KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 462 endelig udg. 
Bruxelles, den 29. oktober 1993 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
om handlingsprogrammet til fremme af udviklingen af 
den europæiske audiovisuelle industri "MEDIA" 
1991-1995 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om ændring af afgørelse 90/685/EØF om iværksættelse af et handlingsprogram 
til fremme af udviklingen af den europæiske audiovisuelle industri (MEDIA) 
(1991-1995) 
(forelagt af Kommissionen) 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. - INDLEDNING 
2. - SAMMENFATNING AF EVALUERINGEN AF MEDIA-PROGRAMMET 
2.1. - Indvirkningen på industriens strukturer 
2.1.1. - skabe tværnationale strukturer 
2.1.2. - Skabe ligevægt mellem markedskræfterne 
2.1.3. - Skabe nye finansieringsstrukturer 
2.1.4. - Fremme den strukturelle sammenhæng i den 
audiovisuelle industri 
2.2. - Foranstaltninger i de forskellige sektorer 
2.2.1. - Foranstaltningernes omfang 
2.2.2. - Foranstaltningernes kvalitet 
2.2.3. - Foranstaltningernes relevans 
2.2.4. - Foranstaltningernes indvirkning på de forskellige 
sektorer 
2.3. - virkningen af den økonomiske situation 
3. - DEN BUDGETMÆSSIGE GENNEMFØRELSE AF MEDIA-PROGRAMMET 
4. - SAMARBEJDE MED TREDJELANDE OG MED EUREKA-AUDIOVISUEL 
4.1. - Generel baggrund 
4.1.1. - Lande, der er medlemmer af Det Europæiske økonomiske 
Samarbejdsområde 
4.1.2. - Europa-aftaler 
4.1.3. - Bilaterale aftaler 
4.2. - Betydningen af tredjelandes deltagelse for MEDIA-programmets 
fremtid 
4.3. - Samarbejde med EUREKA-Audiovisuel 
5. - KOMMISSIONENS FORSLAG TIL STYRKELSE AF MEDIA-PROGRAMMET 
5.1. - Retningslinjer 
5.2.- Forslag 
5.2.1. - Forslag, der medfører en ændring af Rådets afgørelse 
(90/685/EØF) 
5.2.2. - Ændringer af programmet inden for rammerne af 
Kommissionens gennemførelsesbeføjelser 
5.2.2.1. - Strukturforanstaltninger 
5.2.2.2. - Koncentrering af aktiviteterne i 
sektorerne 
5.2.2.3. - Kontrol med projektstyringen 
6. GENERELLE KONKLUSIONER 
- Forslag til Rådets afgørelse 
- -la 
1. INDLEDNING 
Den 21. december 1990 traf Rådet en afgørelse*1) om iværksættelse af et 
handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske 
audiovisuelle industri, det såkaldte MEDIA-program, omfattende perioden 
1991-1995. 
I henhold til artikel 8 i Rådets afgørelse skal der foretages en 
evaluering af MEDlA-programmet efter de første to år. Kommissionen har 
foretaget evalueringen på grundlag af en undersøgelsesraport udarbejdet 
af et uafhængigt firma og drøftelser med branchefolk samt efter høring 
af det rådgivende udvalg, der bistår Kommissionen ved gennemførelsen af 
programmet. Den 23. juli 1993 vedtog Kommissionen en meddelelse om 
evalueringen (med kommentarer)(2), som skulle sendes til Europa-
Parlamentet, Rådet og Det økonomiske og Sociale Udvalg. 
Formålet med nærværende forslag til ændring af afgørelsen af 21. 
december 1990 er på baggrund af resultaterne af evalueringen at styrke 
såvel de budgetmæssige som de organisationsmæssige aspekter af 
programmet i perioden frem til udgangen af 1995. Under overholdelse af 
subsidiaritetsprincippet bør Fællesskabets indsats i denne sektor ikke 
søge at træde i stedet for, men supplere og udbygge den indsats, de 
kompetente myndigheder i medlemsstaterne udfolder. 
2. SAMMENFATNING AF EVALUERINGEN AF MEDIA-PROGRAMMET 
De konklusioner, der drages af evalueringen, kan kort sammenfattes under tre 
punkter : 
MEDIA'S indvirkning på industriens generelle strukturer i 
overensstemmelse med de af Rådet fastsatte målsætninger; 
MEDIA'S indvirkning på de forskellige sektorer inden for industrien, som 
Rådet har peget på; 
og endelig den indvirkning, som udviklingen i den generelle økonomiske 
situation har på MEDIA. 
2.1. - Indvirkningen på industriens strukturer 
- MEDIA-programmet støtter den økonomiske udvikling af 
programindustrien som led i oprettelsen af det europæiske 
audiovisuelle område. Den vigtigste betingelse for denne udvikling 
er, at der sker en styrkelse af industriens strukturer i 
overensstemmelse med de krav, der følger med det nye audiovisuelle 
område. 
(1) Rådets afgørelse 90/685/EØF, EFT nr. L 380 af 31.12.1990, s. 37-44. 
(2) KOM(93) 364. 
- 2 -
På mange områder har MEDIA-programmet iværksat 
strukturforanstaltninger for industrien med dette mål for øje. 
Ifølge undersøgelsen er det disse foranstaltninger, der har den 
mest "synlige" virkning, og det er dem, der ser mest lovende ud. 
- Strukturforanstaltningerne, som opfylder de målsætninger, Rådet 
har fastlagt, sigter især mod at: 
2.1.1. - Skabe tværnationale strukturer 
- MEDIA støtter det tværnationale samarbejde mellem nationale 
audiovisuelle virksomheder for at fremme det udvidede marked. Det 
er især gennem etableringen af netværk, at MEDIA kan overvinde de 
negative virkninger af spredningen af industrierne. 
- Etableringen af netværk er dog kun et første skridt hen imod 
oprettelsen af egentlige strukturer for hele Fællesskabet. De 
virksomhedssammenslutninger, MEDIA har sat i gang, har allerede 
medført en væsentlig stigning i de deltagende virksomheders 
omsætning. 
Viljen til at udvide omstruktureringen til alle industriens 
sektorer er til stede. Men denne omstrukturering, som er afgørende 
for den europæiske audiovisuelle sektor, kræver startkapital, og 
investeringerne giver først afkast på lidt længere sigt. 
2.1.2. - Skabe ligevægt mellem markeds kræfterne 
- MEDIA-programmet støtter fortrinsvis uafhængige selskaber, og især 
små og mellemstore virksomheder. Samarbejdet mellem disse 
virksomheder kompenserer for mangelen på større virksomheder i 
visse nøglesektorer såsom filmdistribution. Der foretages især en 
positiv særbehandling af små og mellemstore virksomheder fra de 
lande, hvis kultur og sprog har en mindre udbredelse. 
- Hovedparten af de budgetmidler, der er afsat til programmet, ydes 
til disse virksomheder og deres sammenslutninger. Det skal 
bemærkes, at hovedvægten lægges på de virksomheder, der har et 
reelt udviklingspotentiale - både med hensyn til evnen til at 
frembringe nyskabelser og med hensyn til menneskelige ressourcer -
så man fremmer oprettelsen af et solidt industrielt væv. 
Undersøgelsen viser klart, at det er hensigtsmæssigt at føre en 
sådan selektiv politik. 
Støtten til de små og mellemstore virksomheder er i dag så meget 
desto mere nødvendig, som disse virksomheder rammes særlig hårdt 
af det økonomiske tilbageslag. MEDIA skal her medvirke til at 
stabilisere sårbare situationer, bl.a. for at bevare og øge 
beskæftigelsen i overensstemmelse med EF-instansernes generelle 
bestræbelser. 
- 3 -
2.1.3. - Skabe nye finansieringsstrukturer 
- MEDIA er ikke et støtteprogram i gængs forstand, idet midlerne 
skal tilbagebetales. Det tilbyder igangsættelseskapital, der skal 
tiltrække ny kapital til den audiovisuelle sektor gennem 
investeringsstrukturer med deltagelse af private og offentlige 
partnere. 
- Evalueringen viser, at programmet har en betydelig 
multiplikatoreffekt med hensyn til kapitaltilførsel, idet MEDIA'S 
andel af de samlede midler, der er investeret i de aktiviteter, 
der indgår i projekterne, nu kun udgør 24%; resten kommer fra 
andre kilder. 
- Den gennemsnitlige tilbagebetaling af investeringerne er stadig 
lav efter de første to år, men i visse sektorer er den helt oppe 
på 20%. Det viser, at oprettelsen af tværnationale 
finansieringsstrukturer markedsmæssigt set fungerer effektivt. 
2.1.4. - Fremme den strukturelle sammenhæng i den audiovisuelle industri 
- MEDIA omfatter en samlet strategi for hele den audiovisuelle 
industri og skal fremme den strukturelle sammenhæng mellem de 
forskellige sektorer. 
- Denne sammenhæng gør det muligt økonomisk og kommercielt at følge 
de audiovisuelle produkter gennem alle stadierne af deres 
udvikling. 
MEDIA skal styrke udnyttelsen af programmerne og sikre, at de får 
de bedst mulige betingelser for at blive en succes, lige fra 
idéstadiet til det færdige produkt når ud på markedet. 
Undersøgelsen viser, at denne styrkelse af udnyttelsen af 
programmerne er vigtig, og der skal derfor indføres en række 
specifikke instrumenter til fremme af denne udnyttelse, såvel på 
det finansielle som på det økonomiske og kommercielle plan. 
Da EF har begrænsede midler til rådighed, er målet på længere sigt 
at gøre industrien mere uafhængig, så den - især i de små lande -
fuldt ud kan udnytte de nye betingelser, enhedsmarkedet byder på. 
2.2. - Foranstaltninger i de forskellige sektorer 
Der er på grundlag af Rådets anvisninger oprettet 19 projekter i 
5 forskellige sektorer som led i MEDIA-programmet. 
- 4 -
Der er tale om følgende fem sektorer: 
distribution, udnyttelse og afsætning (otte projekter: 
distribution og udnyttelse af spillefilm i biografer; 
videodistribution; støtte til flersprogede programmer; fremme af 
den europæiske tilstedeværelse på internationale markeder; 
distribution af uafhængige producenters værker). 
- forbedring af produktionsvilkårene (syv projekter: styrkelse af 
præproduktionsstadiet for fiktionsværker og dokumentarfilm; støtte 
til tegnefilmsindustrien; udnyttelse af ny teknologi; skabelse af 
et sekundært marked for programmer). 
stimulering af investeringer (et projekt: en garantifond). 
uddannelse af film- og tv-folk inden for økonomisk forvaltning og 
markedsføring (to projekter: lange uddannelsesforløb for unge 
producenter; uddannelser af forskellig varighed for alle 
kategorier af fagfolk). 
udbygning af det audiovisuelle potentiale i lande, der har en 
ringe produktionskapacitet og/eller som dækker et begrænset 
geografisk område, og hvis sprog har en beskeden udbredelse (et 
projekt). 
2.2.1. - Foranstaltningernes omfang 
To år efter oprettelsen af programmet kan man begynde at se dets 
potentielle indvirkning på de generelle strukturer i industrien, 
mens det er vanskeligt at foretage en detaljeret evaluering på det 
mikroøkonomiske plan. 
Den audiovisuelle industri udvikler sig over lange cykliske 
forløb, eftersom fremstillingen af et produkt fra den oprindelige 
idé indtil den kommercielle udnyttelse tager flere år. 
Det er imidlertid først siden begyndelsen af 1993, at alle de 
foranstaltninger, Rådet havde planlagt for MEDIA, rigtig har været 
i gang. Halvdelen af projekterne er blevet oprettet for nylig, og 
visse af dem er stadig i startfasen. Der er stor forskel på, hvor 
store midler der er til rådighed for de enkelte foranstaltninger 
alt efter deres formål og situationen i sektoren. 
På grund af deres forskellige omfang kan der således kun 
fremsættes forsigtige skøn over virkningen af de forskellige 
sektorforanstaltninger under MEDIA. Disse skøn skal dog allerede 
nu anvendes som udgangspunkt for overvejelser om forskellige 
aspekter af strategien for industrien. 
- 5 -
2.2.2. - Foranstaltningernes kvalitet 
Foranstaltningerne har generelt et godt omdømme. Ifølge en 
karakterskala opstillet af det firma, der har foretaget 
undersøgelsen, bedømmes fjorten af de atten projekter som 
"fortrinlige" eller "meget gode", tre som "gode" og et som 
"rimeligt"1). Denne bedømmelse støttes af branchens egne folk, 
der ser MEDIA-programmet som "en katalysator, der effektivt kan 
forbedre den audiovisuelle industris konkurrencedygtighed". 
- Alt i alt vurderes det, at projekterne kan opfylde 
markedsbehovene. De fleste af dem anses for korrekt at opfylde 
deres målsætninger, så vidt det er muligt med de midler, de råder 
over. 
2.2.3. - Foranstaltningernes relevans 
- Men selv om sektorforanstaltningerne som helhed vurderes positivt, 
er der behov for en vis omorganisering. Da der er afsat begrænsede 
midler til programmet, vil det være en fordel at koncentrere en 
del af indsatsen om de foranstaltninger, der får størst strategisk 
betydning for industrien. Der bør især lægges vægt på 
foranstaltningerne : 
i præproduktionssektoren (udvikling af fiktions-, dokumentar-
og tegneserieprojekter og programmer, der anvender ny 
teknologi); 
i distributions-, udnyttelses- og afsætningssektoren 
(biografer, tv, video, flersprogede programmer, internationale 
markeder); 
- og i erhvervsuddannelsessektoren, som Kommissionen fremover vil 
lægge øget vægt på for at udnytte de jobskabelsesmuligheder, 
som den audiovisuelle industris udviklingspotentiale indebærer. 
Den styrkelse af programmet, som denne koncentration forventes at 
medføre, skal støttes af en konsolidering af projektstyringen, 
bl.a. gennem en mere systematisk kontrol med, hvordan de fungerer, 
hvilke aktiviteter der gennemføres, og hvilken indvirkning de har 
på markedet. 
1) Et af projekterne kunne ikke bedømmes. 
- 6 -
2.2.4. - Foranstaltningernes indvirkning på de forskellige sektorer 
- Man kan ikke to år efter iværksættelsen af programmet konstatere 
nogen større ændringer i de forskellige sektorer inden for den 
europæiske audiovisuelle industri. Ifølge undersøgelsen kan 
sådanne ændringer først måles efter fem til ti år. 
- Imidlertid kan der allerede nu inden for visse 
aktivitetsområder spores en udvikling, som vidner om 
programmets potentielle virkning. Det galder bl.a. inden for 
filmsektoren, hvor det ser ud til, at den støtte, der er ydet 
over MEDIA, er kommet en betydelig del af EF-produktionen til 
gode. Det samme gælder de initiativer, der tager sigte på at 
fremme samproduktioner af fiktion for tv, udvikling af 
tegnefilmsindustrien og udnyttelse af filmkulturarven på det 
sekundære marked. 
Det skal også fremhæves, at MEDIA'S uddannelsesinitiativer, og 
især undervisningen i økonomisk og kommerciel styring, ifølge 
undersøgelsen har givet yderst gode resultater. 
På andre strategiske områder - og især på videoområdet - har 
projekterne med de midler, der er til rådighed, ikke hidtil kunnet 
få et tilstrækkeligt omfang til, at de har kunnet slå igennem på 
markedet. 
Forværringen i den økonomiske situation rammer i høj grad den 
audiovisuelle sektor og stiller programmet over for større 
udfordringer end oprindelig forudset. 
2.3. - Virkningen af den økonomiske situation 
- Den økonomiske udviklings indvirkning på den audiovisuelle sektor 
forstærkes af den stigende konkurrence fra tredjelande. 
Den amerikanske audiovisuelle industri, som også er ramt af den 
økonomiske krise, optræder stadig mere aggressivt på det 
europæiske marked, hvor den er nødt til at hente en del af sin 
indtjening for at overleve. Den amerikanske filmbranche er nu nødt 
til at hente over 30% af sin omsætning i EF; denne procentdel er 
helt oppe på 60 for videosektoren. Den stigende aggressivitet 
betyder, at især de små og mellemstore virksomheder i EF - som 
MEDIA specielt er rettet mod - har stadig sværere ved at klare 
sig. 
- 7 -
I visse sektorer er der nu stort set ikke længere plads til disse 
små og mellemstore virksomheder. F.eks. er spillefilmdistribution 
i Tyskland 98% domineret af USA; inden for videofilmdistribution i 
Storbritannien er den amerikanske dominans helt oppe på 99%. 
Med hensyn til tv er fremtidsudsigterne også foruroligende. Ud 
over de mange amerikanske udsendelser på de europæiske tv-
stationer er en række amerikanske tv-kanaler ved at vinde indpas i 
det europæiske audiovisuelle område. 
Der indføres ganske vist ny teknologi, som sikrer, at den 
audiovisuelle sektor fortsat vokser: digital og interaktiv teknik, 
multimedieteknologi osv. Men de små og mellemstore virksomheder 
får ikke af den grund mulighed for at udvikle originale 
programmer. Hvis man ser på alt "software" som helhed, har 
amerikanerne i de sidste to år øget deres audiovisuelle eksport 
med 50% for at forberede deres fremtidige markeder i Europa. 
Den store vækst i den audiovisuelle sektor vil utvivlsomt kunne 
danne grundlag for en kraftig udvikling i industrien, som vil få 
en positiv indflydelse på beskæftigelsen. Men hvis de muligheder, 
der ligger heri, ikke skal gå tabt, er det vigtigt at fremme det 
faglige samarbejde inden for EF og drage størst mulig nytte af de 
fordele, der indre marked giver. 
3. DEN BUDGETMÆSSIGE GENNEMFØRELSE AF MEDIA-PROGRAMMET 
Ifølge den sidste betragtning i Rådets afgørelse 90/685/EØF er det 
vejledende budgetbeløb for perioden fastsat til 1991-1995 200 mio. 
ECU; det præciseres, at de faktiske årlige bevillinger vil blive 
fastsat i overensstemmelse med de finansielle overslag og inden 
for de årlige budgetrammer. Ifølge artikel 1 udgør det beløb, der 
skønnes nødvendigt for 1991 og 1992, 84 mio. ECU. 
I 1991 og 1992 var der til programmet afsat henholdsvis 32,459 og 
45,162 mio. ECU, dvs. i alt 77,621 mio. ECU. For 1993 er beløbet 
på 48,822 mio. ECU. I det foreløbige budgetforslag for 1994 er der 
afsat 49 mio. ECU. 
Som det fremgår af konklusionerne på undersøgelsen, er der fra og 
med 1993, hvor alle programmets bestanddele er iværksat, i 
betragtning af den generelle økonomiske situation behov for 
50 mio. ECU pr. år til gennemførelse af de foranstaltninger, der 
er anført i Rådets afgørelse. 
Ved udgangen af 1994, som er det fjerde år efter iværksættelsen af 
programmet, vil der være brugt 174,841 mio. ECU i 
forpligtelsesbevillinger ud af de 200 mio. ECU, der skønnedes 
nødvendige for gennemførelsen af programmet over en femårig 
periode. 
- 8 -
Der er flere grunde til, at de årlige udgifter overstiger de 
40 mio. ECU, der i gennemsnit var afsat pr. år: 
For det første, som anført ovenfor: 
- Den vanskelige økonomiske situation, som påvirker hele den 
audiovisuelle industri og især de små og mellemstore virksomheder, 
der udgør hovedparten af den audiovisuelle sektor i Europa. Den 
øgede konkurrence udefra medfører især en forværring i situationen 
med hensyn til udnyttelse og distribution. 
- De lave tilbagebetalinger, som ligger under det niveau, man 
forventede for de forskellige foranstaltninger på grundlag af de 
foretagne investeringer. Det fremgår af undersøgelsen, at 
udviklings-, produktions- og markedsføringsfasen for audiovisuelle 
produkter skal vurderes over en periode på mellem fem og ti år. 
Tilbagebetalingerne af de investerede midler (som varierer fra 
projekt til projekt) kan derfor to år efter iværksættelsen af 
programmet endnu ikke yde noget større bidrag til budgetterne for 
projekterne. 
- Industriens store deltagelse i foranstaltningerne under MEDIA-
programmet, især med hensyn til uddannelse og udvikling af 
produktionsprojekter. 
Denne deltagelse er opmuntrende, for så vidt som den gør det 
muligt at opnå resultater på længere sigt og sætte ind på et 
tidligt tidspunkt i produktionsforløbet for at sikre produkterne 
en bedre plads på det europæiske marked. 
Men den har betydet, at de pågældende projekter hurtigere end 
forudset har opbrugt de midler, de oprindelig havde fået tildelt 
for en femårig periode. 
Budgetmyndigheden har således på grundlag af disse faktorer tildelt 
årlige beløb, der lå over gennemsnittet på 40 mio. ECU for fem år i 
overensstemmelse med artikel 5 i Rådets afgørelse. 
I betragtning af, at programmet ifølge undersøgelsen på årsplan har 
behov for et budget på ca. 50 mio. ECU på det nuværende stadium af 
gennemførelsen, er det nødvendigt at opretholde dette 
finansieringsniveau indtil 1995. Der er derfor behov for et budget på 
30 mio. ECU som supplement til det beløb på 200 mio. ECU, der 
oprindelig blev anset for nødvendigt. 
- 9 -
4. SAMARBEJDE MED TREDJELANDE OG MED EUREKA-AUDIOVISUEL 
4.1. - Generel baggrund 
- Tredjelandes deltagelse i MEDIA-programmet får stadig større 
betydning på grund af den audiovisuelle sektors politiske virkning 
og den store interesse fra disse landes side. Rådets afgørelse 
giver mulighed for, at tredjelande kan deltage i programmet, 
såfremt tre betingelser er opfyldt (jf. afgørelsens artikel 4 og 
bilag II): 
- de pågældende lande skal være medlemmer af EUREKA-Audiovisuel; 
- de skal have indgået en formel samarbejdsaftale med EF, 
omfattende det audiovisuelle område; 
- de skal bidrage proportionelt til finansieringen af projektet. 
- Endvidere er Kommissionen af den opfattelse, at EF's audiovisuelle 
politik udgør et sammenhængende hele af foranstaltninger, der har 
til formål at styrke Europas audiovisuelle kapacitet, og MEDIA-
programmet indgår som del heraf. Derfor skal de tredjelande, der 
ønsker at deltage i MEDIA, støtte denne politiks samlede 
målsætninger og være rede til at træffe de foranstaltninger, der 
er nødvendige for at kunne nå disse målsætninger. 
- Situationen er forskellig, alt efter hvilken af følgende grupper 
af lande der er tale om: 
- lande, der er medlemmer af Det Europæiske økonomiske 
Samarbejdsområde (EØS), 
- lande, der har en "Europa-aftale" med Fællesskabet, 
- lande, der har en bilateral samarbejdsaftale med Fællesskabet. 
4.1.1. - Lande, der er medlemmer af Det Europæiske økonomiske 
samarbe j dsområde 
Det drejer sig om Østrig, Finland, Island, Norge og Sverige. Der 
er i Eøs-aftalen fastsat regler for disse landes deltagelse, både 
hvad angår MEDIA-programmet (jf. artikel 9 i protokol 31) og de 
andre aspekter af den audiovisuelle politik (jf. bl.a. bilag X om 
de audiovisuelle tjenester, der er omhandlet i Rådets direktiv 
89/552/EøF om "fjernsyn uden grænser"). 
EØS-landenes finansielle bidrag er fastsat i aftalens artikel 82, 
stk. 1, litra a) (beregning på grundlag af 
bruttonationalproduktet) eller b) (hver part skal dække de reelle 
omkostninger ved sin deltagelse). 
- 10 -
For perioden frem til Eøs-aftalens ikrafttrædelse blev der i 1992 
indført en ordning for en midlertidig ad hoc-deltagelse gennem 
EUREKA-Audiovisuel, som dog ikke har nogen indflydelse på de 
endelige ordninger, der skal vedtages med henblik på 
iværksættelsen af EØS-aftalen i denne sektor. Disse landes 
midlertidige bidrag udbetales på nuværende tidspunkt direkte til 
projekterne via EUREKA-Audiovisuel. 
4.1.2. - Europa-aftaler 
De såkaldte "Europa-aftaler", der omfatter mange forskellige 
sektorer, forudser udtrykkeligt et samarbejde på det audiovisuelle 
område. Disse aftaler er indgået med Ungarn, Polen, Slovakiet, 
Tjekkiet, Rumænien og Bulgarien. Bestemmelserne er de samme for 
hvert enkelt land og vedrører de områder, hvor der foreligger 
retsakter (direktivet om "fjernsyn uden grænser"), MEDIA-
programmet samt teknologi på det audiovisuelle område. Der har 
ikke for disse landes vedkommende været tale om nogen deltagelse 
af betydning i evalueringsperioden (1991 og 1992), idet man har 
afventet rammeaftalernes ikrafttrædelse. Siden januar 1993 har 
Polen deltaget i et af MEDIA-projekterne, og fra januar 1994 
deltager Ungarn i hele programmet. 
4.1.3. - Bilaterale aftaler 
Der foregår sonderende drøftelser med Schweiz og Cypern. 
Kommissionen har endvidere fået henvendelse fra Slovenien, Tyrkiet 
og Israel. 
4.2. - Betydningen af tredjelandes deltagelse for MEDIA-programmets 
fremtid 
sådan som MEDIA-programmet er defineret i Rådets afgørelse 
(90/685/EØF), er det ikke et samarbejdsprogram. Derfor skal de 
tredjelande, der ønsker at deltage i programmet, yde et 
proportionalt finansielt bidrag. Forskellige tredjelandes 
foreløbige deltagelse i (hele eller dele af) MEDIA-programmet har 
vist, at der er række problemer. 
Programmet og dets foranstaltninger, sådan som de blev vedtaget i 
1990, tager sigte på at etablere en vis ligevægt mellem de fem 
medlemsstater, hvis befolkninger overstiger 30 millioner, og de 
syv medlemsstater, som har en befolkning på under 20 millioner. 
Den positive særbehandling, der foretages i projekterne til fordel 
for den anden gruppe af lande, og oprettelsen af et særligt 
projekt for disse lande ("SCALE") er udtryk for et ønske om at 
s kåbe li gevægt. 
- 11 -
Det står nu klart, at ligevægten i MEDIA risikerer at blive 
ødelagt, hvis programmet åbnes for deltagelse af lande, som alle 
hører til ovennævnte anden kategori af lande. 
En åbning af programmet volder også problemer af budgetmæssig art. 
Med hensyn til EØS-landene viser erfaringen, at det 
"proportionelle" bidrag (som beregnes på grundlag af EØS-aftalens 
artikel 82, stk. 1), som disse lande tilfører MEDIA-budgettet, 
ligger langt under de yderligere udgifter, som deres deltagelse 
påfører programmet. Driftsudgifterne for projekterne og de nye 
anmodninger om bistand medfører nemlig en eksponentiel stigning i 
behovene. 
Før aftalen med EØS-landene færdiggøres, er det derfor nødvendigt 
at overveje et yderligere grundlag for bidragene til programmet, 
nemlig artikel 82, stk. 1, litra b), og forelægge dette til 
godkendelse i det blandede EØS-udvalg. 
Hvad angår de lande, der har indgået en Europa-aftale med EF, 
volder deres deltagelse i MEDIA to former for problemer, der kan 
forøge programmets budgetvanskeligheder: de tekniske problemer med 
objektivt at beregne de pågældende landes "proportionelle" bidrag 
og de finansielle problemer, som landene risikerer at støde på, 
når bidraget skal erlægges. På trods af, at de fleste af landene 
har udtrykt ønske om at deltage i MEDIA, er deres deltagelse 
således i praksis yderst begrænset. 
Kommissionen mener derfor, at man må finde frem til alternative 
måder, hvorpå man kan finansiere åbningen af programmet over for 
de lande, der har indgået Europa-aftaler med EF. 
Kommissionen har til hensigt på grundlag af henstillingerne fra 
Det Europæiske Råd i København i juni 1993 inden for den nærmeste 
fremtid at sende Rådet en meddelelse om associerede tredjelandes 
deltagelse i EF-programmerne. 
I denne forbindelse vil man især overveje åbning af MEDIA-
programmet. Kommissionen har til hensigt at undersøge, hvilken 
indvirkning en udvidelse vil få på dette program. I mellemtiden 
vil de eksisterende aftaler fortsat være af midlertidig art. 
Med hensyn til eventuelle andre bilaterale aftaler (f.eks. med 
Schweiz eller Cypern) vil Kommissionen fremlægge 
forhandlingsmandater for Rådet på grundlag af princippet om, at 
parterne skal acceptere de generelle mål for EF's audiovisuelle 
politik, og at hver part skal dække de reelle omkostninger ved sin 
deltagelse. 
- 12 -
4.3. - Samarbejde med EUREKA-Audiovisuel 
- Samarbejdet med EUREKA-Audiovisuel fortsatte i hele 
referenceperioden og spillede bl.a. en rolle, da det europæiske 
observationsorgan for det audiovisuelle område blev oprettet i 
1993 i samarbejde med Europarådet. Desuden fungerer EUREKA-
Audiovisuel som "brobygger" i forbindelse med åbningen af 
programmet over for tredjelande. 
Endvidere har Kommissionen deltaget i "godkendelsesmærkningen" af 
femten EUREKA-projekter, heraf fire inden for rammerne af MEDIA. 
Denne deltagelse har ikke medført yderligere budgetmæssige bidrag 
ud over den støtte, der allerede var afsat til projekterne under 
MEDIA. De disponible midler i MEDIA blev således tildelt i henhold 
til bestemmelserne for dette program. Alt i alt mener 
Kommissionen, at ordningen med "godkendelsesmærkning" er af 
begrænset værdi. 
- EF's årlige bidrag til EUREKA-Audiovisuels budget (sekretariat og 
observationsorgan), som er omhandlet i afgørelsens artikel 4, 
udgør på nuværende tidspunkt 450 000 ECU. Når observationsorganet 
fungerer fuldt ud, vil der blive tale om en stigning i bidraget 
(inden for det årlige budget, der er afsat til MEDIA-programmet). 
Det er derfor nødvendigt at foretage en række ændringer i 
afgørelsens artikel 4 og 7 samt bilag I. 
5. KOMMISSIONENS FORSLAG TIL STYRKELSE AF 
MEDIA-PROGRAMMET 
5.1. - Retningslinjer 
Kommissionen har fremlagt konklusionerne af undersøgelsen for det 
rådgivende udvalg, repræsentanterne for brancheorganisationerne og 
de ansvarlige for MEDIA-projekterne. 
Deres drøftelser viste, at der var følgende muligheder: 
Sikre, at MEDIA-programmet, som værdsættes højt af den 
audiovisuelle industri, fortsætter ved at fastholde det 
nuværende årlige finansieringsniveau mindst frem til 1995. 
- Fremme en øget koordinering af eller endda en tilnærmelse 
mellem visse af foranstaltningerne, således at de disponible 
midler koncentreres om de vigtigste målsætninger. 
Styrke projektstyringen gennem en mere systematisk kontrol af, 
hvordan projekterne fungerer. 
13 -
- Foretage en grundig undersøgelse af, hvilken virkning en åbning 
af MEDIA-programmet over for tredjelande vil få, inden denne 
udvidelse bliver endeligt gennemført. 
- Overveje i anden omgang at forlænge MEDIA-programmet ud over 
1995 efter at have rådført sig med branchen og tilpasset 
prioriteringerne og foranstaltningernes udformning til 
udviklingen i den audiovisuelle industri. 
5.2. - Forslag 
5.2.1 - Forslag, der medfører en ændring af Rådets afgørelse (90/685/EØF) 
- På baggrund af de positive resultater, som programmet har givet på 
et antal områder, mener Kommissionen, at de årlige udgifter bør 
fastholdes på det nuværende niveau for at sikre kontinuiteten frem 
til det af Rådet fastsatte sluttidspunkt (1995). 
Kommissionen mener derfor, at det beløb, der anslås at være 
nødvendigt for programmet, øges med 30 mio. ECU. 
Som det fremgår af undersøgelsen, står det klart, at det vil få 
følgende konsekvenser, hvis udgifterne ikke fastholdes på det 
nuværende niveau: 
- enten et fald i programmets samlede effektivitet på grund af en 
for lav finansiering af alle projekterne; 
- eller nedlæggelsen af visse projekter, hvilket vil betyde, at 
en del af de allerede foretagne investeringer vil gå tabt, og 
at man ikke kan dække hele den audiovisuelle sektor. 
- For at tage højde for konsekvenserne af visse tredjelandes 
deltagelse som beskrevet under 4.2, foreslås det at ændre 
artikel 4 i afgørelsen. Kommissionen mener imidlertid ikke, at det 
er hensigtsmæssigt at færdiggøre de endelige aftaler, før man har 
undersøgt, hvilken virkning udvidelsen af programmet vil få. 
- Det er nødvendigt at foretage visse ændringer i afgørelsens 
artikel 4 og 7 samt bilag I i lyset af betragtningerne vedrørende 
EUREKA Audiovisuel (jf. punkt 4.3). Ændringen vedrører bl.a. 
begrebet "projekter", som det nuværende system har vist sig ikke 
at kunne anvendes på. Det har desuden vist sig at være nødvendigt 
med et bidrag fra EF til det europæiske observationsorgan for det 
audiovisuelle område. 
Disse ændringer vil betyde, at bilag II til afgørelsen bortfalder. 
- 14 -
- Til iværksættelse af de foranstaltninger, der er beskrevet under 
5.2.2., foreslås det at ændre bilag I og til afgørelsen at føje 
et nyt bilag II om reglerne for de sammenslutninger, der 
forestår forvaltningen af projekterne under MEDIA-programmet. 
5.2.2. - Ændringer af programmet inden for rammerne af Kommissionens 
gennemførelsesbeføjelser 
- Den konsolidering af MEDIA'S midler, som Kommissionen foreslår, 
vil blive ledsaget af en styrkelse af de strategisk vigtigste 
mål og en forbedring af kvaliteten af projektstyringen. 
5.2.2.1. - Strukturforanstaltninger 
- Konklusionerne på evalueringen (jf. side 2-3) viser, at der er 
tre områder, som er særlig vigtige for industrien, og som skal 
fremmes gennem alle projekterne: 
- En styrkelse af indsatsen for at sikre en bedre økonomisk 
udnyttelse af industriens initiativer gennem hele 
produktionsforløbet. 
- En styrkelse af de tværnationale virksomhedssammenslutninger, 
bl.a. inden for produktion, distribution og udnyttelse. 
- En styrkelse af projekternes finansielle multiplikatoreffekt 
gennem en diversificering af incitamenterne. 
5.2.2.2. - Koncentrering af aktiviteterne i sektorerne 
- For at øge virkningen af de disponible midler skal de 
koncentreres om en række vigtige mål (jf. side 5) såsom 
uddannelse, præproduktion, distribution og markedsføring. 
Der bør i denne forbindelse indføres en procedure for 
koordinering på to niveauer: 
En strategisk koordinering som led i Kommissionens permanente 
kontrol med projekterne. Formålet med denne koordinering er 
klart at afgrænse aktiviteterne under projekterne og de 
områder, hvor projekterne skal samarbejde indbyrdes. 
-15 -
- En strukturel koordinering mellem projekter inden for samme 
sektor. I visse tilfælde vil forskellige strukturer blive 
samlet inden for en fælles ramme; i andre tilfælde skal der 
ske en overførsel af aktiviteter mellem forskellige 
projekter. 
5.2.2.3. - Kontrol med projektstyringen 
Kommissionen vil sørge for, at projektstyringsstrukturerne er 
gennemsigtige. 
Den vil desuden oprette et centralt edbkontrolsystem, som gør 
det muligt at følge med i, hvordan projekterne fungerer, hvilke 
aktiviteter de omfatter, og hvilken indvirkning de har på 
markedet. 
6. GENERELLE KONKLUSIONER 
Rådet opfordres til at godkende Kommissionens forslag, der gør det 
nødvendigt at ændre afgørelsen af 21. december 1990 (90/6 85/EØF) om 
iværksættelse af MEDIA-programmet, ved, efter at Europa-Parlamentet og Det 
økonomiske og Sociale Udvalg har afgivet udtalelse, at vedtage det vedlagte 
forslag til afgørelse. 
Da det af hensyn til det indre markeds funktion forekommer nødvendigt at 
fremme den europæiske audiovisuelle industri, og da EØF-Traktaten ikke giver 
særlige beføjelser i denne forbindelse, vil ændringen skulle baseres på 
Traktatens artikel 235, ligesom afgørelse 90/685/EØF, hvori der foretages 
følgende ændringer: 
En forøgelse af bevillingerne med 30 mio. ECU (sidste betragtning); 
ændring af visse bestemmelser vedrørende EUREKA-Audiovisuel (artikel 4 
og 7 samt bilag I); 
ændring af visse bestemmelser vedrørende tredjelandes deltagelse 
(artikel 4); 
ændring af foranstaltningerne (bilag I); 
indførelse af regler for forvaltningen af projekterne (det nye bilag 
II). 
<\& 
FORSLAG TIL 
RÅDETS AFGØRELSE 
af ../../199. 
om ændring af afgørelse 90/685/EØF om iværksættelse 
af et handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske 
audiovisuelle industri (MEDIA) 
(1991-1995) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 235; 
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1), 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Par lamented2), 
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og Sociale Udvalg(3), og 
ud fra følgende betragtninger: 
Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 8 i afgørelse 90/685/EØF(4) 
fremlagt en evalueringsrapport vedrørende de to første år efter 
iværksættelsen af afgørelsen^) ; 
det fremgår af denne evaluering og af de efterfølgende konsultationer med 
fagfolk, at det er nødvendigt at foretage visse ændringer i afgørelse 
90/685/EØF; 
udviklingen på det audiovisuelle marked gør det ligeledes nødvendigt at 
foretage en række ændringer i afgørelse 90/685/EØF; 
bl.a. på baggrund af evalueringen forekommer det nødvendigt at styrke 
programmet ved at forbedre forvaltningen af det; 
for at virkeliggøre Fællesskabets mål som anført i traktatens artikel 2 
forekommer fremme af den europæiske industri for audiovisuelle programmer at 
være nødvendig for, at det indre marked kan fungere; traktaten indeholder 
ikke den fornødne særlige hjemmel hertil, og artikel 235 bør derfor 
anvendes; 
(1) EFT nr. 
(2) EFT nr. 
(3) EFT nr. 
(4) EFT nr. L 380 af 31.12.1990, s. 37-44. 
(5) KOM(93) 364 endelig udg. 
19-
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
I afgørelse 90/685/EØF foretages følgende ændringer: 
1) Artikel 4 affattes således: 
"I forbindelse med iværksættelsen af programmet kan Fællesskabet også 
bidrage til fremme af samarbejdet med film- og tv-folk i de lande, der 
er medlemmer af Europarådet. Med dette formål for øje kan sådanne 
fagfolk få tilbud om at deltage i initiativerne i programmet inden for 
rammerne af aftaler om samarbejde på det audiovisuelle område, der er 
indgået mellem Fællesskabet og de pågældende tredjelande. Deltagelsen i 
projekter formaliseres gennem kontrakter med de ansvarlige for de 
enkelte projekter; de nye deltagere bidrager proportionelt til 
finansieringen af projektet. 
Endvidere bidrager Fællesskabet til sekretariatsudgifterne til EUREKA-
Audiovisuel samt til driften af et observatorium for det audiovisuelle 
område". 
2) I artikel 7, stk. 3, litra c), udgår ordene "deltagelse i projekter 
under EUREKA-Audiovisuel" og "stk. 2, og kontrakter som omhandlet i 
bilag II". 
Artikel 2 
Bilag I til afgørelse 90/865/EØF erstattes af bilaget til denne afgørelse. 
Bilag II til afgørelse 90/685/EØF udgår. 
Denne afgørelse ledsages af et nyt bilag II. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
BILAG 1 
/)o> 
BILAG 1 
FORANSTALTNINGER, SON SKAL IVÆRKSÆTTES 
Distributions-, udnyttelses- og afsartningsnekanisner 
1.1. Distribution og udnyttelse af spillefilm i biografer 
udbygning af støtten til tværnational distribution af 
europæiske film til biograferne. Gennemførelse af 
foranstaltninger til fremme af afsætningen af europæiske film 
uden for Fællesskabet (samlet repræsentation ved festivaler og 
messer). 
- Udbygning af foranstaltninger med sigte på fremme af 
biografsektoren. 
1.2. Videodistribution 
- Fremme af tværnational produktion og distribution af europæiske 
film og programmer på videokassette. 
1.3. Støtte til flersprogede tv-programmer 
Forøgelse af programmers bevægelighed gennem støtte til 
eftersynkronisering og undertekstning, gennem forskning med 
henblik på at forbedre disse teknikker og gennem 
videreudddannelse af fagfolk fra den audiovisuelle sektor, der 
arbejder i et flersproget miljø. 
Støtte til etablering af flersprogede tv-programmer eller 
-udsendelser. 
1.4. Udvikling af markederne og støtte til distribution af uafhængige 
produktioner. 
øget tilskyndelse til den uafhængige europæiske produktion ved: 
at fremme producenternes tilstedeværelse på de store 
internationale markeder, 
at etablere særlige markeder for producenter, distributører 
og investorer, 
at datamatisere indsamling og udbredelse af oplysninger om 
uafhængige europæiske produktioner. 
2-0 
- Tilskyndelse til, at tv-kanalerne udsender programmer, der er 
produceret af uafhængige producenter. 
- Fremme af europæisk film i almindelighed. 
2. Forbedring af produktionsvilkårene 
2.1. Udvikling og præproduktion 
Støtte til udarbejdelse af manuskripter og til præproduktion i 
forbindelse med fiktionsværker. 
- Forøgelse af kapaciteten til udarbejdelse af manuskripter og 
til præproduktion i forbindelse med kunstneriske 
dokumentarfilm. 
Styrkelse af europæiske manuskript- og drejebogsforfatteres 
faglige kvalifikationer. 
2.2. Omstrukturering af tegnefilmindustrien 
- Styrkelse af foranstaltningerne til fordel for 
tegnefilmsektoren gennem: 
støtte til etablering af netværk af produktionsstudier 
og til industrialisering af produktionsmetoderne; 
støtte til produktion af "pilotfilm" for serier og 
tegnefilm; 
fremme af kontakten mellem producenter og distributører; 
datamatisering af indsamling og udbredelse af 
oplysninger vedrørende tegnefilmindustrien. 
2.3. Udnyttelse af ny teknologi ved programproduktion 
Fremme af anvendelsen af ny teknologi i forbindelse med 
programproduktionen gennem: 
offentliggørelse af udbud for at anspore til nyskabende 
projekter inden for højopløsnings-tv, digital 
billedbehandling og interaktivt tv; 
støtte til fagfolks uddannelse i at anvende de nye 
teknikker. 
2.4. Bidrag til skabelse af et sekundært marked, bl.a. ved udnyttelse 
af arkiver 
- Tilskyndelse til produktion af tv-programmer på grundlag af 
arkiver og til registrering af arkivmateriale. 
2-1 
Tilskyndelse til initiativer, der tager sigte på 
katalogisering, bevaring, restaurering og nykopiering af 
filmværker. 
3. Stimulering af investeringer 
- Fremme af udviklingen af strukturer, der kan mobilisere og 
stimulere investeringer inden for den audiovisuelle sektor. 
4. Forbedring af film- og tv-folks kompetence med hensyn til økonomisk og 
kommerciel styring 
styrkelse af uddannelsesforanstaltningerne til fordel for unge 
producenter. 
- Styrkelse af foranstaltningerne vedrørende økonomisk og 
kommerciel uddannelse inden for de forskellige audiovisuelle 
sektorer. 
5. Udbygning af potentialet i lande, der har en ringe audiovisuel 
kapacitet, og/eller som dækker et begrænset geografisk område, og hvis 
sprog har en beskeden udbredelse 
støtte til udviklingen af den audiovisuelle industri i de 
pågældende lande, først og fremmest inden for den uafhængige 
produktion, gennem foranstaltninger, der tager sigte på at 
styrke virksomhedernes forvaltning og strukturer. 
BILAG 2 
Zl 
BILAG II 
Regler for de sammenslutninger, der varetager forvaltningen 
af projekterne under MEDIA-programmet 
1. Sammenslutningerne oprettes juridisk set i henhold til den nationale ret 
i det land, hvor de har sæde, som sammenslutninger, der ikke arbejder 
med gevinst for øje (med undtagelse af projekterne vedrørende 
"stimulering af investeringer"). Deres vedtægter skal offentliggøres. 
Hvis en sammenslutning opløses, skal dens aktiver stilles til rådighed 
for en anden sammenslutning under MEDIA-programmet. Denne mulighed skal 
udtrykkeligt være anført i hver enkelt sammenslutnings vedtægter. 
2. Sammenslutningerne er sammensat af medlemmer fra EF-landene. Hvis 
programmet udvides til tredjelande, skal disse lande ligeledes 
repræsenteres i sammenslutningerne. 
3. Denne geografiske repræsentativitet skal så vidt muligt afspejles i 
sammenslutningernes ledelsesorganer og især i bestyrelsen. 
4. Der indføres en systematisk rotation blandt medlemmerne af 
sammenslutningernes forvaltningsorganer. 
5. Ansættelsen af sammenslutningernes faste personale og eventuelle 
konsulenter skal ske efter offentliggørelse af en indkaldelse af 
ansøgninger. Kommissionen deltager i udvælgelsesproceduren. 
6. Adgang til at deltage i sammenslutningernes aktiviteter har europæiske 
virksomheder og film- og tv-folk fra EF's medlemsstater og fra de 
tredjelande, som programmet måtte blive åbnet overfor. 
7. Der indgås hvert år en aftale mellem Kommissionen og hver enkelt 
sammenslutning som led i gennemførelsen af MEDIA-programmet. Denne 
aftale skal omfatte sammenslutningens aktivitetsprogram for det 
pågældende år samt et foreløbigt budget for året. 
8. De ansvarlige for hver enkelt sammenslutning skal i rette tid informere 
Kommissionens repræsentanter om og indhente disses forhåndsgodkendelse 
af: 
a) fastlæggelsen af og ændringer i sammenslutningens vedtægter og 
regler; 
Z L\ 
b) alle nye initiativer eller ændringer i aktivitetsprogrammet; 
c) alle offentliggørelser og averteringer samt indholdet heri; 
d) alle offentlige arrangementer; 
e) alle henvendelser til internationale, nationale og regionale 
myndigheder; 
f) alle forhandlinger og aftaler om deltagelse af film- og tv-folk fra 
tredjelande i de iværksatte aktiviteter; 
g) alle forhandlinger i almindelighed, der kan få indvirkning på 
forholdet mellem Kommissionen og politiske instanser og/eller 
erhvervsorganisationer. 
9. Kommissionens repræsentanter inviteres til at deltage i alle møder i 
sammenslutningens instanser (generalforsamlingen, bestyrelsen, ledelsen 
og ekspertudvalg). Disse instanser skal følge Kommissionens 
repræsentanters bemærkninger. 
10. Sammenslutningerne forpligter sig til at deltage i eller lade sig 
repræsentere ved de generelle møder og arrangementer, hvor Kommissionen 
kræver, at de er tilstede (informationsdage, seminarer osv.). 
11. Sammenslutningerne skal sende Kommissionen alle de dokumenter, som EF-
instanserne har brug for, bl.a. som led i Kommissionens centrale kontrol 
med forvaltningen. EF-støtten kan først udbetales, når støttemodtageren 
skriftligt har accepteret, at Revisionsretten kontrollerer anvendelsen 
af det tildelte beløb. 
12. I forbindelse med alle sammenslutningernes arrangementer eller 
publikationer skal anføres: "et initiativ under EF's MEDIA-program". 
13. Sammenslutningerne forpligter sig til at kræve, at modtagerne af deres 
finansielle bidrag på de produkter, der er resultatet af deres 
aktiviteter, anfører: "produceret med støtte fra EF - MEDIA-programmet". 
14. Sammenslutningerne stiller regelmæssigt de oplysninger til rådighed for 
Kommissionen, der er nødvendige for den centrale kontrol med 
forvaltningen, bl.a. vedrørende: 
- aktiviteterne i de enkelte sektorer: 
støtteanmodninger fra virksomhederne 
- bedømmelse og udvælgelse af projekter 
- størrelsen af de vedtagne bidrag . 
2s 
- proceduren for kontrol med og eventuel tilbagebetaling af 
investeringerne 
evaluering af de støttede produktioner 
aktiviteternes indvirkning på markedet: 
- den finansielle multiplikatoreffekt 
- udbredelse og distribution af programmerne 
resultater med hensyn til publikum 
synligheden af EF's indsats 
- den interne forvaltning af sammenslutningen: 
- forvaltningsorganernes sammensætning og aktiviteter 
gennemførelsen af de aftaler, der hvert år indgås med 
Kommissionen 
- overholdelsen af de forvaltningsregler, Kommissionen har 
fastlagt. 
2-G 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
I. Foranstaltningens betegnelse 
Forslag til ændring af MEDIA-programmet (1991-1995): "Foranstaltninger til 
fremme af udviklingen af den audiovisuelle industri". 
II. Budgetpost 
Post B3-2010 (tidligere delvis post B3-3000) 
III. Retsgrundlag 
EØF-Traktatens artikel 235 
Rådets afgørelse 90/685/EØF af 21.12.1990 om iværksættelse af et 
handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske audio­
visuelle industri (MEDIA) (1991-1995). 
Rådets afgørelse af om ændring af MEDIA-programmet 
(1991-1995) 
IV. Beskrivelse af foranstaltningen 
4.1. Den generelle målsætning med foranstaltningen: 
MEDIA-programmet (1991-1995) udgør en integrerende del af EF's audiovisuelle 
politik og har til formål af støtte de audiovisuelle industriers økomiske 
udvikling gennem finansiering af aktiviteter, der ligger før eller efter 
selve produktionen. Programmet bidrager til at etablere et europæisk 
audiovisuelt område, til at skabe ligevægt mellem markedskræfterne og til 
stimulering af investeringer. Det omfatter samtlige funktioner inden for 
sektoren, fordelt på 5 foranstaltninger og 19 projekter, som forvaltes 
decentralt af sammenslutninger af fagfolk i medlemsstaterne og berører 
ca. 20 000 selskaber og institutioner. 
Kommissionen står for koordineringen af foranstaltningerne, som er fordelt 
på 4 hovedsektorer: distribution, udnyttelse og afsætning; forbedring af 
produktionsvilkårene; finansiering; uddannelse. 
Rådets afgørelse 9 0/685/EØF indeholdt i en betragtning et vejledende beløb 
på 200 mio. ECU for perioden 1991-1995. I realiteten er der for de tre år 
1991, 1992 og 1993 tildelt 125,912 mio. ECU. 
2- ^ 
I det foreløbige budgetforslag for 1994 har Kommissionen foreslået et beløb 
på 49 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger. Under hensyntagen til en række 
projekters modning samt inflationen kan det anslås, at behovet for 1995 vil 
være på ca. 54,450 mio. ECU. 
4.2. Programperiode 
4.2.1 Evaluering af programmet 
MEDIA-programmet omfatter perioden 1991-1995. 
I henhold til artikel 8 i Rådets afgørelse skal Kommissionen to år efter 
iværksættelsen af programmet forelægge Europa-Parlamentet, Rådet og Det 
økonomiske og Sociale Udvalg en evalueringsrapport, tillige med eventuelle 
forslag til ændringer. 
I overensstemmelse hermed har Kommissionen foretaget den pågældende 
evaluering på grundlag af: 
en uafhængig undersøgelse foretaget af firmaet Roland Berger, som blev 
udvalgt, efter at opgaven havde været udbudt i licitation; 
bemærkninger fra medlemmerne af det rådgivende udvalg for MEDIA; 
bemærkninger fra repræsentanterne for de vigtigste 
brancheorganisationer; 
bemærkninger fra projektkoordinatorerne. 
På baggrund af disse elementer besluttede Kommissionen at foretage en række 
ændringer, som vedrører programmets og projekternes forvaltning og 
strukturer. 
4.2.2. Begrundelse for de yderligere midler 
Kommissionen har ligeledes besluttet at foreslå en delvis revision af 
programmet, som bl.a. består i en forhøjelse af midlerne (yderligere 
30 millioner ECU i 1995), som anses for nødvendig for iværksættelsen af 
programmet. 
Denne forhøjelse af midlerne skal gøre det muligt at imødegå virkningen af 
4 faktorer: 
1. Den vanskelige økonomiske situation, som påvirker hele den 
audiovisuelle industri og især de små og mellemstore virksomheder, 
der udgør hovedparten af den audiovisuelle sektor i Europa. 
2. Industriens store deltagelse i foranstaltningerne under MEDIA-
programmet, især med hensyn til uddannelse og udvikling af 
produktionsprojekter. 
3. Det forhold, at man har valgt at investere i 
omstruktureringsforanstaltninger for den audiovisuelle industri i 
betragtning af dens nuværende vanskeligheder. 
2? 
4. De lave tilbagebetalinger, som ligger under det niveau, man 
forventede for de forskellige projekter på grundlag af de foretagne 
investeringer. Det fremgår af undersøgelsen, at udviklings-, 
produktions- og markedsføringsfasen for audiovisuelle produkter skal 
vurderes over en periode på mellem fem og ti år. Tilbagebetalingerne 
af de investerede midler er derfor to år efter iværksættelsen af 
programmet stadig beskedne. 
De forslåede ændringer nødvendiggør en ændring af Rådets afgørelse 
90/685/EØF. 
Ændringerne og de finansielle følger heraf er nærmere beskrevet nedenfor 
under punkt 7.2. 
V. Opdeling af udgifterne 
5.1. Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2. Opdelte bevillinger. 
VI. Udgiftstype 
I langt de fleste tilfælde, undtagen ved uddannelsesforanstaltninger, hvor 
der udbetales støtte direkte, yder Kommissionen de finansielle bidrag til de 
sammenslutninger af fagfolk, som forvalter de 19 projekter, og disse yder 
derefter forskud med tilbagebetalingspligt til de virksomheder, som er 
blevet udvalgt i henhold til de kriterier, der er opstillet af Kommissionen. 
Udgiftstyperne vil være de samme i forbindelse med de nye midler, der 
anmodes om. 
VII. Finansiel virkning 
7.1. Metode til beregning af de samlede omkostninger ved foranstaltningen : 
For den indledende periode 1991-1995 beregnes de samlede omkostninger ved 
foranstaltningen ved for hvert enkelt projekt at gange det gennemsnitlige 
EF-bidrag med det gennemsnitlige antal modtagere og derefter sammenlægge de 
gennemsnitlige omkostninger til de 19 projekter (den evalueringsrapport, der 
er vedlagt Kommissionens meddelelse om evalueringen af MEDIA-programmet 
(KOM(93) 364), indeholder nærmere oplysninger om dette). 
Hertil kommer driftsudgifterne til projektstrukturerne og forskellige 
generalomkostninger (PR-udgifter, deltagelse i EUREKA-Audiovisuel), som ikke 
specielt kan tilskrives det enkelte projekt. 
Den anvendte metode til beregning af omkostninger er den samme, for så vidt 
angår de supplerende midler, der anmodes om. 
7.2. Fordeling af omkostninger: 
Se bilaget. 
2-3 
7.3. Vejledende tidsplan for bevillingerne: 
Se bilaget. 
VIII. Foranstaltninger til forebyggelse af svig 
De finansielle bidrag ydes kun ved fremlæggelse af detaljeret dokumentation 
forud for udbetalingen. 
Endvidere foretager de forskellige kontrolorganer (Revisionsretten, 
Finanskontrollen og den anvisningsberettigede) regelmæssigt kontrol af 
modtagerne og af de organer, der forvalter projekterne. 
Programmet indebærer, at der med regelmæssige mellemrum skal foretages en 
evaluering af dets virkemåde. Den første evaluering, som vedrører de to 
første år, er netop afsluttet. 
En ny evaluering skal finde sted ultimo 1994. 
IX. Elementer til måling af omkostningseffektiviteten 
9.1. Programmet har til formål at stimulere og øge den europæiske 
audiovisuelle industris konkurrenceevne ved at bidrage til at skabe et 
europæisk audiovisuelt område. 
Programmet har siden 1991 opereret med fem hovedlinjer, som vil blive 
yderligere udviklet frem mod 1995: 
1. Udvikling af de europæiske infrastrukturer for distribution, 
udnyttelse og afsætning af audiovisuelle produkter. 
2. Forbedring af produktionsbetingelserne både før og efter den 
egentlige produktion. 
3. Stimulering af investeringer inden for den audiovisuelle sektor. 
4. Uddannelse af fagfolk i økonomisk og kommerciel forvaltning. 
5. Udbygning af det audiovisuelle potentiale i lande, der har en ringe 
audiovisuel kapacitet, og/eller som dækker et begrænset geografisk 
område, og hvis sprog har en beskeden udbredelse. 
Disse foranstaltninger henvender sig til de forskellige aktører i hele det 
audiovisuelle forløb, dvs. instruktører, producenter, investorer, 
distributører, filmudlejere, biografejere m.v. Uafhængige producenter og små 
og mellemstore virksomheder har en fortrinsstilling. 
9.2. MEDIA-programmet udgør en integrerende del af EF's audiovisuelle 
politik, idet det yder støtte til programindustrien. 
3o 
I overensstemmelse med nærhedsprincippet supplerer programmet de 
nationale støtteinitiativer. 
Programmet fungerer gennem ad hoc-sammenslutninger af fagfolk, som 
sikrer, at EF-støtten er tilpasset de reelle og stadig skiftende behov 
inden for den audiovisuelle industri. De sammenslutninger, som 
forvalter projekterne under stadig kontrol af Kommissionen, bevilger i 
de fleste tilfælde tilbagebetalingspligtige forskud. 
Multiplikatoreffekten ligger over 4; således udgør EF-støtten over 
MEDIA-programmet knap 24% af investeringerne i de projekter, der 
modtager støtte. 
9.3. Den eksterne evaluering, der blev foretaget efter programmets to første 
år (1991-1992), mundede ud i følgende konklusioner og forslag (et 
resumé af evalueringen er vedlagt Kommissionens meddelelse): 
MEDIA-programmet er velkendt og er i høj grad accepteret i alle 
medlemsstater. 
- De generelle målsætninger i Rådets afgørelse - at øge industriens 
potentiale og at sikre ligevægt og variation - er blevet overholdt. 
Industriens potentiale : 
Det er for tidligt at forvente, at programmet skal have givet 
betydelige resultater i kvantitativ henseende, men den kvalitative 
strategi må bedømmes som fremragende. 
Ligevægt og variation: 
Indvirkningen på de små og mellemstore virksomheder og på den audio­
visuelle industri, specielt i de små lande, er betydelig, og der er en 
god ligevægt mellem de forskellige medier (tv - biografer - video). 
Den høje prioritering af foranstaltninger til forbedring af 
konkurrenceevnen må anses for at være berettiget. 
Vigtigste forslag til ændringer og forbedringer: 
Programmets budget og varighed: 
Budgettet for programmet er beskedent i forhold til den samlede 
finansielle støtte til den audiovisuelle sektor. 
3 1 
Programmet skal ses som et supplerende middel til fremme og integration 
af den europæiske audiovisuelle industri. 
1993 er det første regnskabsår, hvor projekterne fungerer med fuldt 
udbyggede strukturer og en passende planlægning af aktiviteterne. 
Det er derfor af afgørende betydning, at ressourcerne til projekterne i 
1994 og 1995 bliver af samme størrelsesorden som i 1993. 
Blandt de igangværende projekter, der er blevet undersøgt, behøver de 9 
øgede ressourcer (de 2 dog under forbehold af, at der foretages 
ændringer), 7 kan videreføres på det nuværende grundlag, og midlerne 
til 2 projekter bør reduceres. 
Tildelingen af midler bør vurderes på grundlag af 3 hovedkriterier (de 
midler, der skal til for at sikre foranstaltningerne den nødvendige 
gennemslagskraft, fastlæggelse af målgrupperne for projekterne og 
undersøgelse af nødvendigheden af nuværende og planlagte aktiviteter). 
For at opnå en effektiv forvaltning af projekterne er det nødvendigt, 
at der snarest muligt træffes beslutning om MEDIA-programmets 
fremtidige budget. 
Vigtigste forslag til organisatoriske og strukturmæssige ændringer 
Kommissionen vil oprette et centralt edbkontrolsystem, som skal gøre 
det muligt at føre en nøjere kontrol med, hvordan projekterne fungerer, 
hvilke aktiviteter de omfatter, og hvilken indvirkning de har på 
markedet. 
Projektkoordinatorerne bør styre og have fuldt ansvar for samtlige de 
instrumenter, der bruges i forbindelse med projekterne, og der bør 
etableres et managementsystem for hver enkelt målsætning. 
X. Administrative udgifter 
Ikke relevant. 
3Z 
Bilag - Nedenstående beløb er beregnet i løbende priser (mio. ECU) 
FORDELING PA 
FORANSTALTNINGER 
1. Mekanismer til 
distribution, 
udnyttelse og 
afsatning 
2. Forbedring af 
produkt ions-
vilkårene 
3. Stimulering af 
investeringer 
4. Uddannelse af 
fagfolk 
5. Udvikling af 
potentialet i 
lande med ringe 
kapacitet 
I ALT PROGRAM 1991-1995 
91 
13,813 
12,188 
1,623 
2,438 
2,438 
32,500 92 
19,465 
17,175 
2,000 
3,320 
3,200 
45,160 93 
20,506 
18,064 
2,413 
3,619 
3,618 
48,220 94 
20,825 
18,375 
2,450 
3,675 
3,675 
49,000 95 
23,670 
20,500 
2,450 
4,500 
4,000 
55,120 I ALT 
98,279 
86,302 
10,936 
17,552 
16,931 
23O,0001> 
i 
1) Heraf er der anmodet om 30 mio. ECU for 1995. 
3 3 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 462 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-93-507-DA-C 
ISBN 92-77-59604-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg