1Indledning

Europaskolernes mission er at tilbyde flersproget og multikulturel undervisning i børnehaveklassesektionen, grundskolen og overbygningen (herunder den europæiske studentereksamen) for børn af ansatte ved Den Europæiske Unions ("Unionen") institutioner. Europaskolerne bidrager således til at gøre den europæiske offentlige tjeneste mere attraktiv.

Europaskolerne er en mellemstatslig organisation, der er oprettet af EU's medlemsstater og Unionen, som er de kontraherende parter i aftalen om vedtægten for Europaskolerne. Der er 13 Europaskoler fordelt på seks EU-medlemsstater, og de har status som offentlige organer i de lande, hvor de er beliggende. Det højeste beslutningstagende organ, Det Øverste Råd, samler medlemsstaterne, Europa-Kommissionen – på EU's vegne – og repræsentanter for forældre, ansatte og andre interessenter. Hvert medlem af Det Øverste Råd, herunder Kommissionen, har ét sæde og én stemme. Formandskabet for Europaskolerne går på skift mellem EU-medlemsstaterne hvert skoleår, mens den overordnede forvaltning af systemet varetages af Europaskolernes generalsekretær, der repræsenterer Det Øverste Råd.

I overensstemmelse med artikel 25 i denne aftale yder Europa-Kommissionen på Unionens vegne et finansielt bidrag til Europaskolernes budget. Dette bidrag dækker differencen mellem Europaskolernes samlede udgifter og summen af de øvrige indtægter. Denne største indtægt (ca. 60 % i 2017) for Europaskolernes budget går til dækning af lønninger til lokalt ansatte lærere og administrativt personale, supplementet til de udstationerede lærernes nationale lønninger og generalomkostninger. En anden vigtig indtægtskilde kommer fra medlemsstaterne (ca. 18 % i 2017) i form af udstationering og betaling af de nationale vederlag til Europaskolernes lærere og andre medarbejdere. De resterende indtægter består af bidrag fra andre organer og virksomheder, hvis ansattes børn er indskrevet i skolerne (ca. 14 %, den såkaldte kategori II) samt skolepenge og bidrag fra kategori III-forældre (ca. 8 %).

I de seneste år har Europaskolesystemet haft store udfordringer med dets økonomiske forvaltning. Revisionsretten og Den Interne Revisionstjeneste ("IAS") har begge identificeret en række mangler i deres årsberetninger for perioden 2013-2015. Revisionsretten vurderede i sine beretninger for 2013 og 2014, at den ikke kunne garantere, at Europaskolernes konsoliderede årsregnskab var uden væsentlig fejlinformation. Revisionsretten afslørede dog ikke væsentlige fejl i det endelige konsoliderede regnskab i sine årsberetninger for 2015 og 2016.

IAS fremhævede nogle svagheder i den interne kontrol og understregede risikoen for misbrug af Europaskolernes midler.

Manglerne i Europaskolernes økonomiske forvaltning bringer ikke lovligheden og den formelle rigtighed af betalingerne fra Kommissionen (Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed, herefter "GD for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed") til Europaskolerne i fare, da betalingerne er stærkt reguleret. Kommissionen har dog som en væsentlig bidragyder til Europaskolernes budget været opsat på at sikre, at der gives de fornødne garantier for en forsvarlig økonomisk forvaltning og for lovligheden og den formelle rigtighed af Europaskolernes transaktioner.

På grundlag af revisionsberetningerne og den svig, der blev afsløret i regnskabet for én af skolerne i 2012, tog GD for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed et omdømmemæssigt forbehold med hensyn til Europaskolernes økonomiske forvaltning i de sidste fire årlige aktivitetsrapporter (2013 til 2016). Endvidere stemte Kommissionen imod de sidste fire gange, hvor der blev meddelt decharge for Europaskolernes gennemførelse af budgettet for 2012, 2013, 2014 og 2015 (mens alle de øvrige medlemmer af Det Øverste Råd stemte for).

Europa-Parlamentet påpegede i sin betænkning om decharge for gennemførelsen af EU's almindelige budget for regnskabsåret 2015 en række svagheder i Europaskolernes økonomiske forvaltning, hvilket afspejler Revisionsrettens og IAS' konstateringer.

Derfor opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at spille sin rolle fuldt på alle områder af Europaskolernes forvaltning og anmodede den om at udarbejde en meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om, hvordan den administrative struktur i Europaskolerne bedst kan reformeres.

Denne meddelelse har derfor til formål at redegøre for Kommissionens syn på Europaskolernes administrative og finansielle struktur og de igangværende reformer på disse områder.

2Fremskridt med reformen af Europaskolesystemets administrative struktur

Det er vigtigt at anerkende, at der allerede er opnået vigtige resultater med hensyn til at reformere Europaskolernes administrative struktur.

De vigtigste resultater er Det Øverste Råds vedtagelse af en revideret finansforordning for Europaskolerne i september 2017. Revisionen af finansforordningen blev påbegyndt af Kommissionen, der i slutningen af 2014 fik mandat fra Det Øverste Råd til at indlede drøftelser herom. Med den nye finansforordning indføres en ny model for økonomisk styring i Europaskolesystemet. Den består hovedsagelig af en gradvis centralisering af den anvisningsberettigedes og regnskabsførerens funktioner. Kommissionen ser også med tilfredshed på, at den reviderede finansforordning er blevet tilpasset Unionens finansforordning yderligere, navnlig for så vidt angår budgetprincipperne, de interne kontrolsystemer (herunder bedre rapportering og regnskabsaflæggelse) og reglerne for offentlige udbud.

Endvidere har Europaskolerne som et middel til at afhjælpe de svagheder, der blev konstateret af revisorerne, truffet en række foranstaltninger til fremme af forsvarlig økonomisk forvaltning og bekæmpelse af svig, dvs. gennemførelse af periodiseret regnskabsføring, indberetning af kontrolresultater og ny udformning af den interne kontrolramme (der er navnlig blevet indført en risikovurdering og et risikoregister, og de interne kontrolstandarder er blevet revideret). Der er siden 2014 blevet anvendt en intern kontrolkoordineringsfunktion, som skal rådgive og vejlede Europaskolernes centrale kontor om den effektive opfølgning af revisionshenstillingerne samt om udformningen og gennemførelse af det interne kontrolsystem. Der er blevet oprettet en kvalificeret udbudsenhed i Europaskolernes centrale kontor. Princippet om funktionsadskillelse er blevet revideret og forbedret, og reglerne om mobilitet for medarbejdere med følsomme funktioner (f.eks. udstationerede regnskabsførere) er blevet vedtaget, mens reglerne for de lokalt ansatte regnskabsførere fortsat drøftes.

Europaskolerne har gjort betydelige fremskridt med hensyn til at tackle den strukturelle svaghed i den interne kontrol med betalingssystemet. Alle Europaskoler har nu indført en passende adskillelse af beføjelser med hensyn til at foretage betalinger. Som følge heraf har IAS fastslået, at risikoen for svig i tilknytning til svagheden i betalingssystemet er blevet tilstrækkeligt afbødet, og har trukket henstillingen herom tilbage. Dette er bekræftet i Revisionsrettens beretning for 2016.

Endvidere gør finansforordningen for Europaskolerne det muligt for OLAF at gennemføre administrative undersøgelser i Europaskolerne, herunder inspektioner som led i beskyttelsen af Unionens finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder. Derudover er Europaskolerne ved at udarbejde en strategi for bekæmpelse af svig, og OLAF vil give kurser i forebyggelse af svig inden for rammerne af administrative aftaler.

Desuden er der gradvist blevet indført eksterne uafhængige revisioner af årsregnskabet for Europaskolerne og generalsekretærens kontor. Fem skoler er allerede blevet revideret, og alle de resterende skoler vil blive revideret inden for tre år.

Under hensyntagen til disse forskellige forhold mener Kommissionen, at den ikke længere behøver at opretholde sit omdømmemæssige forbehold i sin årlige aktivitetsrapport for 2017.