Onsdag den 11. maj 2011

Radiofrekvenspolitikprogram ***I

P7_TA(2011)0220

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. maj 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af det første radiofrekvenspolitikprogram (KOM(2010)0471 - C7-0270/2010 - 2010/0252(COD))

2012/C 377 E/47

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

(1) EUT C 107 af 6.4.2011, s. 53.

Onsdag den 11. maj 2011

P7_TC1-COD(2010)0252

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 11. maj 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. …/2011/EU om indførelse af et radiofrekvenspolitikprogram

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 114,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Artikel 8a, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF af 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (3) bestemmer, at Kommissionen kan forelægge lovgivningsforslag for Europa-Parlamentet og Rådet om indførelse af flerårige radiofrekvenspolitikprogrammer, som skal opstille politiske retningslinjer og mål for den strategiske planlægning og harmonisering af anvendelsen af frekvenser i overensstemmelse med de direktiver, der gælder for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester. Disse politiske retningslinjer og mål bør omhandle adgangen til og den effektive udnyttelse af frekvensressourcer, som der er brug for til det indre markeds oprettelse og funktion. Radiofrekvenspolitikprogrammet støtter målsætningerne og nøgleaktionerne i Europa 2020-strategien og den digitale dagsorden og er en af de 50 prioriterede aktioner i akten for det indre marked. Denne afgørelse berører ikke eksisterende EU-lovgivning, herunder navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse (4), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/19/EF af 7. marts 2002 om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter (adgangsdirektivet) (5), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet) (6), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/140/EF (7) om ændring af direktiv 2002/21/EF, 2002/19/EF, og 2002/20/EF og Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (8). Denne afgørelse berører heller ikke foranstaltninger, der i overensstemmelse med EU-lovgivning træffes på nationalt niveau, navnlig i forbindelse med regulering af indhold og audiovisuel politik, eller medlemsstaternes ret til at tilrettelægge og anvende deres frekvensressourcer ud fra hensynet til den offentlige orden, civilbeskyttelse eller forsvar. [Ændring 1]

(2) Frekvenser er en offentlig nøgleressource for væsentlige sektorer og tjenester som f.eks. kommunikation via mobil, trådløst bredbånd og satellit, radio- og tv-transmission, transport og radiolokalisering og applikationer som f.eks. alarmer, fjernbetjeninger, høreapparater, mikrofoner og medicinsk udstyr. De understøtter offentlige tjenester som sikkerheds- og beredskabstjenester, herunder civilbeskyttelse, og videnskabelige aktiviteter som meteorologi, jordobservation, radioastronomi og rumforskning. En effektiv frekvensudnyttelse spiller også en rolle med hensyn til almen adgang til elektronisk kommunikation, særlig for borgere og virksomheder i tyndt befolkede eller afsidesliggende områder såsom landdistrikter eller øer. Frekvensreguleringsforanstaltninger har derfor indflydelse på en lang række områder som økonomi, sikkerhed, sundhed, almenvellets interesse, kultur, forskning, samfundsforhold, miljø og teknologi. [Ændring 2]

(3) Der bør indtages en ny økonomisk og social tilgang til forvaltning, allokering og anvendelse af frekvenser, hvorved der rettes særlig fokus mod udformningen af regulering, der kan sikre større frekvenseffektivitet, bedre frekvensplanlægning og beskyttelse mod konkurrenceskadelig adfærd og samfundsskadelige foranstaltninger i forbindelse med frekvensanvendelse. [Ændring 3]

(4) Den strategiske planlægning og harmonisering af frekvensanvendelsen på EU-niveau bør føre til yderligere udvikling af det indre marked for trådløse elektroniske kommunikationstjenester og -udstyr samt af andre EU-politikker, som kræver frekvenser, og dermed skabe nye muligheder for innovation og jobskabelse, og samtidig bidrage til den økonomiske genopretning og den sociale integration overalt i Unionen; planlægningen skal samtidig respektere frekvensressourcers store samfundsmæssige, kulturelle og økonomiske værdi. Det er også væsentligt at harmonisere frekvensanvendelsen for at sikre de elektroniske kommunikationstjenesters kvalitet og skabe stordriftsfordele, der kan sænke både omkostningerne ved etablering af trådløse netværk og den pris, forbrugerne må betale for trådløst udstyr. Med sigte herpå har Unionen behov for et politisk program, som dækker det indre marked inden for alle Unionens politikområder, hvor der anvendes frekvensressourcer, f.eks. inden for elektronisk kommunikation, forskning og udvikling, transport , kultur og energi. Det bør for enhver pris undgås, at nuværende rettighedshavere forsinker den nødvendige reform. [Ændring 4]

(5) Dette første program bør fremme konkurrence, indføre lige konkurrencevilkår i hele Europa og lægge grunden til et ægte indre digitalt marked. For at sikre det fulde potentiale i og forbrugerfordelene ved dette radiofrekvensprogram og det indre marked bør programmet suppleres med kommende og nye forslag, som kan fremme onlineøkonomiens udvikling, f.eks. vedrørende databeskyttelse og en europæisk tilladelsesordning for onlineindhold. [Ændring 5]

(6) Dette første program bør navnlig understøtte Europa 2020-strategien for intelligent og bæredygtig vækst for alle, idet trådløse tjenester har et stort potentiale for at fremme en it-baseret økonomi og for at udvikle og bistå sektorer, som er afhængige af informations- og kommunikationsteknologi, og for at overvinde den digitale kløft. Eksplosionen i navnlig audiovisuelle medietjenester og onlineindhold øger efterspørgslen efter hastighed og dækning. Programmet er også en nøgleforanstaltning i den digitale dagsorden for Europa (9), som skal tilvejebringe hurtig bredbåndsinternetadgang i den fremtidige netbaserede videnøkonomi, og som har et ambitiøst mål for bredbåndsdækning overalt. Det er vigtigt for fremme af økonomisk vækst og global konkurrenceevne, at der leveres de højst mulige frekvenshastigheder og den højst mulige bredbåndskapacitet, der skal være på mindst 30 Mbps for alle senest i 2020, hvor mindst halvdelen af alle Europas husstande bør have bredbåndsadgang med en hastighed på mindst 100 Mbps , og nødvendigt for at opnå de bæredygtige økonomiske og samfundsmæssige fordele ved et digitalt indre marked. Programmet bør også støtte og fremme andre EU-sektorpolitikker som f.eks. et bæredygtigt miljø og økonomisk og social samhørighed for alle EU-borgere. Når man ser på trådløse applikationers betydning for innovationsindsatsen, er dette program et nøgleinitiativ, som støtter EU's innovationspolitik. [Ændring 6]

(7) Det første program skal danne grundlag for en udvikling, hvor Unionen kan tage føringen med hensyn til bredbåndshastigheder, mobilitet, dækning og kapacitet. En sådan føring er af afgørende betydning for at etablere et konkurrencedygtigt digitalt indre marked, der kan bane vejen for åbning af det indre marked for alle EU-borgere. [Ændring 7]

(8) Det første program bør opstille principperne og målene frem til 2015 for medlemsstaterne og EU-institutionerne og beskrive specifikke gennemførelsesinitiativer. Forvaltningen af frekvensressourcer er stadig i det store hele underlagt de enkelte medlemsstaters kompetence, men den bør foregå i overensstemmelse med gældende EU-ret og give mulighed for foranstaltninger, som fremmer Unionens politikker. [Ændring 8]

(9) Programmet bør også tage hensyn til beslutning nr. 676/2002/EF og den tekniske ekspertise fra Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT), således at EU-politikker, som kræver frekvensressourcer, og som er aftalt mellem Europa-Parlamentet og Rådet, kan gennemføres ved hjælp af tekniske gennemførelsesbestemmelser, idet det bemærkes, at sådanne foranstaltninger kan iværksættes, når det er nødvendigt for at gennemføre allerede eksisterende EU-politikker.

(10) Optimal og produktiv udnyttelse af frekvensressourcerne som et offentligt gode , kan gøre det nødvendigt , at Kommissionen og medlemsstaterne iværksætter innovative løsninger for tilladelser, f.eks. i form af kollektiv udnyttelse af frekvenser, generelle tilladelser eller infrastrukturdeling sideløbende med traditionelle løsninger som f.eks. auktioner . Anvendelsen af sådanne principper i Unionen kan fremmes ved at identificere bedste praksis og fremme udveksling af oplysninger samt fastlægge visse fælles eller konvergerende vilkår for frekvensanvendelse. Generelle tilladelser, som er den mest relevante og mindst ressourcekrævende tilladelsesordning, er særlig interessante, hvor der ikke er risiko for, at interferens hindrer udviklingen af andre tjenester , og mest passende i henhold til artikel 5 i direktiv 2002/20/EF . [Ændring 9]

(11) Handel med rettigheder til frekvenser i kombination med fleksible brugsvilkår burde fremme den økonomiske vækst væsentligt. Derfor bør frekvensbånd, for hvilke EU-lovgivningen allerede har indført en fleksibel udnyttelse, umiddelbart kunne handles i overensstemmelse med direktiv 2002/21/EF. Herudover ville fælles principper for formatet og indholdet af sådanne omsættelige rettigheder og fælles foranstaltninger til at forhindre akkumulering af frekvenser, som kan føre til markedsdominans, samt situationer, hvor indkøbte frekvenser ikke udnyttes, lette medlemsstaternes samordnede indførelse af foranstaltningerne og lette køb af denne type rettigheder overalt i Unionen. Derudover bør med henblik på at virkeliggøre målene i den digitale dagsorden for Europa en del af indtægterne fra auktionerne over frekvensrettigheder ("digitaliseringsdividende") anvendes til at fremskynde udbygningen af bredbåndsdækningen. [Ændring 11]

(12) Som det blev fremhævet i den digitale dagsorden for Europa, er trådløst bredbånd en vigtig faktor, når det gælder om at fremme konkurrence, lige konkurrencevilkår i hele Europa, forbrugernes valgmuligheder og adgangen i landdistrikter og andre områder, hvor udbredelsen af trådbaseret bredbånd er vanskelig eller ikke økonomisk rentabel. Forvaltningen af frekvensressourcerne kan dog påvirke konkurrencen ved at ændre rolle- og magtfordelingen blandt markedsdeltagerne, f.eks. hvis eksisterende brugere får uretmæssige konkurrencefordele. En begrænsning af adgangen til frekvensressourcer, navnlig når egnede frekvenser bliver en knap ressource, kan sinke nye tjenesters eller applikationers indførelse og bremse innovation og konkurrence. Køb af nye anvendelsesrettigheder, herunder via frekvenshandel eller andre transaktioner mellem brugere, og indførelsen af nye fleksible kriterier for frekvensanvendelsen kan påvirke den bestående konkurrencesituation. Medlemsstaterne bør derfor gennemføre en grundig undersøgelse af konkurrencevirkningerne inden nye frekvensallokeringer samt iværksætte passende forudgående eller efterfølgende reguleringsforanstaltninger (f.eks. iværksætte ændringer af bestående rettigheder, forbyde visse opkøb af frekvensrettigheder, stille betingelser i forbindelse med hamstring af og effektiv anvendelse af frekvenser, jf. artikel 9, stk. 7, i direktiv 2002/21/EF, begrænse mængden af frekvenser for hver operatør eller undgå for store akkumuleringer af frekvensressourcer) for at undgå konkurrenceforvridninger i tråd med de principper, der ligger til grund for artikel 5, stk. 6, i direktiv 2002/20/EF og artikel 1, stk. 2, i Rådets direktiv 87/372/EØF af 25. juni 1987 om de frekvensbånd, der skal stilles til rådighed for samordnet indførelse af offentlig fælleseuropæisk digital celleopbygget landmobilradiokommunikation i Fællesskabet (10) ("GSM-direktivet"). Medlemsstaterne kan også tage skridt til at opnå en mere ligelig allokering af frekvensressourcer blandt de økonomiske operatører ved at reservere frekvenser for nytilkomne til et frekvensbånd eller en gruppe af bånd med lignende egenskaber. [Ændring 12]

(13) En optimal og effektiv frekvensudnyttelse forudsætter en vedvarende overvågning af udviklingen og ajourførte gennemsigtige oplysninger om frekvensanvendelsen i hele EU. Selv om Kommissionens beslutning 2007/344/EC af 16. maj 2007 om ensartet fremlæggelse af oplysninger om brugen af frekvenser i Fællesskabet (11) pålægger medlemsstaterne at offentliggøre oplysninger om anvendelsesrettigheder, er der behov for en detaljeret oversigt over den nuværende frekvensanvendelse og effektiviteten af en sådan anvendelse i Unionen efter fælles revisions- og vurderingsmetoder for at gøre anvendelsen af frekvenser og radioudstyr mere effektiv, navnlig i frekvensområdet mellem 300 MHz og 6 GHz, men også mellem 6 GHz og 70 GHz, idet disse frekvenser vil være af stigende betydning efter den hurtige teknologiske udvikling . Denne oversigt bør være tilstrækkelig detaljeret til at kortlægge ineffektive teknologier og anvendelser, både i den private og den offentlige sektor, og tildelinger, som ikke udnyttes, og delemuligheder og til at evaluere de fremtidige frekvensbehov hos forbrugerne og erhvervslivet. Desuden bør medlemsstaterne i betragtning af det stigende antal applikationer, der anvender trådløse data, fremme en effektiv anvendelse af frekvenser til brugerapplikationer. [Ændring 13]

(14) Selv om de i teknologisk henseende stadig er under udvikling, bør de såkaldte "kognitive teknologier" allerede udforskes yderligere og implementeres gennem geolokaliseret information om frekvensanvendelse, hvilket bør kortlægges i oversigten. [Ændring 89]

(15) Harmoniserede standarder, jf. direktiv 1999/5/EF er en væsentlig forudsætning for en effektiv anvendelse af frekvensressourcer og bør tage hensyn til lovfæstede delevilkår. Europæiske standarder for elektrisk og elektronisk udstyr, som ikke er radiobølgeudstyr, bør også udformes, så frekvensanvendelsen ikke forstyrres. Den samlede virkning af et stadigt stigende antal og en større tæthed af trådløse apparater og applikationer sammen med de mange forskellige frekvensanvendelser stiller de nuværende tilgange over for helt nye udfordringer, når det gælder om at undgå interferens. Problemstillingerne bør undersøges og revurderes i sammenhæng med modtageregenskaber og mere avancerede mekanismer til undgåelse af interferens for at undgå skadelig interferens eller forstyrrelser for eksisterende eller fremtidig frekvensanvendelse . Medlemsstaterne bør desuden i nødvendigt omfang kunne indføre kompensationsforanstaltninger i overensstemmelse med national lovgivning på baggrund af de direkte omkostninger, der er forbundet med at løse problemer med interferens, samt omstillingsomkostningerne. [Ændring 14]

(16) I tråd med målene for Kommissionens flagskibsinitiativ En digital dagsorden for Europa, bidrager trådløse bredbåndstjenester væsentligt til den økonomiske genopretning og vækst, hvis der stilles tilstrækkelige frekvensressourcer til rådighed, hvis anvendelsesrettigheder hurtigt tildeles, og hvis det er tilladt at handle med frekvenser for at tilpasse sig markedsudviklingen. Ifølge den digitale dagsorden skal alle EU-borgere have adgang til bredbånd med en hastighed på mindst 30 Mbps i 2020. Frekvensressourcer, som allerede er harmoniseret , bør derfor senest i 2012 godkendes til landbaseret kommunikation for at sikre let adgang til trådløst bredbånd for alle, herunder navnlig i frekvensbånd, som er udpeget ved Kommissionens beslutning 2008/477/EF (12), 2008/411/EF (13) og 2009/766/EF (14). Satellitbaseret bredbåndsadgang til en rimelig pris kunne være en hurtig og gennemførlig løsning som supplement til de landbaserede bredbåndstjenester og for at sikre dækningen i Unionens yderområder. [Ændring 15]

(17) Ifølge adskillige konvergerende undersøgelser stiger den mobile datatrafik hastigt og fordobles i øjeblikket hvert år. Med denne hastighed, som formentlig vil fortsætte i de kommende år, vil mobil datatrafik være steget næsten 40 gange mellem 2009 og 2014. For at håndtere denne eksponentielle vækst vil lovgivere og markedsaktører skulle træffe en række foranstaltninger, herunder større frekvenseffektivitet over hele linjen, en eventuel yderligere harmonisering af frekvensallokering til trådløst bredbånd og lagring af trafik over på andre net via multimode-anordninger. [Ændring 16]

(18) Der bør indføres mere fleksible ordninger for styring af frekvensanvendelse med henblik på at fremme innovation og højhastighedsbredbåndsforbindelser, der gør det muligt for virksomhederne at reducere deres omkostninger og øge deres konkurrenceevne, og som gør det muligt at udvikle nye interaktive onlinetjenester, f.eks. inden for områderne uddannelse, sundhed og forsyningspligtydelser. [Ændring 17]

(19) Et europæisk marked med næsten 500 mio. mennesker, der har forbindelse til højhastighedsbredbånd, vil bane vejen for udviklingen af det indre marked og skabe en unik kritisk brugergruppe i global sammenhæng, som vil skabe nye muligheder for alle regioner og give hver enkelt bruger merværdi og Unionen kapacitet til at være den førende videnbaserede økonomi i verden. En hurtig spredning af bredbånd er uhyre vigtig for udviklingen af produktiviteten i Unionen og etableringen af nye og små virksomheder, der kan være førende inden for forskellige sektorer, f.eks. i forhold til sundhedstjenester, produktion og servicesektoren. [Ændring 18]

(20) Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU) har beregnet, at de fremtidige krav til frekvensbåndbredde til udvikling af det internationale mobile telekommunikationssystem 2000 (IMT-2000) og IMT-avancerede systemer (dvs. 3G og 4G mobile kommunikationer) vil være mellem 1 280 og 1 720 MHz i 2020 for den kommercielle mobilindustri for hver ITU-region, herunder Europa. Hvis der ikke frigøres yderligere frekvensressourcer, helst med harmonisering på globalt plan, vil nye tjenester og økonomisk vækst blive hindret af kapacitetsbegrænsninger i mobile netværk. [Ændring 19]

(21) Som supplement til en rettidig og konkurrencefremmende frigørelse af 880–915 MHz og 925–960 MHz frekvensbåndene ("900 MHz-båndet") i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/114/EF (15) kan 790–862 MHz-båndet ("800 MHz-båndet" ) udnyttes optimalt til dækning af store områder med trådløse bredbåndstjenester. Med udgangspunkt i harmoniseringen af de tekniske vilkår i medfør af Kommissionens afgørelse 2010/267/EU af 6. maj 2010 om harmoniserede tekniske vilkår for anvendelse af 790-862 MHz-båndet til landbaserede systemer, som kan levere elektroniske kommunikationstjenester i Den Europæiske Union (16) og Kommissionens henstilling 2009/848/EF af 28. oktober 2009 hvordan det bør gøres lettere at høste digitaliseringsdividenden i EU (17), som opfordrer til at standse analog radio/tv-transmission den 1. januar 2012, og på baggrund af den hurtige udvikling af de nationale lovgivninger kunne dette frekvensbånd i princippet stilles til rådighed for elektronisk kommunikation i Unionen senest i 2013. Det er nødvendigt med en hurtig gennemførelse hvad angår dette frekvensbånd for at undgå tekniske forstyrrelser, navnlig i grænseregionerne mellem medlemsstaterne. Med tanke på, at 800 MHz-båndet kan bruges til transmission over store områder, bør der knyttes dækningsforpligtelser opnået via principperne om teknologi- og tjenesteneutralitet til rettighederne. Der bør frigøres yderligere frekvensressourcer til trådløse bredbåndstjenester i 1 452-1 492 MHz-båndet ("1,5 GHz-båndet") og 2 300-2 400 MHz-båndet ("2,3 GHz-båndet") for at imødekomme den stigende efterspørgsel efter mobiltrafik, hvilket burde sikre lige konkurrencevilkår for forskellige teknologiske løsninger og støtte tilblivelsen af fælleseuropæiske operatører i Unionen. Yderligere allokeringer af radiofrekvenser til mobiltjenester, såsom 694-790 MHz-båndet ("700 MHz-båndet"), bør vurderes på grundlag af fremtidige kapacitetsbehov for trådløse bredbåndstjenester og jordbaseret tv. [Ændring 20]

(22) Større muligheder for mobilt bredbånd er af afgørende betydning for at forsyne den kulturelle sektor med nye distribueringsplatforme og dermed bane vejen for en vellykket fremtidig udvikling af sektoren. Det er uhyre vigtigt, at jordbaserede tv-tjenester og andre aktører er i stand til at opretholde eksisterende tjenester, når der er frigjort yderligere frekvensressourcer til trådløse tjenester. Migrationsomkostninger, der er resultatet af frigørelsen af yderligere frekvensressourcer, kan dækkes gennem licensgebyrer og gøre det muligt for radio- og tv-virksomheder at have samme muligheder som i dag i andre dele af frekvensressourcerne. [Ændring 21]

(23) Systemer med trådløs adgang, herunder radiobaserede lokalnet, er ved at vokse ud af deres nuværende allokeringer på ulicenseret grundlag ved 2,4 GHz og 5 GHz. For at gøre plads til næste generation af trådløse teknologier er der brug for mere vidtrækkende kanaler med hastigheder over 1 Gbps. Endvidere bør muligheden for at udvide allokeringerne af sendefrekvenser på et ulicenseret grundlag til systemer med trådløs adgang, herunder radiobaserede lokalnet, der er oprettet ved Kommissionens beslutning 2005/513/EF (18), vurderes i forbindelse med, at der laves en oversigt over nuværende anvendelser og kommende frekvensbehov, og afhængigt af frekvensanvendelsen til andre formål. [Ændring 22 + 25]

(24) Selv om radio- og tv-udsendelser fortsat vil være en vigtig distributionsplatform for indhold, da det stadig er den mest økonomiske platform for massedistribution, giver bredbånd, fastnet såvel som mobilt, og andre nye tjenester nye muligheder for kultursektoren for at diversificere sin vifte af distributionsplatforme, levere on-demand-tjenester og kunne udnytte det økonomiske potentiale, der ligger i den store stigning i datatrafikken. [Ændring 23]

(25) Ligesom med "GSM"-standarden, der med positivt resultat blev taget op globalt takket være hurtig og målrettet paneuropæisk harmonisering, bør Unionen stræbe efter at sætte den globale dagsorden for fremtidige genallokeringer af frekvensressourcer, især for den mest effektive del af frekvenserne. Aftaler i forbindelse med den verdensomspændende radiokonference (WRC) 2016 vil være afgørende for at sikre global harmonisering og koordinering med tilstødende tredjelande. [Ændring 24]

(26) Da en fælles tilgang og stordriftsfordele er nøglefaktorer for udviklingen af bredbåndskommunikation i hele Unionen, og for at undgå konkurrenceforvridning og markedsopsplitning blandt medlemsstaterne, bør visse tilladelses- og procedurevilkår fastlægges af medlemsstaterne og Kommissionen i fællesskab. Disse vilkår bør primært sikre nye operatørers adgang til lavere frekvensbånd gennem auktioner eller andre konkurrenceprocedurer. Vilkårene kunne desuden omfatte dækningsforpligtelser, frekvensblokstørrelser, tidsrammen for tildeling af rettigheder, adgang til udbydere af virtuelle mobilnet (MVNO) og anvendelsesrettighedernes varighed. På baggrund af frekvenshandelens betydning for at forbedre den effektive anvendelse af frekvensressourcer, bane vejen for nye paneuropæiske tjenester og ▐ udvikle det indre marked for trådløse udstyr og tjenester bør disse vilkår gælde for frekvensbånd, som er allokeret til trådløs kommunikation, og for hvilke anvendelsesrettigheder kan overdrages eller leases. [Ændring 26]

(27) Der kan være behov for yderligere frekvensressourcer til andre sektorer som f.eks. transport (sikkerheds-, informations- og forvaltningssystemer), forskning og udvikling (F&U), kultur, e-sundhed , e-integration samt civilbeskyttelse og katastrofehjælp, sidstnævnte i betragtning af den øgede anvendelse af video og datatransmission til hurtige og mere effektive ydelser . Det bør støtte innovationsindsatsen, hvis synergierne og de direkte forbindelser mellem frekvenspolitikken og F&U-aktiviteter optimeres, og hvis der foretages undersøgelser af interferensrisici mellem forskellige frekvensanvendere. Relevante forskningsinstitutter bør medvirke ved udviklingen af de tekniske aspekter af frekvensreguleringen, især ved at stille prøvefaciliteter til rådighed til afprøvning af interferensmodeller med relevans for EU-lovgivningen. Herudover er der forskningsresultater under det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (19), som kræver en undersøgelse af frekvensbehovene til projekter med stort økonomisk potentiale eller stort investeringspotentiale, navnlig for små og mellemstore virksomheder, f.eks. kognitiv radio eller e-sundhed. Der bør også sikres en tilstrækkelig beskyttelse mod skadelig interferens for at støtte F&U- og forskningsaktiviteter. [Ændring 27]

(28) I Europa 2020-strategien er der fastsat miljømål for en bæredygtig, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, f.eks. ved at forbedre ressourceeffektiviteten med 20 %. Sektoren for informations- og kommunikationsteknologi (ikt) kommer til at spille en væsentlig rolle, som det også blev fremhævet i den digitale dagsorden for Europa. De foreslåede foranstaltninger omfatter en fremskyndet EU-dækkende udbredelse af intelligente energiforvaltningssystemer ("intelligente" net og målere), som anvender kommunikationskapacitet til at mindske energiforbruget, og udviklingen af intelligente transportsystemer og intelligent trafikstyring til at nedbringe udledningen af kulstof i transportsektoren. Teknologier til en effektiv anvendelse af frekvenser kunne også medvirke til at nedbringe radioudstyrs energiforbrug og begrænse miljøpåvirkningen i landdistrikter og yderområder.

(29) Beskyttelse af folkesundheden mod elektromagnetiske felter er afgørende for borgernes velbefindende og for en sammenhængende tilgang til frekvenstilladelser i Unionen. Selv om beskyttelse af folkesundheden mod elektromagnetiske felter allerede er omfattet af Rådets henstilling 1999/519/EF af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz til 300 GHz) (20), er det væsentligt at nå frem til en bedre forståelse af levende organismers reaktioner på elektromagnetiske felter og sikre en vedvarende overvågning af frekvensanvendelsers ioniserende og ikke-ioniserende virkninger på sundheden, herunder de faktiske kumulative påvirkninger fra et stigende antal udstyrstypers frekvensanvendelser inden for en række frekvensbånd. Samtidig med, at de sørger for passende beskyttelse af befolkningen, bør medlemsstaterne sikre, at beskyttelsesforanstaltningerne er teknologi- og tjenesteneutrale. [Ændring 28]

(30) Væsentlige mål i offentlighedens interesse som f.eks. beskyttelse af liv forudsætter samordnede tekniske løsninger for samspillet mellem sikkerheds- og beredskabstjenester på tværs af medlemsstaterne. Der bør stilles tilstrækkelige frekvensressourcer til rådighed i en samordnet fælleseuropæisk radiofrekvensblok til udviklingen og den frie bevægelighed af sikkerhedstjenester og -udstyr og innovative fælleseuropæiske eller indbyrdes kompatible sikkerheds- og beredskabsløsninger. Undersøgelser har vist, at der i Unionen som helhed over de næste 5 til 10 år er behov for yderligere harmoniserede frekvenser under 1 GHz til levering af mobile bredbåndstjenester med henblik på civilbeskyttelse og katastrofehjælp. En eventuel yderligere harmoniseret allokering af frekvensressourcer til civilbeskyttelse og katastrofehjælp under 1 GHz bør også indbefatte en vurdering af muligheden for at frigøre eller dele andre frekvensressourcer, der allerede er afsat til dette formål. [Ændring 29]

(31) Frekvensregulering har en betydelig grænseoverskridende og international dimension på grund af radiobølgers spredningsmønster, på grund af frekvensafhængige tjenestemarkeders internationale karakteristika og på grund af behovet for at undgå skadelig interferens landene imellem. Desuden indebærer henvisningerne til internationale aftaler i direktiv 2002/21/EF og 2002/20/EF, som ændret ved direktiv 2009/140/EF, at medlemsstaterne ikke må påtage sig internationale forpligtelser, der forhindrer eller begrænser deres opfyldelse af EU-forpligtelser. Medlemsstaterne bør - i overensstemmelse med retspraksis - træffe alle nødvendige foranstaltninger for at muliggøre en passende repræsentation af Unionen i internationale organer, der er ansvarlige for frekvenssamordning, når der er tale om spørgsmål, der hører under Unionens kompetence. I de tilfælde, hvor Unionens politikker eller kompetencer berøres, bør Unionen være den politiske drivkraft bag forberedelsen af forhandlinger og sikre, at Unionen taler med én stemme i de multilaterale forhandlinger med henblik på at skabe globale synergier og stordriftsfordele i frekvensanvendelsen , herunder også i Den Internationale Telekommunikationsunion, der afspejler dens ansvar for frekvensspørgsmål under EU-retten. [Ændring 30]

(32) Med sigte på en videreudvikling fra den nuværende praksis og med udgangspunkt i de principper, der er fastlagt i Rådets konklusioner af 3. februar 1992 om den fremgangsmåde, som skal følges ved World Administrative Radio Conference 1992, og i de tilfælde, hvor WRC og andre multilaterale forhandlinger tager spørgsmål op, som har en væsentlig EU-dimension, bør Unionen kunne fastlægge nye procedurer for at forsvare sine interesser i multilaterale forhandlinger ud over det langsigtede mål om at blive medlem af Den Internationale Telekommunikationsunion på lige fod med medlemsstaterne. Med dette mål for øje kan Kommissionen under hensyntagen til udtalelsen fra frekvenspolitikgruppen også foreslå fælles politiske mål for Europa-Parlamentet og Rådet, jf. direktiv 2002/21/EF.

(33) For at undgå det voksende pres på frekvensbånd afsat til satellitbaseret navigation og kommunikation, må deres frekvensbåndsbredde sikres i forbindelse med den nye planlægning af frekvensudnyttelsen. WRC 2012 omfatter specifikke temaer, som er af interesse for Unionen, herunder bl.a. frekvenser, som frigøres (digitaliseringsdividende), videnskabelige og meteorologiske tjenester, bæredygtig udvikling og klimaforandringer, satellitbaseret kommunikation og anvendelsen af frekvenser til Galileo (oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 af 21. maj 2002 om oprettelse af fællesforetagendet Galileo (21) og Rådets forordning (EF) nr. 1321/2004 af 12. juli 2004 om forvaltningsstrukturerne for de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation (22)) og det europæiske jordovervågningsprogram ("GMES") (23) med henblik på en bedre udnyttelse af jordobservationsdata. [Ændring 31]

(34) Medlemsstaterne bør fortsætte bilaterale forhandlinger med tilstødende tredjelande, herunder kandidatlande og potentielle kandidatlande, for at opfylde deres EU-forpligtelser i forbindelse med frekvenssamordning og forsøge at nå til aftaler, der kan fungere som et positivt eksempel for andre medlemsstater. Unionen bør bistå medlemsstaterne med politisk og teknisk bistand i deres bilaterale og multilaterale forhandlinger med tredjelande, navnlig nabolande, ▐ herunder ▐ kandidatlande og potentielle kandidatlande . Dette bør også bidrage til at undgå skadelig interferens og forbedre den effektive udnyttelse af frekvensressourcer og frekvensanvendelseskonvergensen ud over Unionens grænser. Der er især behov for en hurtig indsats med hensyn til 800 MHz-båndet og 3,4-3,8 GHz-båndet i forbindelse med overgangen til mobile bredbåndsteknologier og den nødvendige harmonisering af frekvenser i forbindelse med moderniseringen af lufttrafikstyringen. [Ændring 32]

(35) For at nå programmets mål, er det vigtigt at udvikle passende institutionelle rammer for samordningen af frekvensforvaltningen og -reguleringen på EU-niveau, samtidig med at der fuldt ud tages hensyn til de nationale forvaltningers kompetencer og ekspertise. Sådanne rammer kan også medvirke til, at frekvenssamordning medlemsstaterne imellem ses i sammenhæng med det indre marked. Samarbejde og samordning mellem standardiseringsorganer, forskningsinstitutioner og CEPT er også væsentligt.

(36) Kommissionen bør hvert år aflægge beretning til Europa-Parlamentet og Rådet om de resultater, der opnås i forbindelse med denne afgørelse, samt om planlagte fremtidige tiltag. [Ændring 33]

(37) Ved udarbejdelsen af dette forslag har Kommissionen taget videst muligt hensyn til Frekvenspolitikgruppens udtalelse.

(38) Denne afgørelse berører ikke beskyttelsen af markedsaktørerne i direktiv 2009/140/EF - [Ændring 34]

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Formål og anvendelsesområde

1. Ved denne afgørelse indføres et flerårigt radiofrekvenspolitikprogram, som tager sigte på strategisk planlægning og harmonisering af frekvensanvendelsen for at sikre det indre markeds funktion.

2. Denne afgørelse dækker det indre marked inden for alle Unionens politikområder, hvor der anvendes frekvensressourcer, f.eks. inden for elektronisk kommunikation, forskning, udvikling og innovation, transport, energi og audiovisuel politik.

3. Denne afgørelse er i overensstemmelse med gældende EU-ret, navnlig direktiv 2002/19/EF, 2002/20/EF, 2002/21/EF og 1999/5/EF samt afgørelse nr. 676/2002/EF, og ligeledes med foranstaltninger, der i overensstemmelse med EU-retten og med specifikke internationale aftaler træffes på nationalt plan, under hensyntagen til ITU's radioreglementer.

4. Denne afgørelse berører ikke foranstaltninger, der i fuld overensstemmelse med EU-retten træffes på nationalt plan for at forfølge mål af almen interesse, navnlig i forbindelse med regulering af indhold og audiovisuel politik. [Ændring 35]

Artikel 2

▐ Generelle reguleringsprincipper

1. Medlemsstaterne samarbejder med hinanden og med Kommissionen på en gennemsigtig måde for at sikre en konsekvent anvendelse af følgende generelle reguleringsprincipper i hele Unionen:

a) fremme af en effektiv udnyttelse af frekvensressourcer med sigte på at imødekomme forbrugernes efterspørgsel efter frekvenser på en optimal måde, samtidig med at der tages hensyn til frekvensressourcers store samfundsmæssige, kulturelle og økonomiske værdi ▐

b) brug af den mest relevante, ikke-diskriminerende og mindst ressourcekrævende tilladelsesordning på en sådan måde, at der opnås størst mulig fleksibilitet og effektivitet i frekvensanvendelsen

c) sikring af udviklingen af det indre marked og digitale tjenester ved at sikre reel konkurrence og lige konkurrencevilkår i hele Europa og ved at bane vejen for fremtidige fælleseuropæiske tjenester

d) fremme af innovation

e) fuld hensyntagen til den relevante EU-lovgivning om virkningen af emissioner fra elektromagnetiske felter på folkesundheden ved fastlæggelsen af tekniske vilkår for udnyttelse af frekvensressourcerne

f) fremme af teknologi- og tjenesteneutralitet i forbindelse med frekvensanvendelse . [Ændring 36]

2. For elektronisk kommunikation finder følgende specifikke principper anvendelse i overensstemmelse med artikel 8a, 9 og 9b i direktiv 2002/21/EF og med afgørelse nr. 676/2002/EF:

a) anvendelse af teknologi- og tjenesteneutralitet i forbindelse med frekvensudnyttelse for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester og overdragelse eller udlejning af individuelle brugsrettigheder til radiofrekvenser

b) fremme af harmoniseringen af radiofrekvensanvendelsen i hele Unionen på en måde, der tilgodeser behovet for en virkningsfuld og effektiv udnyttelse af disse frekvenser

c) lettelse af øget mobil datatrafik og mobile bredbåndstjenester og fremme af innovation under hensyntagen til behovet for at undgå skadelig interferens og sikre tjenestens tekniske kvalitet

d) bibeholdelse og udvikling af effektiv konkurrence ved på forhånd at forhindre eller efterfølgende at rette op akkumulering af for mange frekvensressourcer, som skader konkurrencen væsentligt. [Ændring 37]

Artikel 3

Politiske mål

For at fokusere på dette første programs prioriteter samarbejder medlemsstaterne og Kommissionen om at understøtte og nå følgende politiske mål:

a) at allokere tilstrækkelige og egnede frekvensressourcer til mobil datatrafik på mindst 1 200 Mhz inden udgangen af 2015, medmindre andet fremgår af radiofrekvenspolitikprogrammet, for at støtte gennemførelsen af Unionens politiske mål og med henblik på bedst muligt at imødekomme den voksende efterspørgsel efter mobil datatrafik, hvilket giver mulighed for udvikling af kommercielle og offentlige tjenester, under hensyntagen til vigtige mål af almen interesse såsom kulturel mangfoldighed og mediepluralisme [Ændring 38]

b) at bygge bro over den digitale kløft og opfylde målsætningerne i den digitale dagsorden for Europa og sikre, at alle EU-borgere har adgang til bredbånd med en hastighed på ikke mindre end 30 Mbps inden udgangen af 2020 og gøre det muligt for Unionen at have den højeste bredbåndshastighed og størst mulige kapacitet [Ændring 39]

c) at gøre det muligt for Unionen at tage føringen på området for trådløse elektroniske bredbåndskommunikationstjenester ved at frigøre tilstrækkelige yderligere frekvensressourcer i flest mulige omkostningseffektive bånd, således at disse tjenester kan være til rådighed generelt [Ændring 40]

d) at sikre muligheder for både erhvervssektoren og offentlige tjenester ved hjælp af større kapacitet for mobile bredbånd [Ændring 41]

e) at sørge for størst mulig fleksibilitet i frekvensanvendelsen, for at fremme innovation og investeringer gennem en konsekvent overholdelse af principperne om teknologi- og tjenesteneutralitet, der anvendes på samme måde i hele Unionen, således at der sikres lige konkurrencevilkår i hele Europa mellem de teknologiske løsninger, som måtte blive valgt, og gennem en tilstrækkelig forudsigelig regulering at frigøre harmoniserede frekvensbånd for nye avancerede teknologier og at give mulighed for handel med frekvensrettigheder , hvorved der skabes mulighed for etablering af fremtidige fælleseuropæiske tjenester [Ændring 42]

f) at gøre frekvensanvendelsen mere effektiv ved at høste fordelene ved generelle tilladelser og at øge brugen af denne type tilladelser

g) at tilskynde til passiv infrastrukturdeling, hvor denne er forholdsmæssigt afpasset og ikke-diskriminerende, jf. artikel 12 i direktiv 2002/21/EF [Ændring 43]

h) at bibeholde og udvikle reel konkurrence, herunder navnlig inden for elektroniske kommunikationstjenester, ved på forhånd at forhindre eller efterfølgende at rette op på visse økonomiske operatørers akkumulering af for mange radiofrekvenser, som skader konkurrencen væsentligt, ved hjælp af inddragelse af frekvensrettigheder eller ved andre foranstaltninger eller ved at tildele frekvenser på måder, der afhjælper markedsforvridninger [Ændring 44]

i) at mindske opsplitningen af det indre marked og fuldt ud udnytte dets potentiale med henblik på etablering af lige konkurrencevilkår i hele Europa for at fremme økonomisk vækst og udnytte synergieffekter og stordriftsfordele på EU-niveau ved hjælp af en forbedret samordning og harmonisering af de tekniske vilkår for anvendelse af og adgang til frekvensressourcer alt efter, hvad der er relevant ▐ [Ændring 45]

j) at undgå skadelig interferens eller forstyrrelser fra andet radiobølge- eller ikkeradiobølgeudstyr ved at lette udviklingen af standarder, der giver mulighed for fleksibel anvendelse og effektiv udnyttelse af frekvensressourcer, og at øge modtageres modstandsdygtighed over for interferens, under hensyntagen til navnlig den kumulerede virkning af det stigende antal og den øgede tæthed af radiobølgeudstyr og -applikationer

k) fuldt ud at tage hensyn til forskningsresultater certificeret af relevante internationale organisationer vedrørende de potentielle sundhedsskadelige virkninger af befolkningens eksponering for emissioner fra elektromagnetiske felter og anvende dem på en teknologi- og tjenesteneutral måde , når der fastlægges tekniske vilkår for allokeringen af frekvenser [Ændring 46]

l) sikre, at nye forbrugsvarer og teknologier er tilgængelige, for at sikre forbrugernes støtte til overgangen til digital teknologi og en effektiv anvendelse af digitaliseringsdividende [Ændring 47]

m) at reducere Unionens CO2-fodaftryk ved at forøge den tekniske effektivitet af trådløse kommunikationsnet og applikationer. [Ændring 48]

Artikel 4

Øget effektivitet og fleksibilitet

1. Medlemsstaterne vedtager senest den 1. januar 2013 ensartede og passende tilladelses- og allokeringsforanstaltninger med henblik på udviklingen af bredbåndstjenester, jf. direktiv 2002/20/EF, som f.eks. at give berørte operatører, hvor det er muligt og på grundlag af høringer i overensstemmelse med artikel 12, direkte eller indirekte adgang til sammenhængende frekvensblokke på mindst 10 MHz og dermed bane vejen for opnåelse af den størst mulige kapacitet og de højeste bredbåndshastigheder og skabe effektive konkurrencevilkår . [Ændring 49]

2. Medlemsstaterne fremmer i samarbejde med Kommissionen både kollektiv samt delt og ulicenseret frekvensanvendelse. De fremmer desuden udviklingen af aktuelle og nye teknologier såsom geolokaliseringsdatabaser og kognitiv radio, f.eks. i "hvide områder", efter at der er foretaget grundige konsekvensanalyser. Disse konsekvensanalyser udsendes inden tolv måneder efter, at denne afgørelse er trådt i kraft. [Ændring 90]

3. Medlemsstaterne og Kommissionen samarbejder om at udvikle og harmonisere standarderne for radioudstyr og telekommunikationsterminaler og for elektrisk og elektronisk udstyr og net; om nødvendigt sker det på grundlag af standardiseringsmandater, som Kommissionen udsteder til de relevante standardiseringsorganer. Der skal desuden udvises særlig opmærksomhed omkring standarder for udstyr, der anvendes af handicappede, uden at de imidlertid må berøves retten til at anvende ikke-standardiseret udstyr, hvis de foretrækker dette. Effektiv koordinering af frekvensharmonisering og -standardisering vil være særlig vigtigt i denne forbindelse, således at forbrugerne kan anvende frekvensafhængige apparater uden begrænsninger og på hele det indre marked. [Ændring 51]

4. Medlemsstaterne intensiverer F&U-aktiviteter i nye teknologier såsom kognitive teknologier, da udvikling heraf kunne give en merværdi i fremtiden i form af effektiv brug af radiofrekvenser. [Ændring 52]

5. Medlemsstaterne sikrer, at udvælgelsesvilkår og -procedurer fremmer konkurrence og lige konkurrencevilkår i hele Europa, investeringer og en effektiv udnyttelse af frekvensressourcer som et offentligt gode samt sameksistensen mellem nye og eksisterende tjenester og apparater . Medlemsstaterne fremmer endvidere en fortsat effektiv anvendelse af radiofrekvenser for såvel netværk som brugerapplikationer. [Ændring 53]

6. For at undgå en eventuel opsplitning af det indre marked på grund af forskellige udvælgelsesprocedurer og -vilkår for harmoniserede frekvensbånd, der er allokeret til elektroniske kommunikationstjenester og kan omsættes i alle medlemsstater, jf. artikel 9b i direktiv 2002/21/EF, fastsætter Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og i overensstemmelse med nærhedsprincippet bedste praksis og fremmer udveksling af oplysninger om sådanne bånd samt udarbejder retningslinjer for tilladelsesvilkår og -procedurer for sådanne bånd, f.eks. vedrørende infrastrukturdeling og dækningskrav , for at sikre lige konkurrencevilkår i hele Europa opnået via principperne om teknologi- og tjenesteneutralitet . [Ændring 54]

7. ▐ For at sikre en effektiv udnyttelse af frekvensrettigheder og for at undgå hamstring af frekvenser, træffer medlemsstaterne om nødvendigt passende foranstaltninger, herunder i form af økonomiske sanktioner , anvendelse af bonusordninger og tilbagekaldelse af rettigheder, for at modvirke dette. [Ændring 55]

8. Foranstaltningerne som medlemsstaterne skal vedtage i henhold til stk. 1 træffes som supplement til den nært forestående og konkurrencefremmende frigørelse af 900 MHz-båndet i overensstemmelse med direktiv 87/372/EØF. Disse foranstaltninger må ikke afstedkomme diskrimination og fordreje konkurrencen til fordel for operatører, der allerede er dominerende på markedet. [Ændring 56]

Artikel 5

Konkurrence

1. Medlemsstaterne sørger for at fremme reel konkurrence og undgå konkurrencefordrejninger såvel på det indre marked som på specifikke nationale markeder . [Ændring 57]

2. For at kunne opfylde forpligtelserne i stk. 1 fuldt ud og navnlig for at sikre, at konkurrencen ikke fordrejes af nogen tildeling, akkumulering, overdragelse eller ændring af anvendelsesrettigheder til frekvenser, undersøger medlemsstaterne forud for en planlagt frekvenstildeling grundigt, hvorvidt tildelingen kan forventes at reducere eller fordreje konkurrencen på de pågældende mobilmarkeder set i lyset af de eksisterende frekvensrettigheder, der indehaves af relevante markedsoperatører. Hvis frekvenstildelingen kan forventes at fordreje eller reducere konkurrencen, vedtager medlemsstaterne de mest hensigtsmæssige foranstaltninger til at fremme en effektiv konkurrence samt mindst en af følgende foranstaltninger, uden at dette berører anvendelsen af de gældende konkurrenceregler: [Ændring 58]

a) medlemsstaterne kan fastsætte en øvre grænse for mængden af frekvenser, for hvilke der kan tildeles anvendelsesrettigheder til en enkelt ▐ operatør, eller de kan knytte betingelser til anvendelsesrettighederne, f.eks. at der skal gives adgang på engrosniveau , national eller regional roaming, i visse frekvensbånd eller grupper af frekvensbånd med lignende egenskaber, f.eks. frekvensbåndene under 1 GHz, som er allokeret til elektroniske kommunikationstjenester [Ændring 59]

b) medlemsstaterne kan reservere en bestemt del af et frekvensbånd eller en gruppe af frekvensbånd med henblik på tildeling til nye operatører, der ikke tidligere er blevet tildelt frekvenser, eller som er blevet tildelt betydeligt færre frekvenser, for at sikre lige konkurrencevilkår mellem etablerede og nye operatører på mobilmarkedet ved at sikre adgang til lavere frekvensbånd på lige vilkår [Ændring 60]

c) medlemsstaterne kan afvise at tildele nye anvendelsesrettigheder, afvise at tillade nye frekvensanvendelser i bestemte frekvensbånd eller knytte betingelser til en ny tildeling af anvendelsesrettigheder eller til tilladelser til nye anvendelser af frekvenser, hvis der er fare for en akkumulering af frekvensressourcer hos visse økonomiske operatører, og en sådan akkumulering sandsynligvis vil skade konkurrencen væsentligt [Ændring 61]

d) medlemsstaterne kan forbyde eller knytte betingelser til overdragelser af anvendelsesrettigheder til frekvenser, som ikke er underlagt fusionskontrol på nationalt niveau eller EU-niveau, hvis det er sandsynligt, at konkurrencen skades væsentligt

e) medlemsstaterne kan om nødvendigt efterfølgende ændre de bestående rettigheder i overensstemmelse med artikel 14 i direktiv 2002/20/EF for at rette op på en akkumulering af for store frekvensressourcer hos visse økonomiske operatører, som sandsynligvis vil fordreje konkurrencen. [Ændring 62]

3. Ønsker medlemsstaterne at vedtage en af foranstaltningerne i stk. 2, skal dette ske i under indførelse af betingelser i overensstemmelse med de procedurer for indførelse eller fravigelse af sådanne betingelser, hvad angår anvendelsesrettigheder til frekvens, der er fastsat i direktiv 2002/20/EF. [Ændring 63]

4. Medlemsstaterne sikrer, at tilladelses- og udvælgelsesprocedurerne ikke trækker i langdrag, er ikke-diskriminerende og ▐ fremmer reel konkurrence, ved at forhindre ethvert potentielt konkurrencebegrænsende resultat til gavn for EU-borgere og -forbrugere . [Ændring 64]

Artikel 6

Frekvenser til trådløs bredbåndskommunikation

1. Uden at dette berører principperne om tjeneste- og teknologineutralitet, træffer medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at der er adgang til tilstrækkelige harmoniserede frekvensressourcer til dæknings- og kapacitetsformål i Unionen, således at Unionen kan opnå den højeste bredbåndshastighed i verden, og således at trådløse applikationer sammen med en europæisk førerstilling inden for nye tjenester kan yde et bidrag til den økonomiske vækst og gøre det muligt at realisere målet om, at alle borgere skal have bredbåndsadgang med hastigheder på ikke under 30 Mbps i 2020. [Ændring 65]

2. Medlemsstaterne stiller senest den 1. januar 2012 de frekvensbånd , der er udpeget ved beslutning 2008/477/EF (2,5–2,69 GHz), 2008/411/EF (3,4–3,8 GHz) og 2009/766/EF (900/1 800 MHz) til rådighed med henblik på at fremme en bredere adgang til trådløse bredbåndstjenester til gavn for EU-borgere og forbrugere, uden at dette berører eksisterende og fremtidige anvendelser af andre tjenester, der har samme adgang til disse frekvensressourcer på de vilkår, som er angivet i de nævnte kommissionsbeslutninger . [Ændring 66]

3. Medlemsstaterne tilskynder udbyderne af elektroniske kommunikationstjenester til løbende at opdatere deres net med den nyeste, mest effektive teknologi med henblik på at skabe deres egne dividender. [Ændring 67]

4. Medlemsstaterne stiller senest den 1. januar 2013 800 MHz-båndet til rådighed for elektroniske kommunikationstjenester i tråd med de harmoniserede tekniske vilkår, der er fastsat i medfør af beslutning nr. 676/2002/EF. I ekstraordinære tilfælde, der er behørigt begrundet i tekniske og historiske forhold , kan Kommissionen godkende specifikke fritagelser frem til udgangen af 2015 på grundlag af en behørigt begrundet ansøgning fra den berørte medlemsstat . Såfremt adgangen til båndet yderligere hindres af problemer med grænseoverskridende frekvenssamordning med et eller flere tredjelande, kan Kommissionen godkende ekstraordinære fritagelser fra år til år, indtil sådanne hindringer er fjernet. I overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 2002/21/EF følger Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne nøje anvendelsen af frekvenser under 1 GHz og vurderer, om det er muligt at frigøre yderligere frekvenser og stille dem til rådighed ▐. [Ændring 68]

5. Kommissionen opfordres til i samarbejde med medlemsstaterne at iværksætte foranstaltninger på et hensigtsmæssigt niveau for at opnå yderligere harmonisering og en mere effektiv udnyttelse af 1,5 GHz-båndet og af 2,3 GHz-båndet til trådløse bredbåndstjenester.

Kommissionen overvåger løbende kapacitetsbehovet for trådløse bredbåndstjenester og vurderer i samarbejde med medlemsstaterne behovet for at harmonisere yderligere frekvensbånd, såsom 700MHz-båndet, senest den 1. januar 2015. Denne vurdering skal tage hensyn til udviklingen af frekvensteknologier, erfaringer med nye tjenester på markedet, de eventuelle fremtidige behov for jordbaseret radio- og tv-transmission og manglende frekvenser i andre bånd, som er tilstrækkelige til at opnå trådløs bredbåndsdækning.

Medlemsstaterne kan, hvis det er relevant, sikre, at der for de direkte omkostninger i forbindelse med omstilling eller reallokering af frekvensanvendelsen ydes en tilstrækkelig kompensation i henhold til national ret. [Ændring 69]

6. Kommissionen sørger i samarbejde med medlemsstatern e for, at der opmuntres til at udbyde adgang til bredbåndstjenester i 800 MHz-båndet i tyndt befolkede områder, f.eks. ved at pålægge en forpligtelse til dækning opnået i henhold til principperne om teknologi- og tjenesteneutralitet .

Medlemsstaterne undersøger i samarbejde med Kommissionen , hvordan det kan sikres, og træffer i givet fald tekniske og reguleringsmæssige foranstaltninger til at sikre, at frigørelse af frekvenser i 800 MHz-båndet ikke er til ulempe for PMSE-brugere (programme making and special events). [Ændring 70]

7. Kommissionen vurderer i samarbejde med medlemsstaterne, om det er muligt at udvide allokeringerne af sendefrekvenser på et ulicenseret grundlag til systemer med trådløs adgang, herunder radiobaserede lokalnet, der er oprettet ved beslutning 2005/513/EF, til hele 5 GHz-båndet.

Kommissionen opfordres til at forfølge den vedtagne dagsorden for harmonisering i de relevante internationale fora, navnlig ITU's verdensomspændende radiokonferencer. [Ændring 71]

8. Kommissionen opfordres til hurtigst muligt at vedtage passende foranstaltninger i medfør af artikel 9b, stk. 3, i direktiv 2002/21/EF for at sikre, at medlemsstaterne inden for Unionen tillader handel med anvendelsesrettigheder for de harmoniserede frekvensbånd 790–862 MHz, 880–915 MHz, 925–960 MHz, 1 710–1 785 MHz, 1 805–1 880 MHz, 1 900–1 980 MHz, 2 010–2 025 MHz, 2 110–2 170 MHz, 2,5–2,69 GHz og 3,4–3,8 GHz og andre yderligere dele af frekvensressourcerne, der frigøres til mobile tjenester, uden at dette berører den eksisterende og fremtidige udbredelse af andre tjenester, der har lige adgang til disse frekvenser på de betingelser, der er angivet i Kommissionens vedtagne beslutninger i henhold til beslutning nr. 676/2002/EF . [Ændring 72]

9. For at sikre, at alle borgere får adgang til avancerede digitale tjenester, herunder bredbåndstjenester, navnlig i yderområder og tyndt befolkede områder, kan medlemsstaterne og Kommissionen undersøge , om der er tilstrækkelige frekvenser til rådighed til at udbyde satellitbaserede bredbåndstjenester med internetadgang . [Ændring 73]

10. Medlemslandene undersøger i samarbejde med Kommissionen muligheden for at sprede adgangen til og brugen af picoceller og femtoceller. De tager fuldt hensyn til potentialet i disse mobilbasestationer og i delt og ulicenseret frekvensanvendelse til at udgøre grundlaget for trådløse netværk, der kan være af afgørende betydning for at bygge bro over den digitale kløft. [Ændring 92]

Artikel 7

Frekvensressourcer til andre politikker for trådløs kommunikation

For at støtte den fremtidige udvikling af innovative audiovisuelle medietjenester og andre tjenester for EU-borgere og i betragtning af de samfundsøkonomiske fordele ved et digitalt indre marked sikrer medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen, at der er tilstrækkelige frekvensressourcer til rådighed for satellitbaseret og landbaseret levering af disse tjenester. [Ændring 75]

Artikel 8

Frekvensressourcer til andre specifikke EU-politikker [Ændring 76]

1. Medlemsstaterne og Kommissionen sikrer, at der er tilgængelige frekvenser, og beskytter frekvenser, som er nødvendige for at overvåge jordens atmosfære og overflade, og som giver mulighed for udvikling og udnyttelse af rumbaserede applikationer og forbedring af transportsystemer, herunder navnlig frekvenser til det globale civile navigationssatellitsystem Galileo, til programmet for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) og til intelligente transportsikkerheds- og transportstyringssystemer.

2. I samarbejde med medlemsstaterne gennemfører Kommissionen undersøgelser og ser på mulighederne for at udforme tilladelsesordninger, som kan bidrage til gennemførelsen af en strategi for lave kulstofemissioner via energibesparende anvendelse af frekvenser og ved at stille frekvenser til rådighed for trådløse teknologier med et potentiale for at øge energibesparelsen og -effektiviteten for andre forsyningsnet som f.eks. vandforsyningsnet , herunder "intelligente" energinet og målere. [Ændring 77]

3. ▐ Kommissionen sikrer , at der er tilstrækkelige frekvensressourcer til rådighed på harmoniserede vilkår og i harmoniserede bånd til civilbeskyttelse og katastrofehjælp og til at træffe foranstaltninger for at understøtte udviklingen af sikkerhedstjenester og den frie bevægelighed af dermed beslægtede tjenester og til udviklingen af innovative indbyrdes kompatible løsninger i forbindelse med ▐ civilbeskyttelse og katastrofehjælp. For at sikre en effektiv frekvensudnyttelse undersøger Kommissionen muligheden for, at civilbeskyttelse og katastrofehjælp kan udnytte militære frekvenser. [Ændring 78]

4. Medlemsstaterne og Kommissionen gennemgår frekvensbehovene til forskningsformål og samarbejder med forskersamfundet og det akademiske miljø, de udpeger en række forsknings- og udviklingsinitiativer og innovative applikationer med en potentielt stor samfundsøkonomisk virkning og/eller stort investeringspotentiale og forbereder en tilstrækkelig stor allokering af frekvenser til sådanne applikationer på harmoniserede tekniske vilkår med den mindst mulige administrative byrde. [Ændring 79]

5. Medlemsstaterne søger i samarbejde med Kommissionen at finde et mindste sæt af harmoniserede kernebånd til PMSE i Unionen i overensstemmelse med Unionens målsætning om at forbedre gennemførelsen af det indre marked og adgangen til kultur. Disse harmoniserede bånd skal befinde sig på 1GHz eller højere frekvenser. [Ændring 80]

6. Medlemsstaterne og Kommissionen sikrer, at der er tilgængelige frekvenser for RFID (radiofrekvensidentifikation) og andre trådløse kommunikationsteknologier i tilknytning til tingenes internet, og arbejder hen imod standardisering af frekvensallokeringen til kommunikation i forbindelse med tingenes internet på tværs af medlemsstaterne. [Ændring 81]

Artikel 9

Oversigt over og overvågning af nuværende anvendelser og kommende frekvensbehov

1. Kommissionen opretter en oversigt over den samlede nuværende radiofrekvensanvendelse, til hvis formål medlemsstaterne ▐ tilvejebringer alle nødvendige faktuelle data.

Medlemsstaternes tilvejebragte oplysninger skal være tilstrækkeligt detaljerede til at gøre det muligt i henhold til oversigten at vurdere effektiviteten af frekvensanvendelsen og identificere eventuelle kommende muligheder for frekvensharmonisering med henblik på at støtte Unionens politikker .

Som et indledende skridt skal oversigten omfatte frekvenser i frekvensintervallet 300 MHz til 6 GHz, som skal efterfølges af frekvenser fra 6 GHz op til 70 GHz .

Medlemsstaterne giver om nødvendigt, oplysninger på et licensspecifikt grundlag, der omfatter brugere i både handelssektoren og den offentlige sektor, med forbehold af tilbageholdelsen af forretningsmæssigt følsomme og fortrolige oplysninger. [Ændring 82]

2. Den i stk. 1 omhandlede oversigt skal på grundlag af klart definerede og gennemsigtige kriterier og metoder gøre det muligt at vurdere de nuværende frekvensanvendelsers tekniske effektivitet og at identificere ineffektive teknologier og applikationer, ikkeanvendte eller ineffektivt anvendte frekvensressourcer og muligheder for frekvensdeling på grundlag af gennemsigtige, klare og i fællesskab definerede vurderingskriterier og -metoder . Den skal desuden sikre, at der, når frekvensanvendelsen ikke er optimal, træffes de nødvendige foranstaltninger med henblik på at maksimere effektiviteten. I oversigten tages der hensyn til kommende frekvensbehov , herunder langsigtede frekvensbehov, på grundlag af efterspørgslen fra forbrugere , samfund, virksomheder og operatører og til mulighederne for at imødekomme behovene. [Ændring 83]

3. Den i stk. 1 omhandlede oversigt skal redegøre for de forskellige typer frekvensanvendelser hos både private og offentlige brugere og hjælpe med at identificere frekvensbånd, der kunne tildeles eller omfordeles, så de udnyttes mere effektivt, fremmer innovationen og øger konkurrencen i det indre marked til gavn for både private og offentlige brugere, samtidig med at der tages hensyn til eventuelle positive og negative virkninger for de nuværende brugere af de pågældende frekvensbånd.

4. Oversigten skal endvidere omfatte en rapport om de foranstaltninger, medlemsstaterne har truffet for at gennemføre afgørelser på EU-plan om harmonisering og udnyttelse af de specifikke frekvensbånd. [Ændring 84]

Artikel 10

Internationale forhandlinger

1. Unionen deltager i internationale forhandlinger vedrørende frekvensspørgsmål med henblik på at forsvare sine interesser og handler og sikre, at Unionen har en fælles holdning, i overensstemmelse med EU-lovgivningen om bl.a. principperne for Unionens interne og eksterne kompetencer. [Ændring 85]

2. Medlemsstaterne sikrer, at internationale aftaler, som de er part i inden for rammerne af ITU, er i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning og navnlig med de relevante regler og principper i Unionens rammelovgivning om elektronisk kommunikation.

3. Medlemsstaterne sikrer, at internationale forskrifter tillader fuld udnyttelse af frekvensbånd til de formål, som de er udpeget til i henhold til EU-lovgivningen, og at der er tilstrækkeligt med egnede beskyttede frekvenser til rådighed til gennemførelsen af Unionens sektorpolitikker. [Ændring 86]

4. Med henblik på at løse problemer i forbindelse med frekvenssamordning, som ellers ville forhindre medlemsstaterne i at opfylde deres forpligtelser i henhold til EU-lovgivningen om frekvenspolitik og frekvensforvaltning, yder Unionen ▐ medlemsstaterne politisk og teknisk bistand i deres bilaterale og multilaterale forhandlinger med tredjelande, navnlig EU-nabolande, herunder kandidat- og potentielle kandidatlande ▐. Unionen støtter også tredjelandes indsats for at gennemføre frekvensforvaltning, som er kompatibel med Unionens, med sigte på at forsvare Unionens frekvenspolitiske mål. [Ændring 87]

5. I forhandlinger med tredjelande er medlemsstaterne bundet af deres forpligtelser i henhold til EU-lovgivningen. Ved underskrift eller anden accept af en hvilken som helst international forpligtelse om frekvensressourcer sørger medlemsstaterne for, at deres underskrift eller enhver anden form for accept ledsages af en fælles erklæring om, at de gennemfører sådanne internationale aftaler eller forpligtelser i overensstemmelse med deres forpligtelser i henhold til traktaterne.

Artikel 11

Samarbejde mellem forskellige organer

1. Kommissionen og medlemsstaterne samarbejder om at forbedre de nuværende institutionelle rammer for at fremme samordning af frekvensforvaltningen på EU-niveau, herunder i spørgsmål, som direkte berører to eller flere medlemsstater, med henblik på at videreudvikle det indre marked og sikre, at Unionens frekvenspolitiske mål nås fuldt ud. De tilstræber at fremme Unionens frekvenspolitiske interesser uden for Unionen, jf. artikel 10.

2. Kommissionen og medlemsstaterne sørger for, at standardiseringsorganerne, CEPT og Kommissionens Fælles Forskningscenter arbejder tæt sammen i alle tekniske spørgsmål, når det er nødvendigt for at sikre en effektiv udnyttelse af frekvensressourcerne. Med dette mål for øje sikrer de, at der er sammenhæng mellem frekvensforvaltning og standardisering til gavn for udviklingen af det indre marked.

Artikel 12

Offentlige høringer

Når det er relevant, tilrettelægger Kommissionen offentlige høringer for at indsamle synspunkter fra alle interesseparter og fra offentligheden generelt om anvendelsen af frekvensressourcer i Unionen.

Artikel 13

Rapportering

Inden den 31. december 2015 foretager Kommissionen en undersøgelse af anvendelsen af radiofrekvenspolitikprogrammet . Kommissionen aflægger hvert år beretning til Europa-Parlamentet og Rådet om udførte aktiviteter og vedtagne foranstaltninger i henhold til denne afgørelse. [Ændring 88]

Artikel 14

Anmeldelse

Medlemsstaterne anvender disse politiske retningslinjer og mål fra den 1. juli 2015, medmindre andet er angivet i de foregående artikler.

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen alle de oplysninger, der er nødvendige med henblik på at evaluere anvendelsen af denne afgørelse.

Artikel 15

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i På Europa-Parlamentets vegne Formand På Rådets vegne Formand

(1) EUT C 107 af 6.4.2011, s. 53.

(2) Europa-Parlamentets holdning af 11.5.2011.

(3) EFT L 108 af 24.4.2002, s. 33.

(4) EFT L 91 af 7.4.1999, s. 10.

(5) EFT L 108 af 24.4.2002, s. 7.

(6) EFT L 108 af 24.4.2002, s. 21.

(7) EUT L 337 af 18.12.2009, s. 37.

(8) EFT L 108 af 24.4.2002, s. 1.

(9) KOM(2010)0245.

(10) EFT L 196 af 17.7.1987, s. 85.

(11) EUT L 129 af 17.5.2007, s. 67.

(12) Kommissionens beslutning 2008/477/EF af 13. juni 2008 om harmonisering af 2 500 - 2 690 MHz-båndet for landbaserede systemer, som kan levere elektroniske kommunikationstjenester i Fællesskabet (EUT L 163 af 24.6.2008, s. 37).

(13) Kommissionens beslutning 2008/411/EF af 21. maj 2008 om harmonisering af 3 400 - 3 800 MHz-båndet for jordbaserede systemer, der kan levere elektroniske kommunikationstjenester i Fællesskabet (EUT L 144 af 4.6.2008, s. 77).

(14) Kommissionens beslutning 2009/766/EF af 16. oktober 2009 om harmonisering af 900 MHz-båndet og 1 800 MHz-båndet for landbaserede systemer, som kan levere fælleseuropæiske elektroniske kommunikationstjenester i Fællesskabet (EUT L 274 af 20.10.2009, s. 32).

(15) EUT L 274 af 20.10.2009, s. 25.

(16) EUT L 117 af 11.5.2010, s. 95.

(17) EUT L 308 af 24.11.2009, s. 24.

(18) Kommissionens beslutning 2005/513/EF af 11. juli 2005 om samordnet anvendelse af frekvensressourcer i 5 GHz-båndet med sigte på indførelse af trådløse adgangssystemer, herunder radiobaserede lokalnet (WAS/RLANs) (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 22).

(19) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

(20) EFT L 199 af 30.7.1999, s. 59.

(21) EFT L 138 af 28.5.2002, s. 1.

(22) EUT L 246 af 20.7.2004, s. 1.

(23) EUT L 276 af 20.10.2010, s. 1.