Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse på vegne af Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater af en protokol til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer i forbindelse med Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks deltagelse som kontraherende parter i medfør af deres tiltrædelse af Den Europæiske Union

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer trådte i kraft den 1. juni 2002.

Det er nødvendigt at ændre aftalen, således at de nye medlemsstater kan tiltræde den som kontraherende parter.

Efter at Kommissionen den 5. maj 2003 havde fået bemyndigelse hertil, indledte den forhandlinger med Det Schweiziske Forbund om en protokol med henblik på tilpasning af aftalen. Der blev opnået enighed om de væsentligste punkter i forbindelse med forhandlingerne på topmødet mellem EU og Schweiz den 19. maj 2004.

I protokollen om ændring af aftalen fastsættes bestemmelse om særlige overgangsperioder for arbejdstagere og tjenesteydere i bestemte sektorer, der er statsborgere i Den Tjekkiske Republik, Republikken Estland, Republikken Letland, Republikken Litauen, Republikken Ungarn, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik. Overgangsperioderne slutter senest den 30. april 2011.

I protokollen foretages der desuden en række tilpasninger vedrørende køb af fast ejendom samt tekniske tilpasninger, særlig for så vidt angår aftalens bilag II (Koordinering af de sociale sikringsordninger) og bilag III (Gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer).

For så vidt angår Fællesskabet som part i protokollen anvendes der samme retsgrundlag for forslagene til Rådets afgørelser som dem, der blev anvendt i forbindelse med den oprindelige aftale.

Med hensyn til medlemsstaternes ratificering skal Kommissionen i henhold til tiltrædelsesaktens artikel 6, stk. 2, fremlægge et udkast til protokol for Rådet med henblik på undertegnelse og indgåelse.

Rådet opfordres til at godkende vedlagte forslag til afgørelser om undertegnelse og indgåelse af en protokol til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer med henblik på oversendelse til Rådet

2004/0201(CNS)

Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indgåelse på vegne af Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater af en protokol til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer i forbindelse med Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks deltagelse som kontraherende parter i medfør af deres tiltrædelse af Den Europæiske Union

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 310 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, andet punktum, og artikel 300, stk. 3, første afsnit,

under henvisning til tiltrædelsestraktaten af 16. april 2003, særlig artikel 2, stk. 3,

under henvisning til tiltrædelsesakten, der er knyttet som bilag til tiltrædelsestraktaten, særlig artikel 6, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [1],

[1] EFT C , , s. .

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [2], og

[2] Europa-Parlamentets udtalelse

ud fra følgende betragtninger:

(1) Efter at Rådet den 5. maj 2003 havde givet Kommissionen bemyndigelse hertil, gennemførte den forhandlinger med Det Schweiziske Forbund om en protokol til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer i forbindelse med Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks deltagelse som kontraherende parter i medfør af deres tiltrædelse af Den Europæiske Union.

(2) Denne aftale er med forbehold af eventuel senere indgåelse blevet undertegnet på Det Europæiske Fællesskabs vegne den ........2004 i overensstemmelse med Rådets afgørelse .../.../EF af ....... 2004.

(3) Protokollen bør indgås -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Protokollen til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer i forbindelse med Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks deltagelse som kontraherende parter i medfør af deres tiltrædelse af Den Europæiske Union godkendes hermed på Det Europæiske Fællesskabs og dets medlemsstaters vegne.

Teksten til protokollen er knyttet som bilag til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet giver på Det Europæiske Fællesskabs og dets medlemsstaters vegne den meddelelse, der er omhandlet i artikel 6 i protokollen.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

PROTOKOL

TIL AFTALEN MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG DETTES MEDLEMSSTATER PÅ DEN ENE SIDE OG DET SCHWEIZISKE FORBUND PÅ DEN ANDEN SIDE OM FRI BEVÆGELIGHED FOR PERSONER I FORBINDELSE MED DEN TJEKKISKE REPUBLIKS, REPUBLIKKEN ESTLANDS, REPUBLIKKEN CYPERNS, REPUBLIKKEN LETLANDS, REPUBLIKKEN LITAUENS, REPUBLIKKEN UNGARNS, REPUBLIKKEN MALTAS, REPUBLIKKEN POLENS, REPUBLIKKEN SLOVENIENS OG DEN SLOVAKISKE REPUBLIKS DELTAGELSE SOM KONTRAHERENDE PARTER I MEDFØR AF DERES TILTRÆDELSE AF DEN EUROPÆISKE UNION

Kongeriget Belgien, Den Tjekkiske Republik, Kongeriget Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Republikken Estland, Den Hellenske Republik, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Irland, Den Italienske Republik, Republikken Cypern, Republikken Letland, Republikken Litauen, Storhertugdømmet Luxembourg, Republikken Ungarn, Republikken Malta, Kongeriget Nederlandene, Republikken Østrig, Republikken Polen, Den Portugisiske Republik, Republikken Slovenien, Den Slovakiske Republik, Republikken Finland, Kongeriget Sverige og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland,

i det følgende benævnt "medlemsstaterne",

repræsenteret af Rådet for Den Europæiske Union,

og

Det Europæiske Fællesskab,

repræsenteret af Rådet for Den Europæiske Union,

på den ene side,

og

Det Schweiziske Forbund,

i det følgende benævnt "Schweiz",

på den anden side,

i det følgende benævnt "de kontraherende parter",

HAR-

under henvisning til, at aftalen af 21. juni 1999 mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer (i det følgende benævnt "aftalen") trådte i kraft den 1. juni 2002.

under henvisning til, at Den Tjekkiske Republik, Republikken Estland, Republikken Cypern, Republikken Letland, Republikken Litauen, Republikken Ungarn, Republikken Malta, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik (i det følgende benævnt "de nye medlemsstater") tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004, og

ud fra følgende betragtninger:

De nye medlemsstater bliver kontraherende parter i aftalen.

Tiltrædelsesakten giver Rådet for Den Europæiske Union beføjelse til på Den Europæiske Unions medlemsstaters vegne at indgå en protokol om de nye medlemsstaters tiltrædelse af ovennævnte aftale -

VEDTAGET FØLGENDE:

Artikel 1

1. De nye medlemsstater bliver hermed kontraherende parter i aftalen.

2. Fra protokollens ikrafttræden er aftalens bestemmelser bindende for både de øvrige medlemsstater og de nuværende kontraherende parter i aftalen på de vilkår og betingelser, der er fastsat i denne protokol.

Artikel 2

I aftalens hoveddel og i bilag I til aftalen foretages følgende tilpasninger:

a) Listen over kontraherende parter til aftalen erstattes med følgende:

"Det Europæiske Fællesskab

Kongeriget Belgien

Den Tjekkiske Republik

Kongeriget Danmark

Forbundsrepublikken Tyskland

Republikken Estland,

Den Hellenske Republik

Kongeriget Spanien

Den Franske Republik

Irland

Den Italienske Republik

Republikken Cypern

Republikken Letland

Republikken Litauen

Storhertugdømmet Luxembourg

Republikken Ungarn

Republikken Malta

Kongeriget Nederlandene

Republikken Østrig

Republikken Polen

Den Portugisiske Republik

Republikken Slovenien

Dem Slovakiske Republik

Republikken Finland

Kongeriget Sverige

Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland,

på den ene side,

og

Det Schweiziske Forbund,

på den anden side.

b) I aftalens artikel 10 tilføjes stk. 1a, 2a, 3a, 4a, 4b og 5a efter de tilsvarende stk. 1, 2, 3, 4 og 5:

1a. Schweiz har ret til indtil 31. maj 2007 at opretholde begrænsninger i antallet af arbejdstagere, der er ansat i Schweiz, og antallet af selvstændige, som er statsborgere i Den Tjekkiske Republik, Republikken Estland, Republikken Letland, Republikken Litauen, Republikken Ungarn, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik, i forbindelse med to kategorier af ophold, nemlig ophold af over fire måneders og under et års varighed og ophold i op til et år eller mere. Ophold på under fire måneder underlægges ikke begrænsninger.

Inden udløbet af ovennævnte periode undersøger Det Blandede Udvalg, hvorledes overgangsperioden for statsborgere i de nye medlemsstater er forløbet på grundlag af en rapport fra Schweiz. Ved afslutningen af undersøgelsen og ikke senere end udgangen af ovennævnte periode giver Schweiz Det Blandede Udvalg meddelelse om, hvorvidt landet fortsat vil anvende kvantitative begrænsninger for arbejdstagere, der er ansat i Schweiz. Schweiz har ret til at anvende sådanne foranstaltninger indtil 31. maj 2009. Hvis Schweiz ikke giver førnævnte meddelelse, vil overgangsperioden udløbe den 31. maj 2007.

Ved udløbet af overgangsperioden som defineret i dette stykke ophæves alle kvantitative begrænsninger, der finder anvendelse på statsborgere i Den Tjekkiske Republik, Republikken Estland, Republikken Letland, Republikken Litauen, Republikken Ungarn, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik Disse medlemsstater har ret til i samme periode at indføre samme kvantitative begrænsninger for schweiziske statsborgere.

2a. Schweiz og Den Tjekkiske Republik, Republikken Estland, Republikken Letland, Republikken Litauen, Republikken Ungarn, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik kan indtil 31. maj 2007 for arbejdstagere fra en af de kontraherende parter, der er ansat på deres område, opretholde kontrol med fortrinsbehandlingen af arbejdstagere, der integreres på det lovlige arbejdsmarked, og løn- og arbejdsvilkår for statsborgere fra en af de kontraherende parter. Samme kontrol kan opretholdes for personer, der leverer ydelser inden for følgende fire sektorer: servicevirksomhed i forbindelse med agerbrug, bygge- og anlægsvirksomhed, herunder tilknyttede brancher, overvågnings virksomhed og rengøringsvirksomhed (NACE-kode [3] 01.41, 45.1-4, 74.60 og 74.70), der henvises til i aftalens artikel 5, stk. 1. Schweiz giver i de overgangsperioder, der er nævnt i stk. 1a, 2a, 3a og 4a, fortrinsret til arbejdstagere, der er statsborgere i de nye medlemsstater, frem for arbejdstagere, der ikke er statsborgere i EU- eller EFTA-landene, for så vidt angår adgangen til landets arbejdsmarked. Leverandører af tjenesteydelser, som er liberaliseret i kraft af en specifik aftale om levering af tjenesteydelser mellem de kontraherende parter (herunder aftalen om visse aspekter af offentlige indkøb, såfremt denne omfatter levering af tjenesteydelser), underkastes ikke kontrollen med fortrinsretten for arbejdstagere, der er integreret på det lovlige arbejdsmarked. I samme tidsrum kan kravene om kvalifikationer for at få en opholdstilladelse på under fire måneder [4] og for leverandører af tjenesteydelser i ovennævnte fire sektorer, jf. aftalens artikel 5, stk. 1, opretholdes.

[3] NACE: Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 af 9.10.1990 om Den Statistiske Nomenklatur for Økonomiske Aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber (EFT L 293 af 24.10.1990, s. 1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 29/2002 af 19.12.2001 (EFT L 6 af 10.1.2002, s. 3).

[4] Arbejdstagere kan ansøge om kortvarig opholdstilladelse under de kvoter, der er omhandlet i stk. 3a, selv for perioder på under fire måneder.

Det Blandede Udvalg skal inden 31. maj 2007 undersøge, hvorledes overgangsordningerne i dette stykke fungerer; dette skal ske på grundlag af en rapport udarbejdet af en af de kontraherende parter, der gennemfører dem. Ved færdiggørelsen af undersøgelsen og senest den 31. maj 2007 kan en kontraherende part, der har gennemført overgangsordningerne og som har givet Det Blandede Udvalg meddelelse om, at den har til hensigt at anvende sådanne overgangsordninger, meddele, at den fortsætter hermed indtil 31. maj 2009. Hvis der ikke gives meddelelse, vil overgangsperioden udløbe den 31. maj 2007.

Ved udgangen af overgangsperioden som defineret i dette stykke vil alle ovennævnte begrænsninger blive ophævet.

3a. Ved denne protokols ikrafttræden og frem til udgangen af den i stk. 1a omhandlede periode forbeholder Schweiz hvert år (pro rata temporis) inden for den samlede kvote for tredjelande arbejdstagere, der er ansat i Schweiz, og selvstændige, som er statsborgere i Den Tjekkiske Republik, Republikken Estland, Republikken Letland, Republikken Litauen, Republikken Ungarn, Republikken Malta, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik, et mindsteantal nye opholdstilladelser [5] i henhold til følgende plan:

[5] Disse opholdstilladelser gives ud over den kvote, der er omhandlet i aftalens artikel 10, der er forbeholdt arbejdstagere og selvstændige, der er statsborgere i medlemsstaterne på tidspunktet for aftalens undertegnelse (21.6.1999) og statsborgere i Republikken Cypern og Republikken Malta. Opholdstilladelserne gives også ud over de opholdstilladelser, der gives via eksisterende bilaterale aftaler om udveksling af praktikanter.

>TABELPOSITION>

4a. Ved udgangen af den periode, der er omhandlet i stk. 1a og i dette stykke, og i op til 12 år efter aftalens ikrafttræden finder bestemmelserne i aftalens artikel 10, stk. 4, anvendelse.

I tilfælde af alvorlige forstyrrelser på arbejdsmarkedet eller risiko herfor meddeler Schweiz og de nye medlemsstater, der har gennemført overgangsordninger, dette til Det Blandede Udvalg senest den 31. maj 2009. I så tilfælde kan det pågældende land fortsat anvende de foranstaltninger, der er beskrevet i stk. 1a, 2a og 3a, frem til 30. april 2011 på arbejdstagere, der er ansat på dets område. Det årlige antal opholdstilladelser, der er omhandlet i stk. 1a, er i så tilfælde som følger:

>TABELPOSITION>

4b. Hvis Malta oplever eller forudser forstyrrelser på sit arbejdsmarked, som i alvorlig grad kan true levestandarden eller beskæftigelsesniveauet i en bestemt region eller inden for et givet erhverv, og landet beslutter at anvende bestemmelserne i afsnit 2 "Fri bevægelighed for personer" til bilag XI i tiltrædelsestraktaten, kan de restriktive foranstaltninger, Malta træffer over for EU-medlemsstaterne også finde anvendelse på Schweiz. Schweiz har i så tilfælde ret til at træffe tilsvarende foranstaltninger over for Malta.

Malta og Schweiz kan anvende denne procedure frem til 30. april 2011.

5a. Overgangsbestemmelserne i stk. 1a, 2a, 3a, 4a and 4b, særlig bestemmelserne i stk. 2a vedrørende fortrinsretten for arbejdstagere, der er integreret på det lovlige arbejdsmarked, og kontrollen med løn- og arbejdsvilkårene, finder ikke anvendelse på arbejdstagere og selvstændige, som på tidspunktet for denne aftales ikrafttræden har tilladelse til at udøve en økonomisk aktivitet på de kontraherende parters område. Sidstnævnte personer har bl.a. ret til geografisk og erhvervsmæssig mobilitet.

Indehavere af opholdstilladelser med en gyldighedsperiode på mindst ét år har ret til at få fornyet deres opholdstilladelse; det kan ikke gøres gældende over for dem, at de kvantitative begrænsninger er udtømt. Indehavere af en opholdstilladelse med en gyldighedsperiode på mindst ét år har automatisk ret til at få forlænget deres opholdstilladelse. Følgelig har de pågældende lønmodtagere og selvstændige fra aftalens ikrafttræden de rettigheder, der er forbundet med den fri bevægelighed for personer i henhold til de grundlæggende bestemmelser i denne aftale, navnlig artikel 7.

c) I artikel 27, stk. 2, i bilag I til aftalen erstattes henvisningen til artikel 10, stk. 2, med artikel 10, stk. 2, 2a, 4a og 4b.

Artikel 3

Uanset artikel 25 i bilag I til aftalen finder overgangsperioderne i bilag I til denne protokol anvendelse.

Artikel 4

Denne protokol udgør en integrerende del af aftalen.

Artikel 5

Bilag I, II og III til aftalen ændres i overensstemmelse med bilag I, II og III til denne protokol, der udgør en integrerende del af denne.

Artikel 6

1. Denne protokol ratificeres eller godkendes på medlemsstaternes og Det Europæiske Fællesskabs vegne af Rådet for Den Europæiske Union og af Det Schweiziske Forbund i overensstemmelse med egne procedurer.

2. Når disse procedurer er afsluttet, giver Rådet for Den Europæiske Union og Det Schweiziske Forbund hinanden meddelelse herom.

Artikel 7

Denne protokol træder i kraft på den første dag i den første måned efter datoen for deponeringen af det sidste godkendelsesinstrument.

Artikel 8

Denne protokol er gældende i samme tidsrum og i henhold til samme retningslinjer som aftalen.

Artikel 9

Aftalen samt de erklæringer, der er knyttet hertil som bilag, er udformet på estisk, lettisk, litauisk, polsk, slovakisk, slovensk, tjekkisk og ungarsk.

De er knyttet til denne protokol som bilag og har samme gyldighed som teksterne på de andre sprog, som aftalen og erklæringerne er udformet på.

Denne protokol udfærdiges i to eksemplarer på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Udfærdiget i ................ den ............2004.

For Rådet for Den Europæiske Union

For Det Schweiziske Forbund,

BILAG I

Overgangsordning for køb af jord og sekundærbolig

1. Den Tjekkiske Republik

a) Den Tjekkiske Republik kan i fem år fra datoen for landets tiltrædelse af EU opretholde bestemmelserne i valutalov nr. 219/1995 Sb., som ændret, om erhvervelse af sekundærboliger af schweiziske statsborgere, der ikke har bopæl i Den Tjekkiske Republik, og virksomheder, der er oprettet i overensstemmelse med schweizisk ret, men som hverken er etableret eller har en afdeling eller et repræsentationskontor på Den Tjekkiske Republiks område.

b) Den Tjekkiske Republik kan i syv år fra datoen for landets tiltrædelse af EU opretholde bestemmelserne i valutalov nr. 219/1995 Sb., som ændret, lov nr. 229/1991 Sb. om ejendomsretlige relationer mht. jord og landejendomme og lov nr. 95/1999 Sb. om betingelserne for overførsel af landbrugsjord og skov fra at være statsejendom til at være andre enheders ejendom i forbindelse med erhvervelse af landbrugsjord og skov af schweiziske statsborgere og virksomheder, der er oprettet i overensstemmelse med schweizisk ret, men som hverken er etableret eller registreret i Den Tjekkiske Republik. Uanset andre bestemmelser i denne artikel må en schweizisk statsborger under ingen omstændigheder behandles mindre gunstigt for så vidt angår erhvervelse af landbrugsjord og skov end på datoen for undertegnelsen af protokollen eller behandles mere restriktivt end en tredjelandsstatsborger.

c) Selvstændige landmænd, der er schweiziske statsborgere, og som ønsker at etablere sig og tage bopæl i Den Tjekkiske Republik, omfattes ikke af bestemmelserne i foregående afsnit eller andre procedurer end dem, statsborgere i Den Tjekkiske Republik er omfattet af.

d) Der skal foretages en generel revidering af overgangsordningen det tredje år efter datoen for Den Tjekkiske Republiks tiltrædelse af EU. Det Blandede Udvalg kan beslutte at afkorte eller afslutte den overgangsperiode, der er omhandlet under punkt 1 a).

e) Hvis Den Tjekkiske Republik indfører betingelser for ikke-tjekkiske statsborgeres erhvervelse af fast ejendom i Den Tjekkiske Republik i overgangsperioden, baseres disse på gennemsigtige, objektive, faste og offentlige kriterier. Disse kriterier anvendes på en ikke-diskriminerende måde, og tjekkiske og schweiziske statsborgere må ikke forskelsbehandles.

f) Hvis der ved udløbet af overgangsperioden er tilstrækkelig bevis for, at der vil opstå alvorlige forstyrrelser på Den Tjekkiske Republiks marked for landbrugsjord, eller der er risiko herfor, beslutter Det Blandede Udvalg efter anmodning fra Den Tjekkiske Republik, hvorvidt overgangsperioden skal forlænges i op til højst tre år.

2. Cypern

Cypern kan i fem år fra datoen for landets tiltrædelse af EU opretholde den lovgivning vedrørende erhvervelse af sekundærboliger, der var gældende den 31. december 2000.

I henhold til lov om udlændinges erhvervelse af fast ejendom (Cap 109) og ændringslov 52/69, 55/72 og 50/90 skal ikke-cyprioters erhvervelse af fast ejendom på Cypern godkendes af ministerrådet. Ministerrådet har givet de distriktsansvarlige bemyndigelse til at give denne godkendelse på dets vegne. Når den pågældende faste ejendom er på over 2 donum (1 donum = 1 338 m2), kan godkendelsen kun gives til følgende formål:

a) primær- eller sekundærbolig, der ikke overstiger 3 donum

b) erhvervsvirksomhed

c) industri i sektorer, der gavner den cypriotiske økonomi.

Ovennævnte lov er ændret ved lov af 2003 om udlændinges erhvervelse af fast ejendom (N. 54(I)/2003), der trådte i kraft den 1. maj 2004. I den nye lov pålægges EU-borgere og virksomheder, der er registret i EU, ingen begrænsninger for så vidt angår erhvervelse af fast ejendom som primærbolig eller udenlandsk direkte investering eller erhvervelse af fast ejendom af ejendomsmæglere og entreprenører i EU. Med hensyn til erhvervelse af sekundærboliger fastsættes det i loven, at i en femårig periode efter Cyperns tiltrædelse af EU kan EU-borgere, der ikke har fast bopæl på Cypern, og virksomheder, der er registreret i EU, men som ikke har registreret deres forretningssted, centraladministration eller hoved virksomhed på Cypern, ikke erhverve fast ejendom med henblik på at bruge det som sekundærbolig uden først at opnå tilladelse hertil af ministerrådet, der som nævnt ovenfor har uddelegeret beføjelsen hertil til distriktsansvarlige.

3. Estland

a) Estland kan i syv år fra datoen for landets tiltrædelse af EU opretholde sin eksisterende lovgivning på tidspunktet for undertegnelsen af denne protokol vedrørende erhvervelse af landbrugsjord og skov af schweiziske statsborgere og virksomheder, der er oprettet i overensstemmelse med schweizisk ret, men som hverken er etableret eller registreret eller har en lokalafdeling eller et lokalkontor i Estland. Schweiziske statsborgere må under ingen omstændigheder behandles mindre gunstigt for så vidt angår erhvervelse af landbrugsjord og skov end på datoen for undertegnelsen af protokollen eller behandles mere restriktivt end tredjelandsstatsborgere. I henhold til denne lovgivning har Estland den 12. februar 2003 vedtaget dels lov om begrænsning af erhvervelse af fast ejendom, dels ændring af lov om landreformer.

b) Schweiziske statsborgere, der ønsker at etablere sig som selvstændige landmænd og tage bopæl i Estland, og som har haft lovligt ophold og været beskæftiget med landbrug i Estland uafbrudt de seneste tre år, er ikke overfattet af bestemmelserne under punkt 3 a) eller andre procedurer end dem, der gælder for estiske statsborgere.

c) Der skal foretages en generel revidering af overgangsordningen det tredje år efter datoen for Estlands tiltrædelse af EU. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (herefter benævnt "Kommissionen") forelægger med henblik herpå Det Blandede Udvalg en rapport. Det Blandede Udvalg kan beslutte at afkorte eller afslutte den overgangsperiode, der er omhandlet i første afsnit.

d) Hvis der ved udløbet af overgangsperioden er tilstrækkeligt bevis for, at der vil opstå alvorlige forstyrrelser på Estlands marked for landbrugsjord, eller der er risiko herfor, beslutter Det Blandede Udvalg efter anmodning fra Estland, hvorvidt overgangsperioden skal forlænges i op til højst tre år.

4. Letland

b) Letland kan i syv år fra datoen for landets tiltrædelse af EU opretholde bestemmelserne i lov om ændring af lov om privatisering af landbrugsjord (trådte i kraft den 14. april 2003) vedrørende erhvervelse af landbrugsjord og skov af schweiziske statsborgere og virksomheder, der er oprettet i overensstemmelse med schweizisk ret, men som hverken er etableret eller registreret eller har en lokalafdeling eller et lokalkontor i Letland. Schweiziske statsborgere må under ingen omstændigheder behandles mindre gunstigt for så vidt angår erhvervelse af landbrugsjord og skov end på datoen for undertegnelsen af protokollen eller behandles mere restriktivt end tredjelandsstatsborgere.

b) Der skal foretages en generel revidering af overgangsordningen inden udgangen af det tredje år efter datoen for Letlands tiltrædelse af EU. Kommissionen forelægger med henblik herpå Det Blandede Udvalg en rapport. Det Blandede Udvalg kan beslutte at afkorte eller afslutte den overgangsperiode, der er omhandlet i første afsnit.

c) Hvis der ved udløbet af overgangsperioden er tilstrækkeligt bevis for, at der vil opstå alvorlige forstyrrelser på Letlands marked for landbrugsjord, eller der er risiko herfor, beslutter Det Blandede Udvalg efter anmodning fra Letland, hvorvidt overgangsperioden skal forlænges i op til højst tre år.

5. Litauen

a) Litauen kan i syv år fra datoen for landets tiltrædelse af EU opretholde sin eksisterende lovgivning på tidspunktet for undertegnelsen af denne protokol vedrørende erhvervelse af landbrugsjord og skov af schweiziske statsborgere og virksomheder, der er oprettet i overensstemmelse med schweizisk ret, men som hverken er etableret eller registreret eller har en lokalafdeling eller et lokalkontor i Litauen. Schweiziske statsborgere må under ingen omstændigheder behandles mindre gunstigt for så vidt angår erhvervelse af landbrugsjord og skov end på datoen for undertegnelsen af protokollen eller behandles mere restriktivt end tredjelandsstatsborgere. I henhold til denne lovgivning kan schweiziske statsborgere og juridiske personer samt organisationer, der er oprettet i Schweiz og ikke har status af juridisk person, men med retsevne i henhold til schweizisk ret, ikke erhverve landbrugsjord og skov inden udgangen af den syvårige overgangsperiode, der er fastsat i traktaten om Republikken Litauens tiltrædelse af Den Europæiske Union

b) Schweiziske statsborgere, der ønsker at etablere sig som selvstændige landmænd og tage bopæl i Litauen, og som har haft lovligt ophold og været beskæftiget med landbrug i Litauen uafbrudt de seneste tre år, er ikke overfattet af de foregående bestemmelser eller andre procedurer end dem, der gælder for litauiske statsborgere.

c) Der skal foretages en generel revidering af overgangsordningen det tredje år efter datoen for Litauens tiltrædelse af EU. Kommissionen forelægger med henblik herpå Det Blandede Udvalg en rapport. Det Blandede Udvalg kan beslutte at afkorte eller afslutte den overgangsperiode, der er omhandlet i første afsnit.

d) Hvis der ved udløbet af overgangsperioden er tilstrækkeligt bevis for, at der vil opstå alvorlige forstyrrelser på Litauens marked for landbrugsjord, eller der er risiko herfor, beslutter Det Blandede Udvalg efter anmodning fra Litauen, hvorvidt overgangsperioden skal forlænges i op til højst tre år.

6. Ungarn

a) Ungarn kan i fem år fra datoen for landets tiltrædelse af EU opretholde forskrifterne i lov LV (55/1994) om landbrugsjord, som ændret, for så vidt angår erhvervelse af sekundærboliger.

b) Schweiziske statsborgere, der har haft lovligt ophold i Ungarn uafbrudt i mindst fire år, er ikke omfattet af de foregående bestemmelser eller andre regler og procedurer end dem, der gælder for ungarske statsborgere. I overgangsperioden anvender Ungarn procedurer for tilladelse til erhvervelse af sekundærboliger, der er baseret på objektive, faste, gennemsigtige og offentlige kriterier. Disse kriterier anvendes på en ikke-diskriminerende måde, og schweiziske statsborgere, der har ophold i Ungarn, må ikke forskelsbehandles.

c) Ungarn kan i syv år fra datoen for landets tiltrædelse af EU opretholde forbuddene i lov 55/1994 om landbrugs jord, som ændret, i forbindelse med erhvervelse af landbrugsjord af fysiske personer, der ikke har bopæl i Ungarn eller er ungarske statsborgere, og juridiske personer.

d) Schweiziske statsborgere, der ønsker at etablere sig som selvstændige landmænd og tage bopæl i Ungarn, og som har haft lovligt ophold og været beskæftiget med landbrug i Ungarn uafbrudt de seneste tre år, er ikke overfattet af de foregående bestemmelser eller andre procedurer end dem, der gælder for ungarske statsborgere.

e) Der skal foretages en generel revidering af overgangsordningen det tredje år efter datoen for Ungarns tiltrædelse af EU. Kommissionen forelægger med henblik herpå Det Blandede Udvalg en rapport. Det Blandede Udvalg kan beslutte at afkorte eller afslutte den overgangsperiode, der er omhandlet under punkt 6 c).

f) Hvis Ungarn i overgangsperioden anvender procedurer for tilladelse til erhvervelse af landbrugsjord, baseres de på objektive, faste, gennemsigtige og offentlige kriterier. Disse kriterier anvendes på en ikke-diskriminerende måde.

g) Hvis der ved udløbet af overgangsperioden er tilstrækkeligt bevis for, at der vil opstå alvorlige forstyrrelser på Ungarns marked for landbrugsjord, eller der er risiko herfor, beslutter Det Blandede Udvalg efter anmodning fra Ungarn, hvorvidt overgangsperioden skal forlænges i op til højst tre år.

7. Malta

Køb af ejendom på de maltesiske øer er omfattet af lov om udlændinges erhvervelse af fast ejendom (Cap. 246). I loven fastsættes følgende:

a) 1) En schweizisk statsborger kan købe fast ejendom på Malta, der skal anvendes af den pågældende som bopæl (ikke nødvendigvis som primærbolig), forudsat at vedkommende ikke allerede ejer en anden bopæl på Malta. Ved sådanne køb kræves det ikke, at personen har opholdsret på Malta, selv om den pågældende skal have opholdstilladelse, som (med et begrænset antal undtagelser, der er specificeret i lovgivningen), ikke kan nægtes, hvis ejendommens værdi er højere end et årligt indeksreguleret beløb (på nuværende tidspunkt MTL 30 000 for en lejlighed og MTL 50 000 for et hus).

2) En schweizisk statsborger kan i overensstemmelse med den relevante nationale lovgivning på et hvilket som helst tidspunkt også få primærbopæl på Malta. Når den pågældende ophører med at have primærbopæl på Malta, har han eller hun ikke pligt til at skille sig af med ejendom, der blev købt til primærbolig.

b) Schweiziske statsborgere, der køber ejendom i særligt udpegede områder, jf. loven, (de udgør sædvanligvis en del af byfornyelsesprojekter) er ikke underlagt krav om en opholdstilladelse for at foretage købet, og der er heller ingen begrænsninger for så vidt angår antallet, brugen og værdien af de ejendomme, de må købe.

8. Polen

a) Polen kan i fem år fra datoen for landets tiltrædelse af EU opretholde den lovgivning, der er gældende på tidspunktet for undertegnelsen af denne protokol, for så vidt angår erhvervelse af sekundærboliger. I henhold til lovgivningen skal en schweizisk statsborger overholde de krav, der er fastsat i lov af 24. marts 1920 om udlændinges erhvervelse af fast ejendom (Dz.U. 1996, Nr. 54, poz. 245 med ændringer) som ændret.

b) Schweiziske statsborgere, der har haft lovligt ophold i Polen uafbrudt i fire år, er ikke for så vidt angår erhvervelse af en sekundærbolig omfattet af bestemmelserne under punkt 8 a) eller andre regler og procedurer end dem, der gælder for polske statsborgere.

c) Polen kan i en tolvårig periode fra datoen for landets tiltrædelse af EU opretholde sine forskrifter vedrørende erhvervelse af landbrugsjord og skov. Schweiziske statsborgere og juridiske personer oprettet i overensstemmelse med schweizisk ret må under ingen omstændigheder behandles mindre gunstigt for så vidt angår erhvervelse af landbrugsjord og skov end på datoen for undertegnelsen af denne protokol. I henhold til lovgivningen skal en schweizisk statsborger overholde de krav, der er fastsat i lov af 24. marts 1920 om udlændinges erhvervelse af fast ejendom (Dz.U. 1996, Nr. 54, poz. 245 med ændringer) som ændret.

d) Schweiziske statsborgere, der ønsker at etablere sig som selvstændige landmænd, og som har haft lovligt opholdt og forpagtet jord i Polen som fysisk eller juridisk person uafbrudt i mindst tre år, er ikke omfattet af de foregående bestemmelser eller andre procedurer end dem, der gælder for polske statsborgere, for så vidt angår køb af landbrugsjord og skov fra datoen for Polens tiltrædelse af EU. I voivodskaberne Warminsko Mazurskie, Pomorskie, Kujawsko-Pomorskie, Zachodnio-Pomorskie, Lubuskie, Dolnoslaskie, Opolskie og Wielkopolskie forlænges den periode for ophold og forpagtning, der er nævnt i foregående sætning, til syv år. Forpagtningsperioden forud for køb af jord beregnes individuelt for hver schweizisk statsborger, der køber jord i Polen, fra den bekræftede dato for den oprindelige forpagtningsaftale. Selvstændige landmænd, der ikke har forpagtet jord som fysiske, men som juridiske personer, kan overføre den juridiske persons rettigheder i medfør af forpagtnings aftalen til sig selv som fysiske personer. Ved beregningen af forpagtningsperioden forud for købsretten medtages den periode, hvor forpagtningsaftalen var indgået med juridiske personer. Der kan udformes forpagtningsaftaler med fysiske personer med en bekræftet dato med tilbagevirkende kraft, hvorved hele forpagtningsperioden for den bekræftede kontrakt vil blive medregnet. Der er ingen frister for selvstændige landmænds ændring af deres nuværende forpagtningsaftale til aftaler som fysiske personer eller skriftlige aftaler med en bekræftet dato. Proceduren for ændring af forpagtningsaftaler skal være gennemsigtig og må under ingen omstændigheder udgøre en ny hindring.

e) Der skal foretages en generel revidering af overgangsordningen det tredje år efter datoen for Polens tiltrædelse af EU. Kommissionen forelægger med henblik herpå Det Blandede Udvalg en rapport. Det Blandede Udvalg kan beslutte at afkorte eller afslutte den overgangsperiode, der er omhandlet i første afsnit.

f) I overgangsperioden anvender Polen den i loven fastsatte procedure for tilladelser, hvilket vil sikre, at tilladelser til erhvervelse af fast ejendom i Polen meddeles på grundlag af gennemsigtige, objektive, faste og offentlige kriterier. Disse kriterier anvendes på en ikke-diskriminerende måde.

9. Slovakiet

a) Slovakiet kan i en syvårig periode fra datoen for landets tiltrædelse af EU opretholde sine forskrifter vedrørende erhvervelse af landbrugsjord og skov. I henhold til lovgivningen kan en udlænding få ejerrettigheder over fast ejendom i Slovakiet med undtagelse af landbrugsjord og skov. Udlændinge kan ikke kræve at få ejerrettigheder over fast ejendom, hvis erhvervelse er begrænset af særlige forskrifter i valutalov nr. 202/1995, som ændret.

b) Schweiziske statsborgere må under ingen omstændigheder behandles mindre gunstigt for så vidt angår erhvervelse af landbrugsjord og skov end på datoen for undertegnelsen af denne protokol eller behandles mere restriktivt end tredjelandsstatsborgere.

c) Schweiziske statsborgere, der ønsker at etablere sig som selvstændige landmænd og tage bopæl i Slovakiet, og som har haft lovligt ophold og været beskæftiget med landbrug i Slovakiet uafbrudt de seneste tre år, er ikke overfattet af bestemmelserne under punkt 9 b) eller andre procedurer end dem, der gælder for slovakiske statsborgere.

d) Der skal foretages en generel revidering af overgangsordningen inden udgangen af det tredje år efter datoen for Slovakiets tiltrædelse af EU. Kommissionen forelægger med henblik herpå Det Blandede Udvalg en rapport. Det Blandede Udvalg kan beslutte at afkorte eller afslutte den overgangsperiode, der er omhandlet under punkt 9 a).

e) Hvis Slovakiet indfører betingelser for ikke-slovakiske statsborgeres erhvervelse af fast ejendom i Slovakiet i overgangsperioden, baseres disse på gennemsigtige, objektive, faste og offentlige kriterier. Disse kriterier anvendes på en ikke-diskriminerende måde, og slovakiske og schweiziske statsborgere må ikke forskelsbehandles.

f) Hvis der ved udløbet af overgangsperioden er tilstrækkeligt bevis for, at der vil opstå alvorlige forstyrrelser på Slovakiets marked for landbrugsjord, eller der er risiko herfor, beslutter Det Blandede Udvalg efter anmodning fra Slovakiet, hvorvidt overgangsperioden skal forlænges i op til højst tre år.

10. Slovenien

a) Hvis der frem til udgangen af en periode på højst syv år efter datoen for Sloveniens tiltrædelse af EU opstår alvorlige problemer på ejendomsmarkedet, som der er risiko for vil fortsætte, eller som i alvorlig grad kan skade ejendomsmarkedet i et givet område, kan Slovenien anmode om tilladelse til at træffe beskyttelsesforanstaltninger for at rette op på situationen på ejendomsmarkedet.

b) Efter anmodning fra Slovenien træffer Det Blandede Udvalg ved en hasteprocedure beslutning om de beskyttelsesforanstaltninger, den finder nødvendige, og angiver betingelserne og retningslinjerne for anvendelsen heraf.

c) I tilfælde af alvorlige problemer på ejendomsmarkedet og efter udtrykkelig anmodning fra Slovenien handler Det Blandede Udvalg inden fem arbejdsdage fra modtagelsen af anmodningen, der ledsages af relevante baggrundsoplysninger. De foranstaltninger, der således træffes beslutning om, finder øjeblikkelig anvendelse, og der tages i den forbindelse hensyn til alle berørte parters interesser.

d) De foranstaltninger, der i medfør af afsnit b) gives tilladelse til, kan omfatte fravigelser fra denne aftales bestemmelser i det omfang og i så lang tid, som det er strengt nødvendigt for at nå de mål, der er omhandlet i afsnit a).

BILAG II

Bilag II til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer ændres som følger:

1. Under punkt 1 "371 R 1408(1): Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71" i "DEL A: AKTER, SOM DER HENVISES TIL" indsættes følgende efter "301 R 1386 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1386/2001 ......":

"12003 TN 02/02/A: Akt af 16. april 2003 vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union."

2. Under punkt 1 i afsnit A i bilag II til aftalen "Ved anvendelsen af aftalen foretages der følgende tilpasninger til forordningen" foretages følgende ændringer:

(a) under i) vedrørende bilag III, del A tilføjes efter "Sverige - Schweiz":

"Den Tjekkiske Republik - Schweiz

Ingen.

Estland - Schweiz

Ingen overenskomst.

Cypern - Schweiz

Ingen.

Letland - Schweiz

Ingen overenskomst.

Litauen - Schweiz

Ingen overenskomst.

Ungarn - Schweiz

Ingen.

Malta - Schweiz

Ingen overenskomst.

Polen - Schweiz

Ingen overenskomst.

Slovenien - Schweiz

Ingen.

Slovakiet - Schweiz

Ingen."

(b) under j) vedrørende bilag III, del B tilføjes efter "Sverige - Schweiz":

"Den Tjekkiske Republik - Schweiz

Ingen.

Estland - Schweiz

Ingen overenskomst.

Cypern - Schweiz

Ingen.

Letland - Schweiz

Ingen overenskomst.

Litauen - Schweiz

Ingen overenskomst.

Ungarn - Schweiz

Ingen.

Malta - Schweiz

Ingen overenskomst.

Polen - Schweiz

Ingen overenskomst.

Slovenien - Schweiz

Ingen.

Slovakiet - Schweiz

Ingen.

(c) under o) vedrørende bilag VI foretages følgende ændringer:

(aa) Under punkt 3 a) iv, indføjes "Ungarn" efter "Spanien"

(bb) Under punkt 4 indføjes "Ungarn" efter "Tyskland".

3. Under punkt 2 "372 R 0574: Rådets forordning (EØF) nr. 574/72" i "DEL A: AKTER, SOM DER HENVISES TIL" indsættes følgende efter "'302 R 410 Kommissionens forordning (EF) nr. 410/2002 ......":

"12003 TN 02/02/A: Akt af 16. april 2003 vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union."

4. Under "DEL B: RETSAKTER, SOM DE KONTRAHERENDE PARTER SKAL TAGE BEHØRIGT HENSYN TIL" indsættes følgende efter "4.18. 383 D 0117: Afgørelse nr. 117 ...", "4.19. 383 D 1112(02): Afgørelse nr. 118 ...", "4.27. 388 D 64: Afgørelse nr. 136 ..." og "4.37. 393 D 825: Afgørelse nr. 150" samt under 1 94 N: Akt vedrørende vilkårene":

"12003 TN 02/02/A: Akt af 16. april 2003 vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union."

5. Ordningerne under punkt 1 i afsnittet om arbejdsløshedsforsikring i protokollen til bilag II finder anvendelse indtil 30. april 2011 for arbejdstagere, der er statsborgere i Den Tjekkiske Republik, Republikken Estland, Republikken Letland, Republikken Litauen, Republikken Ungarn, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik.

BILAG III

I afsnit A i bilag III til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om fri bevægelighed for personer foretages følgende ændringer:

Retsakter som ændret ved akten vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (EUT L 236 af 23.9.2003):

A. Generel ordning

1. 392 L 0051: Rådets direktiv 92/51/EØF af 18. juni 1992 om anden generelle ordning for anerkendelse af erhvervsuddannelser til supplering af direktiv 89/48/EØF (EFT L 209 af 24.7.1992, s. 25).

B. Juridiske erhverv

2. 377 L 0249: Rådets direktiv 77/249/EØF af 22. marts 1977 om lettelser med henblik på den faktiske gennemførelse af advokaters fri udveksling af tjenesteydelser (EFT L 78 af 26.3.1977, s. 17).

3. 398 L 0005: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/5/EF af 16. februar 1998 om lettelse af adgangen til varig udøvelse af advokaterhvervet i en anden medlemsstat end den, hvor beskikkelsen er opnået (EFT L 77 af 14.3.1998, s. 36).

C. Erhverv inden for sundhedssektoren

Læger

4. 393 L 0016: Rådets direktiv 93/16/EØF af 5. april 1993 om fremme af den frie bevægelighed for læger og gensidig anerkendelse af deres eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser (EFT L 165 af 7.7.1993, s. 1).

Sygeplejersker

5. 377 L 0452: Rådets direktiv 77/452/EØF af 27. juni 1977 om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser for sygeplejersker med ansvar for den almene sundheds- og sygepleje samt om foranstaltninger, der skal lette den faktiske udøvelse af etableringsretten og den fri udveksling af tjenesteydelser (EFT L 176 af 15.7.1977, s. 1).

Tandlæger

6. 378 L 0686: Rådets direktiv 78/686/EØF af 25. juli 1978 om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser for tandlæger og om foranstaltninger, der skal lette den faktiske udøvelse af retten til etablering og fri udveksling af tjenesteydelser (EFT L 233 af 24.8.1978, s. 1).

7. 378 L 0687: Rådets direktiv 78/687/EØF af 25. juli 1978 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om virksomhed som tandlæge (EFT L 233 af 24.8.1978, s. 10).

Dyrlæger

8. 378 L 1026: Rådets direktiv 78/1026/EØF af 18. december 1978 om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser for dyrlæger, omfattende foranstaltninger, som skal lette den faktiske udøvelse af retten til etablering og fri udveksling af tjenesteydelser (EFT L 362 af 23.12.1978, s. 1).

Jordemødre

9. 380 L 154: Rådets direktiv 80/154/EØF af 21. januar 1980 om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser for jordemødre og om foranstaltninger, der skal lette den faktiske udøvelse af etableringsretten og den fri udveksling af tjenesteydelser (EFT L 33 af 11.2.1980, s. 1).

Farmaceuter

10. 385 L 433: Rådets direktiv 85/433/EØF af 16. september 1985 om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser i farmaci samt om foranstaltninger, der skal lette den faktiske udøvelse af etableringsretten i forbindelse med visse former for virksomhed på det farmaceutiske område (EFT L 253 af 24.9.1985, s. 37).

D. Arkitekter og ingeniører

11. 385 L 0384: Rådets direktiv 85/384/EØF af 10. juni 1985 om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser inden for arkitekturområdet, herunder om foranstaltninger, som skal lette den faktiske udøvelse af retten til etablering og fri udveksling af tjenesteydelser (EFT L 223 af 21.8.1985, s. 15).

E. Handel og formidlervirksomhed

12. 374 L 0557: Rådets direktiv 74/557/EØF af 4. juni 1974 om gennemførelse af etableringsfrihed og fri udveksling af tjenesteydelser for selvstændig virksomhed og formidlervirksomhed inden for handel med og distribution af giftige stoffer (EFT L 307 af 18.11.1974, s. 5).

Schweiz' erklæring vedrørende anerkendelse af eksamensbeviser for jordemødre og for almen sundhedspleje

Schweiz forbeholder sig ret til først at anerkende indehavere af eksamensbeviser for jordemødre og for almen sundhedspleje i medfør af artikel 4, litra b og c, i direktiv 77/452/EØF [6] og artikel 5, litra a og b, i direktiv 80/154/EØF [7] om opnåede rettigheder, når man har undersøgt om deres kvalifikationer er i overensstemmelse med direktiv 77/453/EØF [8] og direktiv 80/155/EØF [9]. Schweiz kan med henblik herpå kræve en kvalifikationstest eller en tilpasningsperiode.

[6] Suppleret af akten vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33).

[7] Suppleret af akten vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33).

[8] EFT L 176 af 15.7.1977, suppleret ved direktiv 89/595/EØF (EFT L 341 af 23.11.1989) og direktiv 2001/19/EF (EFT L 206 af 31.7.2001).

[9] EFT L 33 af 11.3.1980, suppleret ved direktiv 89/594/EØF (EFT L 341 af 23.11.1989) og direktiv 2001/19/EF (EFT L 206 af 31.7.2001).

Schweiz' erklæring om autonome foranstaltninger fra datoen for undertegnelsen

Schweiz giver på grundlag af sin nationale lovgivning borgere i de nye medlemsstater midlertidig adgang til arbejdsmarkedet, inden de overgangsordninger, der er indeholdt i protokollen, træder i kraft. Med henblik herpå vil Schweiz fra datoen for undertegnelsen af protokollen indføre særlige kvoter for både kort- og langfristede arbejdstilladelser, jf. artikel 10, stk. 1, i hovedaftalen, til fordel for borgere i de nye medlemsstater. Der vil hvert år blive udstedt 700 langfristede og 2500 kortfristede arbejdstilladelser. Herudover vil 5000 arbejdstagere hvert år få tilladelse til at opholde sig i Schweiz i under fire måneder.

BILAG

>TABELPOSITION>