EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 23.2.2021 COM(2021) 89 final 2021/0049(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om Unionens deltagelse i det europæiske partnerskab om metrologi, der iværksættes i fællesskab af flere medlemsstater {SEC(2021) 91 final} - {SWD(2021) 35 final} - {SWD(2021) 36 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET Forslagets begrundelse og formål Horisont Europa — det nye rammeprogram for forskning og innovation (2021-2027) — har til formål at opnå en større indvirkning på forskning og innovation ved at mobilisere yderligere private og offentlige midler gennem fælles investeringer gennem europæiske partnerskaber. Disse partnerskaber påtænkes på områder, hvor omfanget og størrelsen af ressourcerne inden for forskning og innovation er berettiget for at støtte opfyldelsen af Unionens prioriteter, som Horisont Europa er rettet mod, navnlig søjle 2 — Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne. Artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] ("Horisont Europa-forordningen") fastsætter, at institutionelle europæiske partnerskaber baseret på artikel 185 og 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) kun gennemføres, hvis andre dele af Horisont Europa-programmet, herunder andre former for europæiske partnerskaber, ikke ville kunne nå målene eller ikke ville afføde de nødvendige og forventede virkninger, og hvis det er begrundet i et langsigtet perspektiv og en høj grad af integrering. I Horisont Europa-forordningen udpegede medlovgiverne også otte prioriterede områder for mulige institutionaliserede europæiske partnerskaber på grundlag af artikel 185 eller artikel 187 i TEUF. Som følge heraf blev der udpeget 12 initiativer som kandidater, og de var genstand for en koordineret konsekvensanalyse. Metrologi blev anerkendt af medlovgiverne som et af disse prioriterede områder under Horisont Europa-forordningen og dermed det foreliggende forslag til et europæisk metrologipartnerskab. Det bygger på erfaringerne fra det europæiske program for metrologisk forskning (EMRP) og det europæiske metrologiprogram om innovation og forskning (EMPIR). Dette initiativ udgør imidlertid et nyt partnerskab for at imødegå nye udfordringer. Det er ikke hensigten blot at videreføre tidligere programmer. Forslaget vedrører Den Europæiske Unions deltagelse i det europæiske metrologiprogram, der gennemføres af flere medlemsstater. Metrologi er det videnskabelige studie af målinger. Det er en vigtig katalysator for økonomisk og social aktivitet og er som sådan et offentligt gode. I øjeblikket mangler programmer for metrologisk forskning indvirkning på EU-plan på grund af fragmenteringen af aktiviteterne og dobbeltarbejde på tværs af medlemsstaterne. Dette er på et tidspunkt, hvor Europa står over for øget global konkurrence inden for metrologi med hensyn til investeringernes omfang og fokus samt langsigtet finansiel forpligtelse til at opfylde metrologimål. I det seneste årti har USA, Kina og Indien øget deres investeringer i metrologi med henholdsvis 60 %, 50 % og 52 %. I denne periode forblev investeringerne i europæiske institutter forholdsvis statiske og reagerede ikke på nye og stadig vigtigere forskningsområder. Det utilstrækkelige investeringsniveau i Europa kombineret med fragmenteringen af metrologikapaciteten har resulteret i, at indsatsen er blevet spredt for tyndt uden strategisk fokus. De tidligere programmer, der er finansieret på EU-plan, EMRP og EMPIR, har vist, at de er i stand til at mindske denne fragmentering, og at de også medfinansierer aktiviteter til nye metrologikapaciteter og fælles prioriteter. I de seneste år er investeringerne uden for EU fortsat. I USA havde National Institute of Standards and Technology (NIST), som er landets nationale metrologiinstitut, et samlet årligt budget på 724,5 mio. USD i 2018 og 2019. Blandt de bemærkelsesværdige aktioner kan nævnes et særligt program for forsøgsmålingsvidenskab ("laboratorieprogrammet") med et årligt budget på over 60 mio. USD og et forskningsprogram for grundmålinger, herunder kvantevidenskab med et årligt budget på over 160 mio. USD. Ifølge de senest tilgængelige oplysninger havde Kinas nationale metrologiinstitut (NIM) et driftsbudget på 180 mio. EUR i 2018. Desuden gennemførte Kina i perioden 2016-2019 et målrettet forskningsprogram for metrologi på ca. 65 mio. EUR og finansierede 160 samarbejdsforskningsprojekter i hele Kina. Til sammenligning har PTB, det nationale metrologiinstitut (NMI) i Tyskland og det største i Europa, et samlet årligt driftsbudget på 200 mio. EUR, hvor størstedelen ikke er rettet mod forskning, men metrologi til industrien og samfundet. Vores globale konkurrenter foretager disse strategiske investeringer på grund af det voksende behov for metrologiløsninger rettet mod fremspirende teknologier og udvikling af nye produkter. Desuden gør stigningen i de samfundsmæssige udfordringer, der kræver pålidelige standarder og forskrifter, det presserende at afhjælpe den manglende integrering af metrologi i innovationssystemet på europæisk plan. For at bevare Europas konkurrencemæssige førerposition inden for fremspirende teknologier og udvikling af nye produkter og sikre en fremadskuende tilgang til pålidelige standarder og reguleringer, der foregriber samfundsmæssige udfordringer, er det afgørende, at det europæiske metrologiinitiativ sikrer, at metrologiløsninger i Europa senest i 2030 mindst svarer til de bedste globale resultater ved at demonstrere verdensklasse i forbindelse med levering af metrologitjenester til eksisterende, komplekse målingsudfordringer og nye teknologier. Dette bør opnås gennem specialiserede paneuropæiske net, der samler ressourcer for at opnå en kritisk masse af kapaciteter. Disse metrologiløsninger bør støtte salget af nye innovative produkter og tjenester med indførelse og anvendelse af vigtige fremspirende teknologier. Løsningerne bør også bidrage til en effektiv udformning og gennemførelse af specifikke standarder og forskrifter, der understøtter offentlige politikker til håndtering af samfundsmæssige udfordringer. Sammenhæng med de gældende regler på samme område Da metrologi er en katalysator for alle videnskabelige og teknologiske områder, kan forbedringer af metrologikapaciteten fremskynde videnskabelige fremskridt og industriel udvikling for at bidrage til at tackle udfordringer i forbindelse med f.eks. sundhed, miljø, klimaændringer, social beskyttelse og kulturarv. Ethvert fremtidigt europæisk metrologiinitiativ for fælles forskning og innovation vil derfor skulle skabe og udnytte forbindelser til flere andre initiativer under Horisont Europa og andre steder. I Horisont Europa er metrologi relevant for forsknings- og innovationsaktiviteter, der finansieres under programmets digitale, industrielle og rumbaserede klynge, da de solide, nøjagtige målinger, der leveres af metrologi, yder et afgørende bidrag på tværs af fremstillingssektorer, navnlig til fremstilling af højpræcisionsprodukter med høj værditilvækst såsom luft- og rumfartsindustrien, højtydende IKT og rumudstyr samt lægemidler. Anvendelsen af solide, nøjagtige målinger er imidlertid meget bredere, og derfor er det europæiske metrologipartnerskab relevant for en lang række andre europæiske forsknings- og innovationspolitiske områder og initiativer, herunder offentlig-private partnerskaber. Det er f.eks. relevant for driften af intelligente elnet. Metrologi er også vigtig for at sikre nøjagtige målinger inden for sundhedsdiagnostik og -tjenester. Mere generelt er der komplementaritet med de europæiske partnerskaber, der er planlagt under Horisont Europa med henblik på: ·digitale intensive industrier som f.eks. Made in Europe i forbindelse med separat produktion ·overvågning af CO2-emissioner og luftforurening generelt under partnerskaberne om omstilling til ren energi og Processes4Planet

·centrale digitale teknologier, intelligente net og tjenester, kunstig intelligens, data og robotteknologi ·opnåelse af nulemissionsvejtransport (2Zero), sikker og automatiseret vejtransport gennem opkoblet kørsel og partnerskabet om ren luftfart. ·Der bør også skabes synergier med initiativet om innovativ sundhed og partnerskabet for omfattende innovation og omstilling af sundhedssystemer i et digitalt og aldrende samfund. Det fremtidige europæiske metrologipartnerskab bør på grund af sin tværgående karakter også bidrage til gennemførelsen af fremtidige Horisont Europa-missioner. Det bør også udvikle forbindelser til det fremtidige partnerskab om europæisk åben videnskabscloud. Ud over Horisont Europa vil der blive opbygget komplementaritet med andre EU-programmer for at støtte udbredelsen af metrologiløsninger såsom Connecting Europe-faciliteten, programmet for et digitalt Europa og LIFE-miljøprogrammet. En ny styringsgruppe vil føre tilsyn med forbindelserne og den effektive kommunikation mellem partnerskabet om metrologi og de øvrige relevante programmer. Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Det europæiske metrologiinitiativ vil bidrage bredt til andre EU-politikker ud over forskning og innovation. Som en katalysator på tværs af sektorer og på tværs af fagområder berører metrologiløsninger alle de seks prioriteter, som Kommissionen forfølger, som illustreret i tabellen nedenfor. Tabel: Metrologiens rolle i Kommissionens prioriteter Prioritet Illustrationer af metrologiens rolle En europæisk grøn pagt Indeholder parametre for opnåelse af klimaneutralitet En økonomi, der tjener alle Innovative og mere nøjagtige måleværktøjer er en integreret del af en vellykket plan for bekæmpelse af kræft Et Europa klar til den digitale tidsalder Centralt for fastsættelsen af standarder for 5G-net og digitale tjenester Fremme af vores europæiske levevis Afgørende for at skabe tillid til et fuldt fungerende Schengenområde for at styrke den europæiske tilgang til toldrisikostyring Et stærkere Europa i verden Understøtter Europas normsættende rolle som førende i en stærk, åben og fair handelsdagsorden og et velfungerende emissionshandelssystem Nyt skub i europæisk demokrati Sikring af standarder til beskyttelse af Europa mod skjult ekstern interferens Metrologi sikrer, at målingerne kan henføres til internationalt vedtagne definitioner og standarder. Dette er grundlaget for nationale og internationale metrologisystemer, der skaber nøjagtige, pålidelige og troværdige målinger, der understøtter en lang række økonomiske aktiviteter og offentlige tjenester og dækker hele det indre marked i en økonomi, der fungerer for mennesker. Dette vedrører forbrugerprodukters og finansielle tjenesteydelsers sikkerhed, hvor metrologi gør det muligt at foretage en præcis tidsstempling af hver enkelt finansiel transaktion for at sikre sporbar dokumentation herfor og for at sikre overholdelse af EU's finansielle bestemmelser. For at fremme et Europa, der er egnet til den digitale tidsalder, vil præcise avancerede målekapaciteter i nationale metrologiinstitutter og udpegede institutter muliggøre moderne digitale tjenester, men også alle nye digitale teknologier såsom kvanteteknologi eller kunstig intelligens. Opnåelse af klimaneutralitet inden 2050 vil kræve klare målekapaciteter inden for telemåling (såsom jordobservation), miljø og energi. Mere specifikt er politikområderne i den europæiske grønne pagt alle direkte forbundet med udfordringer inden for metrologi. Nøjagtig og sporbar målekapacitet gør det muligt at foretage en solid miljøovervågning af klimaets tilstand. De støtter også en effektiv udformning og håndhævelse af miljøbestemmelser ved at tilvejebringe pålidelige data for de klimavariabler, der understøtter Parisaftalen om klimaændringer, og for miljøparametre såsom luft- og vandkvalitet. Målevidenskab for energi vil f.eks. være afgørende for omstillingen til vedvarende energi. I en fremtid med lave kulstofemissioner vil det være afgørende at forstå klimaændringernes omfang, tidshorisont og virkninger. Dette kræver præcis og pålidelig overvågning af alle klimavariabler i den lange periode, der er nødvendig for at opdage og forstå klimatendenserne. Desuden bør metrologi understøtte formålstjenlige miljøbestemmelser, f.eks. om vand- og luftforurening, herunder overvågning og håndhævelse. Ud over energi og miljø vil politikområder i den grønne pagt såsom bæredygtig industri, bæredygtig mobilitet og biodiversitet alle have brug for et moderne og brugbart metrologisystem. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET Retsgrundlag Forslaget til et europæisk metrologiinitiativ er baseret på artikel 185 i TEUF, som vedrører Den Europæiske Unions deltagelse i forsknings- og udviklingsprogrammer, der iværksættes af flere medlemsstater, herunder deltagelse i de strukturer, der er oprettet med henblik på gennemførelsen af disse programmer. Nærhedsprincippet (for ikke-eksklusiv kompetence) Nærhedsprincippet finder anvendelse, idet forslaget ikke henhører under EU's enekompetence. Nærhedsprincippet sikres ved, at forslaget er baseret på artikel 185 i TEUF, som udtrykkeligt foreskriver Unionens deltagelse i forskningsprogrammer, der iværksættes af flere medlemsstater. Målene i forslaget kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene, da metrologiens omfang og kompleksitet kræver investeringer, der rækker ud over de nationale metrologiinstitutters centrale forskningsbudgetter. Den ekspertise, der kræves til forskning i og udvikling af banebrydende metrologiløsninger, er spredt på tværs af nationale grænser og kan derfor ikke opnås alene på nationalt plan. Uden en konsekvent tilgang på europæisk plan med kritisk masse er der stor risiko for dobbeltarbejde, hvilket resulterer i højere omkostninger og mindre gennemslagskraft. Den hidtidige støtte på EU-plan har vist, at det er muligt at fremme en betydelig grad af integrering af metrologiforskningsindsatsen i hele Europa. Hidtil har integreringen været drevet af bottom-up-samarbejde på projektniveau. I betragtning af dens voksende betydning med hensyn til at lette fremspiring af teknologier og reagere på samfundsmæssige udfordringer er der behov for en mere strategisk tilgang til integrering af metrologiindsatsen for at styrke forskningens retningsbestemte karakter. Derfor vil merværdien af en indsats på EU-plan gennem det europæiske metrologiinitiativ komme fra udvikling og gennemførelse af en mere programmatisk tilgang, der er rettet mod metrologiforskning på områder af voksende teknologisk og samfundsmæssig betydning.

Proportionalitetsprincippet I artikel 185 i TEUF opfordres Unionen til "i forståelse med de pågældende medlemsstater [at] åbne mulighed for deltagelse i forsknings- og udviklingsprogrammer, der iværksættes af flere medlemsstater, herunder deltagelse i de strukturer, der oprettes for gennemførelsen af disse programmer". Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, da medlemsstaterne vil bære ansvaret for udvikling af det fælles program og alle operationelle aspekter. Den særlige gennemførelsesstruktur — European Association of National Metrology Institutes (EURAMET) — har allerede i tidligere metrologiinitiativer på europæisk plan (EMRP og EMPIR) vist, at den kan gennemføre programmet effektivt. Unionen vil skabe incitamenter til at sikre en bedre koordinering, skabe synergier med og sikre bidrag til EU-politikker og til prioriteterne i Horisont 2020, overvåge gennemførelsen af programmet og sikre beskyttelsen af EU's finansielle interesser. I den forudgående konsekvensanalyse af det europæiske metrologiinitiativ konkluderes det, at artikel 185 i TEUF er det bedst egnede grundlag for at nå målet. Dette er nærmere beskrevet i afsnit 6 i konsekvensanalysen, hvor et initiativ i henhold til artikel 185 i TEUF opnår de bedste resultater med hensyn til effektivitet og sammenhæng og er lige så omkostningseffektivt som referencescenariet for indkaldelser af forslag under Horisont Europa. Konsekvensanalysen bekræfter således i afsnit 6.4, at denne form for partnerskab vil udgøre en stabil ramme, der sikrer partnernes engagement i langsigtede mål. Den vil også danne grundlag for en strategisk tilgang til den fremtidige udvikling af metrologi i Europa og vil i den forbindelse være tilstrækkelig fleksibel til at muliggøre top-down-vejledning fra en styringsgruppe og målrettet gennemførelse af initiativet gennem specialiserede net. Desuden fastslås det i konsekvensanalysen, at denne form for partnerskab ved at fremme en langsigtet strategisk tilgang og målrettet gennemførelse vil tiltrække øget engagement og deltagelse fra industrien og andre slutbrugere, hvilket vil føre til anvendelse af metrologiløsninger. Denne strategiske tilgang og målrettede gennemførelse vil sammen med øget deltagelse af industrien og andre slutbrugere bane vejen for et metrologisystem med meget stærkere kapacitet og en førende aktør på globalt plan. Valg af retsakt Det foreslåede europæiske metrologiinitiativ vil blive baseret på artikel 185 i TEUF. Konklusionerne i den foreløbige evaluering og en analyse af modellerne i konsekvensanalysen har påvist, at artikel 185 er det mest velegnede middel til at nå målene i det europæiske metrologiinitiativ. Denne konklusion er i overensstemmelse med konklusionerne for de tidligere programmer (EMRP og EMPIR). For denne type instrument i henhold til artikel 185 i TEUF skal Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til artikel 188, stk. 2, i TEUF vedtage en afgørelse. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER Efterfølgende evalueringer I 2017 gennemførte en uafhængig ekstern ekspertgruppe en foreløbig evaluering af EMPIR, metrologiinitiativet i henhold til artikel 185 i TEUF. Med evalueringen blev det bekræftet, at EMPIR-programmet havde gjort gode fremskridt med hensyn til at opfylde de fleste af programmets mål og forventedes at øge den europæiske omsætning ved at gøre brug af de udviklede teknologier. I evalueringen anbefaledes et nyt partnerskab på europæisk plan baseret på tre anbefalinger. For det første bør den strategiske komponent styrkes. De nationale metrologiinstitutter bør samarbejde med andre interessegrupper om at udvikle "metrologiværdikæder", der kan støtte det indre marked. Der blev i evalueringen ikke slået til lyd for en centraliseret europæisk struktur til gennemførelse af anbefalingen. Der blev anbefalet en bottom-up-tilgang til metrologiaktiviteter baseret på vedtagne mål på europæisk plan. Af disse grunde anbefaledes det i evalueringen, at paneuropæiske "ekspertisecentre" i form af net ("europæiske metrologinet") bør indgå i et eventuelt efterfølgende partnerskab for at styrke metrologiens evne til at reagere på store samfundsmæssige udfordringer. For det andet bør eksterne aktørers rolle, såsom universiteter og industrien, ikke længere begrænses til deltagelse i projekter, der udvælges efter indkaldelser. I stedet bør de fremover i højere grad inddrages i programudviklingen og i at få flere muligheder for at deltage i projekter. Den tredje anbefaling gik ud på at gennemføre programmet for proaktivt at behandle metrologiapplikationer på nye videnskabelige områder og fokusere mere på at tackle samfundsmæssige udfordringer. Høringer af interessenter Kommissionen gennemførte en åben offentlig høring af interessenter om et fremtidigt europæisk initiativ inden for metrologi. 225 respondenter deltog i den offentlige onlinehøring. Heraf betegnede 50 % sig selv som akademikere/forskere, 16 % som EU-borgere, 14 % som virksomheds-/erhvervsorganisationer og 12 % som offentlige myndigheder. De resterende 8 % omfattede erhvervssammenslutninger, ikke-statslige organisationer, ikke-EU-borgere og ikke-statslige organisationer. Respondenterne fremlagde deres synspunkter om relevansen af metrologisk forskning, identificerede problemer, som det europæiske metrologiforskningssystem står over for, og vurderede flere mulige politiske løsninger. Høringen fremhævede en række spørgsmål, herunder utilstrækkelig industriel udnyttelse, manglende samarbejde mellem nationale metrologiinstitutter (NMI) og det bredere videnskabelige grundlag, kapacitetsmangler mellem EU's medlemsstater, utilstrækkelig forskermobilitet inden for de nationale metrologiinstitutter og manglende samarbejde med europæiske standardiseringsorganer. Indhentning og brug af ekspertise I forbindelse med udarbejdelsen af forslaget til det europæiske metrologiinitiativ samarbejdede Kommissionen med en bred vifte af eksterne eksperter. Formålet med denne tilgang var at drage fordel af en analyse fra en uafhængig ekstern undersøgelse suppleret med møder og interviews med centrale interessenter samt skriftlig feedback.

I den forbindelse bestilte Kommissionen en ekstern undersøgelse, der omfattede alle kandidatinstitutionaliserede partnerskaber, herunder metrologi, og byggede i vid udstrækning på dens analyse og resultater i forbindelse med udarbejdelsen af metrologiforslaget. Sideløbende hermed afholdt Kommissionen møder og gennemførte interviews i løbet af 2019 med EURAMET e.V og andre metrologieksperter. Kommissionen afholdt også en rådgivende workshop med eksperter fra medlemsstaterne i november 2019. Efterfølgende blev der afholdt en skriftlig høring af de nationale ministerier med ansvar for metrologi i marts 2020. Konsekvensanalyse Konsekvensanalyserapporten om det foreslåede metrologiinitiativ blev færdiggjort i juni 2020 (SWD(2021) 36). Den 15. juli 2020 afgav Udvalget for Forskriftskontrol en positiv udtalelse om konsekvensanalysen (SEC(2021) 91). I sin udtalelse anmodede Udvalget for Forskriftskontrol om følgende: 1) Som led i målet om at udvikle tværnationale metrologinet forklares det i rapporten, at der på et bestemt tidspunkt (i 2030) ikke længere vil være behov for et partnerskab. I rapporten bør det præciseres, hvorfor dette indgår i konsekvensanalyserapporten, og hvordan det hænger sammen med det nuværende initiativ, som dækker finansieringsperioden frem til 2027. Hvis det bekræftes, at et partnerskab ikke længere er nødvendigt, bør det fremgå tydeligere af rapporten, hvordan det nuværende foreslåede partnerskab forventes at bidrage til at skabe de nødvendige betingelser for dets fremtidige ophør. 2) Det bør i rapporten i højere grad forklares, hvordan aktører fra den private sektor vil blive inddraget under den foretrukne "offentlig-offentlige" partnerskabsformular. Den bør præcisere incitamenterne for dem til at engagere sig. 3) Rapporten kunne med fordel indeholde flere baggrundsforklaringer om de nationale metrologiforskningsorganer, og hvordan de fungerer. Konsekvensanalysen omfatter følgende muligheder: Referencescenariet var en situation uden et partnerskab og udelukkende med traditionelle indkaldelser af forslag under Horisont Europa. Dette vil resultere i en lukning af den nuværende gennemførelsesstruktur for artikel 185 med afslutningen af igangværende EMPIR-projekter i 2023, hvilket vil føre til afvikling og sociale nedlæggelsesomkostninger. Med løsningsmodel 1 vil der blive etableret et samfinansieret europæisk partnerskab. Et sådant partnerskab vil gøre det lettere for nationale metrologiinstitutter at samle ressourcer, men vil udgøre en stor risiko for at blive en "lukket klub", hvilket vil afholde den akademiske verden fra at engagere sig. I løsningsmodel 2 vil der blive etableret et institutionaliseret europæisk partnerskab (artikel 185 i TEUF). Et sådant initiativ vil bygge videre på de fremskridt, der er gjort inden for rammerne af EMPIR, det eksisterende institutionelle europæiske partnerskab, ved at udvide listen over europæiske metrologinet med yderligere net med nye fokusområder. Det vil inddrage aktører fra hele metrologiværdikæden, herunder nationale ministerier, standardiseringsorganer, reguleringsmyndigheder, industrien, slutbrugere og forbrugere. EU-finansieringen under Horisont Europa vil stige i forhold til Horisont 2020 på grund af de ressourcer, der er nødvendige for at kompensere for det øgede omfang. I konsekvensanalysen konkluderedes det, at løsningsmodel 2 er den foretrukne løsning. Dette er i overensstemmelse med resultaterne af den offentlige høring, hvor 62 % af respondenterne gik ind for et institutionaliseret partnerskab som den foretrukne løsningsmodel for det nye metrologiinitiativ. Alle fire store undergrupper af respondenter (den akademiske verden, virksomheds-/erhvervsorganisationer, EU-borgere og repræsentanter for offentlige myndigheder) var enige, og der var ingen minoritetsgruppe, der foretrak en anden løsning. De økonomiske fordele ved det foreslåede initiativ har både en direkte og indirekte komponent. Den direkte komponent er det øgede salg af instrumentering og tilknyttede tjenester i industrien. Dette anslås til 50 mio. EUR om året. Desuden har målet om at fremme innovation på strategiske anvendelsesområder indirekte en yderligere langsigtet løftestangseffekt på salget. De sociale og miljømæssige fordele hænger direkte sammen med de specialiserede metrologinet. Nettene leverer specifikke metrologiløsninger til alle interessenter i metrologiværdikæden, herunder industrien, slutbrugerne og borgerne. Forenkling Forslaget indebærer en forenkling af de administrative procedurer for offentlige myndigheder og organer (europæiske eller nationale) og for private parter. EU kommunikerer direkte med den særlige gennemførelsesstruktur for det europæiske metrologiinitiativ, som får ansvaret for fordeling af, tilsyn med og rapportering om EU's bidrag. Grundlæggende rettigheder Forslaget til afgørelse har ingen konsekvenser for beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder.

4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET I finansieringsoversigten til forslaget, som forelægges sammen med afgørelsen, redegøres for de vejledende budgetmæssige virkninger. Unionens maksimale finansielle bidrag, herunder EFTA-bevillinger, til metrologipartnerskabet vil være på 300 mio. EUR i løbende priser i hele Horisont Europa-rammeprogrammets løbetid. Bestemmelserne i afgørelsen og i den bidragsaftale, der skal indgås mellem Kommissionen og den særlige struktur for gennemførelsen (Euramet e.V.), skal sikre, at EU's finansielle interesser beskyttes. 5.ANDRE FORHOLD Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Gennemførelsen af initiativet vil blive baseret på en strategisk forsknings- og innovationsdagsorden, som aftales med de nationale partnere i initiativet. Initiativets resultater vil blive overvåget ved hjælp af årlige rapporter, der godkendes af Europa-Kommissionen. Dette vil omfatte rapportering af fremskridt med de centrale resultatindikatorer og andre foranstaltninger, der er fastsat i den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden. Forslaget indeholder en revisionsklausul om en midtvejsevaluering senest i 2025 og en endelig evaluering senest i 2030. Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde Den foreslåede afgørelse vedrører et EØS-anliggende og bør derfor omfatte Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. For at sikre komplementaritet med tredjelande er deres deltagelse dog fastsat i en tilsvarende bestemmelse. Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget I artikel 1 i den foreslåede afgørelse fastlægges det nuværende og mulige fremtidige geografiske anvendelsesområde for det europæiske metrologipartnerskab. I artikel 2 understreges forbindelsen til Horisont Europa-forordningen og målet for et sådant partnerskab fastsættes på denne baggrund. Ligeledes fastsættes de generelle og specifikke mål, som et fremtidigt partnerskab bør overholde og opfylde. I artikel 3 og 4 fastsættes det finansielle bidrag, som Den Europæiske Union skal yde til EURAMET over EU-budgettet. I artikel 5, 6 og 7 fastsættes de forpligtelser, i henhold til hvilke medlemsstater og andre deltagende lande kan bidrage til det fremtidige partnerskab. Det præciseres, at deltagerlandene ikke kun bør matche EU's bidrag, men også finansiere andre relevante aktiviteter såsom fremtidige europæiske metrologinet. I artikel 8 præciseres reglerne for deltagelse, for hvilke der kan være en undtagelse fra Horisont Europa-reglerne i behørigt begrundede tilfælde. Der fastsættes også minimumsgarantier for at sikre større åbenhed i fremtidige indkaldelser, f.eks. bør ikke blot nationale metrologiinstitutter, men også andre interessenter have ret til at koordinere fremtidige projekter inden for rammerne af dette partnerskab. I artikel 9 fastlægges rammerne for gennemførelsesaftaler mellem Europa-Kommissionen og EURAMET. Artikel 10 giver Europa-Kommissionen mulighed for at handle, hvis deltagerlandene ikke overholder deres forpligtelser i henhold til denne afgørelse. Artikel 11 og 12 indeholder garantier til beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser. Med hensyn til den fremtidige styring af partnerskabet fastsættes der i artikel 13-17 en ny ramme. Selv om det primært er EURAMET's opgave at etablere dette partnerskab, foreslår Kommissionen, at der nedsættes en ekstern styringsgruppe under fælles ledelse af Kommissionen og en repræsentant for medlemsstaterne. Gruppen bør tilskynde det nye partnerskab til at være tættere på brugernes behov og styrke dets indvirkning på industri, regulering og fastsættelse af standarder. Gruppen bør også omfatte repræsentanter fra andre europæiske partnerskaber med private partnere. På samme måde som for andre institutionelle partnerskaber foreslås der i artikel 18 en midtvejsevaluering og en endelig evaluering i overensstemmelse med principperne om bedre regulering. Artikel 19-21 har til formål at sikre, at det fremtidige europæiske partnerskab fungerer gnidningsløst. 2021/0049 (COD)

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om Unionens deltagelse i det europæiske partnerskab om metrologi, der iværksættes i fællesskab af flere medlemsstater EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 185 og artikel 188, stk. 2, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1) Horisont Europa, som er rammeprogrammet for forskning og innovation, dvs. den politiske og retlige ramme for europæiske partnerskaber med private og/eller offentlige partnere, blev oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] for at opnå den størst mulige indvirkning af Unionens finansiering og det mest effektive bidrag til opfyldelsen af Unionens politikmålsætninger. Europæiske partnerskaber er et centralt element i den politiske tilgang i Horisont Europa. De oprettes for at opfylde de EU-prioriteter, som Horisont Europa er rettet mod, og sikre en klar virkning for Unionen og dens borgere, som kan opnås mere effektivt i et partnerskab, gennem en strategisk vision, der deles og støttes af partnere, snarere end af Unionen alene. (2)Navnlig forventes europæiske partnerskaber under Horisont Europa-søjlen "Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne" at spille en vigtig rolle med hensyn til at nå de strategiske mål om at fremskynde overgangen til bæredygtige udviklingsmål og et grønt og digitalt Europa og bidrage til genopretningen. Europæiske partnerskaber er afgørende for at tackle komplekse grænseoverskridende udfordringer, som kræver en integreret tilgang. De gør det muligt at afhjælpe de gennemgribende, systematiske og markedsmæssige mangler ved at samle en bred vifte af aktører på tværs af værdikæder og industrielle økosystemer for at arbejde hen imod en fælles vision og omsætte den til konkrete køreplaner og en koordineret gennemførelse af aktiviteterne. De gør det desuden muligt at koncentrere indsatsen og ressourcerne om fælles prioriteter for at løse de komplekse udfordringer, der ligger forude. (3)For at opnå resultater med hensyn til prioriteter og virkninger bør europæiske partnerskaber udvikles gennem en bred inddragelse af relevante interessenter i hele Europa, herunder industrien, forskningsorganisationer, organer med offentlige tjenesteydelsesopgaver på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt plan og civilsamfundsorganisationer såsom fonde, der støtter og/eller udfører forskning og innovation. Disse europæiske partnerskaber bør også være en af de foranstaltninger, der skal styrke samarbejdet mellem private og/eller offentlige partnere på internationalt plan, herunder ved at tilslutte sig forsknings- og innovationsprogrammer og grænseoverskridende investeringer i forskning og innovation, der skaber gensidige fordele for borgere og virksomheder. (4)I overensstemmelse med målene i forordning (EU) XXX bør enhver medlemsstat og ethvert land, der er associeret med Horisont Europa, have ret til at deltage i det europæiske partnerskab om metrologi ("metrologipartnerskabet"). For at sikre komplementaritet inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og med andre nabolande bør andre tredjelande kunne deltage i metrologipartnerskabet, forudsat at der indgås en relevant international aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med Unionen og deltagerlandenes samtykke. (5)Horisont Europa indfører en mere strategisk, sammenhængende og virkningsorienteret tilgang til europæiske partnerskaber, der bygger på erfaringerne fra den foreløbige evaluering af Horisont 2020. Horisont Europa-forordningen har til formål at gøre mere effektiv brug af institutionelle europæiske partnerskaber, navnlig ved at fokusere på klare mål, resultater og virkninger, der kan opnås inden 2030, og ved at sikre et klart bidrag til de relaterede EU-politiske prioriteter og politikker. Tæt samarbejde og synergier med andre relevante initiativer på EU-plan, nationalt og regionalt plan, navnlig med andre europæiske partnerskaber, vil være afgørende for at opnå større virkning og sikre, at resultaterne anvendes. (6)Ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 555/2014/EU besluttede Unionen at yde et finansielt bidrag til det europæiske metrologiprogram for innovation og forskning ("EMPIR") svarende til deltagerlandenes, men ikke over 300 000 000 EUR, i hele varigheden af rammeprogrammet for forskning og innovation 2014-2020 ("Horisont 2020"), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013. I midtvejsevalueringen af EMPIR i juli 2017 blev der foreslået et nyt initiativ. (7)Unionens finansielle bidrag bør være betinget af, at deltagerlandene officielt forpligter sig til at bidrage finansielt til gennemførelsen af metrologipartnerskabet og til at overholde disse forpligtelser. Deltagerlandenes bidrag bør omfatte et bidrag til administrationsomkostningerne inden for et loft på 5 % af budgettet for metrologipartnerskabet. Deltagerlandene bør forpligte sig til om nødvendigt at øge deres bidrag til metrologipartnerskabet ved at oprette en reservefinansieringskapacitet for at sikre, at de er i stand til at finansiere deres nationale enheder, nationale metrologiinstitutter og udpegede institutter, der deltager i metrologipartnerskabets aktiviteter. Den fælles gennemførelse af metrologipartnerskabet kræver en gennemførelsesstruktur. Unionens finansielle bidrag bør forvaltes under overholdelse af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og i overensstemmelse med de relevante bestemmelser om indirekte forvaltning, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 2018/1046. (8)Der bør etableres et metrologipartnerskab. Et sådant partnerskab vil være mere effektivt sammenlignet med traditionelle indkaldelser eller et samfinansieret partnerskab under de arbejdsprogrammer, der er udarbejdet under alle de tilknyttede klynger i søjle 2 i Horisont Europa. (9)Formålet med denne afgørelse er Unionens deltagelse i metrologipartnerskabet med henblik på at støtte dens generelle mål. Kravene til metrologi er af en sådan størrelsesorden og kompleksitet, at der er behov for investeringer, der rækker ud over de centrale forskningsbudgetter for de nationale metrologiinstitutter og udpegede institutter. Den ekspertise, der kræves til forskning og udvikling af banebrydende metrologiløsninger, er spredt over nationale grænser og kan derfor ikke opnås alene på nationalt plan. Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan ved at integrere nationale tiltag i en konsekvent EU-strategi, ved at samle fragmenterede nationale forsknings- og innovationsprogrammer, ved at bidrage til at udarbejde fælles forsknings- og finansieringsstrategier på tværs af nationale grænser og ved at opnå den kritiske masse af aktører og investeringer bedre nås på EU-plan. Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. (10)Metrologipartnerskabet, der er i overensstemmelse med Kommissionens politiske prioriteter (herunder den europæiske grønne pagt, en økonomi, der arbejder for mennesker, og et Europa, der er egnet til den digitale tidsalder), bør gennemføres over en periode på 10 år (fra 2021 til 2031). Programmet bør omfatte nye aktiviteter i forhold til EMPIR-initiativet under Horisont 2020 og navnlig udviklingen af europæiske metrologinet, som vil reagere på presserende samfundsmæssige udfordringer og metrologibehov fra fremspirende teknologier. Den metrologiske kapacitet, der tilvejebringes gennem disse net, bør være ækvivalent og sammenlignelig med de andre førende metrologiske systemer i verden og demonstrere topkvalitet i verdensklasse. Indkaldelser af forslag inden for rammerne af metrologipartnerskabet bør iværksættes under gennemførelsen af Horisont Europa.

(11)Metrologipartnerskabets aktiviteter bør være i overensstemmelse med målene og forsknings- og innovationsprioriteterne i Horisont Europa og med de generelle principper og betingelser, der er fastsat i artikel XXX i forordning (EU) [Horisont Europa-forordningen]. (12)Der bør fastsættes et loft for Unionens finansielle deltagelse i metrologipartnerskabet i Horisont Europas løbetid. Inden for rammerne af dette loft bør Unionens bidrag være lig med bidraget fra de lande, der deltager i metrologipartnerskabet, for at opnå en stor løftestangsvirkning og sikre en stærkere integrering af deltagerlandenes programmer. (13)I overensstemmelse med artikel XX i forordning (EU) [XXX] [Horisont Europa-forordningen] er det overordnede mål med Horisont Europa at levere videnskabelige, økonomiske og samfundsmæssige virkninger af Unionens investeringer i forskning og innovation for at styrke Unionens videnskabelige og teknologiske grundlag og fremme dens konkurrenceevne, herunder industriens konkurrenceevne, opfylde Unionens strategiske prioriteter og bidrage til at tackle globale udfordringer, herunder målene for bæredygtig udvikling, ved at følge principperne i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og Parisaftalen under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer. (14)Deltagerlandene er blevet enige om gennemførelsesstrukturen for de foregående initiativer, nemlig det europæiske program for metrologisk forskning ("EMRP") og EMPIR. I 2007 blev EURAMET e.V. ("EURAMET"), den europæiske regionale metrologiorganisation og en nonprofitorganisation i henhold til tysk ret, oprettet for at fungere som denne struktur. EURAMET har også opgaver og forpligtelser i forbindelse med europæisk og global harmonisering af metrologi. Medlemskab af EURAMET er åbent for alle europæiske nationale metrologiinstitutter som medlemmer og udpegede institutter som associerede. Medlemskab af EURAMET er ikke betinget af, at der findes nationale metrologiforskningsprogrammer. Eftersom EURAMET's forvaltningsstruktur ifølge EMPIR's midtvejsevalueringsrapport har vist sig at være effektiv og af høj kvalitet i forbindelse med gennemførelsen af EMRP og EMPIR, bør EURAMET også anvendes til at gennemføre metrologipartnerskabet. EURAMET bør derfor forvalte Unionens finansielle bidrag. (15)For at nå målsætningerne for metrologipartnerskabet bør EURAMET yde finansiel støtte, primært i form af tilskud til deltagere i aktioner, der er udvalgt på EURAMET-niveau. Disse aktioner bør udvælges efter indkaldelser af forslag under EURAMET's ansvar. Prioriteringslisten bør være bindende for udvælgelsen af forslag og tildelingen af midler fra Unionens finansielle bidrag og fra de finansielle bidrag fra deltagerlandene til forskningsprojekter og relaterede aktiviteter. For så vidt angår de aktiviteter, der finansieres af deltagerlandenes bidrag til de europæiske metrologinet, bør EURAMET også have ansvaret for de finansierede aktioner. (16)Deltagelse i indirekte aktioner, der finansieres af metrologipartnerskabet, er underlagt Rådets forordning (EU) nr. XXX [RfP Horisont Europa]. På grund af metrologipartnerskabets specifikke operationelle behov, navnlig for at opbygge og forvalte fremtidige europæiske metrologinet og for at fremme passende finansiel deltagelse fra deltagerlandenes side, bør det dog være muligt at fastsætte en begrænsning af koordinatorens rolle i et forslag til deltagerlandenes nationale metrologiinstitutter og udpegede institutter, hvor det er nødvendigt. (17)Bidrag fra deltagerlandene bør sikres gennem institutionel finansiering fra nationale metrologiinstitutter og udpegede institutter. De mange forskellige underliggende aktiviteter bør bidrage til metrologipartnerskabets mål og fastlægges i de årlige arbejdsplaner med forbindelse til driftsomkostninger og -udgifter. Bidragene bør bl.a. dække omkostningerne ved tjenester, der direkte leverer kalibreringer og andre tjenester, der kan spores til det internationale enhedssystem. Bidrag fra deltagerlandene bør også omfatte et finansielt bidrag til metrologipartnerskabets administrationsomkostninger. (18)For at sikre gennemsigtighed og tilgængelighed for programmet bør indkaldelser af forslag fra metrologipartnerskabet også offentliggøres på den fælles deltagerportal samt via andre elektroniske formidlingsmetoder under Horisont Europa, som forvaltes af Kommissionen. (19)Finansieringsmodellens funktion med hensyn til matchningsprincippet mellem EU-midler og ikke-EU-midler bør revurderes på tidspunktet for den foreløbige evaluering af metrologipartnerskabet for at sikre, at ækvivalensprincippet for deltagerlandenes finansielle bidrag overholdes. (20)Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, herunder forebyggelse, påvisning og undersøgelse af uregelmæssigheder, tilbagesøgning af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler, og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative og økonomiske sanktioner. (21)For at beskytte Unionens finansielle interesser bør Kommissionen have ret til at nedsætte, suspendere eller indstille Unionens finansielle bidrag, hvis metrologipartnerskabet gennemføres utilstrækkeligt, delvist eller forsinket, eller hvis deltagerlandene ikke bidrager eller bidrager delvist eller forsinket til finansieringen af metrologipartnerskabet. Disse rettigheder bør indskrives i den bidragsaftale, der skal indgås mellem Unionen og EURAMET. (22)Med henblik på forenkling bør de administrative byrder nedbringes for alle parter. Dobbelte revisioner og uforholdsmæssig dokumentation og rapportering bør undgås. Når der foretages revisioner, bør der om nødvendigt tages hensyn til de nationale programmers særlige karakteristika. Revisioner hos modtagere af EU-midler, der tildeles i henhold til denne afgørelse, bør sikre, at den administrative byrde nedbringes i overensstemmelse med forordning (EU, EURATOM) nr. 2018/1046. (23)Efter anmodning fra Kommissionen bør Europa-Parlamentet, Rådet eller Revisionsretten, EURAMET og deltagerlandene forelægge alle de oplysninger, som Kommissionen skal medtage i rapporterne om evalueringen af metrologipartnerskabet. (24)Kommissionen bør senest i 2025 foretage en midtvejsevaluering, der navnlig skal vurdere kvaliteten og effektiviteten af metrologipartnerskabet, de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå de fastsatte mål, og en endelig evaluering senest i 2030 og bør udarbejde en rapport om disse evalueringer — VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: Artikel 1 Deltagelse i det europæiske metrologipartnerskab 1.Unionen deltager i det europæiske partnerskab om metrologi ("metrologipartnerskabet"), som er et institutionaliseret partnerskab som omhandlet i artikel 8, stk. 1, litra c), i forordning (EU) [...] [Horisont Europa], der iværksættes i fællesskab af Østrig, Belgien, [Bosnien-Hercegovina], Bulgarien, Kroatien, Tjekkiet, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Italien, Litauen, [Norge], Spanien, Nederlandene, Polen, Portugal, Rumænien, [Serbien], Slovenien, Slovakiet, Sverige, [Schweiz og Tyrkiet] ("deltagerlandene") i overensstemmelse med betingelserne i denne afgørelse. 2.Enhver anden medlemsstat end de i stk. 1 nævnte og ethvert andet land, der er associeret med Horisont Europa, kan deltage i metrologipartnerskabet, forudsat at den eller det opfylder betingelsen i artikel 4, stk. 1, litra c). Den eller det betragtes i denne afgørelse som et deltagerland. 3.Et tredjeland, der ikke er associeret med Horisont Europa, kan deltage i metrologipartnerskabet, forudsat at det indgår en international aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med Unionen, der fastsætter vilkårene og betingelserne for dets deltagelse i metrologipartnerskabet, og forudsat at det får godkendelse fra det i artikel 13, stk. 3, litra f), omhandlede udvalg for metrologipartnerskabet. Hvis et tredjeland opfylder disse betingelser, betragtes det som et deltagerland i forbindelse med denne afgørelse.

Artikel 2 Målene for metrologipartnerskabet 1.Metrologipartnerskabet bidrager til gennemførelsen af forordning (EU)... [XXX] [Horisont Europa], særlig artikel 3. 2.Med forbehold af stk. 1 forfølger metrologipartnerskabet gennem inddragelse af og engagement fra partnere i udformningen og gennemførelsen af et program for forsknings- og innovationsaktiviteter følgende generelle mål: (a)at udvikle et bæredygtigt koordineret metrologisystem på europæisk plan (b)at sikre, at de nyeste metrologikapaciteter udnyttes direkte af innovatorerne i deres økosystemer (c)at øge metrologiens indvirkning på samfundsmæssige udfordringer i forbindelse med gennemførelsen af politikker, standarder og forskrifter for at gøre dem egnede til formålet. 3.Ved gennemførelsen af de generelle mål i stk. 2 forfølger metrologipartnerskabet følgende specifikke mål: (a)senest i 2030 at udvikle nye forskningskapaciteter, som opbygges inden for rammerne af nye europæiske metrologinet, og som med hensyn til kalibrerings- og målingskapacitet mindst svarer til de førende metrologiinstitutter uden for deltagerlandene (b)senest i 2030 at støtte salget af nye innovative produkter og tjenester gennem anvendelse og indførelse af nye metrologikapaciteter inden for centrale fremspirende teknologier (c)senest i 2030 at bidrage fuldt ud og effektivt til udformningen og gennemførelsen af specifikke standarder og forskrifter, der understøtter offentlige politikker til håndtering af samfundsmæssige udfordringer. Artikel 3 Unionens finansielle bidrag til metrologipartnerskabet 1.Unionens finansielle bidrag til metrologipartnerskabet, herunder bevillinger fra Den Europæiske Frihandelssammenslutning og bevillinger til tredjelande, må ikke overstige deltagerlandenes bidrag til metrologipartnerskabet. Unionens finansielle bidrag er på op til 300 mio. EUR for at matche deltagerlandenes bidrag, jf. artikel 1, stk. 1. 2.Ved beregningen af Unionens finansielle bidrag tages eventuelle bidrag fra deltagerlandene til administrationsomkostninger på over 5 % af de samlede kombinerede bidrag til metrologipartnerskabet ikke i betragtning. 3.Unionens finansielle bidrag betales over de bevillinger i Unionens almindelige budget, der er afsat til de relevante dele af særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse [XXX] om særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation. 4.EURAMET e.V. ("EURAMET") anvender Unionens finansielle bidrag til at finansiere de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra a). 5.Unionens finansielle bidrag må ikke anvendes til at dække administrationsomkostninger ved metrologipartnerskabet. Artikel 4 Betingelser for Unionens finansielle bidrag

1.Unionens finansielle bidrag er betinget af følgende: (a)at deltagerlandene påviser, at metrologipartnerskabet er oprettet i overensstemmelse med denne afgørelse (b)at deltagerlandene eller de nationale metrologiinstitutter, som deltagerlandene har udpeget, udpeger EURAMET som den struktur, der er ansvarlig for gennemførelsen af metrologipartnerskabet og for modtagelse, tildeling og overvågning af Unionens finansielle bidrag (c)at hvert deltagerland forpligter sig til at bidrage til finansieringen af metrologipartnerskabet og til at etablere en finansieringsreserve på 50 % af forpligtelsesbeløbet (d)at EURAMET demonstrerer sin kapacitet til at gennemføre metrologipartnerskabet, herunder at modtage, tildele og overvåge Unionens bidrag i forbindelse med indirekte forvaltning af Unionens budget i overensstemmelse med artikel 62 og 154 i forordning (EU, Euratom) nr. 2018/1046 (e)at der etableres en forvaltningsmodel for metrologipartnerskabet i overensstemmelse med artikel 13-16 i denne afgørelse. 2.Under gennemførelsen af metrologipartnerskabet er Unionens finansielle bidrag ligeledes betinget af følgende: (a)at EURAMET gennemfører metrologipartnerskabets aktiviteter, jf. artikel 6, i overensstemmelse med målene i artikel 2 (b)at der opretholdes en hensigtsmæssig og effektiv forvaltningsmodel i overensstemmelse med artikel 13-16 (c)at EURAMET overholder rapporteringskravene som fastlagt i artikel 155 i forordning (EU, Euratom) nr. 2018/1046 (d)at de forpligtelser, der er omhandlet i stk. 1, litra c), i denne artikel, opfyldes. Artikel 5 De deltagende staters bidrag til metrologipartnerskabet 1.De deltagerlande, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, yder bidrag eller sørger for, at deres nationale finansieringsorganer yder bidrag, hvad enten de er finansielle eller i naturalier, på mindst 363 mio. EUR i perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2031. En andel af deltagerlandenes bidrag skal være i form af finansielle bidrag. 2.Deltagerlandenes bidrag skal bestå af følgende: (a)finansielle bidrag eller bidrag i naturalier til de gennemførelsesaktiviteter, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, og (b)finansielle bidrag eller bidrag i naturalier til dækning af alle EURAMET's administrative omkostninger. 3.De finansielle bidrag eller bidrag i naturalier, der er omhandlet i stk. 2, litra a), skal dække de omkostninger, som deltagerlandene har afholdt i forbindelse med gennemførelsen af de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra b), med fradrag af eventuelle direkte eller indirekte finansielle bidrag fra Unionen til disse omkostninger. 4.De finansielle bidrag eller bidrag i naturalier, der er omhandlet i stk. 2, litra b), skal dække deltagerlandenes omkostninger i forbindelse med EURAMET's administrative omkostninger til gennemførelsen af partnerskabet. 5.Med henblik på værdiansættelse af bidrag i form af naturalier, jf. stk. 2, litra a) og b), bestemmes omkostningerne i overensstemmelse med deltagerlandenes eller de relevante nationale finansieringsorganers almindelige regnskabspraksis, de gældende regnskabsstandarder i det deltagerland, hvor de relevante nationale finansieringsorganer er etableret, og de gældende internationale regnskabsstandarder (IAS- og IFRS-standarder). Omkostningerne attesteres af en uafhængig revisor udpeget af deltagerlandene eller de relevante nationale finansieringsorganer. Såfremt der opstår usikkerhed i forbindelse med attesteringen, kan EURAMET verificere værdiansættelsesmetoden. Hvis der fortsat er usikkerhed, kan EURAMET foretage en revision af værdiansættelsesmetoden.

6.De bidrag, der er omhandlet i stk. 2, og som tæller som bidrag fra deltagerlandene, ydes efter vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram. Hvis det årlige arbejdsprogram vedtages i det referenceår, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, kan de i nærværende artikels stk. 2, litra b), omhandlede bidrag, der tæller som bidrag fra deltagerlande, og som indgår i det årlige arbejdsprogram, omfatte bidrag fra 1. januar i det pågældende år. Undtagelsesvis kan de bidrag, der er omhandlet i stk. 2, litra b), og som er ydet efter datoen for ikrafttrædelsen af afgørelsen om metrologipartnerskabet, regnes som bidrag fra deltagerlandene, forudsat at de indgår i metrologipartnerskabets første årlige arbejdsprogram. Artikel 6 EURAMET's aktiviteter 1.Metrologipartnerskabet støtter en bred vifte af forsknings- og innovationsaktiviteter ved hjælp af: (a)indirekte aktioner som omhandlet i artikel 2, nr. 25), i forordning (EU) [XXX] [Horisont Europa-forordningen], og som i overensstemmelse med artikel 7 i denne afgørelse finansieres af EURAMET, hovedsagelig i form af tilskud efter tværnationale åbne indkaldelser af konkurrerende forslag organiseret af EURAMET, og som omfatter: –i) videnskabelige og tekniske aktioner, der støtter grundlæggende videnskabelig metrologi og dermed danner grundlag for alle efterfølgende trin, herunder anvendt metrologiforskning og -udvikling og metrologirelaterede tjenester –ii) forskning i metrologi med henblik på at finde løsninger på samfundsmæssige udfordringer med fokus på bidrag til energi, sundhed og klima og til at udvikle projekter i specifikke europæiske metrologinet, der tackler disse udfordringer –iii) forskning med henblik på at udvikle nye måleinstrumenter, der skal få erhvervslivet til at indføre metrologiske teknologier til stimulering af innovationen i erhvervslivet –iv) metrologiforskning og -udvikling forud for og i forbindelse med støtte til politikgennemførelse, regulering og fremskyndelse af markedsføring af innovative produkter og tjenesteydelser (b)aktiviteter, der finansieres af deltagerlandene uden Unionens finansielle bidrag, jf. artikel 3, og som består af kapacitetsopbyggende aktiviteter inden for metrologi på forskellige teknologiske niveauer, der har til formål at opnå et afbalanceret og integreret metrologisystem i deltagerlandene, således at de kan udvikle deres videnskabelige og tekniske kapacitet inden for metrologi, og som omfatter aktiviteter, der ikke er udvalgt fra de indkaldelser af forslag, der er beskrevet i litra a), og som er skitseret i de årlige arbejdsprogrammer, herunder: –i) aktiviteter under deltagerlandenes nationale programmer, såsom tværnationale projekter, der bidrager til de prioriteter, der er fastlagt i et europæisk metrologinet og i EURAMET's tekniske udvalg –ii) aktioner til formidling og udnyttelse af resultaterne af metrologisk forskning –iii) aktioner med specifikt sigte på metrologiinstitutter, som ikke eller kun i begrænset omfang råder over videnskabelig kapacitet, ved at støtte disse i at bruge andre europæiske, nationale eller regionale programmer til uddannelse og mobilitet, grænseoverskridende samarbejde eller investering i metrologiinfrastruktur –iv) tilrettelæggelse af eksterne formidlings- og videnoverførselsaktiviteter for at fremme metrologipartnerskabet og maksimere dets virkning. 2.Inden EURAMET fastlægger emnerne for hver indkaldelse af forslag, jf. stk. 1, litra a), opfordrer det enkeltpersoner eller organisationer fra metrologiforskningssamfundet og den generelle værdikæde for metrologi til at foreslå potentielle forskningsemner. Artikel 7 Årligt arbejdsprogram 1.Metrologipartnerskabet gennemføres på grundlag af årlige arbejdsprogrammer, der dækker aktiviteter, der skal gennemføres for perioden fra 1. januar til 31. december i et givet år ("referenceår"). 2.EURAMET vedtager de årlige arbejdsprogrammer senest den 31. marts i referenceåret, efter Kommissionens godkendelse er opnået. I forbindelse med vedtagelsen af de årlige arbejdsprogrammer handler både EURAMET og Kommissionen uden unødig forsinkelse. EURAMET offentliggør det årlige arbejdsprogram. 3.De aktiviteter, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra a) og b), må kun iværksættes i referenceåret og først efter vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram for det pågældende år.

4.Aktiviteter må kun finansieres under EURAMET, hvis de fremgår af det årlige arbejdsprogram. I det årlige arbejdsprogram skelnes der mellem de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra a), de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra b), og EURAMET's administrationsomkostninger. Det årlige arbejdsprogram skal indeholde de tilsvarende udgiftsoverslag og budgettet for aktiviteter, der finansieres med Unionens finansielle bidrag, jf. artikel 3, og aktiviteter, der finansieres af deltagerlandene uden et sådant finansielt bidrag fra Unionen. Det årlige arbejdsprogram skal også omfatte den anslåede værdi af deltagerlandenes bidrag i naturalier, jf. artikel 5, stk. 2, litra b). 5.I ændrede årlige arbejdsprogrammer for et referenceår og årlige arbejdsprogrammer for efterfølgende referenceår tages der hensyn til resultaterne af tidligere indkaldelser af forslag. De imødegår så vidt muligt utilstrækkelig dækning af videnskabelige emner, navnlig emner, der i første omgang var genstand for aktiviteter under artikel 6, stk. 1, litra b), og som ikke kunne finansieres tilstrækkeligt. 6.Indkaldelserne af forslag under de relevante årlige arbejdsprogrammer iværksættes senest den 31. december 2027. I behørigt begrundede tilfælde kan de iværksættes senest den 31. december 2028. 7.EURAMET overvåger og rapporterer til Kommissionen om gennemførelsen af alle aktiviteter i det årlige arbejdsprogram. 8.Al kommunikation eller publikation vedrørende metrologipartnerskabets aktiviteter, der gennemføres i samarbejde med metrologipartnerskabet, uanset om den foretages af EURAMET, en deltagende stat eller dens nationale finansieringsorganer eller deltagere i en aktivitet, skal mærkes eller medmærkes som værende medfinansieret af metrologipartnerskabet under Horisont Europa. Artikel 8 Regler for deltagelse og formidling 1.EURAMET betragtes som et finansieringsorgan som omhandlet i artikel 2, nr. 13), i forordning [(EU) [XXX] [Horisont Europa-forordningen] og yder finansiel støtte til indirekte aktioner som omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra a), i denne afgørelse i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) [XXX]. 2.I overensstemmelse med artikel 13, stk. 1, i Horisont Europa-forordningen kan det årlige arbejdsprogram i behørigt begrundede tilfælde fastsætte en begrænsning af koordinatorens rolle i indirekte aktioner til nationale metrologiinstitutter og udpegede institutter i deltagerlandene for at sikre, at målene og deltagerlandenes bidragsmål opfyldes. 3.EURAMET sikrer passende samspil med nationale metrologiinstitutter og udpegede institutter i de indirekte aktioner, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra a), i overensstemmelse med den relevante nationale myndigheds udpegelse. EURAMET skal også tilskynde til og støtte andre enheders deltagelse i alle indkaldelser. Artikel 9 Aftaler mellem Unionen og EURAMET Forudsat at der sikres et tilsvarende niveau for beskyttelse af Unionens finansielle interesser, overdrages EURAMET gennemførelsen af Unionens bidrag i overensstemmelse med artikel 62, stk. 3, og artikel 154 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Artikel 10 Indstilling, nedsættelse eller suspension af Unionens finansielle bidrag 1.Hvis metrologipartnerskabet ikke opfylder betingelserne for tildeling af Unionens finansielle bidrag, kan Kommissionen indstille, forholdsmæssigt nedsætte eller suspendere Unionens finansielle bidrag, jf. artikel 3. 2.Hvis deltagerlandene ikke bidrager til finansieringen af metrologipartnerskabet, kun bidrager delvist eller ikke overholder tidsfristerne for de bidrag, der er omhandlet i artikel 5, kan Kommissionen indstille, forholdsmæssigt nedsætte eller suspendere Unionens finansielle bidrag, jf. artikel 3. Kommissionens afgørelse er ikke til hinder for godtgørelse af støtteberettigede omkostninger, som deltagerlandene allerede har afholdt, før beslutningen om at ophæve, forholdsmæssigt nedsætte eller suspendere Unionens finansielle bidrag meddeles metrologipartnerskabet. Artikel 11 Efterfølgende revisioner 1.De efterfølgende revisioner af udgifterne til indirekte aktioner, jf. artikel 6, stk. 1, litra a), foretages af EURAMET i overensstemmelse med artikel 48 i forordning... [Horisont Europa] (EU) [XXX].

2.Kommissionen kan beslutte selv at foretage de i stk. 1 omhandlede revisioner. I sådanne tilfælde gør Kommissionen dette i overensstemmelse med de gældende regler, navnlig artikel 48, stk. 3, i forordning (EU) [XXX] [Horisont Europa] og artikel 127 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Artikel 12 Beskyttelse af Unionens finansielle interesser 1.Ved gennemførelsen af aktioner, der finansieres i henhold til denne afgørelse, træffer Kommissionen egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved tilbagesøgning af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. 2.Ved gennemførelsen af metrologipartnerskabet træffer deltagerlandene de lovgivningsmæssige, forskriftsmæssige, administrative og andre foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte Unionens finansielle interesser, navnlig for at sikre fuld inddrivelse af alle beløb, som skyldes Unionen i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) 2018/1046. 3.EURAMET giver Kommissionens personale og andre personer med tilladelse fra Kommissionen samt Revisionsretten adgang til sine lokaler og til al information, herunder i elektronisk form, som er nødvendig for at gennemføre revisionerne. 4.Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan foretage undersøgelser, herunder kontrol på stedet, i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, for at fastslå, om der har været tale om svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale, en afgørelse eller en kontrakt finansieret i henhold til denne afgørelse. 5.Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan foretage efterforskning i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er fastsat i Rådets forordning (EU) nr. 2017/1939, med henblik på at efterforske strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, jf. artikel 4 i nævnte forordning. 6.Aftaler, afgørelser og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne afgørelse skal indeholde bestemmelser, der udtrykkeligt giver Kommissionen, EURAMET, Revisionsretten, EPPO og OLAF beføjelse til at foretage revisioner, kontrol på stedet og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive kompetencer, uden at det berører stk. 3, 4 og 5. Artikel 13 Styring af metrologipartnerskabet 1.De organer, der styrer metrologipartnerskabet, skal mindst omfatte følgende: (a)Udvalget for metrologipartnerskabet (b)styringsgruppen (c)EURAMET's sekretariat. Artikel 14 Udvalget for metrologipartnerskabet 1.Udvalget for metrologipartnerskabet forvalter metrologipartnerskabet for at sikre, at det gennemførte metrologipartnerskab opfylder sine mål. 2.Udvalget for metrologipartnerskabet består af repræsentanter for alle deltagerlandenes EURAMET-medlemmer. Stemmevægtene beregnes ud fra de nationale forpligtelser ifølge en kvadratrodsregel for forpligtelsen. 3.Udvalget for metrologipartnerskabet skal navnlig:

(a)træffe beslutninger om den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden (b)træffe beslutninger om planlægningen af indkaldelser af forslag og evalueringsproceduren (c)vedtage det årlige arbejdsprogram efter at have indhentet Kommissionens godkendelse og efter høring af den styringsgruppe, der er omhandlet i artikel 15 (d)træffe beslutninger om udvælgelsen af de projekter, der skal finansieres, i henhold til prioriteringslisterne efter de evalueringer af indkaldelsen af forslag, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, litra a) (e)overvåge, hvordan de finansierede projekter skrider frem (f)godkende deltagelse i metrologipartnerskabet for tredjelande, der ikke er associeret med Horisont Europa, forudsat at det pågældende tredjeland har indgået en international aftale med Unionen, jf. artikel 1, stk. 3. 4.Kommissionen har observatørstatus på udvalget for metrologipartnerskabets møder. Udvalget for metrologipartnerskabets vedtagelse af det årlige arbejdsprogram kræver dog forudgående samtykke fra Kommissionen. Udvalget for metrologipartnerskabet inviterer Kommissionen til sine møder og sender Kommissionen alle relevante dokumenter. Kommissionen kan deltage i drøftelserne i udvalget for metrologipartnerskabet. 5.Udvalget for metrologipartnerskabet vælger sin formand og næstformand i overensstemmelse med den stemmevægt, der er beskrevet i stk. 2. Formanden for udvalget for metrologipartnerskabet repræsenterer EURAMET i spørgsmål vedrørende metrologipartnerskabet. Artikel 15 Styringsgruppen 1.Kommissionen nedsætter en styringsgruppe. Styringsgruppen skal være et rådgivende organ for metrologipartnerskabet og rådgive metrologipartnerskabet om de nye prioriteter for metrologisk forskning på europæisk plan. Den skal navnlig: (a)afdække fremspirende teknologier og markeder, hvor metrologiforskning kan blive relevant i fremtiden (b)afdække forskningsområder, der bidrager til et velfungerende indre marked, herunder til relevante forskrifter og standarder (c)rådgive metrologipartnerskabet om prioriteterne for deres fremtidige arbejdsprogrammer. 2.Styringsgruppen består af 12 medlemmer: (a)fire repræsentanter for europæiske standardiseringsorganer og reguleringsmyndigheder udpeget af EURAMET (b)fem repræsentanter fra forskellige europæiske partnerskaber oprettet i overensstemmelse med forordning [(EU) [XXX] [Horisont Europa] med private partnere, der repræsenterer industrien. Kommissionen udpeger repræsentanterne på en åben og gennemsigtig måde (c)formanden for EURAMET (d)en repræsentant udpeget af Kommissionen og en repræsentant for et nationalt ministerium, som ikke er ansat ved et nationalt metrologiinstitut, der er repræsenteret i EURAMET. Repræsentanten for ministeriet bør udpeges af udvalget for Metrologipartnerskabet. 3.Mindst 50 % af de i stk. 2, litra a) og b), omhandlede medlemmer roteres senest efter den foreløbige evaluering, der er omhandlet i artikel 18, stk. 1.

4.Styringsgruppen ledes i fællesskab af de repræsentanter, der er omhandlet i stk. 2, litra d). Artikel 16 EURAMET's sekretariat 1.EURAMET's sekretariat, der yder almindelig administrativ støtte til EURAMET, forvalter metrologipartnerskabets bankkonti. 2.Støttekontoret for ledelsen etableres som en del af EURAMET's sekretariat og har ansvaret for gennemførelsen og den daglige forvaltning af metrologipartnerskabet. Artikel 17 Kommunikation af oplysninger 1.På Kommissionens anmodning giver EURAMET Kommissionen alle de oplysninger, der er nødvendige for udarbejdelsen af de i artikel 18 omhandlede evalueringsrapporter. 2.Deltagerlandene sender via EURAMET Kommissionen enhver oplysning, som Europa-Parlamentet, Rådet eller Revisionsretten forlanger vedrørende den finansielle forvaltning af metrologipartnerskabet. 3.Kommissionen indarbejder oplysningerne i denne artikels stk. 2 i de i artikel 18 omhandlede evalueringer. Artikel 18 Evaluering 1.Kommissionen foretager en midtvejsevaluering og en endelig evaluering af metrologipartnerskabet inden for rammerne af Horisont Europa-evalueringerne, jf. artikel 47 i forordning (EU)... [Horisont Europa]. 2.I evalueringerne undersøges det, hvordan metrologipartnerskabet opfylder sine opgaver og mål, de omfatter alle dets aktiviteter og evaluerer dets europæiske merværdi, effektivitet, herunder åbenhed og gennemsigtighed, relevansen af de aktiviteter, der gennemføres, og deres sammenhæng og/eller komplementaritet med relevante regionale og nationale politikker og EU-politikker, herunder synergier med andre dele af Horisont Europa (såsom missioner, klynger eller tematiske/specifikke programmer). I evalueringerne skal der tages hensyn til interessenternes synspunkter på både europæisk og nationalt plan og de skal, hvor det er relevant, også omfatte en vurdering af de langsigtede videnskabelige, samfundsmæssige, økonomiske og teknologiske virkninger af de foregående initiativer. De skal, hvor det er relevant, omfatte en vurdering af den mest effektive politiske interventionsmetode for enhver fremtidig indsats samt relevansen af og sammenhængen i en eventuel fornyelse af metrologipartnerskabet i betragtning af de overordnede politiske prioriteter og støttelandskabet for forskning og innovation, herunder positioneringen i forhold til andre initiativer, der støttes gennem rammeprogrammet Horisont Europa. Artikel 19 Adgang til resultater og oplysninger om forslag 1.EURAMET giver Kommissionen adgang til alle oplysninger vedrørende de indirekte aktioner, den finansierer. Sådanne oplysninger omfatter resultater vedrørende modtagere, der deltager i metrologipartnerskabets indirekte aktioner, eller andre oplysninger, der anses for at være nødvendige for udviklingen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af EU-politikker eller ‑programmer. Sådanne adgangsrettigheder er begrænset til ikke-kommerciel og ikke-konkurrencemæssig anvendelse og er omfattet af gældende regler om tavshedspligt. 2.Ved udvikling, gennemførelse, overvågning og evaluering af EU-politikker eller -programmer skal EURAMET videregive de oplysninger, der er indeholdt i de indsendte forslag, til Kommissionen. Artikel 20 Fortrolighed

Med forbehold af artikel 17 sikrer EURAMET beskyttelsen af fortrolige oplysninger, hvis videregivelse ud over Unionens institutioner og andre EU-organer, -kontorer eller -agenturer kan skade interesserne hos dens medlemmer eller deltagere i metrologipartnerskabets aktiviteter. Sådanne fortrolige oplysninger omfatter, men er ikke begrænset til, personlige, kommercielle, følsomme ikkeklassificerede og klassificerede oplysninger. Artikel 21 Interessekonflikt 1.EURAMET, dens organer og personale samt metrologipartnerskabets organer skal undgå interessekonflikter i forbindelse med gennemførelsen af deres aktiviteter. 2.EURAMET vedtager i overensstemmelse med artikel 154, stk. 4, litra d), i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 regler for forebyggelse, undgåelse og håndtering af interessekonflikter hos EURAMET's personale, medlemmerne og andre personer i udvalget for metrologipartnerskabet og i EURAMET's øvrige organer eller grupper og metrologipartnerskabet. Artikel 22 Ikrafttrædelse Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Artikel 23 Adressater Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3.Forslagets/initiativets art 1.4.Mål

1.5.Forslagets/initiativets begrundelse 1.6.Varighed og finansielle virkninger 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne 3.2.2.Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne 3.2.3.Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5.Tredjemands bidrag til finansieringen 3.3.Anslåede virkninger for indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Unionens deltagelse i det europæiske partnerskab om metrologi, der iværksættes i fællesskab af flere medlemsstater

1.2.Berørte(e) politikområder (programklynge) Aktivitet: Horisont Europa Klynge 4: Det digitale område, industrien og rummet 1.3.Forslaget/initiativet vedrører: ☑ en ny foranstaltning ◻ en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning ◻ en forlængelse af en eksisterende foranstaltning ◻ en sammenlægning eller omlægning af en eller flere foranstaltninger til en ny/anden foranstaltning 1.4.Forslagets/initiativets begrundelse 1.4.1.Krav, der skal opfyldes på kort eller lang sigt, herunder en detaljeret tidsplan for gennemførelse af initiativet Initiativets hovedmål kan opdeles i et videnskabeligt, økonomisk og samfundsmæssigt mål. Det videnskabelige mål er at udvikle et bæredygtigt koordineret metrologisystem i verdensklasse på europæisk plan. Det økonomiske mål er at sikre, at de nyeste metrologikapaciteter udnyttes direkte af innovatorerne i deres økosystemer. Det samfundsmæssige mål er at øge metrologiens indvirkning på samfundsmæssige udfordringer i forbindelse med gennemførelsen af politikker, standarder og forskrifter for at gøre dem egnede til formålet. Initiativet forventes at begynde at fungere i andet eller tredje kvartal af 2021 (afhængigt af datoen for Rådets og Europa-Parlamentets vedtagelse af basisretsakten). Initiativets hovedaktivitet er at støtte forskningssamarbejde mellem metrologiinstitutter og eksterne metrologiinteressenter. Der vil være en indledende opstartsfase i indkaldelsesårene 2021 og 2022 med henblik på at nå et stabilt indkaldelsesbudget for årene 2023-2026. For det sidste indkaldelsesår i 2027 anslås det at reducere indkaldelsesbudgettet for at muliggøre en gradvis udfasning. Samtidig yder den nationale finansiering midler til oprettelse af europæiske metrologinet på strategiske teknologiske og samfundsmæssige områder. De første net opbygges fra starten af initiativet, og der er potentiale for, at nye net lanceres hvert år, hvor de gennemføres. Inden 2030 vil alle generelle og specifikke mål være nået og være genstand for en efterfølgende evaluering. 1.4.2.Merværdi ved en indsats fra EU's side (f.eks. koordineringsfordele, retssikkerhed, større effektivitet eller komplementaritet). For så vidt angår dette punkt skal der ved "Merværdien ved en indsats fra EU's side" forstås merværdien af EU's intervention i forhold til den værdi, der ellers ville være opnået med medlemsstaternes foranstaltninger på egen hånd. Begrundelse for en indsats på EU-plan (forudgående): De problemer, der tages op i initiativet, er af en sådan art og størrelse, at en samordnet indsats på EU-plan vil være mere hensigtsmæssig end de enkelte medlemsstater, der udvikler deres egne initiativer. Dette vil muliggøre en mere sammenhængende og koordineret indsats, og overlapning undgås. Den primære årsag til Unionens finansielle bidrag til initiativet er muligheden for at finansiere tværnationale forskningsaktiviteter, der direkte er rettet mod fælles strategiske prioriteter for metrologi. Et artikel 185-initiativ giver også juridisk og langsigtet sikkerhed for institutionel finansiering med forpligtelser fra både Unionen og de institutionelle midler, der er til rådighed på nationalt plan. Forventet merværdi på EU-plan (efterfølgende):

EU's involvering gør det muligt at skabe stordriftsfordele og konsolidere den metrologiske forskningskapacitet. EU's involvering vil også sikre, at de nationale ressourcer udnyttes til at skabe en europæisk metrologikapacitet, der er egnet til fælles samfundsmæssige udfordringer og teknologiske omstillinger i overensstemmelse med det indre markeds behov. Disse spørgsmål behandles yderligere i konsekvensanalysen, der er vedlagt dette forslag. 1.4.3.Erfaringer fra lignende foranstaltninger Ved at opnå en betydelig grad af integrering af nationale metrologiindsatser har EU's indsats under det syvende rammeprogram og Horisont 2020 gjort det muligt for Europa at etablere et globalt lederskab inden for mange metrologiske områder. I takt med at metrologisk forskning får større betydning som katalysator for fremspirende teknologier, øger andre globale regioner deres metrologiinvesteringer betydeligt og målretter dem strategisk. Der er derfor behov for en EU-indsats på dette stadium for at fastholde dynamikken i integreringen, så den bliver forankret i værdikæden for metrologi og dermed øger inddragelsen af metrologiinteressenter, herunder lovgivere og normsættere, industrien og samfundets slutbrugere samt borgerne. Dette er nøglen til at opnå langsigtet bæredygtighed af integreret metrologisk forskning i Europa. Det er afgørende, at en sådan EU-indsats opretholdes nu for at opnå bæredygtighed. Som det påpeges i midtvejsevalueringen fra 2017, risikerer metrologiindsatsen i Europa ellers at blive opsplittet igen, idet kapacitetsopbygning i mindre nationale metrologiinstitutter svækkes, mens større nationale metrologiinstitutter indgår bilaterale aftaler med deres modparter i andre regioner i verden, hvilket underminerer Europas teknologiske suverænitet. 1.4.4.Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning I henhold til Horisont Europa-forordningen skal alle europæiske partnerskaber sikre koordinering og/eller fælles aktiviteter med andre relevante forsknings- og innovationsinitiativer for at sikre et optimalt sammenkoblingsniveau og sikre effektive synergier. Der bør skabes stærke synergier med de andre europæiske partnerskaber, som er tæt forbundet med målingsintensive applikationer. Desuden giver artikel 185-instrumentet mulighed for en gnidningsløs integrering af nationale finansieringsprogrammer, som er tilpasset nationale prioriteter for metrologi. Den vil navnlig være i overensstemmelse med andre instrumenter under de europæiske prioriteter "Et Europa klar til den digitale tidsalder", "En økonomi, der tjener alle" og "En europæisk grøn pagt" og vil kunne deltage i alle programmer og aktioner under det foreslåede Horisont Europa-rammeprogram for forskning og innovation, herunder alle klynger under søjle 2 "Globale udfordringer og industriel konkurrenceevne". Overvågningen af synergier og samarbejde vil ske gennem den årlige aktivitetsrapport. 1.5.Varighed og finansielle virkninger ☑ begrænset varighed –☑ gældende fra [1.1.]2021 til [31.12.]2031 –☑ Finansielle virkninger fra 2021 til 2027 for forpligtelsesbevillinger og fra 2021 til 2032 for betalingsbevillinger. ◻ ubegrænset varighed –Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ –derefter gennemførelse i fuldt omfang. 1.6.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) ◻ Direkte forvaltning ved Kommissionen

–◻ i dens tjenestegrene, herunder ved dens personale i EU's delegationer –◻ i gennemførelsesorganer ◻ Delt forvaltning i samarbejde med medlemsstaterne ☑ Indirekte forvaltning ved at overlade budgetgennemførelsesopgaver til: –◻ tredjelande eller organer, som tredjelande har udpeget –◻ internationale organisationer og deres organer (angives nærmere) –◻ Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond –◻ de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 70 og 71 –◻ offentligretlige organer –☑ privatretlige organer, der har fået overdraget samfundsopgaver, forudsat at de stiller tilstrækkelige finansielle garantier –◻ privatretlige organer, undergivet lovgivningen i en medlemsstat, som har fået overdraget gennemførelsen af et offentlig-privat partnerskab, og som stiller tilstrækkelige finansielle garantier –◻ personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke aktioner i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er udpeget i den relevante basisretsakt –Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger". Bemærkninger EURAMET er en sammenslutning (Eingetragener Verein, e.V.) i henhold til tysk ret og er af medlemsstaterne og andre europæiske lande bemyndiget til at repræsentere dem som den regionale metrologiorganisation for Europa. Unionens finansielle bidrag til initiativet ydes gennem denne organisation. 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering I overensstemmelse med Horisont Europa-forordningen skal partnerskabet vedtage et overvågningssystem, der er i overensstemmelse med kravene i artikel 45, bilag III og bilag V i Horisont Europa-forordningen, og som indgår i den samme fælles database som de øvrige dele af Horisont Europa. Rapporterings- og overvågningssystemet skal levere centrale forvaltnings- og gennemførelsesdata (herunder mikrodata for de enkelte enheder), gøre det muligt at spore fremskridt i overensstemmelse med de centrale virkningsveje (herunder fremskridt med hensyn til at opfylde EU's prioriteter) og partnerskabskriterierne. Partnerskabet skal rapportere om specifikke indikatorer (som ikke er omfattet af de centrale virkningsveje), der gør det muligt at følge de fremskridt, der er gjort på kort, mellemlang og lang sigt hen imod at opfylde visionen og de specifikke og operationelle mål for partnerskabet som fastsat i forordningen om oprettelse af partnerskabet, herunder med hensyn til de mål, der er fastsat inden udgangen af 2030. Indikatorerne, datakilderne og metoderne skal muliggøre en vurdering over tid af resultater, fremskridt i retning af virkninger, herunder opfyldelse af EU's politiske mål, og identifikation af potentielle behov for korrigerende foranstaltninger. Den bør tage hensyn til både kvalitative og kvantitative data, identificere ansvaret for dataindsamling og fastlægge konkrete tilgange til at udvikle realistiske basislinjer, mål og/eller benchmarks med henblik på at identificere fremskridt, hvor det er relevant, og i overensstemmelse med tilgangen til virkningen af Horisont Europa. Alle de indsamlede oplysninger leveres i næsten realtid til Kommissionens tjenestegrene på grundlag af fælles datamodeller og indlæses i en enkelt database, jf. artikel 45 i Horisont Europa-forordningen. Med henblik herpå indføres der passende rapporteringssystemer til støtte for en løbende og gennemsigtig rapportering, herunder om forpligtede og faktisk ydede finansielle bidrag og bidrag i naturalier, synlighed og positionering i international sammenhæng, indvirkning på forskning og innovationsrelaterede risici fra investeringer i den private sektor. Rapporteringen bør være i overensstemmelse med Horisont Europas standardrapporteringskrav. Udviklingen af rapporteringssystemerne i forbindelse med den strategiske koordineringsproces skal også inddrage medlemsstaternes og partnerskabets repræsentanter med henblik på at sikre synkronisering og koordinering af rapporterings- og overvågningsindsatsen, herunder fordelingen af dataindsamlings- og rapporteringsopgaver. Rapporteringssystemet på projektniveau skal indeholde detaljerede oplysninger om de finansierede projekter, deres resultater, deres udbredelse og anvendelse i de vigtigste målgrupper og den overordnede forskel, der gør sig gældende for videnskab, økonomi, samfund og/eller miljø i overensstemmelse med projekternes mål og målrettede virkninger. Dette bør suppleres med relevante data om merværdien og virkningen af partnerskabet på europæisk, nationalt og regionalt plan. Der skal sikres en passende mekanisme til udveksling af data med fælles Horisont Europa-overvågnings- og rapporteringsdatabaser. Senest den 31. december 2024 foretager Kommissionen en midtvejsevaluering af initiativet og meddeler Europa-Parlamentet og Rådet konklusionerne heraf sammen med sine bemærkninger senest den 30. juni 2025. Senest seks måneder efter afslutningen af initiativet, men senest to år efter beslutningen om at afvikle det, foretager Kommissionen en endelig evaluering af initiativet. Resultaterne af den endelige evaluering forelægges Europa-Parlamentet og Rådet. Senest den 15. februar hvert år forelægger EURAMET til godkendelse Kommissionen en årlig aktivitetsrapport om de fremskridt, partnerskabet har gjort i det foregående kalenderår, navnlig med hensyn til arbejdsplanen for det pågældende år. Rapporten skal omfatte oplysninger om forskning, innovation og andre aktioner samt de dermed forbundne udgifter, de indsendte forslag opdelt efter deltagertype og land og de indirekte aktioner, der er udvalgt til finansiering, opdelt efter deltagertype og land, med angivelse af Unionens bidrag til de enkelte deltagere og aktioner.

2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem(er) 2.2.1.Begrundelse for den/de påtænkte forvaltningsmetode(r), finansieringsmekanisme(r), betalingsvilkår og kontrolstrategi Indirekte forvaltning er berettiget, fordi det europæiske metrologipartnerskab er et offentlig-offentligt partnerskab med en del af finansieringen i form af naturaliebidrag fra deltagerlandene. Hvert år træffes afgørelsen om bidraget til det europæiske metrologipartnerskab i kraft af det EU-budget, der vedtages for det pågældende år. Det vil fremgå af en delegationsaftale mellem Europa-Kommissionen og EURAMET, at Kommissionen udbetaler et bidrag til de opgaver, der skal udføres hvert år, når der er indgået en aftale om overførsel af midler med EURAMET. Forud for delegationsaftalen bør der foretages en forudgående vurdering af EURAMET for at vurdere dens interne kontrolramme og finansielle forvaltning. Kommissionen vil sikre, at de regler, der gælder for det europæiske metrologipartnerskab, fuldt ud opfylder kravene i finansforordningen. Overvågningsordninger, herunder gennem EU-tilsyn med forvaltningen af partnerskabet, samt rapporteringsordninger vil sikre, at Kommissionens tjenestegrene kan opfylde ansvarlighedskravene over for både kollegiet og budgetmyndigheden. EURAMET's interne kontrolramme for gennemførelsen af det europæiske metrologipartnerskab bygger på: • gennemførelse af interne kontrolstandarder, der sikrer mindst samme niveau som Kommissionens • procedurer for udvælgelse af de bedste projekter gennem uafhængig evaluering og for omsætning af dem i retlige instrumenter • projektledelse og kontraktforvaltning i hele det enkelte projekts levetid • forudgående kontrol af alle krav, herunder modtagelse af revisorerklæringer og forudgående attestering af regnskabsmetode • efterfølgende revisioner af et udsnit af krav som led i de efterfølgende revisioner under Horisont Europa • videnskabelig evaluering af projektresultater 2.2.2.Oplysninger om de udpegede risici og det/de interne kontrolsystem(er), der etableres for at afbøde dem 1) Den særlige gennemførelsesstruktur EURAMET's kapacitet til at forvalte Unionens budget og beskytte EU's finansielle interesser. Kontrolmetoden vil være i overensstemmelse med kravene i EU's finansforordning, og navnlig at Kommissionen bevarer retten til at indstille, nedsætte eller suspendere sit bidrag, hvis gennemførelsen ikke er acceptabel eller hensigtsmæssig. 2) Deltagerlandenes kapacitet til at finansiere deres bidrag til programmet. EU-midler kan kun frigives, hvis der foreligger dokumentation for nationale finansielle forpligtelser, både på niveauet for årlige finansieringsaftaler og i forbindelse med betalinger til nationale deltagere i projekterne. En anden beskyttelsesforanstaltning er, at EU-finansieringen ikke må overstige 50 % af den samlede offentlige finansiering, der er tilvejebragt til programmet, og EU-finansieringen må ikke gå til administrationsomkostninger.

2.2.3.Vurdering af og begrundelse for kontrolforanstaltningernes omkostningseffektivitet (forholdet mellem kontrolomkostningerne og værdien af de forvaltede midler) samt vurdering af den forventede risiko for fejl (ved betaling og ved afslutning) Da de regler for deltagelse i Horisont Europa, der finder anvendelse på metrologipartnerskabet, er tæt på de samme som dem, som Kommissionen vil anvende i sit arbejdsprogram, og med en population af støttemodtagere med en risikoprofil, der svarer til Kommissionens, kan det forventes, at fejlmargenen vil svare til den margen, som Kommissionen forudser for Horisont Europa, dvs. vil give rimelig sikkerhed for, at fejlrisikoen i løbet af den flerårige udgiftsperiode på årsbasis er inden for et interval på 2-5 %, med det endelige mål at opnå en resterende fejlprocent så sæt som muligt på 2 % ved udgangen af de flerårige programmer, når de finansielle virkninger af alle revisioner og korrigerende foranstaltninger og inddrivelsesforanstaltninger er taget i betragtning. Se finansieringsoversigten for Horisont Europa for alle oplysninger om den fejlprocent, der forventes for deltagerne. 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Angiv eksisterende eller påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger, f.eks. fra strategien til bekæmpelse af svig. Kommissionen vil sikre, at det europæiske partnerskab for metrologi anvender procedurerne til bekæmpelse af svig i alle faser af forvaltningsprocessen. Forslagene til Horisont Europa har været genstand for bedragerisikring og en vurdering af deres virkninger. Generelt bør de foreslåede foranstaltninger have en positiv indvirkning på bekæmpelsen af svig, navnlig det større fokus på risikobaseret revision og styrket videnskabelig evaluering og kontrol. Kommissionen sikrer, at der er truffet passende foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning, beskyttes ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning. I forbindelse med gennemførelsen af det nuværende artikel 185-initiativ i EMPIR samarbejder EURAMET allerede med Kommissionens tjenestegrene om spørgsmål vedrørende svig og uregelmæssigheder. Kommissionen vil sikre, at dette fortsætter og styrkes. Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler under programmet. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af sådanne midler, i overensstemmelse med de procedurer, der er fastlagt i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 med henblik på at fastslå, hvorvidt svig, korruption eller andre former for ulovlige aktiviteter har betydning for Unionens finansielle interesser i forbindelse med en bevillingsaftale eller en bevillingsbeslutning eller en kontrakt vedrørende EU-midler. 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme og foreslået(ede) ny(e) udgiftspost(er) på budgettet Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme Budgetpost Udgifternes

art Bidrag Udgiftsområde 1 Indre marked, innovation og digitalt – Horisont Europa OB/IOB fra EFTAlande fra kandidatlande fra tredjelande iht. finansforordningens artikel [21, stk. 2, litra b)] 1. 01 02 02 40 — Klyngen Det digitale område, industri og rummet OB JA JA JA JA 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne i mio. EUR (tre decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme 1. Udgiftsområde Det indre marked, innovation og det digitale område Horisont Europa

2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Efter 2027 I ALT Aktionsbevillinger (opdelt efter de under afsnit 3.1 anførte budgetposter) Tilsagn 1) 26,000 43,000 51,000 51,000 47,000 43,000 39,000 300,000 Betalinger (2) 0. 11,700 31,050 44,900 50,200 49,200 45,600 67,350 300,000 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for programmet Forpligtelser = Betalinger 3) 0,381 0,389 0,396 0,405 0,413 0,420 0,430 - 2,834 Bevillinger finansieret over bevillingsrammen for programmet I ALT Tilsagn =1+3 26,381 43,389 51,396 51,405 47,413 43,420 39,430 302,834 Betalinger =2+3 0,381 12,089 31,446 45,305 50,613 49,620 46,030 67,350 302,834



Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme 7. "Administration" Dette afsnit skal udfyldes ved hjælp af arket vedrørende de administrative budgetoplysninger, der først skal indføres i bilaget til finansieringsoversigten , som uploades til DECIDE med henblik på høring af andre tjenestegrene. i mio. EUR (tre decimaler) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Efter 2027 I ALT Menneskelige ressourcer - - - - - - - 0 Andre administrationsudgifter - - - - - - - 0 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 7 i den flerårige finansielle ramme (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) - - - - - - - 0. i mio. EUR (tre decimaler) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Efter 2027 I ALT Bevillinger I ALT

under samtlige UDGIFTSOMRÅDER

i den flerårige finansielle ramme Tilsagn 26,381 43,389 51,396 51,405 47,413 43,420 39,430 302,834 Betalinger 0,381 12,089 31,446 45,305 50,613 49,620 46,030 67,350 302,834 3.2.2.Sammenfatning af de anslåede virkninger for administrationsbevillingerne –☑ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger –◻ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (tre decimaler) År 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 I ALT UDGIFTSOMRÅDE 7

i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer Andre administrationsudgifter Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 7

i den flerårige finansielle ramme Uden for UDGIFTSOMRÅDE 7

i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer Andre udgifter

af administrativ art Subtotal

uden for UDGIFTSOMRÅDE 7

i den flerårige finansielle ramme I ALT 0.

Bevillingerne til menneskelige ressourcer og andre administrationsudgifter vil blive dækket ved hjælp af de bevillinger, der i forvejen er afsat til generaldirektoratets forvaltning af aktionen, og/eller ved intern omfordeling i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. 3.2.2.1.Anslået behov for menneskelige ressourcer –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer –☑ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i årsværk År 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 • Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) Hovedsædet og Kommissionens repræsentationskontorer Delegationer - - - - - - - Forskning 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 • Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter: – KA, LA, UNE, V og JED Udgiftsområde 7 Finansieret over UDGIFTSOMRÅDE 7 i den flerårige finansielle ramme - i hovedsædet - - - - - - - - i delegationer - - - - - - - Finansieret over bevillingsrammen for programmet - i hovedsædet - - - - - - - - i delegationer - - - - - - - Forskning - - - - - - - Andet (skal angives) - - - - - - - I ALT 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som generaldirektoratet allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte For programtilsyn og politisk vejledning (PO og LO) og for evaluering/forvaltning af administrative opgaver og ansvarsområder for Kommissionen. Eksternt personale Ikke relevant 3.2.3.Tredjemands bidrag til finansieringen Forslaget/initiativet: –◻ indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering med tredjemand –☑ indeholder bestemmelser om samfinansiering, jf. følgende overslag: Bevillinger i mio. EUR (tre decimaler) År 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 I ALT Deltagerlande 31,000 52,000 62,000 62,000 57,000 52,000 47,000 363,000 Samfinansierede bevillinger I ALT 31,000 52,000 62,000 62,000 57,000 52,000 47,000 363,000 3.3.Anslåede virkninger for indtægterne –☑ Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger for indtægterne –◻ Forslaget/initiativet har følgende finansielle virkninger: for egne indtægter