om udgifter under EGFL Alarmsystemet No 1-3/2017

I henhold til disse bestemmelser kan formålsbestemte indtægter anvendes til at finansiere alle former for EGFL-udgifter. Hvis ikke alle disse indtægter anvendes i regnskabsåret, vil de automatisk blive fremført til det følgende regnskabsår .

Forskellen mellem forpligtelses- og betalingsbevillingerne beror på, at der anvendes differentierede bevillinger for visse foranstaltninger, som gennemføres direkte af Kommissionen. Disse vedrører hovedsagelig salgsfremstød for landbrugsprodukter, politisk strategi og koordineringsforanstaltninger.

EU-budgettet for 2017 blev vedtaget af Europa-Parlamentet den 1. december 2016. Budgettet omfattede for Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) forpligtelses- og betalingsbevillinger svarende til henholdsvis 42 613 mio. EUR og 42 563 mio. EUR til direkte betalinger og markedsrelaterede udgifter.

1.Budgetproceduren for EGFL for 2017

1. Budgetproceduren for EGFL for 2017……………………………………………………..3

Udnyttelsen af bevillinger til interventioner på landbrugsmarkederne var 35,9 mio. EUR lavere end forventet. Hvis man imidlertid tager hensyn til de formålsbestemte indtægter på 400 mio. EUR, der er afsat til markedsforanstaltninger, og sammenholder med den forventede udgiftsprofil, beløber underudnyttelsen sig til 113 mio. EUR. Denne afvigelse afspejler nettovirkningen af gennemførelsesmønstrene i primært sektorerne for frugt og grøntsager, vinsektoren, sektoren for mælk og mejeriprodukter og svinekødssektoren.

Sammen med indtægterne til disse artikler er beløbene i budgettet for 2017 på i alt 1 061,5 mio. EUR for frugt og grøntsager og 35 523,8 mio. EUR for afkoblede direkte betalinger.

Af bilaget, som viser den foreløbige gennemførelse af 2017-budgettet frem til den 31. januar 2017, fremgår budgetbevillingerne på artikelniveau for frugt- og grøntsagssektorens vedkommende og for afkoblede direkte betalingers vedkommende uden hensyntagen til ovennævnte formålsbestemte indtægter. De viser vedtagne bevillinger for disse artikler, som beløber sig til henholdsvis 661,5 mio. EUR og 33 191,8 mio. EUR.

Kommissionen tog i sit forslag til budgetbevillinger til EGFL for 2017 hensyn til de forventede samlede formålsbestemte indtægter og anmodede i budgetforslaget for 2017 om et bevillingsniveau, der er beregnet ved at trække de anslåede formålsbestemte indtægter fra det anslåede behov. Budgetmyndigheden vedtog EGFL-budgettet under hensyntagen til de forventede formålsbestemte indtægter.

Kommissionens seneste skøn over de bevillinger, der er behov for til finansiering af markedsforanstaltninger og direkte betalinger

3.1.1.Frugt og grøntsager (+ 40,9 mio. EUR i forhold til de vedtagne bevillinger)

Hvad angår de vedtagne bevillinger, er ovenstående udnyttelsesgrad ikke indikativ på grund af udgifterne til producentorganisationernes driftsfonde og andre foranstaltninger i frugt- og grøntsagssektoren, der finansieres med både de vedtagne budgetbevillinger og de formålsbestemte indtægter til denne ordning. (NB: Se yderligere oplysninger i punkt 2 ovenfor).

En fodnote* i den foreløbige gennemførelsestabel i bilaget viser forbruget og forbrugsprofilen i forhold til de samlede finansielle ressourcer, der er til rådighed. Tabellen viser, at afholdelsen af udgifter er 36,5 mio. EUR bagud i forhold til profilen.

Dette er virkningen af det langsommere tempo i gennemførelsen af alle de ordninger, der finansieres over denne artikel. Det skal navnlig bemærkes, at der ikke kan foretages et pålideligt skøn over forbrugstempoet for budgetbevillingerne til kriseforanstaltninger, og det er sandsynligt, at dette tempo vil afvige fra den treårige gennemsnitlige forbrugsprofil, der er grundlaget for indikatoren for de fleste af de ordninger, der finansieres under denne artikel. På nuværende tidspunkt betragtes denne situation som midlertidig, og gennemførelsen af denne artikel overvåges tæt af Kommissionens tjenestegrene.

3.1.2.Produkter henhørende under vinsektoren (– 31,6 mio. EUR)

Dette underforbrug skyldes det langsommere tempo i medlemsstaternes betalinger i forhold til den udgiftsprofil, der er fastlagt for de nationale vinprogrammer. På nuværende tidspunkt betragtes denne situation som midlertidig.

3.1.3.Mælk og mejeriprodukter (- 45,9 mio. EUR)

Hovedårsagen til udnyttelsesgraden under denne artikel kan tilskrives gennemførelsen af den ekstraordinære tilpasningsstøtte til husdyrsektorerne . Bevillingerne på 350 mio. EUR til denne støtteordning er opført på budgetpost 05 02 12 99 – Andre foranstaltninger for mælk og mejeriprodukter. Eftersom medlemsstaterne kan tildele støtten til producenter i alle husdyrsektorer, vil bevillingsforbruget under denne artikel imidlertid blive lavere, og der skal derfor foretages de fornødne overførsler til at dække udgifter, der er anmeldt under andre artikler (05 02 13, 05 02 14 og 05 02 15).

Hvad angår gennemførelsen af ordningen, anslås det på grundlag af forbrugsindikatoren, at udgifterne vil være ligeligt fordelt over støtteberettigelsesperioden indtil den 30. september 2017. Det kan således opsummeres, at den nuværende underudnyttelse anses for at være midlertidig, og gennemførelsen af denne artikel overvåges nøje af Kommissionens tjenestegrene.

3.1.4.Svinekød, æg og fjerkrækød, biavl og andre animalske produkter (+ 10,1 mio. EUR)

Denne overudnyttelse i forhold til profilen skyldes hovedsagelig den ekstraordinære tilpasningsstøtte, der er nævnt i punkt 3.1.3 ovenfor, som betyder, at udgifterne til den tilsvarende støtte i svinekødssektoren er anmeldt under denne artikel, mens de samlede budgetbevillinger opføres i artikel 05 02 12 — Mælk og mejeriprodukter. Som følge heraf fremkommer der et overforbrug af de bevillinger, der er vedtaget for denne artikel, som vil blive dækket af overførsler af bevillinger fra budgetartikel 05 02 12.

3.2.Direkte betalinger

Forbruget af bevillinger til direkte betalinger var 2 283,4 mio. EUR lavere end forventet i forhold til forbrugsprofilen. Når der tages hensyn til de formålsbestemte indtægter, der er afsat til dette kapitel, dvs. 2 332 mio. EUR, fremkommer der imidlertid et underforbrug på 4 mia. EUR. Det skal bemærkes, at forbruget på 27 mia. EUR pr. 31. januar 2017 faktisk er en stor forbedring sammenlignet med forbruget på 20 mia. EUR på det samme tidspunkt sidste år, som var det første år for gennemførelsen af den ordning med direkte betalinger, der blev indført i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik i 2013.

Der ses en tydelig forbedring i gennemførelsen af de direkte betalinger for forskellige ordninger i forhold til samme tid i regnskabsåret 2016. En række medlemsstater har desuden gjort brug af muligheden for at udbetale forskud fra og med den 16. oktober 2016, og visse medlemsstater har også gjort brug af den undtagelse, der giver mulighed for at udbetale forskud på over 50 %.

3.2.1.Afkoblede direkte betalinger (- 2 111,1 mio. EUR i forhold til de vedtagne bevillinger)

Hvad angår de vedtagne bevillinger, er ovenstående udnyttelsesgrad ikke fuldt ud indikativ på grund af udgifterne til grundbetalingsordningen, der finansieres med både de vedtagne budgetbevillinger og de formålsbestemte indtægter til denne ordning. (NB: Se yderligere oplysninger i punkt 2 ovenfor).

En fodnote* i den foreløbige gennemførelsestabel i bilaget viser forbruget og forbrugsprofilen i forhold til de samlede finansielle ressourcer, der er til rådighed. Tabellen viser, at afholdelsen af udgifter er 4 063,3 mio. EUR bagud i forhold til profilen, hvilket er en del bedre end for sidste regnskabsår (hvor differencen var på 14 839 mio. EUR).

Kommissionen overvåger hver måned medlemsstaternes gennemførelsesniveauer og udgiftsprognoser. På nuværende tidspunkt anses denne afvigelse for at være midlertidig, og det forventes, at de afkoblede direkte betalinger vil være gennemført som forudset ved udgangen af regnskabsåret.

3.2.2.Andre direkte betalinger (-172,6 mio. EUR)