Denne konsekvensanalyse undersøger en række spørgsmål, der er forbundet med EU-ophavsreglernes funktion i det digitale indre marked. Det overvejes at tilpasse de eksisterende regler eller at indføre nye regler på tre forskellige områder: i) adgang til onlineindhold, ii) funktionen af de vigtigste undtagelser i det digitale og det grænseoverskridende miljø og iii) den ophavsretlige markedsplads’ funktion.

På det første område er de problemer, som konsekvensanalysen behandler, forbundet med direkte til vanskeligheder I forbindelse med radio- og tv-selskabernes, retransmissionstjenesternes, video-on-demand-platformenes eller kulturarvsinstitutionernes clearing af onlinerettigheder. Radio- og tv-selskaberne oplever navnlig vanskeligheder, når de skal cleare rettigheder for radio- og tv-programmer, der skal stilles til rådighed på tværs af grænserne. Det kan tilsvarende være komplekst for retransmissionstjenesterne, undtagen kabeloperatørerne, at cleare rettigheder, når de udbyder kanaler fra andre medlemsstater. Der er i vurderingen af omfanget af disse problemer og mulige løsninger herpå taget højde for de vigtigste resultater af evalueringen af satellit- og kabeldirektivets funktion (direktiv 93/83/EØF). Vanskelighederne i forbindelse med at erhverve onlinerettigheder bidrager ligeledes til den begrænsede mængde af europæiske audiovisuelle værker på video-on-demand-platformene. Endelig står kulturarvsinstitutionerne over for store vanskeligheder, når de skal cleare rettigheder for digitalisering af out-of-commerce-værker fra deres samlinger og udbrede dem til offentligheden.

På det andet område er den retlige usikkerhed for så vidt angår de handlinger, der er tilladt i henhold til de eksisterende ophavsretlige undtagelser, navnlig i det digitale miljø, blevet udpeget som et stort problem for det digitale indre markeds funktion. Lærere og studerende påvirkes af retlig usikkerhed, når de anvender indhold i et digitalt understøttet miljø i forbindelse med de grænseoverskridende undervisningsaktiviteter. Forskere oplever retlig usikkerhed for så vidt angår deres mulighed for at udføre tekst- og dataminering af indhold, de har lovlig adgang til. Kulturinstitutionernes bevarelse af værker, især i digitalt format, kan ligeledes blive hæmmet af den retlige usikkerhed og de uforholdsmæssige transaktionsomkostninger.

På det tredje område koncentrerer konsekvensanalysen sig om spørgsmål, der vedrører fordeling af merværdien i onlinemiljøet, og der skelnes mellem de problemer, som rettighedsindehaverne oplever "upstream", når de forsøger at licensere deres indhold til visse typer onlinetjenester, og de problemer, som skaberne oplever "downstream", når de forhandler kontrakter om anvendelse af deres værker. Rettighedsindehaverne oplever vanskeligheder, når de forsøger at kontrollere og omsætte deres indhold til penge ved hjælp af onlinetjenester, der lagrer og giver adgang til indhold, der er blevet uploadet af slutbrugere. Det er ligeledes blevet vanskeligt for pressevirksomhederne at licensere deres udgivelser og forhindre, at onlinetjenesterne anvender dem uden tilladelse. Alle forlag oplever ligeledes retlig usikkerhed hvad angår muligheden for at modtage en del af kompensationen for anvendelse af rettigheder i henhold til en undtagelse. Endelig er det ikke sikkert, at forfattere og optrædende (skabere) altid bliver informeret om, at deres værker bliver anvendt, hvilket er nødvendigt for, at de kan forhandle om et passende vederlag til gengæld for anvendelsen af deres rettigheder.