Forslag til RAADETS FORORDNING om Det Europaeiske Genopbygningsagentur

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

INDLEDNING

Denne begrundelse vedroerer to forslag til forordning, som forelaegges Raadet med henblik paa vedtagelse:

- Et forslag til forordning om bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Forbundsrepublikken Jugoslavien.

- Et forslag til forordning om Det Europaeiske Genopbygningsagentur.

Forslaget til forordning om bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Forbundsrepublikken Jugoslavien

1. EN FAELLES RETLIG RAMME

I december 1999 vedtog Kommissionen en meddelelse [1] om den fremtidige bistand til de vestlige Balkanstater. I denne meddelelse oplyste Kommissionen, at den agtede at forelaegge Raadet et forslag til et nyt retsgrundlag for bistanden til det vestlige Balkan [2].

[1] KOM(1999) 661 endelig.

[2] Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Forbundsrepublikken Jugoslavien.

Et af formaalene med dette forslag er at skabe én retlig ramme for bistanden til regionen. I oejeblikket gennemfoeres bistanden til nogle af disse lande i henhold til OBNOVA-forordningen, medens andre lande modtager bistand i henhold til PHARE-forordningen. I nogle tilfaelde finder begge forordninger anvendelse paa ét og samme land.

Den samtidige anvendelse af to retsgrundlag, PHARE og OBNOVA, der hver benytter egne forvaltnings- og styringsprocedurer, har givet anledning til et stort antal operationelle problemer, som med rette er paatalt af Europa-Parlamentet og Revisionsretten. Desuden er der fastsat nye retningslinjer for at tilpasse PHARE-programmet efter den nye udvidelses prioritering. Dette program passer saaledes ikke laengere sammen med bistanden til det vestlige Balkan.

Dette forslag til forordning udgoer saaledes en faelles retlig ramme for bistanden til de paagaeldende fem lande. Ved forordningen ophaeves forordning (EF) nr. 1628/96 (OBNOVA) og de bestemmelser i bilaget til forordning (EOEF) nr. 3906/89 (PHARE), der vedroerer de paagaeldende lande i regionen.

Faellesskabets bistand paa andre omraader og paa basis af andre forordninger skal supplere og afstemmes med bistanden i henhold til denne forordning. Det gaelder foelgende former for bistand, som ikke indgaar i den fremtidige forordning: humanitaer bistand, visse foranstaltninger til fordel for demokrati inden for rammerne af forordning (EF) nr. 976/1999 af 20. april 1999 og ekstraordinaer makrooekonomisk bistand.

2. FORSLAGETS VIGTIGSTE BESTANDDELE

- Bistandens maalsaetninger

"Stabiliserings- og associeringsprocessen, som tilbyder alle lande i regionen en "vej til Europa", er kernen i EU's politik paa Balkan. Denne proces, der foerer til formelle aftalemaessige forbindelser med EU i form af en stabiliserings- og associeringsaftale, omfatter bistand og samarbejde paa det oekonomiske og finansielle omraade, politisk dialog, oeget samhandel, herunder oprettelse af et frihandelsomraade, tilnaermelse til EU's lovgivning og praksis og samarbejde paa saadanne omraader som retlige og indre anliggender" [3].

[3] Rapport om det vestlige Balkan til Det Europaeiske Raad i Lissabon fra generalsekretaeren/den hoejtstaaende repraesentant sammen med Kommissionen.

Det Europaeiske Raad bekraeftede paa moedet den 23.-24. marts 2000 i Lissabon, at dets overordnede maal fortsat er at integrere landene i regionen mest muligt i Europas generelle politiske og oekonomiske udvikling. Desuden bekraeftede Det Europaeiske Raad, at stabiliserings- og associeringsprocessen er kernen i dets politik paa Balkan.

I henhold til den fremtidige forordning vil hovedformaalet med bistanden vaere at stoette modtagerlandenes deltagelse i stabiliserings- og associeringsprocessen og et taet regionalt samarbejde.

Som led i denne proces skal modtagerlandene indrette deres politiske, oekonomiske og institutionelle udvikling efter de vaerdier og modeller, der danner grundlag for Den Europaeiske Union: demokrati, respekt for menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder, retsstat og markedsoekonomi.

Det forudsaetter, at bistanden (investeringer og institutionsopbygning) koncentreres om udvikling og modernisering af institutioner og forvaltninger med det formaal at styrke demokratiet, retsstaten og respekten for menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder.

Bistanden vil desuden have til formaal at sikre de paagaeldende institutioner og forvaltninger den kompetence, der er noedvendig for at kunne ivaerksaette og foere en oekonomisk politik og samfundspolitik, der baseres paa reformer med det sigte at indfoere markedsoekonomi.

Bistanden vil ogsaa kunne anvendes til at fremme tilpasningen af de paagaeldende landes lovgivning efter Det Europaeiske Faellesskabs lovgivning. Dette er en vigtig faktor i bestraebelserne for at tilnaerme disse lande til Den Europaeiske Union.

Genopbygning og flygtninges tilbagevenden vil stadig vaere en hoejtprioriteret opgave i de omraader, hvor der fortsat er behov derfor. Men denne bistand maa ikke adskilles fra modtagerlandenes oekonomiske og institutionelle udvikling.

- Planlaegning

Som hovedregel vil bistanden blive ydet som led i nationale programmer og programmer med flere stoettemodtagere.

Nationale programmer

Planlaegningen vil i videst mulig udstraekning finde sted med modtagernes deltagelse inden for rammerne af en dialog og et partnerskab.

Partnerskabet vil give mulighed for sammen med modtagerlandene at gennemgaa reformprogrammer for hoejtprioriterede sektorer. Bistanden haenger uadskilleligt sammen med disse reformer, og den vil blive programmeret med det formaal at ledsage og stoette disse.

Programmer med flere stoettemodtagere

Nogle omraader saasom toldsamarbejde, handel og retlige og indre anliggender vil kunne goeres til genstand for programmer, som bidrager til at samle regionens lande om regionale initiativer, bl.a. hvad angaar aspekter med tilknytning til graenseoverskridende kriminalitet og forebyggelse af ulovlig virksomhed.

- Komitologi

I henhold til Raadets afgoerelse 1999/468/EF skal Kommissionen bistaas af et forvaltningsudvalg. Der er tale om samme type udvalg som det, der i oejeblikket bistaar Kommissionen med PHARE- og OBNOVA-programmernes gennemfoerelse.

I oejeblikket afgiver Forvaltningsudvalget i OBNOVA-programmets regi sin udtalelse om finansieringsafgoerelser til et beloeb af mere end 5 mio. EUR. Dette beloeb blev fastsat i 1998 i forbindelse med en aendring af forordning (EF) nr. 1628/96 og havde til formaal at goere sagsbehandlingen hurtigere. For at fremskynde sagsbehandlingen yderligere forhoejes dette beloeb til 10 mio. EUR.

Beloebet vil kunne revideres i fremtiden, hvis der f.eks. foretages en harmonisering mellem de forskellige programmer for eksterne bistand.

Desuden vedtages der efter komotologiproceduren generelle operationelle retningslinjer for gennemfoerelsen af denne forordning.

- Krav til ansoegerlandene

I henhold til artikel 3 i forslaget til forordning udgoer "respekten for de demokratiske principper og retsstaten samt respekten for menneskerettighederne, mindretallenes rettigheder og de grundlaeggende frihedsrettigheder ....... en forhaandsbetingelse for at kunne modtage bistand". Hvis disse principper ikke respekteres, kan Raadet paa forslag af Kommissionen traeffe egnede foranstaltninger.

Ud over dette krav vil der blive fastsat andre betingelser af politisk karakter, bl.a. dem, som Raadet fastsatte i sine konklusioner af 29. april 1997 vedroerende bl.a. visse typer bistand (forpligtelser med hensyn til demokratiske og oekonomiske reformer osv.).

Det omfang, hvori disse betingelser overholdes, vil blive gjort til genstand for en dialog med de beroerte myndigheder. Som led i denne dialog vil der baade blive gjort rede for Den Europaeiske Unions forventninger paa disse omraader, foretaget en vurdering af de beroerte myndigheders engagement og ansporet til uddybning fra disses side af de foranstaltninger, der traeffes for at opfylde disse betingelser. Overholdelsen af betingelserne vil blive evalueret, og denne evaluering vil have betydning for den bistand, der vil kunne ydes i henhold til forordningen.

Disse krav skal spille en ansporende rolle som led i en dialog med de beroerte myndigheder til stoette for stabiliserings- og associeringsprocessen, som skal have en integrationsfremmende maalsaetning.

Hvis staten ikke lever op til kravene i artikel 3 i forslaget, og hvis overholdelsen af de politiske betingelser, der gaelder for bistanden (april 1999), ikke naar en bestemt taerskel, der anses for minimal, kan bistanden ydes direkte til lokale og regionale myndigheder eller til foederative instanser eller andre instanser.

Forslaget til forordning om Det Europaeiske Genopbygningsagentur

Det Europaeiske Genopbygningsagentur blev oprettet ved forordning (EF) nr. 2454/1999 af 15. november 1999 om aendring af forordning (EF) nr. 1628/96, som udgoer retsgrundlaget for ivaerksaettelsen af bistanden i henhold til OBNOVA-forordningen.

Ved forslaget til forordning om bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Forbundsrepublikken Jugoslavien ophaeves forordning (EF) nr. 1628/96.

Bestemmelserne om oprettelse og drift af Det Europaeiske Genopbygningsagentur boer derfor optages i en ny forordning, ligesom der skal foretages visse mindre aendringer, der er noedvendige af hensyn til den nye forordning om bistanden.

2000/0112 (CNS)

Forslag til RAADETS FORORDNING om Det Europaeiske Genopbygningsagentur

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 308,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [14],

[14] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [15], og

[15] EFT C

ud fra foelgende betragtninger:

(1) Bistanden til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien er i alt vaesentligt blevet ivaerksat i henhold til Raadets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 [16], senest aendret ved forordning (EF) nr. 2454/1999 [17] og Raadets forordning (EF) nr. 3906/89 [18], senest aendret ved forordning (EF) nr. 1266/1999 [19].

[16] EFT L 204 af 14.8.1996, s. 1.

[17] EFT L 299 af 20.11.1999, s. 1.

[18] EFT L 375 af 23.12.1989, s. 11.

[19] EFT L 161 af 26.6.1999, s. 68.

(2) Ved forordning (EF) nr. 1628/96, som aendret ved forordning (EF) nr. 2454/99, blev Det Europaeiske Genopbygningsagentur oprettet, og samme forordning udgoer retsgrundlaget derfor.

(3) Raadet udstedte den [datoen for udstedelsen af CARDS] [CARDS] forordningen, som udgoer et faelles retsgrundlag for bistanden til disse lande, og ved hvilken forordning (EF) nr. 1628/96 ophaeves.

(4) Bestemmelserne om oprettelse og drift af Det Europaeiske Genopbygningsagentur boer derfor optages i en ny forordning og tilpasses efter forordning [CARDS].

(5) Traktaten indeholder ikke anden hjemmel for vedtagelsen af denne forordning end artikel 308 -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. For saa vidt angaar bistanden i henhold til artikel 1 i forordning [CARDS], kan Kommissionen i foerste omgang i Kosovo og derefter, naar forholdene goer det muligt, i andre dele af Forbundsrepublikken Jugoslavien delegere gennemfoerelsen deraf til et agentur.

I dette oejemed oprettes Det Europaeiske Genopbygningsagentur, i det foelgende benaevnt "Agenturet", med den opgave at gennemfoere den bistand, der er omhandlet i foerste afsnit.

2. Afgoerelserne om udvidelse af Agenturets aktiviteter til andre dele af Forbundsrepublikken Jugoslavien end Kosovo, herunder fastlaeggelsen af de instanser, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i forordning [CARDS], vedtages af Raadet med kvalificeret flertal paa forslag af Kommissionen. Paa grundlag af denne afgoerelse kan Agenturet oprette andre operative centre.

Artikel 2

1. For at naa det i artikel 1 omhandlede maal udfoerer Agenturet inden for rammerne af den kompetence, der er tillagt det, og i overensstemmelse med de af Kommissionen trufne afgoerelser foelgende arbejdsopgaver:

a) Indsamling, analyse og oversendelse til Kommissionen af oplysninger om:

i) skader, behov med tilknytning til genopbygning og flygtninges tilbagevenden og foranstaltninger, der er truffet paa dette omraade af regeringer, lokale og regionale myndigheder og verdenssamfundet

ii) paatraengende behov i de beroerte befolkninger under hensyn til de stedfundne fordrivelser og mulighederne for, at disse befolkninger kan vende tilbage

iii) hoejtprioriterede sektorer og geografiske zoner, som kraever hastebistand fra verdenssamfundet.

b) Udarbejdelse og fremlaeggelse for Kommissionen til vedtagelse i henhold til artikel 8, stk. 2, i (CARDS)-forordningen af projekter og programmer for genopbygning af og flygtninges tilbagevenden til Kosovo.

c) Sikring af ivaerksaettelsen af den i artikel 1 omhandlede bistand, i videst mulig udstraekning i samarbejde med lokalbefolkningen og i hvert enkelt tilfaelde, hvor det er noedvendigt, med deltagelse af operatoerer udvalgt efter afholdelse af udbud. Med henblik herpaa kan Kommissionen paalaegge Agenturet at traeffe alle foranstaltninger, der er noedvendige for programmernes gennemfoerelse, herunder:

i) udarbejdelse af opgavebeskrivelser

ii) forberedelse og vurdering af udbud

iii) undertegnelse af kontrakter

iv) indgaaelse af finansieringsaftaler

v) tildeling af ordrer i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning

vi) vurdering af projekter

vii) kontrol med projekternes gennemfoerelse

viii) betalinger.

2. Uden at det beroerer de foranstaltninger, der eventuelt samfinansieres i henhold til den kompetence, som ved artikel 1 er tillagt Agenturet, kan Agenturet forestaa gennemfoerelsen af programmer for genopbygning og flygtninges tilbagevenden, som medlemsstaterne og andre donorer paalaegger det at gennemfoere, bl.a. som led i det samarbejde, der er indfoert mellem Kommissionen og Verdensbanken, de internationale finansielle institutioner og EIB.

Foelgende betingelser skal vaere overholdt i forbindelse med denne gennemfoerelse:

a) de paagaeldende finansieringer skal fuldt ud sikres af disse andre donorer

b) de paagaeldende finansieringer skal omfatte daekning af de deraf foelgende driftsomkostninger

c) de paagaeldende opgavers varighed skal vaere forenelig med den tidsplan, der i artikel 13 er fastsat for Agenturets nedlaeggelse.

Artikel 3

Agenturet er en juridisk person. Det har i samtlige medlemsstater den videstgaaende rets- og handleevne, som indroemmes juridiske personer i den nationale lovgivning; det kan blandt andet erhverve eller afhaende fast ejendom og loesoere og optraede i retten som part i en sag. Det er en ikke-udbyttegivende institution.

Agenturets operative center, der nyder udbredt forvaltningsmaessig autonomi, etableres i foerste omgang i Pristina med henblik paa indledning af genopbygningsarbejdet i Kosovo med stoette fra Agenturets generelle tjenester, der etableres i dets hovedsaede i Thessaloniki.

Artikel 4

1. Agenturet ledes af en direktion bestaaende af en repraesentant for hver medlemsstat og to repraesentanter for Kommissionen.

2. Medlemsstaternes repraesentanter udpeges af de beroerte medlemsstater. Disse udpeger dem paa grundlag af kvalifikationer og erfaringer, der er relevante for Agenturets virksomhed.

En af Kommissionens to repraesentanter er medlem af Kommissionen.

3. Repraesentanternes mandat gaelder i tredive maaneder.

4. Kommissionen varetager formandskabet for direktionen. I almindelighed er et medlem af Kommissionen formand. Formanden deltager ikke i afstemningerne.

5. EIB udpeger en observatoer uden stemmeret.

6. Direktionen fastsaetter selv sin forretningsorden.

7. Medlemsstaternes repraesentanter og Kommissionen har hver én stemme i direktionen.

Direktionen traeffer sine afgoerelser med et flertal paa to tredjedele af sine medlemmer.

8. Direktionen fastsaetter med enstemmighed Agenturets sprogordning.

9. Formanden indkalder direktionen til moede én gang om maaneden. Han indkalder den ogsaa til moede, hvis Agenturets direktoer eller mindst et simpelt flertal af dets medlemmer anmoder derom.

10. Paa grundlag af et udkast fremlagt af Agenturets direktoer undersoeger direktionen i samraad med Kommissionen senest den 30. november hvert aar det foreloebige udkast til arbejdsprogram for det efterfoelgende aar. Arbejdsprogrammet vedtages i begyndelsen af det enkelte regnskabsaar. Programmet kan efter samme procedure tilpasses i loebet af regnskabsaaret, hvis der er behov derfor, bl.a. for at tage hensyn til de programmer, som Kommissionen har vedtaget.

Foranstaltningerne i det aarlige arbejdsprogram ledsages af et overslag over de noedvendige udgifter.

11. Direktionen fastsaetter de principper, der er noedvendige af hensyn til genopbygnings programmernes gennemfoerelse. Paa forslag af direktoeren traeffer direktionen afgoerelse om de vigtigste spoergsmaal med tilknytning til Agenturets virke, bl.a.:

a) udkast til programmer, som skal forelaegges Kommissionen

b) bestemmelser om vurdering og tilfredsstillende gennemfoerelse af projekter

c) forslag til andre donorers programmer, som Agenturet eventuelt kan gennemfoere

d) fastlaeggelse sammen med den midlertidige myndighed, der har ansvaret for administrationen af Kosovo, af den fleraarige aftalemaessige ramme for ivaerksaettelsen af den bistand, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, i forordning [CARDS] og vedtaget i henhold til artikel 8, stk. 2, i samme forordning

e) finpudsning, eventuel tilpasning og ivaerksaettelse af projekter

f) tilstedevaerelse i direktionen af repraesentanter med observatoerstatus for de lande og organisationer, som betror Agenturet at gennemfoere deres programmer.

12. Direktionen fastlaegger principperne for indgaaelse af kontrakter efter afholdelse af udbud.

13. Direktionen forelaegger senest den 31. marts hvert aar Kommissionen et udkast til rapport om Agenturets virksomhed i det foregaaende aar og finansieringen deraf.

Kommissionen vedtager aarsrapporten og fremlaegger den for Europa-Parlamentet og Raadet.

Artikel 5

1. Agenturets direktoer udpeges af direktionen paa forslag af Kommissionen for en periode paa tredive maaneder. Hans ansaettelsesforhold kan bringes til afslutning efter samme procedure.

Direktoeren har foelgende arbejdsopgaver:

a) forberedelse og tilrettelaeggelse af direktionens arbejde, herunder forberedelse af udkastet til Agenturets arbejdsprogram

b) den daglige administration af Agenturet

c) udarbejdelse af indtaegts- og udgiftsoversigten og gennemfoerelse af Agenturets budget

d) udarbejdelse og offentliggoerelse af de rapporter, der er fastsat i denne forordning

e) alle anliggender med tilknytning til personalet

f) udarbejdelse af det aarlige arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 4, stk. 10,

g) gennemfoerelse af direktionens afgoerelser og de retningslinjer, der er fastsat for Agenturets virksomhed.

2. Direktoeren aflaegger rapport for sin forvaltning til direktionen og deltager i dennes moeder.

3. Direktoeren repraesenterer Agenturet i retlige anliggender.

4. Direktoeren udoever de befoejelser, der tilkommer ansaettelsesmyndigheden.

5. Direktoeren forelaegger hvert kvartal Europa-Parlamentet en aktivitetsrapport.

Artikel 6

1. Alle Agenturets indtaegter og udgifter fastlaegges i overslag for hvert regnskabsaar, der er sammenfaldende med kalenderaaret, og opfoeres paa Agenturets budget, der indeholder en stillingsoversigt.

2. Indtaegterne og udgifterne paa Agenturets budget skal balancere.

3. Agenturets indtaegter omfatter, uden at dette foregriber andre eventuelle indtaegter, et tilskud, som opfoeres paa Den Europaeiske Unions almindelige budget, betalinger for leverede tjenesteydelser og midler fra andre kilder.

4. Budgettet indeholder desuden noejagtige oplysninger om midler, som modtager landene selv afsaetter til projekter, hvortil Agenturet yder finansiel bistand.

Artikel 7

1. Direktoeren opstiller hvert aar et udkast til budget for Agenturet med angivelse af driftsudgifterne og det aktionsprogram, der er fastsat for det efterfoelgende regnskabsaar; han fremlaegger dette forslag for direktionen.

2. Paa dette grundlag vedtager direktionen senest den 15. februar hvert aar et budgetforslag for Agenturet og forelaegger det for Kommissionen.

3. Kommissionen undersoeger budgetforslaget for Agenturet under hensyn til den prioritering, den har foretaget, og de overordnede finansielle retningslinjer for bistanden til genopbygningen af Kosovo.

Den fastsaetter paa dette grundlag og inden for det samlede foreslaaede beloeb, der er noedvendigt til bistand til Kosovo, det aarlige bidrag til Agenturets budget, som skal opfoeres i det foreloebige forslag til Den Europaeiske Unions almindelige budget.

4. Efter at direktionen har modtaget Kommissionens udtalelse, vedtager den ved hvert regnskabsaars begyndelse Agenturets budget samtidig med arbejdsprogrammet, idet den korrigerer det for de forskellige bidrag, der er ydet til Agenturet, og midlerne fra andre kilder. Desuden indeholder budgettet noejagtige oplysninger om antallet af medarbejdere ved Agenturet i det paagaeldende regnskabsaar og disses loenklasse og kategori.

Artikel 8

1. Direktoeren gennemfoerer Agenturets budget.

2. Finanskontrollen varetages af Kommissionens finansinspektoer.

3. Senest den 31. marts hvert aar forelaegger direktoeren Kommissionen, direktionen og Revisionsretten detaljerede regnskaber for samtlige indtaegter og udgifter i det foregaaende regnskabsaar.

Revisionsretten undersoeger disse regnskaber i henhold til artikel 248 i traktaten. Den offentliggoer hvert aar en beretning om Agenturets virksomhed.

4. Europa-Parlamentet meddeler efter henstilling fra Raadet direktoeren decharge for gennemfoerelsen af Agenturets budget.

Artikel 9

Direktionen vedtager i samraad med Kommissionen og efter udtalelse fra Revisionsretten finansforordningen vedroerende Agenturet, med angivelse af navnlig den procedure, der skal foelges ved opstilling og gennemfoerelse af Agenturets budget, jf. artikel 142 i finans forordningen vedroerende Den Europaeiske Unions almindelige budget.

Artikel 10

Agenturets personale er omfattet af de regler og forskrifter, der gaelder for tjenestemaend og oevrige ansatte ved De Europaeiske Faellesskaber. Direktionen fastsaetter i samraad med Kommissionen de fornoedne gennemfoerelsesbestemmelser.

Agenturets personale bestaar af et strengt begraenset antal tjenestemaend, som overflyttes eller udstationeres af Kommissionen eller medlemsstaterne med det formaal at udfoere ledende opgaver. Resten af personalet bestaar af oevrige ansatte, som Agenturet ansaetter i en periode, der strengt begraenses til Agenturets behov.

Artikel 11

Direktionen traeffer afgoerelse om Agenturets tilslutning til den interinstitutionelle aftale om de interne undersoegelser, der foretages af Det Europaeiske Kontor for Bekaempelse af Svig (OLAF). Den traeffer de foranstaltninger, der er noedvendige af hensyn til gennemfoerelsen af OLAF's interne undersoegelser.

Finansieringsafgoerelserne og alle kontrakter eller gennemfoerelsesinstrumenter, som foelger deraf, indeholder en udtrykkelig bestemmelse om, at Revisionsretten og OLAF, dersom der er behov derfor, kan foretage kontrol paa stedet hos modtagerne af Agenturets midler og de formidlere, der fordeler dem.

Artikel 12

1. Agenturets ansvar i kontraktforhold reguleres af den lov, som gaelder for den paagaeldende kontrakt.

2. Med hensyn til ansvar uden for kontraktforhold skal Agenturet i overensstemmelse med de generelle faelles principper i medlemsstaternes lovgivning yde erstatning for skader, der er forvoldt af Agenturet eller af dets ansatte som led i udoevelsen af deres arbejdsopgaver.

Domstolen har kompetence til at traeffe afgoerelse i retstvister om erstatning for saadanne skader.

3. De ansattes personlige ansvar over for Agenturet reguleres af de relevante bestemmelser vedroerende Agenturets personale.

Artikel 13

Kommissionen forelaegger Raadet forslag til nedlaeggelse af Agenturet, naar den finder, at Agenturets mandat i henhold til artikel 1 er opfyldt. Under alle omstaendigheder og senest seks maaneder inden udloebet af denne forordning forelaegger Kommissionen Raadet et forslag vedroerende status for Agenturet.

Artikel 14

De oversaettelsesydelser, der er noedvendige af hensyn til Agenturets drift, leveres principielt af Oversaettelsescentret for Den Europaeiske Unions Organer.

Artikel 15

Denne forordning traeder i kraft paa tredjedagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Den anvendes indtil den 31. december 2004.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles, den

Paa Raadets vegne

Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE

Faellesskabsprogram for bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.

2. BUDGETPOST

Kapitel B-754, artikel B-7541, B-7541 A og B-7546.

3. RETSGRUNDLAG

Art. 308 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab.

- Forslag til forordning om bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.

- Forslag til forordning om Det Europaeiske Genopbygningsagentur.

4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

4.1 Foranstaltningens generelle formaal

Hovedformaalet med bistandsprogrammet vil vaere at stoette modtagerlandenes deltagelse i stabiliserings- og associeringsprocessen.

Denne bistand tager bl.a. sigte paa:

- genopbygning og stabilisering af regionen

- indfoerelse af en institutionel og lovgivningsmaessig ramme til stoette for demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder

- oekonomisk udvikling og oekonomiske reformer, der tager sigte paa indfoerelse af markedsoekonomi

- skabelse af taettere forbindelser mellem modtagerlandene indbyrdes og mellem disse lande og Den Europaeiske Union.

4.2 Foranstaltningens varighed og naermere bestemmelser for dens forlaeng else/fornyelse

Ubestemt varighed regnet fra ikrafttraedelsen. Forordningen om Agenturet udloeber i 2004.

5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTAEGTERNE

5.1 Obligatoriske udgifter/ikke-obligatoriske udgifter: IOU.

5.2 Opdelte bevillinger/ikke-opdelte bevillinger: OB.

5.3 Indtaegtstype: Ingen.

6. UDGIFTERNES/INDTAEGTERNES ART

- 100% tilskud

- tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere

- samfinansiering mulig

- rentegodtgoerelser.

Foranstaltningerne finansieres ved hjaelp af tilskud. Disse udgifter kan dog omfatte rentegodtgoerelser i forbindelse med laan paa grundlag af midler fra Den Europaeiske Investeringsbank eller laan ydet af andre internationale finansielle institutioner til investeringsprojekter.

Skal EF-stoetten helt eller delvis tilbagebetales, hvis foranstaltningen giver det tilsigtede resultat- Nej.

Medfoerer foranstaltningen en aendring af indtaegtsniveauet- Nej.

7. FINANSIELLE VIRKNINGER

7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (forholdet mellem de individuelle omkostninger og de samlede omkostninger)

Det vestlige Balkan er en region, som EU tillaegger saerdeles hoej politisk prioritet. I loebet af 1999 fastlagde EU en ny strategi for regionen, som navnlig baseres paa stabiliserings- og associeringsprocessen og paa stabilitetspagten.

Kommissionen vedtog den 8. december 1999 retningslinjer for bistanden til regionen i perioden 2000-2006. Formaalet med disse retningslinjer er at tilpasse den fremtidige bistand efter de politiske maal: en tilnaermelse af regionens lande til EU og en udbygning af forbindelserne mellem regionens lande. Den fremtidige bistand skal desuden daekke de behov, der knytter sig til genopbygning og flygtninges tilbagevenden.

Kommissionen har oplyst, at der for perioden 2000-2006 er planer om at afsaette et samlet budget paa indtil 5 500 mio. EUR til bistand til regionen. Dette beloeb omfatter bl.a. enhver budgetstoette eller makrofinansiel stoette i form af gavebistand.

De samlede omkostninger ved foranstaltningen er beregnet som foelger:

ALBANIEN

Fra 1997 til 1999 beloeb bistandsprogrammet for Albanien sig gennemsnitlig til 36 mio. EUR til den nationale del og 12 mio. EUR til den "graenseoverskridende" del. Desuden blev der ydet budgetstoette paa 14,9 mio. EUR til udvikling af landets centraladministration samt ydet stoette til visse programmer for flere lande.

Albanien har lidt over tre millioner indbyggere og lider under en institutionsmangel, som i oejeblikket yderligere begraenser landets evne til at absorbere den bistand, der kan ydes til det. Faellesskabets bistand ventes at foere til, at denne evne i de kommende aar forbedres.

Faellesskabet skal fortsaette den indsats, som det allerede har indledt, men skal ogsaa forstaerke sin indsats i overensstemmelse med de behov, der knytter sig til stabiliserings- og associeringsprocessen.

Den forstaerkede finansielle indsats baseres saaledes paa en balance mellem Albaniens absorptionskapacitet, de oegede behov som foelge af udbygningen af institutioner i overensstemmelse med Faellesskabets standarder og uddannelsesbehovene i landets forvaltning.

BOSNIEN-HERCEGOVINA

Bosnien-Hercegovina har baade nydt godt af PHARE-programmet og OBNOVA-programmet. I perioden 2000-2006 vil bistanden til Bosnien efter planen i mindre udstraekning blive anvendt til genopbygning og i hoejere grad blive anvendt til en raekke reformer, som vil goere det muligt for landet at goere fremskridt hen imod indledningen af forhandlinger om stabiliserings- og associeringsaftaler.

Desuden mangler der stadig at blive gjort en vigtig indsats til stoette for frivillig tilbagevenden af flygtninge. Denne indsats skal tilpasses efter tilbagetraekningen af bistanden fra ECHO, som androg 56,4 mio. EUR i 1999 og efter planen vil blive viderefoert i 2000 og 2001.

Bistanden til institutionerne og til den oekonomiske reform vil blive viderefoert.

De projekter, der strengt knytter sig til genopbygningen, vil efter planen gradvis blive formindsket og erstattet med stoette til den oekonomiske omstruktureringsproces (stoette til privatisering).

Det gradvise fald i behovene i tilknytning til genopbygning er ensbetydende med, at det aarlige budget for bistanden til Bosnien efter alt at doemme gradvis vil falde fra 2001 at regne.

KROATIEN

Som foelge af den nye politiske situation i Kroatien har faellesskabet udbygget sine forbindelser med dette land og foroeget sin bistand i stabilitets- og associeringsprocessens regi.

Der blev paafoert Kroatien store skader under konflikten, og landets oekonomi led paa trods af et betydeligt potentiel haardt under den tidligere politiske situation. Faellesskabet har hidtil kun bidraget til udbedringerne af skaderne i den udstraekning, disse havde tilknytning til flygtninges tilbagevenden. Der er ydet en saadan stoette til et beloeb af 13 mio. EUR om aaret.

Det beloeb, der skal afsaettes til bistand til Kroatien, boer forhoejes maerkbart som led i bestraebelserne for at foere de nye maal ud i livet. Sigtet er at skaffe Kroatien raadighed over de midler, der skal til, for at landet kan forberede sig til de forhandlinger om stabiliserings- og associeringsaftalen, der endnu ikke har kunnet indledes som foelge af den tidligere politiske situation. Det er noedvendigt at viderefoere stoetten til flygtningene og til den genopbygning, Kroatien har indledt, og frem for alt at omstrukturere landets oekonomi, fremme udbygningen af landets institutionelle og lovgivningsmaessige ramme og modernisere dets administration.

FORBUNDSREPUBLIKKEN JUGOSLAVIEN

Hvad angaar bistanden til Forbundsrepublikken Jugoslavien, boer der sondres mellem bistanden til Serbien, Montenegro og Kosovo:

- Republikken Serbien ekskl. Kosovo.

Der er fastlagt to scenarier for den sandsynlige politiske udvikling i Serbien. Det foerste scenarie baseres paa den mulighed, at de politiske betingelser ikke bliver bedre foer 2002. Det andet scenarie baseres paa den mulighed, at genopbygnings- og samarbejdsprogrammet for Serbien allerede kan ivaerksaettes i 2001 (jf. tabellen paa s. 1).

Det mest trovaerdige overslag over skader, som er fremlagt af en serbisk ekspertgruppe (G17), beloeber sig til 4 000 mio. EUR fordelt som foelger: 800 mio. EUR til infrastruktur, 2 900 mio. EUR til ikke-oekonomisk infrastruktur og 370 mio. EUR til ikke-oekonomiske infrastrukturer.

Det anslaas, at udbedringen af skaderne i vid udstraekning kan sikres ved hjaelp af finansiering paa grundlag af laan. Faellesskabsbudgettet vil paa grundlag af gavebistand kunne paatage sig finansieringen af en del af "genopbygningen", som ikke daekkes af laan, samt institutionel og oekonomisk omstrukturering inden for en graense paa rundt regnet halvdelen af overslaget over skaderne.

Faellesskabets bidrag vil under disse betingelser bestaa af to dele. Den foerste del vil vaere et samarbejdsprogram knyttet til stabiliserings- og associeringsprocessen til et beloeb af ca. 80-100 mio. EUR til institutionel og oekonomisk udvikling samt ledsageforanstaltninger til omstruktureringen af industrien. Den anden del vil vaere et genopbygningsprogram.

Det samlede beloeb for perioden 2000-2006 er anslaaet til 2,3 mia. EUR. Dette beloeb skal naturligvis i tide revideres paa baggrund af de evalueringer, der vil blive foretaget paa stedet af alle involverede parter i faellesskab, og de beslutninger, som vil blive truffet om EU's bidrag til genopbygningen af Serbien paa den donorkonference, der skal arrangeres.

Indtil de politiske betingelser goer dette muligt, foreslaas der et samarbejde med de kommuner, der har en positiv holdning til en aabning. De kommuner, der opfylder betingelserne (som endnu ikke er fastlagt), vil kunne opnaa finansiering af mindre infrastrukturarbejder. Denne stoette er anslaaet til 40 mio. EUR om aaret. Sigtet med denne bistand er at viderefoere de foranstaltninger, der allerede er truffet som led i projektet "Energy for Democracy" (EFD), og at strukturere disse. Der mindes om, at EFD-projektet omfattede levering af braendsel til de kommuner, der havde accepteret at underskrive et charter om overholdelse af de demokratiske betingelser. Dette projekt havde stor gennemslagskraft i den serbiske befolkning, over for hvilken Den Europaeiske Union derved demonstrerede sit engagement i en stoette til dens bestraebelser for at opnaa en aabning i demokratisk retning.

Paa baggrund af denne situation synes det at vaere rimeligt at regne med, at genopbygningen indledes i 2002, og at de afsatte beloeb fra dette tidspunkt gradvis skal forhoejes for at tage hensyn til regionens absorptionskapacitet og efterhaanden naa op paa et samlet beloeb paa 2,3 mia. EUR for den paagaeldende periode.

- Kosovo

Det beloeb, som Faellesskabet har afsat til genopbygning af Kosovo i de kommende tre aar (2000-2003), andrager 1 000 mio. EUR. Der er afsat 90 mio. EUR til de foelgende tre aar. Hvis der til dette samlede beloeb laegges de 127 mio. EUR, der blev afsat paa 1999-budgettet, opnaas et beloeb svarende til EF's forpligtelse til at finansiere halvdelen af genopbygningsbehovene i Kosovo.

Disse behov er anslaaet paa grundlag af Kommissionens og Verdensbankens faelles rapport.

Som led i Rambouillet-processen foreslog Kommissionen i februar 1999, at Den Europaeiske Union paatager sig at finansiere halvdelen af genopbygningen af Kosovo. Dette forslag blev godtaget af medlemsstaterne, idet disse fortolkede Kommissionens forslag saaledes, at det udelukkende vedroerte faellesskabsbudgettet. Det maa erkendes, at faellesskabsbudgettets overtagelse af 50% er berettiget paa baggrund af den indsats, som medlemsstaterne gjorde bilateralt, og deres bidrag som led i NATO's indsats under konflikten og de fredsbevarende aktiviteter efter konfliktens afslutning.

- Montenegro

Raadet har oensket en hurtig forhoejelse af Faellesskabets bistand til Montenegro.

Der er tale om en region med 600 000 indbyggere, som i oejeblikket huser 30 000 flygtninge, hvoraf mange kommer fra Kosovo. I 1999 androg bistanden i OBNOVA-programmets regi 7 mio. EUR. Desuden er der ydet ekstraordinaer bistand til Montenegro til daekning af udgifterne som foelge af Kosovo-flygtningenes ankomst til og ophold paa landets omraade. Det foreslaas, at bistanden til Montenegro forhoejes. Den politiske og sociale stabilitet i denne republik er af stor betydning for stabiliteten i hele regionen. Der boer goeres en saerlig stor indsats for at bistaa denne republik med at modernisere administrationens og institutionernes funktionsmaade og omstrukturere oekonomien.

DEN TIDLIGERE JUGOSLAVISKE REPUBLIK MAKEDONIEN (FYROM)

Der blev i 1999 ydet 16 mio. EUR til dette land i henhold til dets nationale program og 10 mio. EUR som led i det graenseoverskridende arbejde.

Takket vaere en betydelig politisk indsats er Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien nu det land i regionen, som bedst opfylder betingelserne og er laengst fremme i stabiliserings- og associeringsprocessen. Forhandlingerne om associeringsaftalen er allerede indledt. Faellesskabet skal viderefoere de foranstaltninger, som det allerede har indledt, men skal ligesom for Albaniens vedkommende ogsaa forstaerke indsatsen paa grundlag af behovene i tilknytning til stabiliserings- og associeringsprocessen.

Naar dette er sagt, skal det tilfoejes, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens oekonomiske udviklingsstade fortsat giver anledning til bekymring og udgoer en ustabilitets faktor, som skal foelges med saerlig opmaerksomhed. Det er nemlig noedvendigt hurtigt at modernisere den lovgivningsramme, som goer en udbygning af den private sektor og den finansielle sektor mulig, for at sikre de smaa og mellemstore virksomheder adgang til kredit.

Det boer ligeledes goeres muligt for dette land at fremskynde sine reformer, bl.a. paa omraadet offentlig forvaltning.

REGIONALT SAMARBEJDE

Baade som led i stabiliserings- og associeringsprocessen og i stabilitetspagten laegges der betydelig vaegt paa en udbygning af det regionale samarbejde, som er en fundamental del af en varig loesning paa regionens problemer. Hvad enten det drejer sig om at fremme handelen mellem regionens lande, loese graenseproblemerne, udvikle forbindelsesinfrastrukturerne eller anspore til oeget uafhaengighed for medierne, er det i hvert enkelt tilfaelde noedvendigt med et samarbejde mellem nationale og lokale myndigheder. Naar disse lande laerer at arbejde sammen, vil de ogsaa bedre vaere i stand til at opnaa en succesrig integrering i de europaeiske strukturer, der jo ogsaa er baseret paa det regionale samarbejdes principper. Det regionale samarbejde vil omfatte graenseoverskridende programmer, som i forvejen fandtes i samvirke med medlemsstater og Interreg II og Phare. Disse programmer skal gaelde for alle stater i regionen og paa passende maade supplere de forskellige dele af det nye Interreg III-initiativ vedroerende transnationalt, graenseoverskridende og mellemregionalt samarbejde.

Der er for perioden 2000-2006 afsat et samlet beloeb paa 558 mio. EUR.

DET EUROPAEISKE GENOPBYGNINGSAGENTUR

Det Europaeiske Genopbygningsagentur blev oprettet ved forordning (EF) nr. 2454/99. Dette agenturs grundlaeggende mandat er at ivaerksaette genopbygningsprogrammerne for Kosovo. Agenturets mandat kan ved afgoerelse truffet af Raadet paa forslag af Kommissionen udvides til at omfatte andre regioner i Forbundsrepublikken Jugoslavien. Agenturet vil blive finansieret ved hjaelp af bevillinger opfoert paa programmets poster i del B i faellesskabsbudgettet. Disse bevillinger omfatter finansiering af genopbygningsprogrammerne for Kosovo og Agenturets driftsudgifter. Driftsudgifterne maa i aarsgennemsnit ikke overstige 8% af de samlede bevillinger, der er opfoert til programmet paa budgettet.

7.2 Omkostningernes fordeling paa foranstaltningens elementer

>TABELPOSITION>

(1) 240 + 30 (fremfoersel) + 40 (omplacering).

(2) Hvis Serbien bliver demokratisk i 2001, boer de yderligere behov daekkes af fleksibi litets instrumentet til et beloeb af maksimalt 200 mio. EUR.

(3) Hvis fleksibilitetsinstrumentet tages i anvendelse.

(4) Undtagen humanitaer bistand og bistand til demoktrati i medfoer af forordning (EF) nr. 976/1999.

7.3 Aktionsudgifter af administrativ og teknisk art, der indgaar i budgettets del B (beloebene er vejledende og afhaenger af budgetproceduren)

FB i mio. EUR (loebende priser) (uden medregning af Agenturets driftsudgifter og den faglige og administrative bistand, der vil vaere noedvendig i 2001, hvis fleksibilitetsinstrumentet tages i anvendelse i forbindelse med bistanden til Serbien)

>TABELPOSITION>

7.4 Genopbygningsagenturet

7.4.1 Indvirkning paa antallet af ansatte (del B i budgettet)

>TABELPOSITION>

7.4.2 Samlet finansiel virkning af Agenturets menneskelige ressourcer og driftsudgifter

I mio. EUR

>TABELPOSITION>

1. Dette beloeb svarer til overslagene for 1999-2000. Driftsudgifterne vil ikke overstige 8% i aarligt gennemsnit af de samlede bevillinger paa programmets budget.

7.5 Forfaldsplan for forpligtelses-/betalingsbevillinger

FB/BB i mio. EUR

Nedenstaaende tabel viser betalingerne over budgetterne for 2000-2006, men ikke de betalinger i samme periode, som vedroerer foregaaende budgetaar.

>TABELPOSITION>

NB: I forbindelse med denne forfaldsplan tages der ikke hensyn til en eventuel anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet i 2001 paa Serbien (maksimumsbeloeb paa 200 mio. EUR).

8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Finansieringsafgoerelserne og de deraf foelgende aftaler og kontrakter, som indgaas i henhold til denne forordning, skal udtrykkelig indeholde en bestemmelse om, at Kommissionen eller de af Kommissionen bemyndigede organer samt Revisionsretten og OLAF om fornoedent kan foretage kontrol paa stedet.

Kommissionen kan ligeledes foretage kontrol paa stedet og inspektion i henhold til Raadets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96. De foranstaltninger, som Kommissionen traeffer i henhold til artikel 8 i denne forordning, omfatter en passende beskyttelse af Faellesskabets finansielle interesser i henhold til Raadets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95.

- Det Europaeiske Genopbygningsagentur

Kommissionens finanskontrol foerer den finansielle kontrol med Agenturet.

Hvert aar forelaegger direktoeren Europa-Parlamentet, Raadet, Kommissionen, direktionen og Revisionsretten en finansrapport om budgetgennemfoerelsen i det foregaaende aar. Revisions retten undersoeger denne rapport paa basis af traktatens artikel 248. Europa-Parlamentet skal meddele direktoeren decharge for budgetgennemfoerelsen.

- Bosnien-Hercegovina

Foranstaltningernes gennemfoerelse blev i juni 1998 udlagt til Kommissionens repraesentationskontor i Sarajevo. En saerlig enhed tager sig af overvaagningen af projekterne og af revisionen.

9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS

9.1 Specifikke og kvantificerbare maal, maalgruppe

Programmets specifikke maal er beskrevet i forordningen.

Hovedformaalet med bistandsprogrammet vil vaere at stoette modtagerlandenes deltagelse i stabiliserings- og associeringsprocessen.

Denne bistand tager bl.a. sigte paa:

- genopbygning og stabilisering af regionen

- indfoerelse af en institutionel og lovgivningsmaessig ramme til stoette for demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder

- oekonomisk udvikling og oekonomiske reformer, der tager sigte paa indfoerelse af markedsoekonomi

- skabelse af taettere forbindelser mellem modtagerlandene indbyrdes og mellem disse lande og Den Europaeiske Union.

De befolkningsgrupper, der kan nyde godt af denne forordning, er de fem modtagerlandes samlede befolkning paa 27 millioner.

Der kan direkte ydes bistand til staten, foederative, regionale og lokale instanser, offentlige og halvoffentlige organer, organisationer for virksomhedsstoette, kooperativer, gensidige selskaber, sammenslutninger, fonde og ikke-statslige organisationer.

En stor del af denne befolkning lider under foelgerne af de seneste vaebnede konflikter, som har splittet regionen. Et betydeligt genopbygningsarbejde mangler stadig at blive gjort. Processen med flygtninges tilbagevenden og genbosaettelse skal viderefoeres. Det er noedvendigt at stoette den oekonomiske udvikling og opbygningen af institutioner og forvaltninger.

Maalene for programmet kan i visse tilfaelde maales ved antallet af huse og infrastrukturer, der genopbygges, og ved antallet af flygtninge, der bistaas med at genbosaette sig. Men programmet soeger ogsaa at foere andre maal ud i livet. Den bistand, der vil blive ydet, vil saaledes have til formaal at stoette den oekonomiske udvikling, reformerne i retning af markedsoekonomi og udbygningen af institutioner og forvaltninger med henblik paa at styrke demokratiet og retsstaten.

9.2 Begrundelse for foranstaltningen

Verdenssamfundet i almindelighed og Den Europaeiske Union i saerdeleshed har i de seneste ti aar ydet massiv bistand til landene i Sydoesteuropa, herunder modtagerlandene i henhold til denne forordning. Alligevel har landene til stadighed vaeret skueplads for etniske spaendinger, ligesom konflikterne fortsaetter, og der er ikke gjort nogen politiske eller oekonomiske fremskridt af betydning.

I denne kritiske periode paahviler det Den Europaeiske Union at yde et vaesentligt bidrag til stabiliseringen og udviklingen i regionen. Den Europaeiske Union skal spille en vaesentlig rolle som initiativtager i regionen. Sidste aar blev der vedtaget en ambitioes politisk strategi baseret paa stabiliserings- og associeringsprocessen. Denne strategi stoetter sig ogsaa paa stabilitetspagten.

Denne forordning vil udgoere retsgrundlaget for ydelsen til modtagerlandene af en bistand, som er bydende noedvendig, naar det drejer sig om at bakke de maal op, der ligger bag den nye politiske strategi.

9.3 Valg af stoetteform

Maalene vil blive soegt virkeliggjort via to typer aktiviteter:

- Opbygning af institutioner

Bistand til modtagerne til udvikling af strukturer, strategier og kompetencer med henblik paa at udbygge deres kapacitet paa oekonomiske, sociale, lovgivningsmaessige og administrative omraader.

Bistanden vil navnlig blive koncentreret om udvikling af sektorpolitikker, modernisering af forvaltningen og retssystemet, uddannelse og udvikling af menneskelige ressourcer samt oekonomiske reformer.

- Investeringer

Dette punkt omfatter bl.a. bistand til genopbygning, oekonomisk rehabilitering, infrastruktur, udvikling af erhvervsaktiviteter og miljoeinfrastrukturer.

9.4 Overvaagning og evaluering af foranstaltningen

I foerste omgang vil bistanden blive ydet som foelger:

- I Kosovo vil bistanden blive ydet af Det Europaeiske Genopbygningsagentur. Dette agentur, der blev oprettet ved forordning (EF) nr. 2454/1999, har til opgave at forberede udkast til programmer i henhold til instrukser fra Kommissionen. Naar programmerne er vedtaget af Kommissionen, gennemfoeres de af Agenturet. Agenturet raader over afdelinger til overvaagning, evaluering og revision.

- I Bosnien gennemfoeres programmerne af delegationen i Bosnien (ECRO), hvortil der ydes passende teknisk bistand, ved anvendelse af en decentral model.

- I Albanien forvaltes bistanden paa en decentraliseret maade.

Kommissionen forestaar overvaagningen (monitoring) af programmernes gennemfoerelse. Finansieringsaftalerne indeholder i videst mulig udstraekning objektive indikatorer, der kan efterproeves, og som goer det muligt at foelge resultaterne set i forhold til maalene.

De foranstaltninger, der finansieres i henhold til dette program, vil blive gjort til genstand for en efterfoelgende evaluering, som vil goere det muligt at vurdere den paagaeldende foranstaltnings gennemslagskraft.

Det er planlagt at foretage en evaluering af programmet fra det tredje aar efter dets ivaerksaettelse.

10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (DET ALMINDELIGE BUDGETS SEKTION III, DEL A)

Den faktiske tilvejebringelse af de noedvendige menneskelige og administrative ressourcer afhaenger af Kommissionens aarlige beslutning om ressourceallokeringen under saerligt hensyn til mulighederne for omfordeling og de yderligere ressourcer, som budgetmyndigheden bevilger.

10.1 Indvirkning paa antallet af stillinger

>TABELPOSITION>

10.2 De menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning

(EUR)

>TABELPOSITION>

10.3 Foroegelse af andre driftsudgifter som foelge af foranstaltningen

(EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Udvalget bestaar allerede, ingen ekstra udgifter.

Beloebene skal angive de samlede udgifter til foranstaltningen, hvis denne er af bestemt varighed, eller udgifterne for 12 maaneder, hvis foranstaltningen er af ubestemt varighed.