KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 557 endelig udg. 
Bruxelles, den 17, november 1993 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet 
Digital tv-transmission 
Principper for EF's politik 
Udkast til 
RÅDETS RESOLUTION 
om en vejledende EF-politik for digital tv-transmission 
(forelagt af Kommissionen) 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
Side 
Indledning 1 
1. DEL DIGITAL-TV-TRANSMISSION - FREMTIDSMULIGHEDER 
1.1 Fordele ved digital-tv 4 
1.2 Digital-tv-kæden 5 
1.2.1 Signalkompression 5 
1.2.2 Multipleksering 5 
1.2.3 Kanalkodning og modulation 5 
1.2.4 Adgangsstyring 5 
1.3 Tjenesteydelser - fremtidsmuligheder 6 
1.4 Forskning og udvikling 8 
1.5 Standardisering 9 
1.6 Gennemførelse 11 
1.6.1 Adgang til frekvensspektret 11 
1.6.2 Tidsplaner 13 
1.6.3 EFs beslutningsproces 14 
2. DEL DIGITAL TV-TRANSMISSION -
AKTIVITETER I EUROPA, USA OG JAPAN 
2.1 Europa 15 
2.1.1 European Digital Video Broadcasting Project 15 
2.1.2 DVB's arbejde 16 
2.2 USA 18 
2.2.1 Satellit-tv 18 
2.2.2 Jordbaseret tv 18 
2.3 Japan 20 
3. DEL PRINCIPPER FOR EF'S POLITIK 
3.1 Principper for EF's politik 21 
3.1.1 Politiken skal fastlægges på baggrund af langsigtede hensyn 21 
3.1.2 F&U-arbejdet skal videreføres 22 
3.1.3 Der skal indføres hensigtsmæssige standarder 23 
3.1.4 Offentligheden skal høres og have indsigt 23 
3.1.5 Almenhedens interesse skal beskyttes 24 
3.2 EF's videre politik for digital-tv-transmission 24 
3.2.1 Høring af de økonomiske beslutningstagere 24 
3.2.2 Forskning og udvikling 25 
3.2.3 Standardisering 26 
3.2.4 Frekvensplanlægning og gennemførelsesstrategier 26 
3.2.5 Samarbejde med tredjelande 27 
3.2.6 Rapporter 27 
3.3 Konklusion 27 
BILAG: Udkast til Rådets resolution 
xuiflétm t« 
Denne meddelelse skal ses som svar på Rådets opfordring (i Rådets resolution 93IC 209/01 af 22. juli 
1993) til Kommissionen om at udfærdige en rapport om digital-tv. 1 meddelelsen gøres der status over 
den aktuelle situation og fremtidsudsigterne på det teknologiske område. Endvidere behandles 
markedsmulighederne i forbindelse med de teknologiske nyskabelser. Der gives en oversigt over, 
hvilke skridt der allerede er taget eller planlagt for at udnytte den nye teknologi i Europa, USA og 
Japan. 
På denne baggrund skitseres der i meddelelsen en vejledende EF-politik for området. Det er tanken at 
iværksætte en samrådsprocedure, som med tiden skal munde ud i en regulær EF-politik og specifikke 
EF-foranstaltninger vedrørende digitaltransmission. 
Det har været en stor hjælp for Kommissionen at have adgang til de resultater og erfaringer, som Den 
Europæiske Arbejdsgruppe vedrørende Digital-tv-transmission (DVB) har opnået. Gruppen 
repræsenterer et bredt udsnit af de grupper, som har at gøre med digitaltransmission. 
INDLEDNING 
Der kan vel ikke være nogen tvivl om, at der i dag sker store ændringer i forbindelse med 
tilrådighedsstillelse af tv-tjenester over hele verden, og navnlig i Europa. 
I de sidste fem år er der sket en eksplosiv stigning i antallet af satellit-tv-tjenester i Europa, og der er nu 
over 35 mio. europæiske husstande med kabel-tv. Desuden er der dukket nye tjenester op, såsom 
kanaler, hvor man udelukkende viser film, sport, musik osv. 
Virksomhederne er også begyndt at føre hårdere konkurrence. Udbuddet er øget, men seerne ser ikke 
tilsvarende mere tv. Reklamerne giver ikke tilfredsstillende afkast, eftersom Europa er inde i en 
lavkonjunktur, og licensafgifterne daler støt. Derfor vender man i mange tilfælde blikket mod nye 
indtægtsmuligheder, først og fremmest abonnements-tv og tv med betaling pr. set udsendelse. 
Inden for den samme periode er der sket en rivende udvikling i den teknologi, der anvendes til tv-
fremføring. I Europa har man f.eks. allerede markedsført bredskærms-tv, og i både Europa og Japan 
kører man forsøgsordninger med højopløsnings-tv. 
Men det område, som sandsynligvis vil medføre den største omvæltning, er arbejdet med at 
effektivisere kompressionsmetoderne i forbindelse med digital-transmission. Fuldt digitaliseret tv vil på 
mellemlang og lang sigt føre til nye, fleksible, billige tv-tjenester. Men denne teknologi er ikke blot en 
chance for at oprette nye tjenester. Den kan også udgøre en trussel mod de etablerede 
transmissionsselskaber, eftersom digital-tv vil være en konkurrencemæssig fordel, som nogle 
selskaber vil kunne udnytte hurtigere end andre. Markedet ændrer sig således på nuværende tidspunkt 
så hurtigt, at det praktisk talt er umuligt at forudsige, hvordan industrien vil være organiseret om ti år. 
Men digital-tv er ikke det eneste område, som er vigtigt i denne forbindelse. Når et stort antal 
husstande er tilsluttet digitale tv-net, er der også for første gang åbnet mulighed for på bredt plan at 
formidle digitaliseret information. 
Dermed er det ikke blot tv-området, som digitalteknologien kan revolutionere, men også en lang række 
eksisterende og nye audiovisuelle tjenester og kommunikationstjenester. Hvis man fra starten er 
opmærksom på, hvordan en globalt informationsnet bør opbygges, er der mulighed for lettilgængelig, 
fleksibel adgang til alle former for information, det være sig billeder, lyd, tekst eller data. Ved hjælp af 
tv som massemedie kan man fremskynde indførelsen af det planlagte integrerede bredbåndsnet (IBC) 
og rent bogstaveligt bringe det ind i folks stuer. 
De vigtigste konklusioner i denne analyse kan opsummeres som følger: 
- digitalteknologi kan give væsentlige kvalitetsforbedringer i forbindelse med tv-tjenester, fleksibilitet 
i tilrådighedsstiHelsen og anvendelse af frekvensspektret i forhold til den nuværende 
analogteknologi, og hvad der er mere vigtigt, digitalteknologi kan fremskynde indførelsen af 
globale informationsnet, hvor forbrugerne kan få adgang til en lang række praktiske og fleksible 
informationstjenester 
- overgangen fra de eksisterende analogsystemer til et digitalt system er en langvarig proces, som det 
kan tage op til en snes år at gennemføre. Overgangen skal organiseres og koordineres, så man i 
praksis kan opnå det fulde udbytte af teknologien. Men nogle af fordelene kommer først til udtryk 
hen mod slutningen af overgangsperioden. Indtil da skal det undgås, at nye, uigennemtænkte 
digitalsystemer senere hen kan komme til at spærre for, at der indføres mere generelle og bredere 
kompatible systemer, eftersom dette vil være en hæmsko for markedsudviklingen, ikke blot på 
tv-området, men også i forbindelse med det globale informationsnet 
- EF står derfor over for en vigtig politisk skillevej: kan man overlade dette valg til 
markedsmekanismerne, hvor der pr. tradition udfra et forrentningsmæssigt synspunkt vælges en 
model, som er mere kortsigtet end den optimale overgangsløsning, eller bør EF faslægge en mere 
langsigtet horisont for de fremtidige globale net og tilskynde markedsparterne til at foretage 
investeringer og udbud i overenstemmelse med en sådan langsigtet plan? 
Konklusionerne i denne meddelelse munder dermed ud i, at spørgsmålene vedrørende EF-politik på 
forskellige områder kan opdeles i to hovedgrupper. 
Den første gruppe omfatter de aspekter, hvor det står klart, at EF kan og bør gribe ind. Dette omfatter 
f.eks. følgende emner: 
- forskning og udvikling vedrørende digital-tv skal styrkes og koordineres på den mest 
hensigtsmæssige måde 
- der skal arbejdes for at fremme standardiseringen i forbindelse med digital-tv-systemer, herunder 
digital-HDTV 
- det skal sikres, at der er fri og ligelig konkurrence, og at forbrugernes interesser beskyttes 
- der skal fortsat forhandles med tredjeparter, f.eks. USA og Japan, for på verdensplan at indkredse 
og træffe enighed om, hvilke fælles elementer der skal være i fremtidens tv-systemer. 
Derudover er der en række spørgsmål, som man endda kunne sige er vigtigere end de ovenstående, og 
hvor det skal diskuteres nærmere, om EF vil kunne træffe de nødvendige foranstaltninger. Det drejer 
sig f.eks. om følgende: 
- der skal opstilles langtidsperspektiver for det fremtidige globale integrerede bredbåndsnet (IBC-
nettet), f.eks. digital-tv, men også andre aspekter 
- der skal opstilles en plan for, hvordan overgangen fra det nuværende analog-tv til det fremtidige 
digitale skal foregå; som led heri skal der foretages en omfordeling af frekvensallokationerne til 
denne type transmissioner 
- det skal undersøges, om det vil være en fordel at indføre obligatoriske EF-standarder. 
Når man går over til digitalteknik, kan der være forskellige problemer, som skal løses i forbindelse 
med EF og medlemsstaternes lovgivning for transmissionsområdet, f.eks. i direktiv 89/552/EØF ("tv 
uden grænser"), som i dag spiller en stor rolle for beskyttelsen af almenhedens interesse og danner 
grundlag for EF's lovgivning vedrørende tranmissionsvirksomhed. I dette dokument tages der 
imidlertid ikke stilling til disse problemer eller til, hvordan digitalteknologien vil påvirke film- og 
tv-produktionen. Disse emner behandles i den grønbog om en politik for det audiovisuelle område, 
som Kommissionen har til hensigt at offentliggøre i 1994. 
Det henstilles til Rådet og Europa-Parlamentet at diskutere de emner, som opremses på foregående 
side, og udstikke retningslinjer for EF's politik på dette område. Rådet bedes især koncentrere sig om 
de mere prekære spørgsmål, som tages op nederst på siden. Det bør bemærkes, at EF-
virksomhedernes konkurrenter i den industrialiserede verden, f.eks. USA og Japan, allerede har vist 
sig beredt og i stand til at fastlægge langsigtede retningslinjer og gennemføre dem i praksis. 
Efter denne meddelelse følger et udkast til rådsresolution vedrørende ovennævnte emner. 
1. DEL DIGITAL-TV-TRANSMISSION - FREMTIDSMULIGHEDER 
Digitalisering af data er et velkendt princip i forbindelse med computer- og telesystemer. Vore dages 
tv-teknik omfatter også digital bearbejdning af signaler - både i studiet og i fjernsynsapparatet - men 
alle gængse systemer baserer sig i dag på analog transmission, hvadenten programmerne tages ned 
med antenner eller sendes direkte til seeren via kabel. Men udviklingen inden for digitale 
kompressionsteknikker åbner nu mulighed for "100% digital-tv", hvor signalet er digitaliseret i alle led, 
lige fra studiet til seeren. 
Selv om denne meddelelse først og fremmest drejer sig om digital-tv-transmission, må det med det 
samme understreges, at tv kun er en af de "informationstjenester", som vil blive berørt af den nye 
digitalteknologi. Det er måske ikke en gang en overdrivelse at sige, at vi står på tærskelen til en 
"kommunikationsrevolution", hvor der ved hjælp af digitalteknologi kan opbygges et globalt 
informationsnet med lettilgængelig, fleksibel adgang til alle former for information, det være sig 
billeder, film, lyd, tekst eller data. 
Tv er et massemarkedsfænomen, og digital-tv's brede gennemslagskraft kan fremskynde indførelsen af 
fremtidens integrerede bredbåndsnet (IBC-nettet). 
1.1 Fordele ved digital-tv 
Velfungerende digital-tv-systemer kan medføre nogle solide fordele: 
- de forskellige tjenester vil kunne fungere sammen. Velfungerende digital-tv giver mulighed for at 
anvende tv-apparater, multimedie-arbejdsstationer, PC'ere og andre informationsterminaler sammen 
og dermed få lettilgængelig, fleksibel adgang til en lang række informationtjenester 
- seerne får en knivskarp, stabil billed- og lydside 
- det elektromagnetiske spektrum udnyttes mere effektivt. Dette er af stor betydning, eftersom dette 
spektrum er en begrænset naturlig ressource, som der er stor rift om. Visse beregninger har vist, at 
man allerede på nuværende tidspunkt vil kunne udnytte spektret 30-40 gange så effektivt ved hjælp 
af digitalteknik 
- tilrådighedsstillelse af tv-tjenester kan foregå på mere fleksible vilkår. Ved hjælp af digitalteknik kan 
tjenesterne tilpasses, så man opfylder en lang række forskellige kundebehov på rette tid og vis. Den 
høje bithastighed, som man er nået frem til i arbejdet med digital-tv, giver også mulighed for 
overførsel af digitale data til mange andre anvendelser, og i sidste ende tjenesteintegreret 
digitaltransmission (ISDB - Integrated Service Digital Broadcasting) 
- digital-tv giver visse økonomiske fordele. Erfaringen viser, at "enhedsprisen" efterhånden kan 
reduceres betydeligt, når man i større omfang anvender integrererede kredsløb. Når markedet for 
digital-tv er etableret, vil anvendelsesmulighederne således være legio til en forholdsvis lav pris, 
ligesom det nu er tilfældet med computerindustrien. 
Det skal bemærkes, at ovenstående punkter er mulige fordele. Før de kan føres ud i livet, er der visse 
problemer, som må løses. Det er vigtigt at skelne mellem muligt og reelt, ligesom man må gøre sig 
klart, at der ikke er lagt nogen endelig tidsplan - under visse omstændigheder kan forløbet tænkes at 
strække sig over meget lang tid - men de fordele, de påpeges i det ovenstående er så store, at det kun 
kan siges at være på sin plads at gøre en kraftig indsats for at omsætte denne målsætning til 
virkelighed. 
1.2 Digital-tv-kæden 
For at lette forståelsen af den efterfølgende diskussion følger her en oversigt over digital-tv-kæden. 1 
det medfølgende dokument findes en mere detaljeret beskrivelse. 
Digitalbaserede tv-systemer er grundlæggende forskellige fra de gammeldags analoge. Analog-tv er 
brugsspecifikt (f.eks. 625-linjers tv), mens digital-tv er ikke-brugsspecifikt, hvilket vil sige, at man på 
samme tid kan anvende det til mange forskellige tjenester, og ikke blot tv. Derfor støtter digital-tv 
dybest set modulprincippet, idet man ved forskellige tjenester kan sammensætte standardmodulerne 
efter behov. Det gør det lettere at få tjenesterne til at fungere sammen, og dette er som tidligere nævnt 
en af de største fordele ved digitalteknikken. 
Figur 1 viser, hvordan de forskellige elementer i et digitalt tv-system hænger sammen. 
I det efterfølgende gives en oversigt over de forskellige led i kæden: 
1.2.1 Signal kompression 
Det "rå" digitale billede indeholder i sig selv så meget information, at det ikke kan transmitteres via en 
normal tv-kanal. Ved hjælp af signalkompression (dvs. at man reducerer antallet af bits, der skal 
overføres pr. sekund) kan man reducere billedinformationen, overføre den reducerede bitstrøm og 
rekonstruere billedet på modtagestedet uden at miste vigtig information, så billedet i alt væsentligt 
ligner det oprindelige billede. Denne teknik kan også anvendes til at komprimere digitale lydsignaler og 
andre digitale data. 
1.2.2 Multipleksering 
Multipleksering er en teknik, som man kan bruge til at kombinere forskellige komponenter af et 
tv-program (f.eks. billede, flersporslyd, medtransmitterede data) i en samlet bitstrøm, ligesom flere 
forskellige tv-programmer kan transmitteres samtidig på den samme tv-kanal. 
1.2.3 Kanalkodning og modulation 
Ved digital transmission er det meget vigtigt at sikre, at der ikke forekommer fejl eller "huller" i 
overførslen. Derfor indsætter man (på grundlag af de øvrige data) forskellige typer kontroldata i 
multiplekssignalet. Denne proces betegnes kanalkodning. 
Endelig skal multiplekssignalet transmitteres via et eller flere bærersignaler med de nødvendige 
spredningsegenskaber. Dette betegnes modulation. 
1.2.4 Adgangsstyring 
Adgangsstyring giver transmissionsselskaberne mulighed for at fastslå, hvem der kan modtage 
programmerne, hvilket naturligvis er særligt vigtigt i tilfælde, hvor man skal betale for at se dem. 
Adgangsstyring foregår i praksis således: signalet kodes, f.eks. ved hjælp af kryptering; der oprettes et 
abonnentforvaltningscenter, dvs. et kontor, hvor man tager sig af spørgsmål vedrørende systemets 
kommercielle aspekter, såsom reklame, takstfastsættelse og behandling af ansøgninger om tilladelser; 
og endelig udleveres der grænsefladeudstyr til abonnenterne - i nogle tilfælde bruger man f.eks. smart 
cards. 
I figur 1 herunder gives en oversigt over, hvordan signalet behandles i et digitalt tv-system før 
transmissionsleddet, og hvordan de forskellige led hænger sammen. 
Video 
signal 
(HDTV or 
otherwise) * Video 
source 
coding 
Audio 
signals Audio 
source 
coding 
Associated data Comp­
onent 
Multi­
plex Access-control 
information 
Source 
Error 
Correction M 
Additional prograrnme(s) - if any J*C 
Programme 
multiplex 
Channel 
coding ft 
modulation to transmitter 
> 
1.3 Figur 1: Grundstrukturen i et digitalt tv-system 
Tjenesteydelser - fremtidsmuligheder 
Når der skal etableres et EF-dækkende digital-tv-system går man i dag ud fra, at der inden for markedet 
skal være en fleksibel adgang til mange forskellige typer tv-tjenester og kombinationer af disse (se også 
afsnit 2.1, hvor der gives en oversigt over DVB's arbejde). 
Billedopløsningen kan f.eks. kategoriseres efter følgende system: 
- HDTV (Højopløsnings-tv) kræver stationære antenner og har ca. fem gange så høj opløsning som 
de nuværende PAL- og SECAM-transmissioner 
- EDTV (Extended Definition Television - mellemopløsnings-tv, hvor linjerne opdateres oftere end 
normalt tv) kræver stationære antenner og har ca. dobbelt så høj opløsning som de nuværende 
systemer 
- SDTV (Standard Definition Television - standardopløsnings-tv) har nogenlunde samme opløsning 
som de nuværende systemer. SDTV kan både anvendes med stationære antenner og bærbare 
modtagere 
- LDTV (Limited Definition Television - lavopløsnings-tv) kan anvendes til mobile modtagere med en 
opløsning, der er ca. fire gange lavere end de nuværende tv-systemer. 
E>et, der gør digital-systemet så fleksibelt, er at man alt efter seernes ønsker vil kunne omkonfigurere 
bitstrømmen for forskellige tjenester fra program til program. 
Det kan man f.eks. gøre ved at anvende et såkaldt hierarkisk system, hvor man transmitterer en enkelt 
bitstrøm, som indeholder al den information, der er nødvendig til samtlige tjenester og samtlige 
opløsningsgrader. 
notam w i 
Figur 2 er en illustration af, hvordan et hierarkisk system og multipleksering af tjenester i praksis kan 
anvendes til at udbyde tjenester via en enkelt satellitkanal. 
CM be reconfigured lo Can be reconfigurai to 
llllVlfT EDTV fl% '" ;';!: •; f:-; 
'Ww^'^f\ HDTV ïï\h^ 
one 
J|jlt|;;;||j 'EDTV''1Ï^V:: . I EDTV I 
four 
| EDTV I 
tine 
I EDTV I I1 
two 
] EDTV I 
one re.wnTffii^ 
mzmzm, 
miMåsmr 
M*ner7T-M 
M2MSM, 
N.B.: other conimabom, inchidnig 
e.g. LDTV lervieee. will be 
paeable 
Figur 2: Mulige kombinationer af digital-tv-tjenester på en satellitkanal 
(Forslag fra arbejdsgruppen vedrørende digital tv-transmission) 
I dette eksempel kan hver enkelt satellitkanal bruges enten til et HDTV-program og to EDTV-
programmer (eller til otte SDTV-programmer osv.) eller en tilsvarende kombination alt efter behov. En 
HDTV-modtager vil kunne modtage samtlige programtyper, men naturligvis kun i den opløsning de 
udsendes i. En EDTV-modtager vil kunne modtage HDTV-programmer i EDTV-opløsning eller 
SDTV-programmer i SDTV-opløsning. Generelt er der større begrænsninger for jordbaseret 
transmission. Figur 3 illustrerer mulige tjenestekombinationer for en jordbaseret kanal (dette område er 
for tiden ved at blive undersøgt). 
LI 
Proposals for terrestrial DTVB in Europe 
KDTV/ 
Station 
EDTV/ 
SUDOR 
reconfigured reconfigured KDTV/ 
sUDon. 
Nominal Will <.lutiiiid 
IMIKIWIIMI K MII/ 
First iMi)|X»al ol'the WGDTH Second proposal ol'the WiiDITi 
Figur 3: Mulige kombinationer af digital-tv-tjenester på en jordbaseret kanal 
(Forslag fra arbejdsgruppen vedrørende digital tv-transmission) 
III**/* H. 
I dette eksempel kan hver enkelt jordbaseret kanal bruges til et HDTV-program, som også kan 
modtages i EDTV-opløsning på EDTV-modtagere eller SDTV-opløsning på en bærbar modtager. Eller 
man kan vælge at transmittere to EDTV-programmer, som kan modtages i EDTV-opløsning på EDTV-
og HDTV-modtagere og i SDTV-opløsning på bærbare modtagere. 
Dette emne behandles mere dybtgående i det medfølgende dokument. Rent umiddelbart skal det dog 
understreges, at der kan etableres digital-tv-systemer, som kan tilpasses de skiftende markedsbehov på 
en yderst fleksibel måde. Men der skal arbejdes mere med F&U og standardisering, inden man kan 
begynde at bruge sådanne systemer i praksis. I mellemtiden skal det sikres, at de digital-tv-systemer, 
der eventuelt måtte blive indført i nær fremtid, giver mulighed for en gradvis overgang til mere 
avancerede systemer senere hen. 
1.4 Forskning og udvikling 
Inden for Europa er der i en årrække blevet arbejdet med F&U-projekter vedrørende digital-tv, både i 
de enkelte lande og som led i internationale projekter. 
I de enkelte lande arbejder man med jordbaseret HDTV i det svenske projekt HD-DI VINE og det 
tyske HDTV-T. Inden for den engelske SPECTRE og det franske STERNE undersøger man 
mulighederne for at anvende konventionel jordbaseret tv-transmission. 
Af internationale projekter kan nævnes EF-projektet RACE dTTb, som drejer sig om digital-tv-
transmission via jordbaserede stationer og kabelnet. Det kan tænkes, at man senere samler og udbygger 
alle eller visse af medlemsstaternes ovennævnte projekter. Desuden omfatter RACE li-programmet to 
satellit-orienterede projekter, HD-SAT og FLASH-TV, samt to kabelorienterede projekter, FIRST 
ogBAF. 
Som led i EUREKA's internationale samarbejde skal nævnes VADIS-projektet, som giver mulighed 
for europæisk medindflydelse i MPEG (Motion Picture Experts Group, ISO's ekspertgruppe 
vedrørende film - se afsnit 1.5) og EUREKA 256-projektet, hvor man har udviklet fleksible digitale 
kodeks. 
Figur 4 viser, hvordan de europæiske F&U-projekter vedrører de forskellige elementer i digitale 
tv-systemer. 
Generelt kan man konkludere, at Europa står stærkt inden for F&U vedrørende digital-tv. Men der skal 
arbejdes mere med følgende tre områder: 
1) De igangværende F&U-projekter skal koordineres bedre for at undgå overlapning og indkredse 
og afhjælpe mangler og sikre generel sammenhæng i F&U-arbejdet. 
2) Der er visse mangler, som hurtigst muligt skal afhjælpes. Det drejer sig f.eks. om visse aspekter 
af digital satellittransmission (eftersom den største del af forskningen i Europa har fokuseret på 
jordbaseret transmission). Der skal arbejdes med signalkompression, modulation og generelle 
systemkoncepter til satellitter, ligesom det skal undersøges, hvordan satellittjenester kan 
omsættes til et format, som kan anvendes i kabelnet. Dette område er særlig vigrigt, eftersom de 
første digital-tv-tjenester i Europa formodentlig bliver satellitbaserede, men der er tre gange så 
mange husstande med kabelnet som med satellitmodtageudstyr. 
3) F&U-arbejdet skal i højere grad fokuseres på praktiske markedsforhold. Senere i denne 
meddelelse (afsnit 1.6) beskrives det, hvorfor dette område vil få så stor indflydelse på, om 
digital-tv slår igennem i Europa. Når der er fastlagt klare gennemførelsesstrategier og planer for 
overgangen, bør F&U-arbejdet også omfatte brugsspecifik, markedsorienteret teknologi. 
Fields of activity in the existing projects in Europe 
Monitoring and 
Maintenance © frequency Spectrurrv, 
Planning (i.i.«7>| 
Source Equipment 
lor Video. Audio, Data Network Planninc Home Equipment •r\ (Diaplay Tech/ 
VCR Intartaoa VjV 
Camoordar 
Baseband Coding 
Video 
LDTV , t, 
SOTV I 1A, 
EDTV \lxm 
HDTV 
Audio 
Muhichannal 
Starao 
Mono 
Data 
Talatmt 
Cond. Aooaai 
Headara 
Daacriptora... 0 Channel Coding and 
Modulation 
for Tarraavtal (and CabM 
Satalbta land CabM, 
Point-to-Point Sery«-S. 
on Basaband Leval(<4).« J JL_1 Auxiliary Activities: 
Syalam Raquf amanta 
Taat and Evakiation 
Hardwara (Prototypal UavN 
Ralationahip to Othar Modulaa 
Raiarjonatiip to Intarnational Bodia* 
Taohnical Publication« 
Multiplexing 
on Baseband and/or 
Modulated-Signal Laval lor 
Hiararchical Syatama a 
Murticata Syatama 
InhidMig 
f kwibifcly 
Sc«l«l)*iy Distrib. Equipment y 
Tviaaiiaf Tranatnntar i mm 
Sataliw 
Cab». 
Point-to-Point Serv 
on Mufuplax Laval O 
Channel Managem. 
(Program) Multiplex Relevant European 
Projects: 
HD-DIVINE 1 
SPECTRE 
STERNE 
RACEdTTb 
HDTVT 
VADIS 
FLASH-TV 
HO-SAT 
Eurafca fU7Se 
I BU Work, f'arty H 
rSU Work. Party V 
<MJ Mam: f*<*Bci > lak. 
Figur 4: F&U-arbejde i igangværende projekter i Europa 
(Analyse fra arbejdsgruppen vedrørende digital tv-transmission) 
1.5 Standardisering 
Ved hjælp af standarder for transmissionsområdet kan man sikre, at signaler, programmer og 
produktions- og modtageudstyr fungerer efter samme principper. Den ideelle løsning ville naturligvis 
være at anvende de samme standarder overalt, så programmer, der blev lavet i et område, uden videre 
kunne sendes til enhver anden del af verden, og så man kunne bruge den samme type radio- og 
tv-apparat, uanset hvor man var. 
Men sådan er det jo desværre ikke. I dag findes der fire forskellige farve-tv-systemer (PAL, SECAM. 
MAC og NTSC), så der er mange inkompatible varianter i verden - ja, selv inden for EF. Og rundt 
omkring i verden bruger man frekvensbåndene i det elektromagnetiske spektrum på vidt forskellige 
måder. 
Det virker ret indlysende, at der skal foretages en vis standardisering af transmissionsområdet, hvor det 
kan lade sig gøre. Når der findes standardiserede signalformater, kan man masseproducere udstyr og 
dermed gøre det billigt. Men hvis der ikke er standarder for området, ved forbrugerne ikke, hvad de 
skal holde sig til, investeringen går i stå - og så går markedssituationen generelt ned ad bakke. 
Heroverfor står det synspunkt, at standardisering sætter en bremse på den teknologiske udvikling og 
dermed fremskridtet. Og at nogle virksomheder kan drage fordel af at bruge et specialudviklet system, 
som andre ikke har adgang ril. 
De politiske aspekter i forbindelse med standardisering af transmissionsområdet behandles i tredje del 
af denne meddelelse; denne del handler om, hvilke instanser der beskæftiger sig med standardisering -
lokalt eller på verdensplan - og om, hvilke beføjelser disse instanser har. 
10 
I afsnit 1.2 nævnes det, at digital-tv-systemer er en kombination af forskellige ikke-brugsspecifikke 
elementer. Standarderne for disse elementer fastlægges af forskellige instanser med lokale eller 
verdensdækkende beføjelser. De arbejder uafhængigt af hinanden, men holder som regel hinanden 
underrettet om, hvad de laver, i det omfang det lader sig gøre. 
Den Internationale Telekommunikationsunions radiokommunikationskontor (ITU/RB) fastiægger 
verdensomspandende standarder for transmission. ITU/RB udarbejder "rekommandationer", som 
strengt taget ikke har nogen lovskraft, men som generelt følges. ITU/RB får sandsynligvis stor 
indflydelse på standardiseringen af modulation og kanalkodning. 
Derudover fastsættes der standarder, som gælder for hele verden, af Den Internationale 
Standardiseringsorganisation (ISO) og Den Internationale Elektrotekniske Kommission (IEC), som 
beskæftiger sig med standardisering af udstyr og produkter til privat og industrielt brug. I forbindelse 
med standardisering af signalkompression og multipleksering af audiovisuelle systemer er der nedsat 
en undergruppe, som er underlagt både ISO og IEC: Motion Picture Expert Group (MPEG -
ekspertgruppen vedrørende film). Ekspertgruppen har allerede opstillet standarder for video af VHS-
kvalitet (MPEG-1) og audio af CD-kvalitet. Det videre arbejde drejer sig om systemer med højere 
billedopløsning, op til HDTV-niveau. Arbejdet skrider utrolig hurtigt frem, og man regner nu med, at 
der vil blive vedtaget en bredtdækkende international standard for digital-tv, MPEG-2, i november 
1993. Gruppen er desuden ved at udarbejde en ny standard, MPEG-4, som har at gøre med kodning af 
audiovisuelle programmer med lav bithastighed. MPEG VIL senest i 1997 fremlægge et udkast til en 
standard, som kan gælde for en lang række nye anvendelser, herunder interaktiv multimediebaseret 
mobilkommunikation. 
Europæiske standarder fastlægges af Det Europæiske Institut for Telestandarder (ETSI) og det tekniske 
fællesudvalg for ETSI og Den Europæiske Radio/tv-Union (EBU/ETSI JTC). Den Europæiske Komité 
for Elektroteknisk Standardisering (CENELEC) arbejder med standardisering af udstyr til privat og 
industriel brug, og det ville således være CENELEC, som skulle stå for standardisering af 
adgangsstyring. Desuden er Digital Video Broadcasting Group (DVB) meget aktiv med at opstille 
specifikationer, som videresendes til standardiseringsorganisationer, hvor de ophøjes til standarder. 
DVB har foreslået EBU/ETSI at ophøje MPEG-2-systemet til en europæisk standard for 
signalkompression og multipleksering. 
Figur 5 giver en oversigt over de instanser, som har at gøre med nationale, EF-dækkende eller 
verdensomspændende transmissionsstandarder. Hele systemet fungerer ved hjælp af en række formelle 
kontakter mellem disse instanser inden for og imellem de forskellige niveauer. På denne måde opstilles 
der som ovenfor beskrevet nationale, EF-dækkende og verdensomspændende standarder. 
I USA sigter den forbundsstatslige kommunikationskommission (FCC) mod at indføre en amerikansk 
standard for jordbaseret HDTV i 1995 eller 1996 (se meddelelsens anden del). Visse dele af MPEG-2 
-systemet er allerede taget med i det planlagte system. Systemet udformes under ledelse af the 
Advanced Television Advisory Committee, som inden for det næste års tid ventes at opfordre FCC til 
at indføre en standard. 
11 
National 
level 
[Europe) 
European 
level 
World 
level National 
Standards 
Bodies Consumer 
Electronics 
Companies Telecoms 
Administrations/ 
Operators Broadcasting 
Companies 
CEN (non­
electrical) CENELEC 
(electrical) CEPT 
European 
Radio 
Office ÊTSÎI lEBU ELGPVB 
JTC EBU/ETST| Technical 
Module 
ISO (non­
electrical) IEC 
(electrical) 
ISO/IEC JTC/WG MPEG ITU 
WARC Radiocommunications 
Bureau 
Figur 5: De vigtigste instanser, som har at gøre med nationale, EF-dækkende eller 
verdensomspændende transmissionsstandarder 
1.6 Gennemførelse 
Som nævnt først i denne meddelelse er der mulighed for store fordele ved digital-tv-systemer, hvis de 
etableres på den mest hensigtsmæssige måde. Og dette "hvis" får stor indflydelse på, om dissse fordele 
bliver til virkelighed. 
Erfaringen viser, at en bestemt teknologi ikke altid slår igennem på markedet, blot fordi den er der. Og 
i mange tilfælde er det nemt at være bagklog, når man kan se, at den teknologi, der rent faktisk slog an, 
nok kunne have være indført på en mere hensigtsmæssig måde. 
Derfor skal der tages stilling til en lang række svære spørgsmål, inden man reelt kan indføre digital-tv 
på det europæiske marked og opnå de fordele, som følger heraf. 
I dette afsnit trækkes nogle af disse spørgsmål frem i lyset. Den praktiske gennemførelse ventes nemlig 
at være det område, som medlemsstaterne på forhånd vil lægge mest vægt på, eftersom de 
beslutninger, der skal træffes her, vil få vidtrækkende konsekvenser. 
1.6.1 Adgang til frekvensspektret 
Dette emne vedrører hovedsagelig jordbaseret transmission, mens det har ringe relevans for 
satellittransmission (og endnu mindre for kabeltransmission). I det medfølgende dokument beskrives 
det, hvordan frekvensplanlægningen i Europa foregår i dag. Her lægges der især vægt på to 
spørgsmål. For det første er der generelt næsten intet tilovers af spektret til jordbaseret transmission i 
Europa, for det andet forgår frekvensplanlægningen på vidt forskellig vis fra land til land, så man 
f.eks. i Italien næsten har opbrugt kanalerne i VHF- og UHF-båndene, mens dette ikke er noget 
problem i Skandinavien. 
Man skal huske på, at de nuværende frekvensallokeringer har langsigtede konsekvenser for brugere og 
operatører. Det vil være meget vanskeligt, om ikke umuligt, pludselig at fjerne eksisterende tv-tjenester 
eller sænke kvaliteten som led i overgangen til et nyt system. Det bliver nødvendigt med lange 
overgangsperioder, og det kan udmærket tænkes at blive en bekostelig affære (både hvad angår brugen 
af spektret og finansieringen), hvor man f.eks. kan være nødt til at udsende signaler i to forskellige 
systemer. I den amerikanske plan for jordbaseret HDTV forudser man en periode på femten år, hvor 
man skal sende i begge systemer, inden man endelig afskaffer NTSC. Derfor kommer det i hvert fald 
til at vare en snes år, inden USA tager skridtet fra analog-tv til digital-tv fuldt ud. Det er også værd at 
bemærke, at frekvensplanlægningen i USA er underlagt færre begrænsninger end i Europa. 
12 
Da Europas nugældende frekvenser for jordbaseret tv-transmission blev fastlagt, betragtede man det 
først og fremmest som en offentlig tjeneste, og det var derfor målet at sikre, at praktisk talt alle kunne 
modtage de nationale og regionale programmer i en tilfredsstillende kvalitet. Med PAL- og SECAM-
systemet kræver dette ikke blot et net højeffektsendere for hver ca. 100 km, men også hundrede- eller 
tusindvis af relæsendere med lav effekt, og hvert enkelt program optager derfor i alt ca. 9 kanaler. Med 
de frekvensbånd, der nu er afsat til jordbaseret tv i Europa, kan der højst være 11 VHF- og 48 UHF-
kanaler, og det giver kun mulighed for 6 nationale jordbaserede tv-programmer. I de større europæiske 
lande er der mindst et sæt "regionalprogrammer", som optager plads for et potentielt nationalt program. 
I andre lande, først og fremmest USA, har man tildelt frekvenser på grundlag af en vurdering af 
lokalmarkedet: Inden for de større byområder tildeler man licenser til så mange selskaber som muligt, 
så de forskellige "stationer" - som hver især har ansvaret for deres egne programflader - kan 
konkurrere på lige fod inden for det pågældende marked. Relæsendere bruges hovedsagelig til at sikre, 
at alle stationer har samme dækning inden for et bestemt marked. 
Som man kan læse i afsnit 1.1, kan spektret udnyttes 30-40 gange så effektivt med digitalteknik, hvis 
man f.eks. anvender CODFM-modulationssystemet i Europa. Dermed kan man indføre 
"enkeltfrekvensnet" (single frequency networks - SFN), hvor det ikke som nu er nødvendigt at bruge 
forskellige tilstødende frekvenser til den samme tjeneste og dermed spilde frekvensressourcerne. Men 
det skal bemærkes, at denne effektivitetsforøgelse er helt afhængig af, at man indfører SFN, ligesom 
alle fordelene først kan udnyttes, når man har overstået den lange overgangsperiode. 
Man må gøre sig klart, at SFN (hvor man kan transmittere op til fem digitale landsdækkende 
programtjenester på én af de nuværende kanaler) kan lade sig gøre inden for Europas nuværende 
ordninger, men ikke USA's. SFN kan ikke forenes med USA's traditionelle lokalstationer, og det kan 
begrænse mulighederne for at indføre CODFM i USA. 
Som bemærket i det foregående har anvendelsen af spektret hovedsagelig relevans for jordbaseret 
transmission, mens det ikke er noget større problem i forbindelse med satellittransmission. Derfor står 
satellit-tv-tjenesterne konkurrencemæssigt stærkere, når den nye teknologi indføres, og det bør 
undersøges, hvad det kommer til at betyde for jordbaseret transmission. 
I den sidste ende bliver det spørgsmålet, hvordan man på mellemlang og lang sigt skal allokere 
frekvenser til jordbaseret transmission. Frekvensspektret er en værdifuld naturlig ressourcer, som er 
meget efterspurgt, og hvis den nye teknologi giver mulighed for en drastisk effektivitetsforøgelse, 
bliver det mere og mere uholdbart at holde fast ved status quo. 
Dette afsnit leder frem til følgende konklusioner: 
* Europas frekvensplanlægning for jordbaseret tv er ujævn og underkastet forskeliige begrænsninger 
* ved hjælp af digitalteknologi, f.eks. CODFM og SFN, kan udnyttelsen af spektret effektiviseres 
dramatisk 
13 
* det vil være uacceptabelt at videreføre det nuværende system 
* der skal opstilles praktisk orienterede strategier for overgangen fra de eksisterende til de fremtidige 
frekvensplanlægningsordninger, og medlemsstaterne og EF må føre samråd og træffe de 
nødvendige beslutninger for at sikre, at den nye teknologi i praksis giver de forventede fordele. 
1.6.2 Tidsplaner 
Det fremgår af det foregående, at det vil tage lang tid at indføre den nye tv-teknik, f.eks. digital 
jordbaseret transmission, især når der også skal indføres et globalt informationsnet, hvor mange 
forskellige tjenester fremføres på en gang. I Europa bliver de private operatører stadig mere aktive på 
transmissionsmarkedet. Operatørernes tidshorisont for afkast på investeringer er noget kortere. Det kan 
lægge et vist pres på planlægningsprocessen, især hvis en hurtig markedsføring af et system på 
baggrund af kortsigtede kommercielle hensyn besværliggør eller umuliggør, at man senere går over til 
et optimalt, universelt system. 
Et andet problem er tendensen til at vente til den "bedst mulige" teknologi er udviklet, inden man 
træffer beslutning om at indføre et system. Det er en fejl at tro, at der nogensinde vil findes en "bedst 
mulig" teknologi. Historien viser jo, at man hele tiden finder på tekniske nyskabelser og forbedringer. 
Lige så snart man beslutter at indføre et system, har man accepteret, at systemet muligvis om fem år 
ikke er det teknisk bedste system. Men det er ikke noget argument for at vente, for så vil man jo blot 
sidde med hænderne i skødet og aldrig opnå de fordele, der er mulighed for med den eksisterende 
teknologi. 
Dette spørgsmål spiller også en stor rolle i det internationale miljø. Der findes mange eksempler på, at 
man i et område af verden har udviklet og indført et nyt tv-system, som tre-fire år senere er blevet 
forbedret i et andet område af verden, mens man få år senere i et tredje område indfører et system, som 
tilsyneladende er endnu mere avanceret. Denne udvikling kan strengt taget fortsætte i det uendelige. 
Teknologien udvikler sig til stadighed, og der er - ud fra et lokalt synspunkt - ingen grund til at 
acceptere tekniske kompromiser, som er opstillet ud fra andre områders tidligere behov, der ikke 
nødvendigvis har relevans for andres nuværende situation, uanset hvor vigtig en rolle de spillede for 
den oprindelige beslutning om at indføre systemet andetsteds. Det har ofte givet problemer. På det 
seneste er det blevet endnu mere udtalt, og nu risikerer man, at det spærrer for, at man opstiller en 
fælles indfaldsvinkel til avanceret tv-transmission, som både kan accepteres i Europa, Japan og USA. 
Analysen i dette afsnit taler for, at der indføres en EF-politik for følgende områder: 
* der skal sikres et forholdsvis langsigtet overblik over, hvordan de avancerede tv-systemer bør 
indføres, så man har en "rettesnor" for industrien eller myndighederne 
* der skal ved internationale forhandlinger sættes en stopper for, at Europa, USA og Japan "springer 
buk" med hinanden, hvad angår systemplanlægning. 
14 
1.6.3 EF's beslutningsproces 
Der er visse aspekter i forbindelse med tv-transmission, som altid vil være regionalt eller lokalt 
bestemt. Men efterhånden som de europæiske lande kommer til at hænge tættere og tættere sammen, 
kan det ikke lade sig gøre at planlægge tv-systemer og -net på nationalt plan. EF's indre marked har 
vidtrækkende konsekvenser for produktion og tjenesteydelser samt muligheden for tværeuropæisk 
transmission, så samtlige EF-borgere har lettere adgang til EF's kulturelle mangfoldighed, og disse 
forhold taler i højeste grad for at finde en fælles indfaldsvinkel. Desuden er satellit-tv pr. natur 
grænseoverskridende, og frekvensplanlægning for jordbaseret tv kræver en solid samordningsindsats 
på grund af EF's store landetæthed. 
EF-dimensionen i den fremtidige tv-planlægning er derfor af stor betydning. Europa har ikke råd til at 
lade hvert land gå sine egne veje - det vil bremse markedsudviklingen og adgangen til et EF-dækkende 
udbud af information og kulturelle tilbud. 
I praksis viser erfaringen imidlertid, at EF's muligheder for at indføre nye tv-systemer ikke er så gode 
endda. Det står i skarp kontrast til situationen i USA, hvor FCC har tvangsmidler til at sikre, at 
reglerne overholdes, bl.a. obligatoriske standarder samt begrænsninger for, hvordan frekvenser 
tildeles (eller inddrages). I modsætning hertil er den europæiske konsensus-baserede metode sårbar 
over for stærke kræfter, som ikke accepterer kompromiser, som ikke er i deres umiddelbare interesse. 
Det er et spørgsmål, som EF bliver nødt til at tage stilling til. En svag beslutningsproces kan medføre, 
at man anvender forskellige metoder, eller at alting går i stå. Og så kan man ikke virkeliggøre fordelene 
ved digital-tv - i hvert fald kun i begrænset grad. 
15 
2. DEL DIGITAL TV-TRANSMISSION -
AKTIVITETER I EUROPA, USA OG JAPAN 
Denne del af meddelelsen drejer sig om, hvordan de tre regioner planlægger at indføre digitale tv-
tjenester og hvilke forberedende skridt der tages. 
2.1 Europa 
I løbet af de sidste ti år har Europa udviklet avancerede tv-systemer baseret på MAC-teknologi: 
D2-MAC til 625-linjers tjenester med billeddimensioneme 4:3 og 16:9, og HD-MAC til HDTV-
tjenester. Disse systemer fungerer utrolig godt: D2-MAC er ved at blive taget i brug kommercielt og 
HD-MAC er til rådighed for operatører, som ønsker hurtigt at udbyde HDTV-tjenester. Begge 
systemer er udformet til brug i forbindelse med satellit- og kabeltransmission. 
Rådet har flere gange slået fast ( f.eks. i afgørelserne 89/337/EØF, 89/630/EØF og 93/424/EØF og i 
direktiv 92/38/EØF), at HDTV er af stor betydning for den europæiske industri, televirksomhederne 
og seerne. 
EF vil fortsat lægge stor vægt på at bringe kommercielt levedygtigt HDTV på markedet til tv-
transmission og ikke-transmissionsrelaterede anvendelser i Europa. 
2.1.1 European Digital Video Broadcasting Project 
I slutningen af 1991 mødtes en gruppe televirksomheder, erhvervsvirksomheder og 
regeringsrepræsentanter for uformelt at diskutere, hvad der kunne og skulle gøres for at indføre digital 
jordbaseret tv-transmission i Europa. Kommissionen deltog fra et tidligt tidspunkt i møderne og 
opmuntrede gruppen til at udvide sine aktiviteter og få flere medlemmer. I sommeren 1993 havde Den 
Europæiske Initiativgruppe for Digital-tv-transmission (European Launching Group for Digital Video 
Broadcasting - ELGDVB) udvidet sit arbejdsområde til at omfatte satellit- og kabel-transmission, og 
den havde 30-40 organisationer som medlemmer, heriblandt offendige og private televirksomheder 
inden for jord- og satellitbaseret transmission, producenter, satellit- og kabel-tv-selskaber, 
regeringsmyndigheder og europæiske internationale organisationer. 
ELGDVB udarbejdede et aftalememorandum, hvor man opridsede målsætninger og arbejdsmetoder. 
Der er stadig mulighed for at skrive sig på dette aftalememorandum (se det medfølgende dokument), 
som allerede er undertegnet af de 85 organisationer i fortegnelsen i det medfølgende dokument. 
ELGDVB er således fra at være en uformel sammenslutning blevet en etableret instans under 
betegnelsen European Digital Video Broadcasting Project. 
Gruppens mål er, som angivet i aftalememorandummets artikel 1 : 
"at skabe en europæisk ramme for en harmonisk, markedsorienteret udvikling af kabel-, satellit- og 
jordbaseret digital-tv-transmission. 
Dette skal ske ved: 
- at fremme og medvirke til, at der opstilles tekniske standarder for digital-tv og sikre, at disse 
standarder godkendes og bruges overalt 
- at lette indførelsen af nye tv-tjenester, hvor man anvender disse standarder, herunder også 
undersøgelser af relaterede områder, såsom frekvensplanlægning og adgangsstyring 
- at sikre den bedst mulige samordning mellem konkurrenceforberedende F&U og standardisering." 
Alle europæiske organisationer, som går ind for denne målsætning og vil deltage aktivt i gruppens 
arbejde, kan blive medlemmer. 
16 
Organisationen omfatter: 
- en generalforsamling, hvor alle medlemmer deltager 
- et styrelsesråd på op ril 34 valgte (stemmeberettigede) medlemmer 
- en teknisk komité 
- en komité for satellit- og kabelbaserede kommercielle anvendelser 
- en komité for jordbaserede kommercielle anvendelser 
- en ad hoc-gruppe vedrørende adgangsstyring. 
2.1.2 DVB's arbeide 
ELGDVB koncentrerede sig det første års tid om fremtidsudsigterne for jordbaseret digital-tv. Den 
tekniske komité - som på det tidspunkt hed arbejdsgruppen vedrørende digital-tv-transmission 
(Working Group on Digital Television Broadcasting - WGDTB) - fik til opgave at udarbejde en 
dybtgående rapport om emnet Rapporten blev afsluttet i november 1992. Den er medtaget i det 
medfølgende dokument. 
Efter at to store satellit-tv-selskaber - News International og Canal+ - havde givet til kende, at de fra 
anden halvdel af 1994 ville udbyde betalings-tv-tjenester via satellit ved hjælp af 
digitalkompressionsteknologi, koncentrerede man sig i den tekniske komité om spørgsmål vedrørende 
satellit- og kabelbaseret transmission. 
Den tekniske komité arbejder ret hurtigt, og den har allerede produceret en del. Den tekniske komité 
har: 
* fulgt med i den eksisterende europæiske F&U og sammenholdt den med systemkravene (se figur 4 
i det foregående) og indkredset huller i F&U-indsatsen 
* indkredset områder, hvor man kan anvende digital-tv-transmission i Europa (se figur 6) 
Field of application for digital television broadcasting 
broadcasting (DTVB) 
Transmission 
medium 
Satellit* 
Cable 
Tun—-ti ni 
tnnsRUtfcøn 
N.B.: 
MPBO-2 is assumed 
to be used for 
source coding and 
multiplexing 
Satellite and cable 
may carry inter­
active lervtoo* HDTV 
II 
II 
[I Received service 
EDTV 
III 
• 
III 
Requirements quality / resolution 
SDTV 
II 
• 
• 
J • 
«Europe: |||| | LDTV 
(I 
• 
D 
1 
• 
(I Receiving 
condition 
Stationary 
(Pah) 
Stationary 
(Cable) 
Stationary 
(Rooftop) 
Portable 
(Stub aerial) 
Mobil« 
(Car aerial) 
Figur 6: Anvendelsesområder for digital-tv-transmission 
(Analyse fra arbejdsgruppen vedrørende digital tv-transmission) 
17 
* analyseret, hvordan man kan konfigurere systemer til fleksibel fremføring af digital-tv-tjenester i 
Europa, både via satellit (se figur 3) og ved jordbaseret transmission (se figur 4) 
* foreslået en foreløbig tidsplan for digital-tv-transmission i Europa (se figur 7). 
Provisional timescale for DTVB in Europe 
WGDTB 1»2 I 1993 I I**4 I 1995 I 1996 I 1997 I 1998 
Service definition, WGDTBi 
- Sateffite, cable . 1 
- Terrestrial, cable f) 
Source coding and 
- EDTV, SDTV, LDTV *} 
-HDTV el 
etc. 
- Satellite, cable (...?...) A? , 
- Terrestrial, cable (WGDTB) — a) 
Svslcm complctioii ( WGDTB ?) 
- Satellite, cable w/o HDTV X 
- Satellite, cable mcL HDTV 
-Terrestrial, cable *? 
- Satellite, cable w/o HDTV 
- Satellite, cable and. HDTV 
•Terrestrial, cable 
Egromcat <taûm QmhmryJ 
- Satellite, cable w/o HDTV 
- Satellite, cable mcL HDTV 
- Terrestrial, cable 
Service ready tQtttrt 
- Satellite, cable w/o HDTV 
- Sateffite, cable ind HDTV 
- Terrestrial, cable •? 
Figur 7: Foreløbig tidsplan for jordbaseret digital-tv-transmission i Europa 
(Analyse fra arbejdsgruppen vedrørende digital tv-transmission) 
Det skal understreges, at de ideer, der fremsættes i det ovenstående, hverken udgør endelige valg eller 
beslutninger. De er taget med for at vise, hvilke overvejelser DVB har gjort sig om disse emner. De er 
tænkt som en hjælp til de drøftelser, denne meddelelse skal sætte gang i. 
Den tekniske komité har også været aktiv på det seneste på følgende områder, som vedrører MPEG. 
Komitéen har sammen med andre instanser (f.eks. EBU/ETSI JTC) medvirket til at samordne de 
impulser, der kom fra europæisk hold, så der kunne udarbejdes specifikationer til ETSI for at få 
vedtaget en europæisk standard for signalkompression og multipleksering på grundlag af MPEG-2. 
Komitéen for satellit- og kabelbaserede kommercielle anvendelser og komitéen for jordbaserede 
kommercielle anvendelser har påbegyndt deres arbejde for kort tid siden. De skal fungere som 
samlingssted for de ikke-tekniske aspekter, som er nødvendige for at indføre satellit-, kabel- og 
jordbaseret digital-tv-transmission. Disse komitéer er sammensat af højtstående repræsentanter for 
organisationer, der har undertegnet aftalememorandummet og planlægger at foretage større 
investeringer i tjenester eller produkter. Komitéerne fastlægger, hvilke krav der bør stilles til 
tjenesterne, hvilke områder der bør prioriteres og hvilke tidsplaner der bør følges. Disse punkter 
videresendes til den tekniske komité, som omsætter dem til tekniske specifikationer. Ved denne 
procedure kan man i fremtiden tilpasse eller godkende de tjenestekrav, systemkonfigurationer og 
tidsplaner, der er vist i det foregående. 
mama •> i 
18 
Ad hoc-gruppen vedrørende adgangsstyring har til opgave at skabe enighed om EF-dækkende 
adgangsstyringssystemer, hvor dette er muligt. 
DVB's arbejde kan siges at være markedsorienteret i den forstand, at tjenestekrav, prioriterede områder 
og tidsplaner fastlægges af de virksomheder, som udtrykkeligt har til hensigt at udbyde digital-tv-
tjenester i Europa. 
2.2 USA 
Selv om man i USA har brugt megen tid på at undersøge, hvordan man kan indføre jordbaseret 
digital-tv, bliver det inden for satellittransmitteret tv, man først kommer til at anvende digitalteknik, 
hvilket nok også bliver tilfældet i Europa. 
2.2.1 Satellit-tv 
Hughes Aircraft Company har tilkendegivet, at man fra begyndelsen af 1994 vil udbyde satellit-tv i 
USA. Der forventes op til 150 enkelttjenester, bl.a. film (hvor filmene kort efter genudsendes på andre 
kanaler, så seerne selv kan vælge, hvomår de vil se filmen), sport, populærprogrammer og mere 
fagligt prægede programmer. 
Ved transmissionen skal der anvendes digitalkompressionsteknik på grundlag af MPEG's arbejde. Det 
står dog stadig hen i det uvisse, om systemet bliver fuldt kompatibelt med MPEG-2-standarden. 
2.2.2 Jordbaseret tv 
I USA lovgiver FCC i almenhedens interesse i henhold til the Communications Aet (den amerikanske 
lov om radio/tv-spredning). Der er veletablerede regler for, hvordan FCC opstiller standarder og 
udsteder licenser. Der er fuld offentlig indsigt i FCC's arbejde, og der foretages regelmæssige høringer 
af de berørte parter. Siden 1987 har man på denne måde arbejdet på at få fastlagt, hvordan man kan 
indføre en transmissionsstandard for jordbaseret HDTV. 
FCC har oprettet et rådgivende udvalg vedrørende avancerede tv-tjenester (Advisory Committee on 
Advanced Television Service - ACATS), som skal bistå FCC. ACATS udarbejder på et tidspunkt en 
rekommandation, som FCC så skal tage stilling til. FCC kan forkaste nogle eller alle ACATS* 
rekommandationer. 
FCC's procedurer gælder kun for jordbaserede transmissionssystemer. De gælder ikke for satellit- og 
kabelsystemer, og de vedrører ikke standarder for udstyrseffektivitet. 
ACATS opfordrede for nogen tid siden de berørte organisationer til at foreslå, hvilke avancerede 
tv-systemer der skulle danne grundlag for en fremtidig standard. Systemerne skulle testes i realistiske 
miljøer. Til dette formål blev der oprettet prøvningslaboratorier. 
De seks bedst egnede systemer blev testet, og to af dem blev sorteret fra. I starten af 1993 skulle der 
tages stilling til, hvilket af de fire tilbageværende fulddigitale systemer der skulle danne grundlag for 
standarden. Men der blev ikke truffet noget endeligt valg, og forslagsstillerne gik derefter på 
opfordring af ACATS sammen om at opstille de endelige standardspecifikationer i den såkaldte Grand 
Alliance, som består af: North American Philips, Thomson Consumer Electronics, Zenith, General 
Instruments, AT&T og the Massachusetts Institute of Technologi (MIT). I sommeren 1993 var der på 
et foreløbigt grundlag fastlagt visse parametre for Grand Alliance's system, mens der stadig var 
uklarhed om andre. I følgende liste gives en oversigt over disse elementer: 
19 
1) Scanningsformater 
Der er angivet seks formater: 
1050/1:1/30,24 
787,5/1:1/60,30,24 
1050/2:1/60 
(det første tal angiver antallet af linjer, det andet angiver, om scanningen foregår progressivt (1:1) eller 
ved linjespring (2:1), og det tredje tal angivet antallet af billeder pr. sekund). 
Progressiv scanning har efter amerikanernes mening stor betydning for, om systemet kan fungere 
sammen med andre medier. Af samme grund har man valgt at bruge firkantede billedpunkter. 
2) Videokompression 
Grand Alliance vil anvende en udbygget udgave af kompressionsystemet i 
MPEG-2. Det diskuteres stadig, om der skal foretages yderligere ændringer. 
3) Transmission 
Grand Alliance skal vælge mellem fire mmsmissionssystemer (som for øjeblikket ikke omfatter 
CODFM, som er favoritsystemet i Europa). Der vil om nødvendigt blive arrangeret en konkurrence 
mellem de fire systemer (eller nogle af dem). 
4) Lyd 
Grand Alliance skal vælge mellem tre forskellige lydsystemer. 
Når de endelige parametre er fastlagt (hvilket forventes at være i efteråret 1993) skal systemet 
fremstilles og testes. Hvis man får et godt resultat og det ikke er nødvendigt at modificere systemet 
eller lave nye tests, vil dette vare orrikring ni måneder. Dermed kan der midt i 1994 være opstillet en 
specifikation, som ACATS kan opfordre FCC til at ophøje til standard. På dette tidspunkt overtager 
FCC selv arbejdet med den foreslåede standard, som skal igennem FCC's åbne høringsprocedure. Det 
tager typisk et år, hvorefter FCC kan fastlægge en standard for jordbaseret avanceret tv-transmission 
midt i 1995. Eftersom der er tale om ret komplicerede tekniske og politiske processer, skulle det ikke 
være mærkeligt, om hele processen (hvis den overhovedet gennemføres) forskydes ca. et år frem til 
midten af 1996. 
Sideløbende med ACATS' forslag skal FCC træffe beslutning om en række andre vigtige områder: 
* båndbredden i det nye system skal være på 6 MHz (europæiske kanaler ligger med en afstand på 7 
og 8 MHz) 
* de nye tjenester skal transmitteres parallelt med de eksisterende NTS C-transmissioner 
* når der er fastlagt en standard (1995/96) har televirksomhederne tre år til at ansøge om licens til at 
transmittere i det nye format. Hvis de tildeles en licens, skal de have yderligere 6 MHz pr. program 
* derudover forventes det at tage yderligere tre år (dvs. frem til 2001/2002) at indføre den nye 
teknologi i nettene og studierne 
20 
* femten år herefter (dvs. 2016/2017) skal NTSC-systemet afskaffes, og så vil hele USA's 
jordbaserede tv-net være digitalt. 
Det er også værd at beskæftige sig med selve processen og ikke blot den tekniske side af den 
amerikanske udvælgelsesprocedure. Amerikanerne har et klart defineret mål og har magt som de har 
agt. De sigter mod overalt at udskifte det nuværende analogsystem med et nyt digitalsystem i løbet af 
den næste snes år. Der er opstillet en veldefineret, troværdig strategi for, hvordan overgangen skal 
foregå. FCC - som sikrer, at overgangen forløber som den skal - er en lovfastsat instans med 
vidtrækkende beføjelser, som er uafhængigt af erhvervsmæssige og politiske hensyn. FCC fastlægger 
tidsplaner og målsætninger, som de økonomiske beslutningstagere efterlever. FCC er uafhængig af 
den økonomiske - og for den sags skyld enhver anden - sektor, og arbejder kun i almenhedens 
interesse. 
Selv om FCC-processen foregår med fuld offentlig indsigt og omfatter en del høringsprocedurer, skal 
de enkelte elementer dog så at sige indordnes under helhedsløsningen, i modsætning til den europæiske 
metode, hvor man starter med at løse problemerne på grundniveau. FCC skal tage hensyn til de 
synspunkter, markedets parter fremlægger, men den amerikanske proces kan dårligt kaldes 
"markedsorienteret" som omtalt i punkt 2.1.2. 
2.3 Japan 
Japan er det første land i verden, hvor man har designet og indført HDTV (omend endnu ikke på 
kommerciel basis). I dag udsender man i Japan otte timers HDTV om dagen med det satellitbaserede 
system MUSE. Men tv-apparater til systemet er stadig temmelig dyre, og det står fortsat hen i det 
uvisse, om systemet nogensinde slår kommercielt igennem i Japan, for slet ikke at tale om andre 
steder. 
Til jordbaserede net har man opnået et skarpere billed i formatet 4:3 ved hjælp af Clearvision-systemet, 
hvor signalet optimeres i studiet og modtagerapparatet efterbehandler signalet. Men salget har været 
begrænset på grund af apparaternes høje pris. Inden for nær fremtid (1993/1994) er det tanken at 
indføre EDTV, en NTSC-baseret bredskærms-tv-tjeneste. Japanerne har indtil nu ikke været meget for 
at indføre digital-tv af følgende grunde: 
* man har ment, at MUSE-systemet med den nuværende teknologi er godt nok til HDTV i en 
årrække, indtil der udvikles et bedre system 
* der vil være store praktiske vanskeligheder forbundet med at indføre jordbaseret digital-tv i Japan, 
eftersom frekvensplanlægningen kan komme til at volde endnu større problemer end i USA. 
* man har ment, at digitalteknologi er et område med store fremtidsmuligheder, men at det ville være 
overilet at fastlægge standarder, inden man havde overblik over, hvad den nye teknologi ville 
medføre. 
Det skal understreges, at Japan står meget stærkt inden for digitalteknologi, og at det ikke er 
usandsynligt, at Japan kan gøre nye opdagelser inden for området. 
Det japanske ministerium for post og telekommunikation har meddelt, at man den 26. maj 1993 har 
oprettet en nye arbejdsgruppe, som skal undersøge, hvordan man kan udnytte digitalteknologi i nye 
transmissionssystemer. Arbejdet skal omfatte jord-, satellit- og kabelbaseret transmission inden for de 
næste tyve år. Arbejdsgruppen underretter om et års tid ministeriet om, hvad den har fundet ud af. 
Kommissionen afventer undersøgelsesrapporten med stor interesse. 
21 
3. DEL PRINCIPPER FOR EF'S POLITIK 
På grundlag af den forudgående analyse står følgende klart: 
* digitalteknologi giver mulighed for store kvalitetsforbedringer i forbindelse med tv-tjenester, større 
fleksibilitet i udbuddet og mere effektiv anvendelse af frekvensspektret i forhold til analog-tv, og 
digital-tv kan fremskynde indførelsen af globale informationsnet, hvor der er mulighed for 
lettilgængelig, fleksibel adgang til en lang række informationstjenester 
* det kan tage lang tid, måske helt op til en snes år, at udskifte de eksisterende analogsystemer med et 
digitalt system 
* overgangen skal organiseres og samordnes for at sikre, at man får det fulde udbytte af teknologien i 
praksis. Nogle af teknologiens fordele kommer først til udtryk ved overgangsperiodens slutning. I 
mellemtiden er det vigtigt at undgå, at en hurtig markedsføring af et system besværliggør eller 
umuliggør, at der efterhånden indføres mere generelle og avancerede systemer, eftersom dette vil 
være en hæmsko for markedsudviklingen. 
På dette grundlag kan tænkes følgende principper for en EF-politik på området. 
3.1 Principper for EF's politik 
Der er fem nøgleområder: 
3.1.1 Politiken skal fastlægges på baggrund af langsigtede hensvn 
Det er igen og igen blevet slået fast, at man kun kan drage fuldt udbytte af den nye teknologi, hvis 
overgangen fra de nuværende analogsystemer til det nye digitalsystem foregår optimalt. Det kræver 
ikke blot en langsigtet synsvinkel på, hvad man sigter mod, men også vilje til og mulighed for at 
planlægge og gennemføre en konsekvent overgang. 
Dette gælder ikke blot tv, som kun bliver et led i en hel kæde af samfunktionelle 
informationstjenester i det fremtidige globale informationsnet. Overgangen skal derfor også 
tilrettelægges så de øvrige tjenester tilgodeses mest muligt. 
I denne forbindelse er følgende elementer af stor betydning: 
* Systemdesignet skal tilgodese alle tænkelige former for multimedietjenester - mobile, bærbare, 
standardopløsning, mellemopløsning og højopløsning - og systemet skal kunne fungere sammen 
med andre informationstjenester på en fleksibel måde, efterhånden som der bliver efterspørgsel efter 
denne type samfunktionalitet. 
* Det er og bliver et af grundelementerne i EF's politik for området, at man kommercielt indfører 
HDTV i overensstemmelse med markedsbehovene. Så hvis HDTV stiller større krav end andre 
tjenestetyper, skal der fra starten lægges vægt på HDTV. Derfor skal F&U-, specifikations- og 
standardiseringsarbejdet fremskyndes, så der er adgang til et HDTV-system, når der opstår 
efterspørgsel efter det, og så specifikationerne for digital-tv-systemer med lavere opløsning, som 
indføres hurtigere, sikrer, at de er kompatible med det endelige HDTV-system. 
22 
* Der skal være overblik over, hvordan spektret skal fordeles med den nye teknologi. 
Medlemsstaterne og EF skal navnlig tænke meget alvorligt over, hvordan spektret til jordbaseret 
transmission skal anvendes. Det kan tænkes, at man begynder helt fra bunden uden hensyn til den 
nuværende frekvensplanlægning. 
* Der skal lægges strategier for overgangen fra de eksisterende systemer til det nye. Når man har 
fastlagt, hvordan overgangen bedst kan foregå (på en måde, så hele EF tilgodeses), skal 
overgangen gennemføres på konsekvent vis i hele EF. Det bliver næppe hverken nemt eller gratis. 
Men hvis man ikke tager de nødvendige skridt - eller tager dem i utilstrækkelig grad - bliver 
teknologien ikke så fordelagtig i praksis, som den burde være blevet. Det kan f.eks. betyde, at 
frekvensspektret ikke udnyttes fuldt ud, hvilket vil være spild af en værdifuld ressource. 
Markedsmekanismerne kommer til at spille en stor rolle, når man skal indføre de nye tjenester. Men 
som det fremgår af det foregående vil det ikke føre til den bedst mulige løsning for de fremtidige 
globale net, hvis man lod markedsmekanismerne få frit spil, fordi det så ville være de mere kortsigtede 
profithensyn, som kom til at bestemme, og ikke de langsigtede hensyn, som systemet forudsætter. 
Det er tydeligt, at de japanske planlægningsmyndigheder holder sig dette forhold for øje, ligesom USA 
også tager hensyn til det nu. 
EF står over for en vigtigt politisk valg: skal man lade markedsmekanismerne få frit spil, når den nye 
teknologi skal indføres, eller skal der opstilles en langsigtet strategi for, hvordan det fremtidige globale 
net skal se ud, så man kan opmuntre, at der udbydes tjenester, som stemmer overens med denne 
strategi? 
3.1.2 F&U-arbejdet skal videreføres 
Digital-tv-alderen er lige begyndt, men fremskridtet er allerede nået så vidt, at det er blevet kommercielt 
attraktivt at indføre digital-tv. Indtil nu har teknologien udviklet sig hastigt, men i løbet af den 
overgangsperioden, der omtales i det foregående, kommer den helt sikkert til at udvikle sig med 
rivende hast. Derfor er det fortsat af stor betydning, at der ydes støtte til F&U på dette område i 
medlemsstaterne og på EF-plan, så markedet har adgang til den mest avancerede teknik, når der skal 
træffes beslutning om, hvordan systemet skal udformes. 
Dette omfatter bl.a. følgende aspekter, som allerede er behandlet i afsnit 1.4: 
* De igangværende nationale og internationale F&U-projekter i Europa skal koordineres bedre for at 
undgå overlapning og indkredse og afhjælpe mangler og sikre generel sammenhæng i F&U-
arbejdet. 
* Visse mangler skal hurtigst muligt afhjælpes. Det drejer sig f.eks. om visse aspekter af digital 
satellittransmission (signalkompression, modulation og generelle systemkoncepter), ligesom det 
skal undersøges, hvordan satellittjenester kan omsættes til et format, som kan anvendes i kabelnet. 
* Når der er fastlagt klare gennemførelsesstrategier og planer for overgangen, skal F&U-arbejdet i 
højere grad fokuseres på praktiske markedsforhold. 
23 
3.1.3 Der skal indføres hensigtsmæssige standarder 
Det kommer alle til gode, hvis man indfører transmissionsstandarder - i hvert fald på lang sigt. 
Producenterne, fordi standarder giver mulighed for stordriftsbesparelser. Televirksomhederne, fordi de 
kan udbyde tjenester på et stort samlet marked. Programproducenterne, fordi de ikke skal bruge penge 
på at omsætte programmerne til andre formater. Og måske vigtigst, forbrugerne, fordi udstyret bliver 
billigere og de får adgang til en lang række tjenester. Forbrugerne skal ikke sætte sig ind i forskellige 
formater og køber derfor mere umiddelbart, og det smitter af på alle de ovenstående led i kæden, så 
ringen bogstaveligt talt er sluttet. 
Men det er selvfølgelig idealbilledet - som ikke altid bliver til virkelighed, navnlig når det drejer sig om 
internationale forhold. 
På europæisk plan er der ingen tvivl om, at man skal have standardiserede systemer. På bredere 
internationalt plan er det måske uundgåeligt, at der bliver forskellige systemer, men så bør man i det 
mindste samarbejde mest muligt for at sikre forbrugerne, at systemerne kan fungere sammen. 
I forbindelse med det verdensomspændende standardiseringsarbejde inden for dette område er det 
meget positivt at se, hvor hurtigt og vellykket MPEG's arbejde har været indtil nu. Det vil sikkert være 
en god idé at basere de europæiske standarder for signalkompression og multipleksering på 
videostandarden MPEG-2, som man nu forhandler om. Det har desuden den fordel, at det danner et 
godt grundlag for samfunktionalitet mellem europæiske systemer og de systemer, der måtte blive 
indført i andre dele af verden. Det vil medføre store nedsættelser af produktionspriserne, hvis det er let 
at få standardiserede MPEG-chips fra mange konkurrerende leverandører. 
Hvis MPEG-2 skal danne grundlag for fremtidige europæiske tjenestekoncepter, er det af største 
vigtighed, at de digital-tv-systemer, der måtte blive indført inden for kort tid på det europæiske 
marked, er fuldt ud kompatible med denne standard. 
Udover signalkompression og multipleksering skal der også arbejdes med kanalkodning og 
modulering. Her skal der tages hensyn til kompatibiliteten mellem de tre forskellige 
transmissionsmedier - jord-, satellit- og kabelbaseret - eftersom det bør sikres, at seerne kan bruge det 
samme modtageapparat til alle de tjenester, der udbydes, uanset hvilket af de tre systemer de har 
adgang til. Det er allerede blevet understreget, hvor stor en rolle indførelsen af SFN og mobiltjenester 
spiller i Europa. I denne forbindelse kan CODFM-systemet få stor betydning. 
Endelig skal der hurtigst muligt tages stilling til, hvordan man kan udvikle fælleseuropæiske 
adgangsstyringssystemer. Dette spørgsmål kan tænkes at volde en del problemer. 
3.1.4 Offentligheden skal høres og have indsigt 
Tilrådighedsstillelse af avancerede tv-tjenester er underlagt visse lovbestemmelser. Som regel kan disse 
tjenester kun udbydes, når økonomiske beslutningstagere bestemmer sig for at investere i at udvikle 
systemer og løbe en økonomisk risiko ved at udbyde de pågældende tjenester. Den del af 
lovgivningen, der vedrører standarder og frekvensallokering, sætter dog en vis begrænsning for 
tjenesteleverandørernes frihed. Derfor er det meget vigtigt - både for tjenesteleverandørerne og for 
myndighederne - at der er så nær kontakt som muligt mellem parterne, så alle forstår og accepterer, 
hvilket ansvar de selv og andre har. Dermed kan man sikre en harmonisk markedsudvikling. 
24 
3.1,5 Almenhedens interesse skal beskyttes 
EF og medlemsstaterne skal til enhver tid sikre, at almenhedens interesse ikke trues af kommercielle 
hensyn og lignende. Forbrugerbeskyttelse og ligelige konkurrencevilkår er hjørnestene i 
medlemsstaternes politik og EF-politiken, ikke blot generelt, men også i forbindelse med de emner, der 
behandles i denne meddelelse. 
Der bliver stadig kraftigere aktivitet inden for medieområdet. Derfor skal det sikres, at samtlige 
televirksomheder har adgang til digital transmissionsteknik, og at der ikke sættes hindringer i vejen for 
mye virksomheders adgang til markedet. Medievirksomhederne skal forhindres i at påtvinge andre at 
anvende deres teknologi og i at begrænse konkurrencen fra konkurrerende tv-selskaber, kun dermed 
kan det sikres, at markedet holdes åbent. 
3.2 EF's videre politik for digital-tv-transmission 
Der diskuteres og arbejdes en del med digital-tv-transmission i Europa. Man får efterhånden mere 
overblik over, hvad man kan gøre med den nye teknologi, hvordan man skal forvalte den og hvad der 
er nødvendigt for at føre den ud i livet. Men der er ikke så meget overblik over det, at der allerede nu 
kan fremlægges forslag til en EF-politik på lang sigt. Og det er da heller ikke strengt nødvendigt at 
foreslå en ny EF-politik for området endnu. 
Det var heller ikke tanken med denne meddelelse. Det var derimod tanken: 
* at oplyse om, hvordan teknologien har udviklet sig og hvilke muligheder den frembyder 
* at underrette om, hvad sker på området i Europa og resten af verden 
* at foreslå principper for EF's politik for området 
Den foregående del af meddelelsen opridsede de mulige principper for en EF-politik for området. 
Denne del handler om, hvad der skal gøres på kort sigt - dvs. den næste års tid eller to. 
3.2.1 Høring af de økonomiske beslutningstagere 
De økonomiske beslutningstagere inden for dette område - offentlige og private televirksomheder, 
producenter og kabel-, satellit- og telesystemoperatører - kommer til at spille en væsentlig rolle, når det 
skal fastlægges, hvordan Europas avancerede tv-systemer skal udvikle sig i fremtiden. Det er vigtigt at 
vide, hvad de har tænkt sig eller håber at gøre på det kommercielle plan, hvilke krav de stiller til 
teknologien og hinanden, og hvordan de mener, medlemsstaterne og EF bør forvalte digital-tv-
området. 
DVB kan nu fungere som et åbent forum, hvor de økonomiske beslutningstagere får mulighed for at 
fortælle, hvad de mener, så de kan samarbejde om fælles mål. Kommissionen mener, dette er en 
positiv udvikling, og vil derfor fortsat opmuntre DVB's arbejde. Kommissionen finder det yderst 
positivt, at DVB har besluttet at lade Kommissionen følge med i, hvad gruppen arbejder med, og 
hvilke resultater den når frem til. 
Men man skal huske på, at gruppen er et uafhængigt organ, hvilket måske er dens største styrke. 
Derfor vil det ikke være på sin plads, at Kommissionen undertegner aftalememorandummet og bliver 
medlem af gruppen. 
25 
Kommission vil ikke desto mindre følge nøje med i, hvad gruppen arbejder med, ved at have 
repræsentanter i styrelsesrådet og de forskellige arbejdsgrupper og ad hoc-grupper. 
Kommissionen ser med interesse frem til at se, hvad gruppen når frem til inden for det næste år i 
forbindelse med tjenestespecifikationer, systemkonfigurationer og tidsplaner. For så vidt de berørte 
økonomiske beslutningstagere godtager disse resultater, og langtidsperspektiverne er hensigtsmæssige 
og ikke er i modstrid med almenhedens interesse, vil Kommissionen generelt betragte resultaterne som 
et vigtigt bidrag til fastlæggelsen af EF's politik. 
Forbrugerne (seerne) spiller naturligvis en stor rolle over for leverandørerne. Der skal aktivt tages 
hensyn til seernes synspunkter, når der skal udvikles og indføres digital-tv-systemer. Det kunne f.eks. 
være en god idé at have forbrugerrepræsentanter - eventuelt som observatører - i DVB's arbejde, så 
man nemt kan give forbrugerne information og så de kan komme frem med deres kommentarer. 
Kommissionen er til enhver tid interesseret i at høre fra instanser, som har retmæssige interesser inden 
for digital-tv, og disse synspunkter vil naturligvis blive taget med i betragtning, når der skal fastlægges 
en politik. 
3.2.2 Forskning og udvikling 
Som led i det fjerde rammeprogram skal der udføres F&U-arbejde for at sikre, at der er adgang til alle 
elementer af den nødvendige teknologi, når man skal planlægge en langsigtet strategi for overgangen til 
multimediesystemer og -tjenester. 
Det er tanken med dette F&U-arbejde at gøre det muligt at anvende bredbåndstjenester (herunderjord-, 
kabel- og satellitbaseret tv-transmission) til multimedietjenester via de offentiige digitale net (ISDN og 
GSM). 
Arbejdet vedrørende transmissionsteknik har til formål at effektivisere anvendelsen af frekvensspektret, 
øge antallet af kanaler og forbedre kvaliteten af alle typer tv-baserede tjenester, samt at udvikle 
teknologi, som kan give mulighed for fleksibel anvendelse af digital tv-baseret kommunikation 
(herunder video med ultrahøj opløsning) til en række forskellige anvendelser. 
Det ser ud til, at man efterhånden over hele verden får mulighed for at anvende lysledernet, og der er 
store muligheder, hvad angår mobilt og bærbart modtageudstyr til audiovisuelle multimedietjenester. 
Desuden skal der forskes i interaktivt tv, 2. generations kodningsteknikker til anvendelser med meget 
lav bithastighed (f.eks. mobil videokommunikation) og tv med meget høj opløsning. Det kan i sidste 
ende føre frem til en "intelligent hjemmeterminal" eller "telecomputer", elektroniske aviser (efter tv-
eller fjerndatabasepricippet), fladskærme - som åbner vej for HDTV - og teknikker til at optage, 
behandle og fremvise billeder i 3D i forbindelse med avancerede anvendelser som f.eks. virtuel 
tilstedeværelse og grænseflader mellem menneske og maskine. 
Det er bl.a. tanken at udvikle digitalteknik, som giver mulighed for til en rimelig pris at transmittere og 
modtage billeder med forskellige logisk forbundne opløsningsgrader på store skærme eller bærbare 
modtagere. Ved hjælp af et fleksibelt multiplekseringssystem kan de forskellige konfigurationer af 
billed- og lydsignaler transmitteres på én kanal, endvidere kan man foretage adgangsstyring (i 
forbindelse med programmer eller kanaler) og sluttelig vil det give en mere effektiv udnyttelse af 
frekvensspektret. På det teknologiske område sigtes der mod at udvikle effektive 
frekvensallokeringssystemer, arkitekturer for multimediebaseret kommunikation, samfunktionelle 
signalkompressionssystemer med henblik på lagring, transmission og fremvisning, standardiserede 
teknikker til kanalkodning og modulation ved digital transmission samt avancerede styresystemer til at 
forvalte multimediedata. 
26 
Endvidere er det målet at udvikle avancerede billedkompressionssystemer til kommunikation via medier 
med begrænset båndbredde, systemer til analyse, genkendelse og generering af billeder ril avancerede 
tjenester såsom 3D-videokommunikation og virtuel tilstedeværelse. Der skal arbejdes med at udvikle 
stereoskopisk og tredimensionel fremvisning, avanceret billedoptagelse, -behandling, -lagring og 
-søgning samt interaktiv teknik som f.eks. pege- og fagtgenkendelse. 
Resultatet af dette konkurrenceforberedende kooperative arbejde vil spille en stor rolle, når der skal 
opstilles fælles funktionsspecifikationer og standarder, især i forbindelse med protokoller for 
multimediekommunikation og billedkodning. Arbejdet åbner mulighed for stordriftsbesparelser, og det 
vil styrke industriens konkurrencedygtighed på verdensmarkedet. 
3.2.3 Standardisering 
Kommissionen vil følge nøje med i, hvad der foretages af arbejde inden for dette område i de 
europæiske og internationale standardiseringsorganisationer. Kommissionen vil fortsat om nødvendigt 
sikre, at de internationale standardiseringsorganisationer inddrager de resultater, man når frem til i 
Europa. Kommissionen vil også følge med i, hvad DVB når frem til, for så vidt dette arbejde munder 
ud i specifikationer, som er egnede til at indgå i standardiseringsprocessen. Når man er nået så vidt, at 
der skal opstilles standarder for en bestemt del af det fremtidige system, vil Kommissionen tage stilling 
til, om man skal støtte processen ved at give mandat til den standardiseringsorganisation, som står for 
det pågældende område. Der skal selvfølgelig skelnes mellem denne form for standardisering og 
lovgivningsprocessen, hvoren given standard skal overholdes i henhold til EF-dækkende lovgivning. 
Et af de områder, som haster meget - og som bør afklares inden for et par måneder - har at gøre med 
satellitbaseret digital-tv-transmission. Som det fremgår af det ovenstående, har nogle af de største 
kommercielle satellit-tv-virksomheder til hensigt fra anden halvdel af 1994 at udbyde tjenester, hvor 
man anvender digitalkompressionsteknik. Det er af største vigtighed for den fremtidige udvikling inden 
for digital-tv-markedet, at disse tidlige systemer følger visse standarder, som skal være 
fremadkompatibie, dvs. at de skal være kompatible med det fremtidige, mere avancerede system. 
Kommissionen vil holde nøje øje med udviklingen i de kommende måneder og vil fortsat om 
nødvendigt udstede standardiseringsmandater. 
Kommissionen vil også følge med i, hvad DVB når frem til i forbindelse med en fælles indfaldsvinkel 
til adgangsstyring, og sikre, at resultaterne er i almenhedens interesse. EF's politik på dette område 
skal være baseret på ligelig, åben konkurrence og forbrugerbeskyttelse. Det skal ske ved at etablere et 
adgangsstyringsmiljø, hvor man fremmer nye operatørers adgang til markedet for betalings-tv i stedet 
for at hæmme den, og hvor seerne ikke behøver købe en hel bunke dekodere for at få adgang til de 
forskellige tjenester. Det vil i praksis forudsætte, at der er en tilpas høj grad af samfunktionalitet 
mellem de adgangsstyringssystemer, som anvendes på det europæiske marked. 
Efterhånden som markedet for betalings-tv vokser, bliver der i tilsvarende større grad gjort forsøg på at 
omgå adgangsstyringssystemerne. EF's politik bør derfor sigte mod at harmonisere medlemsstaternes 
lovgivning om denne type kriminalitet, så dette fænomen kan bekæmpes. 
3.2.4 Frekvensplanlægning og gennemførelsesstrategier 
Kommissionen vil indlede en dialog med - og mellem - medlemsstaterne om, hvordan 
frekvensplanlægningen skal foregå i forbindelse med den fremtidige digitaltransmission og andre 
tilsvarende tjenester. 
27 
Samtidig vil Kommissionen diskutere med medlemsstaterne, hvordan gennemførelsen skal foregå. Det 
er målet at få det nødvendige overblik over langtidsperspektivet for Europas fremtidige 
digitaltransmission. 
3.2.5 Samarbejde med tredjelande 
Kommissionen har til hensigt at indlede en dialog med USA og Japan for at sikre, at de systemer, der 
indføres i de tre verdensdele så vidt muligt kan fungere sammen (under hensyntagen til de forskellige 
forudsætninger, tidshorisonter, infrastrukturer osv.). 
3.2.6 Rapporter 
Kommissionen vil holde Rådet og Europa-Parlamentet underrettet om den relevante udvikling inden for 
dette område. Kommissionen fremlægger rapporter om udviklingen samt forslag til nødvendige 
EF-foranstaltninger for Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg inden 
udgangen af 1994. 
3.3 Konklusion 
Konklusionerne i denne meddelelse munder ud i, at spørgsmålene vedrørende EF-politik på forskellige 
områder kan opdeles i to hovedgrupper. 
Den første gruppe omfatter de aspekter, hvor det står klart, at EF kan og bør gribe ind. Dette omfatter 
f.eks. følgende emner: 
- forskning og udvikling vedrørende digital-tv skal styrkes og koordineres på den mest 
hensigtsmæssige måde 
- der skal arbejdes for at fremme standardiseringen i forbindelse med digital-tv-systemer, herunder 
digital-HDTV 
- det skal sikres, at der er fri og ligelig konkurrence, og at forbrugernes interesser beskyttes 
- der skal fortsat forhandles med tredjeparter, f.eks. USA og Japan, for på verdensplan at indkredse 
og træffe enighed om, hvilke fælles elementer der skal være i fremtidens tv-systemer. 
Derudover er der en række spørgsmål, som man endda kunne sige er vigtigere end de ovenstående, og 
hvor det skal diskuteres nærmere, om EF vil kunne træffe de nødvendige foranstaltninger. Det drejer 
sig f.eks. om følgende: 
- der skal opstilles langtidsperspektiver for det fremtidige globale integrerede bredbåndsnet (IBC-
nettet), f.eks. digital-tv, men også andre aspekter 
- der skal opstilles en plan for, hvordan overgangen fra det nuværende analog-tv til det fremtidige 
digitale skal foregå; som led heri skal der foretages en omfordeling af frekvensallokationerne til 
denne type transmissioner 
- det skal undersøges, om det vil være en fordel at indføre obligatoriske EF-standarder. 
Det henstilles til Rådet at diskutere disse emner og udstikke retningslinjer for EF-politikken på dette 
område. Rådet bedes især koncentrere sig om de mere prekære spørgsmål, som tages op i 
underafsnittene umiddelbart herover.. 
-IS-
UDKAST 
RÅDETS RESOLUTION 
af 7. december 1993 
om en vejledende EF-politik for 
digital-tv-transmission 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER, 
som henviser til Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, og 
som tager følgende i betragtning: 
I Rådets afgørelse 89/337/EØF, Rådets afgørelse 89/630/EØF, Rådets direktiv 92/38/EØF, og Rådets 
direktiv 93/424/EØF er det fra EF-hold fastslået, at avancerede tv-tjenester og højopløsnings-tv er 
vigtigt for den europæiske forbrugerelektronikindustri og den europæiske tv- og filmindustri, og der er 
fastlagt en strategi for, hvordan man skal indføre avancerede tv-tjenester og højopløsnings-tv i Europa; 
i Rådets resolution 93/C209/01 opfordres Kommissionen til at fremlægge en meddelelse om digital-tv 
for Rådet; 
Kommissionen fremlagde den meddelelsen "Digital tv-transmission - Principper 
for EF's politik" for Rådet; 
digitalteknologien kan medføre betydelige fordele inden for tv-området og i forbindelse med de 
planlagte "elektroniske motorveje"; 
disse fordele kan bedst virkeliggøres, hvis der fra starten gås systematisk til værk på grundlag af et 
langsigtet perspektiv; 
det er en forudsætning for en sådan systematisk udvikling, at der vedtages fælles standarder, 
adgangsstyring er af stor vigtighed for leverandører og forbrugere af betalings-tv, og EF's politik for 
dette område børe sigte mod at sikre fri og åben konkurrence, beskytte forbrugernes interesser og 
forhindre omgåelse af adgangsstyringssystemerne; 
EF's F&U-arbejde inden for området bør styrkes, og der skal arbejdes mere intensivt med 
undersøgelser vedrørende frekvensplanlægning og gennemførelsesstrategier; 
udviklingen inden for digital-tv-teknologi berører hele verden, og det bør sikres, at de systemer, der 
tages i brug rundt om i verden, i størst mulig grad kan fungere sammen; 
ER ENIGT OM FØLGENDE: 
1. Digitalteknik kan medføre store fordele for tv-mediets fremtid, såvel i bred forstand som for de 
fremtidige "elektroniske motorveje" eller det integrerede bredbåndsnet, hvor digital-tv kan 
fungere som igangsætter; 
-23-
2. Disse fordele bliver kun til virkelighed, hvis systemerne tages i brug på markedet på systematisk 
vis, så det gøres lettere at indføre nye, kompatible, mere avancerede tjenester i et jævnt tempo 
uden unødige forsinkelser; 
3. Det er en forudsætning for en sådan systematisk markedsudvikling, at der vedtages fælles 
standarder, som på kort sigt giver producenterne og forbrugerne rene linjer, så der hurtigt kan 
indføres digital-tv-tjenester, og som samtidig åbner mulighed for, at man senere kan opgradere 
systemet og tjenesterne glidende, så man f.eks. kan indføre højopløsnings-tv, når efterspørgslen 
berettiger til det; 
GØR OPMÆRKSOM PÅ FØLGENDE: 
1. Denne systematiske markedsudvikling kan bedst sikres ved hjælp af en høringsprocedure, hvor 
man inddrager alle relevante økonomiske beslutningstagere; Rådet vil bifalde, hvis de 
økonomiske beslutningstagere indgår frivillige aftaler herom; 
2. Rådet er om nødvendigt er rede til at indføre lovbestemmelser, hvis 
i) der ikke kan opnås enighed mellem de økonomiske beslutningstagere om, hvordan man 
skal sikre en systematisk markedsudvikling 
og/eller 
ii) det er nødvendigt af hensyn til den frie og åbne konkurrence, forbrugerbeskyttelse eller 
andre almennyttige hensyn; 
for at lette virkeliggørelsen af denne målsætning og hensynet til disse forhold; 
ER ENIGT OM FØLGENDE; 
1. Adgangsstyring er af stor betydning for leverandører og forbrugere af betalings-tv; 
2. EF's politik for dette område bør sikre fri og åben konkurrence, beskytte forbrugernes interesser 
og forhindre omgåelse af adgangsstyringssystemerne. Det kan ske ved at etablere et 
adgangsstyringsmiljø, hvor man fremmer nye operatørers adgang til markedet for betalings-tv i 
stedet for at hæmme den, og hvor seerne ikke behøver købe mange forskellige dekodere for at få 
adgang til de forskellige tjenester. Det vil i praksis sige, at adgangsstyringen skal være 
tilstrækkelig "åben" til at konkurrerende tjenesteleverandører kan få adgang til markedet på 
ligelige vilkår, ligesom der skal udvikles en standardiseret brugergrænseflade. I denne 
forbindelse skal det også sikres, at systemet i størst mulig grad forhindrer omgåelse af 
adgangsstyringen. 
BIFALDER, at Komrnissionen har til hensigt: 
1. at foreslå et sæt F&U-aktiviteter - som led i det fjerde rammeprogram - vedrørende relevante 
områder, for at sikre, at der er adgang til den teknologi, som vil være nødvendig for at planlægge 
en langsigtet strategi for indførelse af multimediesystemer og -tjenester; 
2. at fremme standardiseringsprocessen for digital-tv bl.a. ved at udstede mandater til de 
europæiske standardiseringsorganisationer; 
niww •** i 
-30-
3. at fremme udarbejdelsen af gennemførelsesstrategier, hvor man ved høring af de økonomiske 
beslutningstagere og de nationale myndigheder kan forudse, hvad der skal gøres for at sikre en 
glidende overgang fra de nuværende analog-tv-systemer til et fremtidigt digitalt system; 
4. at indlede drøftelser med visse medlemsstaters myndigheder om emner, der vedrører 
frekvensallokeringer til digital-tv-transmission, for at udarbejde en EF-dækkende metode for 
mest effektivt at anvende det elektromagnetiske spektrum, som er en værdifuld naturlig 
ressource; 
5. at videreføre dialogen med parter uden for EF, f.eks. USA og Japan, for at finde ud af - eller 
opnå enighed om - hvilke fællestræk der er mellem de tv-systemer, som i fremtiden bliver indført 
rundt om i verden; 
OPFORDRER Kommissionen til: 
1. efter høring af de økonomiske beslutningstagere og medlemsstaternes myndigheder vedrørende 
udarbejdelse af gennemførelsesstrategier og frekvensallokering som omhandlet i det foregående 
at underrette Rådet om resultaterne og samtidig fremlægge forslag til, hvilke foranstaltninger det 
skønnes nødvendigt at træffe; 
2. at følge nøje med i den relevante teknologiske og markedsmæssige udvikling inden for digital-tv-
transmission og underrette Rådet om denne udvikling og samtidig fremlægge forslag til, hvilke 
foranstaltninger det skønnes nødvendigt at træffe; dette skal ske så snart det er nødvendigt og 
hensigtsmæssigt, dog senest 1. juli 1995. 
*>\ 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 557 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-93-595-DA-C 
ISBN 92-77-60789-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg