EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 19.12.2018 COM(2018) 856 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET ANDEN RAPPORT INDEN FOR RAMMERNE AF MEKANISMEN TIL SUSPENSION AF VISUMFRITAGELSEN {SWD(2018) 496 final}



I. Indledning Den visumfri ordning medfører en række vigtige fordele for borgerne og styrker de sociale, kulturelle og økonomiske forbindelser mellem EU og vores samarbejdspartnere. Samtidig indebærer den visumfri ordning et ansvar for at fastholde de fremskridt, der er opnået i dialogerne om visumliberalisering, og sikre et velforvaltet miljø på området for migration og sikkerhed, bl.a. i kraft af en visumpolitik, der er tilpasset gældende EU-ret. Denne anden rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen følger af Kommissionens forpligtelse til at føre tilsyn med tredjelandes fortsatte opfyldelse af visumliberaliseringskravene og til mindst én gang om året at rapportere herom til Europa-Parlamentet og Rådet. Vurderingsperioden starter på datoen for vedtagelsen af den første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen i december 2017. For så vidt angår det geografiske dækningsområde omfatter rapporten fortsat de lande, som har afsluttet deres dialoger om visumliberalisering med et tilfredsstillende resultat. I rapporten fokuseres der fortsat på en række specifikke områder , hvor der er behov for yderligere foranstaltninger for at sikre, at de opnåede fremskridt er bæredygtige. Ligesom det var tilfældet i den første rapport under mekanismen til suspension af visumfritagelsen, er benchmarks, der er præget af stabil gennemførelse, derfor ikke omfattet af denne rapport. Rapportens statistiske del dækker 26 EU-medlemsstater, som anvender forordning (EU) 2018/1806, og de fire associerede Schengenlande (i det følgende benævnt "Schengen+-området") . Vurderingen af særlige områder er primært baseret på oplysninger, som Eurostat får forelagt af lande i Schengen+-området, oplysninger fra EU-agenturer (Europol, eu-LISA, Det Europæiske Asylstøttekontor, Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning og Eurojust) og gennem udveksling af oplysninger mellem Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og myndighederne i de visumfrie lande. Rapporten ledsages af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, som rummer mere udførlige baggrundsoplysninger om den udvikling, der bemærkes inden for særlige områder. II. Vurdering af særlige områder i overensstemmelse med benchmarks for visumliberalisering II.1 Det vestlige Balkan Albanien Irregulær migration, herunder tilbagetagelse For så vidt angår udfordringer i forbindelse med irregulær migration steg det samlede antal nægtelser af indrejse med 13 % (fra 30 305 til 34 310) mellem 2016 og 2017. Antallet af tilfælde af ulovligt ophold steg ligeledes med omkring 11 % (fra 33 445 i 2016 til 37 325 i 2017). Ifølge Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning viser tendensen med hensyn til udfordringer i forbindelse med irregulær migration mellem første halvdel af 2017 og første halvdel af 2018 et fald i antallet af nægtelser af indrejse og ulovlige ophold. Antallet af asylansøgninger faldt med 32 % i første halvdel af 2018 sammenlignet med første halvdel af 2017 (fra 12 635 til 8 525). Asylanerkendelsesraten lå i 2017 på 5,19 % (en stigning sammenlignet med 2016, hvor den lå på 2,12 %) . Tilbagetagelses- og tilbagesendelsesordningerne fungerer godt, idet landet hurtigt imødekommer anmodninger om tilbagetagelse af både egne statsborgere og tredjelandsstatsborgere fra medlemsstaterne. Tilbagesendelsesprocenten (på over 100 % i 2017) viser, at de albanske statsborgere, der får besked på at forlade EU, rent faktisk også sendes tilbage (29 850 i 2017). Dette gode resultat må opretholdes. Albanien har truffet en række foranstaltninger, der blev udpeget i den første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen, for at tage hånd om udfordringerne ved irregulær migration, navnlig grundløse asylansøgninger indgivet af albanske statsborgere. Albanien har opnået gode resultater med at gennemføre handlingsplanen mod irregulær migration, hvori der fokuseres på praktisk samarbejde om håndtering af denne migration, identifikation og beskyttelse af uledsagede mindreårige og bekæmpelse af dokumentfalsk. Landet har desuden fortsat intensiveret det praktiske samarbejde med de medlemsstater, der er mest berørt af irregulær migration. For at udbrede kendskabet til rettighederne og forpligtelserne i forbindelse med den visumfri ordning har de albanske myndigheder gennemført oplysningskampagner på alle nationale tv-stationer. Den offentlige orden og den offentlige sikkerhed Albansktalende organiserede kriminelle grupper beskæftiger sig normalt med mange former for kriminalitet og er fortsat særlig aktive inden for en bred vifte af kriminelle aktiviteter i EU. Disse grupper smugler heroin i store mængder, idet de samarbejder med tyrkisk- og albansktalende organiserede kriminelle grupper langs smuglerruterne. Flere centrale områder i Albanien har været en kilde til radikalisering og rekruttering, men landet har oplevet et fald i antallet af rekrutterede udenlandske terrorkrigere, der er rejst til konfliktområder i Syrien og Irak.

Albanien har taget yderligere skridt for at effektivisere sin retshåndhævende indsats i retning af at bekæmpe alvorlig og organiseret kriminalitet som skitseret blandt de foranstaltninger, der skulle træffes, i den første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen. Handlingsplanen for kampen mod cannabis blev vedtaget sidst i maj 2018. Samarbejdsaftalen mellem Albanien og Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug blev paraferet den 5. oktober 2018. Denne aftale vil gøre det muligt at stille vigtig ekspertise til rådighed for de albanske myndigheder i kampen mod narkotika. Albanien har indgået en samarbejdsaftale med EU-agenturet for samarbejde og uddannelse inden for retshåndhævelse og har deltaget i EU's program for retlige anliggender siden februar 2018. Den 1. november 2018 ratificerede det albanske parlament den forbindelsesaftale med Europol, der åbner mulighed for, at en forbindelsesofficer fra Europol indsættes i Albanien i starten af 2019. I oktober 2018 underskrev Eurojust og Albanien en samarbejdsaftale. En ny lov om forebyggelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme, som blev vedtaget i 2017, har styrket de overordnede lovgivningsmæssige rammer. Albanien er dog genstand for øget opfølgning på baggrund af vedtagelsen af Moneyval-rapporten. I september 2018 vedtog regeringen en handlingsplan med det formål at tage stilling til anbefalingerne fra Moneyval. Alt i alt opfyldes de fastsatte benchmarks for visumliberalisering fortsat. Mens der er opnået gode fremskridt med at gennemføre de foranstaltninger, der skal overvinde udfordringerne i forbindelse med irregulær migration, er der behov for en yderligere indsats for at sikre bedre og mere bæredygtige resultater. Der er behov for en ekstra indsats på følgende områder: ·styrkelse af grænsekontrollen under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder ·fortsat tilrettelæggelse af oplysningskampagner om rettigheder og forpligtelser i forbindelse med visumfri indrejse ·yderligere effektivisering af retsforfølgningen og retshåndhævelsen for at bekæmpe organiseret kriminalitet ·hurtig gennemførelse af anbefalingerne i Moneyval-rapporten om bekæmpelse af hvidvaskning af penge/finansiering af terrorisme. Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien Irregulær migration, herunder tilbagetagelse For så vidt angår udfordringer i forbindelse med irregulær migration steg det samlede antal nægtelser af indrejse mellem 2016 og 2017 med 28 % (fra 2 495 afslag i 2016 til 3 200 afslag i 2017). Desuden var antallet af tilfælde af ulovligt ophold steget med 43 % i 2017 (6 555) sammenlignet med 2016 (4 595). Mellem første halvdel af 2017 og første halvdel af 2018 var der ifølge Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning en stigning i antallet af nægtelser af indrejse, men antallet af ulovlige ophold steg ikke. I første halvdel af 2018 blev der indgivet 2 360 asylansøgninger, hvilket er et fald på 39 % sammenlignet med første halvdel af 2017, hvor der blev indgivet i alt 3 860 asylansøgninger. Asylanerkendelsesraten forblev lav (0,81 % i 2016 og 1,45 % i 2017). Tilbagetagelses- og tilbagesendelsesordningerne fungerer godt og bør opretholdes i fremtiden. Tilbagesendelsesprocenten (som nåede op på 130 % i 2017) viser, at statsborgere i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien fik besked på at forlade et land, rent faktisk også er blevet sendt tilbage (5 580 i 2017). Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien har fortsat truffet de foranstaltninger, der udpeges i den første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen, navnlig med hensyn til udfordringerne i forbindelse med irregulær migration.. Både grænsekontrollen og kontrollen af dokumenter er blevet styrket. Indenrigsministeriet har tilrettelagt uddannelsesforløb for grænsepolitiet med fokus på overholdelse af menneskerettighederne. Gennemførelsen af handlingsplaner for forbedring af hjælpen til sårbare befolkningsgrupper er blevet styrket, men der er behov for en yderligere indsats for at opretholde de trufne foranstaltninger. Den offentlige orden og den offentlige sikkerhed

Hvad angår organiseret kriminalitet, er organiserede kriminelle grupper fra Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien aktive inden for ulovlig handel med og distribution af narkotika. En del af disse grupper beskæftiger sig også med andre former for ulovlig handel (varer, cigaretter). Landet er fortsat en kilde til ulovlig handel med arkæologiske og religiøse genstande samt kulturgenstande til EU. Netværk, der smugler migranter, er aktive i en række grænseområder, navnlig ved grænsen til Grækenland og Serbien, trods flere arrestationer i årets løb. Indenrigsministeriet har gennemført operationer for at bekæmpe narkotikasmugling og udfører fortsat aktiviteter for at bekæmpe organiseret kriminalitet. Der er oprettet en national taskforce og en række mobile hold, som skal forebygge menneskehandel og bidrage til tidlig identifikation af potentielle ofre. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Montenegro har underskrevet en aftale om samarbejde på området for bekæmpelse af menneskehandel. Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien har udviklet sin egen metode til trusselvurdering af grov og organiseret kriminalitet, ligesom landet har indført en metode på regionalt plan sammen med Serbien og Montenegro. Samarbejdet om retshåndhævelse med partnere i det vestlige Balkan, Italien og Slovenien er blevet forbedret, og det samme gælder det praktiske samarbejde med Europol. Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien har udnævnt en forbindelsesanklager, som har været udstationeret hos Eurojust siden november 2018. Alt i alt opfyldes de fastsatte benchmarks for visumliberalisering fortsat. Der forventes yderligere forbedringer af gennemførelsen. Der er behov for en ekstra indsats på følgende områder: ·styrkelse af grænsekontrollen under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder ·fortsat tilrettelæggelse af oplysningskampagner om rettigheder og forpligtelser i forbindelse med visumfri indrejse ·forbedring af effektiviteten af de retshåndhævende myndigheders indsats for at bekæmpe organiserede kriminelle netværk, navnlig netværk, som er involveret i narkotikasmugling, og fremvisning af en troværdig resultatliste ·intensivering af efterforskningen og retsforfølgningen af organiserede kriminelle grupper, herunder dem, der beskæftiger sig med smugling af migranter. Bosnien-Hercegovina Irregulær migration, herunder tilbagetagelse



For så vidt angår udfordringer i forbindelse med irregulær migration var der mellem 2016 og 2017 ingen stigning i antallet af nægtelser af indrejse (fra 5 150 til 5 145), mens antallet af tilfælde af ulovligt ophold steg lidt med omkring 13 % (fra 3 645 til 4 135). Mellem første halvdel af 2017 og første halvdel af 2018 var der ifølge Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning en stigning i antallet af nægtelser af indrejse, men antallet af ulovlige ophold steg ikke. I første halvdel af 2018 indgav statsborgere i Bosnien-Hercegovina 1 080 asylansøgninger, hvilket er et fald på 27 % sammenlignet med samme periode i 2017, hvor der blev indgivet i alt 1 485 asylansøgninger. Asylanerkendelsesraten lå på 3,10 % i 2016 og steg til 5,66 % i 2017. Bosnien-Hercegovinas beslutning om at indrømme kinesiske statsborgere visumfritagelse (med virkning fra og med maj 2018) skal overvåges nøje. Samarbejdet fungerer godt, hvad angår tilbagetagelse og tilbagesendelse. Tilbagesendelsesprocenten er fortsat høj, men bør øges yderligere over for alle medlemsstaterne (den nåede op på 72 % i 2017, hvor 2 680 bosniske statsborgere blev sendt tilbage). Bosnien-Hercegovina har truffet en række foranstaltninger, som blev udpeget i den første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen. Strategien og handlingsplan for migration og asyl (2016-2020) er blevet gennemført. Desuden er der gennemført oplysningskampagner om rettigheder og forpligtelser i forbindelse med den visumfri ordning. Den 15. maj 2018 vedtog ministerrådet en handlingsplan for nødforanstaltninger. Gennemførelsen af denne handlingsplan blev berørt af manglende koordinering blandt ansvarlige forvaltninger på forskellige niveauer. Dette har navnlig ramt grænsepolitiet, som i øjeblikket er underbemandet. Den offentlige orden og den offentlige sikkerhed



Hvad angår organiseret kriminalitet, er organiserede kriminelle grupper fra Bosnien-Hercegovina blandt de grupper, der oftest indberettes for organiseret berigelseskriminalitet i EU. Det samme gælder for menneskehandel og handel med ulovlige narkotika. Derudover er Bosnien-Hercegovina bestemmelsesland for køretøjer, der stjæles i medlemsstaterne. Der er fortsat store våbenlagre i Bosnien-Hercegovina, hvilket indebærer en risiko for våbensmugling. Bosnien-Hercegovina har vedtaget en ny strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet og er i færd med at gennemføre handlingsplanen for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. Myndighederne har fortsat øget de retshåndhævende myndigheders kapacitet med hensyn til efterforskning og bekæmpelse af organiseret kriminalitet. Der er imidlertid behov for forbedringer for at sikre en mere effektiv retslig opfølgning. Gennemførelsen af handlingsplanen for bekæmpelse af menneskehandel for perioden 2016-2019 er i fuld gang. I maj 2017 blev der underskrevet en aftale om indsættelse af en forbindelsesofficer ved Europol. Bosnien-Hercegovina har indtil videre ikke udpeget et nationalt kontaktpunkt, hvilket kræves i samarbejdsaftalen med Eurojust. Bosnien-Hercegovina kan ikke sende sin forbindelsesofficer til Europol, før der er etableret et nationalt kontaktpunkt. Alt i alt opfyldes de fastsatte benchmarks for visumliberalisering fortsat. Der forventes yderligere forbedringer af gennemførelsen, navnlig med hensyn til irregulær migration. Der er behov for en ekstra indsats på følgende områder:

·en mere effektiv og holdbar tildeling af tilstrækkelige ressourcer til forvaltningen af grænserne og en yderligere styrkelse af grænsekontrollen, bl.a. i forbindelse med identifikation og registrering, under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder ·fortsat tilrettelæggelse af oplysningskampagner om rettigheder og forpligtelser i forbindelse med visumfri indrejse ·udpegelse af et nationalt kontaktpunkt som krævet i den samarbejdsaftale, der er indgået med Europol ·Der er behov for en yderligere indsats for effektivt at forebygge og bekæmpe organiseret kriminalitet og hvidvaskning af penge på en koordineret måde blandt de retshåndhævende myndigheder. Montenegro Irregulær migration, herunder tilbagetagelse For så vidt angår udfordringer i forbindelse med irregulær migration steg antallet af nægtelser af indrejse mellem 2016 og 2017 med omkring 63 % (fra 335 til 545). Samtidig steg antallet af tilfælde af ulovligt ophold med 42 % i 2017 (810 i 2017 sammenlignet med 570 i 2016). Der er dog fortsat tale om lave absolutte tal. Ifølge data fra Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning viser tendensen mellem første halvdel af 2017 og første halvdel af 2018 en lille stigning i antallet af nægtelser af indrejse og tilfælde af ulovligt ophold. I første halvdel af 2018 indgav montenegrinske statsborgere 330 asylansøgninger, hvilket er et fald på 38 % sammenlignet med samme periode i 2017, hvor der blev indgivet i alt 530 asylansøgninger. Samlet set blev der i hele 2017 indgivet i alt 970 asylansøgninger sammenlignet med 1 830 i 2016 (et fald på 47 %). Asylanerkendelsesraten er lav (0,96 % i 2015 og 2,10 % i 2017). Tilbagetagelses- og tilbagesendelsesordningerne fungerer godt, idet landet hurtigt imødekommer anmodninger om tilbagetagelse af både egne statsborgere og tredjelandsstatsborgere fra medlemsstaterne. Tilbagesendelsesprocenten (på over 100 % i 2017) viser, at de montenegrinske statsborgere, der får besked på at forlade EU, rent faktisk også sendes tilbage (820 i 2017), og denne tendens skal fastholdes. Montenegro har truffet en række foranstaltninger, der blev udpeget i den første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen. Landet har endnu ikke gennemført en oplysningskampagne om rettigheder og forpligtelser i forbindelse med visumfri indrejse i 2018, men der er planlagt én i 2019. I marts 2018 vedtog regeringen en ny handlingsplan under strategien for genintegrering af personer, der tilbagesendes i henhold til tilbagetagelsesaftalen, for at forbedre genintegreringen af tilbagetagne statsborgere. De retlige rammer for lovlig og irregulær migration er blevet tilpasset EU's rammer med vedtagelsen af den nye lov om udlændinge i februar 2018. Loven om international og midlertidig beskyttelse af udlændinge trådte i kraft den 1. januar 2018. Den 22. november 2018 indførte Montenegro en ordning for investorer og statsborgerskab. Der er behov for at holde et vågent øje med denne ordning, da den kan indebære risici med hensyn til migration og sikkerhed. Der bør derfor udvises passende omhu og anvendes passende sikkerhedskontrol. Den offentlige orden og den offentlige sikkerhed



For så vidt angår organiseret kriminalitet vækker transitruterne for narkotika gennem Montenegro ind i EU fortsat bekymring. Organiserede kriminelle grupper er aktive inden for smugling af cannabis og kokain (med direkte forbindelser til kriminelle grupper i Sydamerika). Trods flere vellykkede initiativer, som de montenegrinske myndigheder har iværksat for at mindske den udbredte forekomst af skydevåben, er disse stadig bredt tilgængelige. Montenegro er et vigtigt transitland og en potentiel kilde til smuglercigaretter og forfalskede cigaretter. Montenegro har et veletableret samarbejde med Europol og Interpol. Politisamarbejdet med EU-medlemsstaterne styrkes støt, hvilket de seneste fælles politioperationer også viser. Samarbejdet med Eurojust fungerer også gnidningsløst, og i 2018 er Montenegro blevet involveret i 16 sager, der er registreret hos Eurojust. Siden 2017 er der iværksat flere efterforskningsforløb vedrørende højt profilerede straffesager, hvor hvidvask af penge retsforfølges som en isoleret forbrydelse. I juli 2018 vedtog Montenegro en række ændringer af loven om hvidvask af penge og finansiering af terrorisme og loven om internationale restriktive foranstaltninger. Politiet har oprettet en specialafdeling for at styrke kampen mod menneskehandel og smugling af migranter. Den 20. juli 2018 underskrev Montenegro og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien en aftale om samarbejde på området for bekæmpelse af menneskehandel. Antallet af sager om menneskehandel, der efterforskes og retsforfølges er fortsat lavt. Alt i alt opfyldes de fastsatte benchmarks for visumliberalisering fortsat. Der forventes yderligere forbedringer af gennemførelsen. Der er behov for en ekstra indsats på følgende områder: ·fortsat tilrettelæggelse af oplysningskampagner om rettigheder og forpligtelser i forbindelse med visumfri indrejse ·konsolidering af resultaterne på området for bekæmpelse af organiseret kriminalitet, herunder menneskehandel, narkotikasmugling, hvidvaskning af penge og korruption på højt niveau. Serbien Irregulær migration, herunder tilbagetagelse

For så vidt angår udfordringer i forbindelse med irregulær migration blev der mellem 2016 og 2017 ikke registreret nogen stigning i antallet af nægtelser af indrejse (der var et fald fra 8 070 til 7 910), mens antallet af registrerede serbiske statsborgere, som opholdt sig ulovligt i EU, steg med 31 % mellem 2016 og 2017 (fra 11 180 til 14 665 i 2017). Ifølge data fra Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning viser tendensen mellem første halvdel af 2017 og første halvdel af 2018 en stigning i antallet af nægtelser af indrejse og tilfælde af ulovligt ophold. I første halvdel af 2018 indgav serbiske statsborgere 3 460 asylansøgninger, hvilket er et fald på mere end 20 % sammenlignet med samme periode i 2017, hvor der blev indgivet 4 375 asylansøgninger. Det samlede antal asylansøgninger i 2017 lå på 8 325, hvilket er et fald på 38 % sammenlignet med 2016, hvor blev indgivet 13 515 ansøgninger. Asylanerkendelsesraten er fortsat lav (1,57 % i 2016 og 3,23 % i 2017). Tilbagesendelsesprocenten (på over 100 % i 2017) viser, at serbiske statsborgere, der får besked på at forlade EU, rent faktisk også sendes tilbage (7 920 i 2017). Samarbejdet med Serbien om tilbagetagelse og tilbagesendelse af landets egne statsborgere fungerer godt og bør videreføres. Det vækker dog bekymring, at bestemmelsen om tredjelandsstatsborgere i tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Serbien fortsat ikke er gennemført, navnlig for så vidt angår Rumænien og Bulgarien. Serbien har truffet en række foranstaltninger, der blev udpeget i den første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen. En regional forbindelsesofficer fra Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning har været indsat i Beograd siden september 2017. I sin første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen, der blev vedtaget i december 2017, udtrykte Kommissionen bekymring over Serbiens ordning med visumfrihed for iranske statsborgere. Da et stort antal iranske statsborgere har misbrugt retten til visumfri indrejse i Serbien med den hensigt at rejse videre rundt i EU, har denne beslutning været meget skadelig for en sikker og forsvarlig migrationsforvaltning. Statistikken viser, at 46 493 iranske statsborgere i perioden fra den 2. september 2017 til den 16. oktober 2018 blev registreret ved indrejse, mens 33 568 blev registreret ved udrejse. I denne forbindelse bemærker Kommissionen med tilfredshed Serbiens meddelelse om at ophæve den visumfrie status for iranske statsborgere fra og med den 17. oktober 2018. Den visumfrie status, som Serbien har givet en række andre lande, som står på EU's liste over visumpligtige lande, vækker fortsat bekymring på grund af mulige migrations- og sikkerhedsmæssige risici, og der er behov for at overvåge situationen nøje. En sådan risiko blev for nylig bemærket med hensyn til statsborgere fra Indien, hvor der var tegn på misbrug af den serbiske visumfri ordning i et tilsvarende mønster som det, der blev bemærket med iranske statsborgere. Endvidere bør proceduren for udstedelse af visa tilpasses til standarderne i EU's visumpolitik, navnlig hvad angår kontrol af visumansøgere, som følge af disse migrations- og sikkerhedsrisici. Den offentlige orden og den offentlige sikkerhed Med hensyn til organiseret kriminalitet, er statsborgere fra Serbien fortsat nogle af de personer, som der oftest rapporteres om i forbindelse med organiseret berigelseskriminalitet i EU, navnlig i Belgien, Frankrig, Tyskland og Italien. Serbiske statsborgere er også fortsat blandt de mest udbredte ofre for handel med mennesker fra det vestlige Balkan. Organiserede kriminelle grupper bestående af iranske statsborgere er involveret i handel med heroin langs denne rute og ruten gennem det sydlige Kaukasus. Der er fortsat store våbenlagre i Serbien, hvilket indebærer en risiko for våbensmugling. For at intensivere kampen mod organiseret kriminalitet har landet vedtaget loven om statslige myndigheder med ansvar for bekæmpelse af organiseret kriminalitet, terrorisme og korruption samt disses kompetence. Denne lov trådte i kraft i marts 2018. Med henblik på at styrke sin administrative kapacitet oprettede Serbien i juni 2018 et nyt koordinerende organ for forebyggelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. Samarbejdsaftalen mellem indenrigsministeriet og Det Europæiske Politiakademi blev ratificeret i marts 2018 og trådte i kraft i april 2018. Der er iværksat et forberedende arbejde med henblik på at indsætte en forbindelsesofficer fra Europol til Serbien. Alt i alt opfyldes de fastsatte benchmarks for visumliberalisering fortsat. Der forventes yderligere forbedringer af gennemførelsen, navnlig med hensyn til behovet for at mindske irregulær migration. Der er behov for en ekstra indsats på følgende områder: ·yderligere tilpasning til EU's visumpolitik, hvilket er en grundlæggende forudsætning for fortsat opfyldelse af det fastsatte benchmark for migrationsforvaltning ·styrkelse af grænsekontrollen under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder ·hurtigere gennemførelse af aftalen mellem EU og Serbien om tilbagetagelse af tredjelandsstatsborgere ·fortsat tilrettelæggelse af oplysningskampagner om rettigheder og forpligtelser i forbindelse med visumfri indrejse ·ratificering af forbindelsesaftalen med Europol hurtigst muligt for at åbne mulighed for rettidig indsættelse af forbindelsesofficeren

·fortsat intensivering af den efterretningsbaserede efterforskning med henblik på at nå frem til en række holdbare resultater i form af endelige domfældelser og optrævling af organiseret kriminalitet. II.2 Det Østlige Partnerskab Moldova Irregulær migration, herunder tilbagetagelse For så vidt angår udfordringer i forbindelse med irregulær migration steg antallet af nægtelser af indrejse med 56 % (fra 4 660 til 7 270). Antallet af tilfælde af ulovligt ophold er steget lidt fra 7 660 i 2016 til 8 785 i 2017 (en stigning på 15 %). Ifølge data fra Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning viser tendensen mellem første halvdel af 2017 og første halvdel af 2018 en stigning i antallet af nægtelser af indrejse og en betydelig stigning i antallet af tilfælde af ulovligt ophold. Efter et kraftigt fald på mere end 50 % mellem 2016 og 2017 (fra 3 675 til 1 610) blev der i første halvdel af 2018 registreret i alt 1 665 asylansøgninger, hvilket er 128 % mere end i samme periode i 2017 (730 ansøgninger). Asylanerkendelsesraten er lav (1,48 % i 2015 og 1,35 % i 2017). Tilbagesendelsesprocenten (på omkring 83 % i 2017) er øget væsentligt sammenlignet med 2016 (ca. 48 %), idet 3 835 moldoviske statsborgere blev sendt tilbage i 2017. Samarbejdet om tilbagetagelse og tilbagesendelse med Moldova fungerer godt og bør videreføres. Moldova er ved at gennemføre handlingsplanen for 2016-2020 inden for rammerne af den nationale strategi for migration og asyl for perioden 2011-2020. Moldova har intensiveret bestræbelserne på at udforme målrettede oplysningskampagner for at præcisere, hvilke rettigheder og forpligtelser der gælder i forbindelse med visumfri indrejse. En række sårbare grupper har været genstand for særlige oplysningskampagner om bl.a. risikoen for at blive for længe i Schengen+-området og de sanktioner, der kan pålægges i tilfælde af for lange ophold. I november 2018 indførte Moldova en ordning for investorer og statsborgerskab, som der er behov for at holde et vågent øje med, da den kan indebære migrations- og sikkerhedsrelaterede risici. Der bør derfor udvises passende omhu og anvendes passende sikkerhedskontrol. Den offentlige orden og den offentlige sikkerhed Moldoviske organiserede kriminelle grupper udgør fortsat en alvorlig sikkerhedstrussel, navnlig i Østrig, Frankrig, Tyskland, Letland og Polen. Deres hovedaktivitetsområder omfatter berigelseskriminalitet, ulovlig handel med tobak, narkotikasmugling (heroin), afgiftssvig, svindel med betalingskort og hvidvaskning af penge. Russisktalende organiserede kriminelle grupper bruger i særlig høj grad Moldova som transitland til at hvidvaske penge og overføre dem til EU-lande. De alvorligste terrorrelaterede risikofaktorer er brugen af moldovisk område som et transitområde til mellemøstlige konfliktområder, radikalisering og lejesoldaters virksomhed i det østlige Ukraine. Der ses stadig mere cyberkriminalitet og et stigende antal angreb fra Moldova på kontantautomater, f.eks. i form af "black box"-angreb. Moldova har truffet en del af de foranstaltninger, der udpeges i den første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen. Landet har bl.a. vedtaget ny lovgivning om bekæmpelse af hvidvaskning af penge, etableret operationelle instanser til bekæmpelse af korruption, udvidet ansvarsområdet hos agenturet for inddrivelse af aktiver fra kriminalitet og gennemført oplysningskampagner vedrørende visumfri indrejse. Der er imidlertid stadig betydelige mangler med hensyn til at sikre opfyldelse af det fastsatte benchmark for bekæmpelse af korruption. Vedtagelsen af lovpakken om en skattereform i juli 2018 har vækket bekymring om den politiske vilje til at bekæmpe korruption. Lovinitiativerne i pakken vedrører bl.a. et amnesti med hensyn til kapital og skat, som tidligere var blevet trukket tilbage efter kritik fra EU og andre parter. Initiativet omfatter desuden en "erhvervspakke", der genindfører "afkriminalisering" af en række økonomiske forbrydelser. Alt i alt opfyldes de fastsatte benchmarks for visumliberalisering fortsat. I den første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen bemærkede Kommissionen, at opfyldelsen af de relevante benchmarks for bekæmpelse af korruption og hvidvaskning af penge kunne bringes i fare, medmindre der straks blev truffet foranstaltninger for at sikre løbende og bæredygtig gennemførelse. Nogle af de anbefalede foranstaltninger er dog ikke blevet gennemført. Der må straks træffes foranstaltninger for at tage hånd om udfordringerne i forbindelse med irregulær migration, bl.a. hvad angår moldoviske statsborgeres grundløse asylansøgninger. Moldova er desuden nødt til hurtigst muligt at træffe foranstaltninger for at sikre opfyldelse af det fastsatte benchmark for bekæmpelse af korruption. Der er behov for en ekstra indsats på følgende områder: ·styrkelse af grænsekontrollen under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder

·fortsat tilrettelæggelse af oplysningskampagner om rettigheder og forpligtelser i forbindelse med visumfri indrejse ·styrkelse af det praktiske samarbejde for at opnå en hurtig nedbringelse af antallet af grundløse asylansøgninger, der indgives af moldoviske statsborgere i Schengen+-området ·tilpasning af lovgivningen om skattereformer til EU's standarder ·styrkelse af den nationale integritetsmyndighed ved at udnævne det nødvendige antal integritetsinspektører; effektiv gennemførelse af systemet til formueangivelse for så vidt angår alle aktører på højt plan ·intensivering af bestræbelserne på at udarbejde en resultatliste til brug i kampen mod korruption på højt plan, gennemførelse af strategien for inddrivelse af aktiver samt grundig og uvildig retsforfølgning af banksvindel, inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte midler og indbringelse af alle de ansvarlige for en domstol uden yderligere forsinkelse. Georgien Integreret grænseforvaltning, migrationsforvaltning og asyl For så vidt angår udfordringer i forbindelse med irregulær migration steg antallet af nægtelser af indrejse mellem 2016 og 2017 med omkring 200 % (fra 810 til 2 655), mens der var en lille stigning i antallet af ulovlige ophold mellem 2016 (5 240) og 2017 (5 860). Ifølge data fra Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning viser tendensen mellem første halvdel af 2017 og første halvdel af 2018 en betydelig stigning i antallet af nægtelser af indrejse og en stigning i antallet af tilfælde af ulovligt ophold. I første halvdel af 2018 er antallet af asylansøgninger fordoblet sammenlignet med samme periode i 2017, idet der blev indgivet 9 680 asylansøgninger i første halvdel af 2018, men kun 4 770 i samme periode i 2017. Det er primært Tyskland og Frankrig, der berøres af denne stigning. Asylanerkendelsesraten var på 14,09 % i 2016 og 5,48 % i 2017, og der har således været et betydeligt fald. Samarbejdet med Georgien om tilbagetagelse og tilbagesendelse fungerer godt og bør fortsættes. Tilbagesendelsesprocenten (på omkring 63 % i 2017) er steget sammenlignet med 2016 (ca. 56 %), idet 4 560 georgiske statsborgere blev sendt tilbage i 2017. Georgien har truffet en række foranstaltninger, som blev udpeget i den første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen, og fortsat arbejdet på at overvinde udfordringerne med grundløse asylansøgninger og øge det praktiske samarbejde med de medlemsstater, der er mest berørt af irregulær migration. For at kunne tage hånd om det øgede antal asylansøgninger og forebygge irregulær migration foretog Georgien i april 2018 en række vigtige ændringer af lovgivningen, bl.a. på området for civilretlige love (hvor betingelserne og vilkårene for at ændre efternavne skærpes). Georgien har gjort fremskridt med at gennemføre migrationsstrategien for 2016-2020 og den tilhørende handlingsplan . Den tredje bølge af den intensive EU-finansierede informationskampagne om rettigheder og forpligtelser under den visumfri ordning blev søsat i oktober 2018, idet fokus navnlig blev rettet mod at forebygge misbrug af EU's asylprocedurer. De georgiske myndigheder har offentliggjort en tosproget vejledning om lovlig migration og udviklet en Schengen/EU-mobilapplikation, som skal gøre det muligt for georgiske statsborgere at beregne varigheden af deres ophold i Schengen+-området og det resterende antal dage for at undgå for lange ophold. Den offentlige orden og den offentlige sikkerhed Organiserede kriminelle grupper fra Georgien er fortsat en af de oftest rapporterede grupper fra lande uden for EU, som er involveret i grov og organiseret kriminalitet i EU, navnlig i Frankrig, Grækenland, Tyskland, Italien, Spanien og Sverige. Berigelseskriminalitet er fortsat den mest fremherskende form for kriminalitet, hvor georgiske organiserede kriminelle grupper er involveret, mens de også fortsat er aktive inden for hvidvask af udbytte fra kriminalitet. Narkotikasmugling er fortsat et problem, der skal overvåges. I de senere år har de georgiske myndigheder formået at optrævle flere organiserede kriminelle grupper med base i Georgien. Georgien har truffet en række foranstaltninger, der blev udpeget i den første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen, og intensiveret samarbejdet på internationalt plan for at forebygge og bekæmpe organiseret kriminalitet. Den nye nationale strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet i perioden 2017-2020 og handlingsplanen for 2017-2018 skal gennemføres rettidigt og effektivt. På baggrund af sidste års anbefalinger gøres der fremskridt med politireformer, hvor der fokuseres på efterretningsbaseret arbejde og nærpoliti, og etablering af et fælles system til analyse af kriminalitet. Politiattachéer er udstationeret i centrale medlemsstater, og man er i færd med at indgå nye aftaler om retshåndhævelse. Der er behov for en yderligere styrkelse af politisamarbejdet med de mest berørte medlemsstater for fortsat at mindske den indvirkning, som georgiske organiserede kriminelle grupper har på EU. I marts 2018 blev aftalememorandummet om en sikker kommunikationslinje og forbindelsesaftale underskrevet med Europol, og en forbindelsesofficer blev indsat hos Europol i september 2018. Forhandlingerne om samarbejdsaftalen med Eurojust er nu tilendebragt. Generelt er Georgien nået langt med at gennemføre reformer med fokus på bekæmpelse af korruption, men der er stadig plads til forbedring med hensyn til korruption på højt niveau og yderligere inddragelse af civilsamfundet. Den mekanisme til kontrol af formueangivelser, der blev indført i januar 2017, er blevet gennemført effektivt og vil blive støttet yderligere af EU. Georgien har i juli 2018 udpeget enheden med ansvar for europæisk integration og samarbejde med internationale organisationer under den øverste anklagemyndighed som nationalt kontor for inddrivelse af aktiver, men der bør oprettes et uafhængigt kontor for inddrivelse af aktiver.

Alt i alt opfyldes de fastsatte benchmarks for visumliberalisering fortsat. Selv om der allerede er truffet konkrete foranstaltninger for at tage hånd om udfordringerne i forbindelse med irregulær migration, er der behov for yderligere hurtige foranstaltninger for at overvinde udfordringerne, bl.a. med hensyn til det stigende antal grundløse asylansøgninger. Der er behov for en ekstra indsats på følgende områder: ·styrkelse af det praktiske samarbejde med de berørte lande for at opnå en hurtig nedbringelse af antallet af grundløse asylansøgninger fra georgiske statsborgere i Schengen+-området ·styrkelse af grænsekontrollen under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder ·fortsat tilrettelæggelse af oplysningskampagner om rettigheder og forpligtelser i forbindelse med visumfri indrejse ·fortsat styrkelse af samarbejdet om grænseoverskridende retshåndhævelse for at bekæmpe georgiske organiserede kriminelle grupper ·fuldførelse af reformen med efterretningsbaseret politiarbejde og prioritering af etableringen af et fælles system til analyse af kriminalitet ·fortsat styrkelse af rammerne for bekæmpelse af korruption, bl.a. gennem oprettelse af et uafhængigt kontor for inddrivelse af aktiver. Ukraine Integreret grænseforvaltning, migrationsforvaltning og asyl For så vidt angår udfordringer i forbindelse med irregulær migration steg antallet af nægtelser af indrejse mellem 2016 og 2017 med 47 % (fra 22 495 til 33 105). Antallet af ukrainere, der blev anset for at have ulovligt ophold steg lidt (med 13 %) i 2017 (33 485) sammenlignet med 2016 (29 570). Ifølge data fra Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning viser tendensen mellem første halvdel af 2017 og første halvdel af 2018 en betydelig stigning i antallet af nægtelser af indrejse, men ingen stigning i antallet af tilfælde af ulovligt ophold. I første halvdel af 2018 faldt antallet af asylansøgninger med 9 %, idet ukrainerne kun indgav 4 710 ansøgninger sammenlignet med 5 280 i samme periode i 2017. Det samlede antal asylansøgninger i hele 2017 lå på 10 075, hvilket er et fald på 19 % sammenlignet med 2016, hvor der blev indgivet 12 460 ansøgninger. Asylanerkendelsesraten var på 20,41 % i 2016 og 16,24 % i 2017. Samarbejdet om tilbagetagelse og tilbagesendelse fungerer godt og bør videreføres. Tilbagesendelsesprocenten er fortsat stabil (omkring 79 % i 2017), idet 25 330 ukrainske statsborgere reelt blev sendt tilbage i 2017. Integreret grænseforvaltning er fortsat en udfordring, og samarbejdet mellem de relevante agenturer er stadig utilstrækkeligt. Der er foretaget en midtvejsevaluering af den nuværende strategi for integreret grænseforvaltning, og et udkast til en ny strategi for 2020-2025 og en handlingsplan forventes udarbejdet senest i foråret 2019. Ukraine har gennemført en landsdækkende informationskampagne for at oplyse om rettigheder og forpligtelser i forbindelse med den visumfri ordning. Den offentlige orden og den offentlige sikkerhed Med hensyn til organiseret kriminalitet bruges Ukraine stadig som transitland for diverse ulovlige varer, der sælges i EU. Ukrainske organiserede kriminelle grupper er fortsat involveret i afgiftssvig, navnlig produktion og indsmugling af ulovlige tobaksvarer i EU. Opmærksomheden skal rettes mod aktive smuglergrupper, der drives af ukrainske statsborgere fra Tyrkiet og Grækenland via Vestbalkanruten. I den digitale undergrund er ukrainske IT-kriminelle, særligt russisktalende, i stigende grad involveret i yderst avancerede operationer.

Ukraine har truffet en række foranstaltninger, der blev udpeget i den første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen. Der er oprettet en specialdomstol til bekæmpelse af korruption, som dog endnu ikke er fuldt operationel. Udvælgelsen af dommere, som især skal beskæftige sig med bekæmpelse af korruption, er iværksat og ventes tilendebragt i starten af 2019. En gruppe af internationale eksperter (det offentlige ekspertråd) er blevet udvalgt til at udnævne disse dommere, men gruppen har ikke adgang til tilstrækkelige oplysninger. Det automatiske system til verifikation af elektroniske formueangivelser fra offentligt ansatte er blevet etableret. Verifikationssoftwaren fungerer, og systemet er forbundet til de fleste offentlige registre. Trods disse fremskridt er der behov for yderligere foranstaltninger for at opnå et fuldt funktionsdygtigt verifikationssystem og fjerne efterslæbet af ubehandlede formueangivelser. Bestræbelserne på at bekæmpe organiseret kriminalitet er blevet intensiveret med den nylige oprettelse af en afdeling for bekæmpelse af organiseret kriminalitet under Ukraines nationale politi. Der er stadig en række foranstaltninger, der udpeges i den første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen, som endnu ikke er truffet. Ukraine har endnu ikke formået at tilbagetrække de lovændringer fra marts 2017, som pålægger aktivister, der kæmper mod korruption, at fremlægge formueangivelser De senere års fortsatte angreb mod aktører i civilsamfundet, der afslører korruption, vækker bekymring. Efterforskningen af disse angreb skrider kun langsomt frem. De institutioner, der har ansvaret for bekæmpelse af korruption – det nationale kontor for bekæmpelse af korruption og den særlige anklagemyndighed for korruptionsbekæmpelse – er fortsat aktive, men der er endnu ikke taget hånd om en række bekymringer vedrørende deres effektivitet og uafhængighed. Den igangværende gennemgang af det nationale kontor for bekæmpelse af korruption har vakt bekymring på grund af politisk funderet udnævnelse af revisorer, som truer med at underminere kontorets ledelse. Kontoret har endnu ikke fået adgang til selvstændig aflytning. Mulighederne for at foretage effektiv efterforskning af komplekse korruptionssager hæmmes af, at det nationale kontor for bekæmpelse af korruption ikke har åbnet for direkte og automatisk adgang til sin database over formueangivelser, og af de afkortede tidsfrister for strafferetlig efterforskning (som blev indført i 2017 og skærpet i september 2018). Alt i alt opfyldes de fastsatte benchmarks for visumliberalisering fortsat. I den første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen bemærkede Kommissionen, at der i lyset af den seneste udvikling skal træffes øjeblikkelige foranstaltninger for at sikre, at tidligere reformer gennemføres fuldt ud og er bæredygtige, navnlig med hensyn til det fastsatte benchmark for bekæmpelse af korruption. En række anbefalinger i den første rapport inden for rammerne af mekanismen til suspension af visumfritagelsen er imidlertid ikke blevet gennemført, og der skal derfor stadig træffes øjeblikkelige foranstaltninger for at sikre fortsat opfyldelse af det fastsatte benchmark for bekæmpelse af korruption. Der skal også træffes øjeblikkelige foranstaltninger for at imødegå udfordringerne i forbindelse med irregulær migration. Der er behov for en ekstra indsats på følgende områder: ·styrkelse af det praktiske samarbejde med de berørte lande for hurtigt at mindske ukrainske statsborgeres irregulære migration til Schengen+-området ·fortsat tilrettelæggelse af oplysningskampagner om rettigheder og forpligtelser i forbindelse med visumfri indrejse ·hurtigst muligt ophæve de lovændringer, der udvider anvendelsesområdet for kravet om formueangivelser, så det omfatter civilsamfundet, og sikre, at civilsamfundet kan spille sin rolle uden unødig indblanding ·sikring af uafhængighed, effektivitet og bæredygtighed i de institutionelle rammer for bekæmpelse af korruption, bl.a. ved at sikre, at specialdomstolen til bekæmpelse af korruption hurtigt bliver fuldt operationel, og at det offentlige råd bestående af internationale eksperter kan spille sin rolle i udvælgelsesprocessen ·genoprettelse af uafhængighed og troværdighed hos den særlige anklagemyndighed for korruptionsbekæmpelse ·etablering af et fuldt funktionsdygtigt system til verifikation af formueangivelser, navnlig ved at sikre automatisk adgang til alle resterende registre og databaser, for at udarbejde en overbevisende resultatliste med verificerede erklæringer ·styrkelse af kapaciteten hos det nationale politi og samarbejdet mellem de retshåndhævende myndigheder for at tackle organiseret kriminalitet, navnlig cyberkriminalitet, mere effektivt. III. Konklusioner I henhold til artikel 8, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2018/1806, som pålægger Kommissionen at føre tilsyn med og rapportere om tredjelandes fortsatte opfyldelse af de gældende visumliberaliseringskrav, mener Kommissionen ligesom i den første rapport, på baggrund af den analyse, der fremlægges i denne rapport og det vedlagte arbejdsdokument, at visumliberaliseringskravene til de pågældende lande fortsat er opfyldt. I denne rapport udpeges yderligere foranstaltninger — i visse tilfælde øjeblikkelige foranstaltninger — som visse lande skal træffe på bestemte områder for at sikre fortsat opfyldelse af de fastsatte benchmarks. Hvis et af kravene ikke længere opfyldes, er der i forordningen fastlagt en række procedurer for midlertidig ophævelse af fritagelsen for visumkravet for statsborgere i det pågældende tredjeland. Endvidere skal der sikres fortsat gennemførelse af alle de øvrige benchmarks. Landene på det vestlige Balkan og i Det Østlige Partnerskab har fortsat truffet foranstaltninger for at overvinde udfordringerne i forbindelse med irregulær migration. Der skal gøres en yderligere indsats for at sikre bedre og mere bæredygtige resultater. For så vidt angår Moldova og Georgien er et stigende antal grundløse asylansøgninger en kilde til bekymring. Derudover er der registreret øget irregulær migration fra Ukraine, Serbien og Bosnien-Hercegovina. Albanien har truffet effektive foranstaltninger, men der skal alligevel gøres en fortsat indsats for at sikre forbedring og mere bæredygtige resultater. Der er fortsat et gnidningsløst samarbejde om tilbagetagelse og tilbagesendelse med alle landene på det vestlige Balkan og i Det Østlige Partnerskab. Tilbagesendelsesprocenten er generelt høj, og dette bør fastholdes. Der er imidlertid fortsat plads til forbedringer, navnlig med hensyn til tilbagetagelse af tredjelandsstatsborgere i Serbiens tilfælde. En hurtig indgåelse af statusaftalerne for den europæiske grænse- og kystvagt vil desuden bidrage til øget opbakning bag forvaltningen af irregulær migration, selv om det overordnede ansvar for forvaltning af grænserne fortsat ligger hos partnerne på det vestlige Balkan. Albanien var det første land, der underskrev en sådan statusaftale. Aftalerne med Serbien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien er blevet paraferet. En række procedurer mangler stadig at blive tilendebragt, før aftalerne med Montenegro og Bosnien-Hercegovina kan paraferes. For at sikre et velforvaltet miljø på området for migration og sikkerhed, som kan danne grundlag for fortsat opfyldelse af de fastsatte benchmarks, opfordrer Kommissionen indtrængende til at sikre tilpasning til EU's visumpolitik. Dette gælder i særlig grad for Serbien. Landene på det vestlige Balkan og i Det Østlige Partnerskab har fortsat truffet foranstaltninger for at forebygge og bekæmpe organiseret kriminalitet. Indsatsen skal dog styrkes yderligere. Organiserede kriminelle grupper fra disse lande er fortsat aktive inden for handel med ulovlige skydevåben og forskellige andre ulovlige varer (navnlig narkotika og tobak), berigelseskriminalitet, hvidvaskning af penge, menneskehandel, smugling af migranter og cyberkriminalitet.