KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 31.03.1995 
KOM(95) 124 endelig udg. 
94/0199 (COD) 
Ændret forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE 
om et 
EUROPÆISK UDDANNELSESÅR -
LIVSLANG UDDANNELSE (1996) 
(forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2) 
Begrundelse 
Kommissionens forslag COM(94) 264 final - 94/0199(COD) var den 16. marts 1995 til 
førstebehandling i Parlamentet. Kommissionen fulgte 25 af Parlamentets 39 ændringsforslag 
dels i deres form, dels i deres ånd (nr. 1 til 8, 12, 15 til 20, 23,27, 41, 30,31,32, 35 til 38). 
Kommissionen accepterede delvis ændringsforslag nr. 9, 24 og 40. 12 af ændringsforslagene 
kan ikke godkendes af Kommissionen (nr. 10,11,13,14,21,22,25,26,28,33,34,39). Afvsiningen 
af disse ændringsforslag er primært begrundet i subsidiaritetsprincippet, enten fordi forslagene 
vedrører forholdene mellem medlemsstaterne og medlemsstaternes nationale organer eller fordi 
ændringsforslagene ville betyde en harmonisering på fællesskabsplan, der strider mod 
Traktatens artikel 126. 
De accepterede ændringsforslag vedrører først og fremmest definitionen af mål og temaer for 
Det Europæiske Uddannelsesår samt foranstaltningerne til iværksættelse heraf. 
&. 
Oprindelige forslag 
EUROPA-PARLAMENTET OG 
RÅDETS AFGØRELSE om et 
EUROPÆISK UDDANNELSESÅR -
LIVSLANG UDDANNELSE (1996) 
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR ÆNDREDE FORSLAG 
under henvisning til traktaten om Den 
Europæiske Union, særlig artikel 126 og 
127, 
under henvisning til Kommissionens 
forslag, 
under henvisning til udtalelse fra Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg, 
under henvisning til udtalelse fra 
Regionsudvalget, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Udviklingen af nye individuelle og 
kollektive livsformer og adfærdsmønstre 
skaber nye behov på uddannel­
sesområdet; 
udviklingen i produktionsformerne som 
følge af indførelsen af ny teknologi og 
nye måder at tilrettelægge arbejdet på 
ændrer grundlæggende de krav om viden 
og kvalifikationer, der stilles til 
arbejdstagerne, og kræver, at der gøres 
en indsats for at fremme skabelsen af 
nye job for derved at råde bod på 
misforholdet mellem den økonomiske 
vækst og skabelsen af nye job i Europa; 
en konstant tilpasning af uddannel­
sessystemerne til de nye behov udgør en 
strategisk udfordring for Fællesskabet, 
hvis økonomiske konkurrenceevne og 
samfundsmodel er baseret på viden og 
knowhow; en konstant tilpasning af uddannel­
sessystemerne til de nye behov udgør en 
strategisk udfordring for Fællesskabet, 
hvis økonomiske konkurrenceevne og 
samfundsmodel er baseret på viden og 
knowhow; attraktivitet og prestige i 
forbindelse med erhvervsuddannelse er i 
høj grad afhængig af ligestilling mellem 
uddannelsesforløbene inden for almen 
undervisning og erhvervsuddannelse samt 
af social anerkendelse af erhvervene med 
krav om kvalifikationer; 
ny betragtning: 
undervisning og uddannelse skal give 
den enkelte personlige udfoldelses­
muligheder og formidle tilværelsens 
private, samfundsmæssige og statslige 
værdier som f.eks. solidaritet, tolerance 
og forståelse for kulturel mangfoldighed; 
undervisning og uddannelse skal desuden 
fremme evnen til at kommunikere 
mellem de forskellige kulturelle grupper 
og til, at alle europæiske borgere 
deltager i de demokratiske beslutnings­
processer; 
ny betragtning: 
Under henvisning til hvidbogen om 
vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse 
vil de over 2 mio. nye arbejdspladser, 
der skal skabes inden år 2000, få nye 
faglige karakteristika på grund af de 
tekniske revolutioner inden for den 
audiovisuelle sektor og informations­
samfundet; dette kræver videreuddan­
nelse og en fleksibel udformning af 
basisuddannelsen; 
efter- og videreuddannelse for den 
enkelte og arbejdstageren bliver af 
afgørende betydning både for at sikre 
den pågældendes personlige udfoldel­
sesmuligheder og for at øge hans eller 
hendes beskæftigelsesmuligheder på 
langt sigt; som det understreges i 
Kommissionens hvidbog om vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse vil 
uddannelse uundgåeligt komme til at 
spille en afgørende rolle i forbindelse 
med den økonomiske vækst samt 
genskabelsen af konkurrenceevnen og et 
samfundsmæssigt acceptabelt beskæf­
tigelsesniveau; efter- og videreuddannelse for den 
enkelte og arbejdstageren bliver af 
afgørende betydning, for at man kan 
sikre hans eller hendes beskæfti­
gelsesmuligheder på langt sigt; som det 
understreges i Kommissionens hvidbog 
om vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse vil uddannelse uundgåeligt 
komme til at spille en afgørende rolle i 
forbindelse med den økonomiske vækst 
samt genskabelsen af konkurrenceevnen 
og et samfundsmæssigt acceptabelt 
beskæftigelsesniveau; 
ny betragtning: 
Det er værd at lægge mærke til, at 
uddannelsesudbuddet uden for 
skolesystemet (f.eks. folkehøjskoler, 
institutioner for voksenundervisning, 
åbne universiteter) får stadig større 
betydning; det må i den forbindelse 
sikres, at alle borgere får mulighed for at 
-2 
den store arbejdsløshed blandt unge og 
voksne indebærer en risiko for, at den 
sociale samhørighed ødelægges, at de 
tvivler på, at det nytter at uddanne sig, 
og at de får svært ved at tro på, at det 
tjener noget formål at lære livet 
igennem; nyde godt af dette nødvendige udbud; 
det er nødvendigt at fremme uddannelsen 
uden for skolesystemet, men det må ikke 
ske på bekostning af den brede 
grunduddannelse; 
ny betragtning: 
desuden er en videreuddannelse, der 
åbner større perspektiver, en god 
mulighed for løsningen af sociale 
konflikter; den skal kombineret med 
tilsvarende målrettede aktioner bidrage til 
at mindske fremmedhadet og forhindre 
alkohol- og narkotikamisbrug og de 
dermed forbundne voldelige tendenser; 
ny betragtning: 
i Kommissionens hvidbog om europæisk 
social- og arbejdsmarkedspolitik slås der 
til lyd for en positiv og fleksibel strategi 
for arbejde og uddannelse, forbedring af 
den nuværende og fremtidige 
arbejdskrafts kvalifikationsniveau og 
overvejelser om skatte- og 
afgiftsmæssige og andre incitamenter til, 
at virksomheder og den enkelte 
investerer i livslang uddannelse for at 
forbedre muligheder for, at voksne kan 
tilegne sig ny viden hele livet igennem. 
i forbindelse med de projekter, 
medlemsstaterne gennemfører på 
nationalt plan, og de mange initiativer, 
der tages på regionalt og lokalt plan, 
samt de aktioner, Europarådet og andre 
internationale organisationer, der er 
aktive på uddannelsesområdet, har 
iværksat, bør der ske en gensidig 
udveksling af erfaringer og oplysninger; 
1996 bliver det første hele år, hvor 
LEONARDO DA VINCI-programmet1 
og SOCRATES-programmet2, som udgør 
anden generation af Fællesskabets 
programmer på uddannelsesområdet, 
kommer til fuldt ud at fungere; 
strukturfondene, navnlig Den Europæiske 
Socialfond, og fællesskabsinitiativerne i 
forbindelse hermed, bl.a. ADAPT og 
"Beskæftigelse og Udvikling af 
Menneskelige Ressourcer", bidrager i 
betydelig grad til at sikre uddannelser af 
høj kvalitet; Ny betragtning: 
Eksisterende fjern- og selvstudie­
ordninger, verdensomspændende netværk 
(navnlig computernetværk), interaktiv 
kommunikation mellem lærere indbyrdes 
og mellem lærere og elever skal sammen 
med informationsinfrastrukturerne spille 
en vigtig rolle i forbindelse med den 
livslange uddannelse; de allerede 
eksisterende internationale netværk er 
særligt egnede til sprogindlæring; 
integrering af disse systemer i den 
livslange uddannelsesproces forudsætter 
en velfungerende grunduddannelse. 
det er absolut nødvendigt, at der lægges 
vægt på, at uddannelse er af afgørende 
betydning for, at der kan skabes et 
Europa, der på det økonomiske område 
er konkurrencedygtigt og på det sociale 
område er solidarisk, og som fremmer 
den enkeltes udfoldelsesmuligheder; dette 
kan ske ved hjælp af en række fælles 
aktioner på EU-plan inden for rammerne 
af Det Europæiske Uddannelsesår for 
derved at opnå en større påvirkning, end 
1. Rådets afgørelse ../..../EØF, EFT L det er absolut nødvendigt, at der lægges 
vægt på, at uddannelse er af afgørende 
betydning for, at der kan skabes et 
Europa, der på det økonomiske område 
er konkurrencedygtigt og på det sociale 
område er solidarisk; dette kan ske ved 
hjælp af en række fælles aktioner på EU-
plan inden for rammerne af Det 
Europæiske Uddannelsesår for derved at 
opnå en større påvirkning, end det ville 
være muligt med de eksisterende 
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse ../..../EØF, EFT I, 
det ville være muligt med de 
eksisterende fællesskabsprogrammer, og 
som man ikke ville kunne opnå ved 
hjælp af medlemsstaternes individuelle 
aktioner -fællesskabsprogrammer, og som man 
ikke ville kunne opnå ved hjælp af 
medlemsstaternes individuelle aktioner -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
1. Der iværksættes i perioden fra den 
1. januar 1995 til den 31. 
december 1996 en række 
informations- og 
reklamekampagner, der skal være 
med til at fremme livslang 
uddannelse. 
2. 1996 udnævnes til "Det 
Europæiske Uddannelsesår 
Livslang uddannelse". 
Artikel 2 
Formålet med de i artikel 1 omhandlede 
aktioner er: ny betragtning: 
Den 20. januar 1995 blev der vedtaget 
en "modus vivendi" mellem Europa-
Parlamentet, Rådet og Kommissionen 
vedrørende gennemførelsesbestemmel­
serne til retsakter efter fremgangsmåden 
i artikel 189b i EF-traktaten, der blev 
vedtaget den 20. januar 1995. 
1. At få den europæiske offentlighed 
til at forstå betydningen af livslang 
uddannelse som et nøgleelement i 
forbindelse med den enkeltes 1. At få den europæiske offentlighed 
til at forstå betydningen af livslang 
uddannelse som et nøgleelement i 
forbindelse med den enkeltes 
5 -
personlige udvikling og den 
europæiske model f o i 
konkurrenceevne og vækst med 
skabelse af mange nye arbejds­
pladser. 
At fremme etableringen af et bedre 
samarbejde på alle niveauer 
mellem uddannelsesinstitutionerne 
og virksomhederne, navnlig de små 
og mellemstore virksomheder; personlige udvikling og den 
enkeltes deltagelse i de demokra­
tiske beslutningsprocesser. 
At bidrage til en styrkelse af 
konkurrenceevnen i EU og til en 
beskæftigelse og til beskæftigel­
sesfremmende økonomisk vækst 
ved at fremme forståelsen blandt 
arbejdsmarkedets parter for 
betydningen af at skabe muligheder 
for livslang uddannelse og for at 
tage de økonomiske og sociale 
udfordringer op samt at give 
særlige incitamenter for de små og 
mellemstore virksomheder. 
At bidrage til skabelsen af et 
uddannelsespoliti sk 
samarbejdsområde gennem 
indbyrdes anerkendelse i såvel 
uddannelses- som erhvervssektoren 
af eksamensbeviser i Den 
Europæiske Union og indførelse af 
en europæisk dimension i de 
almene og erhvervsfaglige 
uddannelser. At øge Unions-borgernes kendskab 
til EU-initiativer vedrørende 
indbyrdes anerkendelse i såvel 
uddannelses- som erhvervssektoren 
af eksamensbeviser og fremme af 
en europæisk dimension i de 
almene og erhvervsfaglige 
uddannelser, navnlig via Leonardo 
da Vinci- og Sokrates-program-
merne. I den forbindelse skal 
fremme af sprogkundskaber være 
et af årets hovedtemaer. 
At understrege betydningen af, at 
alle får adgang til passende 
livslang kompetencegivende 
uddannelse og anerkendte 
autorisationssystemer uden hensyn 
til forskelle i køn, alder, evner, 
etnisk, økonomisk og social 
- 6 
baggrund for at bringe spildet af 
færdigheder til ophør, bekæmpe 
social udstødelse og give unge 
piger og kvinder øgede erhvervs­
muligheder samt fjerne regionale 
skævheder. 
4. At fremhæve betydningen af 
uddannelse i forbindelse med 
ligestilling, blå. mellem kvinder 
og mænd, og derved betydningen 
af denne ligestilling i forbindelse 
med adgangen til uddannelse Udgår 
Artikel 3 
De i artikel 1 omhandlede aktioner 
omfatter generelle og temabaserede 
arrangementer, udarbejdelse og 
formidling af 
kommunikationsprodukter samt 
undersøgelser og rundspørger. 6. At støtte forældre og opdragere i 
varetagelsen af deres ansvar med 
hensyn til oplæring og opdragelse 
af børn og unge for at styrke deres 
rolle som forbillede i forbindelse 
med den livslange uddannelse. 
Bilaget indeholder de nærmere 
kriterier, procedurer og betingelser 
for udvælgelsen og finansieringen 
af aktionerne. 2. Aktionerne bør tilvejebringe midlerne 
til at opfylde målene som beskrevet i 
artikel 2. Følgende skal indtage en 
central placering i aktionerne: 
betydningen af samarbejde mellem 
uddannelses- og erhvervsuddannelses-
strukturerne, virksomhederne og 
arbejdsmarkedets parter; et europæisk 
uddannelses-politisk samarbejdsområdet 
muligheder, når det gælder mobilteten 
- 7 
Artikel 4 
Kommissionen har ansvaret for 
gennemførelsen af nærværende afgørelse. for personer under uddannelse og 
arbejdstagernes mobilitet og behovet for 
at sikre bedre adgang til relevante 
uddannelses- og erhvervsuddannelses-
aktioner uden hensyn til køn, etnisk, 
økonomisk og social baggrund. 
3. Ved udvælgelsen af de aktioner, der er 
nævnt i bilagets del II vil følgende 
aktioner blive prioriteret: aktioner, som i 
praksis viser fordelene ved uddannelse 
og erhvervsuddannelse og rummer en 
tilskyndelse for den enkelte og for 
virksomhederne, og som ligeledes 
fremmer den regionale udvikling; 
aktioner, hvor hovedvægten er lagt på 
uddannelses- og erhvervsuddannelses-
aktioner som del af en strategi for 
livslang uddannelse; aktioner, som 
tilskynder arbejdsmarkedets parter til ved 
kollektive aftaler at støtte efter- og 
videreuddannelse; aktioner, som viser 
resultater af samarbejdet over lande­
grænserne, og aktioner, som udbreder 
resultaterne af Fællesskabets foran­
staltninger, og som ved hjælp af 
europæiske, nationale, regionale og 
lokale net fremmer udvekslingen af ideer 
og udbredelsen af god praksis i 
forbindelse med livslang uddannelse, 
navnlig over for socialt udstødte og 
risikogrupper. 
I den forbindelse bistås den af et udvalg 
af rådgivende art, som består af en 
repræsentant for hver medlemsstat, og I den forbindelse bistås den af et udvalg 
af rådgivende art, som består af 2 
repræsentanter for hver medlemsstat, og 
hvis formand er Kommissionens 
repræsentant 
Kommissionens repræsentant forelægger 
udvalget et forslag til de foranstaltninger, 
der skal træffes. Udvalget afgiver, 
eventuelt efter afstemning, en udtalelse 
om forslaget inden for en tidsfrist, som 
formanden kan fastsætte afhængig af, 
hvor hastende den pågældende sag er. 
Udtalelsen medtages i mødereferatet; 
endvidere har den enkelte medlemsstat 
ret til at kræve, at dens holdning 
medtages i mødereferatet. 
Kommissionen tager i videst muligt 
omfang hensyn til udvalgets udtalelse. 
Den informerer udvalget om, hvorledes 
den har gjort dette. hvis formand er Kommissionens 
repræsentant. 
Artikel 5 
Beslutningen om afholdelse af en 
fællesskabskonkurrence i forbindelse 
med de aktioner, medlemsstaterne har 
fremsat forslag om, træffes af 
Kommissionen i henhold til den i 
artikel 5 fastsatte procedure. De aktioner, der skal gennemføres som 
led i denne afgørelse, vedtages af 
Kommissionen efter proceduren i artikel 
4. 
Artikel 6 
Den enkelte medlemsstat udpeger 
en udvælgelses- og koordine-
ringsinstans, der forestår iværk­
sættelsen af de aktioner, der i den 
forbindelse er fastsat i nærværende 
afgørelse. 
De berørte medlemsstater frem­
sender ansøgningerne om økono­
misk støtte til de aktioner, der er 
omhandlet i del B i bilaget, til 
Kommissionen. 
Artikel 7 
Kommissionen underretter regelmæssigt 
Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg samt Regional udvalget 
om de aktioner, der planlægges som led 
i Det Europæiske Uddannelsesår, og som 
vedtages i Det Rådgivende Udvalg. 
Endvidere drager Kommissionen omsorg 
for et snævert samarbejde med 
LEONARDO- og SOKRATES-program-
merne. 
Artikel 8 
Kommissionen øger virkningen af Det 
Europæiske Uddannelsesår maksimalt 
ved at sikre, at fællesskabsprogrammerne 
og/eller de øvrige berørte finansielle 
instrumenter, navnlig programmerne 
inden for uddannelse og erhvervsuddan­
nelse, Den Europæiske Socialfond og 
Unionens informationstjenester i 1996 
yder finansiel støtte og bidrager til 
målsætningerne for Uddannelsesåret. 
Artikel 9 
Kommissionen og medlemsstaterne sikrer 
inden for rammerne af deres 
kompetenceområder, at arbejdsmarkedets 
parter og de regionale og lokale 
myndigheder, der måtte være ansvarlige 
for uddannelsesområdet, inddrages i 
planlægningen og gennemførelsen af 
aktionerne under året for livslang 
uddannelse. 
(25 
Artikel 7 Artikel 10 
Kommissionen forelægger inden 
31. december 1997 en rapport for 
Europa-Parlamentet, Rådet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget om gennemførelsen, 
resultaterne og den samlede evaluering af 
de aktioner, der er fastsat i 
Kommissionen bistås af et rådgivende 
udvalg, der består af to repræsentanter 
fra hver medlemsstat med 
Kommissionens repræsentant som 
formand. De aktioner, der skal 
gennemføres som led i denne afgørelse, 
vedtages af Kommissionen efter den i 
artikel 4 fastsatte procedure. Kommissionen forelægger inden 
31. december 1997 en rapport for 
Europa-Parlamentet, Rådet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget om gennemførelsen, 
resultaterne og den samlede evaluering af 
de aktioner, der er fastsat i 
Kommissionen bistås af et rådgivende 
udvalg, der består af to repræsentanter 
fra hver medlemsstat med 
Kommissionens repræsentant som 
formand. De aktioner, der skal 
gennemføres som led i denne afgørelse, 
vedtages af Kommissionen efter den i 
artikel 4 fastsatte procedure. 
- 11 -
nu AC 
1. Generelle bestemmelser Udgår 
/. A ktionemes målsætninger og 
berettigelse 
I fortsættelse af henstillingerne i 
hvidbogen om vækst, konkurrenceevne 
og beskæftigelse, som Kommissionen 
fremlagde for Det Europæiske Råd i 
Bruxelles i december 1993, og hvori 
det henstilles, at Kommissionen 
præcist fastsætter kravene til og 
målsætningerne på langt sigt for de 
aktioner og politikker, der 
gennemføres på uddannelsesområdet, 
udgør udnævnelsen af et år til 
europæisk uddannelsesår et vigtigt 
signal. 
2. Temaer 
De aktioner, der iværksættes i 
forbindelse med Det Europæiske 
Uddannelsesår, vedrører de 
målsætninger, der er fastsat i artikel 2, 
nemlig udvikling, generel udbredelse 
og systematisering af efter- og 
videreuddannelse, betydningen af 
samarbejdet mellem 
uddannelsesinstitutionerne og 
virksomhederne, de muligheder, 
etableringen af et uddannelsespolitisk 
samarbejdsområde giver med hensyn 
til at fremme mobiliteten for personer 
under uddannelse og for 
arbejdstagerne og med hensyn til 
behovet for at sikre en bedre adgang 
til uddannelse - navnlig i forbindelse 
med ligestilling mellem kvinder og 
mænd. 
12 
3. Kriterier 
I forbindelse med udvælgelsen af de 
aktioner, der er omhandlet under afsnit 
II, vil der blive givet fortrinsret til 
aktioner, der på praktisk vis viser 
fordelene ved uddannelse, uanset om 
det er for den enkelte, virksomhederne 
eller udviklingen i en region, som 
fremhæver ideen om livslang 
uddannelse, som vedrører Fælles­
skabets indsats på 
uddannelsesområdet, og som viser 
værdien af et tværnationalt 
samarbejde. 
II. Aktionernes indhold 
A. Aktioner, der helt finansieres over 
Fællesskabels budget 
1. a) Afholdelse af europæiske 
kollokvier vedrørende de ovenfor 
fastsatte temaer i forbindelse med 
indledningen og afslutningen af 
Det Europæiske Uddannelsesår. 1. Bevidstgørelsesaktioner på EU-niveau 
2. b) Afholdelse af møder i de enkelte 
medlemsstaterne for at fremhæve 
^ Den Europæiske Unions bidrag til 
ovennævnte forskellige temaer. 
Informations- og reklamekampagner 
på fællesskabsplan, som omfatter 
følgende: b) Afholdelse af møder i de enkelte 
medlemsstater for at fremhæve 
Den Europæiske Unions bidrag til 
virkeliggørelse af målene for Det 
Europæiske Uddannelsesår. 
Udgår 
a) Udformning af et logo og et 
slogan for Det Europæiske 
Uddannelsesår. 2. Udformning af et logo og et slogan 
for Det Europæiske Uddannelsesår. 
- 13 -
b) Fremstilling af 
kommunikationsprodukter f.eks. 
fremstilling af videoclip, der 
beskriver banebrydende erfaringer 
på uddannelsesområdet, 
multimediestandere til messer og 
udstillinger, brochurer og foldere 
samt informationsmapper (tekster, 
billeder, grafik, skemaer for 
afvikling af projekter etc.) for at 
gøre det lettere at afholde lokale 
og regionale konferencer og 
kollokvier om de fire temaer for 
Det Europæiske Uddannelsesår: 
interaktive systemer (CD-ROM, 
CD-I eller telematiksystemer), der 
supplerer det trykte 
støttemateriale; ud over at 
informere er disse produkter også 
med til at give et større publikum 
adgang til oplysninger om 
anerkendelse af eksamensbeviser i 
erhvervslivet, betingelserne for at 
få adgang til en højere uddannelse 
i Den Europæiske Union samt de 
projekter, hvortil der via de 
forskellige fællesskabsprogram­
mer- og -initiativer ydes støtte. Fremstilling af 
kommunikationsprodukter f.eks. 
fremstilling af videoclip, der beskriver 
banebrydende erfaringer på 
uddannelsesområdet, 
multimediestandere til messer og 
udstillinger, brochurer og foldere samt 
informationsmapper (tekster, billeder, 
grafik, skemaer for afvikling af 
projekter etc.) for at gøre det lettere at 
afholde lokale og regionale 
konferencer og kollokvier om de fire 
temaer for Det Europæiske 
Uddannelsesår: interaktive systemer 
(CD-ROM, CD-I eller 
telematiksystemer), der supplerer det 
trykte støttemateriale; ud over at 
informere er disse produkter også med 
til at give et større publikum adgang 
til oplysninger om anerkendelse af 
eksamensbeviser i erhvervslivet, 
betingelserne for at få adgang til en 
højere uddannelse i Den Europæiske 
Union samt de projekter, hvortil der 
via de forskellige fællesskabsprogram­
mer- og -initiativer ydes støtte. 
c) Anvendelse af de medier, der når 
ud til den brede offentlighed 
(fjernsyn, radio og pressen) og 
specialiserede medier (tv-stationer 
vedrørende uddannelse og fag­
pressen) i forbindelse med 
informations- og 
reklamekampagner. 4. samverking med medier 
d) Afholdelse af konkurrencer på 
europæisk plan (f.eks. for elever, 
skoler, virksomheder pg lokale 
myndigheder), der er med til at 
fremhæve de konkrete resultater, 
man har nået i Afholdelse af konferencer på 
europæisk plan, der er med til at 
fremhæve de konkrete resultater, man 
har nået i forbindelse med et af 
temaerne for Det Europæiske 
Uddannelsesår. 
14 
forbindelse med et af de fire 
temaer for Det Europæiske 
Uddannelsesår, bl.a. i samarbejde 
med virksomhederne, arbejds­
markedets parter og 
uddannelsessektoren, navnlig med 
hensyn til arbejdstageres adgang 
til livslang videre- og 
efteruddannelse. 
3. Forberedende undersøgelser og 
rundspørger samt efterfølgende 
evaluering afhængig af de forskellige 
målgrupper og hvert af emnerne, idet 
undersøgelserne og rundspørgerne bl.a. 
har til formål bedre at indkredse de 
forskellige målgruppers forventninger, 
herunder til hvad Den Europæiske 
Union yder. Udstedelse af et certifikat, der gives til 
deltagere i aktioner, der indgår i Det 
Europæiske Uddannelsesår, som bevis 
for deres deltagelse. 
Rundspørger navnlig for bedre at 
kunne identificere de forskellige 
målgrupper for temaerne under 
uddannelsesåret og for at evaluere 
virkningen. 
B. Aktioner, der satnfinansieres over 
Fællesskabets budget B. Aktioner, der samfinansieres med op 
til 50% af Fællesskabets budget. 
De aktioner, de nationale myndigheder 
foreslår i forbindelse med Det Europæiske 
Uddannelsesår, kan delvist samfinansieres 
over Fællesskabets budget afhængig af de 
enkelte tilfælde, men beløbet må ikke 
overstige 50% af omkostningerne. 
Aktionerne kan bl.a. vedrøre: Udgår 
a) aktioner, der er med til at sætte 
gang i projekter på nationalt og 
regionalt plan, og som tager 
udgangspunkt i en række fælles 
emner for Det Europæiske 
Uddannelsesår; aktioner, der er med til at sætte gang i 
projekter på nationalt og regionalt 
plan, og som tager udgangspunkt i en 
række fælles emner for Det 
Europæiske Uddannelsesår; 
- 15 -
b) informering og videreformidling 
af eksempler på god praksis; 2. informering og videreformidling af 
eksempler på god praksis; 
c) tilrettelæggelse af konkurrencer 
og uddeling af priser på nationalt 
og regionalt plan. 3. tilrettelæggelse af konkurrencer og 
uddeling af priser på nationalt og 
regionalt plan. 
C. Aktioner, hvortil der ikke ydes støtte 
over Fællesskabets budget 
Frivillige aktioner, som offentlige og 
private initiativtagere gennemfører, og som 
bl.a. omfatter tildeling af retten til at 
anvende logoet og de prioriterede emner 
for Det Europæiske Uddannelsesår i 
forbindelse med reklamekampagner og 
andre arrangementer. 
- 16 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 124 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 16 
Katalognununer : CB-C0-95-132-DA-C 
ISBN 92-77-87573-9 
Kontoret for De Europæiske FæUesskabers OfQcielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg