[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 6.4.2005

KOM(2005) 119 endelig

2005/0043 (COD)

2005/0044 (CNS)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011)

(forelagt af Kommissionen) {SEK(2005) 430}{SEK(2005) 431}

BEGRUNDELSE

1. Forslagets baggrund

Den politiske baggrund for og formålet med dette forslag redegøres der for i den meddelelse, Kommissionen forelægger samtidig med forslaget under titlen "Det europæiske forskningsrum: vejen til videnbaseret vækst"[1].

Viden, det centrale omdrejningspunkt for alle dele af Lissabon-dagsordenen, indgår i et samspil mellem tre faktorer: videnskabelig og teknologisk forskning, uddannelse og innovation.

For at blive "verdens mest dynamiske og konkurrencedygtige økonomi" og samtidig fastholde "den europæiske model", må Europa øge sin forskningsindsats til 3 % af EU's BNP og udnytte sin kapacitet på dette område bedre, sådan at videnskabelige resultater slår igennem i form af nye produkter, processer og tjenesteydelser.

Med dette mål for øje må EU hånd i hånd med medlemsstaterne mobilisere sine juridiske og økonomiske virkemidler, herunder i første række forskningsrammeprogrammet.

2. Forberedende høring

Som forberedelse til de foreliggende forslag har Kommissionen under en bred høring indhentet synspunkter fra de andre EU-institutioner, særlig Europa-Parlamentet, og fra medlemsstaterne og mange andre berørte parter, herunder forskersamfundet og erhvervslivet.

Bag forslaget ligger desuden en grundig konsekvensvurdering, hvortil der er leveret materiale fra interessenter, interne og eksterne evalueringer og andre undersøgelser samt bidrag fra anerkendte europæiske evaluerings- og konsekvensvurderingseksperter. Resultatet af vurderingen var, at Europa står over for mange økonomiske, sociale og miljømæssige udfordringer, som forskning og teknologi kan være med til at finde løsninger på, at det europæiske forsknings- og teknologisystem imidlertid lider af en række mangler, og at EU med gode resultater har støttet forskningen under de tidligere rammeprogrammer.

3. JURIDISKE FORHOLD

Forslaget til EF-rammeprogram, som omfatter perioden 2007-2013, bygger på traktatens kapitel XVIII, artikel 163-171, som giver EU hjemmel og til at føre forskningspolitik og instrumenter til at finansiere den, herunder det flerårige forskningsrammeprogram.

Grundprincippet i indsatsen for at hæve kvaliteten og øge den gennemsnitlige satsning på forskning i Europa er at stimulere, organisere og udnytte alle former for forskningssamarbejde, fra fælles projekter og netværkssamarbejde til samordning af nationale forskningsprogrammer og konkurrence på europæisk niveau samt fælles gennemførelse af store teknologiinitiativer og fælles opbygning af infrastruktur i europæisk skala og af europæisk interesse.

Indsatsens omfang svarer til behovet i de 25 EU-medlemsstater på baggrund af de stigende forskningsomkostninger, nødvendigheden af at samle kritiske masser af menneskelige og materielle ressourcer og af at opfylde nyopståede behov og behov, der bedst opfyldes på europæisk plan.

For at give EU's finansieringsstøtte størst mulig effekt vil der under syvende rammeprogram blive lagt øget vægt på sammenhængen med og det indbyrdes supplerende forhold til både nationale aktiviteter og politikker og EU's andre aktiviteter og finansieringskilder.

4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET

I finansieringsoversigten, der vedlægges dette forslag til afgørelse, gøres der rede for virkningerne for personale- og administrationsressourcer.

5. Forenkling

En vigtig nyhed i forhold til forgængerne er den betydelige forenkling af programgennemførelsen, det syvende rammeprogram indebærer. Forenklingstiltagene er beskrevet i det arbejdsdokument om programgennemførelse, der ledsager forslaget. De omfatter hele finansieringsforløbet, herunder forenkling af finansieringsordninger, forvaltnings- og finansieringsregler og -procedurer, foruden dokumenternes læser- og brugervenlighed. Kommissionen vil på eget ansvar eksternalisere opgaver, der medfører et stort antal små operationer. Der vil blive oprettet et forvaltningsorgan, som navnlig vil tage sig af Marie Curie-aktiviteterne, støtten til små og mellemstore virksomheder og administrative opgaver i relation til andre forskningsprojekter, herunder samarbejdsprojekter. Samme fremgangsmåde vil blive benyttet til gennemførelse af Det Europæiske Forskningsråds aktiviteter.

6. INDHOLD

Det syvende rammeprogram vil omfatte fire særprogrammer, svarende til fire hovedmål for europæisk forskningspolitik:

- Samarbejde

Der vil blive ydet støtte til hele spektret af forskningsaktiviteter, der gennemføres i et tværnationalt samarbejde, fra projekt- og netværkssamarbejde til samordning af forskningsprogrammer. Internationalt samarbejde mellem EU og tredjelande indgår som en integreret del i indsatsen.

- Idéer

Der vil blive oprettet et selvstændigt europæisk forskningsråd, som skal støtte forskerinitieret "frontlinjeforskning", der udføres af individuelle forskergrupper i konkurrence på europæisk plan inden for alle videnskabelige og teknologiske felter, herunder teknisk videnskab, samfundsøkonomi og humaniora.

- Mennesker

Støtten til uddannelse og karriereudvikling for forskere, de såkaldte Marie Curie-aktiviteter, vil blive øget med mere præcist fokus på centrale aspekter af færdigheds- og karriereudviklingen og med stærkere forbindelser til de nationale systemer.

- Kapacitet

Der vil blive ydet støtte til centrale aspekter af den europæiske forsknings- og innovationskapacitet: forskningsinfrastruktur, forskning til gavn for små og mellemstore virksomheder, regionale forskningsbaserede kompetenceklynger, frigørelse af hele forskningspotentialet i EU's "konvergensregioner", spørgsmål om "forholdet mellem videnskab og samfund" og "tværgående" internationalt samarbejde.

Sigtet med disse fire særprogrammer er at tilvejebringe et grundlag for dannelse af europæiske videnskabelige kraftcentre.

Derudover bliver der et særprogram for Det Fælles Forskningscenters ikke-nukleare aktiviteter.

Programmet for samarbejde vil blive tilrettelagt med delprogrammer, som hver får den videst mulige operationelle selvstændighed, uden at det går ud over sammenhæng og konsekvens, og med mulighed for tværtematiske projekter for forskning i emner af fælles interesse.

Programmet "Samarbejde" omfatter følgende ni temaer:

- sundhed

- fødevarer, landbrug og bioteknologi

- informations- og kommunikationsteknologi

- nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

- energi

- miljø (herunder klimaændringer)

- transport (herunder luftfartsteknik)

- samfundsøkonomi og humaniora

- sikkerhed og rummet.

2005/0043 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 166, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[2],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale udvalg[3], og

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[4],

efter proceduren i traktatens artikel 251[5], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Fællesskabet har som mål at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og sikre en stærk konkurrenceevne. I dette øjemed fremmer det alle de forskningsaktioner, der skønnes nødvendige, særlig ved at opmuntre virksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder, forskningscentre og universiteter i deres indsats for forskning og teknologisk udvikling.

(2) På Lissabon-mødet anerkendte Det Europæiske Råd forskningens centrale betydning for sikringen af konkurrenceevnen og den økonomiske vækst og fremhævede, at viden og innovation var afgørende for økonomiske fremskridt, herunder vækst og beskæftigelse i Europa.

(3) I overensstemmelse med Lissabon-strategien opstillede Det Europæiske Råd på Barcelona-mødet det mål at hæve forskningsindsatsen til 3 % af EU's BNP, og deraf skulle to tredjedele komme fra private investeringer.

(4) Europa-Parlamentet har gentagne gange understreget betydningen af forskning og teknologisk udvikling og den stadig større rolle, viden spiller for den økonomiske vækst, senest i de retningslinjer, det vedtog i marts 2005 for EU's politik til støtte af forskning[6].

(5) Fællesskabet bør opstille de videnskabelige og teknologiske mål, der skal nås under det syvende rammeprogram i perioden 2007-2013, under hensyntagen til forskningsbehovene i forbindelse med alle Fællesskabets politikker og med basis i den udbredte støtte fra europæisk erhvervsliv, fra forskersamfundet, universiteterne og andre interesserede kredse.

(6) Målene bør bygge på det sjette rammeprograms resultater med at udbygge det europæiske forskningsrum og føre dem videre mod etableringen af en videnbaseret økonomi og et videnbaseret samfund i Europa. Følgende mål har særlig stor betydning:

(7) Der bør ydes støtte til tværnationalt samarbejde i alle skaler i hele EU.

(8) Europæisk forskning ved grænserne for den eksisterende viden bør tilføres øget dynamik, kreativitet og kvalitet.

(9) Det menneskelige potentiale inden for forskning og teknologisk udvikling i Europa bør styrkes kvantitativt og kvalitativt.

(10) Forsknings- og innovationskapaciteten bør øges i hele Europa og udnyttes optimalt.

(11) For at nå disse mål er det nødvendigt at fremme fire typer af aktiviteter: tværnationalt samarbejde inden for politisk fastsatte temaer ("Samarbejde"), forskerinitieret forskning, der bygger på initiativer fra forskerkredse ("Idéer"), støtte til den enkelte forsker ("Mennesker") og støtte til forskningskapacitet ("Kapacitet").

(12) Under "Samarbejde" bør der ydes støtte til tværnationalt samarbejde i enhver skala i EU og med tredjelande inden for en række temaer, som modsvarer vigtige områder for videnskabelige og teknologiske fremskridt, hvor forskningen bør støttes og styrkes over for sociale, økonomiske, miljømæssige og erhvervsmæssige udfordringer i Europa.

(13) Under "Idéer" bør aktiviteterne gennemføres af et europæisk forskningsråd, som bør besidde en udstrakt selvstændighed.

(14) Under "Mennesker" bør den enkelte tilskyndes til at tage forskerfaget op, europæiske forskere bør tilskyndes til at blive i Europa, forskere fra hele verden bør tiltrækkes til Europa, som bør gøres mere attraktiv for de bedste forskere.

(15) Under "Kapacitet" bør udnyttelsen og udbygningen af forskningsinfrastruktur optimeres, små og mellemstore virksomheders innovationsevne og evne til at få udbytte af forskning bør styrkes, udviklingen af regionale forskningsbaserede kompetenceklynger bør støttes, forskningspotentialet i EU's konvergensregioner og fjernområder bør frigøres, videnskab og samfund bør bringes i tættere indbyrdes kontakt, så det bliver muligt at integrere videnskab og teknologi harmonisk i det europæiske samfund, og der bør iværksættes tværgående foranstaltninger til støtte for internationalt samarbejde.

(16) Det Fælles Forskningscenter bør bidrage til, at de ovenfor anførte mål nås, ved at gennemføre direkte aktioner og ved at yde kundedrevet støtte til gennemførelsen af EU's politikker.

(17) Det syvende rammeprogram supplerer medlemsstaternes aktiviteter og andre fællesskabstiltag, som er nødvendige led i den samlede strategiske satsning på Lissabon-målene, herunder navnlig initiativerne vedrørende strukturfondene, landbrug, uddannelse, konkurrenceevne og innovation, industri, beskæftigelse og miljø.

(18) Aktiviteter vedrørende innovation og små og mellemstore virksomheder, som støttes af dette rammeprogram, bør supplere aktiviteterne under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation.

(19) Det presserende behov for at fordoble EU's forskningsbudget[7] viser sig, når man ser på den brede opbakning til udvidelsen af rammeprogramaktiviteterne, bevillingernes løftestangsvirkning for nationale og private investeringer, nødvendigheden af at sætte Fællesskabet i stand til at tage nye videnskabelige og teknologiske udfordringer op, fællesskabsindsatsens store betydning som faktor for større effektivitet i det europæiske forskningssystem og det bidrag, et udvidet syvende rammeprogram kan yde til at sætte fornyet gang i Lissabon-strategien.

(20) Under hensyntagen til midtvejsrevisionen af anvendelsen af de nye instrumenter under sjette rammeprogram og femårsevalueringen af rammeprogrammet er der fastlagt en ny fremgangsmåde, som nu skulle gøre det lettere at nå de politiske mål for EU's forskningspolitik mere effektivt og på en smidigere måde. Med dette for øje vil der blive anvendt et mindre sæt enklere "finansieringsordninger", som kan udnyttes hver for sig eller i kombination med hinanden med større smidighed og frihed til støtte for de forskellige indsatsformer.

(21) Målene for de aktioner, der skal iværksættes i henhold til traktatens artikel 163 for at bidrage til etableringen af et videnbaseret samfund og en videnbaseret økonomi i Europa, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette syvende rammeprogram ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

(22) Gennemførelsen af syvende rammeprogram kan medføre, at der udarbejdes supplerende programmer, hvori kun nogle af medlemsstaterne deltager, at Fællesskabet deltager i programmer, der iværksættes af flere medlemsstater, eller at der oprettes fællesforetagender eller andre ordninger, jf. traktatens artikel 168, 169 og 171.

(23) Fællesskabet har indgået en række internationale aftaler på forskningsområdet, og der bør gøres bestræbelser for at styrke det internationale forskningssamarbejde for yderligere at integrere Fællesskabet i det verdensomspændende forskersamfund.

(24) Det syvende rammeprogram bør medvirke til at fremme bæredygtig udvikling og miljøbeskyttelse.

(25) Forskningsaktiviteter, der støttes af dette rammeprogram, skal gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper, herunder dem som kommer til udtryk i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Der bliver og vil fortsat blive taget hensyn til udtalelser fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi.

(26) Under syvende rammeprogram vil der blive taget behørigt hensyn til kvinders rolle i videnskab og forskning for yderligere at fremme deres aktive rolle i forskningen.

(27) I denne retsakt fastlægges der for hele programmets løbetid en finansieringsramme, som skal være budgetmyndighedens primære referencegrundlag, jf. punkt […] i den interinstitutionelle aftale af […] mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren.

(28) Desuden bør der træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordninger (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser[8], (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[9] samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[10].

(29) Det er vigtigt at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af syvende rammeprogram og dets gennemførelse på en måde, der er mest muligt effektiv og brugervenlig, og at lette adgangen til det for alle deltagere. Overholdelsen af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget må sikres; samtidig må det sikres, at kravene om forenkling og bedre lovgivning opfyldes.

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Fastlæggelse af rammeprogrammet

Rammeprogrammet for Fællesskabets aktioner for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, i det følgende benævnt det "syvende rammeprogram", fastlægges hermed for perioden 1. januar 2007 til 31. december 2013.

Artikel 2

Mål og aktioner

1. Fra syvende rammeprogram ydes der støtte til aktionerne i stk. 2 til 5. Målene for og hovedlinjerne i disse aktioner fastsættes i bilag I.

2. Samarbejde: Der ydes støtte til hele spektret af forskningsaktiviteter, som gennemføres i et tværnationalt samarbejde inden for følgende temaer:

1. sundhed

2. fødevarer, landbrug og bioteknologi

3. informations- og kommunikationsteknologi

4. nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

5. energi

6. miljø (herunder klimaændringer)

7. transport (herunder luftfartsteknik)

8. samfundsøkonomi og humaniora

9. sikkerhed og rummet.

3. Idéer: Der ydes støtte til "forskerinitieret" forskning på alle felter, udført af individuelle forskergrupper i indbyrdes konkurrence på europæisk plan.

4. Mennesker: Der sigtes mod at styrke det menneskelige potentiale inden for forskning og teknologi i Europa, både kvantitativt og kvalitativt.

5. Kapacitet: Der ydes støtte til centrale aspekter af den europæiske forsknings- og innovationskapacitet: forskningsinfrastruktur, regionale forskningsbaserede kompetenceklynger, udvikling af et alsidigt forskningspotentiale i Fællesskabets konvergensregioner og fjernområder, forskning til fordel for små og mellemstore virksomheder, spørgsmål om "forholdet mellem videnskab og samfund", tværgående internationalt samarbejde.

6. Fra det syvende rammeprogram ydes der desuden støtte til Det Fælles Forskningscenters direkte videnskabelige og tekniske aktioner på det ikke-nukleare område som fastlagt i bilag I.

Artikel 3

Det syvende rammeprogram gennemføres ved hjælp af særprogrammer. I disse programmer fastlægges der nøjere specificerede mål og gennemførelsesbestemmelser.

Artikel 4

Det samlede maksimumsbeløb og dets fordeling på programmerne

1. Det samlede maksimumsbeløb for Fællesskabets finansieringsbidrag under syvende rammeprogram er 72 726 mio. EUR. Beløbets fordeling mellem aktionerne og aktiviteterne, jf. artikel 2, stk. 2 til 6, fastsættes således (i mio. EUR):

Samarbejde | 44432 |

Idéer | 11862 |

Mennesker | 7129 |

Kapacitet | 7486 |

Ikke-nukleare aktiviteter på Det Fælles Forskningscenter | 1817 |

2. Beløbenes vejledende fordeling mellem temaerne inden for hver af aktionerne i stk. 1 er anført i bilag II.

3. De nærmere regler for Fællesskabets finansieringsbidrag i henhold til dette rammeprogram er anført i bilag III.

Artikel 5

Beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser

I forbindelse med den fællesskabsindsats, der finansieres i henhold til denne afgørelse, finder forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 anvendelse over for enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse - herunder overtrædelser af kontraktlige forpligtelser, der er fastsat på grundlag af programmet - som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade De Europæiske Fællesskabers almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af De Europæiske Fællesskaber, ved afholdelse af en uretmæssig udgift.

Artikel 6

Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under syvende rammeprogram, gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper.

Artikel 7

Tilsyn, evaluering og redegørelse

1. Senest i 2010 gennemfører Kommissionen med bistand fra eksterne eksperter en interimevaluering af rammeprogrammet og særprogrammerne for at bedømme kvaliteten af den igangværende forskning og fremskridtene mod de opstillede mål.

2. To år efter at rammeprogrammet er gennemført, skal Kommissionen lade uafhængige eksperter foretage en ekstern evaluering af programmets grundlag, gennemførelse og resultater.

Kommissionen fremsender evalueringens konklusioner med sine bemærkninger til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

Udfærdiget i Bruxelles, den.

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG I

VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL SAMT HOVEDLINJER FOR TEMAERNE OG AKTIONERNE

Det syvende rammeprogram gennemføres for at arbejde hen imod de generelle mål, der er anført i traktatens artikel 163, på en sådan måde, at det bidrager til opbygningen af et europæisk vidensamfund med grundlag i et europæisk forskningsrum. Det skal styrke kvaliteten i den videnskabelige og teknologiske forskning ved hjælp af følgende fire programmer: Samarbejde, Idéer, Mennesker og Kapacitet.

I SAMARBEJDE

Under denne del af syvende rammeprogram ydes der støtte til tværnationalt samarbejde i enhver skala i EU og med tredjelande. Der er tale om samarbejde inden for en række temaer, som modsvarer vigtige områder for videnskabelige og teknologiske fremskridt, hvor forskningen må støttes og styrkes over for sociale, økonomiske, miljømæssige og erhvervsmæssige udfordringer i Europa.

Det fælles sigte for alle temaer er at bidrage til en bæredygtig udvikling.

Følgende ni temaer er udvalgt som områder for EU's indsats:

10. sundhed

11. fødevarer, landbrug og bioteknologi

12. informations- og kommunikationsteknologi

13. nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

14. energi

15. miljø (herunder klimaændringer)

16. transport (herunder luftfartsteknik)

17. samfundsøkonomi og humaniora

18. sikkerhed og rummet.

Temaerne defineres bredt, på et relativt højt niveau, så de kan tilpasses til behovsudviklingen og til muligheder, der måtte dukke op senere i det syvende rammeprograms løbetid. For hvert tema er der udvalgt en række aktiviteter, der viser hovedlinjerne for den påtænkte EU-støtte. Aktiviteterne er udvalgt ud fra, hvordan de bidrager til EU's mål, herunder overgangen til vidensamfundet, det relevante europæiske forskningspotentiale og merværdien af EU-støtte til netop disse emner.

Der vil blive lagt særlig vægt på højtprioriterede forskningsområder, der går på tværs af temaerne, f.eks. havforskning og -teknologi.

Der vil blive tilskyndet til tværfaglighed gennem tværtematiske oplæg til forsknings- og teknologiemner med relevans for mere end ét tema.

Hvad særlig angår områder af interesse for erhvervslivet, har man ved udvælgelsen af emner bl.a. henholdt sig til arbejdet i de forskellige "europæiske teknologiplatforme", der er oprettet på områder, hvor Europas konkurrenceevne og økonomiske vækst og velstand afhænger af fremskridt inden for forskning og teknologi på mellemlangt til langt sigt. I de europæiske teknologiplatforme samles berørte parter for under erhvervsmæssig ledelse af fastlægge og gennemføre en strategisk forskningsdagsorden. Rammeprogrammet vil bidrage til at gennemføre disse strategiske forskningsdagsordener, hvor de rummer en reel europæisk merværdi.

Derudover omfatter de ni temaer forskning, der er brug for til at underbygge formuleringen, gennemførelsen og evalueringen af EU-politikker på områder som sundhed, sikkerhed, forbrugerbeskyttelse, energi, miljø, udviklingsbistand, fiskeri, søfart, landbrug, dyrevelfærd, transport, uddannelse, beskæftigelse, socialpolitik, samhørighed samt retslige og indre anliggender, foruden den standardforberedende og standardiseringsledsagende forskning, der har betydning for en forbedring af standardernes kvalitet og deres gennemførelse.

Under hvert tema vil der ved siden af disse aktiviteter blive mulighed for at tage to typer af muligheder og behov op på en åben og fleksibel måde:

- Fremvoksende behov: Her kan der ydes særlig støtte til spontane forskningsforslag, der sigter mod at afgrænse eller udforske nye videnskabelige og teknologiske muligheder inden for et givet felt og/eller i grænselandet mellem flere fagområder, ikke mindst når de stiller væsentlige gennembrud i udsigt.

- Uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte: Formålet er at kunne reagere smidigt på nye behov for forskning til støtte for politiske beslutninger, som måtte opstå i rammeprogrammets løbetid, dvs. uforudsete udviklinger eller begivenheder, der kræver hurtig reaktion som f.eks. nye epidemier, nye problemer med fødevaresikkerhed eller reaktioner på naturkatastrofer.

For at styrke spredningen og anvendelsen af EU-forskningens resultater vil der blive ydet støtte til videnformidling og resultatoverførsel, også til politiske beslutningstagere, inden for alle temaerne. Herunder vil der bl.a. blive ydet tilskud til netværksinitiativer, seminarer og arrangementer, ekstern ekspertbistand samt informationstjenester og elektroniske tjenester, særlig CORDIS. Til støtte for innovation vil der blive iværksat foranstaltninger under programmet for konkurrenceevne og innovation. Videre vil der blive ydet støtte til initiativer, der stimulerer debatten om videnskabelige spørgsmål og forskningsresultater med en bredere offentlighed end forskersamfundet, og om videnskabsformidling og oplysning. Der vil blive taget hensyn til etiske principper og kønspolitiske forhold.

På tværs af alle disse temaer vil der blive ydet der støtte til tværnationalt samarbejde via:

- forskningssamarbejde

- fælles teknologiinitiativer

- samordning af forskningsprogrammer

- internationalt samarbejde.

Forskningssamarbejde

Kernen i og den overvejende del af EU's forskningsstøtte bliver støtte til forskningssamarbejde. Målet er på hovedområderne for videnskabelige fremskridt at starte forskningsprojekter og -netværk af høj kvalitet, som kan tiltrække forskere og investeringer fra Europa og hele verden.

Det skal opnås ved at yde støtte til forskningssamarbejde med en række forskellige finansieringsordninger: samarbejdsprojekter, ekspertisenet og samordnings- og støtteaktiviteter (se bilag III).

Fælles teknologiinitiativer

I et begrænset antal tilfælde er et FTU-mål så omfattende og ressourcebehovet så stort, at det berettiger til etablering af længerevarende offentlig-private partnerskaber i form af fælles teknologiinitiativer. Disse initiativer, som hovedsagelig udspringer af de europæiske teknologiplatformes arbejde og omfatter en enkelt eller et lille antal udvalgte aspekter af forskning på deres område, vil omfatte investeringer fra den private sektor i kombination med national og europæisk finansiering, herunder tilskud fra forskningsrammeprogrammet og lån fra Den Europæiske Investeringsbank. Fælles teknologiinitiativer kan der træffes afgørelse om på grundlag af traktatens artikel 171 (kan betyde, at der oprettes et fællesforetagende) eller på grundlag af særprogrammerne i overensstemmelse med traktatens artikel 166.

Potentielle fælles teknologiinitiativer vil blive udvalgt på grundlag af en række kriterier som:

- hvor stor merværdien bliver ved støtte på europæisk plan

- hvor detaljeret og klart de tilstræbte mål er defineret

- hvor stærkt erhvervslivet har engageret sig med økonomiske og andre ressourcer

- hvor store virkninger det vil få for konkurrenceevne og vækst

- i hvor høj grad det vil medvirke til bredere politiske mål

- hvor store mulighederne er for at tiltrække yderligere national støtte og øge erhvervslivets tilførsel af midler nu eller i fremtiden

- hvor vanskeligt det vil være at nå målet med eksisterende instrumenter.

Særlig opmærksomhed vil der blive rettet mod den overordnede sammenhæng og samordning mellem fælles teknologiinitiativer og nationale programmer og projekter på samme område.

Samordning af andre forskningsprogrammer end Fællesskabets

På dette område vil indsatsen hovedsagelig foregå ved hjælp af to virkemidler: ERA-NET-ordningen og fællesskabsstøtte til nationale forskningsprogrammer, der gennemføres i fællesskab (traktatens artikel 169). Den kan omfatte emner, der ikke er direkte knyttet til de ni temaer, hvis de kan opvise tilstrækkelig EU-merværdi. Derudover vil denne aktivitet blive anvendt til at øge komplementariteten og synergien mellem rammeprogrammet og arbejdet i mellemstatslige strukturer som Eureka og COST[11].

ERA-NET-ordningen vil videreudvikle og styrke samordningen af national og regional forskning ved:

- at tilrettelægge en ramme, inden for hvilken de instanser, der gennemfører offentlige forskningsprogrammer, kan øge koordineringen af deres aktiviteter. Herunder vil der blive ydet støtte til nye ERA-netværk og til at udbygge eksisterende ERA-netværk i bredden og dybden, f.eks. ved at udvide antallet af partnere eller ved at åbne deres programmer indbyrdes.

- at yde ekstra EU-tilskud til de deltagere, der opretter en fælles fond med henblik på fælles forslagsindkaldelse for deres respektive nationale og regionale programmer ("ERA-NET Plus").

Tilskud fra Fællesskabet til nationale forskningsprogrammer, der gennemføres i fællesskab på grundlag af artikel 169, er særlig relevante for europæisk samarbejde i stor skala, hvor deltagerkredsen skifter efter medlemsstaternes fælles behov og/eller interesser. Hvor sådanne artikel 169-tiltag skal lanceres, afgøres i tæt samarbejde med medlemsstaterne, evt. også i samarbejde med mellemstatslige programmer, på grundlag af en række kriterier:

- deres relevans for EU's mål

- om de har et klart defineret mål, som er relevant for rammeprogrammets mål

- om der på forhånd er et grundlag at gå ud fra (igangværende eller påtænkte nationale forskningsprogrammer)

- hvilken europæisk merværdi et samarbejde vil indebære

- om der opnås kritisk masse i kraft af størrelsen og antallet af involverede programmer og ligheden mellem de aktiviteter, de omfatter

- om artikel 169-samarbejde vil være effektivt og det mest velegnede middel til at nå målene.

Internationalt samarbejde

Under denne del af rammeprogrammet vil der blive iværksat internationalt samarbejde på følgende måder:

- Alle aktiviteter under temaerne åbnes for forskere og forskningsinstitutioner fra alle tredjelande, som vil blive kraftigt tilskyndet til at benytte denne mulighed.

- Under hvert tema vil der blive iværksat specifikke samarbejdsaktiviteter for tredjelande, hvor der foreligger en gensidig interesse i samarbejde om bestemte emner. I nær tilknytning til de bilaterale samarbejdsaftaler eller multilaterale dialoger mellem EU og disse lande eller landegrupper vil sådanne aktiviteter være et hovedværktøj for gennemførelse af samarbejdet mellem EU og disse lande. Der vil navnlig blive tale om aktiviteter, der skal styrke kandidatlandenes og nabolandenes forskningskapacitet, og om samarbejde rettet mod udviklingslande og nye vækstlande med fokus på disses særlige behov på områder som f.eks. sundhed, landbrug, fiskeri og miljø og med økonomiske gennemførelsesvilkår, der er tilpasset deres kapacitet.

Denne del af rammeprogrammet omfatter internationalt samarbejde inden for hvert tema og på tværs af temaerne. Gennemførelsen vil blive samordnet med indsatsen under programmerne "Mennesker" og "Kapacitet".

TEMAER

1. Sundhed

Mål

At forbedre sundheden for europæiske borgere og styrke konkurrenceevnen for europæiske sundhedsrelaterede erhverv og virksomheder, samtidig med at også globale sundhedsspørgsmål tages op, herunder nye epidemier. Vægten vil blive lagt på translationel forskning (omsætning af grundlæggene opdagelser til kliniske anvendelser), udvikling og validering af nye behandlingsmetoder, metoder til sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, diagnoseværktøjer og -teknologier samt bæredygtige og effektive sundhedssystemer.

Grundlag

Sekventeringen af det humane genom og den seneste udvikling inden for post-genomforskningen har revolutioneret forskningen i sundhed og sygdomme. For at kunne integrere de umådelige mængder af data og forstå de grundlæggende biologiske processer er det nødvendigt at samle ekspertviden og ressourcer på forskellige områder for at skabe den fornødne kritiske masse, som ikke findes på nationalt plan. Skal der ske reelle fremskridt inden for translationel sundhedsforskning - som er afgørende for, at den biomedicinske forskning munder ud i praktisk anvendelige resultater - kræves der endvidere en tværfaglig og paneuropæisk tilgang med inddragelse af diverse interessegrupper. Herved vil Europa kunne bidrage mere effektivt til den internationale indsats for at bekæmpe sygdomme af global betydning.

For den kliniske forskning i mange sygdomme (f.eks. kræft, hjerte-kar-sygdomme, mentale og neurologiske lidelser, navnlig aldersbetingede lidelser, såsom Alzheimers og Parkinsons sygdom) er det kun gennem internationale multicenterforsøg muligt at tilvejebringe det fornødne antal patienter på kort tid. Den epidemiologiske forskning kan kun nå frem til signifikante konklusioner, hvis den har adgang til et bredt spektrum af befolkningsgrupper og internationale net. Også ved udvikling af nye diagnosemetoder og behandlinger af sjældne lidelser må flere lande inddrages i projekterne, så de enkelte undersøgelser kan råde over et tilstrækkeligt antal patienter. Med en sundhedspolitisk orienteret forskning på europæisk plan er det endvidere muligt at foretage sammenligninger mellem modeller, systemer, data og patientmateriale, der findes i de nationale databaser og biobanker.

En stærk EU-baseret biomedicinsk forskning vil medvirke til at styrke konkurrenceevnen for de europæiske virksomheder inden for sundhedsrelateret bioteknologi, medicinsk teknologi og lægemidler. EU bør også spille en aktiv rolle for at skabe et innovationsfremmende miljø i lægemiddelsektoren, navnlig for at maksimere resultaterne inden for klinisk forskning . Forskningsbaserede små og mellemstore virksomheder er de vigtigste økonomiske drivkræfter inden for sundhedsrelateret bioteknologi og medicinsk teknologi. Selv om Europa nu har flere biotek-virksomheder end USA, er de fleste af dem små og ikke så modne som deres konkurrenter. Offentlig-privat forskning på EU-plan vil gavne udviklingen af disse virksomheder. EU’s forskning vil også bidrage til udformningen af nye normer og standarder, der kan danne grundlag for en passende lovramme for ny medicinsk teknologi (f.eks. regenerativ medicin).

Nedenfor beskrives de aktiviteter, der vil blive tale om, og som omfatter forskning, der er afgørende for opfyldelsen af de politiske behov. To strategiske emner, nemlig børns sundhed og den aldrende befolknings sundhed, vil blive behandlet på tværs af de forskellige forskningsaktiviteter. Der kan i relevante tilfælde ydes støtte til de forskningsdagsordener, der er opstillet af de europæiske teknologiplatfome, f.eks. platformen for innovativ medicin. For at supplere disse og imødekomme nye behov for beslutningsstøtte kan der ydes støtte til yderligere foranstaltninger, f.eks. inden for sundhedspolitiske emner og inden for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen.

Aktiviteter

- Bioteknologi, generiske værktøjer og teknologier på sundhedsområdet

- Højkapacitetsforskning . Katalysere udviklingen inden for biomedicinsk forskning ved at fremme generering, standardisering, indsamling og analyse af data.

- Detektion, diagnose og overvågning. Der lægges vægt på non-invasive eller minimalt invasive metoder.

- Forudsigelse af behandlingsmetoders egnethed, sikkerhed og effektivitet. Udvikle og validere biologiske markører, in vivo- og in vitro-metoder og modeller, herunder simulation, farmakogenomik, målretningsmetoder og alternativer til dyreforsøg.

- Innovative behandlingsformer og indgreb . Konsolidere udviklingen og sikre videreudvikling af avancerede behandlingsformer og -teknologier, der har anvendelsesmuligheder inden for mange sygdomme og lidelser.

- Omsætning af forskning i sundhedsøjemed

- Integrering af biologiske data og processer: storskala-dataindsamling, systembiologi. Generere og analysere de store datamængder, vi behøver for bedre at kunne forstå de komplekse regulerende net af tusinder af gener og genprodukter, der styrer vigtige biologiske processer.

- Hjerneforskning og forskning i hjernesygdomme, i menneskets udvikling og i aldringsprocessen. Undersøge processen for sund aldring, og hvordan gener og miljø samspiller med hjerneaktiviteten, både under normale omstændigheder og ved hjernesygdomme.

- Translationel forskning i infektionssygdomme. Undersøge resistens over for antimikrobielle lægemidler, de globale trusler fra HIV/AIDS, malaria og tuberkulose samt nye epidemier (f.eks. SARS og højpatogen influenza).

- Translationel forskning i vigtige sygdomme: kræft, hjerte-karsygdomme, diabetes/fedme; sjældne sygdomme; andre kroniske sygdomme (f.eks. osteoarthritis) . Udvikle patientorienterede strategier, fra forebyggelse til diagnose og behandling, herunder klinisk forskning.

- Optimering af sundhedsydelserne til europæiske borgere

- Omsætning af kliniske resultater til klinisk praksis. Forstå den kliniske beslutningsproces, og hvordan resultaterne af klinisk forskning kan omsættes til klinisk praksis, med fokus på de særlige forhold, der gør sig gældende for børn, kvinder og ældre.

- Sundhedssystemernes kvalitet, effektivitet og solidaritet, herunder sundhedssystemer, der er under reform. Omsætte effektive indgreb til ledelsesbeslutninger, sikre tilstrækkelige menneskelige ressourcer, analysere faktorer, der har indflydelse på mulighederne for lige adgang til sundhedsydelser af høj kvalitet, herunder analyser af befolkningsændringer (f.eks. aldring, mobilitet og migration, ændrede arbejdsforhold).

- Øget sygdomsforebyggelse og bedre lægemiddelanvendelse. Udvikle effektive folkesundhedspolitiske indgreb med fokus på et bredere spektrum af sundhedsdeterminanter (f.eks. stress, kost og miljøfaktorer). Indkredse succesfulde indgreb i forskellige sundhedstjenestemiljøer med henblik på at forbedre medicinordinering og patienternes medicinanvendelse (herunder lægemiddelovervågning).

- Hensigtsmæssig anvendelse af nye sundhedsbehandlinger og -teknologier. De langsigtede sikkerhedsaspekter ved og overvågning af storskala-anvendelse af nye medicinske teknologier (herunder udstyr) og avancerede behandlinger til sikring af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau.

2. Fødevarer, landbrug og bioteknologi

Mål

At opbygge en europæisk videnbaseret bioøkonomi[12] ved at bringe videnskab, industri og andre parter sammen, udnytte nye og opdukkende forskningsmuligheder til i mødekommelse af sociale og økonomiske udfordringer: den voksende efterspørgsel efter sikrere og bedre fødevarer og bæredygtig anvendelse og produktion af vedvarende bioressourcer; den voksende risiko for epizootiske og zoonotiske sygdomme og fødevarerelaterede lidelser; truslen mod en bæredygtig og sikker landbrugs- og fiskeriproduktion, navnlig som følge af klimaændringerne; og den stigende efterspørgsel efter fødevarer af høj kvalitet, der er fremstillet under hensyntagen til dyrevelfærd og de lokale landbrugsforhold.

Grundlag

For landbruget, fiskeriet, fødevareindustrien, sundhedsindustrien og skovbruget og dertil knyttede industrier vil innovation og øget viden inden for bæredygtig forvaltning, produktion og anvendelse af de biologiske ressourcer (mikroorganismer, planter og dyr) være udgangspunkt for nye bæredygtige, miljøeffektive og konkurrencedygtige produkter. Dette vil – i tråd med den europæiske strategi for biovidenskab og bioteknologi[13] – bidrage til at styrke konkurrenceevnen for de europæiske biotek- og fødevarevirksomheder, navnlig små og mellemstore højteknologiske virksomheder, og samtidig øge velfærd og livskvalitet. Forskning i fødevare- og foderkædens sikkerhed, kostrelaterede sygdomme, fødevarevalg og fødevarernes og ernæringens betydning for sundheden vil bidrage til bekæmpelsen af fødevarerelaterede lidelser (f.eks. fedme og allergier) og infektionssygdomme (f.eks. overførbare spongiforme encephalopatier og aviær influenza) og vil samtidig spille en vigtig rolle for gennemførelsen af den nuværende og for udformningen af fremtidens politik og lovgivning inden for folkesundhed, dyre- og plantesundhed og forbrugerbeskyttelse.

De europæiske virksomheder på disse områder er stærkt forskelligartede. Dette kan have store fordele, men fører også til, at der ofte vælges forskellige løsninger på de samme problemer. Disse problemer løses imidlertid bedre gennem øget samarbejde og udveksling af ekspertviden, f.eks. om nye metoder, processer og standarder, som ændringer i EU-lovgivningen resulterer i.

En række europæiske teknologiplatforme bidrager hertil ved at opstille fælles forskningsprioriteringer på områder som plantegenomik og bioteknologi, skovbrug og træ- og papirindustrien, dyresundhed globalt set, husdyropdræt, fødevarer og industriel bioteknologi. Forskningen vil også skabe det fornødne videngrundlag til støtte for[14]: den fælles landbrugspolitik; landbrugs- og handelsrelaterede spørgsmål; lovgivning om fødevaresikkerhed; EU-standarder for dyresundhed, bekæmpelse af dyresygdomme og dyrevelfærd; reformen af den fælles fiskeripolitik, der sigter mod bæredygtig udvikling inden for fiskeri og akvakultur. Der er også taget højde for, at nye behov for beslutningsstøtte på politisk plan kan imødekommes på en fleksibel måde, navnlig hvad angår nye udviklinger på det sociale og økonomiske område.

Aktiviteter

- Bæredygtig produktion og forvaltning af biologiske ressourcer fra land-, skov- og vandmiljø: Støtteforskning ( enabling research ), herunder "-omik-teknologier" som genomik, proteomik og metabolomik samt systembiologi og konvergerende teknologier med sigte på mikroorganismer, planter og dyr, herunder udnyttelse af deres biodiversitet; forbedrede afgrøder og produktionssystemer, herunder økologisk landbrug, kvaltitetsproduktionsordninger og virkningerne fra gmo’er; bæredygtigt, konkurrencedygtigt og multifunktionelt landbrug og skovbrug; udvikling i landdistrikterne; dyrevelfærd, opdræt og husdyrproduktion; plantesundhed; bæredygtigt og konkurrencedygtigt fiskeri og akvakultur; infektionssygdomme hos dyr, herunder zoonoser; sikker bortskaffelse af animalsk affald; bevaring, forvaltning og udnyttelse af levende akvatiske ressourcer, udvikling af værktøjer til brug for beslutningstagere og andre aktører inden for landbrug og udvikling af landdistrikterne (landskabs- og arealforvaltningsmetoder osv.).

- “Fra bord til jord”: Fødevarer, sundhed og velvære: De forbrugermæssige, samfundsmæssige, industrielle og sundhedsmæssige aspekter ved fødevarer og foder, herunder adfærdsvidenskab og kognitiv videnskab; ernæring, kostrelaterede sygdomme og lidelser, herunder fedme; innovative førevare- og foderforarbejdningsteknologier (herunder emballering); forbedret kvalitet og sikkerhed ved fødevarer, drikkevarer og foder, i både kemisk og mikrobiologisk henseende; fødevarekædens integritet (og kontrol hermed); miljøvirkninger på og fra fødevare- og foderkæden; konceptet om den samlede fødevarekæde (herunder fisk og skaldyr); sporbarhed.

- Biovidenskaber og bioteknologi til fremme af bæredygtige non-food produkter og -processer : Forbedrede afgrøder, råvarer, marine produkter og biomasse (herunder marine ressourcer) til brug for energifremstilling, miljøbeskyttelse, fremstilling af materialer og kemikalier, herunder nye landbrugssystemer, bioprocesser og bioraffineringskoncepter; biokatalyse; skovbrug og skovbaserede produkter og processer; udbedring af miljøskader og renere forarbejdningsteknik.

3. Informations- og kommunikationsteknologi

Mål

At sætte Europa i stand til at styre og forme den fremtidige udvikling inden for informations- og kommunikationsteknologi (ikt), så de samfundsmæssige og økonomiske behov opfyldes. Aktiviteterne skal styrke Europas videnskabelige og teknologiske grundlag inden for ikt, sætte gang i innovation gennem brug af ikt og sikre, at fremskridt på ikt-området hurtigt omsættes i fordele for Europas borgere, virksomheder, industri og myndigheder.

Grundlag

Informations- og kommunikationsteknologi er af kritisk betydning for Europas fremtid og et grundlæggende redskab i gennemførelsen af Lissabon-strategien. Halvdelen af produktivitetsstigningen i vores økonomier skyldes effekten af ikt på varer, tjenesteydelser og forretningsprocesser. Ikt er den vigtigste faktor, når det gælder om at fremme innovation og kreativitet samt styre ændringer i værdikæderne på tværs af industri- og servicesektorerne. Ikt er afgørende for, at vi kan imødekomme den stigende efterspørgsel efter sundhedsydelser og sociale tjenester og modernisere tjenesterne på en række områder af offentlig interesse som f.eks. uddannelse, læring, sikkerhed, energi, transport og miljø. Samtidig sætter informations- og kommunikationsteknologien også gang i fremskridt på andre videnskabelige og teknologiske områder, fordi den ændrer forskernes måde at forske, samarbejde og nytænke på.

De voksende økonomiske og samfundsmæssige krav, den fortsatte integration af ikt overalt i samfundet og behovet for at flytte teknologiens grænser yderligere betyder, at dagsordenen for forskningen bliver mere og mere omfattende. Hvis teknologien skal tættere på borgerne og opfylde organisatoriske behov er det nødvendigt at skjule dens kompleksitet og kun at vise funktioner, når der er behov for dem. Endvidere skal teknologien gøres yderst enkel at anvende, lettilgængelig og prismæssigt overkommelig, og der skal udvikles nye ikt-baserede applikationer, løsninger og tjenester, som brugerne har tillid til, som er pålidelige, og som kan tilpasses til brugernes særlige forhold og præferencer. Drevet af kravet om mere-for-mindre deltager ikt-forskerne i et verdensomspændende kapløb om at miniaturisere yderligere, få kontrol over sammensmeltningen mellem it, kommunikations- og medieteknologi og sammensmeltningen med andre relevante videnskaber og discipliner, og opbygge systemer, der er i stand til at lære og udvikle sig. Ud af disse forskelligartede bestræbelser vokser en ny stribe af teknologier frem. Ikt-forskningen vil også trække på en bredere vifte af videnskabelige og teknologiske discipliner, herunder biovidenskab, psykologi, pædagogik, kognitiv videnskab og samfundsvidenskab.

Ikt er en af de mest forskningsintensive sektorer. Ikt-indsatsen i den offentlige og den private sektor udgør tilsammen en tredjedel af den samlede forskningsindsats i alle større økonomier. Selv om Europa allerede industrielt og teknologisk set indtager en førerposition på centrale ikt-områder, halter det bagefter sine største konkurrenter, når det gælder investering i ikt-forskning. Kun gennem en fornyet og mere intensiv indsats for at forene kræfterne på europæisk plan vil vi kunne udnytte de muligheder fuldt ud, som fremskridt på ikt-området byder på.

Forskningsaktiviteterne inden for ikt vil blive nøje koordineret med politiske tiltag for at udbrede brugen af ikt og med reguleringsforanstaltninger som led i en omfattende helhedsstrategi. Prioriteringen af emner er sket efter vidtrækkende høringer, herunder bidrag fra en række europæiske teknologiplatforme og erhvervsinitiativer på områder som nanoelektronik, indlejrede systemer, mobilkommunikation, elektroniske medier, robotteknologi og software, tjenester og Grid-net.

Aktiviteter

- Ikt-nøgleområder:

- Nanoelektronik, fotonik og integrerede mikro-/nano-systemer : her er der følgende opgaver og emner: at flytte grænserne for miniaturisering, integration, varietet og tæthed; at øge ydeevnen og mulighederne for fremstilling til lavere omkostninger; at lette indarbejdelsen af ikt i en række anvendelsesområder; grænseflader; generisk forskning, der kræver udforskning af nye koncepter.

- Fuldt udbredte kommunikationsnet med ubegrænset kapacitet : netadgang overalt via heterogene net – fastnet, mobilnet, trådløse net og radio-/tv-net, der strækker sig fra det personlige plan til det regionale og verdensdækkende plan – og som muliggør sømløs levering af stadig stigende mængder data og tjenester hvor som helst og når som helst.

- Indlejrede systemer, databehandling og styring : kraftige, sikre og distribuerede databehandlings- og kommunikationssystemer, der indlejres i objekter og fysiske infrastrukturer, og som kan styre og tilpasse sig omgivelserne.

- Software, Grid-net, sikkerhed og pålidelighed : dynamiske, fleksible, pålidelige softwareprodukter og tjenester, som brugerne har tillid til, samt nye databehandlingsarkitekturer og levering af sådanne som hjælpeværktøj.

- Viden, kognitive systemer og læringssystemer : uddragning og udnyttelse af viden, der er indbygget i web- og multimedieindhold; kunstige systemer inspireret af biologiske systemer, der opfatter, forstår, lærer, udvikler sig og handler selvstændigt; maskiners og menneskers måde at lære på, baseret på en bedre indsigt i den menneskelige erkendelsesevne.

- Simulering, visualisering, interaktion og blandet virkelighed (mixed reality) : værktøjer til innovativt design og kreativitet i produkter, tjenester og digitale medier, og til naturlig, talebaseret og kontekstrig interaktion og kommunikation.

Nye perspektiver for ikt, der opstår ved at trække på andre videnskabelige og teknologiske discipliner, herunder fysik, bioteknologi, materiale- og biovidenskab. Der er her tale om at miniaturisere ikt til størrelser, der er forenelige med og kan indgå i en vekselvirkning med levende organismer, at gøre systemteknik og informationsbehandling mere effektiv og at modellere og simulere den levende verden.

- Integration af teknologi :

- På personplan : individuelt tilpasset kommunikations- og databehandlingsudstyr, tilbehør, wearables, implantater; disses grænseflader og tilslutning til tjenester og resurser;

- I hjemmet : kommunikation, overvågning, kontrol, assistance; sømløs interoperabilitet og brug af alle apparater; interaktivt digitalt indhold og tjenester.

- Robotsystemer : avancerede selvstyrende systemer; kognition, kontrol, handlefærdigheder, naturlig interaktion; miniaturisering.

- Intelligent infrastruktur : værktøjer, der gør infrastruktur, som er af kritisk betydning i hverdagen, mere effektiv, nemmere at tilpasse og vedligeholde, mere robust og fejlresistent.

- Anvendelsesforskning:

- Ikt, der opfylder samfundsmæssige behov : Nye systemer og tjenester inden for områder af almen interesse, der giver øget kvalitet, effektivitet, adgang og integration i samfundet; brugervenlige applikationer, integration af nye teknologi og nye initiativer såsom intelligente omgivelser.

- På sundhedsområdet : forbedret sygdomsforebyggelse, tidlig diagnose og individuelt tilpasset behandling; patienters uafhængighed, sikkerhed og mobilitet; sundhedsinformationssystemer og -tjenester til at opdage ny viden.

- Aktiviteter for at forbedre integration og lige deltagelse samt forebygge it-kløfter; støtteteknologi; design for alle.

- Mht. mobilitet : intelligente ikt-baserede transportsystemer og køretøjer, der kan transportere mennesker og varer sikkert, komfortabelt og effektivt.

- Til gavn for miljøet og en bæredygtig udvikling: aktiviteter for at reducere sårbarheden over for og afbøde følgerne af naturkatastrofer og industriulykker.

- Til gavn for offentlige administrationer : øget effektivitet, åbenhed og ansvarlighed, for at skabe en offentlig administration i verdensklasse, der er tæt på borgerne og erhvervslivet, således at demokratiet styrkes.

- Ikt til fremme af indhold, kreativitet og personlig udvikling:

- Nye medie paradigmer og nye former for indhold; fremstilling af interaktivt digitalt indhold; forbedrede brugeroplevelser; omkostningseffektiv indholdslevering.

- Teknologistøttet læring; fleksible læreformer, afpasset efter sammenhængen; aktiv læring.

- Ikt-baserede systemer, der støtter fremtidssikret adgang til og brug af digitale kulturelle ressourcer og aktiver i et flersproget miljø.

- Ikt til støtte for virksomheder og erhvervslivet:

- nye former for dynamiske netværks- og samarbejdsbaserede virksomhedsprocesser , digitale økosystemer; optimeret arbejdstilrettelæggelse og samarbejdsrammer

- Fremstilling: hurtig og fleksibel konstruktion, produktion og levering af varer med en høj grad af individuel tilpasning; digital og virtuel produktion; modellerings-, simulerings- og præsentationsværktøjer; miniaturiserede og integrerede ikt-produkter;

- Tillidsfremmende ikt : identitetsstyring; autentificering og autorisering; privatlivsfremmende teknologier; forvaltning af rettigheder og aktiver; beskyttelse mod internettrusler.

- Fremtidige og fremspirende teknologier: Aktiviteterne på dette område har følgende formål: at støtte frontlinjeforskning i centrale ikt-teknologier og i, hvordan disse kan kombineres med andre relevante områder og discipliner; at give næring til nye ideer og radikalt nye anvendelser og udforske nye muligheder som led i køreplaner for ikt-forskning.

4. Nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi

Mål

At forbedre europæisk erhvervslivs konkurrenceevne og sikre omstillingen fra en ressourceintensiv til en videnintensiv industri ved at fremdrive banebrydende viden til nye applikationer i grænseområdet mellem forskellige teknologier og discipliner.

Grundlag

Nedgangen i industriaktiviteten lader nu ikke længere til kun at være begrænset til traditionelle, meget arbejdskraftintensive sektorer; den ses nu også i mellemsektorerne – traditionelt den europæiske industris store styrke – og i nogle højteknologiske sektorer. Denne tendens kan og skal vendes ved at etablere en stærk videnbaseret og videnintensiv industri i Europa. Det kræver bl.a., at eksisterende SMV'ER moderniseres, og at der oprettes nye videnbaserede SMV'ER gennem udbredelse af viden og ekspertise via samarbejdsprogrammer.

EU har en førende stilling inden for områder som nanoteknologi, materialer og produktionsteknologi, som må styrkes for at sikre og forbedre EU's position i den hårde globale konkurrence.

Europæiske teknologiplatforme inden for områder som nanoelektronik, fremstilling, stål, kemi, transportindustri, bygge og anlæg, arbejdssikkerhed, tekstiler samt papir og papirmasse bidrager til fastlæggelsen af fælles forskningsprioriteter og -mål. Ud over brancherelevante prioriteter og disses integration med henblik på anvendelsen i forskellige sektorer behandles også relevante spørgsmål vedrørende politik, regulering, standardisering og virkninger, hvilket også omfatter en fleksibel reaktion i forbindelse med nye behov for beslutningsstøtte, der opstår.

Aktiviteter

- Nanovidenskab og nanoteknologi

- Fremdrivning af ny viden om grænseflade- og størrelsesafhængige fænomener, kontrol over materialeegenskaber på nanoniveauet med henblik på nye applikationer, integration af teknologier på nanoniveauet, selvsamlende egenskaber, nanomotorer, -maskiner og –systemer, metoder og værktøjer til bestemmelse og manipulation på nanoniveauet, nano- og højpræcisionsteknologi i kemien, virkning på menneskers sikkerhed og sundhed samt på miljøet; metrologi, nomenklatur og standarder samt udforskning af nye koncepter og tilgange i forbindelse med anvendelsen i forskellige sektorer, herunder integration og konvergens mellem fremspirende teknologier.

- Materialer

- Fremdrivning af ny viden om højperformante materialer til nye produkter og processer, videnbaserede materialer med individuelt tilpassede egenskaber, mere pålidelig udformning og simulation, større kompleksitet, miljøkompatibilitet, integration af nano-, molekylær- og makroniveauet inden for kemisk teknologi og materialebearbejdning, nye nanomaterialer, biomaterialer og hybridmaterialer, herunder design og kontrol af deres bearbejdning.

- Ny produktionsteknologi

- Tilvejebringelse af vilkår og aktiver til videnintensiv produktion, herunder konstruktion, udvikling og validering af nye paradigmer, som opfylder aktuelle industrielle behov, udvikling af generiske produktionsaktiver til fleksibel, netværkskoblet og videnbaseret produktion, udvikling af nye konstruktionskoncepter, der udnytter teknologikonvergensen (f.eks. nano-, bio- og informationsteknologi samt kognitiv teknologi og de dermed forbundne konstruktionskrav), til den næste generation af stærkt værdiforøgede produkter og tjenester, samt tilpasning til ændrede behov.

- Integration af teknologi til industrielle formål

- Integration af ny teknologi og viden om nanoniveauet, materialer og produktion i sektoropdelte og tværsektorielle applikationer som sundhed, bygge og anlæg, transport, energi, kemi, miljø, tekstiler og beklædning, papir og papirmasse samt maskinteknik.

5. Energi

Mål

At ændre det nuværende energisystem, som bygger på fossile brændstoffer, til et mere bæredygtigt energisystem, som bygger på flere forskellige energikilder og energibærere, kombineret med øget energieffektivitet med sigte på at finde en løsning på presserende problemer som forsyningssikkerhed og klimaændringer, samtidig med at den europæiske energisektors konkurrenceevne øges.

Grundlag

Energisystemerne står over for kæmpestore problemer. Det haster med at finde hensigtsmæssige og rettidige løsninger er berettiget på grund af de alarmerende tendenser inden for den globale energiefterspørgsel (forventet stigning på 60% over de kommende 30 år), behovet for at skære voldsomt ned på udledningen af drivhusgasser for at afbøde konsekvenserne af klimaændringer, de skadelige udsving i oliepriserne (navnlig for den stærkt olieafhængige transportsektor), og ustabile geopolitiske forhold i leverandørområderne. Der er brug for forskning og demonstration med sigte på at tilvejebringe de mest miljøvenlige og omkostningseffektive teknologier og foranstaltninger, som gør EU i stand til at opfylde sine forpligtelser i henhold til Kyoto-protokollen og videre frem, samt til at realisere sine energipolitiske målsætninger[15].

Europa er blevet førende inden for en række energiteknologier. Bl.a. er der tale om en pionérrolle inden for moderne teknologi til vedvarende energi, f.eks. bioenergi og vindenergi. EU er også en af lederne globalt, når det gælder el-produktions- og distributionsteknologi og har herudover en stærk forskningskapacitet inden for kulstofopsamling og -udfældning. Disse positioner trues dog stærkt af konkurrenterne (navnlig USA og Japan).

En radikal omstilling af energisystemerne forudsætter nye teknologier, hvis risici er for store, og hvis nytteværdi er for usikker til at private virksomheder kan tilvejebringe hele det nødvendige investeringsbeløb til forskning, udvikling, demonstration og indførelse. Offentlig støtte bør derfor spille en afgørende rolle i forbindelse med mobiliseringen af private investeringer, og den europæiske indsats og ressourcerne bør kombineres på en mere sammenhængende og effektiv måde, så der er mulighed for at tage konkurrencen op mod lande, som hele tiden investerer stort i lignende teknologier. Europæiske teknologifora spiller en afgørende rolle i denne sammenhæng, idet de mobiliserer den nødvendige forskningsindsats på en koordineret måde. Nedenfor beskrives de aktiviteter, der skal bidrage til at nå målet. Der er medtaget en særlig aktivitet vedrørende videngrundlaget for energipolitiske beslutninger, og den kan også anvendes ved nye behov for beslutningsstøtte, der opstår, f.eks. i forbindelse med den europæiske energipolitiks rolle i udviklingen af internationale foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer, svingende energipriser eller svigtende forsyninger.

Aktiviteter

- Brint- og brændselsceller

Integreret indsats med sigte på at tilvejebringe et solidt teknologisk grundlag for konkurrencedygtige EU-industrier inden for brændselsceller og brint, både til stationære og portable anvendelser samt transport. Den europæiske teknologiplatform for brint og brændstofceller fremmer denne aktivitet ved at komme med forslag til en integreret forsknings- og indførelsesstrategi.

- El-produktion med vedvarende energi

Teknologi, som sigter mod at forbedre konversionseffektiviteten generelt, så omkostningerne i forbindelse med el-produktion på grundlag af tilstedeværende vedvarende energikilder tvinges ned, og udvikling og demonstration af teknologier, der er egnede til forskellige regionale forhold.

- Brændstofproduktion ud fra vedvarende energikilder

Integreret konversionsteknologi, som skal bidrage til at tvinge enhedsprisen ned på faste, flydende og gasformige (herunder brint) brændstoffer, der produceres ud fra vedvarende energikilder, med sigte på en omkostningseffektiv produktion og udnyttelse af kulstoffri brændstoffer, herunder navnlig biobrændstoffer til transport.

- Vedvarende energikilder til opvarmning og køling

Teknologi, som øger udnyttelsesgraden og tvinger prisen ned på opvarmning og køling med vedvarende energikilder, og sikring af deres anvendelse under forskellige regionale forhold.

- CO2-opsamlings- og lagringsteknologier til el-produktion uden emissioner

Drastisk nedbringelse af miljøpåvirkningen fra anvendelsen af fossile brændstoffer ved hjælp af højeffektive el-produktionsanlæg med næsten-nul-emission på grundlag af CO2-opsamlings- og lagringsteknologier.

- Rene kulstofteknologier

Væsentlig forbedring af anlægs effektivitet og driftssikkerhed samt færre omkostninger ved hjælp af udvikling og demonstration af rene kulstofkonversionsteknologier.

- Intelligente energinet

Øget effektivitet, sikkerhed og pålidelighed i de europæiske el- og gassystemer og –net, f.eks. ved at omdanne de nuværende el-net til et interaktivt (kunder/operatører) tjenestenet og fjerne hindringer for storstilet anvendelse og effektiv integration af distribuerede og vedvarende energikilder.

- Energieffektivitet og -besparelser

Nye koncepter og teknologier til forbedring af energieffektivitet og –besparelser i bygninger samt service- og industrisektoren. Det omfatter bl.a. integration af strategier og teknologi vedrørende energieffektivitet, anvendelsen af ny teknologi og teknologi til vedvarende energikilder samt styring af energiefterspørgslen.

- Videngrundlag for energipolitiske beslutninger

Udvikling af værktøjer, metoder og modeller til vurdering af de vigtigste økonomiske og sociale spørgsmål i forbindelse med energiteknologi og til tilvejebringelse af kvantificerbare mål og scenarier til mellem- og langsigtede prognoser.

6. Miljø (herunder klimaændringer)

Mål

Bæredygtig forvaltning af miljøet og dets ressourcer baseret på øget viden om samspillet mellem biosfæren, økosystemerne og menneskelige aktiviteter og på udvikling af nye teknologier, værktøjer og tjenester som udgangspunkt for en integreret tilgang til løsning af miljøproblemerne. Hovedvægten vil blive lagt på forudsigelse af ændringer i klimasystemet, det økologiske system og jord- og havsystemet; på værktøjer og teknologier til overvågning, forebyggelse og afbødning af miljøbelastninger og –risici, herunder sundhedsrisici, og til bevaring af det naturlige og menneskeskabte miljø.

Grundlag

Miljøproblemerne overskrider landegrænserne og kræver derfor en samordnet tilgang på paneuropæisk plan og ofte også på globalt plan. Jordens naturressourcer og det menneskeskabte miljø er under stærkt pres fra den voksende befolkning, urbaniseringen, den fortsatte vækst i landbrugs-, transport- og energisektorerne samt klimaændringerne og opvarmningen på lokalt, regionalt og globalt plan. Europa må indgå i et nyt bæredygtigt forhold til miljøet og samtidig forbedre konkurrenceevnen og styrke den europæiske industri. Miljøforskningens betydelige målestok, omfang og kompleksitet gør, at den nødvendige kritiske masse kun kan skabes gennem et EU-dækkende samarbejde. Et sådant samarbejde fremmer fælles planlægning, anvendelse af sammenkoblede og interoperable databaser og udvikling af sammenhængende og omfattende observations- og prognosesystemer.

Der kræves forskning på EU-plan til gennemførelsen af internationale forpligtelser, som f.eks. Kyoto-protokollen, FN-konventionen om den biologiske mangfoldighed, målsætningerne fra verdenstopmødet om bæredygtig udvikling 2002, herunder EU's vandinitiativ, og bidragene til det mellemstatslige panel for klimaændringer (IPCC) og jordobservationsinitiativet. Der kræves også en betydelig forskningsindsats til gennemførelsen af den nuværende og kommende politik på EU-plan, den sjette miljøhandlingsplan og de dertil knyttede temastrategier, handlingsplanerne for miljøteknologi og for miljø og sundhed samt diverse direktiver, f.eks. vandrammedirektivet.

EU må styrke sin stilling på verdensmarkederne for miljøteknologi. Miljøteknologi bidrager til bæredygtig vækst ved at levere miljøeffektive løsninger på miljøproblemer i forskellig målestok og ved at beskytte vores kulturarv. Miljøkrav stimulerer innovationsindsatsen og kan give nye forretningsmuligheder. De europæiske teknologiplatforme for vandforsyning og sanitet og for bæredygtig kemi bekræfter, at der er behov for en indsats på EU-plan, og deres forskningsdagsordener er taget i betragtning ved opstillingen af aktiviteterne nedenfor. Andre fora (f.eks. bygge og anlæg, skovbrug) har en vis berøring med miljøspørgsmål og er derfor også taget i betragtning.

Nedenfor er anført en række aktiviteter[16], hvoraf mange har direkte relevans for opfyldelsen af behov for beslutningsstøtte på politisk plan. Der kan imidlertid ydes supplerende støtte til nyopdukkede behov for beslutningsstøtte, f.eks. i tilknytning til bæredygtighedsvurderinger af EU-politikker; opfølgning af post-Kyoto indsatsen til bekæmpelse af klimaændringerne; og nye miljøpolitikker, f.eks. inden for søfartspolitik, -standarder og -regler.

Aktiviteter

- Klimaændringer, forurening og risici

- Miljøbelastninger og klima: Klimaets og jordsystemets funktionsmåder; tilpasnings- og afbødningsforanstaltninger; luft-, jord- og vandforurening; ændringer i atmosfærens sammensætning og vandkredsløbet; samspillet mellem klimaet, jordoverfladen og havene; virkninger på biodiversiteten og økosystemerne.

- Miljø og sundhed: Samspillet mellem miljøbelastning og sundhed, herunder identifikation af kilder, sammenhæng med det indendørs miljø, virkninger og nye risikofaktorer; metoder til integreret risikovurdering af giftige stoffer, herunder alternativer til dyreforsøg; kvantificering og cost/benefit-analyse af miljøbetingede sundhedsrisici og indikatorer til brug for forebyggelsesstrategier.

- Naturkatastrofer: Bedre forudsigelse og integrerede fare-, sårbarheds- og risikovurderinger af geologisk betingede katastrofer (f.eks. jordskælv, vulkaner og tsunamier) og klimabetingede katastrofer (f.eks. storme og oversvømmelser); udvikle varslingssystemer og forbedre forebyggelses- og afbødningsstrategier.

- Bæredygtig ressourceforvaltning

- Bevaring og bæredygtig forvaltning af naturressourcer og menneskeskabte ressourcer : økosystemer; forvaltning af vandressourcerne; affaldshåndtering og affaldsforebyggelse; beskyttelse og forvaltning af biodiversiteten, jordbundsbeskyttelse, beskyttelse af havbund og kystområder, metoder til bekæmpelse af ørkendannelse og jordforringelse; skovforvaltning; bæredygtig forvaltning og planlægning af bymiljøet, dataforvaltning og informationstjenester; vurdering og fremsyn i tilknytning til naturlige processer.

- Udviklingen i havmiljøet : Menneskelige aktiviteters påvirkning af havmiljøet og dets ressourcer; forurening og eutrofiering i regionale have og kystområder; dybhavsøkosystemer; vurdering af udviklingen i havets biodiversitet, af økosystemprocesser og af havstrømmene; havbundsgeologi.

- Miljøteknologi

- Miljøteknologi til observation, forebyggelse, afbødning, tilpasning, udbedring af miljøskader og genoprettelse af det naturlige og det menneskeskabte miljø : i tilknytning til vand, klima, luft, hav, bymiljøet og det rurale miljø, jordbund, affaldsbehandling og -genanvendelse, renere produktionsprocesser, kemikaliesikkerhed, beskyttelse af kulturarven og af bygningsværker.

- Teknologivurdering, -verifikation og -afprøvning : Metoder og værktøjer til miljørisiko- og livscyklusvurdering af processer, teknologier og produkter; støtte til europæiske teknologiplatforme² for bæredygtig kemi, vandforsyning og sanitet[17]; de videnskabelige og teknologiske aspekter ved et fremtidigt europæisk program for verifikation og afprøvning af miljøteknologi.

- Jordobservation og vurderingsværktøjer

- Jordobservation: Bidrage til udvikling og integrering af observationssystemer til brug for miljø- og bæredygtighedsrelaterede spørgsmål inden for rammerne af GEOSS; interoperabilitet mellem systemerne og optimering af informationerne med henblik på forståelse, modelberegning og forudsigelse af miljøfænomener.

- Prognosticeringsmetoder og vurderingsværktøjer: modellering af forbindelserne mellem økonomi, miljø og samfund, herunder markedsbaserede styringsmidler, eksterne omkostninger, tærskler, og udvikling af videngrundlaget og af metodikker til brug for bæredygtighedsvurdering af vigtige emner, såsom arealanvendelse og havmiljø; sociale og økonomiske spændinger som følge af klimaændringer.

7. Transport (herunder luftfartsteknik)

Mål

At udnytte de teknologiske fremskridt til at udvikle integrerede, grønnere og mere intelligente paneuropæiske transportsystemer til gavn for borgerne og samfundet som helhed, under hensyntagen til miljøet og naturressourcerne; at sikre og videreudvikle den førende rolle, de europæiske virksomheder har opnået på det globale marked.

Grundlag

Transportsektoren står stærkt i Europa – lufttransportsektoren tegner sig for 2,6 % af EU’s BNP (med 3,1 mio. ansatte) og overfladetransportsektoren for 11 % af EU’s BNP (med ca. 16 mio. ansatte). Transporten tegner sig imidlertid også for 25 % af EU’s samlede CO2-emissioner, hvorfor der er påtrængende behov for at gøre systemet grønnere, så transportmønstrene kan blive mere bæredygtige og i bedre overensstemmelse med vækstraterne, som fremstillet i hvidbogen “Den europæiske transportpolitik frem til 2010 - De svære valg”.[18]

EU’s udvidelse (arealet øget med 25 % og befolkningen med 20 %) og økonomiske udvikling betyder nye udfordringer, når det drejer sig om effektiv, omkostningseffektiv og bæredygtig transport af passagerer og gods. Transportsektoren har også direkte berøring med andre vigtige sektorpolitikker, f.eks. handel, konkurrence, beskæftigelse, samhørighed, energi, sikkerhed og det indre marked. En forudsætning for, at vi kan sikre os teknologiske konkurrencefordele på de globale markeder, er at der investeres i FTU inden for EU’s transportindustri[19]. Aktiviteter på europæisk plan vil også sætte skub i omstruktureringen af industrien, herunder integrering af forsyningskædens forskellige led, navnlig SMV’er.

De europæiske teknologiplatformes forskningsdagsordener[20] bekræfter, at der må anlægges et nyt helhedsperspektiv på transportsystemet, som tager samspillet mellem køretøjer, transportnet og anvendelsen af trafikforbindelser i betragtning, og som kun kan udvikles på europæisk plan. FTU-omkostningerne på alle disse områder vokser stærkt, og samarbejde på EU-plan er en absolut forudsætning for, at der kan skabes en “kritisk masse” af forskellige FTU-leverandører, så vi kan løse de vidtrækkende og tværfaglige opgaver på en omkostningseffektiv måde og tage de politiske, teknologiske og samfundsøkonomiske udfordringer op, f.eks. fremtidens “rene og sikre bil”, sammenkoblingsmuligheder og intermodalitet med særligt fokus på jernbanetransporten, overkommelige priser, sikkerhed, kapacitet og miljøkonsekvenser i et udvidet EU. For gennemførelsen af den europæiske politik er det endvidere vigtigt, at der udvikles teknologier til støtte for Galileo-systemet og dets applikationer.

De nedennævnte temaer og aktiviteter har stor betydning for industrien og imødekommer også beslutningstagernes behov på en integreret måde, der både omfatter transportpolitikkens økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter. Herudover ydes der støtte til, at både eksisterende og nye behov for støtte til den politiske beslutningsproces kan imødekommes, f.eks. i tilknytning til udviklingen inden for søfartspolitikken.

Aktiviteter

- Luftfartsteknik og lufttransport

- Grønnere lufttransport: reduktion af emissioner og støjgener, bl.a. ved forskning i motorer og alternative brændstoffer, strukturer og nye flykonstruktioner, lufthavnsdrift og lufttrafikstyring.

- Øget tidseffektivitet: effektivisering af flyveplaner, med særligt fokus på innovative lufttrafikstyringssystemer, i tråd med gennemførelsen af det fælles luftrum, hvor luft-, jord- og rumkomponenterne (herunder trafikstrømme og større flyrækkevidde) integreres.

- Bedre kundetilfredshed og –sikkerhed: forbedring af passagerernes komfort, innovative tjenester under flyvningen og mere effektiv passagerhåndtering; forbedring af samtlige sikkerhedsaspekter ved lufttransport; større udvalg af fly, fra store ( wide body ) til små fly.

- Øget omkostningseffektivitet: mindskelse af omkostningerne ved produktudvikling, fremstilling og drift, med særligt fokus på vedligeholdelsesfrie fly, øget brug af automatisering og simulering.

- Beskyttelse af fly og passagerer: udvidede foranstaltninger til beskyttelse af rejsende, mandskab, fly og lufttransportsystem, f.eks. bedre data og identifikationsmetoder, beskyttelse af flyene mod angreb, selvreparation og forbedret sikkerhedsdesign af fly.

- Banebrydende forskning med sigte på morgendagens lufttransport: løsning af luftfartens langsigtede udfordringer med mere gennemgribende, miljøeffektive og innovative teknologikombinationer, som vil kunne betyde reelle fremskridt inden for lufttransporten.

- Overfladetransport (bane, vej og skib )

- Grønnere overfladetransport : reduktion af miljø- og støjforurening; udvikling af miljørene og effektive motorer, herunder hybrid teknologi og anvendelse af alternative brændstoffer til transport; strategier for udtjente køretøjer og skibe.

- Fremme af trafikoverflytning og aflastning af transportkorridorer: udvikling af innovative, intermodale og interoperable regionale og nationale transportnet, -infrastrukturer og -systemer i Europa; internalisering af omkostningerne; informationsudveksling mellem køretøj/skib og transportinfrastruktur; optimering af infrastrukturkapaciteten.

- Sikring af bæredygtig trafik i byområder: innovative organisationsformer, herunder rene og sikre biler, og miljørene transportmidler, nye kollektive transportformer og rationalisering af individuel transport, kommunikationsinfrastruktur, integreret by- og trafikplanlægning.

- Forbedring af sikkerhed og sikring : forbedring af sikkerhed og sikring, som en integrerende del af transportsystemet, for førere, passagerer, mandskab, cyklister og fodgængere, ved konstruktionen af køretøjer og skibe og inden for transportsystemet som helhed.

- Styrkelse af konkurrenceevnen : forbedring af konstruktions- og projekteringsprocesserne; udvikling af avancerede fremdrifts- og køretøjsteknologier; innovation og omkostningseffektivitet i produktionssystemer og i anlæg af infrastruktur; integrationsfremmende systemstrukturer.

- Støtte til det europæiske globale navigationssatellitsystem (Galileo): nøjagtige systemer for navigation og tidsbestemmelse til brug i en række sektorer; effektiv anvendelse af satellitnavigation og støtte til definitionen af andengenerationsteknologier.

8. Samfundsøkonomi og humaniora

Mål

At nå frem til en dybtgående, fælles forståelse af de komplekse og indbyrdes forbundne samfundsøkonomiske udfordringer, som Europa står over for, herunder vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne, social samhørighed og bæredygtighed, livskvalitet og global indbyrdes afhængighed, navnlig for at skabe et forbedret videngrundlag for politikkerne på de pågældende områder.

Grundlag

Europa har et solidt forskningsgrundlag inden for samfundsøkonomi og humaniora. De mange forskellige fremgangsmåder i EU på det økonomiske, det sociale, det politiske og det kulturelle område danner et særdeles frugtbart grundlag for forskning i disse emner på EU-plan. Der er en betydelig gevinst at hente på europæisk plan gennem forskningssamarbejde om europæiske samfundsøkonomiske spørgsmål inden for de nævnte områder. For det første har de pågældende spørgsmål og udfordringer høj prioritet på EU-plan, og de indgår i EU’s politikker. For det andet udgør sammenlignende forskning mellem flere eller alle EU-lande et særlig effektivt redskab, der desuden giver rig mulighed for at udveksle viden mellem lande og regioner.

For det tredje har forskning på EU-plan særlige fordele i kraft af muligheden for at foretage EU-dækkende dataindsamling og anlægge de mange forskellige perspektiver, der er nødvendige for at forstå komplekse spørgsmål. Endelig vil et ægte europæisk samfundsøkonomisk videngrundlag som udgangspunkt for at takle disse centrale udfordringer i høj grad fremme en fælles forståelse af udfordringerne i hele EU og navnlig blandt EU's borgere.

De aktiviteter, der vil blive støttet, er opført nedenfor og forventes at bidrage væsentligt til en bedre formulering, gennemførelse, virkning og vurdering af politikken på en lang række områder, som f.eks. økonomi, socialpolitik, uddannelse, erhvervspolitik, international handel, forbrugerpolitik, eksterne forbindelser, retlige og indre anliggender og officielle statistikker. Desuden vil der blive mulighed for at undersøge nye samfundsøkonomiske udfordringer, der måtte dukke op, samt udføre forskning i forbindelse med nye eller uforudsete politiske behov for beslutningsstøtte.

Aktiviteter

- Vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne i et vidensamfund: udvikling og integration af forskning i emner, der har betydning for vækst, beskæftigelse og konkurrenceevne, lige fra innovation, uddannelse, herunder livslang læring, og den rolle, videnskabelig og anden viden spiller, til nationale institutionelle sammenhænge.

- Forening af økonomiske, sociale og miljømæssige mål i et europæisk perspektiv: dette vil ske ved at behandle de to centrale og indbyrdes nært forbundne spørgsmål om europæiske samfundsøkonomiske modellers løbende udvikling og økonomisk og social samhørighed i et udvidet EU, samtidig med at der tages hensyn til behovet for at beskytte miljøet.

- Vigtige tendenser i samfundet og deres følgevirkninger: f.eks. demografiske forandringer i form af aldrende befolkninger og migration; livsstil, arbejde, familier, kønspolitiske spørgsmål, sundhed og livskvalitet; kriminalitet; erhvervslivets rolle i samfundet og befolkningsdiversitet, samspillet mellem forskellige kulturer samt spørgsmål om beskyttelse af grundlæggende rettigheder og bekæmpelse af racisme og intolerance.

- Europa i verden: forståelse af, hvordan forbindelserne og de indbyrdes afhængighedsforhold mellem forskellige regioner i verden ændrer sig, og hvilke følger det har for de pågældende regioner, særlig Europa; tiltag for at takle nye trusler og risici uden at underminere menneskerettigheder, frihed og velfærd.

- Borger i den Europæiske Union: set i perspektivet af EU's fremtidige udvikling behandles spørgsmålet om, hvordan man giver borgerne en følelse af, at EU er deres, og at de har demokratisk indflydelse, og får dem til at deltage aktivt i de demokratiske processer; desuden behandles følgende spørgsmål: effektiv og demokratisk samfundsforvaltning, herunder økonomisk samfundsforvaltning; udvikling af en fælles forståelse og respekt for Europas mangfoldighed og fælles træk, for så vidt angår kultur, institutioner, historie, sprog og værdier.

- Samfundsøkonomiske og videnskabelige indikatorer: brugen af sådanne i formulering, gennemførelse og opfølgning af politikker, forbedring af eksisterende indikatorer og udvikling af nye til dette formål og til evaluering af forskningsprogrammer, herunder indikatorer baseret på officielle statistikker.

- Fremtidsstudier vedrørende større videnskabelige, teknologiske og dermed forbundne samfundsøkonomiske spørgsmål, såsom fremtidige demografiske tendenser, globalisering af viden og forskningssystemernes udvikling, såvel som den fremtidige udvikling inden for og på tværs af vigtige forskningsområder og videnskabelige discipliner.

9. Sikkerhed og rummet

Mål

At udvikle teknologi og videngrundlag for at opbygge de nødvendige kompetencer til at sikre borgerne mod trusler fra f.eks. terrorisme og kriminalitet, under overholdelse af de grundlæggende menneskerettigheder, sikring af optimal og samordnet anvendelse af den tilgængelige teknologi til gavn for Europas sikkerhed, og stimulering af et samarbejde mellem udbydere og brugere af sikkerhedsløsninger.

Støtte til et europæisk rumprogram, som fokuserer på applikationer som GMES til gavn for borgerne og for den europæiske rumindustris konkurrenceevne. Dette vil bidrage til udviklingen af en europæisk rumpolitik og fungere som et supplement til indsatsen fra medlemsstaterne og andre vigtige aktører, herunder Den Europæiske Rumorganisation.

9.1 Sikkerhed

Grundlag

Sikkerhed i Europa er en forudsætning for velstand og frihed. EU’s sikkerhedsstrategi ‘Et sikkert Europa i en bedre verden’, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd, drejer sig om behovet for en sammenhængende sikkerhedsstrategi, som både omfatter civil- og forsvarsrelaterede sikkerhedsforanstaltninger.

Sikkerhedsrelateret forskning er en vigtig støttepille for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik samt for virkeliggørelsen af et højt sikkerhedsniveau i et EU med sikkerhed, frihed og retfærdighed[21], som det blev understreget i Haag-programmet. Denne forskning vil også bidrage til udvikling af teknologi og kompetencer, der støtter andre EU-politikker inden for områder som transport, civilbeskyttelse, energi og miljø.

Den nuværende sikkerhedsrelaterede forskning i Europa lider under opsplitningen af indsatsen, manglen på kritisk masse samt manglen på forbindelser og interoperabilitet. Europa er nødt til at forbedre sammenhængen i indsatsen ved at udvikle effektive institutionelle arrangementer og tilskynde de forskellige nationale og internationale aktører til at samarbejde og samordne deres indsats, så man undgår dobbeltarbejde og udnytter eventuelle synergieffekter, hvor det er muligt. Sikkerhedsforskningen på fællesskabsniveau rettes mod aktiviteter, som giver en klar merværdi i forhold til det nationale niveau. Som følge heraf vil sikkerhedsforskningen på fællesskabsniveau styrke den europæiske sikkerhedsindustris konkurrenceevne.

De aktiviteter, der er beskrevet nedenfor, supplerer og integrerer den teknologi- og systemorienterede forskning i sikkerhed, som gennemføres under andre emner. Aktiviteterne bliver opgaveorienterede, idet der udvikles teknologi og kompetencer efter behov til specifikke sikkerhedsopgaver. De er udformet fleksibelt, således at det er muligt at inddrage hidtil ukendte trusler mod sikkerheden og dermed beslægtede politiske behov, som kan opstå, og den europæiske sikkerhedsforskning vil stimulere udveksling og udbredelse af nuværende teknologi i den civile sikkerhedssektor samt opmuntre til udvikling af flerformålsteknologi med størst muligt anvendelsesområde.

Aktiviteter

- Beskyttelse med terrorisme og kriminalitet: tilvejebringelse af teknologiske løsninger på områderne trusselsgenkendelse (f.eks. CBRN), -opdagelse, -forebyggelse, -bestemmelse, -beskyttelse samt –uskadeliggørelse, og begrænsning af virkningerne af terroristiske angreb og kriminalitet.

- Infrastruktur- og forsyningssystemsikkerhed: analyse og beskyttelse af nuværende og fremtidige offentlige og private kritiske/netforbundne infrastrukturer (f.eks. inden for transport, energi, IKT), systemer og tjenester (herunder finansielle og administrative tjenester).

- Grænsesikkerhed: fokusering på teknologi og kompetencer, som øger effektiviteten af alle systemer, værktøjer og processer, der kræves til at forbedre sikkerheden af Europas grænser på landjorden og langs kyster, herunder grænsekontrol- og overvågningsspørgsmål.

- Retablering af sikkerhed i krisesituationer: fokusering på teknologi, som støtter forskellige krisestyringsoperationer (f.eks. civilbeskyttelse, humanitær bistand og redningsindsatser, støtte til FUSP), og på emner som koordinering og kommunikation mellem organisationer samt distribuerede systemer og menneskelige faktorer.

De ovennævnte fire områder støttes af følgende emner, som er af en mere tværgående karakter:

- Sikkerhedssystemers integration og interoperabilitet: fokusering på teknologi, som fremmer interoperabiliteten af systemer, udstyr, tjenester og processer, herunder informationsinfrastrukturer til retshåndhævelse, samt på datas pålidelighed, organisatoriske aspekter, beskyttelse og integritet og på sporbarhed af alle transaktioner og databehandling.

- Sikkerhed og samfund: opgaveorienteret forskning, som fokuserer på samfundsøkonomiske analyser, scenarieudvikling og aktiviteter vedrørende borgernes opfattelse af sikkerhed, etik, beskyttelse af privatlivets fred og samfundsmæssigt fremsyn. Forskningen vil også omfatte teknologi, som sikrer privatlivets fred og frihedsrettigheder bedre, sårbarheder, nye trusler samt styring og vurdering af eventuelle følgevirkninger.

- Koordinering og strukturering af sikkerhedsforskning: koordinering af den europæiske og internationale sikkerhedsforskningsindsats samt udvikling af synergieffekter mellem forskning til civile formål og til sikkerheds- og forsvarsformål, forbedring af retssituationen og en optimal udnyttelse af eksisterende infrastruktur.

9.2 Rummet

Grundlag

På dette område kan EU bidrage til en bedre definition af fælles mål på grundlag af brugerkrav og politiske målsætninger, til koordineringen af aktiviteter, så dobbeltarbejde undgås og interoperabilitet fremmes mest muligt, samt til fastlæggelsen af standarder. Offentlige myndigheder og politiske beslutningstagere repræsenterer vigtige potentielle brugere, og den europæiske industri vil også nyde godt af en veldefineret europæisk rumpolitik, som implementeres ved hjælp af det europæiske rumprogram, delvist understøttet af de foreslåede forsknings- og udviklingsaktiviteter. Der er også behov for en indsats på europæisk plan for at støtte EU’s politiske målsætninger, f.eks. inden for områderne landbrug, fiskeri, miljø, telekommunikation, sikkerhed og transport, samt for at sikre, at Europa respekteres som partner i regionalt og internationalt samarbejde.

I løbet af de seneste 40 år har Europa opbygget enestående teknologiske kompetencer. Ny forskning og teknologi er en forudsætning for at opretholde en konkurrencedygtig industri (herunder fabrikanter, tjenesteudbydere og operatører). Rumfartsapplikationer er til stor nytte for borgerne.

De aktiviteter, som nævnes nedenfor, har følgende formål: udnyttelse af rumaktiver til implementering af applikationer, herunder navnlig GMES (globalt overvågnings- og jordobservationssystem), og af deres bidrag til retshåndhævelsen af EU's politikker samt til rumudforskning, som giver mulighed for internationale samarbejdsprojekter og banebrydende teknologiske gennembrud, og udnyttelse og udforskning af rummet ved hjælp af støtteaktiviteter, som garanterer EU en strategisk rolle. Aktiviteterne suppleres med andre aktiviteter fra rammeprogrammet for innovation og konkurrenceevne samt uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammet. Den samfundsmæssige fordel af de nedennævnte aktiviteter maksimeres, herunder med yderligere beslutningsstøtte til nye politiske behov, der måtte opstå, f.eks.: rumbaserede løsninger til støtte for udviklingslande og anvendelsen af rumobservationsværktøjer og -metoder til at støtte udviklingen i Fællesskabets politikker.

Aktiviteter

- Rumbaserede applikationer i det europæiske samfunds tjeneste

- GMES: udvikling af satellitbaserede overvågningssystemer og –teknikker i forbindelse med miljøforvaltning og sikkerhed samt deres integration i jord- eller skibsbaserede og luftbårne komponenter og støtte til anvendelse og levering af GMES-data og –tjenester.

- Innovative satellitkommunikationstjenester, som er sømløst integreret i de verdensomspændende elektroniske net, til borgere og virksomheder i forskellige applikationssektorer, herunder civilbeskyttelse, e-forvaltning, telemedicin, teleuddanelse og generiske brugere.

- Udvikling af teknologi, som mindsker rumbaserede tjenesters sårbarhed, og som bidrager til overvågningen af rummet.

- Rumudforskning

- Bidrag til internationale rumudforskningsinitiativer.

- FTU til styrkelse af rumfartsgrundlaget

- Teknologi til rumtransport: forskning, som skal fremme den europæiske rumtransportsektors konkurrenceevne.

- Rumvidenskab, herunder liv i rummet.

II IDEER

Mål

Dette program har til formål at øge dynamikken, kreativiteten og kvaliteten i den europæiske frontlinjeforskning. Der vil blive ydet støtte til “forskerinitierede” projekter på alle felter, udført af individuelle forskergrupper i indbyrdes konkurrence på europæisk plan. Projekterne udvælges på grundlag af forslag, som forskere forelægger om emner efter eget valg, og som bedømmes ved peer-review og udelukkende ud fra kriteriet om fremragende kvalitet.

Grundlag

Forskerinitieret frontlinjeforskning er en vigtig drivkraft for velstand og sociale fremskridt, idet denne forskning åbner nye muligheder for videnskabelige og teknologiske fremskridt og medvirker til at frembringe ny viden, der fører til fremtidige anvendelser og markeder.

Trods mange resultater og et højt kvalitetsniveau på en lang række områder udnytter Europa ikke sit forskningspotentiale og sine ressourcer fuldt ud, og der er et akut behov for større kapacitet til at frembringe viden.

Der er brug for en Europa-dækkende konkurrencebaseret finansieringsordning for frontlinjeforskning, der udføres af individuelle forskerhold, som et centralt led i det europæiske forskningsrum, der supplerer andre foranstaltninger på EU-plan og nationalt plan. En sådan ordning vil øge Europas dynamik og tiltrækningskraft for de bedste forskere fra både europæiske lande og tredjelande samt for investeringer fra erhvervslivet.

Aktiviteter

Programmet tager sigte på de mest lovende og produktive forskningsområder og de felter, hvor der er størst potentiale for videnskabelige og teknologiske fremskridt, inden for og på tværs af de forskellige fag, herunder teknik, samfundsvidenskab og humaniora. Aktiviteterne vil blive gennemført uafhængigt de tematiske retningslinjer i de andre dele af rammeprogrammet, og der vil blive lagt være på at inddrage såvel unge forskere og nye forskergrupper som etablerede hold.

EU’s aktiviteter inden for frontlinjeforskning vil blive forvaltet af et europæisk forskningsråd, bestående af et videnskabeligt råd, der støttes af en specifik struktur for gennemførelsen.

Det videnskabelige råd sammensættes af personligt udpegede repræsentanter for det europæiske forskersamfund på højeste plan, som handler uafhængigt af politiske og andre interesser. Medlemmerne vil blive udnævnt af Kommissionen efter en uafhængig udpegningsprocedure. Det videnskabelige råd skal bl.a. overvåge beslutningerne om, hvilken type forskning der skal finansieres, og stå som garant for forskningens kvalitet, set ud fra en videnskabelig synsvinkel. Dets opgaver vil navnlig bestå i at udarbejde det årlige arbejdsprogram, fastlægge rammer for peer-review-processen samt føre tilsyn med og udføre kvalitetskontrol af gennemførelsen af programmet ud fra en videnskabelig synsvinkel.

Den specifikke struktur for gennemførelsen får ansvaret for alle aspekter af iværksættelsen og gennemførelsen af programmet, i overensstemmelse med arbejdsprogrammet. Den skal navnlig gennemføre peer review- og udvælgelsesprocessen efter de principper, som det videnskabelige råd fastlægger, og varetage den økonomiske og videnskabelige forvaltning af støtten.

Gennemførelsen og forvaltningen af programmet vil blive undersøgt og evalueret med jævne mellemrum så resultaterne vurderes og procedurerne tilpasses og forbedres på grundlag af de erfaringer, der er gjort.

Europa-Kommissionen vil stå som garant for det europæiske forskningsråds fulde uafhængighed og integritet.

III MENNESKER

Mål

At styrke det menneskelige potentiale inden for forskning og teknologi i Europa, både kvantitativt og kvalitativt, ved at tilskynde flere til at vælge en forskerkarriere, tilskynde europæiske forskere til at blive i Europa og tiltrække forskere fra hele verden til Europa, således at Europa bliver mere tiltrækkende for topforskere. For at opnå dette vil der blive iværksat et sammenhængende sæt “Marie Curie”-aktiviteter, rettet mod forskere i alle faser af karriereforløbet, fra den grundlæggende forskeruddannelse til livslang læring og karriereudvikling.

Grundlag

Højtuddannede forskere i stort tal er en absolut forudsætning for fremskridt inden for videnskaben og for innovation, men også en vigtig faktor, når det gælder om at tiltrække og fastholde investeringer i forskning fra offentlige og private foretagender. På baggrund af den stigende konkurrence på verdensplan er det afgørende, at der skabes et åbent europæisk arbejdsmarked for forskere, og at forskernes kvalifikationer og karriereveje bliver mere varierede, så vi kan høste de fordele, der er forbundet med at lade forskere og deres viden cirkulere frit, både i Europa og i resten af verden.

Mobilitet, både på tværs af landegrænser og sektorer, herunder fremme af erhvervslivets deltagelse og adgang til forskerkarrierer og akademiske stillinger på europæisk plan, er et centralt led i det europæiske forskningsrum, som er uundværligt for at styrke Europas kapacitet og resultater inden for forskning.

Aktiviteter

- Grundlæggende uddannelse af forskere, der forbedrer deres karriereudsigter, både i den offentlige og den private sektor, bl.a. ved at give dem bredere videnskabelige og generelle kvalifikationer, og som tiltrækker flere unge forskere til en videnskabelig karriere.Dette vil blive gennemført ved hjælp af Marie Curie-netværk med det overordnede formål at afhjælpe opsplitningen af og styrke den grundlæggende forskeruddannelse og forskernes karriereudvikling på europæisk plan. Medlemmerne af de tværnationale netværk skal udnytte deres indbyrdes supplerende kvalifikationer gennem integrerede uddannelsesprogrammer. Der vil blive ydet støtte til rekruttering af nyuddannede forskere, uddannelsesarrangementer, der også er åbne for forskere uden for nettet, og desuden til seniorprofessorater og/eller stillinger i private virksomheder med henblik på videnoverførsel og –overvågning.

- Livslang uddannelse og karriereudvikling for at fremme erfarne forskeres karriereudvikling. For at give forskere mulighed for at erhverve nye eller supplere eksisterende færdigheder og kvalifikationer og for at fremme tværfaglighed og/eller mobilitet på tværs af sektorer vil der blive ydet støtte til forskere med særlige behov for yderligere/supplerende kvalifikationer og færdigheder, til forskere, der vil genoptage forskerkarrieren efter en pause, og til at (re)integrere forskere i en længeresigtet forskerstilling i Europa, herunder i deres hjemland, efter et ophold i et andet land i eller uden for Europa. Denne aktivitet vil blive gennemført ved hjælp af både individuelle stipendier, der tildeles direkte på fællesskabsplan, og samfinansiering af regionale, nationale eller internationale programmer.

- Karriereforløb og partnerskaber på tværs af erhvervslivet og den akademiske verden : Der vil blive ydet støtte til længeresigtede samarbejdsprogrammer mellem organisationer i den akademiske verden og erhvervslivet, navnlig SMV'er, med det formål at udveksle viden gennem forskningspartnerskaber, støttet af erfarne forskeres deltagelse, udstationering af medarbejdere på tværs af sektorer og forskellige arrangementer.

- Den internationale dimension . Kvaliteten af den europæiske forskning skal øges ved at tiltrække dygtige forskere fra lande uden for Europa og fremme samarbejdet med forskere fra lande uden for Europa til gensidig fordel. For at opnå dette vil der blive gjort brug af internationale rejsestipendier (med en indbygget obligatorisk fase i hjemlandet), internationale modtagelsesstipendier og partnerskaber for at støtte udveksling af forskere. Fælles initiativer mellem europæiske organisationer og organisationer fra EU's nabolande og lande, som EU har en videnskabs- og teknologiaftale med, vil også blive støttet. Desuden vil der blive iværksat tiltag for at modvirke risikoen for “hjerneflugt” fra udviklingslande og nye vækstøkonomier samt tiltag for at etablere netværk mellem europæiske forskere, der arbejder i udlandet. Disse foranstaltninger vil blive koordineret med de internationale aktiviteter under programmerne “Samarbejde” og “Kapacitet”.

- Særlige foranstaltninger for at støtte etableringen af et virkeligt europæisk arbejdsmarked for forskere ved at fjerne hindringer for mobilitet og styrke forskernes karriereudsigter i Europa. Endvidere vil der blive ydet støtte til at gøre Marie Curie-aktiviteterne og deres mål bedre kendt blandt offentligheden.

IV KAPACITET

Denne del af rammeprogrammet har til formål at styrke forsknings- og innovationskapaciteten overalt i Europa og sikre, at den udnyttes bedst muligt. Dette opnås ved at:

- anvende og udvikle forskningsinfrastruktur på den bedst mulige måde

- styrke SMV'ers innovative kapacitet og deres evne til at drage fordel af forskning

- støtte udviklingen af regionale forskningsbaserede kompetenceklynger

- frigøre forskningspotentialet i EU's konvergensregioner og fjernområder

- bringe videnskab og samfund tættere på hinanden med henblik på en harmonisk integration af videnskab og teknologi i det europæiske samfund

- gennemføre horisontale foranstaltninger og tiltag til støtte for internationalt samarbejde.

De aktiviteter, der iværksættes under denne del af rammeprogrammet, skal også medvirke til en sammenhængende udvikling af EU’s politikker og supplere koordineringsaktiviteterne under programmet for samarbejde, samt bidrage til de fællesskabspolitikker og -initiativer, der sigter mod at øge sammenhængen mellem og virkningen af medlemsstaternes politikker. Der vil bl.a. blive tale om at:

- styrke og forbedre det europæiske videnskabssystem, herunder videnskabelig rådgivning og ekspertise samt bidrag til “bedre regulering”.

- overvåge og analysere forskningsrelaterede offentlige politikker og erhvervsstrategier.

- koordinere forskningspolitikker, herunder tværnationale samarbejdsinitiativer på nationalt eller regionalt plan omkring spørgsmål af fælles interesse.

FORSKNINGSINFRASTRUKTUR

Mål

At anvende og udvikle den eksisterende forskningsinfrastruktur i Europa på den bedst mulige måde og medvirke til på alle videnskabelige og teknologiske områder at skabe ny forskningsinfrastruktur af europadækkende interesse, som det europæiske forskersamfund behøver for fortsat at kunne føre an i forskningen og hjælpe erhvervslivet til at styrke dets videngrundlag og teknologiske knowhow.

Grundlag

Forskningsinfrastruktur spiller en stigende rolle i udvikling og udnyttelse af viden. Mange former for infrastruktur er uundværlige for forskningen, f.eks. strålingskilder, databanker for genomik og for samfundsvidenskab, observatorier for miljøforskning, billeddannelsessystemer og sterile rum til undersøgelse og udvikling af nye materialer og nanoelektronik. De er kostbare, og der kræves ekspertviden inden for mange forskellige områder for at udvikle dem. Derfor bør de kunne udnyttes af et stort antal forskere og private virksomheder på europæisk plan.

Hvis der lægges en europæisk strategi for forskningsinfrastruktur, herunder edb- og kommunikationsbaseret e -infrastruktur, og gennemføres aktiviteter på dette felt på EU-plan, kan det i høj grad medvirke til at styrke det europæiske forskningspotentiale og udnyttelsen heraf.

EU kan og bør fungere som igangsætter og løftestang ved at bidrage til at sikre en bredere og mere effektiv adgang til og brug af eksisterende infrastruktur i de forskellige medlemsstater, ved at stimulere udv