MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om behovet og mulighederne for at forbedre kvaliteten af budgetstatistikker

1. Indledning

Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud blev indført med Maastricht-traktaten af 1992 og har været i kraft siden 1994, da anden fase af indførelsen af den økonomiske og monetære union begyndte efter vedtagelse af de nødvendige afledte retsforskrifter (Rådets forordning (EF) 3605/93 [1]). Proceduren og de kvantitative kriterier er beskrevet i traktatens artikel 104 (tidligere artikel 104c) og i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er bilagt traktaten.

[1] EFT L 332 af 31.12.1993, s.7.

I 1997 blev proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud afklaret og styrket af Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud [2], der er en af de to forordninger, der sammen med Rådets resolution af 17. juni 1997 [3] udgør stabilitets- og vækstpagten. Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud og stabilitets- og vækstpagten har haft afgørende betydning for en forbedring af EU-medlemsstaternes budgetstillinger og er hovedelementerne i samordningen af budgetpolitikken i EU og i ØMU.

[2] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.

[3] EFT C 236 af 2.8.1997, s. 1.

Inden for rammerne af den økonomiske politik i EU bliver overholdelse af budgetdisciplinen undersøgt på grundlag af to kriterier, der vedrører det offentlige underskud og den offentlige gæld. Kvaliteten af statistikkerne er derfor vigtig for at sikre en hensigtsmæssig gennemførelse af den aftalte budgetovervågning og en effektiv samordning af budgetpolitikken. Forfatterne til Maastricht-traktaten var allerede opmærksomme på kvaliteten af statistiske data. Som det fremgår af protokollen skal medlemsstaterne udarbejde statistiske data efter objektive regler - "underskud: nettolåntagning, som defineret i det europæiske nationalregnskabssystem [4]" - der tilvejebringes af Kommissionen. På den måde ønskede traktatens forfattere at sikre, at statistiske data på budgetområdet er af høj kvalitet og sammenlignelige landene imellem.

[4] Siden er det europæiske nationalregnskabssystem blevet erstattet af det europæiske national- og regionalregnskabssystem, ESA 95.

Kommissionens tilvejebringelse af statistiske data betyder, at Kommissionen ved siden af andre ansvarsområder i forbindelse med overvågningen af medlemsstaternes budgetstillinger og samordningen af budgetpolitikken optræder som statistisk myndighed på dette område. Da Kommissionen imidlertid ikke direkte udarbejder data i de enkelte medlemsstater, blev der med Rådets forordning (EF) 3605/93 indført en indberetningsprocedure, ifølge hvilken hver medlemsstat to gange om året skal fremsende oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relevante data til Kommissionen. Kvaliteten af disse data, herunder overholdelsen af regnskabsreglerne, vurderes derefter af Kommissionen, før de offentliggøres.

Medlemsstaterne har gjort store fremskridt med udarbejdelsen og indberetningen af budgetstatistikker, ligesom Kommissionen har gjort store fremskridt med harmoniseringen og afklaringen af regnskabsreglerne og kontrollen med medlemsstaternes anvendelse af disse regler. På trods af disse fremskridt kan systemet forbedres, da erfaringen har afsløret nogle svagheder hvad angår troværdighed, gennemsigtighed og rettidighed for budgetstatistikkerne. Disse svagheder kan have skadelige følger for rammerne for EU's økonomiske politik. Når mekanismerne til samordning af den økonomiske politik styrkes [5], er der også behov for tilpasninger for at forbedre kvaliteten af budgetstatistikkerne.

[5] Se Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet: Strengthening the co-ordination of budgetary policies, KOM (2002) 668 endelig af 27.11.2002.

Det er ligeledes nødvendigt at afklare, strømline og give en bedre oplysning til de interesserede om den måde, hvorpå Kommissionen og Eurostat på Kommissionens vegne arbejder i praksis ved fortolkningen af regnskabsreglerne og kontrollen med anvendelsen af disse.

Kommissionen mener, at et tilsagn fra alle impliceredes side (medlemsstaterne og Kommissionen) om at overholde en adfærdskodeks vil være et værdifuldt skridt i retning af at forbedre kvaliteten, pålideligheden og gennemsigtigheden for budgetdata. En sådan kodeks skal vedrøre 1) medlemsstaternes udarbejdelse og indberetning af data - herunder en stærk forpligtelse til strengt at overholde regnskabsreglerne og sikre overensstemmelse mellem de indberettede tal og andre data og til at sikre gennemsigtighed for indberetningen, 2) procedurerne til løsning af tekniske problemer, og 3) vurdering af de indberettede tal og Kommissionens tilvejebringelse af data. Kommissionen foreslår en sådan kodeks og opfordrer Rådet til at vedtage den så hurtigt som muligt.

2. Fortsatte fremskridt siden Maastricht

Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud og stabilitets- og vækstpagten har været vigtige katalysatorer for at gøre de offentlige regnskaber mere relevante i den politiske debat i medlemsstaterne og i EU og højne kvaliteten af de offentlige regnskaber. Budgetdebatten i alle medlemsstaterne er nu fokuseret på de offentlige regnskaber udarbejdet i henhold til ENS-95, hvorimod opmærksomheden tidligere var rettet mod andre mere snævre definitioner af underskud, der var mindre relevante for den økonomiske analyse og ikke var harmoniserede.

Der blev taget et afgørende skridt, da alle medlemsstaterne vedtog at benytte ENS-95 til deres nationalregnskab i stedet for det tidligere ENS-79. Siden 2000 har den budgetmæssige overvågning i EU været baseret på ENS-95, der er et moderne nationalregnskabssystem, som har et stærkt retsgrundlag i form af en retligt bindende forordning [6], hvorimod det tidligere regnskabssystem blot var et administrativt dokument.

[6] Rådets forordning (EF) nr. 2223 (EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1).

Endvidere er der netop vedtaget afledte retsregler om kvartalsvis udarbejdelse af offentlige regnskaber [7]. Selv om den formelle gennemførelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er baseret på årlige data, vil kvartalsvise offentlige regnskaber være et vigtigt værktøj for overvågningen af budgetudviklingen i medlemsstaterne, i EU og i ØMU.

[7] Udarbejdelse af kvartalsvise offentlige regnskaber er reguleret af Kommissionens forordning (EF) nr. 264/2000 om kortfristede statistikker over offentlige finanser (EFT L 29 af 4.2.2000, s. 4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2002 om ikke-finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service (EFT L 179 af 9.7.2002, s. 1).

De statistiske data for det offentlige underskud og den offentlige gæld, der er grundlaget for den budgetmæssige overvågning, er nu mere pålidelige, fuldstændige, gennemsigtige og detaljerede, og de offentliggøres hurtigere, end da Maastricht-traktaten blev udarbejdet og undertegnet. Endvidere har Eurostats indsats for at harmonisere regnskabsreglerne og kontrollere anvendelsen af dem betydet, at medlemsstaternes offentlige regnskaber nu er mere sammenlignelige end tidligere.

3. Problemer med budgetstatistikkernes kvalitet og rettidighed

På trods af stadige fremskridt de sidste ti år er der stadig visse svagheder ved procedurerne for udarbejdelse og indberetning af medlemsstaternes offentlige regnskaber. Disse svagheder kan hindre en rettidig og effektiv gennemførelse af budgetovervågningen.

I flere lande er de offentlige regnskaber endnu ikke så pålidelige, som de skulle være, og de revideres ofte betydeligt. Den sene identifikation i 2002 af et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal for 2001 og den betydelige stigning i budgetunderskuddet i andre medlemsstater vidner herom. Upålidelige statistikker kan føre til forkerte politiske beslutninger på nationalt niveau og på EU-niveau og til en ineffektiv koordinering af de økonomiske politikker, og de kan bringe procedurernes og institutionernes troværdighed i fare.

Endvidere er flere landes offentlige regnskaber ikke tilstrækkelig gennemsigtige. Eksempelvis er det for flere landes vedkommende vanskeligt at relatere det offentlige underskud og et ændret gældsniveau til andre indikatorer, f.eks. de offentlige delsektorers kontantbaserede regnskaber. Endvidere er medlemsstaternes oplysninger om sammenhængen mellem det offentlige underskud og den offentlige gæld ikke detaljerede nok. Regnskabernes manglende gennemsigtighed hindrer en egentlig teknisk vurdering af de indberettede tals forenelighed med regnskabsreglerne. Endvidere har der været gentagne problemer med nogle medlemsstaters indberetning af data for det offentlige underskud og den offentlige gæld, navnlig hvad angår punktlighed [8] og endda med indberetningstabellernes fuldstændighed.

[8] De fleste lande overholdt tidsfristen den 1. september for den anden indberetning i 2002, men Frankrig, og Irland var ti dage forsinket, Tyskland 24 dage og Luxembourg 37 dage.

Disse problemer bliver større i lyset af udvidelsen. De tiltrædende lande har generelt mindre udviklede statistiske systemer end de nuværende medlemsstater. Selv om de tiltrædende lande på det seneste har gjort fremskridt med budgetstatistikkerne, er det stadig nødvendigt med en stor indsats.

Uanset Kommissionens rolle som statistisk myndighed vil kvaliteten af de offentlige regnskaber væsentligst være den enkelte medlemsstats ansvar. I den forbindelse skal det bemærkes, at nogle nationale statistiske kontorer kun har få ressourcer til at udarbejde offentlige regnskaber og ikke er upåvirkelige af politisk pres. I nogle lande udarbejdes indberetningstabellerne af finansministeriet, og de nationale statistiske kontorer har kun en forholdsvis lille rolle i denne proces. Det kan give problemer, da statistikkerne danner grundlag for vurderingen af landenes budgetresultater.

Erfaringen har også vist, at flere lande har en tendens til for det indeværende år at indberette forældede estimater. Det er derfor umuligt at bruge dem til at vurdere de budgetmæssige resultater, hvorfor de er forholdsvis ligegyldige for budgetovervågningen.

4. Kommissionens rolle som statistisk myndighed

Kommissionen udfylder sin rolle som statistisk myndighed i relation til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud og stabilitets- og vækstpagten. Den tilvejebringer de statistiske data, der skal anvendes ved gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud og stabilitets- og vækstpagten efter at have vurderet kvaliteten af de data, som medlemsstaterne har indberettet. Endvidere skal den fortolke regnskabsreglerne, når der opstår tvivl om klassifikationen af offentlige transaktioner og om den måde, hvorpå sådanne transaktioner påvirker det offentlige underskud og den offentlige gæld.

I Kommissionens interne organisation udføres analysen af de indberettede regnskaber og fortolkningen af regnskabsreglerne af Eurostat. Ved at uddelegere disse opgaver til Eurostat har Kommissionen ønsket, at de regnskabsmæssige og statistiske områder behandles uafhængigt af en upartisk og teknisk kompetent instans og efter objektive kriterier. Denne uafhængighed og tekniske kompetence styrkes med bistand fra udvalget for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik, der består af statistikere og regnskabskyndige fra alle medlemsstaternes nationale statistiske kontorer og centralbanker samt Kommissionen og repræsentanter for ECB.

Kommissionen har gradvist siden 1994 fået rollen som statistisk myndighed og gennem årene høstet erfaringer. Der er imidlertid stadig behov for at afklare og strømline og navnlig fremskynde procedurerne for at gøre dem mere effektive, hurtigere og mere gennemsigtige. Endvidere er det vigtigt klart at definere de forskellige trin, der kan føre til løsning af regnskabsproblemer og afklare Kommissionens revisionsbeføjelser. Endelig er det af største vigtighed, at Kommissionens rolle som statistisk myndighed og de procedurer, der skal indføres for at opfylde denne rolle, er velkendte og forstås af medlemsstaterne og af offentligheden generelt.

5. Konklusion

Der er siden 1994 gjort store fremskridt med budgetstatistikkerne takket være medlemsstaternes og Kommissionens indsats. Vedtagelsen af ENS-95 til udarbejdelse af de offentlige regnskaber har gjort det muligt at gøre disse mere pålidelige, fuldstændige, gennemsigtige og detaljerede samt at offentliggøre dem hurtigere, end da proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud blev indført. Der er dog stadigvæk nogle betydelige svagheder i budgetstatistikkerne, der danner grundlaget for budgetovervågningen på EU-niveau. Disse svagheder kan have skadelige følger for rammerne for EU's økonomiske politik. På et tidspunkt hvor koordineringen af den økonomiske politik styrkes, er der behov for at forbedre kvaliteten af budgetstatistikkerne.

Bedre budgetstatistikker kræver en indsats og et klart tilsagn fra alle parter. Kommissionen mener, at en afklaring og strømlining af de procedurer, som medlemsstaterne og Kommissionen anvender, vil gøre statistikkerne mere pålidelige. En sådan afklaring og strømlining bør tage form af en adfærdskodeks, som alle parter forpligter sig til at anvende.

I bilaget til denne meddelelse foreslår Kommissionen en sådan kodeks og opfordrer ØKOFIN-Rådet til at vedtage den snarest muligt og før næste frist for indberetning til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, som er den 1. marts 2003.

BILAG

Adfærdskodeks om medlemsstaternes udarbejdelse og indberetning af data og Kommissionens tilvejebringelse af data til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud

1. Formål

Denne kodeks beskriver bedste praksis for udarbejdelse og indberetning af medlemsstaternes data om det offentlige underskud og gældsniveau og for Kommissionens tilvejebringelse af data inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

Adfærdskodeksen afklarer og strømliner de regler og procedurer, der anvendes ved behandlingen af data i relation til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Den ændrer ikke de definitioner, frister eller forpligtelser, der følger af gældende retsakter.

2. Retsgrundlag og procedure

I protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er bilagt traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, hedder det i artikel 4, at: "Kommissionen tilvejebringer de statistiske data, der skal benyttes med henblik på anvendelsen af denne protokol". Kommissionen har derfor en rolle som statistisk myndighed.

Da Kommissionen ikke selv udarbejder data vedrørende de offentlige regnskaber i medlemsstaterne, må den kunne stole på de data, som de nationale myndigheder udarbejder og indberetter. Indberetningsproceduren er reguleret af forordning 3605/93 [9] som ændret [10].

[9] EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7.

[10] Rådets forordning (EF) nr. 475/2000 (EFT L 58 af 3.3.2000, s. 1) og Kommissionens forordning (EF) nr. 351/2002 (EFT L 55 af 26.2.2002, s. 23).

Medlemsstaterne fremsender to gange om året, nemlig senest den 1. marts og senest den 1. september, indberetningstabeller. Disse tabeller vedrører det indeværende år (forventede data) og de fire foregående år (faktiske data).

Hvad angår tilvejebringelse af data vurderer Kommissionen kvaliteten af de indberettede data for underskud og gæld, validerer eller ændrer de indberettede tal og offentliggør de faktiske data. Eurostat, De Europæiske Fællesskabers statistiske kontor, er den tjeneste i Kommissionen, der har ansvaret for at vurdere kvaliteten af data og for tilvejebringelsen af faktiske statistiske data til brug for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Kommissionen offentliggør også sine egne økonomiske forudsigelser om det offentlige underskud og det offentlige gældsniveau for indeværende og kommende år.

3. Udarbejdelse og indberetning af tal for det offentlige underskud og den offentlige gæld

Indberetningen af tal for det offentlige underskud og den offentlige gæld og dertil knyttede data er den enkelte medlemsstats ansvar. Ifølge subsidiaritetsprincippet er det medlemsstaternes ansvar at indføre de interne procedurer for fremsendelse af data til Kommissionen.

Selv om de institutionelle ordninger er forskellige medlemsstaterne imellem, er det bedste praksis, at de faktiske data udarbejdes af de nationale statistiske kontorer. Medlemsstaternes centralbanker har også på grund af deres erfaring med finansielle konti været involveret i denne proces, navnlig med udarbejdelsen af faktiske data for den offentlige gæld.

Til udarbejdelse af offentlige regnskaber bruger de nationale statistiske kontorer primært data fra finansministerier og andre offentlige myndigheder, herunder regionale og lokale myndigheder samt sociale sikringsordninger. De nationale myndigheder skal tilvejebringe de ressourcer, data og alle andre oplysninger, der er nødvendige for en hensigtsmæssig klassifikation af transaktionerne samt for en rettidig udarbejdelse af de offentlige regnskaber.

Med henblik på Kommissionens vurdering af datakvaliteten skal de nationale statistiske kontorer give Kommissionen en detaljeret oversigt over de procedurer og basisstatistikker, de anvender til udarbejdelsen af faktiske data. Denne oversigt skal ajourføres regelmæssigt.

De forventede data for det indeværende år, som indberettes af medlemsstaterne, er normalt udarbejdet af finansministerierne under hensyntagen til de seneste budgetmæssige beslutninger, den økonomiske udvikling og prognoser. Bedste praksis er, at de forventede data udarbejdes umiddelbart før indberetningsfristen for at undgå fremsendelse af forældede prognoser. De forventede data skal udarbejdes efter samme metode som de faktiske data uden afbrydelser i serierne.

Medlemsstaterne skal strengt overholde indberetningsfristerne (senest den 1. marts og den 1. september hvert år). Hvis et land ikke kan overholde disse frister på grund af en usædvanlig og uventet situation, skal det straks meddele Kommissionen grunden til forsinkelsen og oplyse om den nye forventede indberetningsdato.

Medlemsstaterne skal meddele Kommissionen, hvilke nationale institutioner der er ansvarlige for indberetning til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Indberetningstabellerne skal underskrives af disse institutioner. I princippet er Kommissionens nationale partner i regnskabs- og metodemæssige spørgsmål de respektive nationale statistiske kontorer.

4. Overensstemmelse med regnskabsreglerne, sammenhæng med andre data og ændring af data

I traktatens protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud fastslås det, at de statistiske data til brug for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud skal udarbejdes efter det europæiske nationalregnskabssystem. Den version af regnskabssystemet, der er i kraft i øjeblikket, er det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS-95) [11].

[11] Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 (EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1).

De nationale statistiske kontorer har i mange år udarbejdet nationalregnskaber, herunder offentlige regnskaber. De har den ekspertise, der er nødvendig for en korrekt anvendelse af de nationale regnskabsregler. De er derfor garanter for, at regnskabsreglerne ifølge ENS-95 overholdes i medlemsstaterne. Centralbankerne er ligeledes involveret i udarbejdelsen af finansielle konti.

Ved udarbejdelsen og indberetningen af offentlige statistikker skal de nationale statistiske kontorer handle i fuld videnskabelig uafhængighed og strengt overholde regnskabsreglerne. Regnskabsreglerne er defineret i forordning 3605/93 som ændret, forordning 2223/96 (ENS-95 forordningen) som ændret [12] og i ENS-95 håndbogen om offentlige underskud og offentlig gæld, som indeholder Eurostats fortolkning af regnskabsreglerne.

[12] data for det offentlige er Kommissionens forordning (EF) nr. 1500/2000 med hensyn til offentlig forvaltning og services udgifter og indtægter (EFT L 172 af 12.7.2000, s. 3), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2516/2000 (EFT L 290 af 17.11.2000, s. 1) og Kommissionens forordning (EF) nr. 995/2001 (EFT L 139 af 23.5.2001, s. 3) om skatter og bidrag til sociale ordninger og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2558/2001 om omklassificering af betalinger som led i swap-aftaler og fremtidige rentesikringsaftaler (EFT L 344 af 28.12.2001, s. 1).

De indberettede data skal være i overensstemmelse med andre statistiske data, der fremsendes til Kommissionen (Eurostat) i andre sammenhænge [13]. Disse andre statistikker omfatter bl.a. data indberettet ifølge ENS-95 fremsendelsesprogrammet (bilag B i Rådets forordning 2223/96) under hensyntagen til de særlige regler for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud [14]. Data for gældsniveau skal være i overensstemmelse med nationalregnskabets finansielle statuskonti således som udarbejdet af medlemsstaterne og indberettet i henhold til fremsendelsesprogrammet for ENS-95 under hensyntagen til de definitioner og særlige vurderingsregler, der følger af forordning nr. 3605/93.

[13] Hvis offentlige regnskaber offentliggjort i en anden sammenhæng afviger fra dem, der er indberettet til Kommissionen, skal forskellen forklares.

[14] Bilag V i ENS-95, der blev føjet til regnskabssystemet af forordning 2558/2001, fastslår, at swap-relaterede flow behandles forskelligt i relation til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

Indberetninger i relation til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud skal altid indeholde de seneste data. Hvis de offentlige regnskaber (faktiske data eller forventede data) skal ændres betragteligt efter fremsendelsen af indberetningstabeller, er det bedste praksis, at de nationale myndigheder fremsender en revideret indberetning til Kommissionen [15].

[15] Den 22.11.1993 fastslog Rådet i forbindelse med vedtagelsen af forordning (EF) nr. 3605/1993 (erklæring 8), at medlemsstaterne mellem de to frister for indberetning som nævnt i artikel 4, stk. 1, (nemlig den 1. marts og den 1. september) forpligter sig til at underrette Kommissionen om alle ændringer, der måtte have betydning for de allerede indberettede tal for underskud og gæld.

5. En gennemsigtig indberetning

For at sikre sammenhæng og gennemsigtighed kræves det i forordning 3605/93, at medlemsstaterne tilvejebringer data, der forklarer sammenhængen mellem den statslige balance ifølge de offentlige regnskabers definition af underskud - typisk en kontantbaseret balance - og det offentlige underskud/overskud ifølge ENS-95 samt mellem det offentlige underskud/overskud og ændringen i den offentlige gæld (den såkaldte stock-flow tilpasning).

I praksis har de fleste lande kun indberettet oplysninger om sammenhængen mellem de offentlige regnskabers definition af underskud og underskud/overskud ifølge ENS-95 udelukkende for centralregeringen. Der foreligger data for stock-flow tilpasningen for hele den offentlige sektor.

Erfaringen har vist, at det er nødvendigt med mere detaljerede tabeller for at sikre en hensigtsmæssig overvågning og analyse af de indberettede data. Det er bedste praksis, at medlemsstaterne tilvejebringer data, som forklarer sammenhængen mellem de kontantbaserede balancer og det offentlige underskud for alle offentlige undersektorer ifølge ENS-95 for de år, indberetningen dækker. Endvidere skal stock-flow tilpasningen også opdeles efter undersektorer og ledsages af yderligere oplysninger om de mest relevante transaktioner, som f.eks. privatisering, kapitalindsprøjtninger i offentlige virksomheder, gældsovertagelser, skatterestancer osv. for de forgangne år, indberetningen dækker. Kommissionen vil til dette formål fremlægge reviderede indberetningstabeller.

Betydelige ændringer i tidligere indberettede faktiske data skal dokumenteres. Disse ændringer kan skyldes bedre oplysninger, ændringer i klassifikationen af enheder eller transaktioner, bedre kilder, ændrede vurderingsmetoder eller andre forhold. Om nødvendigt vil oversigten over procedurer og basisstatistikker blive ændret.

6. Procedurer til at løse tekniske problemer

Reglerne i ENS-95 giver ikke altid præcise retningslinjer for registrering af det offentliges transaktioner. Det skyldes det enkelte lands specificitet, da samme regnskabssystem anvendes af lande med forskellige institutionelle regler, de mange forskelligartede transaktioner, som det offentlige udfører hvert år samt de offentlige transaktioners stadig mere sofistikerede karakter. Hvis der er tvivl om, hvorvidt den regnskabsmæssige behandling af en given offentlig transaktion er korrekt, er det de generelle principper i det nationale regnskabssystem, der finder anvendelse.

Når en forvaltning planlægger en given foranstaltning eller transaktion, og der er tvivl om den regnskabsmæssige behandling og virkningen heraf på det offentlige underskud og den offentlige gæld, skal der søges råd hos det nationale statistiske kontor. Der kan også hentes råd hos den statistiske afdeling i centralbanken. Bedste praksis er at organisere formelle og regelmæssige høringer på nationalt niveau - f.eks. ved at nedsætte trepartsudvalg - der kan fremme en konstruktiv dialog mellem statistikere og politiske beslutningstagere. For at undgå tvetydigheder i den politiske proces, skal disse høringer gennemføres, før den pågældende foranstaltning vedtages eller gennemføres.

I de tilfælde, hvor de nationale statistiske kontorer ikke kan løse problemet, skal de rette formel henvendelse til Eurostat om løsning af problemet. Eurostat vil kontakte andre direktorater i Kommissionen, om nødvendigt ECB's generaldirektorat for statistik og andre eksperter, og vil hurtigt kunne rådgive om registrering af den omhandlede budgetmæssige transaktion i regnskaberne ifølge ENS-95. Det er bedste praksis, at den formelle anmodning fremsendes til Eurostat i god tid for at sikre, at der ikke er uløste regnskabsspørgsmål på indberetningstidspunkterne den 1. marts og den 1. september. Medlemsstater, der anmoder om en officiel beslutning fra Eurostat, skal fremsende alle de oplysninger, der er nødvendige for at træffe beslutning i tide.

I de tilfælde, der er særlig vanskelige eller af almen interesse, kan Eurostat høre udvalget for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik [16], før der træffes en beslutning [17]. Når Eurostat anmodes om en fortolkning af regnskabsreglerne, kan medlemsstaterne bede om, at udvalget for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik høres, før Eurostat træffer en beslutning. Alle medlemsstater skal give Eurostat og udvalget for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik de oplysninger, der er nødvendige for at træffe beslutning om regnskabsspørgsmål af almen interesse.

[16] Dette udvalg blev oprettet ved Rådets afgørelse 91/115/EØF (EFT L 59 af 6.3.1991, s. 19) ændret ved Rådets afgørelse 96/174/EF (EFT L 51 af 1.3.1996, s. 48). Udvalget har vedtaget en forretningsorden med henblik på høringer i relation til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

[17] Den 28. februar 2000 udtalte Rådet i forbindelse med vedtagelsen af forordning 475/2000 om ændring af forordning 3605/93 om gennemførelse af protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (erklæring 11/00): "Rådet ser med tilfredshed på det omfattende arbejde, som Eurostat har gjort gennem de seneste år i samarbejde med de nationale myndigheder - efter en procedure med Udvalget for Penge-, Kredit markeds- og Betalingsbalancestatistik og andre rådgivende grupper - for at finde frem til, hvordan man skal gå til værks, for at de oplysninger vedrørende de offentlige finanser, der anvendes som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, bliver sammenlignelige. Rådet opfordrer Eurostat til at fortsætte dette arbejde sammen med de nationale myndigheder med henblik på at løse eventuelle tekniske vanskeligheder, der måtte opstå ved ændringen af forordning nr. 3605/93 og overgangen til ENS-95".

Udvalget for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik er et rådgivende udvalg og dets udtalelser er ikke bindende for Eurostat. Eurostat er imidlertid meget opmærksom på de udtalelser, udvalget afgiver. Medlemmerne af udvalget for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik og navnlig Eurostat udarbejder deres udtalelser i fuld selvstændighed og videnskabelig uafhængighed ifølge rent tekniske kriterier.

Den endelige Eurostat-beslutning - herunder om nødvendigt udtalelsen fra udvalget for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik - skal træffes så hurtigt som muligt, normalt senest seks uger efter medlemsstatens anmodning.

Eurostat kan også høre udvalget for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik og på eget initiativ træffe beslutninger om registrering af det offentliges transaktioner. Udvalget for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik kan også afgive udtalelse på eget initiativ.

Alle Eurostats udtalelser og beslutninger i regnskabshenseende, der fremsendes til medlemsstaterne, meddeles udvalget for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik. Beslutninger om sager af almen interesse offentliggøres [18] og indgår i ENS-95 håndbogen om offentlige underskud og offentlig gæld [19]. Medlemsstaterne forpligter sig til at overholde Eurostats beslutninger for at sikre sammenlignelige data.

[18] Udtalelser fra udvalget for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik offentliggøres samtidig.

[19] Denne håndbog ajourføres regelmæssigt.

Når Eurostat træffer en beslutning, kan medlemsstaterne blive opfordret til at ændre deres serier om det offentlige underskud og den offentlige gæld med tilbagevirkende kraft, hvis en sådan ændring er nødvendig for at sikre sammenlignelige data landene imellem og over tid.

7. Kommissionens tilvejebringelse af data til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud

Eurostat, De Europæiske Fællesskabers statistiske kontor, er den tjenestegren i Kommissionen, der på Kommissionens vegne har ansvaret for at tilvejebringe de faktiske statistiske data til brug ved proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud efter at have vurderet kvaliteten af de indberettede data. Eurostat handler i overensstemmelse med principperne om upartiskhed, pålidelighed, videnskabelig uafhængighed og gennemsigtighed [20].

[20] Se artikel 285, stk. 2, i traktaten og artikel 10 i Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker (EFT L 52 af 22.2.1997, s. 1).

Eurostats vurdering af de indberettede data består i at sikre, at de er i overensstemmelse med regnskabsreglerne, og at de er fuldstændige, sandsynlige og konsistente. Vurderingen er baseret på de tabeller, der er indberettet til Kommissionen, andre oplysninger i relation til indberetningen, andre data, oversigten over procedurer og basisstatistikker og regelmæssig kontakt med de nationale statistiske kontorer. Medlemsstaterne skal hurtigt give Eurostat adgang til alle de oplysninger, der er nødvendige for denne vurdering.

Eurostat offentliggør de faktiske data for medlemsstaternes underskud og gæld senest fjorten dage efter udløbet af den officielle indberetningsfrist. Selv om en medlemsstat er forsinket med indberetningen, udsætter Eurostat ikke offentliggørelsen. Eurostat kan også offentliggøre indberetningstabeller for de foregående år [21].

[21] I berettigede tilfælde kan medlemsstaterne bede Kommissionen om at beholde fortrolige data eller andre oplysninger, der er fremsendt som led i indberetnings-, vurderings- og valideringsproceduren, samt i forbindelse med høringen om registreringen af særlige transaktioner.

Kommissionen offentliggør ikke de indberettede forventede data for det indeværende år, da den selv udarbejder prognoser. Kommissionen meddeler imidlertid det økonomiske og finansielle udvalg hovedresultaterne af indberetningen, herunder forventede data for det indeværende år. Endvidere sender Kommissionen kopier af alle medlemsstaternes indberetningstabeller til de institutioner, der er ansvarlige for indberetning på nationalt niveau.

Eurostat kan offentligt fremsætte forbehold om de indberettede data. Som regel fremsættes sådanne forbehold, når Eurostat offentliggør de indberettede underskud og gældsniveauer. Eurostat kan om nødvendigt og om muligt ændre de indberettede data. I det tilfælde vil Eurostat på forhånd underrette den berørte medlemsstat og formanden for det økonomiske og finansielle udvalg om grunden til forbeholdet, og om hvordan man ønsker at forelægge situationen for offentligheden. Hvis situationen efterfølgende løses, meddeler Eurostat, at forbeholdet trækkes tilbage.

Eurostat er bemyndiget til at foretage en grundig revision af hver medlemsstats offentlige regnskaber. Sådanne revisioner vedrører kun faktiske data. Eurostat kan anmode andre direktorater i Kommissionen, ECB's generaldirektorat for statistik og udvalget for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik om at bistå ved disse revisioner. Revisionerne vil angå både anvendelsen af regnskabsreglerne og udarbejdelse og vurdering af grunddata. Konklusionen for disse revisioner fremsendes til udvalget for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik og offentliggøres.