ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Resumé af konsekvensanalysen Ledsagedokument til Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om Unionens deltagelse i et europæisk metrologiprogram for innovation og forskning, der iværksættes af flere medlemsstater /* SWD/2013/0250 final */





ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Resumé af konsekvensanalysen Ledsagedokument til Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om Unionens deltagelse i et europæisk metrologiprogram for innovation og forskning, der iværksættes af flere medlemsstater Dette resumé indeholder de vigtigste resultater og konklusioner fra konsekvensanalyserapporten, som ledsager Kommissionens forslag til afgørelse om fortsættelsen af det europæiske program for metrologisk forskning (EMRP), som er iværksat af flere medlemsstater. Fortsættelsen sker på anmodning fra de EU's medlemsstater, som har deltaget i EMRP, og dette blev bekræftet med offentliggørelsen af deres udkast til programmet "Et europæisk metrologiprogram for innovation og forskning (EMPIR)" og de nationale finansielle forpligtelser fra 28 lande. Metrologi er videnskaben om målinger og omfatter alle teoretiske og praktiske aspekter af måling. Kernen i metrologien er definition, virkeliggørelse og udbredelse af måleenheder og deres forbindelse til grundenheder (kilo, meter, sekund, Kelvin osv.). Nationale metrologiinstitutter har ansvaret for at tilvejebringe den nødvendige forskning og infrastruktur og for at gennemføre den på baggrund af institutionel finansiering fra centrale offentlige organer eller ministerier. 1. problemafgrænsning 1.1. Metrologisk forskning og innovation – en udfordring Centralnerven i vores high-tech-verdens rygrad er metrologi, målevidenskab. Vores dagligliv påvirkes i alle aspekter af metrologi. Stadig mere præcise og pålidelige målinger er afgørende som katalysator for innovation og økonomisk vækst inden for vores videnbaserede økonomi. Pålidelige og sporbare målinger gør det muligt for det videnskabelige samfund i bred forstand at bygge bedre instrumenter og producere bedre videnskab. De åbner nye muligheder for industrien ved at skabe plads til og mulighed for innovation. De understøtter og fremmer på afgørende vis forståelsen af og enigheden om globale udfordringer som sundhed og klimaforandringer. Løsningen af store samfundsmæssige udfordringer bygger ofte på metrologiske løsninger. Dette er navnlig tilfældet for sundhed, miljø og energi, men gælder også andre områder, f.eks. transport (automatiske styrede (førerløse) køretøjer, nedbringelse af emissioner), landbrug (fødevaresikkerhed) eller sikre samfund (målinger af kemi og stråling, bedre datasikkerhed). Alle regeringer i teknologisk avancerede lande støtter en metrologiinfrastruktur på grund af de fordele, den vil give, og dens markante karakter af offentligt gode, der begrunder en offentlig indsats. Verdens økonomiske stormagter øger deres investeringer i metrologiforskning og de tilhørende infrastrukturer. Således øgede Kina sine nationale investeringer i metrologisk F&U fra 2001 til 2007 med en faktor 25, om end udgangspunktet var beskedent. USA forpligtede sig til at fordoble budgettet for det nationale standard- og teknologiinstitut (NIST) inden 2017. Figur 1 viser den stærke stigning i investeringerne i metrologi i en række store økonomier de seneste år. Figur 1: Investering i metrologi: sammenligning af udviklingen (interne data NPL, UK) På grund af metrologiinvesteringsniveauet og metrologiens rolle med hensyn til at fremme videnskabelig ekspertise og industriel konkurrenceevne kunne hverken en enkelt medlemsstat eller en gruppe af lande i fællesskab konkurrere globalt. 1.2. De vigtigste problemer og faktorerne bag Resultatet af den offentlige høring[1], som blev afholdt om emnet, har givet klare tilbagemeldinger om problemer, der skal løses såvel i almindelighed som for forskellige interessentgrupper, og bekræfter resultaterne af midtvejsevalueringen af EMRP. Der var næsten enighed (97 %) om betydningen af metrologisk forskning for løsningen af de store udfordringer, for den europæiske økonomi og den industrielle konkurrenceevne samt for EU's politikker og standardiserings- og lovgivningsarbejde. Flertallet var også enig i 15 specifikke underliggende problemer (50-90 % var enige i, at disse var "vigtige" eller "meget vigtige"). Figur 2: Resultater af den offentlige høring: angivelse af problemer for det europæiske metrologiforskningssystem i vægtet rækkefølge De to primære problemer, som et kommende initiativ skal afhjælpe, kan sammenfattes som følger: (1) Underudnyttet potentiale til større virkning for vækst og samfundsøkonomiske udfordringer · Metrologien skal yde et større bidrag til økonomisk udvikling gennem aktiviteter efter forskningsstadiet, som i kraft af nye produkter til markedet mindsker hindringer og risici for udnyttelsen af metrologiforskningen. · Metrologisamfundet bør befordre bedre og/eller hurtigere regler og standarder ved at levere det ofte manglende uvildige videnskabelige input om målemetoder og deres begrænsninger. · Metrologiforskningen skal bliver mere tværfaglig og åbne sig mod bredere videnskabelige kredse. Kun yderligere modernisering af metrologisystemet i retning af tværfaglighed og åbenhed mod bredere videnskabelige kredse kan sikre, at systemet vil levere bedre måleteknologier til samfundsmæssige udfordringer inden for f.eks. sundhed, energi og miljø. (2) Fragmentering og strukturelle svagheder i det europæiske metrologiforsknings- og innovationssystem · Udvikling og udnyttelse af nye måleteknologier i Europa skal ske mere koordineret og inkluderende for at minimere unødigt dobbeltarbejde og sætte de mindre forskningsintensive nationale metrologiinstitutter i stand til at afhjælpe manglerne på viden og dermed blive bedre i stand til at støtte de nationale samfundsøkonomiske udviklingsprioriteter. · Europa skal sikre sig det globale lederskab og udvikle en koordineret strategi. Europa skal udvikle en koordineret strategi for samarbejde på programniveau med resten af verden om metrologisk forskning på en måde, som giver bredere økonomiske fordele og sætter Europa i stand til at tale med en fælles stemme og udvise lederskab med hensyn til at afhjælpe de globale metrologiske udfordringer. 1.3. Offentlig indsats på EU-plan er fuldt berettiget En offentlig indsats på EU-plan er nødvendig for at samle de nationsopdelte forskningsprogrammer, hjælpe med at udforme fælles forsknings- og finansieringsstrategier på tværs af nationale grænser og opnå en kritisk masse af de nødvendige aktører og investeringer til at løse vigtige metrologiske udfordringer og derved øge omkostningseffektiviteten og virkningen af europæiske aktiviteter og investeringer på området. Initiativet er forankret i traktatens målsætninger om at styrke EU's videnskabelige og teknologiske grundlag (artikel 179, stk. 1, i TEUF) og at skabe et europæisk forskningsrum baseret på samarbejde mellem forskere på tværs af grænserne (artikel 179, stk. 2, i TEUF), f.eks. gennem EU's deltagelse i forsknings- og udviklingsprogrammer, som iværksættes af flere medlemsstater (artikel 185 i TEUF). Den europæiske strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst – Europa 2020 – sætter dagsordenen for europæisk forskning og innovation i de kommende år. Flere af flagskibsinitiativerne i denne strategi berøres af metrologiforskning, herunder "Innovation i EU", "En digital dagsorden for Europa", "Et ressourceeffektivt Europa" og "En industripolitik for en globaliseret verden". I det aktuelle initiativ har EMRP-deltagerlandene og deres nationale metrologiinstitutter sammen med den særlige gennemførelsesstruktur EURAMET bevist, at en slank styringsstruktur kan levere effektiv og virkningsfuld gennemførelse af programmet. Den forbedrede fortsættelse af programmet EMPIR ville også overholde subsidiaritetsprincippet, idet medlemsstaterne ville have ansvaret for at udvikle deres fælles strategiske arbejdsprogram og alle operationelle aspekter. EU's rolle er at sikre bedre koordinering, hjælpe med at opnå en kritisk masse og tilpasse nationale og europæiske strategier til hinanden, højne effektiviteten af de offentlige udgifter samt sikre synergien med EU's politikker og bidrage til prioriteterne for Horisont 2020. 1.4. EMRP: vigtigste resultater og erfaringer Det nuværende EMRP-initiativ er et fælles europæisk program for metrologisk forskning, som gennemføres af 22 nationale metrologiinstitutter. Det bygger på artikel 185 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), efter hvilken EU under iværksættelsen af det flerårige rammeprogram gør det muligt at koordinere nationale forskningsprogrammer. Det igangværende program har et samlet offentligt budget på 400 mio. EUR i en periode på fem år med matchende bidrag fra henholdsvis deltagerlandene og EU. Den foreløbige evaluering har bekræftet værdien af initiativet: "Panelet var enigt om, at artikel 185 er et næsten perfekt instrument til fælles programmering inden for metrologisamfundet på grund af de langsigtede nationale finansieringsforpligtelser, de forholdsvis ensartede nationale strukturer og de eksisterende netværksrammer." De primære mangler ved EMRP er en begrænset åbning ud mod ekspertise uden for de nationale metrologiske institutter og utilstrækkelig kapacitetsopbygning. Desuden begrænser manglen på særlige instrumenter til støtte for innovation og køreplaner for lovgivning/standardisering den industrielle udnyttelse og dermed de økonomiske virkninger i bred forstand. 2. Mål 2.1. Generelle mål I overensstemmelse med Europa 2020-strategien, flagskibsinitiativet "Innovation i EU", Horisont 2020 og det europæiske forskningsrum er det kommende initiativs overordnede mål at løse de udfordringer, som det europæiske metrologiforskningssystem står over for, og til fulde at udnytte fordelene ved bedre måleløsninger for Europa. De generelle mål er således: (1) at tilvejebringe hensigtsmæssige, integrerede og formålstjenlige metrologiløsninger til støtte for innovation og industriens konkurrenceevne og måleteknologier med henblik på at løse samfundsmæssige udfordringer inden for f.eks. sundhed, miljø og energi, herunder støtte til udformning og gennemførelse af politikker (generelt mål 1) (2) at skabe et integreret europæisk metrologiforskningssystem med en kritisk masse og et aktivt engagement på regionalt, nationalt, europæisk og internationalt plan (generelt mål 2). 2.2. Specifikke mål For at nå de generelle mål og sikre et højt niveau af videnskabelig, finansiel og forvaltningsmæssig integration i alle relevante aktiviteter samt en stor virkning er følgende specifikke mål med tilhørende benchmarks blevet fastlagt: · Fremme erhvervslivets anvendelse og forbedre standardiseringen · mindst 400 mio. EUR i EU-omsætning på nye eller betydeligt forbedrede produkter og tjenesteydelser, som kan tilskrives forskningsaktiviteterne under EMPIR og tidligere programmer · mindst 60 % af CEN/CENELEC/ISO/IEC's tekniske komitéer og tilsvarende standardiseringsorganer med potentiale til at få direkte gavn af EMPIR-projekter, når de er med i programmet. · Understøtte et sammenhængende, bæredygtigt og integreret europæisk metrologilandskab med henblik på fuld udnyttelse af EU's potentiale · opretholde et niveau på mindst 50 % målrettede nationale metrologiforskningsinvesteringer i Europa, som er koordineret eller påvirket via programmet · alle europæiske nationale metrologiinstitutter og udpegede institutter er med i programmet · europæisk ledelse i mindst 20 % af internationale metrologikomitéer[2]. 2.3. Operationelle mål Af ovenstående specifikke mål følger seks operationelle mål: · Sætte fælles dagsordener med stærk integration af grundforskning og udfordringsbaseret metrologiforskning via fælles prioriteter og fælles indkaldelser med ekspertisebaseret projektudvælgelse (operationelt mål 1) · Støtte innovationsrelaterede aktiviteter gennem udvikling af nye teknologier, industridrevne fælles forskningsprojekter og erhvervslivets anvendelse. Dette kræver en systematisk teknologisk gennemgang af projekterne og mindst 20 % industridreven forskning (intet særligt modul i det aktuelle EMRP) (operationelt mål 2) · Øge den umiddelbare relevans for politikerne og standardiseringsorganerne. Mindst 10 % afsættes til standardiseringsforberedende forskning i forhold til 0 % i EMRP (operationelt mål 3) · Åbne programmet mod de relevante videnskabelige kredse og højne bevidstheden hos og inddragelsen af de europæiske teknologi- og forskningsorganisationer. Dette indebærer mindst en fordobling af deltagelsen af forskere uden for de nationale metrologiinstitutter/udpegede institutter i programmet (operationelt mål 4) · Støtte kapacitetsopbygning til at udvikle nationale metrologiinstitutter, især ved at hjælpe nationale myndigheder til fuldt ud at udnytte strukturfondene og andre relevante programmer. Forventningen er at øge løftestangsvirkningen af EU's strukturfonde og andre programmer fra 0 % til 10 % af samfinansieringen i EMPIR (operationelt mål 5) · Styrke europæisk lederskab gennem EURAMET og fremme globalt samarbejde. Dette bør udmøntes i mindst to strukturerede samarbejdsforhold med store metrologiaktører uden for Europa (f.eks. USA og Canada) (operationelt mål 6). 3. Politiske løsningsmodeller Der er fundet følgende tre primære politiske løsningsmodeller for et efterfølgende program til EMRP: Ifølge løsningsmodel 1 ("Ingen særlig EU-indsats") ville EU's deltagelse i EMRP slutte med udløbet af indeværende finansieringsfase i 2013. Desuden ville der ikke blive fastlagt en særlig bestemmelse i EU's forskningspolitikker, -programmer eller -finansieringsinstrumenter om støtte til EMRP-mål. Løsningsmodel 2 ("Business as usual – EMRP2") ville være en fortsættelse af initiativet med en identisk udgave, hvor fokus alene lå på koordinering og integration af grundforskning og udfordringsdrevet forskning. Dette ville omfatte et antal indkaldelser om emner, der var relevante for branchen. Løsningsmodel 3 ("Forbedret artikel 185-initiativ – EMPIR") ville bygge videre på EMRP's succes, ved at der blev iværksat et mere ambitiøst og inkluderende artikel 185-initiativ, der falder i tråd med Europa 2020-målsætningerne, i form af et europæisk metrologiprogram for innovation og forskning (EMPIR). Forbedringen fra EMRP til EMPIR består i et stærkere fokus på innovation og industriel anvendelse, helt ny støtte til standardisering og særlig kapacitetsopbygning samt forbindelser til andre finansieringskilder såsom strukturfonde for at støtte deltagerlande med ufuldstændige eller nye metrologisystemer i at afhjælpe efterslæbet i forhold til de etablerede metrologisystemer. 4. Sammenligning af løsningsmodellerne Analysen af virkningerne for de seks operationelle mål og analysen af de økonomiske, sociale, miljømæssige og andre virkninger udgør sammenligningsgrundlaget. Figur 2: Sammenligning af løsningsmodellernes virkning for opfyldelsen af de seks operationelle mål og for de økonomiske, sociale, miljømæssige og andre virkninger || Model 1: Ingen særlig EU-indsats || Model 2: EMRP2 || Model 3: EMPIR Oper. mål 1 Integration || Lav/middel || Meget høj || Høj Oper. mål 2 Innovation || Lav/middel || Middel || Høj Oper. mål 3 Politisk relevans || Lav/middel || Middel || Meget høj Oper. mål 4 Åbning af programmet || Lav || Middel || Middel/høj Oper. mål 5 Kapacitetsopbygning || Lav || Lav/middel || Middel Oper. mål 6 Globalt samarbejde || Lav/middel || Lav/middel || Middel/høj Økonomiske virkninger || Lav || Middel || Middel/høj Sociale virkninger || Middel || Middel/høj || Høj Miljømæssige virkninger || Lav || Middel/høj || Middel/høj Virkninger for europæisk forsknings- og innovationspolitik || Lav || Middel/høj || Høj Effektivitet || Meget lav || Høj || Meget høj Administrativ byrde || Høj || Middel || Middel 5. Foretrukken løsningsmodel Model 3 er den klart foretrukne model med hensyn til opfyldelse af målene, effektivitet og sammenhæng på tværs af alle kriterier. Dette støttes fuldt ud af resultaterne af den offentlige høring (93 % af alle svar giver modellen karakteren "meget velegnet" eller "egnet"). Denne model ville bygge på EMRP's hidtidige resultater ved at fortsætte de aktuelle aktiviteter og gennemførelsen heraf i det nye program og samtidig integrere yderligere aktiviteter gnidningsløst helt fra starten for at afhjælpe de problemer, der ikke kunne løses med det nuværende initiativs struktur. Den faktiske budgetbevilling bliver betinget af udfaldet af Horisont 2020-afgørelsen. Deltagerlandene har allerede forelagt finansielle forpligtelser for over 300 mio. EUR. Med matchende bidrag fra EU ville dette give et program til 600 mio. EUR, med indkaldelser over syv år, svarende til en stigning i det årlige budget på 7 % (85,7 mio. EUR pr. år) sammenlignet med det nuværende EMRP-program. 6. Overvågning og evaluering Oprettelsen af et overvågnings- og evalueringssystem på program- og projektniveau vil gøre det muligt at foretage solide vurderinger af, om EMPIR-programmet er på rette spor og når sine mål. Evalueringsrammen vil indeholde følgende: · Årlige rapporter over gennemførelsen af programmet med detaljerede oplysninger om resultater og fremskridt med opfyldelsen af målsætningerne og målene ud fra foruddefinerede indikatorer. · En midtvejsevaluering foretaget af et uvildigt ekspertpanel nedsat af Kommissionen senest i 2018 med specifikt fokus på gennemførelsen hidtil, kvaliteten af forskning og innovation, fremskridt med de fastlagte målsætninger og mål og anbefalinger til mulige forbedringer. · Ved afslutningen af EU's deltagelse i EMPIR foretages en uvildig afsluttende evaluering med gennemgang af opfyldelsen af målene, udbyttet og virkningerne. Der er udviklet et omfattende sæt indikatorer til støtte for de specifikke og operationelle mål. De er præsenteret i konsekvensanalyserapporten. [1] Den fulde rapport kan læses på: http://ec.europa.eu/research/consultations/pdf/empir-survey-final-report.pdf. [2] F.eks. i meterkonventionskomitéerne: www.bipm.org/en/committees.