16. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 174/1 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets beslutning om et særprogram for forskning og teknologisk udvikling inden 
for informationsteknologi (1990-1994) 
KOM(90) 153 endelig udg. — SYN 258 
(Forelagt af Kommissionen den 3, maj 1990) 
(90/C 174/01) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig arti­
kel 130 Q, stk. 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
i samarbejde med Europa-Parlementet, 
under henvisning til udtalelse fra det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Rådet har ved sin afgørelse 90/221/Euratom, EØF(*) 
vedtaget det tredje rammeprogram for Fællesskabets 
indsats inden for forskning og teknologisk udvikling 
(1990-1994), som bl.a. fastsætter, hvilke foranstaltnin­
ger der skal gennemføres inden for informationstekno­
logi; nærværende beslutning skal træffes i lyset af den 
i præamblem til ovennævnte afgørelse anførte begrun­
delse; 
Ifølge Traktatens artikel 130 K iværksættes rammepro­
grammet ved hjælp af særprogrammer, der udarbejdes 
i forbindelse med hver enkelt foranstaltning; 
der bør foretages et skøn over de nødvendige EF-midler 
til gennemførelse af dette særprogram; det endelige 
beløb vedtages af Budgetmyndigheden i overensstem­
melse med de finansielle overslag for 1988 til 1992, 
der er vedlagt den interinstitutionelle aftale af 28. juni 
1988 (2), og i overensstemmelse med eventuelle finansiel­
le overslag for 1993 og 1994; I henhold til artikel 4 og bilag I i afgørelse 90/221/ 
Euratom, EØF omfatter det anslåede beløb til hele 
rammeprogrammet 57 mio. ECU til centraliseret for­
midling og udnyttelse af resultaterne; disse midler skal 
fordeles på de forskellige aktioner i forhold til de dertil 
afsatte beløb; som følge af dette særprograms størrelse 
i forhold til aktionen inden for informations- og kom­
munikationsteknologi bør det anslåede beløb for de 
til dette program nødvendige midler nedsættes med 
13,52 mio. ECU, der afsættes til nævnte centraliserede 
aktion under overholdelse af Traktatens artikel 130 P, 
stk. 2, andet punktum; 
Kommissionen bør stå for gennemførelsen af dette pro­
gram; for at lette Kommissionen gennemførelsen af sine 
opgaver er medlemsstaterne, i henhold til Traktatens 
artikel 5, forpligtede til at yde al den bistand, der er 
nødvendig for gennemførelsen, bl.a. inden for rammer­
ne af et udvalg; 
dette program bør hovedsagelig gennemføres på grund­
lag af udvalgte forsknings- og udviklingsprojekter, 
hvori Fællesskabet deltager; Kommissionen anvender 
den sædvanlige ordning med indkaldelser af projektfor­
slag, der offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende; der bør ligeledes anvendes en særlig procedu­
re, der tilsigter at bevare en vis fleksibilitet, som på 
baggrund af udviklingen og de stadig hurtigere teknolo­
giske fremskridt tillader Kommissionenen at tage hen­
syn til spontane forslag, forudsat at de er i overensstem­
melse med programmets mål; 
0) EFT nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 28. 
(2) EFT nr. L 185 af 1.5. 7. 1988, s. 33. ved udvælgelsen af projekter, der skal gennemføres 
under programmet, bør der lægges særlig vægt på prin-
Nr. C 174/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 7. 90 
cippet om økonomisk og social samhørighed i Fælles­
skabet, projekternes tværnationale karakter og støtte 
til små og mellemstore virksomheder; 
kun i lyset af erfaringerne med gennemførelsen af dette 
program vil Kommissionen kunne foreslå og Rådet 
beslutte at supplere programmet med de i Traktatens 
artikel 130 L, 130 M og 130 O omhandlede midler, så­
fremt de bidrager til virkeliggørelsen af programmets 
målsætninger i overensstemmelse med den mulighed, 
der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, i afgørelse 90/221/ 
Euratom, EØF; 
de foranstaltninger, Fællesskabet gennemfører for at 
styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for 
den europæiske industri og for at fremme udviklingen 
af dens konkurrenceevne, omfatter i henhold til Trakta­
tens artikel 130 G fremme af FTU-samarbejdet med 
tredjelande og internationale organisationer; denne 
form for samarbejde kan vise sig at være særlig frugtbar 
for gennemførelsen af dette program; 
informationsteknologien trænger igennem på alle er­
hvervs- og samfundsområder, den forøger i afgørende 
grad industriens og servicefagenes konkurrenceevne og 
letter arbejdsvilkår og mange af privatlivets gøremål; 
informationsteknologien nødvendiggør en stor F & U-
indsats, hvilket kræver tværnationalt samarbejde; mi­
kroelektronik informationsbehandlingssystemer og 
-programmel, erhvervsmæssige og private edb-syste-
mer, datamatintegreret produktion og relateret grund­
forskning er nævnt som prioriterede områder i oven­
nævnte afgørelse 90/221/Euratom, EØF; 
Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning 
(CREST) er blevet hørt — 
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
Det Europæiske Økonomiske Fællesskab vedtager et 
særprogram for forskning og teknologisk udvikling 
inden for informationsteknologi, jf. bilag I, for et tids­
rum på fem år regnet fra den 1. januar 1990. 
Artikel 2 
1. Det anslås, at der til gennemførelse af den aktion, 
der omhandles i denne beslutning, er behov for 1 352 
mio. ECU over EF-budgettet. Herfra trækkes 13,52 mio. 
ECU til centraliserede aktiviteter vedrørende formidling 
og udnyttelse af resultaterne. Det resterende beløb på 
1338,48 mio. ECU omfatter udgifterne til personale, om højst kan andrage 4%. Den omtrentlige fordeling 
af midlerne er anført i bilag II. 
2. Træffer Rådet en afgørelse i henhold til arti­
kel 1, stk. 4, i afgørelse 90/221/Euratom, EØF, tilpasses 
nærværende beslutning under hensyn til den trufne 
afgørelse. 
3. Budgetmyndigheden afgør, hvor store bevillinger 
der kan rådes over i de enkelte regnskabsår. 
Artikel 3 
De nærmere bestemmelser for programmets gennemfø­
relse er anført i bilag III. 
Artikel 4 
Satsen for Fællesskabets økonomiske deltagelse fastsæt­
tes i overensstemmelse med bilag IV til afgørelse 
90/221/Euratom, EØF. 
Artikel 5 
1. 11992 tager Kommissionen programmet op til for­
nyet vurdering og meddeler Rådet og Europa-Parlamen­
tet resultaterne heraf i en rapport, der i givet fald 
ledsages af ændringsforslag. 
2. Ved programmets udløb foretager Kommissionen 
en evaluering af de opnåede resultater. Den sender 
Rådet og Europa-Parlamentet en rapport herom. 
3. Ved udarbejdelsen af rapporterne tages der hensyn 
til de målsætninger, der er opstillet i bilag I til denne 
"beslutning, og til bestemmelserne i artikel 2, stk. 4, i 
afgørelse 90/221/Euratom, EØF. 
Artikel 6 
1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af 
programmet. Den bistås af et udvalg, der består af 
repræsentanter for medlemsstaterne, i det følgende be­
nævnt »udvalget«, og som har Kommissionens repræ­
sentant som formand. 
2. I de kontrakter, Kommissionen indgår, angives par­
ternes rettigheder og forpligtelser, herunder regler for 
formidling, beskyttelse og udnyttelse af forskningsresul­
taterne, i overensstemmelse med de i medfør af Trakta­
tens artikel 130 K, stk. 2, vedtagne bestemmelser. 
3. For hvert år opstilles et arbejdsprogram* som i givet 
fald ajourføres, med angivelse af målene og den type 
projekter, der skal gennemføres, samt de økonomiske 
bestemmelser, der skal vedtages i denne forbindelse. 
Kommissionen udarbejder indkaldelser af projektfor­
slag eller udbud på grundlag af de årlige arbejdspro­
grammer. 
16. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 174/3 
Artikel 7 
1. I de i artikel 8, stk. 1, omhandlede tilfælde forelæg­
ger Kommissionens repræsentant udvalget et udkast til 
de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver 
en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som 
formanden kan fastsætte under hensyntagen til det på­
gældende spørgsmåls hastende karakter. Den udtaler 
sig med det flertal, som er fastsat i Traktatens artikel 
148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet 
skal træffe på forslag af Kommissionen. Under af­
stemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives 
af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der 
er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i 
afstemningen. 
2. Kommissionen vedtager de påtænkte foran­
staltninger, når de er i overensstemmelse med udvalgets 
udtalelse. 
3. Er de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstem­
melse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet 
nogen udtalelse, forelægger Kommissionen straks Rådet 
et forslag til de foranstaltninger, der skal træffes. Rådet 
træffer afgørelse med kvalificeret flertal. 
4. Har Rådet efter udløbet af en måned fra forslagets 
forelæggelse for Rådet ikke truffet nogen afgørelse, 
vedtages de foreslåede foranstaltninger af Kommis­
sionen. 
Artikel 8 
1. Den i artikel 7 fastsatte procedure anvendes i for­
bindelse med: 
— opstilling og ajourføring af de i artikel 6, stk. 3, 
omhandlede arbejdsplaner 
— vurderingen af de i bilag III, punkt 2, omhandlede 
projekter samt af beløbet for Fællesskabets anslåede 
bidrag til disse projekter, når de henhører under 
den i bilag III, punkt 4, omhandlede generelle proce­
dure, og når beløbet overskrider 5 mio. ECU 
— vurderingen af alle projekter, der henhører under 
den i bilag III, punkt 4, omhandlede særlige proce­
dure, samt af Fællesskabets anslåede bidrag til disse 
projekter 
— de foranstaltninger, der skal træffes for at evaluere 
programmet. 2. Kommissionen kan høre udvalget om alle spørgs­
mål, der falder ind under programmets anvendelsesom­
råde. 
3. Kommissionen underretter udvalget om: 
— udviklingen i programmet 
— udkast til indkaldelser af forslag efter artikel 6, 
stk. 3 
— de i bilag III, punkt 2, omhandlede projekter, som 
henhører under den generelle procedure, og hvortil 
Fællesskabets bidrag ikke overskrider 5 mio. ECU, 
samt om resultaterne af evalueringen af disse pro­
jekter 
— de i bilag III, punkt 2, omhandlede ledsageforan­
staltninger 
— de i bilag III, punkt 2, omhandlede samordnede 
aktioner. 
Artikel 9 
I forbindelse med gennemførelsen af dette program 
kan der ligeledes om fornødent træffes afgørelse om 
supplerende programmer i medfør af Traktatens artikel 
130 L, om deltagelse i medfør af artikel 130 M og om 
fællessforetagender eller enhver anden struktur i medfør 
af artikel 130 O. 
Artikel 10 
Hvis samarbejdet med tredjelande og internationale 
organisationer om målene for dette program indebærer 
juridiske forpligtelser mellem Fællesskabet og de berør­
te tredjeparter, er Kommissionen, i overensstemmelse 
med Traktatens artikel 130 N, bemyndiget til at for­
handle de internationale aftaler, hvori de nærmere be­
stemmelser for samarbejdet fastlægges. 
Indgåelse af sådanne aftaler vedtages efter fremgangs­
måden i Traktatens artikel 130 Q, stk. 2. 
Artikel 11 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
Nr. C 174/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 7. 90 
BILAG 1 
Videnskabelige og tekniske mål 
Dette særprogram bygger på retningslinjerne i det tredje rammeprogram, dettes videnskabelige og tekniske 
målsætninger, samt de overvejelser, der ligger til grund for rammeprogrammet. 
Særprogrammet bygger specifikt på afsnit HA i bilag II til rammeprogrammet. 
Nedenfor følger en nærmere gennemgang af særprogrammets indhold beskrevet på baggrund af ovennævnte 
elementer. 
Programmet udgør en ny fase i det europæiske strategiske program for forskning og udvikling vedrørende 
informationsteknologi (ESPRIT-programmet), der tager sigte på ny teknologi. 
Programmet omfatter fem områder: 
område 1: mikroelektronik 
områder 2: informationsbehandlingssystemer og -programmel 
områder 3: avancerede systemer til erhvervsmæssig og privat brug; periferiudstyr 
områder 4: datamatintegreret produktion of teknik 
områder 5: grundforskning. 
Ledsageforanstaltningerne består i teknologioverførsel og uddannelse inden for hvert af områderne. Herunder 
hører særlige aktioner, der tager sigte på at give mindre centralt beliggende organisationer bedre muligheder 
for at deltage i Fællesskabets F & U på det informationsteknologiske område og for at udnytte resultaterne. 
Aktionerne omfatter også indsamling af information både inden for selve programmet og fra IT-kredse 
generelt, samt foranstaltninger, der tager sigte på at udbrede kendskabet til de nye muligheder og resultater 
og at skabe større synergi, både mellem deltagerne indbyrdes og i IT-kredse. Ydermere omfatter foranstaltnin­
gerne informationsudvekslingssystemer for programdeltagerne (IES) og deltagelse i EUREKA-projektets 
samarbejde om OSI-netsammenkobling i Europa (COSINE). Nærmere detaljer om projekterne vil blive stillet 
til rådighed i samarbejde med Fællesskabets F & U-informationsservice (CORDIS). 
Område 1: Mikroelektronik 
Vægten vil blive lagt på applikationsspecifikke integrerede kredsløb (Application Specific Integrated Circuits 
— ASICs), herunder især multifunktionskredsløb, højhastighedskredsløb, optoelektroniske kredsløb, avance­
rede effektkredsløb (smart power), nyt udstyr, ny produktionsteknologi og nye materialer til integrerede 
kredsløb, samt — i tilknytning til de øvrige EF-initiativer, såsom JESSI (Joint European Submicron Silicon 
project) — avanceret teknologi inden for submikron silicium. Der skal gennemføres arbejde inden for de 
vigtigste dele af konstruktion, produktion, afprøvning og anvendelse af avancerede halvlederprodukter. 
Arbejdet vil blive tilrettelagt således, at brugere og producenter bringes sammen med henblik på at opnå det 
bredest mulige samspil til gavn for alle. Arbejdet kommer til at omfatte alle de forskellige teknologier, der er 
nødvendige for at producere nye generation af integrerede kredsløb (IC) på grundlag af det arbejde, der 
udføres som led i ESPRIT-programmet inden for procesteknologi, CAD og datamatstøttet afprøvning 
(Computer Assisted Testing), og på grundlag af de nye emner, der skal tages op. 
Et vigtigt nyt felt er produktionsvidenskab og -teknologi. Arbejdet herindenfor tager sigte på alle de aspekter, 
der må tilgodeses for at kunne producere billige integrerede kredsløb af høj kvalitet og for at kunne forbedre 
den europæiske IC-industris produktionsevne. Dette omfatter F & U i udstyrsteknik, automatisering, clean-
room teknologi og kvalitetsstyring. 
Følgende emner opprioriteres: udstyr til processering af halvledere, herunder de mest teknologisk krævende 
trin (navnlig litografi, lagsprocessering og metrologi); indkapsling og forbindelsesetablering (herunder både 
elektriske og optiske løsninger); samt avancerede materialer, herunder silicium-relaterede film og sammensatte 
halvledermaterialer (IH-V), idet disse er af afgørende betydning for den videre udvikling inden for optælektro-
nik og hurtigt arbejdende integrerede kredsløb. 
Med hensyn til IC-teknologi tages der sigte på kredsløb med højere komponenttæthed og højere hastighed, 
og integrerede systemer med større performans og mindre dimensioner (system on a chip). 
16. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 174/5 
Arbejdet med IC er med høj pakningstæthed vil blive koncentreret om 0,5-0,3 x 10~6 Si CMOS teknologi. 
Udover det arbejde, der specifikt vedrører halvlederprocessen og materialeteknologi, vil der blive udviklet 
CAD-værktøjer og -systemer, der kan anvendes til konstruktion og afprøvning af mere komplekse niveauer 
(blandede logik- og lagerkredse bestående af mellem fire og otte millioner transistorer). Arbejdedet med 
tætpakkede IC'er vil blive udført i forening med JESSI. 
Arbejdet med meget hurtigt arbejdende integrerede kredsløb kommer til at omfatte både bipolar og III-V 
teknologi til digitale og analoge kredløb. Arbejdet omfatter halvlederteknologi og -materialer samt de 
specifikke aspekter i forbindelse med konstruktion og afprøvning af hurtigt arbejdende IC'er (f.eks. til digitale 
integrerede højfrekvenskredsløb). 
Arbejdet tager sigte på fremstillig af et »system on a chip«, idet der skal udvikles fleksible processer, der gør 
det muligt at kombinere forskellige funktioner, herunder digitale og analoge funktioner, ikke-flygtigt lager, 
lav spænding, effektomkobling og sensorer på én enkelt chip. Disse funktioner skal integreres i en standard 
submikron digital CMOS-proces. Den øgede proceskompleksitet kræver særlige foranstaltninger, hvis der 
skal opnås tilstrækkeligt stort et udbytte. Der bliver også brug for særlige CAD-værktøjer, der f.eks. kan 
simulere de forskellige funktioner på chippen. Teknologioverførsel, uddannelse og andre ledsageforan­
staltninger vil blive iværksat, hvor der findes et specifikt behov. Vægten vil særligt blive lagt på standardforbe­
redende arbejde inden for standard CAD samt grænseflader, der muliggør en effektiv integration af CAD-
systemer. Der vil blive igangsat foranstaltninger til afhjælpning af de forskellige mangler i ekspertisehenseende, 
der er af en sådan art, at de kun kan afhjælpes i samarbejde med industrien (f.eks. hvor det er påkrævet med 
adgang ril industrifaciliteter). Der vil ligeledes blive truffet foranstaltninger til at fremme anvendelse af ASIC-
teknologi i innovative produkter, specielt i små og mellemstore virksomheder. 
Område 2: Informationsbehandlingssystemer og -programmel 
Concurrency-baserede arkitekturer betragtes som nøglen til en radikal forbedring af datamaters ydeevne i 
forhold til deres pris. Arbejdet på dette felt skal munde ud i et vist minimumssæt af maskinarkitekturer, der kan 
anvendes til udvalgte applikationer med omkring 105 beregningselementer. Concurrency-baserede systemer vil 
give systemerne større drifts- og datasikkerhed. Arbejdet omfatter avancerede forsøg med validering af særligt 
udvalgte parallelle arkitekturer. Der vil blive taget hensyn til de behov, .som distribueret edb og tidstro 
applikationer fremkalder. Man vil i særlig grad koncentrere sig om tætkoblede og homogene systemer. Der 
skal forskes i operativystemer, der på allerede eksisterende systemer giver mulighed for fælles udnyttelse af 
information, og nye parallelle operativsystemer. Højperformante tekniske og videnskabelige arbejdsstationer 
vil blive baseret på parallelarkitekturer. 
I fremtidens datamater bliver der ikke blot behov for bedre og mere driftssikker performans, men også for 
bedre grænseflader, og det vil navnlig sig menneske/maskine-grænseflader. Der skal arbejdes med værktøjer 
til styring af brugergrænsefladen, samt flersprogede intelligente objekter i distribueret driftsmiljø. Vægten vil 
blive lagt på systemer, der tager sigte på opfattelse og syntese af meget kompleks signalinformation. Dette 
gælder specielt forståelse af menneskelig tale og af billeder. 
I de fleste IT-systemer udgør programmel-komponenten nu det største omkostningselement. Den begrænsede 
produktionskapacitet i den europæiske software-industri betragtes nu som det mest kritiske problem på IT-
området. Værktøjer og metoder, der tager sigte på systemintegration og større software-produktivitet, vil 
blive søgt forbedret på de områder, hvor der kan forventes væsentlige fremskridt. Arbejdet vil bygge på 
standarder, der allerede eksisterer, eller som er under udarbejdelse. Der vil blive udvist særlig opmærksomhed 
med hensyn til programmelportabilitet, genbrugelighed og fremstilling af standardiserede moduler. Der vil 
igen blive lagt vægt på forbedring af produktivitet, kvalitet og sikkerhed, herunder specielt indførelse af 
moderne designmetoder. Industrimodning af programmeludviklingsværktøjer og -miljøer vil blive støttet 
gennem demonstration af applikationer, herunder hører industrimodning af videnteknik, blandt andet i den 
udstrækning, dette supplerer allerede eksisterende konventionel systembygningsteknik. 
Der vil blive truffet foranstaltninger til at fremme indførelsen af ny softwareproduktionsteknik og til 
generelt at fremme kvalikationsniveauet. Dette omfatter uddannelse med sigte på industriens behov. Disse 
foranstaltninger kommer til at bygge på resultaterne fra ESPRIT-programmet, EUREKA-programmet og de 
af medelemsstaternes programmer, der vedrører forskning i industrimetoder og -værktøjer. 
Område 3: Avancerede systemer til erhvervsmæssig og privat brug; periferiudstyr 
Avancerede systemer til erhvervsmæssig og privat brug tager sigte på funktionsintegration både ude i 
erhvervslivet og i hjemmet. Endnu et sigte er at gøre brugen af systemerne lettere. Standardforberedende 
arbejde vil blive tillagt særlig høj prioritet. Distribueret edb, herunder databasestyring, arbejdsstationer, samt 
Nr. C 174/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 7. 90 
mikroprocessorsystemer og -teknologi vil blive genstand for stor opmærksomhed i dette arbejde. Arbejdet 
med distribueret edb skal i særlig grad koncentreres om løst koblede og heterogene systemer. Der vil i det 
fornødne omfang blive gennemført forsøg med systemsikring. I denne forbindelse skal der demonstreres 
integration af værktøjer og faciliteter i specifikke applikationer af reel interesse for brugerne, og integration 
af forskellige aktivitetsstrømme, der kan føre til mere effektiv dataudveksling inden for organisationen. 
Der skal forskes i to områder, som er nært knyttet hil hinanden. 
F & U-arbejdet i integrerede erhvervsorienterede systemer tager sigte på informationsudvekslingen mellem 
en virksomheds forskellige afdelinger og lokaliteter, og muliggør en tæt integration af forskellige aktiviteter 
mellem de forskellige funktionsenheder. Heri indgår integrering af mobilterminaler i erhvervsorienterede 
informationssystemer. I denne forbindelse spiller systemer for kooperativt arbejde en vigtig rolle. Kooperativt 
arbejde bygger på systemer, der giver adgang til funktioner som kooperativ tekstaffattelse, fil-processering, 
projektstyring, beslutningstagning, uformel interaktion, problemafgrænsnihg og konferencer. Højt på dagsor­
denen står forbedring af arbejdsforhold og arbejdskvalifikationer. 
F & U-arbejdet med intelligente virksomheds- og kontorbygninger, samt intelligente boliger, kommer i en 
vis grad til at minde om arbejdet med integrationen i erhvervslivet, omend grænserne er trukket noget 
anderledes med hensyn til funktionalitet og omkostninger. Arbejdet tager sigte på at integrere IT med andre 
funktioner såsom sikkerhed, herunder beskyttelse af privatlivets fred, tale- og dokumentkommunikation, 
opvarmning, belysning og styring af energiforbruget. Behovsanalyse, funktionsspecifikationer og standarforbe-
redende arbejde omfatter også aspekter at betydning for livskvaliteten, såsom ergonomi og bedre arbejdsfor­
hold. 
I forbindelse med erhvervsorienterede og private systemer antager periferienheder en særlig betydning. Målet 
med F & U-arbejdet inden for periferienheder er at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for 
fremstilling af periferienheder i nye udgaver, som både er driftssikre og billige, og som kan masseproduceres. 
Hvis man ved hjælp af F & U skal give den europæiske industri et genopsving inden for komponenter og 
delmontager til fremstilling af periferienheder, må der etableres synergi mellem den producerende og den 
forbrugende industri, og samtidig hermed må man nå op over en vis kritisk masse. 
Arbejdet omfatter F & U-aspekter i forbindelse med specifik periferiteknologi for printere, skærme samt 
inddaterings- og lagringsudstyr. Vægten vil blive lagt på fladpanelteknologi magnetisk/optiske lagringssyste-
mer, anslagsfri printteknologi og scanningteknologi. 
Teknologioverførsel af særlig art og uddannelsesforanstaltninger inden for integrerede forretningssystemer 
omfatter demonstration af avancerede IT-løsninger med specielt sigte på mindre virksomheder. 
Område 4: Datamatintegreret produktion og teknik 
Arbejdet tager sigte på at tilvejebringe det formødne teknologiske grundlag for åbne systemer, flerleverandør-
systemer og distribueret drift i tekniske miljøer og produktionsmiljøer, samt bidrage til en bedre integration 
af avancerede IT-systemkomponenter i den ingeniørtekniske industri. Arbejdet skal fokuseres om nye 
generationer af den basale CIM-teknologi og om demonstration af disses anvendelighed inden for udvalgte 
produktionsområder og andre ingeniørtekniske områder. Der skal etableres synergi med særprogrammmet 
om industri- og materialeteknologi, jf. afgørelse 90/000/EØF, Euratom. 
F&U-arbejdet omfatter både teknologiske infrastrukturer og applikationsforsøg. Teknologiske infrastrukturer 
omfatter forskning i avanceret CIM-teknik, metoder og værktøjer til fremme af produktionsorienterede og 
ingeniørtekniske applikationer inden for de forskellige felter, hvor IT har særlig strategisk betydning. Den 
valgte fremgangsmåde tager sigte på bedre omkostningseffektivitet, større fleksibilitet og højere kvalitet og 
baseres på de principper, der gælder for åbne systemer, støttet på passende standardforberedende arbejde, 
idet der samtidig skal tages hensyn til, at mange virksomheder kendetegnes ved, at de forskellige afdelinger 
ligger forskellige steder, og at de ikke kun har én, men mange leverandører. Blandt emnerne indgår logistik og 
distribution, kommunikation og arkitekturer for ingeniørtekniske applikationer, styring af industriprocesser, 
ingeniørteknisk konstruktion, robotteknologi og udstyrs tekno logi (styrings- og måleinstrumenter), mekatro-
nik og mikrosystemer. Der skal udvikles online kvalitetssikringsteknologi med sigte på at sørge for, at 
produkter og processer fungerer sikkert og pålideligt i hele deres levetid. På basis af de resultater, der allerede 
er opnået i ESPRIT-programmet, skal der foretages nye ingenørtekniske afprøvninger. I arbejdet deltager 
systemintegrations-j og softwareproducenter og fabrikanter af datamater og kommunikationsudstyr, værktøjs­
maskiner, robotter, selvdrevne køretøjer, kraner, elektronik, styrings- og måleinstrumenter, følere og aktuato-
rer. Arbejdet skal geares til små og mellemstore virksomheder der udgør størsteparten af alle ingeniørtekniske 
16. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 174/7 
virksomheder, samt de store brugere, som er førende inden for anvendelse af avanceret teknologi. Der vil 
fortsat blive lagt stor vægt på samarbejde mellem brugere og leverandører. Applikationsforsøg til validering 
af avancerede IT-løsninger vil blive gennemført inden for enkeltkomponentproduktion, forarbejdningsindu­
strien, masseproduktion og andre udvalgte ingenørtekniske applikationer. Der vil blive lagt vægt på mindre 
forurenende industrioperationer. Den eksisterende profil af menneskelige ressourcer på området opfylder 
endnu ikke behovene inden for avanceret produktion og den ingeniørtekniske industri. Dette forhold vil virke 
hæmmende på fremskridtet, hvis der ikke hurtigt rertes op herpå. En forudsætning for, at teknologioverførsel 
og uddannelse kan få den tilsigtede virkning, er, at der anvendes tværfaglige metoder, at der sørges for en 
meget høj grad af involvering af brugerne, og at disse knyttes tæt til F&U-arbejdet, i nogle tilfælde endog 
som en integrerende del af større projekter. Specielt tilrettelagte uddannelsesaktioner vil også give studenter 
og nyuddannede mulighed for at deltage i demonstrationsprojekter. 
Område 5: Grundforskning 
Grundforskningsaktoinerne bidrager til at vedligeholde og udvide den viden og den ekspertise, der er det 
egentlige videnskabelige grundlag for europæisk informationsteknologi. Grundforskningsaktioner gennemfø­
res inden for udvalgte områder, idet udvælgelsen baseres på: 
— de muligheder, arbejdsområdet indebærer med hensyn til fremtidige gennembrud eller store fremskridt, 
også selv hvor arbejder ikke umiddelbart ser ud til at kunne finde konkret anvendelse 
— arbejdsområdets muligheder for at drage fordel af den merværdi, som et samarbejde på europæisk 
grundlag repræsenterer 
— arbejdsområdets placering, dvs. at det ligger forud for F&U-arbejdet, samtidig med at det kan bidrage til 
programmets generelle målsætning 
— muligheden for at arbejdsområdet kan bidrage til en styrkelse af båndene mellem de forskelige fag. 
Det er planlagt forskning i low-noise og højhastighedselementer, der bygger på brug af lave temperaturer og 
nye materialer, der er superledende ved høje temparaturer. Behovet for komponenter med ultrahøj kompleksi­
tet, der vil komme til at danne hardware-grundlaget i de fremtidige højparallelle systemer, forudsætter 
forskning i elektroniske kredsløb i nanometer-målestok. Herunder hører undersøgelser af, hvilke fysiske 
egenskaber organiske og optiske materialer med stort potentiel for anvendelse i IT-komponenter og -systemer 
udviser. Der vil blive sørget for synergi med arbejdet inden for den materialeforskning, der gennemføres som 
led i særprogrammet om industri- og materialeteknologi, jf. afgørelse 90/000/EØF, Euratom. forskningen i 
de fremtidige hardware-muligheder vil blive suppleret med det arbejde, der udføres inden for de seneste 
metoder for hardware-design. 
Hvis der skal gøres fremskridt med hensyn til en mere effektiv programmeludvikling og fremskridt inden 
for edb-systemer generelt, forudsættes detaljerede formelle systembeskrivelser. Der skal derfor forskes i 
datamatikkens logiske og algebraiske grundlag, således at der kan etableres de fornødne rammer for 
udviklking af concurrency-baserede systemer, specificerings- og verificeringsteknik, samt næste generation 
af programmeringssprog og -algoritmer. Med sigte på at skabe driftssikre distribuerede systemer skal 
grundforskningen derfor koncentreres om udvikling af pålidelige distribuerede systemer og integrerede 
databaser. 
Grundlaget for kunstig intelligens udviser stadig visse mangler, der hæmmer mulighederne for at gennemføre 
de fornødne forbedringer inden for mange arbejdsområder, hvor der er behov for at indføre mere intelligente 
systemer og metoder end den nu disponible edb- og netteknik. Med henblik på afhjælpning heraf vil 
grundforskningen blive koncentreret om højparallellitet, neurale edb-strukturer og andre områder af kritisk 
betydning på området, herunder håndtering af usikkerheds- og videnrepræsentation, teorier, vedrørende 
automatisk produktion samt menneske/maskine-interaktion. 
Formålet med disse foranstaltninger på teknologioverførsels- og uddannelsesområdet er at etablere nye 
forbindelser til de industri-orienterede aktiviteter i programmet, og vedligeholde gamle. Som led i grundforsk­
ningen skal der på universiteter og i forskningscentre tages fat på det voksende problem med mangelen på 
kvalifikationer. Både teknologioverførsel og uddannelse forudsætter, at der oprettes europæiske elitecentre 
på forskellige IT-felter. Grundforskningen har gode muligheder for at spille en vigtig rolle i forbindelse med 
opfyldelsen af dette behov, idet den kan fungere som katalysator for etableringen af sådanne centre. 
Nr. C 174/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 7. 90 
BILAG II 
Omtrentlig fordeling af midlerne i procent for tidsrummet 1990 til 1994 
(%) 
Område 1 — Mikroelektronik 27-31 
Område 2 — Informationsbehandlingssysremer og -programme I 23-27 
Område 3 — Systemer til erhvervsmæssig og privat brug; periferiudstyr 15-19 
Område 4 — Datamatintegreret produktion og teknik 17-21 
Område 5 — Grundforskning 9-11 
Denne opstilling i forskellige områder forhindrer ikke, at et projekt kan henhøre under flere forskellige 
områder. 
BILAG III 
Nærmere bestemmelser om programmets gennemførelse og videreformidling og udnyttelse 
af resultaterne 
1. Kommissionen gennemfører programmet på grundlag af det videnskabelige og tekniske indhold, som 
defineret i bilag I. 
2. De i artikel 3 omhandlede bestemmelser for programmets gennemførelse omfatter: forskningsprojekter 
og projekter vedrørende teknologisk udvikling, ledsageforanstaltninger og samordnede aktioner. 
Ledsageforanstaltningerne består i iværksættelse af aktiviteter, der sikrer en forsvarlig teknisk gennemførel­
se af programmet samt forvaltning og evaluering heraf: endvidere en passende videreformidling af 
resultaterne samt adgang til disse, samordning, uddannelse og orientering af deltagerne i programmet. 
De samordnede aktioner er defineret i finansforordningen. 
3. Deltagelse i projekterne er åben for fysiske eller juridiske personer, der er etableret i Fællesskabet ('), 
såsom universiteter, forskningsorganisationer og industrivirksomheder, herunder små og mellemstore 
virksomheder, eller sammenslutninger heraf, bl.a. europæiske økonomiske firmagrupper (EØFG). 
Fysiske eller juridiske personer, der er etableret i lande, der har indgået aftaler med Fællesskabet om 
tekniskvidenskabeligt samarbejde, kan, såfremt det indebærer gensidige fordele, deltage i de projekter, 
der iværksættes som led i dette program. Sådanne kontrahenter modtager ikke finansiel støtte fra 
Fællesskabet. De bidrager til de generelle administrationsomkostninger. 
4. Projekterne skal udvælges efter nedenstående prioriteringsrækkefølge, idet den førstnævnte metode er 
reglen og den sidstnævnte metode undtagelsen: 
Projektdeltagerne udvælges på grundlag af den i artikel 6, stk. 3, sædvanlige procedure for indkaldelse af 
forslag, som offentliggøres i De Europæiske fællesskabers Tidende. 
') I forbindelse med dette program kan Den Europæiske Organisation for Atomkerneforskning (CERN), der har sæde I Geneve og 
hovedparten af sine anlæg liggende i Fællesskabets område, deltage som partner i kontrakterne. 
16. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 174/9 
Kommissionen kan endvidere, efter en særlig procedure og på de nedennævnte vilkår, udvælge forslag, 
hvis de kan yde et særligt lovende og betydningsfuldt bidrag for så vidt angår emnets originalitet, den 
videnskabelige og tekniske fremgangsmådes nyhedsværdi eller den foreslåede gennemførelsesmetodologi, 
idet der samtidig tages hensyn til forslagsstillernes særlige karakteristika. 
En positiv teknisk vurdering af sådanne forslag er ikke i sig selv tilstrækkelig begrundelse til at udvælge 
et givet projekt; den særlige procedure kan således kun finde anvendelse, såfremt en vurdering af projektets 
karakter, som beskrevet ovenfor, ikke berettiger til anvendelse af den normale procedure med indkaldelse 
af forslag. 
Den særlige procedure skal afsluttes inden den generelle procedure, så det er muligt nøjagtigt at afgøre, 
hvor stort et beløb der er til rådighed for Fællesskabets finansielle deltagelse i de projekter, der udvælges 
på grundlag af den sædvanlige procedure. Afslutningsdatoen for den særlige procedure offentliggøres 
hvert år i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Beløbet for Fællesskabets finansielle deltagelse i det samlede antal projekter, der udvælges på grundlag af 
den særlige procedure, fastsættes hvert år under hensyntagen til de udvalgte projekter og ud fra meget 
strenge kvalitetskriterier. Beløbet må under ingen omstændigheder overskride 15 %; det kan hvert år tages 
op til revision i lyset af erfaringerne. 
For at sikre en fuldstændig gennemsigtig fremgangsmåde udarbejder Kommissionen en vejledning med 
en nærmere forklaring af samtlige de regler, der gælder for denne særlige procedure. 
5. I projekterne skal deltage mindst to indbyrdes uafhængige partnere, der er etableret i forskellige medlems­
stater. 
6. Kommissionen kan opfordre deltagerne til at oprette en europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG) eller 
indgå andre arrangementer med henblik på gennemførelse af projekter, såsom store projekter, der giver 
mulighed for decentraliseret forvaltning, som er tilpasset det pågældende projekts særlige behov. 
7. Formidlingen af den viden, der opnås under gennemførelsen af projekterne, sker dels inden for særprogram­
met og dels ved hjælp af en centraliseret aktion, der gennemføres i overensstemmelse med den i artikel 4, 
stk. 3, i afgørelse 90/221/Eura tom, EØF omhandlede afgørelse. 
Forslag til Rådets beslutning om et særprogram for forskning og teknologisk udvikling inden 
kommunikationsteknologi (1990-1994) 
KOM(90) 154 endelig udg. — SYN 259 
(Forelagt af Kommissionen den 3. maj 1990) 
(90/C 174/02) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig arti­
kel 130 Q, stk. 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
i samarbejde med Europa-Parlementet, 
under henvisning til udtalelse fra det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Rådet har ved sin afgørelse 90/221 /Euratom, EØF(1) 
vedtaget det tredje rammeprogram for Fællesskabets 
(!) EFT nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 28. indsats inden for forskning og teknologisk udvikling 
(1990-1994), som bl.a. fastsætter, hvilke foranstaltnin­
ger der skal gennemføres inden for kommunikationstek­
nologi; nærværende beslutning skal træffes i lyset af 
den i præamblen til ovennævnte afgørelse anførte be­
grundelse; 
Ifølge Traktatens artikel 130 K iværksættes rammepro­
grammet ved hjælp af særprogrammer, der udarbejdes 
i forbindelse med hver enkelt foranstaltning; 
der bør foretages et skøn over de nødvendige EF-midler 
til gennemførelse af dette særprogram; det endelige 
beløb vedtages af Budgetmyndigheden i overensstem­
melse med de finansielle overslag for 1988 til 1992, 
der er vedlagt den interinstitutionelle aftale af 28. juni