KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 12.11.1997 
KOM(97) 611 endelig udg. 
MEDDELELSE FRAKOMMISSIONEN 
FÆLLESSKABSPOLITIKKERNE OG BESKÆFTIGELSEN 

FÆLLESSKABSPOLITIKKERNE OG BESKÆFTIGELSEN 
EN OVERORDNET STRATEGI 
Arbejdsløsheden har i årevis givet 
anledning til alvorlige bekymringer på 
europæisk og nationalt plan og hos 
de enkelte borgere. Kommissionens 
seneste prognoser forudser, at der 
med uændret politik trods en hurtigere 
vækst indtil 1999 til den tid fortsat vil 
være en gennemsnitlig arbejdsløshed 
i EU på 9,7%. 
Hvad kan der gøres? Der er ingen 
mirakelkur. Kun en overordnet strategi 
kan føre til massiv oprettelse af 
arbejdspladser. 
Der er en række udgangspunkter for 
denne overordnede strategi, nemlig 
hvidbogen "Vækst, konkurrenceevne 
og beskæftigelse", den 
koordineringsstrategi, der blev fastlagt 
i Essen, dennes integration i en 
samlet indsats på grundlag af den 
beskæftigelsespagt, der blev 
godkendt i Firenze, og endelig 
konsolideringen af strategien i den 
nye traktat. Gennem denne række 
fikspunkter har EU gradvis opbygget 
en fælles referenceramme, der 
bygger på tre faktorer: 
1. Der er tale om en integreret 
strategi 
Beskæftigelsespolitikken kan ikke 
fungere isoleret. Dens succes 
forudsætter sunde makroøkonomiske 
rammer, effektiv udnyttelse af det 
indre markeds potentiale og ambitiøse 
arbejdsmarkedsreformer. 
Af disse tre forudsætninger er den 
arbejdsmarkedspolitiske den, hvor der 
hidtil er sket mindst på europæisk plan. Aftalen om de 
retningslinjer, Kommissionen har 
foreslået, og iværksættelse af 
handlingsplaner i medlemsstaterne 
må formodes at sætte skub i 
udviklingen. I det følgende søges 
klarlagt, hvordan Fællesskabets 
politikker kan bidrage ti! den 
overordnede strategi. Det skal 
således ses som et svar på ønsket fra 
Det Europæiske Råd i Amsterdam om 
rapportering om Fællesskabets 
indsats og søger at skitsere en række 
mulige nye politiske udspil. 
2. Strategien skal virke på både 
kort, mellemlang og lang sigt. 
Fordelen ved at gå strategisk frem er, 
at alle parters indsats indgår i en 
større sammenhæng og kan få mere 
varig virkning. De stadig hurtigere 
forandringer, som vi alle i dag oplever, 
tvinger os nemlig til at skabe bedre 
sammenhæng mellem løsningen af 
umiddelbart påtrængende problemer 
og den mere langsigtede 
planlægning. Det gælder i høj grad i 
forbindelse med den demografiske 
udvikling: hvis det i dag lykkes os at 
hæve erhvervsfrekvensen, bidrager vi 
samtidig til at afbøde virkningerne af 
den fremtidige aldring af befolkningen 
og letter også en gennemgribende 
omlægning af socialsikringssystemet. 
Arbejdsløsheden er stadig alt for 
høj, mm «3% mm \ mr. i 
1396 tim<te over m af de 
erhvervsaktive i EU v*M*t itdøn 
beskæftigelse I mindst al år; 
l 1996 blev der oprette! ca. 
600,000 nye arbejdspladser. I 
servicesektoren oprettes der 
hvert år (undtagen I. 1903) 
mellem 1 og 1B* mlo; 
arl^jdspladser, hvorimod de 
mere traditionelle sektorer 
(landbrug og industri) fortsat går 
titbage; 
t de seneste ti år har tabet af 
arbejdspladser været koncen­
treret î sektorer, <)m tegner sig 
for mindst an fjerdedel af den 
samlede erhvervsaktive! 
befolkning i EU; 
Srden 1903 har de heil små 
virksomheder med under 101 
beskæftigede nyansat forholds­
mæssigt dobbelt så mange som 
de store virksomheder; 
Næsten hele riettøvaaksten i 
beskæftigelser* siden 1StèÛ 
skyldes stigende deltidsbe­
skæftigelse; 
Den gennemsnitlige ungdoms­
arbejdsløshed i EU er fortsat 
over 20%, Der har dog på del 
seneste været et beskeden! fald 
som følge af åen demografiske 
udvikling og højere 
uddannelsessekvenser; 
Arbejdsløsheden blandt kvinder 
er stadig ca. 3 procentpoints 
højere end blandt rnaand (12J% 
mod 9<4%). _______ Det samme gælder for den stadig 
hurtigere teknologiske udvikling, der 
accelereres yderligere af 
globaliseringen; denne udvikling 
skaber ny velstand, men denne 
velstand fordeles skævt. Den stadig 
hurtigere udvikling medfører også 
omstruktureringer og sociale 
omkostninger, der kun kan reduceres 
ved en fremsynet 
arbejdsmarkedsforvaltning, der letter 
den erhvervsmæssige og geografiske 
mobilitet. Det gælder også med 
hensyn til udvidelsen af EU, der af 
mange opfattes som et problem, men 
som allerede i dag og i endnu højere 
grad på mellemlang sigt rummer 
chancer for øget vækst. 
Der må reageres hurtigt på 
arbejdsløshedsproblemet, og 
handling skal sættes i stedet for ord. 
Vi må også foregribe morgendagens 
udfordringer og allerede i dag finde 
løsninger på dem. Gør vi ikke det, vil 
arbejdsløshedsproblemet fortsat være 
genstand for nødvendige tilpasninger 
i stedet for en fremsynet dynamisk 
indsats. Alle erkender tidens store 
problemer, men løsningerne fortoner 
sig ofte i horisonten. Fælles 
europæiske løsninger vil frigøre 
kræfter til ny beskæftigelse og 
samtidig give alle bedre muligheder 
for at forberede sig på den fremtid, 
der aftegner sig. 
3. Strategien forudsætter 
mobilisering af alle parter. 
Da denne strategi omfatter alle 
politikker, skal den henvende sig til 
alle aktører. Mere end nogensinde er 
der i dag moderniseringsinitiativer 
overalt. Disse forskellige initiativer 
skal integreres inden for en fælles 
referenceramme. Aktørerne på 
beskæftigelsesområdet skal 
mobiliseres på vidt forskellig vis. 
Aktørerne er institutioner på både 
europæisk, nationalt og lokalt plan. 
Det er naturligvis arbejdsmarkedets 
parter, der står i første række i 
kampen for at opretholde og skabe 
beskæftigelse. Det er endelig 
organisationer og enkeltpersoner. 
Denne mobilisering gælder også for 
Fællesskabets politikker. Derfor søger 
dette papir at påvise, hvordan 
Fællesskabets politikker kan bidrage 
til den overordnede strategi til fordel 
for beskæftigelsen. 
EU's indsats foregår ikke sideløbende 
med og adskilt fra medlemsstaternes 
indsats. Den virker tværtimod i to 
henseender i høj grad sammen med 
medlemsstaternes indsats: 
EU's indsats tilvejebringer den 
referenceramme, der kan 
sikre overensstemmelse 
mellem medlemsstaternes 
indsats og samtidig frigøre det 
maksimale potentiale. I denne 
forbindelse bør nævnes 
etableringen af sunde 
makroøkonomiske rammer, 
virkeliggørelse af det indre 
marked, analyse af 
beskatningsregler, rammer for 
statsstøtte, forenkling af de 
administrative krav til 
virksomhederne, 
arbejdsmarkedsreformer samt 
perspektiverne for en 
bæredygtig udvikling; 
EUs indsats supplerer og 
understøtter 
medlemsstaternes indsats. De 
instrumenter, EU råder over, 
samarbejder med de initiativer, 
medlemsstaterne allerede har 
iværksat. Den supplerer dem 
og tilfører dem således en 
merværdi. Det gælder inden for 
forskning og innovation, 
undervisning og uddannelse, finansiering af små og 
mellemstore virksomheder, 
informationssamfundet samt de 
transeuropæiske net. EU's 
indsats kan også understøtte 
medlemsstaternes indsats ved 
direkte at integrere sig i de 
nationale initiativer. Det er 
f.eks. tilfældet med 
strukturfondene. 
økonomien i EU bilver stadig mere 
integreret Efterhånden som det Indre 
marked bliver en realitet, kommer <S^n 
grænseoverskridende handel mere og 
mere til at ligne indenrigshandel 
Virksomhedernes 
investeringsstrategier og, i lyset heraf, 
vækst* og beskæftigelsespolitikken 
må i stadig højere grad udformes i et 
europæisk perspektiv. Værdien af 
samhandelen med tredjelande ligger 
stabilt på omkring S% af EU's BNI, 
men stier stadig større krav tit 
konkurrenceevnen. EU's dynamik 
afhænger af vores evne til at tage 
denne globale udfordring op og styrke 
vores konkurrenceevne på 
verdensmarkedet 
En stigning på lang sigt i den 
europæiske økonomiske vækst 
forudsætter en kraftig forøgelse af 
investeringstakten, der for øjeblikket 
er omkring tS% {mod 24% i 
begyndelsen af 70'eroe). Få lang sigt 
bliver Immaterielle investeringer, 
infrastrukturer, teknologisk og 
finansN innovation, investering i 
menneskelige ressourcer i 
skæringspunktet mellem makro- og 
mikroøkonomi centrale strategisk© 
elementer» I 
FÆLLESSKABSPOLITIKKERNE I 
BESKÆFTIGELSENS TJENESTE: SAMLE, 
SUPPLERE, UNDERSTØTTE 
I. EU's indsats tilvejebringer de 
nødvendige rammer 
DE MAKROØKONOMISKE RAMMER 
Sammenhæng i 
beskæftigelsesstrategien sikres først 
og fremmest gennem EU's 
makroøkonomiske rammer. Sunde 
makroøkonomiske rammer med sigte 
på stabilitet er en nødvendig, men 
ikke tilstrækkelig forudsætning for et 
højt vækst- og beskæftigelsesniveau. 
Skal Den Økonomiske og Monetære 
Union være velfungerende, er det 
endnu mere nødvendigt, at der er 
komplementaritet mellem den 
makroøkonomiske stabilitet og de 
fortsatte strukturreformer. Men Den 
Økonomiske og Monetære Union vil 
på sin side styrke dynamikken i 
væksten og beskæftigelsen. 
Denne konvergensstrategi, der 
suppleres af strukturinitiativer, udviser 
allerede tydelige resultater. 
Kommissionens makroøkonomiske 
prognoser er blevet justeret opad, og 
de seneste fremskrivninger tyder på, 
at vi igen kommer op på en vækst i 
beskæftigelsen på omkring 1% om 
året i de kommende to år. 
På mellemlang sigt vil 
bestemmelserne om overgangen til 
den fælles valuta reducere de 
makroøkonomiske hindringer for 
vækst, der regelmæssigt har svækket 
de økonomiske resultater i EU. 
Risikoen for valutakriser mellem de 
deltagende valutaer forsvinder. 
Samtidig vil modsætningen mellem 
den monetære politik og den 
nationale budgetpolitik blive mindre 
takket være den disciplin, der kræves 
af bestemmelserne i traktaten og af 
pagten om stabilitet og vækst. Disse stabilitetsrammer vil lette 
arbejdsmarkedsparternes 
lønforhandlinger. Endelig vil der være 
større chancer for at finde den 
balance mellem de økonomiske 
politikker, der er den mest gunstige 
for vækst og beskæftigelse. 
Omdannelsen af det nuværende 
konjunkturopsving til en stabil 
vækstudvikling på mellemlang sigt 
bliver den vigtigste prøve for de 
makroøkonomiske rammer styrket af 
ØMU'en og euro'en. 
+ Med udsigt til euro'ens indførelse 
den 1. januar 1999 og de udsigter 
til vækst, der befæstes af Det 
Europæiske Råd for 
Beskæftigelse med fordel 
understrege den betydning, det 
tillægger den økonomiske 
koordination, og / samme 
forbindelse understrege 
betydningen af de europæiske 
arbejdsmarkedsparters fælles 
erklæring til støtte for strategien 
for makroøkonomisk konvergens 
og vækst på mellemlang sigt 
DET INDRE MARKED 
Kommissionens første samlede 
analyse af det indre markeds virkning 
og effektivitet antyder, at den 
kraftigere integration af markederne 
og den styrkede konkurrence gjorde 
det muligt i perioden 1987-93 at øge 
væksten med 1-1,5% og at oprette et 
betragteligt antal nye arbejdspladser, 
der ikke ville være kommet uden det 
indre marked. Denne evaluering viser 
imidlertid også, at der stadig er 
mange lakuner, der forhindrer det 
indre marked i at fungere optimalt. 
På den baggrund har Kommissionen 
forelagt en handlingsplan, der klart 
og strategisk anviser, hvad der kan 
gøres for at forbedre det indre 
markeds funktion i de kommende år, 
og denne handlingsplan blev 
godkendt af Det Europæiske Råd i 
Amsterdam. Det påhviler nu alle de 
relevante aktører at vise politisk vilje 
til hurtigt at gennemføre de 
prioriterede initiativer i denne plan. 
Kommissionen vil opmærksomt 
overvåge gennemførelsen af disse 
initiativer og bl.a. regelmæssigt 
offentliggøre en "resultattavle for det 
indre marked" ("the Single Market 
Scoreboard"). 
+ Ansporing fra Det Europæiske 
Råd for Beskæftigelse vil gøre det 
muligt at lægge særlig vægt på en 
strikt og effektiv anvendelse af det 
indre markeds bestemmelser. 
F.eks. skal bestemmelserne om 
liberalise-ring af 
telekommunikations-markedet 
gennemføres inden for de 
fastsatte frister. 
En skattepolitik, der er mere 
gunstig for beskæftigelsen 
Skattepolitikken er utvivlsomt et af de 
strukturpolitiske områder, der har 
størst indflydelse på beskæftigelsen. 
Både på Det Europæiske Råd i 
Amsterdam og i de seneste 
overordnede retningslinjer for den 
økonomiske politik blev der slået til 
lyd for en nedsættelse af det 
generelle beskatningsniveau. 
Imidlertid gør den europæiske 
økonomiske integration det stadig 
vanskeligere på nationalt plan alene 
at iværksætte skattereformer af 
hensyn til beskæftigelsen 
Derfor finder Kommissionen det 
nødvendigt, at man enes om nogle 
retningslinjer med henblik på at sikre 
større beskatningsmæssig 
sammenhæng på europæisk plan på 
tre områder: 
• Gennemførelse af en 
afbalanceret skattepakke som 
foreslået af Kommissionen efter 
arbejdet i skattepoiitikgruppen; 
denne pakke omfatter en 
adfærdskodeks for virksom­hedsbeskatning, fælles princip-per 
for rentebeskatning og fjernelse af 
kildebeskatning af rente- og 
royalty-betalinger mellem 
virksomheder. Rådet (økonomi og 
finans) vil i nær fremtid blive 
anmodet om at træffe beslutning 
om denne pakke. Formålet er at 
bekæmpe skadelig 
skattekonkurrence, så man kan 
vende den nuværende tendens til 
øget beskatning af arbejdskraft, 
især den mindst mobile ringe 
uddannede arbejdskraft; 
Vedtagelse af fællesskabs­
rammer for beskatning af 
energiprodukter (punktafgifter, 
udvidelse af beskatnings­
grundlaget til at omfatte alle 
energiprodukter), der giver 
råderum til reduktion af indirekte 
arbejdsomkostninger; 
En målrettet sænkning af 
momssatserne for arbejdskraft­
intensive serviceydelser, der kan 
øge efterspørgslen og begrænse 
sort arbejde. Kommissionen har 
vedtaget en meddelelse herom, 
hvori den omtaler muligheden for 
at iværksætte et tidsbegrænset 
forsøg, der kun omfatter 
serviceydelser, der ikke påvirkes 
af grænseoverskridende konkur­
rence. Der er tale om at give de 
medlemsstater, der måtte ønske 
det, tilladelse til at erstatte 
standardsatsen med en reduceret 
sats. Dette tiltag kan supplere de 
overordnede tiltag, der er omtalt i 
de to ovenstående afsnit, og som 
er af størst betydning for en 
reduktion af de indirekte 
arbejdsomkostninger. 
i+Det Europæiske Råd for 
Beskæftigelse kan med fordel 
opfordre Ministerrådet til inden 
udgangen af 1997 at tilslutte sig 
den samlede pakke, som 
Kommissionen har foreslået til 
bekæmpelse af skadelig 
skattekonkurrence, og at afgive 
en positiv udtalelse om 
energibeskatning og muligheden 
for en målrettet nedsættelse af 
momsen. 
Omlægning og reduktion af 
offentlig støtte 
En strikt kontrol med statsstøtten, der 
gør det muligt at sikre, at den er i 
overensstemmelse med fælles­
skabsreglerne, er den eneste måde at 
sikre loyal konkurrence og undgå, at 
oprettelse af arbejdspladser et sted 
fører til nedlæggelse af arbejds­
pladser andre steder. 
Ud fra denne synsvinkel har 
medlemsstaterne en fælles interesse i 
at koordinere deres 
statsstøtteordninger med sigte på at 
reducere støttens samlede omfang, 
der i dag er på omkring 100 mia. ECU 
om året. Megen national støtte fører 
stadig til overbud eller til 
konkurrenceforvridning, der påvirker 
samhørighedslandene. Derfor agter 
Kommissionen at indlede et samråd 
med medlemsstaterne. 
+ Desuden påtænker Kommis­
sionen efterhånden at revidere 
kriterierne for godkendelse af 
støtte, så der især lægges vægt 
på ordninger, der virkelig fremmer 
økonomisk effektivitet og 
beskæftigelse, herunder efter- og 
videreuddannelse, oprettelse af 
varige arbejds-pladser og et 
velfungerende arbejdsmarked. 
Den vil sammen med 
medlemsstaterne indføre en 
metode til evaluering 
(benchmarking) af de forskellige nationale ordningers effektivitet i 
beskæftigelsesmæssig 
henseende. 
Forenkling af de administrative 
krav til virksomhederne, især de 
små og mellemstore virksomheder 
En Task Force om små og 
mellemstore virksomheder, benævnt 
"BEST", blev oprettet efter Det 
Europæiske Råd i Amsterdam. Den er 
sammensat af femten personer med 
indsigt i de små og mellemstore 
virksomheders problemer, og den skal 
afgive en uafhængig vurdering af, 
hvilke foranstaltninger der kan 
bidrage til at forenkle de 
administrative og lovgivnings­
mæssige krav til virksomhederne. 
Ud over at skulle se på lovgivningen i 
snæver forstand skal Task Forcen 
også beskæftige sig med andre 
områder, hvor man kan bidrage til at 
skabe iværksætterånd. Der kan f.eks. 
være tale om: 
- adgang til basale servicetilbud, 
der er nødvendige for 
virksomhedernes forvaltning, 
f.eks. finansforvaltning, regn­
skaber og personalefor-valtning; 
- lettere adgang til de offentlige 
myndigheders servicetilbud, der 
ofte er for svære at benytte, og 
som er af afgørende betydning 
for ansættelse, uddannelse, 
anvendelse af bestemmelser om 
social beskyttelse og af lokale og 
nationale bestemmelser om 
kvalitet og miljø; 
- uddannelsesmuligheder for 
selvstændige erhvervsdrivende, 
deres ægtefæller og 
medarbejdere, også inden for 
traditionelle erhverv (håndværk, 
turisme, handel), hvor 
beskæftigelsesmulighederne er 
gode. 
Disse henstillinger henvender sig 
både til lovgivere på EU-plan og 
lovgivere på nationalt plan. 
# Task forcen 'BEST udarbejder en 
første investeringsrapport til 
mødet i Det Europæiske Råd for 
Beskæftigelse og den endelige 
rapport før Det Europæiske Råd i 
Cardiff. 
+ Til Det Europæiske Råd i 
Luxembourg i december 1997 vil 
Kommissionen aflægge beretning 
om samtlige igangværende elier 
påtænkte 
forenklingsforanstaltninger-"Bedre 
lovgivning". 
STRUKTUTTEFIRMERNE 
Strukturreformerne på mellemlang og 
lang sigt indtager en central plads i det 
udkast og de retningslinjer om 
beskæftigelse, som Kommissionen 
vedtog den 1. oktober. Der blev 
opstillet fire prioriteter: 
Iværksætterånd, beskæftigelsesevne: 
omstillingsevne og lige muligheder. 
Gennem en indsats på disse fire 
prioriterede områder skal problemerne 
gribes an på en langt mere 
bredspektret og organisk måde end 
hidtil. Disse strukturreformers succes 
er en forudsætning for en virkelig 
vækst i oprettelsen af nye 
arbejdspladser. 
Ganske vist foregår indsatsen først og 
fremmest på nationalt plan. Men 
fællesskabsrammerne er vigtige for 
udveksling af erfaringer med god 
praksis og for opstilling af fælles må! 
på grundlag af retningslinjerne. Det 
bliver derefter medlemsstaternes 
opgave at gennemføre disse 
retningslinjer under hensyn til de 
særlige forhold på deres respektive 
arbejdsmarkeder. fteswftaterne af den etfropæMre 
sociale dialog 
På tværfagligt plan har UNICEt 
CEBP og EFS siden 1905 været 
engageret i en selvstændig og frivillig 
proces, kendt under betegnelsen "Den 
sociale dialog fra Val Duchesse", Den 
har ført til vedtagelse af 21 fælles 
udtalelser og 3 aftaler. 
Der har været forhandlet to aftaler 
som led i gennemførelsen af den 
sociale protokols artikel 3 og 4. Den 
første vedrører forældreorlov og den 
anden deltidsarbejde. De er blevet 
forelagt Rådet med henblik på 
gennemførelse i direktivform. 
På sektorplan deltager omkring 20 
sektorer i åen europæiske sociale 
dialog* Arbejdsmarkedets parter har 
vedtaget over 140 fælles erklæringer. 
Blandt de vigtigste nyere initiativer 
skal nævnes: 
* en rammeaftale inden for 
landbruget om forhandlinger på 
nationalt plan, der forener 
nedsættslse og smidiggørelse af 
arbejdstiden; 
» flere pagter og adfærdskodekser* 
bta, om børnearbejde Inden for 
handelen og i fodtøjs- og tekstil- og 
beklædningsindustrien; 
• memoranda om 
beskæftigelsesudviklinger! i 
rengørlngsbranchen og inden for 
handel. 
I denne sammenhæng kan og bør 
arbejdsmarkedets parter spille en 
vigtig rolle. Den aftalte styrkelse af 
den fundamentale balance mellem 
fleksibilitet på arbejdsmarkedet og 
sikring af arbejdstagerne indtager en 
central plads i den europæiske mode!. 
Aftalen om deltidsarbejde er et vigtigt 
skridt fremad. Det kommende 
topmøde i den sociale dialog den 13. 
november kan betyde et nyt skridt 
fremad, ved at 
arbejdsmarkedsparterne forpligter sig 
til fuldt ud at leve op til deres 
medansvar for denne proces. 
Den sociale dialog på sektorplan kan 
hente inspiration i succesen i 
landbrugssektoren og udbygge de 
tværfaglige resultater med 
supplerende aftaler eller særaftaler, 
der er tilpasset de enkelte sektorers 
behov. 
+ 1 afventning af Amsterdam­
traktatens ikrafttræden opfordrer 
Det Europæiske Råd for 
Beskæftigelse Ministerrådet til at 
vedtage de første retningslinjer for 
de nationale 
beskæftigelsespolitikker, som 
medlemsstaterne gennemfører på 
grundlag af deres nationale 
handlingsplaner. 
+ Ved at fastlægge principperne for 
en rammeaftale bør 
arbejdsmarkedets parter 
tværfagligt på EU-plan anspore til 
fælles løsninger på problemerne i 
forbindelse af atypisk arbejde og 
information og høring af 
arbejdstagerne. 
BE$KÆFTIGELSE OG &/EREDYGTIG 
UDVIKLING 
Medlemsstaterne er allerede begyndt 
at tage skridt til at anspore til 
miljøaktiviteter med en positiv 
indflydelse på beskæftigelsen såsom 
naturbeskyttelse, affaldsindsamling 
og -behandling og byfornyelse. Og 
man kan komme endnu videre ad 
denne vej ved i højere grad at sikre, 
at selve produktionen og forbruget 
bliver bæredygtige. Qrflrt teknologi bevarer og skaber 
arbejdspladser 
1) I 1&&4 var værditilvæksten i den 
sektor, der producerer 
miljøteknologi og -tjenesteydelser, 
90 rrm ECU* og sektoren 
beskæftigede over 1,6 mie, 
mennesker. Disse tal omfatter ikke 
den teknologi, der vedrører 
energibesparelser og vedvarende 
2) Der er gennemført en studre i Det 
Forenede Kongerige af 11 
virksomheder i forskellige 
Industrisektorer, der har 
gennemført en strategi til 
affaldsreduktion gennem Indførelse 
af grøn teknologi. Disse 
virksomheder har efter 4 år haft en 
årlig forbedring af indtjeningen på 
ca> 4 mio. UKL 70% af 
investeringerne J energibesparelser 
har tjent sig hjem på mindre end et 
år. 
3)Js en garverîvirksomried î 
Nederlandene Iværksatte ledelsen 
et målrettet investeringsprogram 
med henblik på indførelse af ren 
teknologi. Dei førte til en 
forbedring af indtjeningen på grund 
af reducerede miljøomkostninger 
(2% af omsætningen) og iii salg af 
nye, afledte produkter t 
Denne langsigtede indsats vil 
efterhånden føre til oprettelse af nye 
arbejdspladser. Den bliver på lang 
sigt også en forudsætning for, at 
eksisterende arbejdspladser bevares. 
Men den kræver en lige så langsigtet 
overordnet strategi på EU-plan, hvis 
man skal nå de 3 opstillede mål, 
nemlig at skabe vækst, bæredygtig 
udvikling og beskæftigelse. Ved hjælp 
af en sådan strategi er det muligt at 
klare overgangsomkostningerne, der 
kan være høje for visse 
virksomhedskategorier (SMV) og i 
visse regioner. 
+ Kommissionen vil til topmødet om 
beskæftigelse vedtage en 
meddelelse om miljø og 
beskæftigelse, og her vil en sådan 
strategi blive præsenteret 
sammen med første konkrete 
skridt ad denne vej: Identifikation 
af de områder, hvor det især kan 
betale sig at investere 
bæredygtig teknologi; 
sammenhængende anvendelse af 
de forskellige instrumenter til 
bevidstgørelse og ansporing, 
lovgivningsmæssige som 
skattemæssige. Der vil blive 
fremlagt forslag til 5 særlig vigtige 
foranstaltninger. 
II. EU-indsats som supplement og 
støtte for medlemsstaternes 
indsats 
FORSKNING OG INNOVATION 
På nuværende tidspunkt anvender 
EU langt mindre af sit 
bruttonationalprodukt til F&U end 
USA og Japan. Den halter desuden 
bagefter med hensyn til hurtigt at 
udnytte forskningsresultaterne til at 
markedsføre nye produkter og 
tjenesteydelser. Der er således brug 
for en ekstra indsats, både hvad 
angår tilrettelæggelse af forskningen, 
især mht. en optimal udnyttelse af de 
menneskelige ressourcer, og 
udbredelse af innovationsarbejdet 
gennem udveksling af viden inden for 
netværk af virksomheder og regioner. 
Det er disse tanker, der ligger til grund 
for de videnskabelige retningslinjer, 
der foreslås i det 5. 
handlingsprogram for EU-
forskningen, hvis seks prioriterede 
områder af tematisk og horisontal art 
er blevet fastlagt på et 
multidisciplinært grundlag og ud fra et 
ønske om at rette EU's indsats mod ni grundlæggende kriterier, herunder 
beskæftigelsen. Disse tanker indgår 
ligeledes i den 
innovationshandlingsplan, der blev 
fremlagt i november ig96. 
+ Det nye rammeprogram forventes 
vedtaget i februar 1998. Og 
særprogrammerne bør vedtages 
inden sommeren 98.11998 vil der 
desuden blive etableret et første 
net af uddannelsescentre for 
innovation og 
undervisningsmiddelcentraler 
(inspireret af Ciampi-gruppens 
rapport) med det formål at lette 
overførslen af teknologier til 
SMV'erne. 
+ 1 overensstemmelse med det 
mandat, den fik på Det 
Europæiske Råd i Amsterdam, 
har Kommissionen fremlagt et 
forslag, som gør det muligt efter 
år 2002 at bruge renterne på ca. 
40 mio. ECU om året af EKSF's 
formue til finansiering af 
forskningen inden for sektorer, 
der vedrører kul- og 
stålindustrien. 
STIGENDE FINANSIELLE RESSOURCER TIL 
SMV'ER 
EIB's styrelsesråd har godkendt de 
store linjer i det særlige 
handlingsprogram, der blev fastlagt i 
Amsterdam med det formål at støtte 
de beskæftigelsesfremmende 
politikker. Arbejdet med at udvide 
EIB's aktiviteter til også at omfatte 
uddannelse, sundhed, bymiljø og 
miljøbeskyttelse er begyndt; 
styrelsesrådet har allerede fået 
forelagt et stort antal projekter ti! 
godkendelse. Med hensyn til de 
transeuropæiske netværk undersøger 
Banken, om det er muligt at bevilge 
meget langvarige lån og at hæve 
finansieringsloftet til 75% af projektets 
omkostninger. Endelig foreslår 
Banken, at der anvendes op til en 
milliard ECU til støtteinstrumenter for 
SMV'er, bl.a. inden for teknologisk 
innovation. 
Det vil desuden være muligt at 
fremme oprettelsen af varige 
arbejdspladser ved hjælp af Europa-
Parlamentets initiativ til på det 
budgetmæssige område at afsætte op 
til 450 mio. ECU i løbet af 3 år til 
beskæftigelse og innovation. Der kan 
således blive tale om tre former for 
indbyrdes supplerende mekanismer 
omfattende alle faser i oprettelsen af 
en SMV, lige fra den starter til den er 
fuldt udbygget, nemlig: 
- en konto for risikovillig kapital, som 
skal være koncentreret omkring 
nogle bestemte tidspunkter i en 
SMV's eksistens, og som skal 
støtte den europæiske 
teknologiske facilitet, der 
finansieres af EIB og forvaltes af 
EIF; 
- et EU-instrument, der bidrager til 
oprettelsen af joint venture­
selskaber (Joint European 
Ventures); 
- og endelig en særlig 
garantimekanisme for SMV'er, som 
er oprettet i EIF med det formål at 
gøre det muligt for de institutter, 
der finansierer SMV'er, at tage 
nogle større risici. Det setødære børsmarked > USA; 
NASDAQ 
« 500 børsnoterede selskaber, 
hvoraf 1341 er registreret i 
aldringen for SMV'er 
* tørre omsætning end på New Yorks 
børs 
* NASPAQ-markedsværdien 
overstiger Frankrigs BNP (1800 
rnla, USD) 
* perioden 1990-1994 var NASDAQ 
den direkte årsag il oprettelsen af 
16% eller B(B ÔÔ0 af de nye 
arbejdspladser, der blev skabt i 
USA. Antallet af arbejdspladser 
skabt af de virksomheder, der er 
noteret af NASDAQ, anslås til 10 
mio< 
Et af Kommissionens prioriterede mål 
er, at der inden år 2000 skabes et 
særligt kapitalmarked på europæisk 
plan. Erfaringerne i USA viser, at et 
sådant marked sammen med den 
tilhørende vifte af private supplerende 
instrumenter på mange måder vil 
virke til fordel for udviklingen af 
SMV'er med et stort vækstpotentiale, 
især inden for den højteknologiske 
sektor. I 1996 blev der taget to 
initiativer, som gik i denne retning, 
nemlig EASDAQ og Euro-NM. Et 
særligt integreret europæisk marked 
vil ikke blot supplere, men også styrke 
de erfaringer, der allerede er gjort på 
nationalt plan, idet der vil blive nået 
en kritisk masse. Markedet skal være 
baseret på et elektronisk net mellem 
de nationale aktiemarkeder, hvilket 
dog forudsætter, at der sker en 
tilnærmelse på europæisk plan af 
reglerne for virksomhedsledelse 
(bogføring, europæisk 
virksomhedsstatut), og at der oprettes 
en kompetencereserve inden for 
10 
vejledning og ledsagelse af 
nyoprettede virksomheder. 
+ Det vil være en vigtig begivenhed, 
hvis det på Det Europæiske Råd 
om beskæftigelse besluttes at 
iværksætte EIB's særlige 
handlingsprogram og en aftale om 
supplerende instrumenter, som 
skal finansieres over 
fællesskabsbudgettet 
FREMME AF ET VIDENSSAMFUND 
Både virksomheder og 
tjenesteydelser inden for 
kommunikationsteknologi er præget af 
stor vækst (10% om året). På dette 
område er der dobbelte muligheder, 
idet EU gennem en optimal udnyttelse 
af disse teknologier vil kunne øge sin 
konkurrenceevne inden for alle 
områder af økonomien, og det vil 
være muligt at konsolidere EU's 
udbud inden for de voksende 
markedssegmenter, der har med 
informationssamfundet at gøre, 
herunder bl.a. Internettet. Kun ved at 
udnytte de muligheder, der ligger i 
efterspørgslen, og ved at foregribe 
brugernes behov på såvel europæisk 
som globalt plan vil EU være i stand til 
at styrke EU-producenternes 
omdømme og konkurrenceevne. 
Elektronisk handel er et godt 
eksempel på en situation, hvor der 
både er stor spredning i 
efterspørgslen og gode muligheder 
for at udnytte EU's knowhow. EU-
dimensionen giver anledning til en 
række innovative tiltag og til 
indførelsen af nye former for handel 
mellem virksomhederne og mellem 
sælger og køber. I april 1997 blev der 
på EU-niveau taget initiativ til at 
stimulere den elektroniske handel. 
Det blev i oktober 1997 fulgt op af et 
andet initiativ om udvikling af 
elektroniske underskrifter og kryptering, som er en af de vigtigste 
forudsætninger for elektronisk handel. 
Udbredelsen af de åbne netværker 
er en ny vækst- og innovationsfaktor 
for alle de virksomheder og 
enkeltpersoner, der deltager i 
arbejdet. Også her ligger der et stort 
potentiale i de aktiviteter og 
arbejdspladser, der opstår som et 
indirekte resultat af de tjenesteydelser 
og den software, der inden for 
informationsteknologien anvendes til 
at dække de nye behov, og det er 
derfor meget vigtigt, at 
telekommunikationen, dvs. både 
tjenesteydelser og infrastruktur, 
liberaliseres inden for det indre 
marked. 
Internets mMMgfterier for 
beskæftigelsen 
Udviklingen af Internet forventes at 
få stor betydning i 
beskæftigelsessammenhasng. 
Alierede i 1$£6 skønnede man, at 
tSer på verdensplan var blevet 
skabt 1 mio> nye arbejdspladser 
som en direkte eller indirekte følge 
af Internet I begyndelsen af 1907 
var der ca< 70 mio> Internetbrugere, 
og det forventes, at dette tal stiger 
til 200 mk>> i år 2ÛÙÛ, Uûbuàé&t af 
tjenesteydelser på Internet stiger 
hele tiden; i 1&92 var der 20Ù web-
hjemmesider, hvorimod der i dag er 
250 000 kommercielle 
hjemmesider, Med hensyn til den 
elektroniske handel på Internet 
forventes den at beløbe sig til 200 
mia, ECU i år 2000, Hn fuldstændig 
udnyttelse af det potentiale, der 
ligger i Internettet forudsætter dog 
at man fjerner en række af de 
hindringer, der stadig fmtÅm i 
forbindelse med oprettelse og 
udvidelse af nyskabende 
virksomheder« 
11 
En øget efterspørgsel hænger også 
nøje sammen med, om den brede 
offentlighed er bekendt med de nye 
multimedie- og on line-teknologier. Ud 
over oplysning er uddannelse 
således af afgørende betydning i 
denne sammenhæng. 
+ Kommissionen vil inden 
udgangen af 1998 fremlægge en 
rapport, hvori den vil redegøre for 
de opnåede resultater og de 
gældende vilkår for elektronisk 
handel, udvikling af åbne netværk 
og anvendelse af 
multimedieredskaber i 
undervisningen og i pædagogisk 
sammenhæng i øvrigt. 
PARTNERSKABER TIL FINANSIERING AF 
TRANSEUROPÆISKE NETVÆRK 
Etableringen af et sammenhængende 
og integreret transportnet på 
europæisk niveau er et af de bedste 
midler til på sigt at styrke EU's 
konkurrenceevne og dermed 
beskæftigelsen. Et europæisk 
transportnet er af stor betydning for 
det indre marked. Og herudover har 
de transeuropæiske netværk 
betydning for arbejdsmarkedet, da der 
under etableringen af nettene 
oprettes en række midlertidige 
arbejdspladser. For at fremskynde 
udviklingen bør der bl.a.: 
- så hurtigt som muligt tages nogle 
nye metoder i brug, som betyder, 
at der indgås partnerskaber 
mellem offentlige og private 
organer med det formål at 
fremskynde gennemførelsen af 
vigtige projekter; 
- ske en udvidelse af EIB-
instrumenterne i 
overensstemmelse med de 
beslutninger, der blev truffet i 
Amsterdam, så det bliver muligt at 
dække kravene i forbindelse med de langsigtede projekter, samtidig 
med at man mindsker 
afhængigheden af tredjepersoner i 
forbindelse med sikkerhedsstillelse; 
- tages skridt til at sikre, at de 
berørte medlemsstater i 
samarbejde med Kommissionen 
udarbejder en nøjagtig tids- og 
finansieringsplan for hvert enkelt af 
de projekter, der blev prioriteret på 
topmødet i Essen, hvorved 
medlemsstaterne forpligter sig 
politisk, hvilket er vigtigt, hvis det 
skal være muligt at skabe nogle 
dynamiske rammer for de 
afgørende foranstaltninger i 
forbindelse med de forskellige 
projekter, og hvis det skal være 
muligt at skabe forståelse for de 
fordele, der er forbundet med 
netværkene. 
+ På Det Europæiske Råd om 
beskæftigelse, som afholdes i 
Luxembourg, bør der træffes 
beslutning om at iværksætte EIB's 
særlige handlingsplan, som bl.a. 
indebærer, at der vedtages nogle 
finansieringsinstrumenter til fordel 
langsigtede transeuropæiske 
netværksprojekter; 
+på Det Europæiske Råd i Cardiff 
vil der kunne tages stilling til tids-
og finansieringsplanerne for de 
prioriterede projekter. 
STRUKTURFONDENES BETYDNING FOR 
BESKÆFTIGELSEN OG UDVIKLINGEN 
Det er igennem sine strukturpolitikker, 
at EU viser sin solidaritet med 
medlemslandene og de regioner, hvor 
moderniseringsbestræbelserne 
skaber de største problemer, og med 
de samfundsgrupper, som har 
sværest ved at skaffe sig arbejde. De 
forskellige fonde er således et vigtigt 
redskab både for den økonomiske og 
sociale sammenhæng i EU, men også 
12 
for arbejdet med at fremme 
udviklingen og øge beskæftigelsen. 
Samtidig med at man i perioden 
mellem vedtagelsen af hvidbogen om 
vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse og tillidspagten om 
beskæftigelse har fået fastlagt en 
overordnet strategi, er 
bestræbelserne på at udnytte 
strukturfondene til fordel for de fælles 
målsætninger inden for konkurrence-
og beskæftigelsesområdet blevet 
styrket. Strukturpolitikkerne bidrager i 
praksis til virkeliggørelsen af disse 
målsætninger ad to forskellige 
kanaler, som er indbyrdes afhængige: 
- de er med til at forbedre 
infrastrukturerne og øge udbyttet af 
de produktive investeringer i 
regioner med strukturelle 
problemer, og de er med til at øge 
efterspørgslen i disse regioner, og 
endelig gør de regionerne mere 
attraktive, hvilket er en fordel for 
beskæftigelsen; 
- strukturpolitikkerne støtter direkte 
de nationale og regionale 
beskæftigelses- og sociale 
reintegrationspolitikker, idet de 
forbedrer de menneskelige 
ressourcer ved hjælp af en meget 
stor vifte af instrumenter, som er 
rettet mod de forskellige 
erhvervsaktive befolkningsgruppers 
behov. 
De nye bestemmelser i Amsterdam­
traktaten og især bestemmelserne i 
kapitlet om beskæftigelse peger i 
retning af en større tilpasning af 
strukturpolitikkerne efter de behov, 
der er i forbindelse med 
arbejdsløshedsbekæmpelses- og 
jobskabelsesbestræbelserne. Ny* feetø>y - nye arfteMspføtiteer 
• Pe befolkningsmæssige ændringer og 
udviklingen i levevilkårene, herunder 
især kønnenes ligestilling og 
kvindernes stigende deltagelse på 
arbejdsmarkedet, tør ført tii, at 4&r er 
opstået nye behov, hvorved der opstår 
en række nye former for 
erhvervsaktiviteter» bia- de 
personorlenterede tjenesteydelser 
som f.eks, børnepasning, hjælp tit 
gamle, der ikke kan klare sig selv, 
forbedring af miljø og levevilkår, udbud 
af fritidsaktiviteter og kulturelle 
aktiviteter. Der er et meget stort 
fremtidigt potentiale inden for den 
kulturelle sektor, f,eks. forventes det 
audiovisuelle marked at stige med 
70% inden for £U Indtil 2005, 
• Ved inden for fteie EU at se på de 
områder, hvor der er en stigning i de 
lokale udviklings» og 
beskæftigelsesinitiativer, er der 
blevet opstillet 19 erhvervsområder, 
som elle har et stort vækstpotentiale, 
der kan vise sig i gennemsnit at fere til 
er* årlig nettojobskâbelse på 0,25 
point 
» Udnyttelsen af dette potentiale er ofte 
afhængig af de lokale initiativer, som 
har baggrund i den stærkt stigende 
udvikling af landdistrikterne I BQ'erne, 
Initiativerne vedrører i dag en række 
nye strategler for byfornyelse og 
oprettelse af nye erhvervsaktiviteter, 
og de aktive i denne forbindelse er 
især erhvervsdrivende foreninger, 
der er integreret i de økonomiske 
strukturer* 
• Hvis det skal være muligt at fjerne 
hindringerne for oprettelsen af nye 
arbejdspladser» skal der skabes nogle 
gunstigere rammer gennem 
decentralisering af administrationer», 
en pø$$v holdning høs de offentlige 
myndigheder over for partnerskaber 
med den private sektor, klare 
retningslinjer for miljø*, energi- og 
transportområdet ø$ anerkendelse af 
nye eksamensbeviser og 
kvallkattoner. 
13 
På denne baggrund har 
Kommissionen i Agenda 2000 
foreslået en ny generation 
programmer, som omfatter: 
- To regionale målsætninger, nemlig 
fremme af udviklingen i 
tilbagestående regioner (1) og 
økonomisk og social omstilling (2), 
hvorved det skulle være muligt at 
tage hensyn til både de problemer, 
der skyldes et strukturelt efterslæb, 
og de særlige problemer, der gør 
sig gældende i områder med 
industriel tilbagegang, 
landdistrikter, katastroferamte 
bykvarterer og kystområder, der er 
berørt af moderniseringen af 
fiskeriet. 
- En omfattende horisontal 
målsætning (3) for udviklingen af 
de menneskelige ressourcer, som 
herefter bliver et vigtigt element i 
strukturfondsinterventionerne i hele 
Den Europæiske Union, og som 
gør det muligt at yde en væsentlig 
støtte til de handlingsplaner, som 
de enkelte lande iværksætter til 
gennemførelse af de retningslinjer 
for beskæftigelsen, som er blevet 
vedtaget på europæisk plan. 
I lighed med EU's overordnede 
beskæftigelsesstrategi bør 
strukturfondenes integration styrkes i 
de områder, hvor de intervenerer i 
fællesskab. Eftersom antallet af disse 
områder er stigende, burde det 
gennem en forenkling af 
tildelingsprocedurerne og en styrkelse 
af de tilhørende kontrol- og 
evalueringsforanstaltninger være 
muligt at øge strukturpolitikkernes 
betydning i 
jobskabelsessammenhæng og for 
oprettelsen af nye ervhervsaktiviteter. 
Det er desuden vigtigt at målrette 
fællesskabsmidlerne mod de 
fremgangsmåder og foranstaltninger, 
der har et stort erhvervsfremmende potentiale. I denne sammenhæng vil 
de lokale og regionale 
beskæftigelsespagter være en oplagt 
mulighed for strukturfondene for at 
yde en koordineret støtte til den 
nyskabende virkning, der ligger i 
partnerskaber, lokaludvikling og 
decentralisering af 
beskæftigelsespolitikken. 
+ 1 foråret 1998 fremlægger 
Kommissionen udkastene til 
forordninger om den nye 
generation af strukturpolitikker. 
KONKLUSION 
Beskæftigelsen, bekæmpelsen af den 
strukturelle arbejdsløshed og 
skabelsen af nye erhvervsaktiviteter 
bør fortsat være EU's vigtigste 
opgaver. EU og dens medlemsstater 
kan ikke undslå sig for at foretage de 
strukturændringer, som disse opgaver 
indebærer. Og ændringerne vil kun 
kunne gennemføres med succes, hvis 
der gøres en fælles indsats. 
Skeptikerne vil indvende, at disse 
gode intentioner allerede er blevet 
proklameret flere gange uden succes. 
Heroverfor skal det indledningsvis 
understreges, at der i dag åbner sig 
nogle muligheder på grund af de 
makro-økonomiske forhold, som ikke 
har været bedre inden for de seneste 
seks år. De bør desuden gøres 
opmærksom på de forskellige aktiver 
og chancer, der findes i de 
europæiske samfund: udviklingen i 
befolkningsstrukturen og de nye 
værdier og nye behov, der opstår i 
forbindelse hermed, samt den 
betragtelige, men sandsynligvis 
undervurderede betydning af euroen 
og den kontinentale udvidelse af EU. 
Endelig bør man understrege 
betydningen af en sammenhængende 
overordnet EU-strategi, hvori EU's og 
14 
medlemsstaternes foranstaltninger 
supplerer hinanden. 
Det Europæiske Råd om 
beskæftigelse gør det muligt at 
omsætte intentionerne i handling og 
at vise, at der i medlemsstaterne er 
en vilje til i fællesskab at gøre noget 
for beskæftigelsen. En mulighed for at 
bevise dette er at gennemføre de 
retningslinjer for de nationale 
politikker, som er blevet fastlagt efter 
fælles aftale, og herigennem foregribe 
Amsterdam-traktaten. Hvis alle klart 
tilkendegiver, at de støtter en fælles 
strategi, undgås risikoen for en spredt 
og splittet indsats. Kun ved fuldt ud at 
udnytte den europæiske dimension vil 
det være muligt at opnå den 
nødvendige tillid, nemlig de 
europæiske borgeres tillid til 
medlemsstaternes beslutninger og 
deres tro på fremtiden. 
15 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 611 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 05 06 
Katalognummer : CB-CO-97-622-DA-C 
ISBN 92-78-27635-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg