DA    DA DA 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 7.5.2008 
SEK(2008) 574 endelig 
  
Henstilling med henblik på 
RÅDETS BESLUTNING 
om ophævelse af beslutning 2005/694/EF om  et uforholdsmæssigt stort underskud i 
Italien 
(forelagt af Kommissionen) 
DA 2   DA BEGRUNDELSE  
1. BAGGRUND  
I traktatens artikel 104 fastslås  det, at medlemsstaterne sk al undgå uforholdsmæssigt store 
underskud, og der fastlægges en procedure til id entifikation og korrektion af disse. Denne 
procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt st ore underskud er nærmere beskrevet i Rådets 
forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemfør elsen af proceduren 
i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud1, som indgår i stabilitets- og 
vækstpagten. I henhold til traktatens artikel 104, stk. 2, skal Kommissionen overvåge, om budgetdisciplinen overholdes, på grundlag af to kriterier, nemlig : a) om det forventede eller 
faktiske offentlige underskud overstiger refe renceværdien på 3 % af BNP (medmindre 
underskudskvoten er faldet væsentligt og vedvare nde og har nået et niv eau, der ligger tæt på 
referenceværdien, eller overskridelsen af refe renceværdien kun er exceptionel og midlertidig, 
og underskudskvoten fortsat ligger tæt på refere nceværdien) og b) om den offentlige gæld 
overstiger referenceværdien på 60 % af  BNP (medmindre gældskvoten mindskes 
tilstrækkeligt og nærmer sig referenceværdien med en tilfredsstillende hastighed). 
I henhold til protokollen om proceduren i forb indelse med uforholdsmæ ssigt store underskud, 
der er knyttet som bilag til traktaten, er det Ko mmissionens ansvar at fremlægge data til 
gennemførelse af proceduren. Som et led af gennemførelsen af denne protokol skal 
medlemsstaterne indberette det offentlige underskud og den o ffentlige gæld samt andre 
relaterede variabler til Kommissionen to gange årligt, nærmere bestemt inden den 1. april og 
inden den 1. oktober, i henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 3605/93
2, 3. 
Med vedtagelsen af en rapport i henhold til artikel 104, stk. 3,4 indledte Kommissionen den 7. 
juni 2005 proceduren i forbindelse med uforhol dsmæssigt store underskud over for Italien på 
baggrund af et offentligt underskud på 3,1 % af  BNP og en offentlig gæld på omkring 106-
107 % af BNP i både 2003 og 2004. Den 28. juli 2005 vedtog Rådet på grundlag af en 
henstilling fra Kommissionen og i overensstem melse med artikel 104, stk. 6, en beslutning 
om, at der forelå et uforholds mæssigt stort underskud i Italien5. Samtidig rettede Rådet, 
ligeledes på grundlag af en henstilling fra Kommissionen, henstillinger i henhold til artikel 
104, stk. 7, til Italien om at bringe situati onen med et uforholdsmæssigt stort underskud til 
ophør senest i 20076. I den forbindelse henstilledes det særl ig til de italienske myndigheder at: 
gennemføre 2005-budgettet effektivt; træffe de nødve ndige foranstaltninger for at sikre en 
samlet nedbringelse af det konjunkturko rrigerede underskud, når der bortses fra 
engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på mindst 1,6 % af BNP i 
                                                 
1 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5). 
2 EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2103/2005 (EUT L 337 af 
22.12.2005, s. 1). 
3 Italiens seneste indberetning findes på:  
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/ portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. 
4 SEK(2005) 750. Tallene er blevet revideret flere gange, og det offentlige underskud er nu ifølge de 
foreliggende indberetninger 3,5 % af BNP i både 2003 og 2004. For de samme to år er gældskvoten 
blevet nedjusteret til omkring 104 % af BNP, hove dsagelig fordi det nominelle BNP nu er blevet 
skønnet til at ligge højere. 
5 EUT L 266 af 11.10.2005, s. 57. 
6 Alle dokumenter om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud vedrørende 
Italien findes på følgende websted: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. 
DA 3   DA perioden 2006-2007 i forhold til ni veauet i 2005, idet mindst hal vdelen af denne nedbringelse 
skulle finde sted i 2006. Det hensti lledes desuden til de italienske myndigheder at sikre, at den 
offentlige gældskvote blev nedbragt tilstrækkeli gt i retning af referenceværdien med en 
tilfredsstillende hastighed parallelt med ko rrektionen af det uforholdsmæssigt store 
underskud, ved på mellemlang sigt at genskabe  et tilpas stort primært overskud. Det 
henstilledes også til de italienske myndigheder at  tage særligt hensyn til andre faktorer end 
nettolåntagningen, f.eks. below-the-line-foran staltninger, som bidrager til ændringer i 
gældsniveauet. Derudover opfordrede Rådet de  italienske myndigheder til at sikre, at 
budgetkonsolideringen i retning af en mellemf ristet budgetsaldo tæt på balance eller i 
overskud blev fastholdt gennem en nedbringe lse af det konjunkturkorrigerede underskud, når 
der bortses fra engangsforanst altninger og andre midlertidige foranstaltninger, på mindst 
0,5 % af BNP om året, efter at det uforholdsmæ ssigt store underskud er blevet korrigeret. 
Rådet henstillede endelig kraftigt til de itali enske myndigheder om at forbedre indsamlingen 
og behandlingen af data om de offentlige finanser. 
Tabel 1: Tilpasning godkendt af Rådet den 28. juli 2005  
% af BNP, medmindre andet er angivet  2005 2006 2007 
Offentlig saldo 
Midlertidige foranstaltninger  -4,3 
0,4 underskud klart < 4 
- underskud klart < 3 
- 
ændring i den strukturelle saldo   +1,6 i 2006-2007 i forhold til 2005 
(mindst) 
mindst halvdelen heraf i 2006  
p.m.: real BNP-vækst (%)  0 1,5  1,5 
Bemærk : strukturel saldo = konjunkturkorrigeret saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige 
foranstaltninger.  
Kilde : Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, der henviser til Kommissionens prognose fra foråret 
2005 og omfatter efterfølgende vurderinger.  
Den 22. februar 2006. dvs. efter udløbet af den fris t for at træffe foranstaltninger, som Rådet 
havde fastsat i sin henstilling, vedtog Kommi ssionen en meddelelse til Rådet, i hvilken det 
konkluderedes, at Italiens forans taltninger indtil da syntes at  være i overensstemmelse med 
Rådets henstilling, og at selv om budgetsituati onen fortsat var skrøbelig, var der ikke på 
daværende tidspunkt behov for yde rligere tiltag som led i proceduren i forbindelse med 
uforholdsmæssigt store underskud7. På sit møde den 14. marts 2006 tilsluttede Rådet sig 
denne vurdering. 
I henhold til artikel 104, stk. 12, skal en råds beslutning om et uforholdsmæssigt stort 
underskud ophæves på grundlag af en henstilling fra Ko mmissionen, når det 
uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende  medlemsstat efter Rådets opfattelse er 
blevet korrigeret. 
                                                 
7 SEK(2006) 238. 
DA 4   DA 2. DEN SENESTE UDVIKLING I UNDERSKUDDET  
Data offentliggjort af Italiens  statistiske kontor den 29. fe bruar 2008 bekræftede, at det 
offentlige underskud lå på 3,5 % af BNP både i 2003 og 2004, efter at det oprindelige tal på 
3,1 % af BNP, som foranledigede Kommissionen til at indlede proceduren i forbindelse med 
uforholdsmæssigt store underskud for Italie n i 2005, var blevet korrigeret flere gange. 
Underskuddet i disse to år ville have være t endnu større, hvis de r ikke havde været 
engangsforanstaltninger, der tegnede sig for hhv.  1¾ % og 1¼ % af BNP. Fra næsten 5 % af 
BNP i slutningen af 1990'erne faldt det pr imære overskud kraftigt til 1,2 % i 2004. I 2005, da 
BNP stagnerede, nåede det offe ntlige underskud op på 4,2 % af BNP, selv om der var 
iværksat underskudsnedbringende foranstaltninger i et omfang sv arende til ½ % af BNP, og 
det primære overskud blev næsten helt udhulet. 
Det fremgår af de data, Italien har indberette t inden april 2008, at der fandt en væsentlig 
budgettilpasning sted i 2006, da det offentlige underskud nåede 3,4 % af BNP8. Dette skal ses 
i sammenhæng med det mål om et underskud på 3,5%  af BNP, der blev sat i det opdaterede 
stabilitetsprogram i december 20059. Det samlede underskud påvirkedes negativt af 
regeringens beslutning om at eftergive je rnbaneselskabets gæld i forbindelse med 
højhastighedsprojektet, hvilket resulterede i en forøgelse af underskuddet på 0,9 % af BNP. 
Den nominelle justering på 0,9 procentpoint  af BNP mellem 2005 og 2006 skyldes stigende 
indtægter i kombination med et lille fald i de  løbende primære udgifters andel af BNP takket 
være et næsten uændret forbrug i produk tionen. Dette opvejede den ovenfor nævnte 
gældseftergivelse for jernbanerne. Den væsentli ge stigning i mange indt ægtsposter skyldes en 
række foranstaltninger i finans loven for 2006 og i en supplere nde finanslovspa kke, der blev 
vedtaget midt på året. Momsindtægterne og pe rson- og selskabsskattern e steg alle med 0,3 
procentpoint af BNP på årsbasis.  
I 2006 var de samlede indtægter eksklusive e ngangsforanstaltninger 1½ procentpoint af BNP 
højere end i 2005, mens udgifterne eksklusive engangsforanstaltninger faldt med mere end ¼ 
procentpoint af BNP. Når der bortses fr a engangsforanstaltninger og midlertidige 
foranstaltninger10, faldt underskuddet i 2006 til 3 % af BNP fra 4,8 % i 2005. 
I 2006 blev den strukturelle sa ldo (dvs. budgetsaldoen renset fo r konjunktureffekt og effekten 
af engangsforanstaltninger) forb edret med 1,7 procentpoint af BNP i forhold til 2005, hvilket 
er et godt stykke over de mindst 0,8 procent point, som krævedes i henhold til Rådets 
henstilling efter artikel 104, stk. 7, fra juli 2005. 
                                                 
8 Underskuddet for 2006 blev nedjusteret fra de 4,4 % af BNP, der blev meddelt inden april 2008 
(Eurostats pressemeddelelse nr. 55 af 23. april 2007 og nr. 142 af 22. oktober 2007). Nedjusteringen skyldes hovedsagelig lavere kapitaludgifter som følge af beslutningen om at henføre momsrefusioner til 
de år, i hvilke de indgivne anmodninger er valide ret, frem for til 2006 som oprindelig planlagt (i 
tilknytning til EF-Domstolens dom om moms på firmabiler). 
9 Programmet samt Kommissionens og Rådets vurdering af det kan ses på: 
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
10 Engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger bidrog til stigningen i underskuddet i 2006 
med 0,4 % af BNP i 2006. Ud over den underskudsforøgende gældseftergivelse behandles følgende 
foranstaltninger som underskudsbegrænsende engangsforanstaltninger: salg af fast ejendom (0,1 % af BNP) og skat i forbindelse med omvurdering af virksomhedsaktiver (0,4 % af BNP). Derimod gav 
ajourføringen i 2005 af stabilitetsprogr ammet anledning til underskudsbegrænsende 
engangsforanstaltninger på 0,3 % af BNP i 2006. 
DA 5   DA På grundlag af data fra Kommissionen (Eurosta t) efter Italiens indbe retning inden april 200811 
lå det offentlige underskud i 2007 på 1,9 % af BNP.  Det er ikke særlig sandsynligt, at 
eventuelle fremtidige ændringer i de offen tlige regnskaber vil øge underskudskvoten for 2007 
til over 3 % af BNP12. 
Underskuddet på 1,9 % af BNP indberett et for 2007, herunder underskudsforøgende 
engangsforanstaltninger på 0,2 % af BNP13, er meget lavere end de 2,8 % af BNP, der var sat 
som mål i stabilitetsprogrammet fo r 2006, hvori indgik underskudsbegrænsende 
engangsforanstaltninger på 0,1 % af BNP. At dette resultat er be dre end forventet, skyldes den 
positive basiseffekt af 2006-underskuddet eksklusi ve engangsforanstaltninger, som blev 1,5 
procentpoint af BNP lavere end forventet i det opdaterede stabilitetsprogram fra 2006. 
Gennemførelsen af de korrigerende foranstaltni nger, der blev vedtaget i forbindelse med 
finansloven for 2007, var effektiv; den bedr e udgangsposition blev dog i et vist omfang 
opvejet af den delvise iværksættelse af en ræ kke supplerende udgifter, hovedsagelig sociale 
overførsler og kapitaludgifter, som der blev  truffet beslutning om i løbet af 2007.  
Tilpasningen på 1½ procentpoint af BNP i 2007 i forhold til 2006 blev hovedsagelig opnået 
takket være en yderligere væsentlig stigning på  1,2 procentpoint i indtægtskvoten. En markant 
stigning i både person- og selskabsskattern e opvejede i vidt omfa ng faldet i både de 
midlertidige indtægter som følge af omvurderi ngen af virksomhedsaktiver og i forholdet 
mellem indirekte skatter og BNP hovedsagelig som følge af et fald i afgifterne på 
olieprodukter. Omlægningen af fratrædelsesgo dtgørelsesordningen TFR til det italienske 
socialsikringsinstitut tegner sig for næsten 0,4 pr ocentpoint af stigninge n i de sociale bidrags 
andel af BNP14. På udgiftssiden blev de væsentligt la vere (enkeltstående) kapitaludgifter i 
forhold til 2006 delvis opvejet af den kraftige stigning i renteudgifterne . De løbende primære 
udgifters andel af BNP faldt kun en smule mellem 2006 og 2007, idet den beskedne vækst i 
lønningerne som følge af, at der ikke som i 2006 var et væsentlig t efterslæb at udligne, i vidt 
omfang blev opvejet af en stigning i de sociale overførsler i andet end naturalier. Samlet set 
faldt de primære udgifter med næsten ¾ procent point af BNP, mens de samlede udgifter faldt 
med omkring ¼ procentpoint af BNP i 2007.  
                                                 
11 Eurostats pressemeddelelse nr. 54 af 18. april 2008. 
12 Underskudskvoterne revideres sædvanligvis – i opadgående eller nedadgående retning – efter 
offentliggørelsen af det første resultat i forårsindberetningen. Enkelte tidligere ændringer i Italien har 
været ret betydelige. Forskellen mellem det nu indberettede underskud for 2007 og 
underskudsreferenceværdien er imid lertid stor nok til, at en eventuel ændring næppe vil bringe 
underskuddet for 2007 op over 3 % af BNP. 
13 Den forventede underskudsforøgende virkning af engangsforanstaltninger på 0,2 % af BNP i 2007 
fremkommer på baggrund af underskudsbegrænsende engangsforanstaltninger på 0,2 % af BNP, herunder provenu ved salg af fast ejendom og skat i forbindelse med omvurdering af 
virksomhedsaktiver, og underskudsforøgende engangsforanstaltninger på 0,4 % bestående af i) 
beslutningen af 31.12.2007 om ikke længere at kræve af skatteopkræverne, at de til staten skal forudindbetale en del af de skatter, der skal opk ræves det følgende år (0,3 % af BNP); og ii) 
tilbagebetalingskrav indgivet af skatteydere på ba ggrund af EF-Domstolens dom i sagen vedrørende 
Italiens momsordning for firmabiler (under 0,1 % af BNP). 
14 I henhold til finansloven for 2007 skal arbejdsgivere med mindst 50 ansatte overføre de godtgørelser 
efter fratrædelsesordningen TFR (Trattamento di Fine Rapporto), som de ansatte vælger ikke at 
indbetale til private pensionsordninger, til en ny ordning, der er blevet indført hos det italienske 
socialsikringsinstitut (Istituto Nazionale della Previdenza Sociale - INPS). Overførslerne til den nye 
INPS-ordning registreres som statslige indtægter, der nedbringer underskuddet, men de forpligtelser, de skaber for staten, i form af fratrædelsesgodtgørelse r til ansatte vil gradvis medføre voksende offentlige 
udgifter. Den underskudsbegrænsende virkning heraf forventes at blive mindre med tiden, og om otte til 
ni år forventes de yderligere indtægter og udgifter at opveje hinanden. 
DA 6   DA I 2007 steg de samlede indtægte r eksklusive engangsforanstaltn inger med 1½ procentpoint af 
BNP i forhold til 2006, mens udgifterne eksklusi ve engangsforanstaltninger steg med over ¼ 
procentpoint af BNP. Når bortses fra de nne og andre engangsforanstaltninger, var 
underskuddet i 2007 på 1,7 % af BNP. 
Den strukturelle saldo, dvs. den konj unkturkorrigerede saldo eksklusive 
engangsforanstaltninger, skønnes at være forb edret med omkring 1¼ procentpoint af BNP i 
2007. I perioden 2006-2007 var korrektionen af det strukturelle underskud på 3 procentpoint 
af BNP. Dette er væsentligt mere end de mi ndst 1,6 procentpoint, der krævedes i henhold til 
Rådets henstilling efter ar tikel 104, stk. 7, fra juli 2005 . 
Rådet opfordrede i sin henstill ing i henhold til artikel 104, st k. 7, Italien til yderligere at 
forbedre indsamlingen og behandlingen af data om de offentlige finanser, og i overensstemmelse hermed har Italien begr ænset de statistiske uoverensstemmelser. 
Udviklingen af e-forvaltning giver en me re effektiv indsamling af oplysninger om 
budgettransaktioner. Der er stadig en række mangler, f.eks. en væsentlig forskel mellem 
forfaldne og indbetalte sociale bidrag i 2006  og 2007. Efter meddelelsen i september 2005 om 
proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt  store underskud offentliggjorde Eurostat 
Italiens data uden udestående spørgsmål. 
3. U
NDERSKUDSFREMSKRIVNINGER FOR 2008  OG DEREFTER  
Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2008 forventes det offe ntlige underskud at stige til 
2,3 % af BNP med en real BNP-vækst på 0,5 %.  Når bortses fra enga ngsforanstaltninger og 
midlertidige foranstaltninger, dvs. provenu ved salg  af fast ejendom og den sidste indbetaling 
af en række engangsskatter, vil underskuddet i 2008 på  2,4 % af BNP stadig være mindre end 
referenceværdien. I Italiens opdaterede stab ilitetsprogram fra november 2007 var målet for 
det offentlige underskud 2,2  % af BNP inklusive underskudsbegrænsende 
engangsforanstaltninger på omkring 0,1 % af BN P. På trods af at underskuddet i 2007 var 
bedre end forventet, blev prognosen for det offentlige underskud i 2008 opjusteret den 12. 
marts, nærmere bestemt til 2,4 % af BNP, hvilket senere blev bekræftet i meddelelsen i april 
2008. I opjusteringen indgår en lavere forventet real BNP-vækst (0,6 % i forhold til 1,5 % af 
BNP i det opdaterede program) og også budgetovers kridelser. Det lidt lavere tal for 2008-
underskuddet i forårsprognosen skyldes antagelsen om, at der fortsat vil være en række forsinkelser ved den budgetmæssi ge gennemførelse af forskellig e investeringer. I henhold til 
forårsprognosen forventes de r også lavere renteudgifter. 
Underskuddet på 2,3 % af BNP i Kommissionens prognose i foråret 2008 ville svare til en 
nominel stigning tæt på ½ procentpoint af BNP i forhold til 2007 på trods af et kraftigt faldt i 
kapitaludgifterne, hvilket afsp ejler de væsentlige engangsudgi fter i 2007. Den forventede 
forværring af det nominelle underskud afspejler ikke blot en lavere økonomisk vækst, men 
også den negative budgetmæssige vir kning af 2008-budgettet samt en række 
konjunkturstimulerende foranstaltninger, der opr indelig blev planlagt i 2007, og andre, der 
blev vedtaget i de første måneder af 2008. I 2008-budgettet indgår særl ig finansieringen af 
lønaftalen i den offentlige sektor på loka lt plan for perioden 2006-2007, herunder forfaldne 
restancer (ifølge de officielle  prognoser stiger lønbetalingern e med over 6 % i 2008, mens de 
falder lidt i 2009), nedsættelse af de lokale ej endomsskatter, lavere indtægter som følge af 
rentefradrag og en vis stigning i arbejdsløshedsunderstøttelsen. I finansloven er der også lagt 
op til en reform af både selskabsbeskatningen (IRES) og af den regiona le skat af produktiv 
virksomhed (IRAP); den budgetmæssige virkning heraf vil vende fra at  være positiv i 2008 til 
DA 7   DA at være negativ i 2009, mens de n vil være neutral i de følgende år. En række supplerende 
sociale overførsler og investeringer, der er god kendt i 2007, samt nedsættelsen af IRAP i 
finansloven for 2006 vil have en forsinket negativ budgetmæ ssig virkning i 2008. En række 
mindre foranstaltninger, der medfør er yderligere udgifter og færre indtægter, blev vedtaget af 
parlamentet i februar 2008. Generelt forventes u dgifterne eksklusive engangsforanstaltninger i 
2008 at stige med 0,5 procentpoint  af BNP, idet et mindre fa ld i både renteudgifterne og 
kapitaludgifterne eksklusive e ngangsforanstaltninger mere end opve jes af en kraftig stigning i 
de løbende primære udgifter. Indtægterne eksk lusive engangsforanstaltninger forventes at 
falde med næsten 0,2 procentpoint af BNP i 2008. 
Hvis der gås ud fra et scenario med uændret politik, er det resu ltatet af en række endnu ikke 
afsluttede retssager, særlig vedrørende manglende mulighed for at trække IRAP fra 
indkomstskattegrundlaget, der kan indebære en ri siko for, at budgetprognoserne for 2008 ikke 
opfyldes. Der ligger også en risiko i udsigtern e for den økonomiske vækst. Samtidig giver 
resultatet af de store ændringer i selskabsbe skatningen anledning til væsentlig usikkerhed i 
begge retninger. 
Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2008, der er baseret på det konventionelle 
scenario med uændret politik og en real BN P-vækst på 0,8 %, vil det offentlige underskud i 
2009 stige en smule til 2,4 % af BNP. Denne be skedne stigning ifølge  prognosen skyldes en 
faldende skattebyrde, særlig lavere selskabsskatter, som følge af både diskretionære foranstaltninger og den negative økonomiske udvikling. I det opdaterede  stabilitetsprogram 
fra november 2007 var målet for underskuddet 1,5 % af  BNP, idet det reale BNP antoges at 
vokse med 1,6 %. Som fremhævet i Rådets  udtalelse om It aliens opdaterede 
stabilitetsprogram, 2007-2011,
15 indeholder programmet ingen korrigerende foranstaltninger 
som grundlag for budgettilpasningen. 
Den forventede forværring af den strukturel le budgetstilling i 2008 i forhold til 2007 med 
over ¼ procentpoint af BNP er helt klart ikke i overensstemmelse med den årlige begrænsning 
på mindst 0,5 % af BNP, der er fastsat i væks t- og stabilitetspagte n, og som er påpeget i 
Rådets beslutning i henhold til artikel 104, st k. 7, efter at det uforholdsmæssigt store 
underskud er blevet korrigeret.  Rådet påpegede i sin udtal else om det opdaterede 
stabilitetsprogram fra november  2007, i henhold til hvilket der forventes en forbedring i den 
strukturelle stilling på ¼ procen tpoint af BNP i 2008, at den stru kturelle saldo risikerede at 
blive væsentligt forværret i 2008, medmindre den bedre end forventede udgangsstilling i 2007 
blev fastholdt, og konkluderede, at den melle mfristede budgetmålsætning måske ikke ville 
blive opfyldt senest i 2011 som fastsat i progra mmet. Rådet opfordrede de rfor Italien til at 
styrke budgetmålet for 2008 for at sikre en am bitiøs tilpasning og til derefter at gennemføre 
den planlagte finanspolitiske konsolidering ved hj ælp af nærmere angivne foranstaltninger for 
at sikre et tilstrækkeligt fremskridt i re tning af den mellemfristede budgetmålsætning med 
henblik på at nå den inden for programperioden, dvs. i 2011. 
                                                 
15 EUT C 49 af 22.2.2008, s. 29. 
DA 8   DA 4. GÆLDSUDVIKLING OG GÆLDSFREMSKRIVNINGER  
Data offentliggjort af Italiens statistiske kont or den 29. februar 2008 viste, at den offentlige 
gæld lå på omkring 104 % af BNP både i 2003 og 2004, efter at det oprindelige tal på 106-
107 % af BNP, som blev konstateret, da proced uren i forbindelse med uforholdsmæssigt store 
underskud for Italien blev indledt, hovedsagel ig som følge af et højere skøn for BNP-
niveauet, var blevet ændret flere gange. I 2005 steg gældskvoten for fø rste gang i 10 år, 
nærmere bestemt med 2 procentpoint. Det primæ re overskud bidrog så at sige ikke til at 
nedbringe den, mens den implicitte rente på den offentlige gæld på grund af en svag 
økonomisk vækst lå langt højere end væksten i det nominelle BNP og dermed bidrog til en meget negativ sneboldeffekt. Den offentlige gæld voksede igen i 2006 på trods af et stigende 
primært overskud og en mindre negativ sne boldeffekt. Samme år bidrog stock flow-
justeringen særlig negativt t il gældsudviklingen, hovedsagelig på grund af akkumuleringen af 
likviditet til finansiering af de forventede  momstilbagebetalinger efter EF-Domstolens dom 
om moms af firmabiler (jf. fodnote 8). I 2007 faldt gældskvoten med 2,5 procentpoint til 
104 % af BNP svarende til niveauet i 2004. Dette resultat blev opnået ta kket være et større 
primært overskud på over 3 % af BNP. Stock flow-justeringerne bidrog også til faldet i 
gældskvoten, da statens likviditet blev nedbrag t væsentligt i slutningen af 2007 i forhold til 
året før, idet der blev indgivet begæringer om tilbagebetaling af moms for langt mindre beløb 
end forventet. Stock flow-justeringen i 2007 bl ev også positivt påvirket af en udlodning af 
kapital på omkring 0,2 % af BNP fra et statsejet selskab (SACE SpA). 
Gældsnedbringelsen i 2006-2007, baseret på  et voksende primært overskud og uden 
væsentlige gældsforøgende below-the-line-forans taltninger, synes at være på linje med 
korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud. Da det primære overskud imidlertid 
forventes at falde i 2008, og da der ikke er blevet  fastsat foranstaltninger til at forøge det igen 
på mellemlang sigt, forventes gældskvoten kun at falde marginalt i 2008 og 2009 (idet der gås 
ud fra en uændret politik). 
I Kommissionens prognose fra foråret 2008, der er  baseret på et scen ario med en uændret 
politik, gås der ud fra en fort sat nedbringelse af gældskvoten i 2008 og 2009, dog i et lavere 
tempo på grund af et forringet pr imært overskud og svag økonomisk vækst. De risici, der gør 
sig gældende vedrørende den økonomiske vækst og budgetudviklingen, vedrører også 
gældskvoten. 
DA 9   DA 5. KONKLUSIONER  
Det offentlige underskud steg fra 3,5 % af BNP i 2003 og 2004 til omkring 4,2 % af BNP i 
2005. Det faldt herefter til 3,4 % af BNP i 2006 og 1,9 % i 2007, dvs. under referenceværdien 
på 3 % af BNP. De foranstaltninger, som li gger til grund for nedbrin gelsen af underskuddet, 
er hovedsagelig af permanent karakter. Underskuddet i 2006 og 2007 ville endda have været 
endnu mindre, hvis der ikke havde været nogen engangsforanstaltninger. Den strukturelle 
saldo, dvs. den konjunkturkorrige rede saldo eksklusive enga ngsforanstaltninger og andre 
midlertidige foranstaltninger, blev forbedre t med 3 procentpoint af BNP i 2006-2007, hvilket 
er et godt stykke over det finanspolitiske mål på mindst 1,6 procentpoint, som Rådet 
henstillede om. Ifølge Kommissionens prognos e fra foråret 2008 forventes det nominelle 
underskud at stige til 2,3 % af  BNP i 2008 (stadig inklusive engangsforanstaltninger på 
omkring 0,1 % af BNP, uden hvilke underskuddet dog stadig ville være u nder 3 % af BNP) og 
til 2,4 % i 2009 (i et scenario med en uændret po litik). Dette viser, at  underskuddet er blevet 
bragt ned under loftet på 3 % af  BNP på troværdig og holdbar vis. 
Efter over en periode på 10 år at være fa ldet til lidt under 104 % af BNP i 2004 (fra over 
121 % af BNP i 1994) steg den offentlige gæld skvote med 2 procentpoint af BNP i 2005 og 
med yderligere 0,6 procentpoint i 2006. Gældskvoten faldt igen til 104 % af BNP i 2007. Udviklingen i gældskvoten blev i væsentlig grad  påvirket af en midlertidig gældsforøgende 
transaktion i 2006 og tilbageførsl en heraf i 2007. Uden denne tr ansaktion ville gældskvoten 
have været så godt som stabil i 2006 på baggr und af forbedringen af det primære overskud i 
overensstemmelse med Rådets henstilling. I henhold til Kommissionen prognose fra foråret 
2008 og i et scenario med en uændret politik fo rventes gældskvoten at falde til omkring 
102½ % i 2009. Gældskvoten kan anses for at være nedbragt i overensstemmelse med 
korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007.  
Ud fra en samlet vurdering kan det konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort 
underskud i Italien er blevet korrigeret. I overe nsstemmelse hermed henstiller Kommissionen, 
at Rådet ophæver sin beslutning om, at der fo religger et uforholdsmæ ssigt stort underskud i 
Italien.  
DA 10   DA Tabel 2: Budgetudviklingen, 2003-2009 
2007 2008 2009 
% af BNP, medmindre andet er angivet  2003 2004 2005 2006 Udnyt-
tede 
bevil-
lingerSP 2) KOM  SP 2) KOM3)SP 2) 
Offentlig saldo  -3,5 -3,5 -4,2 -3,4 -1,9 -2,4 -2,3 -2,2 -2,4 -1,5 
        (-2,4)    
- Indtægter i alt5) 44,8 44,2 43,8 45,4 46,6 46,2 46,4 46,3 46,4 45,9 
- Udgifter i alt5) 48,3 47,7 48,0 48,8 48,5 48,6 48,7 48,5 48,7 47,9 
heraf: - renteudgifter  5,1 4,7 4,5 4,6 5,0 4,8 4,9 4,9 4,9 4,9 
        (5,0)   
- faste bruttoinvesteringer  2,5 2,4 2,4 2,4 2,4 2,7 2,4 2,5 2,4 2,6 
Primær saldo  1,6 1,2 0,3 1,3 3,1 2,5 2,6 2,6 2,5 3,4 
        (2,6)    
Engangsforanstaltninger og midlertidige 
foranstaltninger  1,7 1,3 0,6 -0,4 -0,2 0,2 0,1 0,1 0,0 0,1 
Strukturel saldo1) -5,1 -4,7 -4,5 -2,8 -1,5 -2,2 -1,9 -2,0 -1,6 -1,3 
        (-2,2)    
Strukturel primær saldo1) 0,0 0,0 0,0 1,8 3,5 2,6 3,1 2,9 3,3 3,6 
Offentlig bruttogæld4) 104,3 103,8 105,8 106,5 104,0 105,0 103,2 103,5 102,6 101,5 
        (103,0)    
Ændring i gældskvote (a) = (b) + (c) + (d)  -1,3 -0,5 2,0 0,6 -2,5 -1,8 -0,8 -1,6 -0,6 -2,0 
Bidrag: - primær saldo (b)  -1,6 -1,2 -0,3 -1,3 -3,1 -2,5 -2,6 -2,6 -2,5 -3,4 
- "sneboldeffekt" (c)  1,9 0,5 1,9 0,9 1,1 0,1 1,5 0,9 2,0 1,5 
- stock-flow-tilpasning (d)  -1,6 0,3 0,5 1,0 -0,5 0,6 0,4 0,2 -0,1 -0,1 
Pm Real BNP-vækst (%)  0,0 1,5 0,6 1,8 1,5 1,9 0,5 1,5 0,8 1,6 
        ( 0 , 6 )    
Pm Outputgab  -0,2 0,0 -0,6 -0,3 -0,3 -0,6 -1,0 -0,6 -1,6 -0,6 
1) Konjunkturkorrigeret (primær) saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger. 
2) Konjunkturkorrigerede og strukturelle saldi og outputgab i henhold til programmet som beregnet af 
Kommissionen på grundlag af oplysningerne i programmet. 
3) I et scenario med en uændret politik. 
4) Ændringen i bruttogældskvoten kan opgøres som følger: 
 tt
tt t
tt
tt
tt
tt
YSF
yyi
YD
YPD
YD
YD+⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛
+−+=−
−−
−−
1*
11
11
 
 hvor t er tiden; D, PD, Y og SF er henholdsvis den of fentlige gæld, det primære underskud, det nominelle BNP og 
stock-flow-tilpasningen, og i og y repræsenterer de gennemsnitlige gældsomkostninger og væksten i det 
nominelle BNP. Udtrykket i parentes  repræsenterer "sneboldeffekten".  
5) Budgetdataene i SP for 2009 er tendenser baseret på uændret lovgivning. For at nå den offentlige saldo, der var 
sat som mål, blev der planlagt supplerende foranstaltninger med en positiv effekt på 0,4 % af BNP.  
Kilder: Kommissionens prognose fra foråret 2008 (KOM) og det opdaterede stabilitetsprogram (SP) fra november 2007 (i 
parentes nye officielle prognoser fra marts 2008 baseret på en uændret lovgivning).  
 
 
DA 11   DA Henstilling med henblik på 
RÅDETS BESLUTNING 
om ophævelse af beslutning 2005/694/EF om  et uforholdsmæssigt stort underskud i 
Italien 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - 
under henvisning til traktaten om  oprettelse af Det Europæiske  Fællesskab, særlig artikel 104, 
stk. 12, 
under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1) I henhold til Rådets beslutning 2005/694/EF
16 og på grundlag af en henstilling fra 
Kommissionen i overensstemmelse med trak tatens artikel 104, stk. 6, blev det 
besluttet, at der forelå et uforholdsm æssigt stort unders kud i Italien. Rådet 
konstaterede, at det offentlige underskud var over, men tæt på referenceværdien på 3 % af BNP i både 2003 og 2004, mens den offentlige bruttogæld lå på omkring 106-107 % af BNP begge år, dvs. klart over den i traktaten fastsatte referenceværdi på 
60 % af BNP, og at den ikke var faldet i et tilfredsstillende tempo de seneste år. 
(2) I henhold til traktatens artikel  104, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) 
nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af 
proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud
17 rettede Rådet på 
grundlag af en henstilling fra Kommissione n den 28. juli 2005 en henstilling til Italien 
om at bringe situationen med et uforhol dsmæssigt stort underskud til ophør senest i 
2007. Henstillingen blev offentliggjort. 
(3) I henhold til traktatens artikel 104, st k. 12, skal en råds beslutning om et 
uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, i det omfang det uforholdsmæssigt store 
underskud i den pågældende medlemsstat efter Rå dets opfattelse er bl evet korrigeret.  
(4) I henhold til protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store 
underskud, der er knyttet som bilag til trakta ten, er det Kommissi onens ansvar at 
fremlægge data til gennemførelse af pro ceduren. Som led i gennemførelsen af denne 
protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og 
den offentlige gæld og andre relaterede vari abler to gange årligt, nemlig inden den 1. 
april og inden den 1. oktober, jf. artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 af 22. 
november 1993 om gennemførelse af den pr otokol om proceduren i forbindelse med 
                                                 
16 EUT L 266 af 11.10.2005, s. 57. 
17 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5). 
DA 12   DA uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag ti l traktaten om oprettelse 
af Det Europæiske Fællesskab18. 
(5) På grundlag af data fremlagt af Kommi ssionen (Eurostat) i overensstemmelse med 
artikel 8g, stk. 1, i forordning (EF) nr. 3605/93 efter indberetning fr a Italien inden den 
1. april 2008 og på grundlag af Kommissi onens prognose fra foråret 2008 kan der 
drages følgende konklusioner:  
– Efter at være steget fra 3,5 % af BN P i 2004 til 4,2 % af BNP i 2005 blev det 
offentlige underskud begrænset til 3,4 % af BNP i 2006 og yderligere til 1,9 % 
af BNP i 2007, hvilket er under referencev ærdien på 3 % af BNP. Hvis der ses 
bort fra den budgetmæssige virkning af  engangsforanstaltninger, ville 
underskuddet være 1,7 % af BNP i 2007. De tte skal ses i sammenhæng med det 
mål om et underskud på 2,8 % af BNP,  der blev sat i det opdaterede 
stabilitetsprogram fra december 2006.  
– Justeringen skyldes en s tigning i de permanente skatteindtægter i 2006-2007, 
der langt oversteg forventningerne. Ba ggrunden herfor var først og fremmest, 
at de indførte foranstaltninger var mere  effektive end forventet, og at den 
økonomiske vækst var lidt større, end pr ognoserne viste. Efter en forventet 
forværring på ¼ procentpoint af BNP i 2005 forventes den strukturelle saldo 
(dvs. den konjunkturkorrigere de saldo eksklusive e ngangsforanstaltninger og 
andre midlertidige foranstaltninger) at  være blevet forbedret med 1¾ og 1¼ 
procentpoint af BNP i hhv. 2006 og 2007. 
– For 2008 forventes der i henhold til prognos en fra foråret 2008 en stigning i 
underskuddet til 2,3 % af BNP, inklusive engangsprovenu fra salg af fast 
ejendom på 0,1 % af BNP. Den forv entede forværring af budgetsaldoen 
skyldes både en stigning i de løbe nde primære udgifters andel af BNP og 
lavere løbende skatter. Dette opvejes delvis af et forventet fald i 
kapitaludgifterne som følge af de be tydelige engangsudgifter, der var i 2007. 
Prognosen om et underskud på 2,3 % af BNP ligger ganske vist kun en smule over det mål for det offentlige underskud på  2,2 % af BNP, der blev fastsat i 
det opdaterede stabilite tsprogram i november 2007, men dette underskudsmål 
var fastsat på baggrund af et forv entet underskud i 2007, der var væsentligt 
højere end det underskud, der faktisk blev  indberettet. Ifølge prognosen fra 
foråret vil underskuddet i et scenario med en uændret politik blive 2,4 % af 
BNP i 2009. Dette tyder på, at unde rskuddet er blevet bragt ned under 
referenceværdien på 3 % af BNP på tr oværdig og holdbar vis.  Den strukturelle 
saldo forventes at blive forringet med over ¼ procentpoint af BNP i 2008 og, i et scenario med en uændret  politik, at blive forbed ret med ¼ procentpoint i 
2009. Dette skal ses på baggrund af behovet for at gøre fremskridt i retning af 
den mellemfristede målsætning for budgets tillingen, som for Italien er en 
strukturel saldo i balance. 
                                                
 
18 EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2103/2005 (EUT L 337 af 
22.12.2005, s. 1). 
DA 13   DA – Efter over en periode på 10 år at være  faldet til lidt under 104 % af BNP i 2004 
(fra over 121 % af BNP i 1994) steg den offentlige gældskvote med 2 procentpoint af BNP i 2005 og med yde rligere 0,6 procentpoint i 2006 til 
106½ % af BNP. Gældskvoten faldt igen  til 104 % af BNP i 2007. Udviklingen 
i gældskvoten blev i væsentlig grad påvi rket af en midlertidig gældsforøgende 
transaktion, nærmere bestemt akkum ulering af likviditet, i 2006 og 
tilbageførslen heraf i 2007. Uden denne transaktion ville gældskvoten have 
været så godt som stabil i 2006 på baggrund af forbedringen af det primære overskud i overensstemmelse med Råde ts henstilling. I henhold til 
Kommissionen prognose fra foråret 2008 og i et scenario med en uændret 
politik forventes gældskvoten at falde til omkring 102½ % i 2009. Gældskvoten kan anses for at være nedbragt i overensstemmelse med korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007.  
(6) Efter Rådets opfattelse er det uforholds mæssigt store underskud i Italien blevet 
korrigeret, og beslutning 2005/694/EF bør derfor ophæves — 
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:  
Artikel 1 
Ud fra en samlet vurdering kan det konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort 
underskud i Italien er blevet korrigeret. 
Artikel 2 
Beslutning 2005/694/EF ophæves. 
Artikel 3 
Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik.  
Udfærdiget i Bruxelles, den […] 
 På Rådets vegne 
 Formand