ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.

insisterer på, at løsningen på det påtrængende problem med ungdomsarbejdsløsheden består i at forbedre det generelle økonomiske klima, såsom ved at styrke det indre marked for tjenesteydelser og den digitale økonomi, fremme handel gennem handelsaftaler og øge SMV’ernes og mikrovirksomhedernes interesser, samtidig med at de grundlæggende sociale rettigheder bevares; understreger, at det mest effektive redskab til at bekæmpe arbejdsløsheden i det lange løb er bæredygtig økonomisk vækst; mener endvidere, at særlige foranstaltninger rettet mod de unge er vigtige, men at det vigtigste er at sikre, at EU har en stærk, konkurrencedygtig og moderne økonomi; glæder sig over investeringer på kort og mellemlang sigt, såsom ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, men gør samtidig opmærksom på manglen på enhver form for langsigtede strukturelle foranstaltninger og nødvendige reformer til at sætte uddannelsessystemerne i visse medlemsstater i stand til at tackle fremtidige udfordringer med henblik på at sikre beskæftigelsesegnetheden;
48.

konstaterer, at den sociale investering i ungdommen kan ske i form af en lang række foranstaltninger, herunder udvikling af partnerskaber mellem skoler, faglige uddannelsescentre og det lokale eller regionale erhvervsliv, fremskaffelse af målrettede uddannelses- og praktikordninger af høj kvalitet for unge, faglige uddannelsesordninger i samarbejde med virksomheder, sponsorordninger med seniormedarbejdere med henblik på ansættelse samt uddannelse af unge på jobbet eller sikre en bedre overgang fra uddannelse til arbejde, opfordre unge til at deltage i samfundet, og fremme den regionale, europæiske og internationale mobilitet ved hjælp af yderligere fremskridt hen imod gensidig anerkendelse af kvalifikationer og færdigheder; understreger, at sociale investeringer kan gå hånd i hånd med effektive incitamenter, såsom beskæftigelsestilskud eller forsikringsbidrag for unge, der garanterer anstændige arbejds- og leveforhold, med henblik på at tilskynde offentlige og private arbejdsgivere til at ansætte unge, til at investere såvel i jobskabelse for unge som i fortsat uddannelse og udvikling af deres kvalifikationer i arbejdstiden og til at støtte iværksættervirksomhed blandt unge;
q)

et sæt instrumenter til overvågning, evaluering og understøttelse af EU's retningslinjer bør vedtages; det bør fokusere på de operationelle redskaber for bedre at afspejle de prioriterede aktionsområder, der er beskrevet i retningslinjerne, og bør bl.a.: — give en detaljeret tjekliste for situationsanalyse til kortlægning og overvågning af situationen, hvad angår retten til religions- eller trosfrihed i det pågældende land for at fastslå fremskridt/tilbageskridt; — kræve, at EU's missionschefer regelmæssigt rapporterer om spørgsmål vedrørende religions- eller trosfrihed med en detaljeret evaluering af situationen, samt hvad angår de krænkelser af retten til religions- eller trosfrihed, der forekommer, og undertrykkelsen af dens forsvarere eller andre personer, idet der slås ned på særlige sager med åbenlyse krænkelser af retten til religions- eller trosfrihed; disse rapporter fra EU's missionschefer bør så vidt muligt standardiseres, så de kan sammenlignes; — lægge vægt på en konkret indsats i internationale fora eller i forbindelse med aktiviteter vedrørende udviklingssamarbejde, der har været medvirkende til at beskytte og fremme retten til religions- eller trosfrihed, herunder en vellykket håndtering af særlige sager (enkeltpersoner, grupper, minoriteter, institutioner) af diskrimination eller forfølgelse på grund af religion eller overbevisning; — erindre om, at den støtte, der ydes til ofre for diskrimination eller forfølgelse på grund af disses religion eller overbevisninger kan være af forskellig art og blandt andet gå ud på at invitere disse ofre til EU-institutionerne for at afgive vidnesbyrd om deres situation;
12.

mener, at der er behov for mere vidtrækkende foranstaltninger, og opfordrer Kommissionen til for det første at gribe hårdt ind over for de medlemsstater, der ikke gennemfører EU-lovgivningen på korrekt vis, og for det andet straks at gennemgå alle tilgængelige undersøgelser om emnet for at skabe et klart grundlag for forskellige muligheder for handling på både mellemlang og lang sigt, herunder opkrævning af vejafgifter ved hjælp af teknologier som f.eks. GPS/GNSS, for at forhindre og reducere kødannelse som følge af fysiske barrierer; opfordrer Kommissionen til at forelægge en oversigt inden udgangen af 2013;
15.

er bekymret over den forværrede situation med hensyn til pressefriheden, visse tilfælde af censur og den voksende selvcensur i de tyrkiske medier, også på internettet; opfordrer den tyrkiske regering til at respektere pressefriheden; indskærper, at en uafhængig presse er en essentiel del af et demokratisk samfund, og peger i denne forbindelse på den afgørende rolle, som retsvæsenet spiller i beskyttelsen og udvidelsen af pressefriheden, således at der sikres et offentligt forum for fri og inklusiv debat; er bekymret over det store antal fængslede journalister og de mange igangværende retssager mod journalister; opfordrer til løsladelse af sociale medieaktivister; beklager dybt afgørelsen fra RTUK (Radio and Television Supreme Council) om at straffe de TV-kanaler, der har dækket begivenhederne i Gezi-parken siden starten, for at »skade børns og unges fysiske, moralske og psykiske udvikling«;
32.

glæder sig over præsident Obamas fornyede tilsagn om at bekæmpe klimaforandringer; opfordrer partnerne til så tidligt som muligt og senest i 2015 at indgå aftale om bindende mål for reduktion af drivhusgasemissioner i tråd med målet om at holde den globale opvarmning på under 2 oC; forventer, at dette spørgsmål bliver behandlet på det næste bilaterale topmøde; understreger nødvendigheden af at inddrage de atlantiske lande i denne indsats, særlig på grund af klimaforandringernes skadelige indvirkning i disse lande og over hele kloden på fødevareproduktion, biodiversitet, ørkendannelse og ekstreme vejrhændelser; mener, at det er afgørende, at EU og USA fører an i bestræbelserne på at opnå en global aftale om regulering af emissionerne i luftfartssektoren i forbindelse med ICAO's generalforsamling; gentager, at der er behov for et tæt transatlantisk samarbejde inden for skifergasudvinding;
66.

bemærker, at det europæiske marked for elektroniske betalinger fortsat er opsplittet både på tværs af og inden for de nationale grænser; tilskynder til, at der træffes nødvendige gennemførelses- og håndhævelsesforanstaltninger med henblik på at sikre et mere åbent, gennemsigtigt, innovativt og konkurrencedygtigt indre marked for betalinger, som skaber fordele og valgmuligheder for alle forbrugere med hensyn til kort-, internet- og mobilbetalingsmuligheder samt »mobilpengepunge«, interoperabilitet, omkostninger og portabilitet; anmoder derfor Kommissionen om at vurdere mulighederne for at bringe nye aktører ind på det europæiske marked for kort-, internet- og mobilbetalinger samtidig med, at man beskytter fremtidige teknologiske nyskabelser inden for denne sektor; mener, at det er nødvendigt at indføre bedre kontrol med multilaterale bankgebyrer, og noterer sig med tilfredshed de forslag, som fremgår af akten for det indre marked II, om en revision af betalingstjenestedirektivet samt om et lovgivningsinitiativ vedrørende multilaterale bankgebyrer;
28.

i betragtning af, at de fleste EU-delegationer nu rådet over kontaktpunkter for menneskerettigheder skal det sikres, at menneskerettigheder og kvinders rettigheder integreres i alle EU's delegationer og kontorer; endvidere skal den europæiske kultur med dens udgangspunkt i forskellighed gøres mere synlig; hvor det er hensigtsmæssigt skal det sikres, at EU-delegationerne blandt deres eksisterende personale har en medarbejder med ansvar for forbindelserne med Europa-Parlamentet, der skal have til opgave at yde tilstrækkelig bistand under Parlamentets delegationsrejser til tredjelande, og besvare spørgsmål ud fra princippet om, at EU-delegationerne repræsenterer alle EU-institutionerne på lige vilkår;
A.

der henviser til, at gennemsigtighed er et vigtigt redskab til at sætte borgerne i stand til at deltage i beslutningsprocesserne i EU og til at sikre EU-institutionernes ansvarlighed over for unionsborgerne og derved øge disses engagement og tillid;
34.

er enig med Kommissionen i, at det bør undgås, at statsstøtte fører til udflytning af en aktivitet fra et sted til et andet inden for EØS; udtrykker imidlertid tvivl om det foreslåede udkast til stk. 24-25 og 122-124, idet det ikke i tilstrækkelig grad supplerer samhørighedspolitikken og er uforeneligt med målsætningen om forenkling; bemærker især, at perioden på to år nødvendigvis vil være tilfældig, og at denne regel kan være umulig at håndhæve som årsagssammenhæng, og at det vil være vanskeligt at bevise, at der to år forud for støttetildelingen fandtes en plan; er bekymret over, at denne regel kan begunstige tredjelandes virksomheder i forhold til EU-virksomheder, og at den kan føre til udflytning af aktiviteter uden for EØS, hvor man ellers kunne tiltrække dem på grund af mulighederne for regionalstøtte til støtteberettigede områder;
46.

konstaterer, at siden Erasmusprogrammet blev søsat i 1987, har det alene gjort det muligt for over 2,2 millioner studerende at bevæge sig inden for EU og ydet et væsentligt bidrag til mobiliteten inden for europæiske højere uddannelser; slår derfor til lyd for, at der i forbindelse med de fremtidige finansielle overslag afsættes passende økonomisk dækning til samtlige programmer til fremme af mobilitet og uddannelse; opfordrer Kommissionen til at fortsætte med aktivt at støtte europæiske og internationale uddannelses- og studieprogrammer og programmer såsom Grundtvig-, Comenius-, Leonardo da Vinci-, Jean Monet- og Erasmusprogrammerne for at fremme uddannelses- og beskæftigelsesmobiliteten for kvinder i EU og gøre det muligt også for undervisere at tilbringe en periode af deres karriere i en anden EU-medlemsstat og således bidrage til at udvikle bevidsthed om EU-borgerskabet og tilhørsforholdet til EU; understreger vigtigheden af det nye flerårige program for uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og sport, der bygger på de positive erfaringer fra alle de eksisterende EU-programmer på områderne for mobilitet og uddannelse;
96.

understreger, at følgende principper bør tages i betragtning ved fastlæggelse af en sammenhængende EU-holdning med henblik på forhandling af en ny udviklingsramme: a) strukturen i udviklingsdagsordenen efter 2015 bør afspejle de nye globale, regionale, nationale og lokale realiteter og udfordringer b) fastsættelsen af den fremtidige dagsorden skal styres af udviklings- og mellemindkomstlandenes fulde deltagelse og ejerskab, mens de nye ansvar og byrder den skaber, skal fordeles ligeligt, men retfærdigt mellem alle lande c) den fremtidige dagsorden bør være ambitiøs, universel, af global karakter, flerdimensional og fleksibel, indeholde mål, der er skræddersyet til de enkelte lande, og som er enkle, koncise, handlingsorienterede, lette at formidle og tilpasset lokale, nationale og regionale sammenhænge med et begrænset antal konkrete og målbare mål d) det er afgørende at respektere principperne om gensidig ansvarlighed, ansvarliggørelse, gennemsigtighed, demokrati, menneskerettigheder, ejerskab, god regeringsførelse, retsstaten, fred og sikkerhed, lighed og retfærdighed og ligestilling mellem kønnene og sikre, at de er integreret i den fremtidige dagsorden e) de fremtidige måls succes måles på alle udviklingslandes evne til at leve op til deres ansvar for borgernes velfærd, hjælpe de mest udsatte mennesker ud af fattigdom, bekæmpe ulighed og samtidig værne om menneskerettighedsprincipperne f) der bør lægges særlig vægt på fremskyndelse af ligestilling mellem kønnene og styrkelse af pigers og kvinders position på alle planer i samfundet g) påpeger, at den nye ramme skal samle de økonomiske, sociale og miljømæssige dimensioner af bæredygtig udvikling h) det er absolut nødvendigt at mobilisere alle mulige finansielle ressourcer og innovative finansieringsmekanismer til udvikling, idet der lægges særlig vægt på: i) bekæmpelse af korruption, skattely, skatteunddragelse og -undgåelse samt ulovlige kapitalstrømme ii) vækstøkonomiernes ansvar for udviklingsdagsordenen, samt fremme af syd-syd-samarbejde og trekantssamarbejde iii) forbedring af kontrolmekanismerne iv) ODA og v) udviklingsvenlig politikkohærens i) sikre, at den nye ramme også vil omfatte andre partnere end dem på nationalt regeringsplan for at skabe et gunstigt klima for støtte til reelt demokratisk ejerskab og et civilsamfund j) udviklingsvenlig politikkohærens vil være helt afgørende for succesen af en fremtidig ramme, idet der tages hensyn til den skiftende karakter af fattigdom og virkningerne af nationale politikker i den globale sammenhæng k) der er brug for tydelige ansvarsmekanismer for at sikre, at landene opfylder deres forpligtelser og effektivt tackler de fattigdoms- og bæredygtighedsudfordringer, som rammen for tiden efter 2015 vil sætte ind over for;
55.

fremhæver udfordringerne i forbindelse med befolkningens aldring og behovet for at skaffe adgang til tilstrækkelige, anstændige og tilgængelige boliger til det stigende antal ældre mennesker i EU; påpeger, at de ældre i samtlige EU-lande bliver fattigere, og opfordrer følgelig til, at der indføjes et særligt afsnit under det nye europæiske innovationspartnerskab om aktiv og sund aldring, som koordinerer forskningsindsatsen på området med henblik på at finde økonomisk overkommelige løsninger, som er udformet specielt til at sikre, at de ældre kan forblive i hjemmet så længe som muligt; minder i den henseende om, at foranstaltninger med henblik på at forbedre adgangen til aktuelle boliger er en relevant måde, hvorpå man kan mindske social udstødelse ved at øge folks uafhængighed; opfordrer derfor medlemsstaterne til i deres nationale reformer at indarbejde en specifik del med sigte på at udvikle boligløsninger med overkommelige huslejer for at gøre det muligt for ældre at blive i eget hjem så længe som muligt, idet der tages højde for, at det er ønskeligt at forbedre adgangsforholdene til boligerne i den eksisterende boligmasse, hvilket vil hjælpe folk til at kunne blive i deres boliger og ved at styrke deres personlige uafhængighed vil gøre det lettere for dem igen at få et socialt liv;
63.

understreger, at hvis man ønsker at skabe et virkeligt digitalt indre marked i Europa, bør der gøres en større indsats for at forbedre borgernes mediekendskab, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme mediekendskabet for alle EU-borgere, særlig børn og mindreårige, gennem initiativer og koordinerede foranstaltninger, for at øge den kritiske forståelse af audiovisuelle medietjenester og stimulere offentlig debat samt aktivt medborgerskab og samtidig tilskynde til aktiv deltagelse for alle berørte parter, særlig mediebranchen;
65.

glæder sig over Kommissionens vilje til at fremme automatisk udveksling af oplysninger som den fremtidige europæiske og internationale standard for gennemsigtighed og udveksling af oplysninger i forbindelse med skatteanliggender; opfordrer endnu en gang til, at der for at sætte ind mod illegale kapitalstrømme, skatteunddragelse og skatteundgåelse træffes foranstaltninger, der går ud over OECD's rammer, i betragtning af deres forskellige mangler; beklager dybt, at OECD gør det muligt for regeringer at undgå organisationens sorte liste, blot de lover at efterleve principperne om udveksling af oplysninger, uden at det kontrolleres, at disse principper reelt omsættes til praksis; mener ligeledes, at kravet om indgåelse af aftaler med 12 andre lande, således at regeringerne kan blive taget af den sorte liste er vilkårligt, idet det ikke er kædet sammen med nogen kvalitative indikatorer, der kan gøre det muligt at foretage en objektiv vurdering af, om principperne for god forvaltningspraksis efterleves;
16.

beklager stadig, at den manglende evne til at finde en løsning på navnetvisten har været en hindring for landets vej mod EU-medlemskab; er enig med Det Europæiske Råd i, at navneproblematikken må bringes til en endelig løsning uden yderligere forsinkelser fra nogen af parternes side, og at Haag-afgørelsen, som er en del af folkeretten, skal have fuld retsvirkning; støtter kraftigt FN's særlige udsendings indsats for at nå frem til en løsning, der er acceptabel for begge parter; glæder sig over det forslag, som udvidelseskommissæren har fremsat om et trepartsmøde mellem Skopje, Athen og Bruxelles; mener, at dette initiativ vil kunne gavne de af FN foreståede forhandlinger; glæder sig over den fremdrift, der er skabt til et aftalememorandum og de seneste kontakter med FN-mægleren; opfordrer alle parter til at gribe enhver lejlighed til at føre dette initiativ til succes, indgå i en konstruktiv dialog med sigte på at finde en løsning og løse op for situationen; er af den opfattelse, at landets ledere og Den Europæiske Union bør forklare befolkningen fordelene ved en løsning, når der er opnået enighed, forud for folkeafstemningen om spørgsmålet;
31.

mener, at det er nødvendigt at skabe industriområder, der vil fremme udviklingen af byer; er af den opfattelse, at der bør lægges mere vægt på forskningsaktiviteter, innovation og læring, og erindrer om universiteternes kreative rolle i denne henseende; støtter skabelsen af netværk for innovation, konkurrenceevne og iværksætteri på regionalt plan med henblik på at fremme tættere forbindelser mellem universiteter, virksomheder og videncentre for på denne måde at fremhjælpe nye industriaktiviteter for at fremme udviklingen af strategier for sektorspecialisering og dannelsen af erhvervsklynger; opfordrer Kommissionen og de berørte medlemsstater til at kræve større åbenhed i forbindelse med tildeling af midler til de relevante aktører;
C.

der henviser til, at 154 lande i verden de jure eller de facto har afskaffet dødsstraffen; der henviser til, at Indien, da landet indgav sit kandidatur til FN’s Menneskerettighedsrådet forud for valget den 20. maj 2011, gav tilsagn om at opretholde de højeste standarder med hensyn til fremme og beskyttelse af menneskerettighederne;
40.

opfordrer alle kompetente myndigheder til at sætte en stopper for den etnisk baserede adskillelse af børnene i alle landets skoler (to skoler under samme tag), som stadig findes i visse kantoner i føderationen; opfordrer endvidere til fremme af reel integrering af især romabørn i uddannelsessystemet, bl.a. ved hjælp af skoleparathedsprogrammer; opfordrer myndighederne til at samarbejde med de relevante ngo'er med henblik på at tilskynde romafamilierne til at støtte deres børns adgang til uddannelse; opfordrer myndighederne til at harmonisere reglerne i Bosnien-Hercegovina for at sikre, at alle børn behandles ens; opfordrer generelt til en større indsats for at forhindre, at familier skilles ad, samt til flere hjælpeforanstaltninger for udsatte familier; opfordrer Kommissionen til at undersøge, om målrettet EU-bistand kan bidrage til at sætte en stopper for det opdelte uddannelsessystem;
52.

opfordrer til, at turismen fremmes og opretholdes som en drivkraft for vækst og beskæftigelse i kystområderne; mener, at et sundt miljø er afgørende for alle former for turisme i kystområderne, og at der derfor skal gøres alt for at beskytte det; understreger behovet for, at der tilvejebringes en bæredygtig infrastruktur til udvikling af nye former for turisme, navnlig turismesektorer med stort vækstpotentiale som f.eks. landbo-, øko- og fiskeriturisme samt bæredygtig vandsport; bifalder initiativer til fremme af grænseoverskridende turismestrategier på grundlag af havene;
F.

der henviser til, at oppositionspartierne for første gang, siden præsident Guelleh kom til magten, i håb om at opnå et pluralistisk demokrati besluttede at deltage i parlamentsvalget den 22. februar 2013 efter indførelsen af et nyt valgsystem for delvis forholdstalsrepræsentation, som gav mindretalspartier mulighed for at få opnå en plads i parlamentet;
Z.

der henviser til, at det — siden det hverken er muligt eller ønskeligt at iværksætte en bankadskillelse efter en fallit — er nødvendigt med en effektiv genopretnings- og afviklingsordning for at give myndighederne med et troværdigt sæt værktøjer, herunder en brobank, så de tilstrækkelig tidligt og hurtigt kan gribe ind over for en skrantende eller fallitramt bank for at sikre, at dens væsentlige finansielle og økonomiske aktiviteter kan fortsætte, samtidig med at konsekvenserne for den finansielle stabilitet minimeres, og det sikres, at de aktionærer og investorer, der har løbet den risiko at investere i det pågældende pengeinstitut — og ikke skatteyderne eller indskyderne — kommer til at bære en passende andel af tabene; der henviser til, at sådanne genopretnings- og afviklingsplaner ikke er nødvendige for andre slags private virksomheder, idet der er tale om et specifikt problem med markedet for finansielle tjenesteydelser; der henviser til, at finansielle institutioner ville kunne gå fallit uden at have behov for en genopretnings- og afviklingsplan, hvis markedet fungerede ordentligt; der henviser til, at problemet skyldes strukturerne og den indbyrdes afhængighed mellem de finansielle institutioner;
44.

opfordrer Kommissionen til at fremme foranstaltninger til at forøge råmateriale-potentialet på bæredygtig vis, mobilisere disse råmaterialer bedre, indsamle bionedbrydeligt affald — idet der undgås omfattende transportering — og drage omsorg for, at biomasseanvendelsen bliver inden for de økologiske grænser og ikke reducerer kulstofdrænfunktionen; anser det i denne forbindelse for presserende, at der opstilles bæredygtighedskriterier for biomasseanvendelse til energi med henblik på at sikre tilgængeligheden af biomasse til mere ressourceeffektive formål, og dermed forebygge incitamenter til, at omdannelsen af biomasse til energi skaber markedsforvridninger og reducerer stoffets tilgængelighed for producenterne;
2.

bemærker, at andelsselskaber antager en stadig større betydning i EU, og at der er omkring 160 000 andelsvirksomheder, der ejes af 123 millioner medlemmer og beskæftiger til 5,4 millioner mennesker — herunder omkring 50 000 andelsvirksomheder i industrien og servicesektoren, der beskæftiger 1,4 millioner mennesker — og at andelsselskaber i gennemsnit bidrager med ca. 5 % til medlemsstaternes BNP; bemærker, at der i de seneste par år er etableret flere hundrede andelsvirksomheder i industrien og servicesektoren som følge af omstruktureringen af virksomheder, der er i krise eller uden efterfølgere, hvorved lokale økonomiske aktiviteter og arbejdspladser spares og genudvikles; bemærker, at kooperative grupper i industrien og servicesektoren har haft en afgørende betydning for den regionale udvikling i nogle af de mest industrialiserede regioner i EU; bemærker, at de såkaldte sociale kooperativer med speciale i integration på arbejdsmarkedet sikrer beskæftigelse for mere end 30 000 handicappede og dårligt stillede personer inden for industrien og servicesektoren; gør opmærksom på, at andelsselskaber er blevet en model for selvstændige erhvervsdrivende og de liberale erhverver, og at denne model er vokset betragteligt inden for nye sektorer, som f.eks. sociale tjenester og sundhedstjenester, digitale tjenester, erhvervsfremmende tjenester og forsyningspligttjenester, der tidligere blev leveret af den offentlige sektor (tjenester på miljøområdet og forvaltning af naturområder, uddannelse og kultur og produktion af el fra vedvarende kilder); bemærker, at andelsselskaber derfor spiller en meget vigtig rolle i EU for så vidt angår økonomi, samfund, bæredygtig udvikling og beskæftigelse, og at de desuden kan være et springbræt for social innovation, der er et fremtrædende tema både i Europa 2020-strategien og under Horisont 2020, og bidrage til at nå målet med den bæredygtige økonomiske og sociale udvikling af regional- og lokalsamfund;