Nr. C 343/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 24.12.84 
Udtalelse om Kommissionens meddelelse til Rådet om stimulering af det videnskabelige 
og tekniske samarbejde i Europa (Plan 1985-1988) (») 
(84/C 343/04) 
Rådet for De europæiske Fællesskaber besluttede den 3. maj 1984 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udta­
lelse om Kommissionens meddelelse til Rådet om stimulering af det videnskabelige 
og tekniske samarbejde i Europa (Plan 1985-1988). 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for energi og nukleare anlig­
gender, som udpegede Jean Querleux til ordfører. Afdelingen vedtog sin udtalelse den 
5. oktober 1984. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 220. plenarforsamling (mødet den 
25. oktober 1984) enstemmigt følgende udtalelse: 
Udvalget er overrasket over at erfare, at udtalelsen 
formentlig bliver overflødig, da Rådet i budgetfor­
slaget påtænker at slette næsten alle bevillinger til 
stimulering af forskning for året 1985. Udvalget 
beklager denne holdning, idet det er overbevidst 
om, at hvis EF fuldstændig opgiver samordnede 
aktioner på området, om det så kun bliver midlerti­
digt, vil det blive opfattet som et drastisk politisk til­
bagetog og som manglende vilje til at gøre sig gæl­
dende i verden som eksponent for fremskridtet. 
Udtalelsen afgives derfor i håb om, at budgetforsla­
get for 1985 ændres. 
1. Generel vurdering 
1.1. Udvalget godkender stort set Kommissionens 
meddelelse og det vedføjede udkast til Rådets afgø­
relse, dog under forbehold af bemærkningerne og 
forslagene i det følgende. Udvalget behandlede som 
bekendt spørgsmålet i sin udtalelse af 23. februar 
1983 (2) om forslaget til en forsøgsaktion til stimule­
ring af EF's videnskabelige og tekniske potentiel (3). 
(<) EFT nr. C 142 af 29. 5. 1984, s. 4. 
O EFT nr. C 90 af 5. 4. 1983, s. 4. 
(3) EFT nr. C 337 af 22. 12. 1982, s. 6. 2. Generelle bemærkninger og forslag 
2.1. Udvalget mener fortsat, at tiden er inde til, at 
EF får skabt et fælleseuropæisk forskningsmiljø af 
dimensioner svarende til det amerikanske. Denne 
holdning, som allerede kom til udtryk i ovennævnte 
udtalelse fra 1983, bestyrkes af de hidtidige resulta­
ter af den »forsøgsaktion«, som indledtes i 1983, og 
af reaktionerne fra forskellige nationale forsknings-
og udviklingsorganer, som har vist projektet stor 
interesse. 
I Udvalgets opfattelse er et sådant videnskabens 
Europa som målsætning beskrevet tilfredsstillende i 
selve »meddelelsen«, men det fremtræder langtfra 
med tilstrækkelig vægt i »udkastet til Rådets afgø­
relse«. Forskellen mellem de to tekster er slående. I 
udkastet til afgørelse opremses blot en række foran­
staltninger, som i parentes bemærket er absolut rele­
vante og ønskværdige, men som ikke fremstår som 
et led i det nye hovedmål: et fælles forskningsmiljø i 
Europa. I punkt 1 i bilaget til udkast til afgørelse, 
hvor forskernes mobilitet inden for EF omtales, fin­
der man ordene »fremme« og »støtte«, hvor man 
ville have forventet »befordring« eller »organisa­
tion«. 
2.2. Udvalget mener, at hovedmålet må være at 
administrere og stimulere forsknings-, demonstrati­
ons- og udviklingsarbejdet inden for EF, så forsker­
mobiliteten og -udvekslingen fremmes kraftigt. 
Det henstilles, at man starter med systematisk at 
opbygge nogle netværk af parvist samarbejdende 
laboratorier, hvor hvert netværk er specialiseret i et 
24. 12. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 343/13 
vigtigt forskningsemne, og hvor et velrenommeret 
forsøgslaboratorium fungerer som koordinator. 
Disse netværk bør stilles meget frit i deres bedørri-
melse af forholdene, og der bør lægges vægt på gen­
sidig, regelmæssig udveksling af forskere. 
2.3. Det er lidt selvmodsigende, når det i artikel 2 i 
udkastet til afgørelse og i punkt 2 i bilaget hedder, at 
foranstaltninger til stimulering af samarbejdet 
omfatter samtlige domæner inden for de eksakte 
videnskaber og naturvidenskaberne, idet der samti­
dig som eksempel udvælges 8 områder, som der skal 
tages særlig hensyn til. Ret beset er 8 eksempler 
enten for mange eller for få. 
Udvalget ser derfor gerne, at Kommissionen tydeli­
gere anfører, at ethvert emne, som opfylder følgende 
kriterier, kan komme i betragtning: Videnskabelig 
værdi, fælleseuropæisk interesse i de forventede 
resultater, projektets karakter af fælleseuropæisk 
arbejde. 
Udvalget bemærker videre, at stimuleringsplanen 
om fornødent kan optræde som supplement til de 
specifikke programmer vedrørende informationstek­
nologier (ESPRIT-programmet) og bioteknologi 
(programmerne BEP og BAP), som er særligt per­
spektivrige områder, hvor Europa bør fastholde og 
forbedre sin position, og især satse voldsomt på 
industriel succes, som kan give håb om lovende 
afsætning. 
Ligesom i udtalelsen fra 1983 beklager Udvalget, at 
samfundsvidenskaberne ikke figurerer på listen over 
de områder, der er nævnt som eksempel; Udvalget 
bemærker, at Kommissionen efter nærmere overve­
jelser har foretrukket at overlade samfundsvidenska­
berne til FAST-programmet alene for at undgå 
enhver risiko for overlapning. Udvalget accepterer 
denne forklaring; men i vore dage, hvor samfunds-
aspektet får afgørende betydning, kunne en original 
indsats fra EF's side i høj grad have bekræftet EF's 
humanistiske rolle; Udvalget henstiller derfor til 
Kommissionen snarest at opstille et særligt forsk­
ningsprogram for samfundsvidenskaberne. 
2.4. EF's samlede budgetforhold taget i betragt­
ning anser Udvalget det oprindelige bevillingsfor-
slag på 40mio ECU for tidsrummet 1985-1986 for passende; hovedparten af bevillingerne bør gå til 
fremme af det parvise samarbejde mellem laborato­
rier, forskningstilskud og relevante foranstaltninger 
til fremme af mobilitet og udveksling; fælles koordi­
nerede foranstaltninger er selvsagt et langt bedre 
middel til at etablere et fælles forskningsmarked end 
4 eller 5 særskilte driftskontrakter, som sluger 25 % 
af budgettet. 
3. Særlige bemærkninger og forslag 
3.1. Udvalget henstiller, at private forskningslabo­
ratorier inddrages i EF's forskningsindsats; under 
forsøgsaktionen til stimulering af samarbejdet opda­
gede man, at de private laboratorier ikke blev til­
strækkelig orienteret og ikke viste forsøgsaktionen 
megen interesse. Kommissionens informations-
organer bør gå til de organisationer, som laboratori­
erne (både små og store) henhører under, samt gøre 
det klart i licitationsudbuddene, at private laborato­
riers medvirken er stærkt ønskværdig. 
3.2. En af årsagerne til forskningens effektivitet i 
USA er forskernes store mobilitet mellem universite­
terne og det private erhvervsliv; Udvalget er klar 
over, at man ikke kan påbyde mobilitet, men mener, 
at EF bør igangsætte en oplysnings- og opmun-
tringskampagne, ikke mindst vedrørende de garan­
tier, der findes til sikring af, at fælles forskningsre­
sultater forbliver fortrolige, og til intensivering i sær­
lige tilfælde af de generelle beskyttelsesforanstalt­
ninger. Grundforskningens egentlige interesse hviler 
jo på, om den hurtigt resulterer i anvendt forskning, 
som er den eneste vej til økonomisk håndgribelige 
resultater. Kommissionen bør derfor være meget 
omhyggelig med at få skabt en rimelig balance mel­
lem stimuleringen af grundforskningen og stimule­
ringen af teknologiske og tekniske fremskridt; Kom­
missionen bør kraftigt opfordre videnskabsmæn­
dene til at tage initiativ til et løbende samarbejde 
med ingeniører. 
3.3. I spørgsmålet om et »befordringskort« til for­
skere, mener Udvalget principielt, at denne form for 
foranstaltning i sin praktiske gennemførelse meget 
omhyggeligt må indrettes således, at den nøje tager 
sigte alene på sit formål, som er at yde finansielt til­
skud til forskeres rejser i forbindelse med samar­
bejde med andre forskere. 
Nr. C 343/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 12. 84 
Forslaget om karrieremæssige fordele for de mest 
mobile forskere er også besnærende, men den nær­
mere gennemførelse og de praktiske virkninger for­
bliver særdeles uklare. 
3.4. Udvalget går fuldt ud ind for, at der oprettes 
en europæisk databank, som vil få afgørende betyd­
ning, selv om omkostningerne ikke kan undgå at 
blive store. Udvalget mener ikke, at der bør opereres 
med »håndbøger«, fordi det er næsten umuligt at 
ajourføre sådanne; man bør i stedet straks arbejde i 
retning af en databank, som opbygges på basis af 
den allermest moderne informationsteknik. 
Indledning 
1. Som følge af den vedvarende økonomiske, 
beskæftigelsesmæssige og finansielle krise i Fælles­
skabets medlemsstater bliver det stadig vanskeligere 
at finansiere de sociale sikringssystemer. I en med­
delelse til Rådet har Kommissionen anstillet nogle 
overvejelser herover. Heri gøres der rede for den 3.5. CODEST skal fortsat være et væsentligt 
organ; dets sammensætning bør dog tages op til ny 
vurdering, ligesom man efter aftale mellem med­
lemsstaterne bør sikre sig, at CODEST's medlem­
mer nu også er tilstrækkeligt repræsentative og har 
forståelse for erhvervslivets forhold. 
3.6. Udvalget kan principgodkende forslaget om 
revision hvert andet år, men henstiller dog, at visse 
projekter, som tydeligvis er langsigtede, får garanti 
for videreførelse, straks når de sættes i gang. 
økonomiske baggrund; det skildres, hvorledes med­
lemsstaternes sociale sikringssystemer fungerer, og 
der foretages en analyse af, hvordan forholdet mel­
lem indtægter og udgifter har udviklet sig, samt af 
den sociale beskyttelse og finansieringen. 
2. Det økonomiske og sociale Udvalg har besluttet 
at udarbejde en initiativudtalelse herom. Udtalelsen Udfærdiget i Bruxelles, den 25. oktober 1984. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om aktuelle problemer i medlemsstaternes sociale sikring 
(84/C 343/05) 
Procedure 
Det økonomiske og sociale Udvalg besluttede den 27. april 1983 i henhold til forret­
ningsordenens artikel 20, stk. 4, at fremsætte udtalelse om »aktuelle problemer i med­
lemsstaternes sociale sikring.« 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for sociale anliggender, som 
udpegede Ursula Engelen-Kefer til ordfører. Afdelingen vedtog sin udtalelse den 
13. september 1984. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 220. plenarforsamling den 25. okto­
ber 1984, med 56 stemmer for, 32 imod og 11 hverken for eller imod, følgende udtal­
else: