ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.10.

Mens forslagene til foranstaltninger præsenteres mere detaljeret i afsnit 2.-5., sammenfatter EØSU de vigtigste politiske prioriteter for Kommissionens arbejdsprogram for 2018 som følger: — EØSU opfordrer Kommissionen til at fortsætte gennemførelsen af de strategier og programmer, der sigter mod at videreudvikle det indre marked under hensyntagen til dets økonomiske og sociale dimension i forbindelse med bæredygtig udvikling. Det anerkendes, at ØMU'en er kernen i det indre marked, men der er et særligt behov for foranstaltninger på områderne kapital-, digital-, energi- og transportmarkeder. Derudover efterlyser EØSU en aktiv handelspolitik, der tager højde for behovet for gennemsigtighed og en tæt inddragelse af civilsamfundet. — Kommissionen bør vedtage en samlet strategi for fremme af iværksætteri, innovation og industriel udvikling, herunder de muligheder og udfordringer, der er forbundet med globale megatendenser såsom hurtige fremskridt inden for digitaliseringen og tingenes internet samt overgangen til en kulstoffattig og cirkulær økonomi. — EØSU opfordrer Kommissionen til at udvikle EU's sociale dimension med det formål at fremme skabelse af kvalitetsjob, forbedre kvalifikationer og kompetencer, øge de sociale investeringer og udvikle socialøkonomien samt forebygge fattigdom, ulighed, diskrimination og social udstødelse med et særligt fokus på unges inklusion i samfundet. Der bør derudover lægges særlig vægt på at reagere på de store forandringer, der følger i kølvandet på digitaliseringen for hele samfundet. — EØSU slår til lyd for foranstaltninger, der skal målrette de offentlige finansielle ressourcer effektivt og reagere på kommende udfordringer affødt af Brexit og behovet for bæredygtig vækst, innovation, beskæftigelse og samhørighed. Ud over offentlige investeringer er det også nødvendigt at fremme private investeringer for at imødekomme de store investeringsbehov. — Kommissionen bør fortsætte gennemførelsen af tiltag, herunder en effektiv kontrol ved de ydre grænser, der har til formål at beskytte europæerne mod sikkerhedstrusler. Den bør også gøre en større indsats for, at EU bliver en mere effektiv aktør på verdensplan gennem multilateralt samarbejde og aktiv konfliktforebyggelse. Desuden finder EØSU det nødvendigt at styrke forsvarssamarbejdet. — EØSU opfordrer Kommissionen til at udvikle en strategi, som har til formål at realisere en struktureret civil dialog, der tilrettelægges effektivt og på permanent basis. Udvalget tilbyder sin støtte i den henseende.
6.

For EØSU er scenarie 1, eller — som udvalget opfatter det — at hutle sig igennem, ikke en option. Scenarie 5 virker tiltrækkende for nogle, men er urealistisk i dag. Scenarie 2 er med sit fokus udelukkende på det indre marked alt for begrænset. Scenarie 4 forudsætter en aftale mellem 27 medlemsstater, hvilket kan føre til handlingslammelse for EU og fremme centrifugale tendenser, hvorved EU's mål og værdier kan komme i fare. Som led i scenarie 3 kunne mekanismer for differentieret integration, som f.eks. forstærket samarbejde, være et brugbart instrument til at overvinde blokeringer på bestemte områder og skabe en positiv dynamik i EU's integrationsproces. Der er imidlertid tale om instrumenter til at nå politiske målsætninger snarere end om mål i sig selv. Samtidig med at de kan anbefales som en måde til at overvinde handlingslammelse eller forhindringer for en ønsket EU-lovgivning, understreger EØSU også nødvendigheden af at fremme konvergensen i EU og bekæmpe fragtmentering og splittelse. Derfor skal aftaler mellem frontløberne eller de igangsættende lande altid være åbne over for lande, der ønsker at deltage, idet fælles fodslag og fælles mål skal være i højsædet.
10.

Vi vil gøre alt, hvad vi kan for at fremme forsoning og europæiske værdier i regionen, og vores holdning til EU's udvidelse ligger helt fast. Vi er overbevist om, at en klar udsigt til EU-tiltrædelse er afgørende for stabiliteten i regionen, og vi håber, at udvidelsen fortsat vil være en af EU's prioriteter til trods for de mange udfordringer, det står over for i øjeblikket EØSU vil fortsat arbejde tæt sammen med civilsamfundet i det vestlig Balkan for at støtte og forsikre dem om, at de hører til i EU.Vi er overbevist om, at en klar udsigt til EU-tiltrædelse er afgørende for stabiliteten i regionen, og vi håber, at udvidelsen fortsat vil være en af EU's prioriteter til trods for de mange udfordringer, det står over for i øjeblikket ( 3 )
Resolution om »Lad os møde op til valget og stemme for et samlet Europa«

(2019/C 240/01)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin plenarforsamling den 15.-16. maj 2019 (mødet den 15. maj) følgende resolution med 226 stemmer for, 4 imod og 12 hverken for eller imod:

Lad os møde op til valget og stemme for et samlet Europa

Under optakten til europaparlamentsvalget og under hensyntagen til den erklæring om Europas fremtid, som EU-27's stats- og regeringschefer nåede til enighed om den 9. maj 2019 i Sibiu (Rumænien), opfordrer Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg EU's borgere til at benytte sig af deres stemmeret.

EU bygger på fælles værdier — demokrati, beskyttelse af menneskerettighederne, ytringsfrihed, retsstatsprincippet, tolerance, retfærdighed, lighed, solidaritet og demokratisk deltagelse — som konstant skal forsvares og beskyttes, eftersom de gør det muligt for de europæiske borgere at leve i et åbent samfund, hvor de hver især respekteres, og hvor vi ud over vores egen nationale identitet også forenes af en europæisk identitet.

Vi står i dag over for fælles og komplekse udfordringer:

— Klimaforandringer

— Sociale, økonomiske og regionale uligheder

— Fattigdom

— Arbejdsløshed, navnlig blandt de unge

— Et stadigt mindre råderum for civilsamfundet

— Migration

— Sikkerhed og terrorisme

— Korruption.

Og nationalisme er ikke svaret på disse udfordringer.

Kun med et samlet Europa kan vi skabe reelle fremskridt på disse områder.

Vi går ind for et Europa, der sætter sine borgeres behov i centrum for sine politikker og tiltag, og som sørger for, at økonomiske, sociale og miljømæssige udfordringer håndteres i fællesskab på en bæredygtig måde, et Europa, som sikrer livskvalitet og beskæftigelse, sunde rammer for miljø og iværksætteri samt øget økonomisk og social samhørighed.

Vi går ligeledes ind for et Europa, der giver de unge mulighed for at nå deres potentiale og gør det nemmere for dem at deltage i EU's politiske processer.

Som repræsentanter for civilsamfundet arbejder vi i fællesskab for et EU, der skaber resultater og mere effektivt imødekommer borgernes forventninger og behov.

Vi opfordrer borgerne i hele Europa til at stemme ved det kommende valg til Europa-Parlamentet og beder civilsamfundsorganisationerne hjælpe os med at få borgerne til at stemme for et samlet Europa.
7.3.

Covid-19-krisen har afsløret de institutionelle begrænsninger og mangler ved Den Europæiske Union, som den er nu, og samtidig vist, at der er et presserende behov for en effektiv og velfungerende Union. Der er behov for et nyt europæisk system, som går videre end det indre marked og skaber et mere integreret Europa med en reel finanspolitisk kapacitet, og hvis vigtigste mål er at forbedre leve- og arbejdsvilkårene for dets borgere. EØSU mener derfor, at konferencen bør tage højde for EU's eksisterende genopretningsinstrumenter og den solidaritet, der allerede er blevet etableret, og samtidig sikre økologisk bæredygtighed, økonomisk udvikling, sociale fremskridt, sikkerhed og demokrati. EØSU understreger, at direkte inddragelse af civilsamfundsorganisationer, arbejdsmarkedets parter og folkevalgte repræsentanter til trods for pandemien fortsat bør være en prioritet for konferencen og ser frem til at starte konferencen for sammen med alle EU's borgere at opbygge en mere demokratisk, effektiv og modstandsdygtig Union. EØSU mener, at Kommissionen bør holde konferencen åben for alle tænkelige udfald, herunder lovgivningsmæssige forslag, indledning af traktatændringer eller andet.
6.1.

Det levende indre marked er kernen i EU. Vores levevis er karakteriseret ved en sans for rimelighed, retfærdighed og solidaritet og en forståelse for behovet for at bidrage til det fælles bedste for alle. I betragtning af at covid-19-krisen har haft særlige negative følger for bestemte samfundsgrupper såsom kvinder, unge og mobile EU-borgere, som har været udsat for en »dobbelt nedlukning«, er det nu vigtigere end nogensinde for civilsamfundsorganisationer at bidrage til at styrke denne levevis, og de bør betragtes som allierede i indsatsen for at beskytte, fremme og bevare vores levevis baseret på åbenhed og respekt for andre. Derfor anmoder EØSU Kommissionen om at give civilsamfundsorganisationerne passende, målrettet støtte og anerkendelse, og på den måde bevare et borgerrum og demokratisk ret til foreningsfrihed, som er afgørende for vores levevis.
Alle EØSU's medlemmer anerkender, at den dobbelte omstilling, dvs. den grønne og den digitale omstilling, spiller en afgørende rolle i forhold til at styrke Europas bæredygtige konkurrenceevne, solidaritet og modstandsdygtighed over for fremtidige kriser. Covid-19-pandemien er den hårdeste krise, EU har stået over for siden sin oprettelse. Pandemien har skærpet EU's behov for at kunne levere overbevisende og konsekvente svar med henblik på at forbedre EU's politiske, sundhedsmæssige, økonomiske og sociale dimensioner. Konferencen giver EU en enestående mulighed for at nå dette resultat.

Behovet for en fælles europæisk tilgang er blevet fremhævet af covid-19-pandemiens konsekvenser for vores borgere, samfund og økonomier. Pandemien har vist, at der er god grund til at handle i fællesskab, men den har også afsløret svagheder i, hvordan Europa håndterer sådanne grundlæggende udfordringer. I en tid, hvor den ene krise afløser den anden, vil EU være nødt til at styrke sin kapacitet til at håndtere kriser for at levere de resultater, som de europæiske borgere ønsker og fortjener.
5.9.

Udvalget vil dog gerne gentage nogle af de bekymringer og krav vedrørende planernes indhold, som arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationerne har givet udtryk for. — Investeringer, som er forenelige med målene for den grønne pagt og den digitale omstilling — og den dertil knyttede retfærdige omstilling — og med de mål, der knytter sig til social sårbarhed, beskæftigelse, sundhed og social sikring, bør ligesom gennemførelsen af de nødvendige strukturreformer, der er beskrevet i de landespecifikke henstillinger for 2019 og 2020, føre til et skifte i retning af en økonomisk model, der i højere grad fremmer produktiviteten og er mere bæredygtig i miljømæssig og social henseende. — De nationale genopretnings- og resiliensplaner bør skabe en tydelig forbindelse mellem investeringsprojekter og det pågældende lands reformdagsorden med passende indikatorer, tidsplaner og overvågningsmetoder. — Next Generation EU-programmet indebærer en uset økonomisk støtte fra EU til de nationale budgetter. I forbindelse med vurderingen af de nationale planer bør Kommissionen stille krav om, at EU-midlerne også anvendes til at skabe en reel EU-merværdi, ved at der ydes støtte til investeringer i og projekter vedrørende grænseoverskridende infrastruktur. Der er tydelige positive økonomiske og sociale afledte effekter af grænseoverskridende investeringer, som i højere grad skal fremmes. — Investeringer inden for rammerne af de nationale genopretnings- og resiliensplaner bør fungere som en løftestang for andre private investeringer i sektorer, der i planerne er identificeret som prioriteter. Investeringsprogrammerne skal tage SMV'ers og socialøkonomiske virksomheders støtteberettigede projekter tilstrækkeligt i betragtning. — Som FN's særlige rapportør om ekstrem fattigdom og menneskerettigheder, Olivier De Schutter, meget klart formulerede det i sin tale på udvalgets plenarforsamling den 28. januar 2021, er der en risiko for, at sociale spørgsmål og dermed instrumenter til bekæmpelse af fattigdom og ulighed ikke vil blive tillagt den nødvendige vægt i de nationale genopretnings- og resiliensplaner. Med tanke på at digitalisering af økonomien og samfundet er et af de vigtigste fokusområder for Next Generation EU, er det vigtigt at understrege, hvor stor risikoen er for, at den digitale kløft ikke bliver mindre. — Investeringer i uddannelse, livslang læring og FoU af høj kvalitet er afgørende som drivkraft for og supplement til de økonomiske og sociale ændringer, som Next Generation EU skal fremme. Det samme gælder investeringer for at styrke sundhedssystemerne og folkesundhedspolitikkerne i de samfund, der er blevet hårdt ramt af covid-19-pandemien.
2.5.

For at tage højde for de sociale og arbejdsmarkedsrelaterede forhold i den europæiske grønne pagt opfordrer EØSU Kommissionen til at foreslå yderligere politiske foranstaltninger for at styrke den europæiske grønne pagts sociale og arbejdsmarkedsrelaterede dimension, og således at den er forenelig med de ambitiøse sociale mål i Portoerklæringen, den europæiske søjle for sociale rettigheder og ILO's retningslinjer for en retfærdig omstilling. EØSU opfordrer navnlig EU-institutionerne til at kortlægge og analysere de virkninger, som den grønne omstilling vil få for beskæftigelsen og færdigheder i forskellige lande, regioner og sektorer, herunder for underleverandører og værdikæder i efterfølgende led. EØSU opfordrer også til at sikre, at de nationale energi- og klimaplaner indeholder strategier for retfærdig omstilling. Desuden er det vigtigt at foregribe og håndtere ændringer på arbejdsmarkedet, herunder gennem målrettet støtte som f.eks. forbedring af de nødvendige færdigheder, sikring af social beskyttelse og inddragelse af hele det berørte samfund i tilrettelæggelse af omstillingen samt yderligere forslag om at mobilisere massive offentlige og private investeringer til støtte for omstillingen og øge størrelsen af og anvendelsesområdet for Fonden for Retfærdig Omstilling betydeligt for at matche udfordringerne.
4.2.

Trods den forsinkede gennemførelse af mange nationale genopretnings- og resiliensplaner blev der i nogle medlemsstater peget på god praksis for planernes gennemførelse og overvågning. I Østrig, Frankrig, Luxembourg, Spanien og Sverige er et tæt og konstruktivt samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer og regeringen, der styrkes af gennemsigtighed og løbende dialog, et vigtigt redskab for inddragelsen i genopretnings- og resiliensfaciliteten. I Tjekkiet, Estland, Finland, Italien og Spanien er der desuden blevet oprettet et websted for genopretnings- og resiliensfaciliteten eller en regeringsportal med gennemsigtige oplysninger, som kan tilgås af borgerne. I Italien, som er den største modtager af midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, blev der i november 2021 etableret et permanent rundbordspartnerskab (Tavolo permanente del partenariato) på regeringsniveau med særlige arbejdsgrupper, der kritisk følger udviklingen og kvaliteten af gennemførelsen af de nationale genopretnings- og resiliensplaner i forhold til borgernes forventninger. Organet ledes af den italienske premierminister, og koordineringen forestås af formanden for det nationale økonomiske og sociale råd (CNEL). Derudover er der blevet indgået en specifik struktureret aftale med den nationale sammenslutning af italienske kommuner (ANCI) med henblik på at udvikle dialogen og den strukturerede bistand i gennemførelsesfaserne på lokalt plan vedrørende spørgsmål af betydning for dem. Når det gælder administrativ kapacitet, fremmes inddragelsen af kommuner og andre lokale aktører tilsvarende i Italien. I Kroatien deltager civilsamfundsorganisationer i de arbejdsgrupper, der udarbejder udbudsmateriale med henblik på gennemførelsen af den nationale genopretnings- og resiliensplan, og tillige — i henhold til aftaler med ministeriet for turisme — om foranstaltninger under planen for turismesektoren. Endelig er civilsamfundsorganisationer i Portugal inddraget i overvågningen af gennemførelsen af den nationale genopretnings- og resiliensplan, navnlig derved at de analyserer resultaterne af planen og konsekvensanalyserapporterne. I den henseende er der blevet oprettet et overvågningsorgan — det nationale overvågningsudvalg (CNA), der bl.a. omfatter repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, universiteter og den sociale sektor. Disse udvekslinger af god praksis fremmes og kan være eksempler for de øvrige medlemsstater.
33.

understreger, at solidariteten skal fastholdes, og at man skal videreudvikle en fælles europæisk indsats for at dele de byrdefulde økonomiske konsekvenser, og foreslår, at der udformes et fleksibelt europæisk instrument. Udvalget bemærker, at det i de mest berørte lande kan være nødvendigt at behandle og revidere de nationale genopretnings- og resiliensplaner, navnlig i lyset af risikoen for stagflation. Udvalget anerkender, at alle EU-medlemsstater og deres borgere vil blive direkte berørt af invasionen af Ukraine, at de menneskelige omkostninger og konsekvenser for ukrainere vil være uoverskuelige, og at det derfor er nødvendigt med solidaritet inden for EU og langsigtet solidaritet mellem EU og Ukraine;
Regionsudvalgets udtalelse om "Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer"

(1999/C 293/04)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til listen over verserende Kommissionsforslag pr. 1. maj 1999, for hvilke Amsterdam-traktatens ikrafttrædelse medfører en ændring af retsgrundlaget og/eller proceduren (SEK(1999) 581 endelig udg.),

under henvisning til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (KOM(96) 331 endelig udg.-96/0182 COD; tidligere 96/0182 SYN)(1),

under henvisning til Rådets beslutning, fremsendt ved skrivelse af 3. maj 1999, om i henhold til artikel 265, stk. 1, og artikel 71 at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 7. maj 1999 om at overdrage det forberedende arbejde til Wendelin Weingartner og Michel Lebrun som hovedordførere i henhold til forretningsordenens artikel 39,

under henvisning til Regionsudvalgets tidligere udtalelse af 16. januar 1997 om Kommissionens forslag til Rådets direktiv om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (KOM(96) 331 endelig udg.- 96/0182 SYN) (CdR 364/96 fin - ordførere: Michel Lebrun og Wendelin Weingartner)(2) -

på den 29. plenarforsamling den 2.-3. juni 1999 (mødet den 3. juni) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Regionsudvalget fastholder indholdet i den udtalelse "om Kommissionens forslag til Rådets direktiv om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer", som det vedtog på plenarforsamlingen den 16. januar 1997.

2. Regionsudvalget beklager dybt, at Rådet ikke har overholdt proceduren i traktatens artikel 265, ifølge hvilken fristen for fremsættelse af en udtalelse skal være på mindst en måned fra det tidspunkt, hvor formanden har fået meddelelse herom. Rådets skrivelse, der er dateret den 3. maj 1999 og sætter den 3. juni som frist for afgivelse af udtalelsen, blev modtaget af Regionsudvalget den 5. maj 1999.

3. Regionsudvalget beklager dybt, at Rådet i sin fælles holdning i flere henseender har valgt at se bort fra vigtige aspekter og generelle betragtninger i Regionsudvalgets tidligere udtalelse.

4. Regionsudvalget udtrykker tilfredshed med, at Europa-Parlamentet under sin behandling udtrykkeligt har slået til lyd for, at Regionsudvalget skal høres, men beklager dog samtidig, at Europa-Parlamentet har godkendt Rådets fælles holdning i henhold til artikel 251, stk. 2, uden at Regionsudvalget har haft mulighed for at tage stilling inden.

Regionsudvalget henviser til, at der her kan være tale om en væsentlig formel mangel i den i traktatens artikel 230 nævnte betydning, som enhver fysisk eller juridisk person i henhold til traktatens artikel 230, stk. 4, kan indbringe klage over med henblik på omstødelse.

Bruxelles, den 3. juni 1999.

Manfred DAMMEYER

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 59 af 29.2.1997, s. 9.

(2) EFT C 116 af 14.4.1997, s. 58.
Regionsudvalgets udtalelse om "Kommissionens ændrede forslag til Rådets direktiv om vurdering af bestemte planers og programmers virkning på miljøet"

(1999/C 374/02)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens verserende forslag pr. 1. maj 1999 for hvilke Amsterdam-traktatens ikrafttrædelse medfører en ændring af retsgrundlaget og/eller proceduren (SEK(1999) 581 endelig udg.),

under henvisning til Kommissionens forslag til Rådets direktiv om vurdering af bestemte planers og programmers virkning på miljøet [KOM(1999) 73 endelig udg.- 96/0304 (COD) tidligere 96/0304 (SYN)](1),

under henvisning til Rådets beslutning af 14. juli 1999 om i henhold til artikel 265 og artikel 175, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til Regionsudvalgets formands beslutning af 2. august 1999 om at udpege Graham Tope (UK), ELDR, som hovedordfører for en udtalelse om dette emne i henhold til forretningsordenens artikel 39,

under henvisning til Regionsudvalgets forslag til udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets direktiv om vurdering af bestemte planers og programmers virkning på miljøet (KOM(96) 511 endelig udg. (CdR 172/97 fin)(2), vedtaget den 20. November 1997 med Graham Tope (UK), ELDR som ordfører -

på den 30. plenarforsamling den 15.-16. september 1999 (mødet den 15. september) vedtaget følgende udtalelse.

I Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets direktiv om vurdering af bestemte planers og programmers virkning på miljøet, som blev vedtaget den 20. november 1997, blev de generelle linjer i Kommissionens direktivforslag hilst velkommen.

Regionsudvalget konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen i sit ændrede forslag har taget højde for nogle af de vigtigste punkter, som Regionsudvalget fremhævede, herunder f.eks.:

- Regionsudvalget glæder sig over, at de ændrede forslag understreger vigtigheden af bæredygtig udvikling, hvilket giver forslaget et bredere perspektiv.

- Regionsudvalget hilser den nye, mindre restriktive formulering af artikel 2 velkommen.

Regionsudvalget beklager imidlertid, at det nye direktivforslag ikke tager hensyn til visse vigtige kommentarer, som Regionsudvalget fremsatte i sin tidligere udtalelse. Regionsudvalget gentager sit krav om, at følgende aspekter indføjes i direktivforslaget:

- Regionsudvalget erkender, at gennemførelsen af direktivforslaget vil pålægge de ansvarlige myndigheder vidt forskellige finansielle omkostninger inden for EU, og opfordrer de respektive medlemsstater til at sikre, at disse omkostninger dækkes fuldt ud.

- Regionsudvalget noterer sig også, at EU-planer og -programmer, som forberedes f.eks. under strukturfondene, ikke er dækket af det foreslåede direktiv. Selv om strukturfondsretningslinjerne faktisk indeholder miljøkriterier, er de ikke så strenge som en fuld miljøvurdering, og der er for tiden intet krav om offentlig høring.

Bruxelles, den 15. september 1999.

Manfred DAMMEYER

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 83 af 25.3.1999, s. 13.

(2) EFT C 129 af 25.4.1997, s. 14 - EFT C 64 af 27.2.1998, s. 63.