte engagement i reformprocessen hilses velkomment og vil føre til en hurtigere fjernelse af de tilbageværende hindringer. Tacis-aktiviteterne under de tidligere budgetter var fokuseret på rådgivning med henblik på fremme af det frie initiativ og iværksætterkulturen, oprettelse af et erhvervsudviklingskontor for Mongoliet (herunder et center for rådgivning om forarbejdning af landbrugsprodukter) samt forbedring af SMVernes muligheder for at tiltrække udenlandske investeringer og adgang til markedsinformationer.

Udvikling af infrastruktur: Mongoliets overgang til markedsøkonomi nødvendiggør en forbedring af infrastrukturen, multimodale transitordninger, grænseovergangsmuligheder og et egnet internt og internationalt netværk. Regeringen prioriterer transporten af olieprodukter højt for at sikre mere effektive, også omkostningseffektive, og pålidelige energiforsyninger. Hidtil er størstedelen af olieimporten importeret fra russiske raffinaderier. Tidligere var olieimporten ofte led i byttehandler (olie i bytte for kobber og molybdænkoncentrater) inden for femårsplanernes rammer, men der blev dog stadig oftere krævet betaling i hård valuta. Siden 1992 er der slet ikke foretaget byttehandler. Både af strategiske årsager og for at indføre et konkurrenceelement i forhandlingerne om indkøbsaftaler forsøger Mongoliet i dag at diversificere sine forsyningskilder og skaffe forsyninger via Kina.

Handlingsprogram

Det seneste Tacis-handlingsprogram for Mongoliet (fra 1998-1999) omfattede følgende nye projekter:

*Fremme af omstruktureringen af den offentlige forvaltning. Tacis vil styrke Instituttet for Forvaltning og Lederudvikling - den eneste uddannelsesinstitution for den offentlige forvaltning. Regeringen ønsker at uddanne mere end 2 600 ansatte, og Tacis er derfor i gang med at øge instituttets kapacitet.

*Hjælp til Mongoliets Nationale Universitet til at tilpasse sig de strammere budgetter og den strengere disciplin, der hører til en markedsøkonomi. Universitetet står til at miste halvdelen af de garanterede offentlige tilskud, hvorfor der er et meget presserende behov for at ændre universitetets styringssystem og administrative strukturer. Det er også nødvendigt med en reform af økonomiuddannelsen, således at de fremtidige generationer af studerende kan lære at planlægge efter markedsøkonomiske principper.

*Forbedring af den finansielle styring af sundhedssektoren dels ved at opkvalificere de ansatte i provinsen for at få decentraliseringen til at fungere, dels ved at udnytte de begrænsede finansielle ressourcer på den mest effektive måde.

*Styrkelse af indsatsen for at udvikle SMVer i Mongoliet. Dette vil yderligere øge støtten til de institutioner, der tilbyder SMVer uddannelse og rådgivning. Der vil også blive gennemført et program for fjernundervisning i Mongoliets regioner, ligesom oprettelsen af en investerings- og kreditfond for små og meget små virksomheder vil blive støttet. Der er lagt særlig vægt på foranstaltninger, der involverer kvinder og unge iværksættere.

*Forbedring af afgrøder. Dette projekt indebærer såvel rådgivning til regeringen som uddannelse og ledelsesstøtte til landbrugsbedrifter. Nøglemedarbejdere i Landbrugs- og Industriministeriet samt lokale embedsmænd vil modtage rådgivning om planteafgrøder og fødevaresikkerhed og -forsyning, ligesom programmerne for jordreform, arealudnyttelse og udvikling af et marked for jord vil blive revideret. Landbrugerne og lederne af servicevirksomheder for landbruget vil få opdateret deres landbrugsøkonomiske og driftsmæssige viden bl.a. ved at deltage i demonstrationsprojekter på forsøgsbasis, hvor de lærer om ledelse og produktion og markedsføring af landbrugsprodukter. Samtidig vil erhvervsdrivende blive undervist i erhvervsmæssig udvikling og moderne bankdrift, ligesom de vil blive tilskyndet til at bruge den tilegnede viden.

*Undersøgelse af mulighederne for nye transportforbindelser med Kina. Tacis vil gennemføre en feasibilityundersøgelse og en undersøgelse af mulighederne for investeringer i nye anlæg (herunder til olieomladning) på jernbanestationen i Zamyn Uud ved den sydøstlige grænse, som er den vigtigste station for jernbanetransporten til og fra Kina. Tacis er i gang med at opdatere en undersøgelse foretaget i 1993 af Verdensbanken under hensyntagen til nye mongolske oliefund samt eksportpotentialet.

*Programmerne for mindre projekter omfatter oprettelse af en klinik til forebyggelse og behandling af øjensygdomme, hjælp til oprettelse af kurser i anvendt økonomi, jura, anvendt videnskab og teknologi samt læreruddannelse, beskyttelse af kvinder og børn, uddannelse i samfundsanliggender, professionelle standarder inden for journalistik samt retshjælp for forbrugere, forbedring af statistiske datas kvalitet, formidling og sammenlignelighed med internationale standarder samt bedre grænsekontrol og oplysninger om import, eksport, varebevægelser samt handel med forbudte stoffer.

Der blev ydet 11 mio. EUR i tilskud til programmet for 1998-1999, fordelt som følger (i mio. euro):

Strukturelle og institutionelle reformer

Udvikling af virksomheder samt finansiel udvikling

Udvikling af infrastruktur

Programmer for mindre projekter

Reserve

I alt // 2,8

3,1

1,6

3,0

0,5

11,0

Den Russiske Føderation

Tacis er det mest omfattende af de tekniske bistandsprogrammer, der gennemføres i Rusland, med samlede akkumulerede forpligtelser på næsten 2 000 mio. EUR siden 1991. Tacis-aktiviteterne i Rusland, der er langt den største af NUS-partnerne, omfatter en bred vifte af sektorer og har som det vigtigste mål at fremme og støtte udviklingen af markedsøkonomi og et stabilt demokrati i Rusland. Den finansielle krise i 1998 krævede en mærkbar reaktion fra Tacis i 1999, hvilket bevirkede, at bank- og finanssektoren modtog særlig støtte fra Tacis. Rusland er det eneste Tacis-land, der på nuværende tidspunkt har en fælles grænse med EU, og Tacis støttede i 1999 under det grænseoverskridende program en modernisering af to grænseovergangssteder på den russisk-finske grænse. Når disse grænseovergange åbner i år 2000, vil det gøre transittrafikken mere effektiv i denne region og medføre tættere forbindelser mellem EU og Rusland.

Nogle Tacis-bidrag i 1999

I 1999 iværksatte Tacis en lang række projekter i Rusland. Inden for virksomhedsomstrukturering og udvikling af den private sektor var Tacis involveret i udarbejdelsen af forretningsplaner, feasibilityundersøgelse og markedsanalyser for russiske virksomheder. Tacis uddannede russiske forretningsfolk i markedsstyringsteknikker og lærte dem at tilrettelægge udvekslingsprogrammer med virksomheder i EU. Tacis hjalp endvidere med oprettelsen af centre for erhvervsinformation for små og mellemstore virksomheder og tilskyndede til forbindelser mellem russiske SMVer og SMVer i EU. Tacis leverede desuden knowhow til brug for omstillingen af den kemiske industri for at udvikle og producere nye produkter til civilt brug og støttede derudover oprettelse eller omstrukturering af forretnings- og specialbanker.

Hvad angår reformen af den offentlige forvaltning, sociale tjenester og uddannelser blev der gennemført Tacis-projekter omfattende hjælp til de vigtigste ministerier med ansvar for planlægning af forbedrede socialsikrings- og sundhedsplejeordninger og en omfattende uddannelse af nationale og lokale embedsmænd. Tacis gennemførte lokale omskolingsprogrammer for arbejdsløse og gjorde gennem Tempus-programmet en indsats for at fremme samarbejdet mellem russiske universiteter og universiteter i andre lande. Et andet Tacis-projekt, der stadig er i gang, vedrører omskoling af afskedigede officerer til civile erhverv.

Inden for landbrug var Tacis koncentreret dels om omstrukturering af bedrifter, dels om strategisk og juridisk rådgivning om f.eks. markeder for jord, landbrugsuddannelse og fødevarekontrol i forbindelse med omstruktureringen. Tacis fremmede endvidere adgangen til finansiering gennem forsøgsvise kreditordninger i udvalgte regioner og relevant rådgivning. For at hjælpe landbrugere med at sikre den økonomiske levedygtighed af deres bedrifter gjorde Tacis en indsats for at udvikle detail- og grossistnetværk for at sikre forsyningen af gødning og andre landbrugsprodukter og for at fremme rådgivningsindsatsen over for private landbrugere.

Inden for energisektoren blev der arbejdet på at informere om energibesparelser og støtte pilotprojekter, der omsætter spareteorierne til praksis. Tacis samarbejdede også med de enkelte byers myndigheder om en evaluering af opvarmningen i byerne og hjalp med at indføre et moderne edb-baseret automatisk fakturerings- og afregningssystem for elforsyningen.

Tacis støttede omorganiseringen af energisektorens administration på nationalt plan og hjalp bl.a. med at udarbejde de love og forskrifter, der var nødvendige for at fremme udenlandske investeringer i industrien. Tacis hjalp med moderniseringen af olieraffinaderiernes varmeenheder og forsynede gassektoren med knowhow om gasefterforskning og -produktion. Der blev tilvejebragt knowhow og uddannelse med henblik på modernisering af energiproduktionsfaciliteterne, ligesom effektiviteten af elproduktion og -forsyning blev forbedret ved indførelse af automatisk kontrol af elproduktion, -transmission og -distribution. Endelig gjorde Tacis en indsats for at fremme teknologioverførsler med henblik på modernisering af eksisterende kraftværker og planlægning af nye kraftværker.

Inden for nuklear sikkerhed og miljø støtter Tacis oprettelsen af en handlekraftig og uafhængig myndighed, der kan regulere atomindustrien. Tacis analyserer for tiden visse reaktortyper for at finde frem til svagheder ved disse og planlægger løsninger på kort eller mellemlangt sigt for de analyserede reaktorer, ligesom der arbejdes på et varslingssystem og på at indføre sikkerhedscheck og kontrol af seismisk påvirkning. Tacis-projekterne omfatter ligeledes levering af vigtigt sikkerhedsudstyr og gennemgang af driftsprocedurer, ledelsesorganistion og kvalitetssikring, samarbejde med ingeniørerne for at identificere potentielle svagheder i værkernes konstruktion samt forsøg på at finde frem til løsninger på kort og mellemlangt sigt for de pågældende reaktorer. Tacis-projekterne omfatter tillige udvikling af nationale miljøprogrammer og regionale samarbejdsplaner på miljøområdet (Sortehavet osv.).

På telekommunikationsområdet tilvejebragte Tacis eksperter, der skulle samarbejde med Kommunikationsministeriet om markedsanalyser, kontrol af telefonnet og udvikling af standarder. Der er endvidere projekter i gang om levering af knowhow med henblik på modernisering af kabel- og satellitkommunikationen og hjælp til ledelse af telefonnetsoperatører samt rådgivning med henblik på indførelse af effektive prisfastsættelses- og kontrolsystemer.

På transportområdet fokuserede Tacis-støtten på at udvikle mere effektive transportforbindelser til og fra EU for at lette samhandlen. Et projekt, der har gjort Volga-floden sejlbar igen, har betydet, at der nu kan sejle flodbåde såvel fra Sortehavet som fra Østersøen til Ruslands industrielle kraftcenter. Et andet handelsfremmende projekt skulle gøre det muligt at benytte den transsibiriske jernbane til containertransport fra Østen til EU, hvilket vil betyde en halvering af transporttiden i forhold til de traditionelle søruter. Tacis gennemfører endvidere et program, der skal forbedre ca. 400 flyvelederes engelskkundskaber (engelsk er det sprog, der anvendes inden for luftfart), hvilket vil gøre luftruterne over Rusland sikrere for fly, der er på vej fra EU til Japan (den mest direkte rute til Østen går over Sibirien).

Manglen på fragtudkørselskapacitet er et alvorligt problem. Mens transporten ad jernbane eller vandveje over lange afstande er forholdsvis effektiv, er der problemer med den lokale fragtudkørsel. Problemet søges afhjulpet ved to mindre Tacis-projekter, nemlig et projekt vedrørende uddannelse af de ansatte hos speditionsvirksomhederne, som stadig er meget små og endnu ikke færdigetablerede, og et projekt vedrørende oprettelse af private vognmandsvirksomheder. Endelig afsluttede Tacis i 1999 planlægningen af transportsystemet i den nordvestlige del af Rusland i et område på størrelse med EU, der strækker sig fra Skt. Petersborg til Komi-halvøen. Denne region, der kun har 20 millioner indbyggere, vil få nye økonomiske muligheder, idet bl.a. handlen med nabolandene i Skandinavien vil blive yderligere udviklet.

Som led i programmerne for mindre projekter, herunder programmet for strategisk rådgivning, er følgende Tacis-projekter i gang:

*strategisk rådgivning til regering, Parlament og andre politiske beslutningstagere

*støtte til demokratiske initiativer (fri presse, ordentlig behandling af mindretal, beskyttelse af menneskerettigheder og frie valg)

*støtte til NGOer samt lokale og regionale myndigheder som led i mindre initiativer

*støtte til virksomheder gennem initiativprogrammet til fremme af produktiviteten og lederuddannelsesprogrammet, "European Senior Service Network" (ESSN) samt samarbejde mellem handelskamre

*hjælp til SMVer til at forberede etableringen og den delvise finansiering af joint ventures

*fremme af harmoniseringen på toldområdet og inden for statistik, standarder, certificering og metrologi samt beskyttelse af den intellektuelle og industrielle ejendomsret

*støtte til mindre projekter om ydelse af teknisk bistand gennem Bistro-ordningen.

Den politiske kontekst

På topmødet i februar mellem EU og Rusland i Moskva blev der opnået enighed om, at "indsatsen for at fremme PSA-samarbejdet gennem Tacis-programmet for teknisk bistand på kort sigt især skal være rettet mod en stabilisering af den økonomiske situation i Rusland og fremme af investeringerne i russisk erhvervsliv gennem en omstrukturering af virksomheder, styrkelse af forretningsbanksystemet og støtte til skatte-, revisions- og regnskabsforanstaltningerne". Hvad angår problemet med brugt atombrændsel og atomaffald i den nordvestlige del af Rusland blev man enige om at "forstærke indsatsen for at løse dette store miljøproblem og lette det løbende tekniske samarbejde som led i en koordineret international indsats, der også indebærer inddragelse af Tacis' atomsikkerhedsprogram".

Samarbejdsrådet for EU - Rusland udtrykte på sit møde i Bruxelles i maj glæde over den fremdrift, der især gennem de seneste seks måneder var skabt i de indbyrdes forbindelser gennem de intensive drøftelser på topmøderne, i samarbejdsudvalget og dettes ni underudvalg og gennem det løbende dag-til-dag-arbejde på begge sider. Samarbejdsrådet gennemgik PSA-arbejdsprogrammet og tilføjede fire nye punkter vedrørende landbrug, oprettelse af virksomheder, finansielle tjenester og uddannelsesmæssige udvekslinger.

Det Europæiske Råd vedtog på sit møde i Køln i juni en fælles strategi for Rusland, der var den første af sin art, der blev vedtaget i henhold til Amsterdam-traktaten. Formålet var at styrke samordningen, sammenhængen og komplementariteten i alle aspekter af EUs og EU-landenes politik over for Rusland.

I Tacis' vejledende program for Rusland for perioden 1996-1999, der blev underskrevet i august 1996, blev der givet prioritet til udvikling af menneskelige ressourcer, social beskyttelse, virksomhedsstøtte, transport og telekommunikation, energi, miljø samt fødevarer og landbrug.

Udvikling af menneskelige ressourcer: På baggrund af en alvorlig social og økonomisk krise tilbyder Tacis lederuddannelse og anden erhvervsuddannelse til erhvervslivets nøgleaktører og er derved med til at opkvalificere de ansatte i regional- og lokalforvaltningerne. Derudover tilbyder Tacis de politiske beslutningstagere økonomisk rådgivning. Almen uddannelse og erhvervsuddannelse spiller en afgørende rolle i krisesituationer, idet arbejdsstyrken således tilpasses de skiftende behov på et marked, der er præget af stigende arbejdsløshed og større socialt pres. Tempus-programmet støtter reformen af de videregående uddannelser gennem udarbejdelse af undervisningsplaner, forbedring af universiteternes ledelse, udvekslinger samt regionalt samarbejde. Uddannelsessektoren bidrager endvidere til en reform af den offentlige forvaltning og fremmer indførelsen af en retsstat. Den offentlige forvaltning tilstræber fortsat uafhængighed og effektivitet, men der skal gøres meget endnu, især på regionalt plan, for at omdefinere embedsmandsværkets opgaver og gennemføre en aktiv personalepolitik. Derfor er den fortsatte Tacis-støtte afgørende for såvel uddannelsessektoren som den offentlige forvaltning.

Social beskyttelse: Siden reformerne blev påbegyndt, har socialsikringssystemet skullet opfylde et stigende behov for social bistand i takt med den stigende arbejdsløshed og nedskæringen af de ydelser, der tidligere blev præsteret af statsejede virksomheder. Situationen, der allerede var dårlig som følge af budgetnedskæringer på føderalt, regionalt og kommunalt plan, er blevet yderligere forværret af den økonomiske og finansielle krise i 1998, der indvirkede kraftigt på de sociale vilkår og realindkomsterne og ramte de mest udsatte grupper (arbejdsløse, ældre, handicappede) særlig hårdt. Der er gjort et forsøg på at lægge grunden til en ny institutionel og lovgivningsmæssig ramme, der kan sikre en sammenhængende og effektiv sektorpolitik ledsaget af en decentralisering af ansvaret for de sociale tjenester til regionalt og kommunalt plan, og en yderligere inddragelse af ikke-statslige (frivillige eller private) organisationer. Hidtil har Tacis hjulpet med at etablere nye socialsikringsstrukturer og bidraget til udviklingen af en strategi og lovgivning for områder som f.eks. sociale boliger, social sikring for udsatte grupper, jobsikkerhed, pensioner og forbrugerbeskyttelse. Tacis har i udvalgte regioner støttet sociale reformer og forvaltningen af sociale goder og sørget for uddannelse af arbejdsløse. Tacis har endvidere støttet udviklingen af NGOer inden for det sociale område, forbedret arbejdsvilkårene og det sociale partnerskab og styrket eller opgraderet kommunalforvaltningerne i visse byer, der er domineret af én enkelt industri.

I den senere tid er vægten blevet lagt på forebyggende sundhedspleje, forvaltning af forsikringsordninger og forbedring af sundhedsforvaltningen. Efter tabet af sundhedstjenester især forårsaget af opløsningen af statsvirksomheder er Ruslands sundhedsvæsen kommet under et voksende pres. Sundhedsvæsenet er primært indrettet på at henvise syge til hospitalsspecialister og står derfor i fare for at blive overbelastet. Der er også et presserende behov for at fremme en sundere livsstil og bevidstgøre befolkningen om forbindelsen mellem helbred og livsstil for at lette presset på sundhedsplejen. Sideløbende er der behov for at opgradere og reformere selve forvaltningen af sundhedstjenesterne for at sætte sundhedssektoren i stand til at udvikle sig, opfylde de skiftende behov og tilpasse sig de skiftende forhold i landet.

Virksomhedsstøtte: Støtte til virksomheder er et højt prioriteret led i reformprocessen og en forudsætning for overgangen til markedsøkonomi. En bæredygtig økonomisk vækst og social stabilitet kræver drastiske forbedringer af erhvervsklimaet og erhvervslivets rammevilkår, modernisering af virksomheder og nye investeringer. Især skattesystemet og revisionsstandarderne trænger til at blive forbedret. Den privatisering, der har fundet sted, må nødvendigvis efterfølges af en omstrukturering af virksomhederne for at tiltrække investeringer med henblik på modernisering. Den finansielle krise har øget behovet for skræddersyet virksomhedsrådgivning. Banksystemets og kapitalmarkedernes sammenbrud har afsløret deres skrøbelighed og ringe troværdighed og fremhævet behovet for såvel en effektiv regulering og et effektivt tilsyn som for nye ledelsesværktøjer, der kan anvendes til at vurdere risikoen ved finansielle transaktioner. Tacis-støtten til SMVer er et afgørende bidrag til den økonomiske genrejsning. Det net af virksomhedsstøttecentre, der finansieres af Tacis, er med til at opfylde behovet for uddannelse og rådgivning til de privatiserede virksomheder i de største russiske erhvervssektorer. For tiden lægger Tacis vægten på omstrukturering og udvikling af middelstore og store virksomheder gennem direkte rådgivning, forbedring af de institutionelle og forskriftsmæssige rammebetingelser samt fortsat støtte til SMV-sektoren.

Transport: En modernisering af transportnettene vil hjælpe den økonomiske udvikling og forbedre russiske produkters konkurrenceevne såvel på hjemmemarkedet som på de udenlandske markeder ved at nedbringe transportomkostningerne i dette store land. Og EU, der er Ruslands nabo og største handelspartner, har en direkte interesse i et effektivt russisk transportsystem, der kan udvikle samhandelsmulighederne. Mangfoldigheden af statslige organer har hidtil vanskeliggjort gennemførelsen af en samlet transportpolitik, men privatiseringen er nu stort set tilendebragt (bortset fra jernbanerne), ligesom konkurrencen har sænket priserne og hævet ydelsernes kvalitet. Men manglende lovgivningsmæssige rammer begrænser investeringerne og moderniseringen og resulterer i hurtigt forældet infrastruktur og forældet rullende og sejlende materiel. Andre vanskeligheder skyldes den forsinkede reform og omorganisering af jernbanesektoren, overskydende kapacitet og manglende multimodal integration af flodtransporten samt et lavt serviceniveau og lave standarder inden for vejtransport. En lovgivningsmæssig ramme, der kan fremme handlen mellem EU og Rusland, prioriteres højt af Tacis og søges opnået gennem strategisk rådgivning og indførelse af harmoniserede standarder. Tacis støtter endvidere den russiske vejtransportsektor og bidrager til reformen af jernbanerne. Den seneste indsats har omfattet en forlængelse af det transeuropæiske nets korridor nr. 2 gennem Nizhny Novgorod-regionen, hjælp til udarbejdelse af lovgivning for overfladetransport, sikkerhed i havnene og træning i intermodale transportoperationer.

Telekommunikation: Telekommunikationsnettet er ikke tilstrækkeligt udbygget, og niveauet for telekommunikationstjenesterne er for dårligt, især uden for byerne. Desuden er der behov for at harmonisere landets love, forskrifter, normer og standarder med EUs. Der vil endvidere være behov for massive investeringer i modernisering og kvalitetsforbedring, og Tacis har derfor fokuseret på indførelse af internationalt standardiserede systemer, yderligere liberalisering af sektoren og udvikling af effektive informationstjenester.

Energi: Energi spiller fortsat en central rolle i russisk økonomi, idet olie- og gaseksporten stadig er den sektor, der har den største indtjening i hård valuta, og som yder det største bidrag til overskuddet på Ruslands handelsbalance og landets skatteindtægter.