KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 06.05.1997 
KOM(97)184 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
UDKAST TIL HANDLINGSPLAN 
FOR DET INDRE MARKED 
Dette udkast giver en oversigt over Kommissionens nuværende tanker om en 
handlingsplan for det indre marked. Den endelige handlingsplan vil blive forelagt af 
Kommissionen på Det Europæiske Råds møde i Amsterdam 

HVORFOR EN HANDLINGSPLAN NU? 
UDKAST TIL HANDLINGSPLAN: FIRE STRATEGISKE MÅL 
FØRSTE STRATEGISKE MÅL: AT GØRE REGLERNE MERE EFFEKTIVE 
Aktion 1: Lad vedtagen lovgivning om det indre marked træde i kraft 
Aktion 2: Skab en ramme om håndhævelse og problemløsning 
Aktion 3: Styrk produktkontrollen 
Aktion 4: Giv virksomhederne bedre adgang til de rette oplysninger 
Aktion 5: Nationale regler og EU-regler skal forenkles og forbedres 
Aktion 6: Bekæmp svaghederne i det nuværende retsgrundlag 
ANDET STRATEGISKE MÅL: AT BEKÆMPE VIGTIGE TILFÆLDE AF FORDREJNING AF 
MARKEDSVILKÅRENE 
Aktion 1: Fjern skattefordrejning 
Aktion 2: Indfør et fælles momssystem 
Aktion 3: Omlæg EU-bestemmelserne om beskatning af energiprodukter 
Aktion 4: En stram konkurrencepolitik 
TREDJE STRATEGISKE MÅL: AT FJERNE SEKTORALE HINDRINGER FOR 
MARKEDSINTEGRATION 
Aktion 1: Fjern hindringerne på markederne for tjenesteydelser 
Aktion 2: Giv virksomhederne de strukturer, de skal bruge til effektive 
grænseoverskridende transaktioner 
Aktion 3: Tag udfordringen op fra innovation og ny teknologi 
FJERDE STRATEGISKE MÅL: AT STILLE DET INDRE MARKED TIL RÅDIGHED FOR ALLE 
BORGERE 
Aktion 1: Afskaf grænsekontrol 
Aktion 2: Opholdsret 
Aktion 3: Beskyttelse af sociale rettigheder 
Aktion 4: Styrkelse af arbejdskraftens bevægelighed i EU 
Aktion 5: Forbrugernes rettigheder og sundhed 
Aktion 6: Dialog med borgerne 
DET INDRE MARKEDS INTERNATIONALE DIMENSION 
KONKLUSION 
BILAG: LISTE OVER AKTIONER (SOM SKAL IVÆRKSÆTTES INDEN DEN 1. JANUAR 1999) 
<L 
HVORFOR EN HANDLINGSPLAN NU? 
1. EU's indre marked er verdens største hjemmemarked. Det har bidraget betydeligt 
til vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. Det har betydet en stigning i indtægterne i 
EU på mellem 1,1% og 1,5% og ført til oprettelse af mellem 300 000 og 900 000 
arbejdspladser, men dets muligheder er endnu ikke udnyttet fuldt ud. Der ligger stadig 
hindringer i vejen. Europa har brug for et bedre indre marked for at øge væksten og 
innovationen og skabe flere arbejdspladser, et marked, der fungerer for alle - borgere, 
forbrugere, små og store virksomheder - et dynamisk, videnbaseret og socialt ansvarligt 
marked, der tager hensyn til alle berørte parters interesser. Et styrket og velfungerende 
indre marked vil medvirke til at sikre en overgang til den fælles valuta på de bedst 
tænkelige vilkår og vil bidrage til en vellykket udvidelse. Kommissionens rapport fra 
1996 om virkningen og effektiviteten af det indre marked indeholder henstillinger til, 
hvad der stadig bør gøres. Rapporten har fået meget omfattende støtte fra 
medlemsstaterne. Den politiske vilje er tydelig. Den skal nu omsættes i målrettet 
handling. 
2. Det indre marked er ikke blot en økonomisk struktur. Det omfatter 370 millioner 
mennesker, der søger bedre beskæftigelsesmuligheder, bedre leve- og arbejdsvilkår og et 
større udvalg af kvalitetsprodukter og -tjenesteydelser - herunder adgang for alle til 
tjenesteydelser af generel interesse - til lavere priser. Det indre marked er i deres 
interesse. Der er allerede opnået meget. Den enkelte borger har allerede ret til at rejse og 
arbejde i hele EU. Det indre marked fastsætter basale normer for sundhed og sikkerhed, 
lige muligheder og arbejdsret. Der skal dog gøres en indsats for at håndhæve disse 
rettigheder effektivt. Desuden må socialpolitikken sørge for at bidrage til at gøre 
overgangsprocessen lettere og fremme et nyt samspil mellem fleksibilitet og sikkerhed, 
f.eks. ved at tilbyde de rette oplysninger og høringer. Den europæiske 
beskæftigelsesstrategi, der blev lagt på Det Europæiske Råds møde i Dublin, som er 
baseret på Kommissionens tillidspagt for beskæftigelse, vil medvirke til at give folk 
mulighed for at opgradere og forbedre deres færdigheder. Samtidig vil Kommissionen 
gerne arbejde sammen med medlemsstaterne om en modernisering af de sociale 
sikringssystemer og gøre dem mere beskæftigelsesvenlige. 
3. Det indre marked står og falder med tillid. Tillid til, at alle de afgørende regler er 
på plads, at de anvendes fuldt ud og på en retfærdig måde, at problemer vil blive 
behandlet hurtigt, og at de grundlæggende regler for loyal konkurrence overholdes fuldt 
ud. Tillid hos forbrugerne til varer, tjenesteydelser og information. Tillid i de mindre 
virksomheder, som skaber arbejdspladerne, til at markedet kan arbejde for dem. Tillid til, 
at samtlige regeringer vil gøre en indsats for at fa markedet til at virke. Det skal være lige 
så let at drive virksomhed, flytte, bo og arbejde i EU's "område uden indre grænser", som 
i en hvilken som helst medlemsstat. 
4. Den handlingsplan, der blev lanceret i konklusionerne fra Det Europæiske Råds 
møde i Dublin, har som sit klare mål at forbedre det indre markeds resultater i de 
kommende år. ØMU's tredje fase markerer en vigtig milepæl, hvor det indre marked skal 
give den underliggende økonomiske støtte for den økonomiske union, og euroen vil give 
det indre marked ny værdi og effektivitet. De påtænkte aktioner er ambitiøse. Det vil 
kræve betydelig politisk vilje at gennemføre dem. Tiden er kort. Men hvis det lykkes, vil 
tilliden øges, og Europa vil få et indre marked, der kan skabe mere vækst og flere 
arbejdspladser og samtidig bevare den europæiske sociale model. Den endelige version af 
handlingsplanen vil blive forelagt på Det Europæiske Råds møde i Amsterdam, hvor 
Rådet vil blive opfordret til: 
3 
• at give et fast tilsagn om at gennemføre hele handlingsplanen inden den 1. januar 1999 
og starten på tredje fase af ØMU: 
• at sørge for den påkrævede prioriterede behandling af alle lovgivningsmæssige forslag 
som led i handlingsplanen (hurtig procedure) 
• at gøre status over resultaterne på alle Det Europæiske Råds møder frem til december 
1998. 
Kommissionen vil med jævne mellemrum offentliggøre en "resultattavle" for det indre 
marked med detaljerede indikatorer for udviklingen på det indre marked og 
medlemsstaternes indsats for at gennemføre handlingsplanen og henlede 
opmærksomheden herpå under alle Rådets (det indre marked) og Det Europæiske Råds 
møder. 
UDKASTET TIL HANDLINGSPLAN: FIRE STRATEGISKE MÅL 
Handlingsplanen følger Kommissionens rapport om virkningen og effektiviteten af det 
indre marked. Den vil opstille prioriteter for at give et klart og strategisk billede af, hvad 
der nu er behov for. På nuværende tidspunkt er der peget på fire strategiske mål. De er 
lige vigtige og skal tilstræbes parallelt: 
1. At gøre reglerne mere effektive: Det indre marked skal baseres på tillid. Ordentlig 
håndhævelse af fælles regler er den eneste måde, hvorpå man kan nå dette mål. En 
forenkling af reglerne på EU-plan og i medlemsstaterne er også afgørende for at mindske 
byrden for erhvervslivet og skabe flere arbejdspladser. 
2. At bekæmpe vigtige tilfælde af fordrejning af markedsvilkårene: Der er bred 
enighed om, at skattemæssige hindringer og konkurrencebegrænsende adfærd udgør 
fordrejning, som der må gøres noget ved. 
3. At fjerne sektorale hindringer for markedsintegration: Det indre marked vil først 
kunne udnyttes fuldt ud, når de resterende hindringer - samt naturligvis nye - fjernes. Der 
kan være behov for lovgivningsmæssige initiativer for at fuldende det indre markeds 
struktur, men der er samtidig brug for en markant ændring af de nationale myndigheders 
holdning til det indre marked. 
4. At stille det indre marked til rådighed for alle borgere: Det indre marked skaber 
beskæftigelse, øger den personlige frihed og gavner forbrugerne, mens det sikrer en høj 
grad af beskyttelse både med hensyn til sundhed og sikkerhed og miljø. Der er dog stadig 
meget at udrette. For at borgerne kan udnytte deres rettigheder på det indre marked fuldt 
ud, skal de kende dem og have klageadgang. 
Inden for hver strategi har Kommissionen udpeget et begrænset antal specifikke aktioner, 
der skal gennemføres inden den 1. januar (bilaget indeholder en liste herover). Det er en 
selektiv fremgangsmåde, men der vil blive iværksat initiativer på andre områder for at 
styrke det indre marked. 
4 
FØRSTE STRATEGISKE MÅL: At gøre reglerne mere effektive 
Aktion 1: Lad vedtagen lovgivning om det indre marked træde i kraft 
Kun 65% af reglerne om det indre marked et gennemført fuldt ud i alle 15 medlemsstater. 
Det indre marked kan naturligvis ikke fungere optimalt under sådanne vilkår. 
Medlemsstaterne vil blive opfordret til at fremlægge detaljerede tidsplaner og vise den 
politiske vilje til inden den 1. januar 1999 at indhente enhver forsinkelse af 
gennemførelsen. Resultattavlen for det indre marked vil blive brugt til at holde øje med, 
hvor langt man er nået. Imens vil Kommissionen fortsat ihærdigt indlede 
overtrædelsesprocedure mod medlemsstater, der ikke opfylder deres forpligtelser, og om 
nødvendigt anvende sine sanktionsmuligheder over for medlemsstaterne. 
Aktion 2: Skab en ramme om håndhævelse og problemløsning 
Problemer skal løses hurtigt på det nuværende indre marked for at undgå at undergrave 
virksomhedernes og forbrugernes tillid. De uformelle samarbejdsordninger mellem 
medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og Kommissionen har vist sig 
kun at være en delvis succes og skal nu forbedres. Kommissionen vil derfor presse alle 
medlemsstaterne til at udpege koordinationscentre i deres administration, som skal have 
ansvaret for, at problemer, der rejses af andre medlemsstater eller Kommissionen, løses 
af de myndigheder, der er direkte berørt, inden for nøje håndhævede frister. Dette bliver 
et afgørende element i en enkel, men effektiv, ramme om samarbejdet om håndhævelse, 
som også vil skabe større åbenhed om strukturer til håndhævelse og kollegial kontrol 
eller gensidig revision af den nationale gennemførelse. 
Telekommunikationsforbindelserne mellem håndhævelsesmyndighederne vil blive 
udviklet yderligere som led i det andet IDA-program. Kommissionen har til hensigt at 
forelægge alvorlige tilfælde af manglende anvendelse for Rådet (det indre marked) for at 
sikre et aktivt engagement og deltagelse i problemløsningen på politisk plan og vil 
parallelt hermed fremskynde sin behandling af overtrædelsesprocedurer. En styrkelse af 
Kommissionens håndhævelsesbeføjelser i henhold til traktaten ville være ønskværdig for 
yderligere at begrænse forsinkelser af problemløsningen. 
Aktion 3: Styrk produktkontrollen 
I øjeblikket er den kontrol af overholdelse af produktreglerne, der finder sted, uensartet, 
og den kunne bringe forbrugerbeskyttelsen og den loyale konkurrence i fare. 
Kommissionen vil stille lovgivningsmæssige forslag for at styrke de fælles regler for 
markedstilsyn ved f.eks. at indføre fælles inspektionsordninger eller mere detaljerede 
inspektionsprocedurer på områder, der blandt andet vil omfatte industriprodukter og 
forbrugsvarer, fødevarer, lægemidler og medicinske anordninger. Den videnskabelige 
ekspertise, der er vigtig for anvendelsen af lovgivningen og forbundet med 
markedstilsynet, bør mobiliseres og anvendes i større udstrækning i lovgivningsmæssig 
henseende på EU-plan. 
Ç 
[Aktion 4: Giv virksomhederne bedre adgang til de rette oplysninger 
Adgang til oplysninger er af afgørende betydning for at sikre, at virksomhederne er klar 
over, hvilke muligheder de har på det indre marked, hvordan de skal udnytte dem, og 
hvordan de kan løse problemer. Oplysningerne skal stilles til rådighed hurtigt og på en 
brugervenlig måde. Kommissionen vil oprette et websted på Internet med oplysninger til 
erhvervslivet om det indre marked, som skal komplementere og koordineres med Euro 
Info Centrene, der blev udpeget som såkaldte "First-Stop-Shops" i det flerårige program 
for SMV (1997-2000). Denne service bliver tilbudt på Europa-serveren og får desuden 
forbindelse med medlemsstaternes websteder. Virksomhederne vil få lejlighed til at give 
tilbagemeldinger om deres erfaringer i marken.] 
Aktion 5: Nationale regler og EU-regler skal forenkles og forbedres 
Overregulering er en fjende af jobskabelsen, EU højeste prioriterede område. 
Overkomplicerede regler, hvoraf de fleste er nationale, pålægger virksomhederne 
unødige omkostninger. Kommissionen vil iværksætte et permanent skiftende program til 
forenkling og forbedring af lovgivningen om det indre marked, der kombinerer SLIM og 
andre forenklingsforanstaltninger. Det kommer til at omfatte moms, bankvæsen, 
forsikring og værdipapirer, gødningsstoffer, tjenesteydelser for forbrugere, 
telekommunikation, toldregler og -procedurer og muligvis også andre sektorer, herunder 
selskabsret. Kommissionen vil iværksætte pilotprojekter for at forbedre procedurerne for 
høring af erhvervslivet om omkostningerne ved at gennemføre visse nye 
lovgivningsmæssige forslag, herunder høring af et europæisk prøvepanel af erhvervsfolk. 
Medlemsstaterne vil blive opfordret til at give tilsagn om at deltage i et parallelt 
forenklingsprogram, herunder brug af mere omfattende analyser af reglernes virkning, og 
forenkle de nationale regler og administrative procedurer for start af nye virksomheder. 
Virksomheder og sammenslutninger af borgere vil blive opfordret til at henlede 
Kommissionens opmærksomhed på nationale regler, som de finder usædvanlig 
besværlige. Kommissionen vil offentliggøre de vigtigste sager og drøfte dem med de 
berørte medlemsstater. 
Aktion 6: Bekæmp svaghederne i det nuværende retsgrundlag 
Der er en række områder, hvor rammen om det indre marked skal forbedres. 
Kommissionen vil prioritere forslag om aktioner på følgende områder: 
• offentlige indkøb: der vil blive fremsat forslag på grundlag af den høring, der blev 
iværksat efter offentliggørelsen af grønbogen 
• anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse: medlemsstaterne og 
Kommissionen vil skulle arbejde nært sammen om sager vedrørende manglende 
anerkendelse i henhold til Rådets beslutning 3052/95 og sikre, at sagen får så stor 
politisk opmærksomhed, herunder i Rådet, at princippet om gensidig anerkendelse kan 
anvendes effektivt. 
• europæisk standardisering: der vil igen blive sat gang i standardiseringspolitikken 
• overensstemmelsesmærkning af produkter: der vil blive foretaget en revurdering af 
EF-mærkningen på baggrund af den store mængde nationale mærkninger 
6 
• 
• byggeprodukter: der vil blive fremsat forslag om ændringer af direktivet om 
byggeprodukter for at sikre dets effektivitet 
transitregler: der er behov for edb-ficering af transitprocedurerne for at mindske 
bedrageri og den administrative byrde for virksomhederne 
det indre marked og miljøet: Kommissionen vil udarbejde retningslinjer for, 
hvordan politikken for det indre marked i endnu højere grad kan bidrage til en 
bæredygtig udvikling, og hvordan man kan løse eventuelle konflikter mellem det indre 
marked og miljøpolitikken. 
ANDET STRATEGISKE MÅL: At bekæmpe vigtige tilfælde af fordrejning af markedsvilkårene 
AMQn I: Fjern skattefordrejning 
Skatte- og afgiftsmæssige hindringer og fordrejninger af det indre marked er endnu ikke 
blevet bekæmpet tilstrækkelig ihærdigt. Skadelig skattekonkurrence øger 
medlemsstaternes vanskeligheder med at omstrukturere deres afgiftssystemer og 
forsinker udviklingen af et mere sammenhængende afgiftssystem i EU. En koordineret 
fremgangsmåde er af afgørende betydning. Medlemsstaterne kan ved at handle i 
fællesskab løse dette problem. 
Medlemsstaterne vil derfor blive anmodet om at give deres tilslutning til en skattepakke, 
som skal skabe balance mellem deres interesser gennem: 
• at fjerne fordrejning ved beskatning af kapitalindkomst, hovedsagelig gennem 
vedtagelse af et ændret forslag til direktiv om beskatning af opsparing 
• at fjerne skattemæssige hindringer for grænseoverskridende økonomisk aktivitet, 
navnlig ved at afskaffe afgifter på rente- og royaltybetalinger mellem virksomheder 
• en adfærdskodeks til bekæmpelse af skadelig skattekonkurrence, som skaber 
problemer for alle medlemsstater, kombineret med øget gennemsigtighed og skrappe 
betingelser for Kommissionens politik med hensyn til statsstøtte i form af 
skattelempelser. 
I denne forbindelse vil Kommissionen også klarlægge anvendelsesområdet for og 
forbedre den konsekvente anvendelse af EU's konkurrenceregler, herunder 
statsstøttereglerne. 
Denne pakke skulle hjælpe medlemsstaterne med at gøre deres skatte- og afgiftssystemer 
mere arbejdsgivervenlige og mindske beskatningen af arbejdskraft og dermed fremme 
jobskabelsen. Der er behov for en yderligere indsats for at afskaffe dobbeltbeskatning af 
grænsearbejdere. 
7 
Aktion 2: Indfør et fælles momssystem 
Det nuværende momssystem pålægger virksomhederne unødige byrder og hæmmer den 
grænseoverskridende samhandel. Rådet og Parlamentet opfordres til at vedtage 
forslagene om modernisering og en mere sammenhængende og ensartet anvendelse af 
moms sammen med forslag om at styrke det administrative samarbejde mellem 
medlemsstaterne og hurtigst muligt påbegynde overgangen til det langt enklere 
momssystem baseret på oprindelsesstedet, som Kommissionen har stillet forslag om. 
Aktion 3: Omlæg EU-bestemmelserne om beskatning af energiprodukter 
I øjeblikket er det kun mineralolier, der er omfattet af et system med EU-
minimumsafgiftssatser. Medlemsstaterne kan pålægge andre produkter de satser, de 
ønsker, eller helt undlade beskatning. Dette fører til fordrejning mellem de forskellige 
energikilder og mellem medlemsstaterne. Rådet opfordres derfor til at vedtage 
Kommissionens forslag om udvidelse af systemet med EU-minimumssatser til alle 
energiprodukter og om en gradvis indbyrdes tilnærmelse af de nationale afgiftssatser for 
alle energiprodukter. 
Aktion 4: En stram konkurrencepolitik 
Kompromisløs anvendelse af konkurrencereglerne er afgørende for at sikre, at 
virksomheders eller nationale myndigheders konkurrencebegrænsende adfærd ikke 
kvæler det indre markeds konkurrencemæssige dynamik. 
Statsstøttens omfang i EU er fortsat foruroligende, idet den udgjorde 95 mia. ECU på 
årsbasis og mellem 0,4% og 2,6% af BNP i de forskellige medlemsstater i perioden 1992-
1994. Desuden tildeles 85% af statsstøtten til industrien i fire af de vigtige økonomier i 
EU. Det høje støtteniveau er ikke blot en kilde til fordrejning af konkurrencevilkårene, 
men belaster også de offentlige budgetter og truer med at bringe et effektivt indre marked 
i fare. Da støtten endvidere ofte er koncentreret om store virksomheder, skader den også 
små og mellemstore virksomheders konkurrencemæssige stilling. 
Kommissionens indsats er ikke tilstrækkelig i sig selv. Den må suppleres af en dialog 
med medlemsstaterne for at sætte præcise mål og fastlægge en tidsplan for nedbringelse 
af de samlede støttebudgetter. For at udligne den negative virkning af den nuværende 
situation for samhørigheden vil Kommissionen foreslå nye retningslinjer for 
regionalstøtte med henblik på at begrænse regionale uligheder ved at koncentrere støtten i 
de fattigste områder og sænke støttelofterne af hensyn til de enkelte områders 
socioøkonomiske situation. Den vil koncentrere sine ressourcer om at vurdere de 
støttesager, der udgør den største trussel mod konkurrencen og et velfungerende indre 
marked, især i forbindelse med regionalstøtte til store investeringsprojekter. 
Kommissionen vil desuden yderligere stramme reglerne for støtte til redning og 
omstrukturering af virksomheder under hensyntagen til det passende støtteniveaus rolle 
ved afbødningen af de sociale virkninger af omstrukturering. Endvidere vil den 
undersøge, om statsstøttereglerne kan ændres for at begrænse risikoen for, at statsstøtte 
virker som et illoyalt incitament for virksomhedsflytninger. 
1 
Kartelreglerne vil blive forenklet og moderniseret gennem en revision af politikken med 
hensyn til vertikale begrænsninger og horisontale samarbejdsaftaler. Der vil blive sat ind 
på at koncentrere arbejdet om de alvorligste overtrædelser og decentralisere langt mere af 
anvendelsen af konkurrencereglerne til medlemsstaterne uden at skade de lige vilkår på 
det indre marked. 
TREDJE STRATEGISKE MÅL: At fjerne sektorale hindringer for markedsintegration 
Aktion I: Fjern hindringerne på markederne for tjenesteydelser 
Markederne for tjenesteydelser udgør 70% af EU's BNP, men de er ikke så integrerede 
som andre markeder. På markedet for finansielle tjenesteydelser er manglen på et 
egentligt indre marked for investeringsfonde et stort handicap for EU's muligheder for at 
lede opsparingen over i produktive investeringer. Der er behov for vidtgående 
foranstaltninger. Kommissionen vil fremsætte et forslag til rammedirektiv om institutter 
for kollektiv investering i værdipapirer (UCITS) for at fjerne de resterende hindringer. 
Medlemsstaterne opfordres til at vedtage direktiverne inden fristen i januar 1999. 
Nogle medlemsstater indfører strenge kvantitative regler for pensionsfondes 
investeringer. Dette medfører lavere afkast, hvorved de indirekte lønomkostninger stiger 
(og jobskabelsen dermed falder), og samtidig begrænses mulighederne for et europæisk 
kapitalmarked. ØMU vil gøre restriktioner for valutamatching irrelevante. 
Medlemsstaterne opfordres til at arbejde for en afskaffelse af disse restriktioner som 
optakt til indførelsen af euroen. Der er desuden behov for yderligere arbejde for at give 
små og mellemstore virksomheder bedre adgang til kapital. 
Den afbalancerede liberalisering af de offentlige værker under fuld hensyntagen til 
behovet for at fremme alles adgang til tjenester af generel interesse vil bidrage til en 
bedre samlet ressourcefordeling. Der skal opnås enighed om liberalisering af 
gasforsyningen. EU's institutioner og medlemsstaterne må sikre, at de nationale 
foranstaltninger for at gennemføre vedtagen liberalisering af markederne for 
telekommunikation og elektricitet træffes i tide, og nettene i praksis åbnes for 
konkurrence. 
På transportområdet vil man prioritere en liberalisering af adgangen til at tilbyde 
grænseoverskridende jernbanetjenester og hurtigruter for godstransport. Med hensyn til 
lufttransport er nye regler for takster og tildeling af slots i EU's lufthavne og oprettelse af 
nye institutionelle strukturer for sikkerhed i luften og forvaltning af lufttrafik afgørende 
for en effektiv markedsintegration. 
Aktion 2: Skab et bedre miljø for grænseoverskridende erh vervstransaktioner 
Virksomhederne pådrager sig unødige omkostninger og forsinkelser ved at skulle 
overholde forskellige nationale registreringsregler, når de driver virksomhed i mere end 
én medlemsstat. Kommissionen opfordrer Rådet til inden den 1. januar 1999 at vedtage 
dens forslag om tiende selskabsretsdirektiv om fusioner og om vedtægterne for det 
europæiske selskab i lyset af henstillingerne fra den gruppe, der ledes af Viscount 
Davignon. 
4 
De stadigt længere betalingsperioder har konsekvenser for alle europæiske virksomheder, 
ikke mindst små og mellemstore virksomheder, hvis likviditet, rentabilitet, 
konkurrenceevne og muligheder for at handle på tværs af grænserne undergraves. Især 
fordrejes små og mellemstore virksomheders stilling som leverandører til større 
virksomheder ofte af, at disse større virksomheder med overlæg trækker betalingerne i 
langdrag. Den offentlige sektor burde desuden foregå dem med et eksempel. 
Kommissionen vil snarest offentliggøre en rapport, der viser, at medlemsstaterne ikke har 
truffet mange forholdsregler for at mindske dette problem, og at betalingssituationen 
forværres. Hvis medlemsstaterne ikke har truffet de nødvendige forholdsregler inden 
årets udgang, vil Kommissionen fremsætte et direktivforslag om sene betalinger. 
Aktion 3: Tag udfordringen op fra innovation og ny teknologi 
Elektronisk samhandel åbner enorme muligheder for handel over grænserne i Europa. 
Klare lovgivningsmæssige rammer vil give forbrugerne tillid til at benytte sig heraf og 
virksomhederne vil få tilskyndelsen til at foretage de nødvendige investeringer. 
Kommissionen arbejder for en hurtig vedtagelse af forslaget om en 
gennemsigtighedsmekanisme, og som omtalt i dens nylige initiativ om elektronisk 
samhandel, vil den fremsætte forslag om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser, 
ophavsret, digitale signaturer og tjenester med adgangsstyring. 
Kommissionen nye forslag om beskyttelse af bioteknologiske opfindelser skulle blive 
vedtaget inden for samme tidsramme. 
FJERDE STRATEGISKE MÅL: At stille det indre marked til rådighed for alle borgere 
Aktion 1: Afskaf grænsekontrol 
Den fortsatte kontrol af enkeltpersoner ved de indre grænser er for mange borgere den 
største fiasko for det indre marked. I lyset af udfaldet af drøftelserne på 
regeringskonferencen opfordres medlemsstaterne til at nå til enighed og anvende de 
nødvendige ledsageforanstaltninger for at sikre, at Rådet hurtigt vedtager Kommissionens 
forslag om at afskaffe grænsekontrollen. 
Aktion 2: Opholdsret 
Ekspertgruppen om personers frie bevægelighed og Kommissionens rapport om 
unionsborgerskabet har understreget en række mangler i borgernes muligheder for at 
udøve deres ret til frit at bevæge sig og tage ophold inden for medlemsstaternes område. 
For at løse dette problem og give unionsborgerskabet fuld valør vil Kommissionen blandt 
andet fremsætte forslag om ordninger for personer, der ønsker ophold i kortere tid, og 
tilpasning af retten til at bo og fortsat opholde sig i værtslandet. 
Medlemsstaterne opfordres til at reagere hurtigt på disse forslag for at give begrebet 
unionsborgerskab fuld mening. 
/P* 
Aktion 3: Beskyttelse af sociale rettigheder 
Socialpolitikken kommer til at spille en afgørende rolle i udviklingen af det indre marked 
ved at fastsætte reglerne for et nyt samspil mellem fleksibilitet og sikkerhed. Dette vil 
medvirke til at skabe de rette vilkår for forandring og fremme nye arbejdsmetoder, mens 
passende sociale rettigheder sikres. Den sociale dialog er af afgørende betydning i denne 
forbindelse. Der finder i øjeblikket forhandlinger sted mellem arbejdsmarkedets parter 
om deltidsarbejde, og den nye grønbog "Partnerskab - Vejen til fornyelse af 
arbejdstilrettelæggelsen" har skabt en bred debat om, hvordan man skal tage disse nye 
udfordringer op. Den vil blive fulgt op af specifikke initiativer inden for rammerne af et 
nyt socialt handlingsprogram i begyndelsen af 1998. 
Den industrielle omstrukturering som følge af markedsintegrationen er gavnlig for EU's 
økonomi, men kan få alvorlige sociale følger for de berørte lokalsamfund. Kommissionen 
vil følge anvendelsen af EU-reglerne om høring af arbejdstagere meget nøje. Den 
opfordrer medlemsstaterne til at revidere deres bestemmelser om håndhævelse af disse 
regler og de gældende sanktioner. Den vil desuden snart påbegynde høring af 
arbejdsmarkedets parter på EU-plan om muligheden for at indføre EU-retningslinjer for 
oplysning og høring på nationalt plan. Endelig vil Kommissionen fortsat skabe en mere 
afbalanceret og sammenhængende ramme om anvendelsen af de EU-politikker, der 
berører industriel omstrukturering. Dette vil omfatte bestræbelser for at tilskynde 
virksomhederne og medlemsstaterne til at foregribe følgerne af omstruktureringen og 
sikre, at arbejdstagerne fortsat kan beskæftiges ved at tilpasse uddannelsessystemerne og 
de sociale sikringssystemer. 
Aktion 4: Styrke/se af arbejdskraftens bevægelighed i EU 
Selv om traktaten længe har garanteret borgerne i EU retten til at bo og arbejde i en 
anden medlemsstat, er arbejdskraftens bevægelighed på det indre marked stadig lav. 
Dette skyldes hovedsagelig de resterende hindringer for arbejdskraftens frie 
bevægelighed, som skal fjernes. På grundlag af rapporten fra ovennævnte ekspertgruppe 
vil Kommissionen fremsætte forslag om en række foranstaltninger, der skal fjerne disse 
hindringer. Parallelt hermed vil den fremsætte et forslag om supplerende pensioner og 
arbejde hen imod en forenkling og modernisering af systemet til koordinering af de 
sociale sikringsordninger for personer, der bevæger sig rundt i EU. Rådet opfordres 
samtidig til at vedtage Kommissionens forslag om at udvide anvendelsesområdet for 
familiesammenføring og styrke retten til ligeret med hensyn til sociale ydelser. 
For at øge kendskabet til beskæftigelsesmuligheder i andre medlemsstater og 
arbejdskraftens bevægelighed vil Kommissionen udbygge EURES-databasen om 
beskæftigelsesmuligheder i hele EU. Medlemsstaterne vil blive opfordret til i højere grad 
at udbrede disse oplysninger ved at integrere dem i deres generelle offentlige 
beskæftigelsesinitiativer. 
Aktion 5: Forbrugernes rettigheder og sundhed 
Forbrugerne tøver ofte, inden de køber varer og tjenesteydelser, herunder finansielle 
tjenesteydelser, i et andet land, fordi de er i tvivl om, hvilke rettigheder de har. Enighed 
om forslaget om forbrugergarantier ville være et vigtigt skridt for forbedringen af 
forbrugernes tillid. 
/IA 
Beskyttelsen af forbrugernes sundhed vil blive styrket gennem mere effektiv brug af 
videnskabelig rådgivning, kontrol og risikoanalyse. De vil blive anvendt til at sikre, at 
der tages hensyn til forbrugernes sundhed ved udarbejdelsen af nye lovforslag, at den 
nugældende lovgivning anvendes korrekt, og at EU's interesser forsvares internationalt. 
Desuden overvejer Kommissionen, om landbrugsråvarer skal omfattes af direktiv 85/374 
om produktansvar. 
[Aktion 6: Dialog med borgerne 
De fleste borgere i EU vil gerne vide mere om deres rettigheder og muligheder på det 
indre marked. Over en halv million mennesker har allerede brugt initiativet "Borger i 
EU" til at finde ud af, hvad de i praksis skal gøre, hvis de vil bo, studere eller arbejde i en 
anden medlemsstat. På baggrund af sine erfaringer mener Kommissionen, at der er behov 
for en permanent mekanisme til dialog med borgerne om deres rettigheder, og om 
hvordan de kan udnytte dem. Der vil også blive stillet en såkaldt "Signpost Service" til 
rådighed for at vejlede borgere, der får problemer og har brug for hjælp. Feedback fra 
denne mekanisme vil medvirke til at fjerne administrative hindringer og holde 
Kommissionen orienteret om, hvordan EU-reglerne overholdes i praksis.] 
DET INDRE MARKEDS INTERNATIONALE DIMENSION 
Det indre marked kan ikke ses isoleret fra sin bredere økonomiske og politiske 
sammenhæng. Dets størrelse og vækstmuligheder er allerede en faktor, der tiltrækker 
international handel og investeringer til Europa. Det indre marked skaber vilkårene for en 
forbedring af EU's internationale konkurrenceevne, og dets succes tjener som forbillede 
for andre regioner. Fordelene vil blive øget af en fælles valuta. EU bør i højere grad 
udnytte disse fordele. 
i) Forberedelse af udvidelsen 
Som aftalt på Det Europæiske Råds møde efter Kommissionens hvidbog fra 1995 skal de 
associerede lande, der forbereder deres tiltrædelse, have hjælp til at forberede deres 
integration i det indre marked. Forlængelsen af aktiviteterne i Kontoret for 
Informationsudveksling om Faglig Bistand (TAIEX) til efter 1997 vil bidrage til at nå 
dette mål. På områder, hvor EU's resultater er fuldt integreret, giver aftaler om 
overensstemmelsesvurdering mulighed for at åbne markeder. 
ii) Det indre markeds globale kontekst 
Det indre marked er en afspejling af EU's åbne økonomi, hvis regler og normer ofte 
tjener som referencepunkt for mange andre lande. Dette er en fordel, som skulle tillade 
EU at spille en stærkere rolle på den internationale scene, hvis man formår at tale klart og 
med én stemme. Initiativerne vil især samle sig om følgende områder: 
• indbyrdes tilnærmelse af systemer og regler i Euro-Middelhavsområdet 
• angreb på tekniske samhandelshindringer på tredjelandes markeder 
• hjælp til små og mellemstore virksomheder, der vil konkurrere på verdensmarkedet 
• fremme af brugen af internationale standarder i nationale og internationale tekniske 
bestemmelser 
I i-
• forhandling af aftaler om gensidig anerkendelse 
• bekæmpelse af svig med intellektuel ejendomsret 
• liberalisering af finansielle tjenesteydelser (GATS) 
• fælles forhandlingsposition for lufttransport 
• koordination mellem medlemsstaterne på internationale kommunikationsfora 
• styrkelse og udvidelse af WTO-bestemmelser om konkurrence og investering. 
Et vigtigt skridt bliver at sikre EU's fulde deltagelse i internationale organisationer, 
navnlig dem, der er ansvarlige for udvikling af tekniske bestemmelser og standarder, og 
fuld udnyttelse af andre fora, f.eks. den transatlantiske erhvervsdialog. 
Kontrollen ved EU's ydre grænser kræver yderligere initiativer for at styrke 
toldmyndighedernes muligheder for at samarbejde så effektivt som muligt, især i kampen 
mod bedrageri. 
Konklusion 
Udkastet til handlingsplan er nøglen til fuld udnyttelse af det indre markeds muligheder. 
Det vil forbedre erhvervslivets konkurrenceevne og evne til at skabe arbejdspladser i 
tiden frem til indførelsen af den fælles valuta. Det repræsenterer en afbalanceret og 
sammenhængende fremgangsmåde, der tager fuldt hensyn til individuelle borgeres 
bekymring for deres personlige rettigheder, miljøet, sundhedsbeskyttelse og sikkerhed 
samt den sociale dimension. 
Belønningen er enorm. Hvis målet nås, kan der skabes tillid over hele Europa. EU vil 
inden udgangen af århundredet blive styrket som følge af samspillet mellem flere vigtige 
faktorer: et velfungerende indre marked, den fælles valuta, nye markedsmuligheder i hele 
Europa efterhånden som hidtil lukkede sektorer åbnes, og udvidelsen af EU. De vil alle 
give bedre beskæftigelsesmuligheder. 
Alle EU-institutioner og medlemsstaterne opfordres til at gøres deres for at sikre en stærk 
positiv reaktion på opfordringen til at handle med henblik på at sikre, at alle elementer af 
den plan, der skal færdiggøres på Det Europæiske Råds møde i Amsterdam, 
gennemføres inden fristen den 1. januar 1999. 
/i\ 
BILAG: LISTE OVER AKTIONER (SOM SKAL IVÆRKSÆTTES INDEN DEN 1. JANUAR 1999) 
L_ At gøre reglerne mere effektive 
• Alle forsinkelser af gennemførelsen af lovgivningen om det indre marked skal 
indhentes 
• Der skal skabes en ramme om håndhævelse og problemløsning 
• Indførelse af nye regler om markedskontrol i udvalgte sektorer 
• Vedtagelse af andet IDA-program 
• Gennemførelse af programmet Told 2000 
• Fremskyndelse af overtrædelsesprocedurer 
• [Oprettelse af et websted med oplysninger om alle regler om det indre marked, der 
berører erhvervslivet] 
• Udvidelse af SLIM og andre forenklingsinitiativer til nye sektorer: moms, 
bankvæsen, forsikring og værdipapirer, tjenesteydelser for forbrugere, 
telekommunikation, toldregler og -procedurer og gødningsstoffer 
• Høring af et europæisk prøvepanel af erhvervsfolk i forbindelse med visse 
lovgivningsmæssige forslag 
• Forenkling af de nationale regler for start af virksomhed 
• Opfølgning af Kommissionens initiativer med hensyn til offentlige indkøb, 
gensidig anerkendelse, europæiske standarder, overensstemmelsesmærkning, 
byggeprodukter, transitregler og forbindelsen mellem politikken for det indre 
marked og miljøet. 
2. At bekæmpe vigtige tilfælde af fordrejning af markedsvilkårene 
• Vedtagelse af forslag om modernisering og mere gennemført anvendelse af moms 
• Omstrukturering af EU-rammerne om beskatning af energiprodukter 
• Vedtagelse af en skattepakke (ændring af direktiv om beskatning af opsparing, 
direktiv om grænseoverskridende betaling af renter og royalties, adfærdskodeks om 
skadelig skattekonkurrence). 
• Retningslinjer for regionale støtteordninger, strengere regler for rednings- og 
omstruktureringsstøtte og forenkling af kartelreglerne. 
3^ At fjerne sektorale hindringer for markedsintegration 
• Vedtagelse af et nyt generelt rammedirektiv for investeringsinstitutter 
• Begrænsning af restriktionerne for pensionsfondes investeringer 
• Aftale om liberalisering af gasforsyningen 
/4 
Rettidig gennemførelse af liberaliseringen af telekommunikations- og elsektoren 
Aftaler om grænseoverskridende jernbanetjenester og hurtigruter for godstransport 
Vedtagelse af nye regler om tildeling af slots i lufthavne og om takster 
Aftaler om oprettelse af et europæisk flysikkerhedsagentur (European Air Safety 
Agency) og en ny eurokontrolkonvention 
Vedtagelse af forslagene om vedtægter for det europæiske selskab, beslægtede 
forslag til vedtægter for andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger samt 
10. selskabsretsdirektiv 
Vedtagelse af forslag til direktiv om sene betalinger 
Indførelse af elektroniske handelsrelaterede foranstaltninger (forslag om 
gennemsigtighedsmekanisme, beskyttelse af ophavsret og lignende rettigheder, 
fjernsalg af finansielle tjenesteydelser, digitale signaturer og tjenester med 
adgangsstyring) 
Vedtagelse af direktiv om beskyttelse af bioteknologiske opfindelser. 
At stille det indre marked til rådighed for alle borgere 
Vedtagelse af ledsageforanstaltninger og tre direktiver om afskaffelse af 
grænsekontrol, begrænsninger af den frie bevægelighed og retten til at rejse 
Tilpasning af retten til at bo og opholde sig i en anden medlemsstat 
Vedtagelse af direktiv om supplerende pensioner 
Forbedring og større brug af EURES-beskæftigelsesdatabasen 
Vedtagelse af direktiv om salg af forbrugsgoder og tilhørende garantier 
Indførelse af en mekanisme til dialog med borgerne 
Høring af arbejdsmarkedets parter om oplysninger til og høring af arbejdstagere. 
i< 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 184 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 10 01 
Katalognummer : CB-CO-97-197-DA-C 
ISBN 92-78-19517-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg