20. 3. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 70/1 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets beslutning om vedtagelse af et særprogram for forskning og teknologisk 
udvikling på området bioteknologi—(1990-1994) Biotechnology research for innovation, 
development and growth in Europe (BRIDGE) 
KOM(88) 806 endelig udg. — SYN 182 
(Forelagt af Kommissionen den 5. januar 1989) 
(89/C 70/01) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 130Q, 
stk. 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
i samarbejde med Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
ifølge Traktatens artikel 130K iværksættes rammepro­
grammet ved hjælp af særprogrammer, der udarbejdes i 
forbindelse med hver enkelt foranstaltning; 
Rådet vedtog ved afgørelse 87/516/Euratom/EØF (!) et 
rammeprogram for Fællesskabets forskning og teknologis­
ke udvikling (1987-1991), som bl.a. omfatter aktioner til 
sikring af udnyttelse og optimal anvendelse af de biologiske 
ressourcer; 
ifølge rammeprogrammets kriterier for udvælgelse af 
fællesskabsaktioner skal disse bl.a. bidrage til at styrke den 
økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet, 
samtidig med at kravet til videnskabelig og teknisk kvalitet 
opfyldes; 
de i rammeprogrammet fastsatte aktiviteter omfatter 
navnlig: 
— etablering af F&U-net, som kan give de nationale 
bestræbelser et transnationalt islæt og lette teknologio­
verførslen til industrien og landbruget inden for 
infrastrukturer, grundlæggende bioteknologi og risi­
koanalyse, 
(!) EFT nr. L 302 af 24. 10. 1987, s. 1. — løbende evaluering af den strategiske betydning af nye 
udviklingstendenser inden for bioteknologi og fremme 
af den nødvendige kohærens mellem de forskellige 
områder af Fællesskabets politik, der vedrører biotek­
nologi ; 
det flerårige forsknings- og uddannelsesprogram for Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab på området biomole­
kylær teknik (2) og det igangværende handlingsprogram 
for forskning vedrørende bioteknologi (1985-1989) (3) (4) 
har klart vist nytten af fællesskabsaktioner inden for 
bioteknologi og behovet for, at disse aktioner udbygges; 
det er ønskeligt, at europæiske tredjelande deltager helt 
eller delvis i projekterne under dette program; 
det er ønskeligt, at små og mellemstore virksomheder i 
videst muligt omfang deltager i programmet for biotekno­
logisk forskning og udvikling; gennemførelsen af forsk­
nings- og uddannelsesprogrammer inden for rammerne af 
COST er et væsentligt supplement til F&cU-projekter på 
bioteknologiområdet; 
Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (Crest) 
er blevet hørt — 
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
Et særprogram for forskning og teknologisk udvikling for 
Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på området 
bioteknologi, som beskrevet i bilaget, vedtages for en 
periode på fem år at regne fra den 1. januar 1990. 
(2) EFT nr. L 375 af 20. 12. 1981, s. 1. 
(3) EFT nr. L 83 af 23. 3. 1985, s. 1. 
(4) EFT nr. L 206 af 30. 7. 1988, s. 38. 
Nr. C 70/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 3. 89 
Artikel 2 Artikel 6 
Det beløb, der skønnes nødvendigt til gennemførelsen af 
programmet, andrager 100 millioner ECU, herunder 
udgifter til et personale på tredive ansatte. 
Artikel 3 
De nærmere bestemmelser for programmets gennemførelse 
og satsen for Fællesskabets finansielle bidrag er anført i 
bilaget. 
I de kontrakter, der indgås af Kommissionen, angives 
parternes rettigheder og forpligtelser, herunder regler for 
formidling, beskyttelse og udnyttelse af forsknings­
resultaterne. 
Artikel 4 
I løbet af programmets tredje år tager Kommissionen det 
op til fornyet behandling og sender Rådet og Europa-
Parlamentet en rapport om resultaterne heraf, om 
fornødent ledsaget af forslag til ændring eller forlængelse af 
programmet. 
Kommissionen foretager en evaluering af de opnåede 
resultater. Den forelægger Rådet og Europa-Parlamentet 
en rapport herom. 
De ovennævnte rapporter udarbejdes under hensyntagen til 
de målsætninger, der er opstillet i bilaget, og i overensstem­
melse med artikel 2, stk. 2, i afgørelse 87/516/Euratom/ 
EØF. 
Artikel. 5 
Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af pro­
grammet. 
Kommissionen bistås af et udvalg af rådgivende karakter, 
der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som 
har Kommissionens repræsentant som formand. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et 
udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget 
afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som 
formanden kan fastsætte under hensyntagen til de 
pågældende spørgsmåls hastende karakter, i givet fald ved 
afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver 
medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning 
indføres i mødeprotokollen. 
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets 
udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har 
taget hensyn til dets udtalelse. 
Artikel 7 
I henhold til EF-Traktatens artikel 130N er Kommissionen 
bemyndiget til at forhandle aftaler med internationale 
organisationer, med tredjelande, der deltager i Det 
Europæiske Samarbejde om Videnskabelig og Teknisk 
Forskning (COST), og med europæiske lande, som har 
indgået rammeaftaler om teknisk videnskabeligt samar­
bejde med Fællesskabet, med henblik på helt eller delvis at 
knytte dem til programmet. 
Er der indgået rammeaftaler om teknisk-videnskabeligt 
samarbejde mellem europæiske tredjelande og De Euro­
pæiske Fællesskaber, kan organisationer og virksomheder 
med hjemsted i disse lande deltage i et projekt med 
omkostningsdeling, der gennemføres i samordnings-
aktiviteter som led i programmet. 
Artikel 8 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
TEKNISK BILAG 
AKTION I: FORSKNING OG UDDANNELSE 
INDHOLD 
Informationsinfrastrukturer 
1.1. Kultursamlinger 
Udvikling af et kommunikationssystem for let og hurtig adgang til de vigtige åbne kultursamlinger i 
Fællesskabet; dette skal opnås på grundlag af støtte til: 
— et promoveringscenter for kultursamlinger, specielt beregnet til at yde europæiske brugere 
information om ekspertise og tjenester, som er til rådighed i forskellige europæiske kultursamlinger 
(distribuering af kataloger, patentlovgivning, trykt og visuelt materiale osv.), 
20. 3. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 70/3 
— en centraliseret europæisk databank, primært for mikroorganisme og senere udvidet til andre 
biotiske materialer (dyre- og planteceller, virus, plasmider osv.). Den første fase henimod dette mål 
skal omfatte harmonisering af formater og data i Det Europæiske Fællesskabs vigtigste åbne kultur­
samlinger. 
1.2. Behandling og analyse af bio(tekno)logiske data 
— Anvendelse af informationsteknologi (specialiseret programmel og udstyr) til gennemførelse af 
aktiviteterne inden for proteinteknik og gensekvensering (jf. tillige 2.1 og 2.3 nedenfor), 
— Ajourføring og udformning af videnbaser til lagring og klassificering af bio(tekno)logiske data 
såsom sekvenser, genkort, protein- og biopolymer-strukturer, risikovurderingsdata, 
— Udnyttelse af foreliggende eller nyligt udviklet informationsteknologi med henblik på hurtig adgang 
til europæiske videnbaser og lukkede sekvenseringsnet via et elektronisk net, der omfatter 
elektronisk input, on-line-kataloger, elektronisk ordreafgivelse osv. 
2. Færdighedsskabende teknologier 
2.1. Proteindesign/molekylær modellering 
— Tværfaglige fremgangsmåder, omfattende gensplejsning og avancerede strukturelle metoder, med 
sigte på at forbedre egenskaberne (f.eks. stabilitet, optimal pH-værdi, substratspecificitet osv.) ved 
industrielt relevante proteiner og komplekser heraf (herunder glycoproteiner), 
— Udvikling af metoder til forståelse og forudsigelse af proteiners struktur/funktion-relationer, f.eks. i 
forbindelse med foldning, stabilitet, krystallisering, herunder teoretiske metoder til simulering af 
disse egenskaber og deres samspil med andre beslægtede molekyler. 
2.2. Biotransformation 
— Udvikling af biologiske reaktioner på grundlag af nye cellestammer eller nye enzymer til syntese af 
vigtige mellemstoffer, der behøves til fremstilling af højt forædlede stoffer (navnlig bio-omdannelse 
af landbrugets overskudsprodukter) og til omdannelse af forurenende stoffer til uskadelige 
forbindelser, og 
— Forskning til løsning af problemet med genetisk og fysiologisk stabilitet for så vidt angår frie eller 
immobiliserede genetisk ændrede mikrober eller celler under biotransformationsbetingelser, og 
— Forskning til løsning af problemet med enzymaktivitet i ekstreme miljøer (organiske opløsnings­
midler, pH-værdier, temperaturer, immobilisering), og 
— Udvikling af metoder til isolering og oprensning af biotransformationsprodukter (forudgående og 
efterfølgende behandling), og 
— Udvikling af specielle EDB-programmer og matematiske modeller til kontrol og analyse af 
bioteknologiske processer. 
2.3. Gen-kortlcegning, genom-sekvensering, nye kloningsmetoder 
— Sekvensering af gær-genomet (Saccharomyces cerevisiae) eller dele heraf og af Bacillus subtilis, og 
— Udvikling af molekylærgenetiske teknikker til identificering af nye nyttige plantegener med 
anvendelse af Arabidopsis-genomet som basis; beskrivelse af de identificerede gener, og 
— Udvikling af avancerede sekvenseringsmetoder og -udstyr (se 1.2) og integrering af disse procedurer 
og teknologier i sekvenseringsprojekterne. 
3. Cellebiologi 
3.1. Fysiologi og molekylcergenetik i forbindelse med industrielle mikroorganismer 
— Genetisk stabilitet og genekspression, post-translationelle processer, genetisk og metabolisk 
regulering af overproduktion, transport og udskillelse. Disse undersøgelser, der i hvert enkelt 
tilfælde skal tilpasses den nuværende viden på området, skal koncentreres om en række industrielt 
Nr. C 70/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 3. 89 
interessante mikroorganismer såsom mælkesyrebakterier, Streptomyces, Bacillus, Clostridium, 
Corynebacterium, Extremophiles, Pseudomonas, gær og trådsvampe. 
3.2. Grundlæggende biologi for så vidt angår planter og associerede organismer 
— De centrale processer ved kønnet formering: mekanismerne for blomsterdannelse og udvikling; 
kønscellernes differentiering; molekylegrundlaget for gamet-genkendelses- og selektionssystemer, 
og 
— Grundtrækkene i plantecelle-regenerering: genetik og molekylær biologi i somatisk og zygotisk 
kimudvikling; modtagelse og overførsel af vækstfremmende signaler, og 
— Molekylære grænseflader i planter og associerede organismer: det molekylære grundlag for 
værtsspektrum og virulens; beskrivelse af planters forsvarsreaktioner; udvikling af genteknikker til 
patogene svampe eller mycorrhizae; regulering, ud fra plante/mikrobe-signaler, af mikrobe/plante­
genernes ekspression; strukturel og funktionel identifikation af gener, der er involveret i N2-
fikserende symbiose, og 
— Afgrøders fysiologiske forhold: lagerprocesser; stress, fysiologi, effektiviteten af kvælstof­
udnyttelse. 
3.3. Bioteknologi i forbindelse med dyreceller 
— Dyrecelle-teknik og kultur-teknologi, der fører til ny eller forbedret produktion af vigtige stoffer til 
industrielle eller zootekniske formål, og 
— Husdyr: genom-analyse, kortlægning og sekvensering af vigtige gener; metoder til gen-overførsel; 
gen-ekspression og -regulering, og 
— Husdyr: forbedret immunitet på grundlag af gensplejsede vacciner af anden generation. 
4. Pre-Normativ forskning 
Pre-Normativ forskning inden for bioteknologi spiller en rolle i begge ender af kæden forskning­
udvikling-udnyttelse. 
4.1. Sikkerhedsvurdering i forbindelse med udledning af gensplejsede organismer 
— Overvågnings- og kontrolteknikker: prøvetagning og sonder for gensplejsede organismer og 
indsatte DNA-segmenter; metoder og instrumenter til højtopløsendé automatisk mikro-
bestemmelse og oprettelse af passende databaser; oprettelse af en bank for specifikke sonder og 
kemiske kendetegn for en lang række specifikke mikro-organismer; udryddelsesmetoder, og 
— Vurderingsteknikker: biologisk indeslutning; genetisk stabilitet og genoverførsel; udvikling af 
mikro-kosmer og simuleringsmetoder til virkningsanalyser, og 
— Erhvervelse af grundlæggende viden om gen-adfærd (horisontal overførsel mellem arter, omflytning 
af indsatte gener i værtsorganismen) og om udledte organismers, navnlig jordbakteriers, overlevelse 
og tilpasning, herunder ændring af værtsspektrum og vævsspektrum for gensplejsede virus, og 
— Nye organismer: biologisk indesluttede organismer; selvmordsvektorer eller konstruerede 
organismer, som ikke kan udvikle sig uden for værtsorganismen; gensplejsede organismer, der kan 
destrueres i miljøet med kendte og specifikke metoder. 
4.2. In vitro-vurdering af molekylærs toksicitet og farmakologiske aktivitet 
— Udvikling af celle- og multicelle-systemer til erstatning for in viuo-væv og -organer, og 
— Forskning til løsning af problemer med humane cellekulturers præparering, opbevaring og vækst, og 
— Udvikling af cellestammer, hvori de funktionelle egenskaber bevares bedre. 
GENNEMFØRELSE 
Uddannelsesaktioner, der skal gennemføres på grundlag af uddannelseskontrakter og kurser inden for et 
hvilket som helst af de ovenfor anførte emner. Udgifterne ved disse aktioner vil blive afholdt af 
Fællesskabet. 
20. 3. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 70/5 
Forskningsaktioner, der skal gennemføres på grundlag af forskningskontrakter med omkostningsdeling 
inden for hvert af de ovenfor omtalte emner. Fællesskabets finansielle bidrag vil normalt ikke overskride 
50 % af de samlede støtteberettigede projektomkostninger. For universiteter og andre højere 
læreanstalter vil Fællesskabets finansielle bidrag normalt dække 100 % af marginal-omkostningerne. 
Der er planlagt to typer tværnationale forskningsprojekter: 
— Net-projekter, der tager sigte på, at forskningsindsatsen på områder, hvor de vigtigste flaskehalse 
skyldes huller i den grundlæggende viden, integreres i egnede EF-strukturer (europæiske laboratorier 
uden vægge). Fællesskabets bidrag til sådanne projekter vil højst være 400 000 ECU/år pr. projekt. 
— Mål-projekter, der, på grundlag af en betydelig investering af fagkundskaber og ressourcer, tager 
sigte på at fjerne vigtige flaskehalse, som skyldes strukturelle eller skala-relaterede forhold. 
Fællesskabets bidrag til sådanne projekter vil ligge på mellem 1 og 3 millioner ECU/år pr. projekt. 
Cost-aktiviteter (kategori II) med tilknytning til Aktion I 
INDHOLD 
— Primær marin biomasse 
— In fj'£ro-kulturer til oprensning og formering af planter 
— Metoder til tidlig påvisning og bestemmelse af plantesygdomme 
— Vesikulær-arbuskulær (VA) mykorrhiza 
— Udvikling af vacciner mod coccidiosis. 
GENNEMFØRELSE 
Gennemførelsen skal foretages gennem organisering af møder, høring af eksperter, publikationer, 
udveksling af forskere mellem laboratorier, samordningskontrakter. 
AKTION II: SAMORDNING 
INDHOLD 
Følgende opgaver vil blive gennemført i forbindelse med de relevante kommissions-tjenester og 
medlemslandene: 
— overvågning af udviklingen inden for bioteknologi, især inden for området forskning og udvikling, 
vurdering af disses følgevirkninger og videregivning af information til tjenestegrene i 
Kommissionen, der har relaterede ansvarsområder, 
— at identificere måder, hvorpå betingelserne for den bioteknologiske udvikling i Fællesskabet kan 
forbedres yderligere, samt at finde frem til måder, hvorpå effektiviteten og sammenhænget i 
medlemsstaterne og Fællesskabernes bioteknologi-programmer og relaterede politikker kan 
forbedres; dette inkluderer også politikker, som involverer international samarbejde, 
— formidling af viden og oplysning af offentligheden om bioteknologi og biologisk forskning og de 
eventuelle risici forbundet hermed, 
— at identificere behovet for og fremme større aktivitet inden for sektoren: små bioteknologiske 
virksomheder i Fællesskabet. 
GENNEMFØRELSE 
Videreførelse af et ad hoc-system (der startede under BAP) for samarbejde mellem grupper og enkelt­
personer med interesse og viden inden for biologi og bioteknologi, således at der kan skabes uformelle og 
fleksible net, som er tilpasset de specifikke problemer, der er til behandling; disse net skal give 
programmet et aktivt input, de skal fremme samordning via udveksling af information mellem 
partnerne, og de skal bidrage til en bredere formidling af den indhentede viden. 
Hovedsageligt arbejde i Kommissionen selv, oprettelse og drift af en informationsbase samt 
tjenesterejser; der vil dog om nødvendigt også blive tale om bestilling af undersøgelsesrapporter, 
afholdelse af workshops og møder, støtte til udarbejdelse af rapporter og formidling af information.