KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 12.12.1996 
KOM(96) 631 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
OM GARANTIER OPFØRT I DET ALMINDELIGE BUDGET 
SITUATIONEN PR. 30. JUNI 1996 
if:' f "'• 

A -
BERETNING OM GARANTIER OPFØRT I DET ALMINDELIGE 
BUDGET SITUATIONEN PR. 30. JUNI 1996 
I denne beretning gøres der rede for garantier, der var opført i det almindelige budget pr. 30. 
juni 1996. 
Med beretningen lever Kommissionen op til den erklæring, som den afgav i forbindelse med 
vedtagelsen af tillægs- og ændringsbudget nr. 1/91, og hvori den forpligtede sig til to gange 
om året at aflægge beretning for budgetmyndigheden om de garantier, der er opført på 
budgettet, og de dertil knyttede risici. 
Denne beretning aflægges i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 134 (g) i 
finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. 
Kommissionen har allerede afgivet 10 beretninger til budgetmyndigheden. 
Beretningen falder i to dele: 
1. En redegørelse for nye tiltag siden foregående beretning, udviklingen i risikosituationen og 
gennemførte garantiinterventioner. 
2. En vurdering af de potentielle risici, den økonomiske og finansielle situation i de 
tredjelande, som de største transaktioner vedrører. 
Indholdsfortegnelse 
DEL 1 - NYE TILTAG SIDEN FOREGÅENDE BERETNING AF 31.12.95, UDVIKLINGEN I 
RISIKOSITUATIONEN OG GENNEMFØRTE GARANTIINTERVENTIONER 
I. INDLEDNING: TRANSAKTIONERNES ART 1 TR 
I.A. TRANSAKTIONER MED MAKROØKONOMISK SIGTE 1 pr 
I.B. TRANSAKTIONER MED MIKROØKONOMISK SIGTE I Çr 
H. NYE TILTAG SIDEN FOREGÅENDE BERETNING AF 31.12.95 1 Pr 
II.A. SUPPLERENDE MAKROFINANSIEL BISTAND TIL MOLDOVA 1 tr 
II.B. MAKROFINANSIEL BISTAND TIL DEN SLOVAKISKE REPUBLIK 2 
III. RISIKOSITUATIONEN 3 
1II.A. UDESTÅENDE PR. 30. JUNI 19% 3 
III.B. DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆI J.ESSKABSBUDGETTET: UDBETALINGER I FORBINDELSE MED 
TRANSAKTIONER PR. 30. JUNI 1996 4 
III.C. DEN MAKSIMALE TEORETISKE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUDGETTET 5 
IV. GARANTIINTERVENTIONER 9 
IV.A. LAN FRA DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TIL TREDJELANDE 9 
IV.B. LÅNOPTAGELSE/LÅNGIVNING OG LÅNEGARANTI OVER FOR TREDJELANDE 9 
V. ANALYSE AF FÆLLESSKABETS TEORETISKE UDLÅNS- OG GARANTIKAPACITET 
OVER FOR TREDJELANDE 11 
VI. GARANTIFONDENS FORHOLDSMÆSSIGE SOLIDITET 12 
DEL 2: VURDERING AF DE POTENTIELLE RISICI: DEN ØKONOMISKE OG FINANSIELLE 
SITUATION HOS DE STØRSTE LÅNTAGERE BLANDT TREDJELANDENE 
LINDLEDNING . 14 
IL CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE 15 
III. NIS-STATERNE - DE NYE UAFHÆNGIGE STATER IS 
IV. MIDDELHAVSLANDE 21 
BILAG 
L FORKLARENDE BEMÆRKNINGER TIL RISIKOSITUATIONEN 24 
I.A. TABEL 1 TIL 3 24 
I.B. LÅNGIVNING, DER DÆKKES AF BUDGETGARANTIEN 25 
I.C. BETINGELSER FOR UDLØSNING AF GARANTIEN OVER BUDGETTET 38 
IL BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE ANALYSEN AF FÆLLESSKABERNES OVERSLAG 
OVER LÅNEKAPACITETEN I FORHOLD TIL TREDJELANDE E I PERIODEN 1996-1999 1 
OVERENSSTEMMELSE MED GARANTIFONDORDNINGEN 40 
II.A. GARANTIRESERVEN FOR LÅNGIVNING TIL TREDJELANDE (I) 40 
II.B. BEREGNINGSGRUNDLAGET FOR TILFØRSLER TIL GARANTIFONDEN (2) 40 
U.C. GRUNDLAGET FOR INDBETALINGER TIL FONDEN i TILFÆLDE AF DELVISE GARANTIER 41 
ILD. INDBETALINGER TIL GARANTIFONDEN (3) 41 
ILE. RESTBELØBET i GARANTIRESERVEN (4) 41 
II.F. RESTLANSKAPACITET (5) 42 
ni. TABELLER OVER RISIKOINDIKATORER - LANDE 43 
l«r-
DEL1 
NYE TILTAG SIDEN FOREGÅENDE BERETNING AF 31.12.95, UDVIKLINGEN I 
RISIKOSITUATIONEN OG GENNEMFØRTE GARANTIINTERVENTIONER 
I. INDLEDNING: TRANSAKTIONERNES ART 
De risici, der dækkes over fællesskabsbudgettet, omfatter diverse låne- og 
garantitransaktioner, der kan inddeles i to kategorier, nemlig: lån med makroøkonomisk sigte 
og lån med mikroøkonomisk sigte. 
LA. Transaktioner med makroøkonomisk sigte 
Disse transaktioner omfatter først og fremmest lån til støtte for betalingsbalancen i ELFs 
medlemsstater eller i tredjelande; der er præcise økonomiske betingelser og forpligtelser 
forbundet med sådanne transaktioner. 
Til denne kategori hører ligeledes det lån på 1 250 mio. ECU til import af landbrugs- og 
fødevareprodukter i det tidligere Sovjetunionen, idet risikoen i forbindelse med denne 
transaktion i høj grad afhænger af den makroøkonomiske og politiske udvikling i 
modtagerlandene. 
I.B. Transaktioner med mikroøkonomisk sigte 
Disse transaktioner omfatter lån til finansiering af projekter, der tilbagebetales over længere 
tid v.h.a. midler, de samme projekter forventes at generere, og som sædvanligvis ydes til 
virksomheder, finansielle institutioner eller tredjelande, og som foruden 
fællesmarkedsgarantien dækkes af de sædvanlige bankgarantier. 
Det drejer sig om Euratom- og NIC-lån til medlemsstaterne og Euratom- og EIB-lån til lande 
uden for Fællesskabet (Middelhavsområdet, Central- og Østeuropa og visse tredjelande, 
nemlig udviklingslande i Latinamerika og Asien samt Sydafrika). 
II. NYE TILTAG SIDEN FOREGÅENDE BERETNING AF 31.12.95 
De vigtigste tiltag i løbet af første halvår af 1996 har været: 
II.A. Supplerende makrofinansiel bistand til Moldova l 
Moldova gjorde i løbet af 1994 betydelige fremskridt m.h.t. stabilisering af landets finansielle 
situation samt i reformprocessen og har i stor udstrækning opfyldt de kriterier, der blev 
fastlagt i det første IMF-program. I juni 1994 besluttede Rådet at yde en makrofinansiel 
bistand i form af et lån på 45 mio. ECU til støtte for landets stabilisations- og reformprogram 
(se punkt II.C2). De moldoviske myndigheders nye program, der har opnået fornyet støtte fra 
Rådets afgørelse nr. 96/242/EF af 25. marts 1996 om supplerende makrofinansiel bistand til 
Moldova. 
2-
IMF, løber fra marts 1995 til marts 1996 og sigter på at konsolidere de fremskridt, der er 
opnået m.h.t. stabilisering af landets situation, samt at intensivere strukturreformerne. Til 
dette program kræves ny supplerende finansiering fra det internationale samfund i 
størrelsesordenen 50 mio. dollar. 
Rådet har derfor besluttet (afgørelse nr. 96/242/EF) at yde Moldova supplerende bistand til et 
beløb af maksimalt 15 mio. ECU i form af et lån, der skal støtte betalingsbalancen. 
Kommissionen er på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage et lån lydende på 
dette beløb og genudlåne provenuet heraf for en periode på maksimalt 10 år; det udbetales i 
en tranche til Moldova. 
Lånet er pr. 30. juni 1996 endnu ikke udbetalt. 
II.B. Makrofinansiel bistand til den slovakiske republik2 
Inden for rammerne af den finansielle bistand til den slovakiske republik, blev Kommissionen 
ved Rådets afgørelse nr. 94/939/EF af 22. december 1994 bemyndiget til i to trancher at 
udlåne 130 mio. ECU for en periode på maksimalt syv år til den slovakiske republik; lånet 
udstedes på identiske betingelser til Slovakiet. 
Som følge af forbedringen af den makroøkonomiske situation, navnlig betalingsbalancen og 
landets valutareserver, sammenholdt med landets lettere adgang til de internationale private 
kapitalmarkeder, meddelte de slovakiske myndigheder i april 1995, at landet ikke længere 
ønskede at gøre brug af IMF's bistand inden for rammerne af stand-by aftalen til støtte for 
betalingsbalancen. 
Med IMF stand-by aftalens udløb og da de slovakiske myndigheder ikke var parate til at 
gennemføre de ændringer i den økonomiske politik, som EU-bistanden afhang af, fremlagde 
Kommissionen i overensstemmelse med denne nye situation et forslag om ophævelse af 
afgørelsen af 22.12.1994 for Rådet. Rådet ophævede denne afgørelse ved afgørelsen af 25. 
juli 1996. 
Rådets afgørelse af 25. juli 1996 om ophævelse af afgørelse nr. 94/939/EF af 22. december 1994 
om makrofinansiel bistand til Den Slovakiske Republik. 
m. RISIKOSITUATIONEN 
Vurderingen af risiciene for fællesskabsbudgettet kan foretages på to måder: 
- den ene måde, som ofte anvendes af bankerne, består i på en given dato at opgøre den 
samlede udestående kapital for de pågældende transaktioner 
- den anden måde, som er mere egnet i budgetsammenhæng, består i at vurdere den højst 
tænkelige udbetalingsrisiko for Fællesskabet i et givet regnskabsår. 
I sidstnævnte tilfælde kan vurderingen ligeledes foretages på to måder, nemlig ved: 
- udelukkende at tage de beløb, der er udbetalt pr. 30. juni 1996 i betragtning. Heraf kan 
udledes minimumsrisikoen for Fællesskabet, hvis der ikke er tale om forskudsvise 
tilbagebetalinger (situationen beskrives i tabel 2) 
- på grundlag af prognoser at vurdere, hvilken virkning de transaktioner, som Rådet har 
vedtaget eller som Kommissionen har fremsat forslag om, vil have for de kommende 
budgetter. Heraf fremgår maksimumsrisikoen for Fællesskabet, forudsat at alle 
Kommissionens forslag bliver vedtaget (situationen beskrives i tabel 3). 
Sidstnævnte fremgangsmåde giver overblik over, hvorledes de risici, der er forbundet med de 
nuværende forslag, vil udvikle sig. Denne fremgangsmåde forudsætter imidlertid, at der 
opstilles visse hypoteser for udbetalingsdatoen, betingelserne omkring tilbagebetalingen (se 
nærmere i bilaget) samt rentesatsen3 og valutakursen4. 
Resultaterne fremgår af tabel 1 til 3, hvori der skelnes mellem risiciene for lande uden for og 
inden for Fællesskabet. 
Det skal desuden bemærkes, at de samlede tal, der er anført, dækker risici af forskellig art, 
herunder lån ydet til et enkelt land i forbindelse med makrofinansiel støtte og lån til projekter, 
der garanteres af låntagere i forbindelse med NIC- og EIB-transaktioner. 
I den følgende analyse skelnes der mellem den samlede risiko, risikoen for så vidt angår 
medlemsstaterne og risikoen i forbindelse med tredjelande. 
III.A. Udestående pr. 30. juni 1996 
Situationen beskrives i tabel 1. 
Den samlede risiko androg 11 705 mio. ECU pr. 30. juni 1996 mod 13 114 mio. ECU d. 31. 
december 1995, hvilket er en nedgang på I 409 mio. ECU5. 
3 Der regnes med en gennemsnitlig rentesats på 10%. 
4 For udlån i andre valutaer end ECU anvendes den kurs, der er gældende den 30. juni 1996. 
5 En del af udviklingen i udeståendet i det forløbne halvår skyldes svingninger i valutakurserne for 
udlån i andre valutaer end ECU. 
-4 
Nedenstående tabel viser hvilke transaktioner, der har haft indvirkning på udviklingen i 
udeståendet i perioden 1. januar til 30. juni 1996. 
Udestående pr. 31.12.95 13.114 
Tilbagebetaling af lån 
Grækenland 500 
Italien 500 
Euratom 32 
NIC 179 
Ungarn 260 
Det tidligere Sovjetunionen 204 
EIB 121 
Kurssvingninger for øvrige valutaer i forhold til ECU'en. 20 
Udbetaling af lån 
Det tidligere Sovjetunionen 1 
EIB 406 
Udestående pr. 30.06.96 11.705 
Udeståendet i forbindelse med transaktioner vedrørende medlemsstaterne androg pr. 30. juni 
1996 5 985 mio. ECU, hvilket er en nedgang på 17,6% i forhold til 31. december 1995. 
Denne nedgang skyldes væsentligst tilbagebetalingen af 1 000 mio. ECU på lån til støtte for 
Grækenlands og Italiens betalingsbalance (det drejer sig om 500 mio. ECU for begge lande). 
Udeståendet for de øvrige transaktioner med medlemsstaterne er uændret. 
Mh.t. risici i forbindelse med tredjelande androg udeståendet pr. 30. juni 1996 5 720 mio. 
ECU, hvilket er en nedgang på 2,2% i forhold til 31. december 1995. 
III.B. Den maksimale årlige risiko for fællesskabsbudgettet: Udbetalinger i 
forbindelse med transaktioner pr. 30. juni 1996 
Situationen beskrives i tabel 2. 
Den samlede risiko, der andrager 3 149 mio. ECU i 1996 stiger regelmæssigt for at nå 3 500 
mio. ECU omkring år 2 000; 1999 udgør dog en undtagelse, idet der dette år ikke vil 
forekomme tilbagebetalinger af hovedstol for betalingsbalancelån til medlemsstaterne, samt at 
tilbagebetalingerne af hovedstol for lån til Ungarn, Den Tjekkiske og Den Slovakiske 
Republik samt til Bulgarien (290 mio. ECU) afsluttes i 1998. 
Beløbet i forbindelse med transaktioner med medlemsstaterne andrager 2 068 mio. ECU for 
1996. 
Dette tal udvikler sig i takt med forfaldstidspunkteme for tilbagebetalingerne af hovedstolene 
(hvert andet år) for betalingsbalancelånene til Grækenland og Italien. Således er 
maksimumsrisiciene i de lige år indtil år 2 000 højere og vil nå 2 793 mio. ECU i dette år. 
Risikoen i forbindelse med tredjelande andrager i 1996 1 081 mio. ECU. 1 1997 bliver der tale 
om en stigning til 1 617 mio. ECU, især p.g.a., at følgende låns hovedstole er forfaldne til 
betaling. 
- 80 mio. ECU fra Ungarn 
- 127 mio. ECU fra Den Tjekkiske Republik 
- 63 mio. ECU fra Den Slovakiske Republik 
- 140 mio. ECU fra Bulgarien 
- 250 mio. ECU fra Algeriet 
- 160 mio. ECU fra Israel 
- 143 mio. Fra det tidligere Sovjetunionen. 
III.C. Den maksimale teoretiske årlige risiko for fællesskabsbudgettet 
Situationen beskrives i tabel 3. 
Denne risiko, der i 1996 beløber sig til 3 490 ECU, stiger støt til år 2 000 (undtagen i 1999, 
hvor den vil være på 2 255 mio. ECU). 
Udviklingen i maksimumsrisiciene over for medlemsstaterne svarer i store træk til tallene i 
tabel 2 indtil år 2 000, hvor risikoen når op på 3 188 mio., medens den vil være på 2 370 mio. 
ECU i 2002 og 2 197 mio. ECU i 2003. 
Risikoen i forbindelse med tredjelande bevæger sig fra 1 253 mio. ECU i 1996 til 1 930 mio. 
ECU i 1997. I forhold til tabel 2 kan der konstateres en stigning i risikoen fra og med 1999, 
idet de første afdrag på lån til Tyrkiet, Kroatien og FYROM efter planen skal tilbagebetales 
dette år. 
- £-
TABEL 1 
SAMLEDE GARANTIFORPLIGTELSER I FORBINDELSE MED GODKENDTE TRANSAKTIONER 
(mio. ECU) 
Transaktioner 
MEDLEMSSTATER 
A. Betalingsbalance 
1. Grækenland 
2. Italien 
B. Andet 
3. Euratom 
4. NIC og NIC.TT. 
5. EIB Middelhavsområdet 
Spa., Græ., Por. 
MEDLEMSSTATER I ALT 
TREDJELANDE 
A. Finansiel bistand 
1. Ungarn 
2. Den Tjekkiske Republik 
3. Den Slovakiske Republik 
4. Bulgarien 
5. Rumænien 
6. Algeriet 
7. Israel 
8. De baltiske lande 
9. Moldova 
10. Ukraine 
11 Belarus 
12 Det tidligere Sovjetunionen 
B. Andet 
13. EIB Middelhavsområdet 
14. EIB Central- og Østeuropa I 
15. EIB Central- og Østeuropa II 
16. EIB ALA-udviklingslande 
17. EIB Sydafrika 
TREDJELANDE 1 ALT 
IALT Godkendt 
maksimums­
beløb 
14000 
2200 
8000 
4000 
6830 
1500 
26330 
1050 
250 
125 
400 
580 
600 
160 
220 
60 
285 
55 
1250 
6362 
1700 
3000 
750 
300 
17147 
43477 Udestående 
Pr-
31.12.95 
1000 
4045 
720 
1113 
385 
7263 
440 
250 
125 
360 
510 
500 
160 
135 
45 
85 
30 
347 
1782 
837 
96 
149 
5851 
13114 Udestående 
pr. 
30.06.96 
500 
3512 
695 
932 
346 
5985 
180 
250 
125 
360 
510 
500 
160 
135 
45 
85 
30 
143 
1981 
884 
141 
191 
5720 
11705 At udbetale 
pr-
30.06.96 
1200 
4000 
0 
0 
0 
5200 
260 
0 
0 
40 
70 
100 
0 
85 
15 
200 
25 
0 
3112 
733 
2865 
548 
300 
8353 
13553 
1 ) Ingen planlagte udbetalinger 
2) Tredje og fjerde lånetranche var ikke udbetalt pr. 30.06.96, da den italienske regering ikke 
havde anmodet om udbetaling. 
BILAG TIL TABEL 1 
OPGØRELSE OVER EIB-TRANSAKTIONER PR. 30.06.96 
Transaktioner 
EIB - Middelhavsområdet 
Spanien, Grækenland, Portugal 
Tredjelande EIB Middelhavsomr. 
Central- og Østeuropa I 
Central- og Østeuropa II 
ALA-udviklingslande 
Sydafrika Godkendt 
lån 
1500 
6362 
1700 
3000 
750 
300 Budgetbevilling 
- annulering 
1465 
5128 
1647 
1999 
647 
101 Oprindeligt ud­
betalt beløb 
1572 
2984 
914 
141 
191 Udestående 
pr 30.06 96 
346 
1981 
884 
141 
191 
Note: Når det oprindeligt udbetalte beløb i nogle af tilfældene overstiger det godkendte lånebeløb, skyldes det, 
at omveksiingskursen for ECU har ændret sig mellem datoen for aftalernes indgåelse og den 30. juni 1996. 
-•/-
TABEL 2 
DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUDGETTET 
" " " " "" ' — 
MEDLEMSSTATER 
HOVEDSTOL 
A Betalingsbalance 
1 Grækenland 
2 Italien 
B Strukturlån 
3 Euratom 
4 NIC og NIC TT 
5 EIB Middelh tidl protekt 
Spa , Græ, Por 
Subtotal hovedstol 
RENTER 
A. Betalingsbalance 
1 Grækenland 
2 Italie 
B. Strukturlån 
3 Euratom 
4. NIC og NIC TT 
5 EIB Middelh. tidl. protekt 
Spa , Græ , Por. 
Subtotal renter 
MEDLEMSSTATER I ALT 
TREDJELANDE 
HOVEDSTOL 
A Finansiel bistand 
6. Ungarn 
7. Den Tjekkiske Republik 
8 Den Slovakiske Republik 
9 Bulgarien 
10 Rumænien 
11 ImaiH 
12 Alpenet 
13 Det tidligere Sovjetunionen 
14 De baltiske lande 
15 Moldova 
16 Ukraine 
17. Belarus 
B. Garantier 
18 EIB Middelhavsområdet 
19 EIB Central-/Østeuropa I og II 
20 EIB ALA-udviklingslande 
Subtotal hovedstol 
RENTFR 
A Finansiel bistand 
6 Ungarn 
7 Den Tjekkiske Republik 
8 Den Slovakiske Republik 
9. Bulgarien 
10 Rumænien 
11 Israel 
12 Algeriet 
13 Det tidligere Sov|etunionen 
14 De baltiske lande 
15 Moldova 
16 Ukraine 
17 Belarus 
B Garantie! 
18 EIB Middelhavsområdet 
19. EIB Central-/Østeuropa I et II 
20 EIB ALA-udviklinqslande 
Subtotal renter 
TREDJELANDE I ALT 
I ALT 
(heraf Østeuropa) 
(heraf andre tredjelande) (Skøn i IT 
1996 
500 
500 
153 
306 
73 
1533 
95 
255 
57 
95 
33 
535 
2068 
260 
204 
134 
30 
628 
26 
25 
13 
36 
51 
16 
50 
14 
14 
5 
9 
3 
123 
63 
6 
453 
1081 
3149 
751 
330 io. r-cijpå 
1997 
453 
541 
70 
1064 
48 
213 
43 
69 
26 
398 
1462 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
143 
141 
46 
15 
1165 
18 
25 
13 
36 
51 
16 
50 
7 
14 
5 
9 
3 
130 
67 
9 
452 
1617 
3079 
846 
771 jrundjag af 
1998 
500 
997 
93 
91 
56 
1/38 
48 
213 
10 
21 
20 
311 
2049 
100 
123 
62 
150 
185 
161 
67 
19 
867 
10 
12 
6 
22 
51 
25 
14 
5 
9 
3 
120 
64 
9 
348 
1215 
3264 
882 
333 udbetalinge 
1999 
16 
41 
50 
107 
158 
3 
12 
15 
189 
296 
190 
172 
88 
20 
470 
7 
33 
25 
14 
5 
9 
3 
108 
59 
8 
269 
738 
1034 
406 
332 r pr 30 jun 
2000 
2514 
13 
41 
45 
2613 
158 
1 
10 
11 
180 
2793 
80 
110 
5 
166 
96 
22 
479 
7 
14 
25 
14 
5 
9 
3 
96 
53 
7 
231 
710 
3503 
394 
316 1996]__ 
2001 
71 
21 
92 
7 
7 
14 
106 
70 
150 
9 
17 
6 
156 
97 
22 
528 
7 
6 
25 
3 
4 
9 
3 
85 
46 
7 
193 
720 
827 
275 
445 2002 
23 
23 
2 
5 
7 
30 
55 
100 
25 
9 
17 
6 
151 
96 
23 
483 
6 
10 
3 
3 
7 
2 
/3 
39 
6 
149 
631 
661 
268 
364 2003 
21 
21 
2 
3 
5 
27 
9 
17 
6 
151 
90 
8 
281 
2 
5 
2 
63 
33 
5 
110 
390 
417 
164 
226 IOIAI 
1000 
4012 
728 
1092 
359 
/1!)0 
190 
998 
113 
216 
123 
1640 
8830 
440 
250 
125 
360 
510 
160 
sno 
34/ 
135 
32 
51 
18 
1233 
611 
128 
4901 
54 
62 
32 
115 
210 
32 
210 
21 
73 
32 
63 
22 
/9/ 
424 
57 
2203 
7103 
15934 
3986 
3117 
TABEL 3 
DEN MAKSIMALE TEORETISKE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUDGETTET 
(Skgn i mio. ECU pa grundlag af udbetalte, vedtagne og foreslåede transaktioner) 
MEDLEMSSTATER 
HOVEDSTOL 
A. Betalingsbalance 
1. Grækenland 
2. Italien 
B. Strukturian 
3. Euratom og NIC 
4. EIB Spa., Græ., Por. 
Subtotal hovedstol 
RENTER 
A. Betalingsbalancen 
1. Grækenland 
2. Italien 
B. Strukturlån 
3. Euratom og NIC 
4. EIB Spa., Græ., Por. 
Subtotal renter 
MEDLEMSSTATER I ALT 
TREDJELANDE 
HOVEDSTOL 
A. Finansiel bistand 
5. Ungarn 
6. Den Tjekkiske Republik 
7. Den Slovakiske Republik 
8. Bulgarien 
9. Rumænien 
10. Israel 
11. Algeriet 
12. Det tidligere Sovjetunionen 
13. De baltiske lande 
14. Moldova 
15. Ukraine 
16. Belarus 
17. Euratom Central-ZØsteuropa 
B. Garantier 
18. EIB Middelhavsområdet 
19. EIB Central-ZØsteuropa I et II 
20 EIB ALA-udviklingslande 
21. EIB SYDAFRIKA 
Subtotal hovedstol 
RENTER 
A. Finansiel bistand 
5. Ungarn 
6. Den Tjekkiske Republik 
7. Den Slovakiske Republik 
8. Bulgarien 
9. Rumænien 
10. Israel 
11. Algeriet 
12. Det tidligere Sovjetunionen 
13. De baltiske lande 
14. Moldova 
15. Ukraine 
16. Belarus 
17. Euratom Central-ZØsteurpa 
B. Garantier 
18. EIB Middelhavslandene 
19. EIB Central-ZØsteuropa I et II 
20. EIB ALA-udviklingslande 
21. EIB SYDAFRIKA 
Subtotal renter 
TREDJELANDE I ALT 
I ALT 
(heraf Østeuropa) 
(heraf andre tredjelande) 1996 
500 
500 
459 
73 
1532 
95 
425 
152 
33 
705 
2237 
260 
204 
134 
30 
628 
57 
25 
20 
40 
55 
16 
55 
14 
18 
5 
19 
5 
1 
168 
112 
15 
1 
625 
1253 
3490 
864 
389 1997 
994 
70 
1064 
48 
553 
111 
26 
738 
1802 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
143 
141 
46 
15 
1165 
44 
25 
26 
44 
58 
16 
60 
7 
22 
6 
29 
8 
6 
213 
170 
28 
4 
765 
1930 
3731 
1043 
887 1998 
500 
997 
184 
56 
1738 
48 
638 
30 
20 
736 
2474 
100 
123 
62 
150 
185 
161 
67 
19 
867 
36 
12 
20 
30 
58 
35 
22 
6 
29 
8 
17 
274 
249 
47 
9 
851 
1718 
4192 
1173 
545 1999 
57 
50 
107 
553 
15 
15 
583 
690 
190 
216 
143 
29 
2 
580 
26 
14 
15 
40 
35 
22 
6 
29 
8 
34 
345 
328 
69 
16 
985 
1565 
2255 
853 
712 2000 
2514 
54 
45 
2613 
553 
11 
11 
575 
3188 
80 
110 
5 
260 
213 
44 
5 
717 
26 
13 
15 
21 
35 
22 
6 
29 
8 
54 
394 
368 
85 
22 
1097 
1814 
5002 
969 
845 2001 
71 
21 
92 
340 
7 
7 
354 
446 
70 
150 
9 
17 
6 
1 
318 
288 
64 
10 
934 
26 
13 
15 
13 
35 
11 
6 
29 
8 
72 
411 
362 
90 
25 
1114 
2048 
2494 
944 
1103 2002 
2000 
23 
2023 
340 
2 
5 
347 
2370 
55 
100 
25 
12 
37 
11 
7 
392 
363 
85 
17 
1103 
26 
13 
8 
13 
20 
11 
5 
27 
7 
88 
409 
337 
88 
26 
1077 
2180 
4550 
1043 
1137 2003 
2000 
21 
2021 
170 
2 
3 
175 
2197 
260 
80 
70 
100 
85 
12 
57 
11 
16 
431 
377 
96 
21 
1616 
26 
8 
7 
10 
11 
3 
23 
6 
94 
383 
301 
45 
24 
941 
2557 
4753 
1447 
1110 TOTAL 
1000 
8012 
1819 
359 
11190 
190 
3571 
330 
122 
4213 
15402 
700 
250 
125 
440 
580 
160 
600 
347 
220 
38 
111 
28 
24 
2054 
1527 
352 
55 
7611 
267 
62 
118 
175 
263 
32 
285 
21 
139 
43 
211 
55 
366 
2597 
2227 
467 
127 
7454 
15065 
30468 
8336 
6729 
9-
IV. GARANTIINTERVENTIONER 
IV.A. Lån fra Den Europæiske Investeringsbank til tredjelande 
Den 7. marts 1996 måtte EIB benytte sig af budgetgarantien i forbindelse med lån til 
republikkerne i det tidligere Jugoslavien (Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien 
(FYROM), Bosnien-Hercegovina og Serbien) for et beløb på ca. 6,4 mio. ECU. Udbetalingen 
til EIB fandt sted den 11. juni 1996. 
Den 2. juli måtte EIB på ny benytte sig af budgetgarantien i forbindelse med lån til 
republikkerne i det tidligere Jugoslavien (FYROM og Serbien) for et beløb på ca. 8,9 mio. 
ECU. Udbetalingen til EIB finder sted den 4. oktober 1996. 
Den 30. juni 1996 androg de fordringer, som Fællesskabet har betalt, og som endnu ikke er 
tilbagebetalt af debitorerne, 72,4 mio. ECU, for så vidt angår republikkerne i det tidligere 
Jugoslavien med undtagelse af Slovenien og Kroatien, der har overholdt deres forfaldsplaner. 
Af de 72,4 mio. ECU i ubetalte fordringer er 28,6 mio. ECU blevet opført på budgettet som 
misligholdelser fra før 1994, medens der henholdsvis den 11. januar 1995 (5,3 mio. ECU), 
den 30. januar 1995 (14,3 mio. ECU), den 24. maj 1995 (6,08 mio. ECU), den 11. oktober 
1995 (8,6 mio. ECU), den 26. januar 1996 (5,2 mio. ECU) og den 11. juni 1996 (6,4 mio. 
ECU) er blevet ansøgt om dækning over garantifonden for 45,9 mio. ECU. Den tidligere 
jugoslaviske republik Makedonien (FYROM) har tilbagebetalt et 2,1 mio. ECU, som 
udgjorde en del af landets restancer. 
1V.B. Lånoptagelse/långivning og lånegaranti over for tredjelande 
IV.B. 1. Udbetaling over de likvide midler 
Kommissionen foretager desuden udbetalinger over sine likvide midler i overensstemmelse 
med artikel 12 i Rådets forordning nr. 1552/89 af 29. maj 1989 om gennemførelse af 
afgørelse 88/376/EØF, Euratom vedrørende ordningen for Fællesskabets egne indtægter, for 
at undgå forsinkelser i Kommissionens lånebetjening og de dermed forbundne omkostninger, 
når en debitor er kommet bagud med betalingen. 
IV. B. 2. Udbetalinger over garantifonden 
Såfremt modtageren af et lån eller en garanti bevilget af Fællesskabet ikke overholder 
betalingsfristen, træder garantifonden til og opfylder den pågældendes forpligtelse inden for 
en frist på tre måneder fra forfaldsdatoen. 
Morarenterne for perioden mellem overdragelsen af de likvide midler og datoen for 
udbetalingen fra fonden ansøges der om til garantifonden, og de overføres derefter til de 
likvide midler. 
I løbet af de sidste seks måneder har fonden stillet garanti for følgende skyldnerlande: 
Land Dato for garantistillelse Beløb 
Georgien (lån på 10 mio. ECU) 15.04.96 10 106 572,43 
Georgien (lån på 40 mio. ECU) 15.04.96 1 050 469,67 
Armenienflån på 20 mio. ECU) 15.04.96 19 604 806,06 
lait l I 30 761848,16 
IV.B.3. Forsinkede tilbagebetalinger 
I løbet af den periode, der er omfattet af beregningen, har nedenstående tredjelande efterbetalt 
de forfaldne beløb, som garantifonden har interveneret til dækning af Disse forsinkede 
indbetalinger tilbageføres til fonden i overensstemmelse med artikel 2, i Rådets forordning 
(EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 om oprettelse af en garantifond for aktioner i 
forhold til tredjelande. 
Land Tilbagebetalingsdato Beløb 
Turkmenistan (lån på 45 mio. ECU) 07.05.96 15 279 824,71 
IV.B.4. Ubetalte forfaldne fordringer pr. 30.06.1996 
Følgende fordringer udestår ved periodens udløb: 
Land Beløb 
Tadsjikistan 63 181 389,89 
Georgien 92 463 958,04 
Armenien 57 601313,20 
Turkmenistan6 30 570 321,40 
lait | 243 816 982,53 ~ 
Der er foretaget to tilbagebetalinger siden den 30. juni 1996 til et beløb af i alt 22,8 mio. ECU. 
11 -
y# ANALYSE AF FÆLLESSKABETS TEORETISKE UDLÅNS- OG GARANTIKAPACITET 
OVER FOR TREDJELANDE 
Garantifond og -reserveordningen medfører i praksis visse begrænsninger for Fællesskabets 
udlåns- og lånegarantistillelsekapacitet over for tredjelande, eftersom disponible bevillinger, 
der er nødvendige ved hvert beslutning om udlån (eller årlig tranche, hvis det drejer sig om 
garantier til flerårige beløbsrammer) ikke kan overstige beløbet i de finansielle overslag opført 
som garantireserve? 
På ethvert givet tidspunkt udgøres lånekapaciteten af det tilbageværende rådighedsbeløb i 
garantireserven. Dette beløb svarer til forskellen mellem reserven og det anslåede beløb for 
indbetalinger til garantifonden i forbindelse med de transaktioner, der allerede er taget 
beslutning om, og som er under forberedelse. 
Tabel 4 er et overslag over Fællesskabets udlånskapacitet til tredjelande i perioden 1996 -
1999 inden for rammerne af garantifondsystemet. Beregningsmetoden og det anvendte 
regelsæt er beskrevet nærmere i bilaget til denne beretning. 
Med udgangspunkt i Rådets afgørelser8 samt afgørelser, der er stillet forslag om, og 
afgørelser, der er under forberedelse9 (se tabel 4), er det beløb, der forventes anvendt fra 
garantireserven i 1996, sat til 306 mio. ECU, hvilket betyder, at der ved udgangen af 1996 vil 
være et rådighedsbeløb på 20 mio. ECU i garantireserven. 
Garantifonden vil således ved udgangen af finansåret 1996 indeholde 620 mio. ECU, under 
forudsætning af, at følgende betingelser er opfyldt: 
- at fonden ikke tvinges til yderligere interventioner som følge af nye misligholdelser 
- at der ikke bliver tale om forsinkede restancetilbagebetalinger fra lande, der ikke har 
opfyldt deres tilbagebetalingsforpligtelser. 
Garantireserven påvirkes af de midler, fonden har afsat til tidligere udlån, samt til foreslåede 
lån og lån. der er under forberedelse for perioden 1997-1999, således at den årlige disponible 
udlånskapacitet svinger mellem: 
- 1,8 mia. til 2 mia. ECU for lån, hvor der er tale om en fuldstændig sikkerhedsstillelse fra 
fællesskabsbudgettets side 
- 2,4 mia. til 2,7 mia. ECU for lån, hvor sikkerhedsstillelsesgraden er på 75% (som der er 
tilfældet med lån fra EIB i Middelhavsområdet). 
7 Dette beløb er på 300 mio. ECU i 1992-priser. 
8 Budgetmyndighedens vedtagelse af overførslen 5/96 gav mulighed for udbetaling af 191,8 mio. 
ECU til garantifonden ved overførsel fra garantireserven. 
9 Lån foreslået af og lån under forberedelse fra Kommissionens side andrager i 1996 114 mio. ECU i 
forbindelse med garanlircscrvcn. 
- 12 
VI. GARANTIFONDENS FORHOLDSMÆSSIGE SOLIDITET 
Forholdet mellem fondens beløbsprognose for udgangen af 1996 og den maksimale årlige 
risiko (defineret som de udeståender, der forfalder i løbet af det pågældende år) som den er 
opstillet for 1997 i tabel 3, er på 32%. 
På dette tidspunkt bør fonden tegne sig for 7,5% af de samlede udeståender for lån, der er 
stillet sikkerhed for uden for Fællesskabet. 
Forholdet mellem fondens midler ved udgangen af 1996 og beløbet på lån til lande, der 
tidligere har misligholdt deres forpligtelser, og hvis tilbagebetaling er berammet til 1997, har 
bevæget sig fra 11 til I. 
OVERSLAG OVER FÆLLESSKABETS TEORETISKE UDLÅNS- OG GARANTIKAPACITET 
OVER FOR TREDJELANDE 
PERIODEN 1996-1999 
under hensyntagen til Garantifondsordningen (*) 
mio. ECU 7355 1997 1998 f999 
Reserve til sikkerhedsstillelse for lån til tredjelande (1) 326 329 337 346 
Beregningsgrundlag for indbetalinger til garantifonden (2) 
- EIB-lån 
- Middelhavsområdet (a) 201 281,75 195,5 150 
- Central- og østeuropæiske lande (b) 1114 
- Latinamerika og Asien (ALA) (c) 521 
- Sydafrika (d) 120 55 
-EIB-lån i alt 1956 336,75 195,5 150 
- EURATOM-lån (e) 0 200 200 150 
- Makrofinansiel bistand (f) 165 -130 
Indbetalinger til garantifonden (3) 306 60 57 44 
Resterende garantireserve (4) 20 269 280 303 
Resterende lånekapacitet (betalingsbalance­
lån, EIB-lån og Euratom-lån (5) 
- Minimum, hvis anvendt til 100%'s garanti (f.eks. betalingsbalancelån) 134 1794 1865 2017 
-Maksimum, hvis anvendt til EIB-lån (75%'s garanti) 179 2393 2486 2689 
(*) I tilfælde af, at fonden skulle nå op på målbeløbet senere end i 1999. Hvis f.eks. fonden når op på målbeløbet 
den 1.1.1999, og indbetalingssatsen efter en revurdering i ht. artikel 4 i forordningen om oprettelse af garantifonden 
sænkes til 10%, vil Unionens lånekapacitet i forhold til tredjelande stige med 1143 mio. ECU om året for lån med 100%'s 
sikkerhedsstillelse og med 1524 mio. ECU for lån med 75%'s sikkerhedsstillelse. 
Lån, der giver anledning til indbetalinger til fonden i perioden 1996-1999: 
- EIB 
a. Middelhavsområdet: 
- vedtagne lån: Fra 1994 til 1996: 115 mio. ECU til den fjerde finansprotokol med Syrien 
Fra 1995 til 1998: 80 mio. ECU til den fjerde finansprotokol med Malta og Cypern 
- foreslåede lån og lån under forberedelse: Fra 1996 til 2000: 750 mio. ECU til det finansielle samarbejde med 
Tyrkiet og 230 mio. ECU til det finansielle samarbejde med Kroatien. Fra 1997 til 2000: 150 mio. ECU til 
det finansielle samarbejde med den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (FYROM). 
b. Central- og østeuropæiske lande: 
- vedtagne lån: Fra 1994 til 1996: 3.000 mio. ECU 
c. Latinamerika og Asien: 
- vedtagne lån: Fra 1993 til 1996: 750 mio. ECU 
- foreslåede lån og lån under forberedelse: 1996: 410 mio. ECU 
d. Sydafrika. 
- vedtagne lån: Fra midt i 1995 til midt i 1997: 300 mio. ECU 
e. - Euratom 
- vedtagne lån: Fra 1994 til 1999: 1.100 mio. ECU 
f. - Finansiel bistand 
- vedtagne lån: 1996: 15 mio. ECU i lån til Moldova; 20 mio. ECU i lån til Belarus annulleret; 1997: 130 mio. ECU 
i lån til Slovakiet annulleret 
- foreslåede lån og lån under forberedelse: 1996: 170 mio. ECU i lån til Georgien, Armenien og Tadsjikistan 
14 
DEL 2 
VURDERING AF DE POTENTIELLE RISICI: DEN ØKONOMISKE OG 
FINANSIELLE SITUATION HOS DE STØRSTE LÅNTAGERE BLANDT 
TREDJELANDENE 
I. INDLEDNING 
De tal, der er anført i det foregående, giver oplysninger om de kvantitative risici for det 
almindelige budget. Disse oplysninger bør imidlertid sammenholdes med risikokvaliteten, der 
bedømmes ved at se på, hvilken form for transaktion, der er tale om, samt låntagerens 
soliditet. Forhold af nyere dato, der kan påvirke risikoen i modtagerlandene, analyseres 
nedenfor. 
Landerisikovurderingen i dette kapitel adskiller sig en smule fra tidligere beretninger. Denne 
beretning fokuserer mere på den seneste tids udvikling i de forskellige lande, som har direkte 
betydning for landerisikovurderingen. Som følge deraf er der afsat mindre plads til en mere 
generel beskrivelse af den økonomiske udvikling i de pågældende lande, hvilket gør 
beretningen meget kortere. Det er også grunden til, at situationen for nogle landes 
vedkommende - hvor det generelle risikoniveau anses for at være lavt og den seneste 
udvikling uden betydning - kun resumeres, medens der for lande, hvor EU har en stor 
finansiel risiko og/eller der er sket en bemærkelsesværdig forandring (forværring eller 
forbedring), er foretaget en grundigere analyse. 
Som et vigtigt supplement til teksten er omfattende risikoindikatorer for de relevante central-
og østeuropæiske lande, NIS-stater (nye uafhængige stater) og middelhavslande sammenfattet 
i helsidestabeller for hvert land. 
Det skal bemærkes, at vurderingen ikke dækker EU's risiko i andre regioner end de omtalte, 
først og fremmest fordi denne risiko (især i form af garantier for EIB-lån) kun udgør en 
brøkdel (mindre end 3%) af den samlede risiko og desuden er fordelt på mange lande. 
Generelt må man sige, at udviklingen siden den seneste beretning tyder på, at den samlede 
risiko for EU er faldet en lille smule i de pågældende regioner (Central- og Østeuropa, NIS-
staterne, Middelhavsområdet). Stigningerne for Central- og Østeuropa og 
Middelhavsområdet mere end opvejes af risikonedgangen for NIS-staterne. 
Udviklingen i de risici, der er forbundet med de tre regioner, er dog forskellig. I Central- og 
Østeuropa er risikoniveauet generelt lavere, dog er der nogle vigtige undtagelser. Den 
nuværende usikkerhed vedrørende den fremtidige situation i Bulgarien synes at være mest 
foruroligende, men der er også behov for, om end i mindre omfang, at overvåge udviklingen i 
Rumænien og Den Slovakiske Republik nøje. 
Hvad angår NIS-staterne, fortsætter de østlige stater med at være behæftet med en betydelig 
risiko, med Usbekistan som undtagelse. Situationen er lige så skrøbelig i Kaukasus-regionen, 
medens Belarus, Moldova og Ukraine klarer sig en lille smule bedre. 
- 15-
I Middelhavsområdet er situationen i øjeblikket mest kritisk i Algeriet. 
EL CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE 
BULGARIEN 
Bulgarien er midt i en alvorlig økonomisk og finansiel krise. De strukturelle tilpasninger går 
fortsat langsomt; det gælder især for lukning af store underskudsgivende statsejede 
virksomheder og omstrukturering af den hårdt angrebne banksektor. IMF har udsat yderligere 
finansiel bistand, og Verdensbankens udbetalinger er stadig fastfrosset. BNP faldt 2,6% i 
første kvartal 1996, inden krisen begyndte. Den bulgarske lev fortsætter med at falde i forhold 
til dollar, midt i september var kursen 230 lev/USD, sammenlignet med ca. 80 lev/USD i 
midten af april. Inflationen er samtidig steget voldsomt. Den vigtigste rentesats blev hævet fra 
108% til 300% i september som led i et kortsigtet forsøg på at støtte valutaen. Tilliden til 
valutaen og til bankerne er dog fortsat meget ringe. Situationen for de løbende poster 
forbedres kun meget langsomt, og der var stadig underskud i 1995. Rente- og 
afdragsbetalingerne på Bulgariens udlandsgæld er betydelige i resten af 1996 og vil fortsat 
være store i de kommende år. Hvorvidt den bulgarske økonomi kan genfinde kursen mod 
makroøkonomisk stabilisering og opretning afhænger væsentligt af en hurtig og vellykket 
gennemførelse af et revideret økonomisk program efter aftale med IMF, da Bulgarien ellers 
vil blive afskåret fra at modtage officielle kreditter. Præsidentvalget i oktober 1996 og 
parlamentsvalgene i 1998 giver en ret kort mellemperiode, hvor der kan føres stram 
økonomisk politik. 
DEN TJEKKISKE REPUBLIK 
Risikoen for Den Tjekkiske Republik er blevet større, men er stadig moderat sammenlignet 
med andre lande i overgangsfasen. Realvæksten er høj og drives af store indenlandske 
investeringer. Arbejdsløsheden er meget lille, og inflationen er mindre end 10%. Den fiskale 
balance viser dog for første gang i flere år røde tal, og underskuddet på de løbende poster er 
fortsat betydeligt. Finansiering af den eksterne uligevægt vil føre til en stigning i 
nettogældsforholdet, som er meget lavt, men Den Tjekkiske Republik vil uden vanskeligheder 
kunne skafte de nødvendige midler på de internationale markeder. Nogle makroøkonomiske 
tilpasninger ville være at foretrække, men er vanskeligt gennemførlige efter at regeringen 
mistede sit flertal i parlamentet ved det nylige parlamentsvalg. 
ESTLAND 
Risikovurderingen for Estland har konstant udviklet sig positivt igennem de sidste par år. 
Økonomien har det mærkbart bedre som følge af regeringens fornuftige politik samt en tidlig 
liberalisering og reform af økonomien. BNP stabiliserede sig i 1994, steg med 3,2% i 1995 og 
forventes at stige yderligere 4% i 1996. Hyperinflationen i 1992 (1000%) er faldet til 29% i 
1995. Vekselkursen for den estiske kroon er bundet til DEM (8 estiske kroon = I DEM) via 
et "currency board system", som binder udviklingen i pengemængden til betalingsbalancen. Til 
trods for et betydeligt underskud på de løbende poster i de seneste år (8% i 1995, eksklusive 
officielle overførsler), var det samlede resultat altid positivt takket være kapitaltilstrømning, 
herunder især store udenlandske direkte investeringer (på ca. 200 mio. USD). Til trods for 
16 
den reale appreciering i de seneste år er vekselkursen stadig konkurrencedygtig, på grund af 
det meget gunstige udgangspunkt. Kapitaltilstrømningen kan derfor forventes at fortsætte 
nogle år, men vil til sidst standse, da den i forbindelse med "currency board system" vil have 
en negativ effekt på økonomien. Gældsforholdet og gældsbetjeningsforholdet er stadig ret 
lave. 
UNGARN 
Den samlede risikovurdering for Ungarn er også denne gang forbedret; positiv udvikling for 
betalingsbalancen og indikatorer for udlandsgæld, nedbringelse af budgetunderskuddet, 
fremskyndelse af privatiseringsprocessen og en relativt stabil politisk situation. I marts 1996 
godkendte IMF en standby-kredit til Ungarn som Sikkerhedsforanstaltning", og det 
økonomiske program kører planmæssigt. Ungarns gældsforhold er dog fortsat faretruende 
høje, og der er behov for yderligere nedbringelse af underskuddene på de løbende poster og 
budgettet. I januar 1996 blev den ungarske forint gjort fuldt konvertibel ved transaktioner på 
de løbende poster. Ungarns internationale kreditvurderinger ligger stabilt på "sub-investment 
grade". 
LETLAND 
Letlands økonomi havde lige overstået en nedgangsperiode og viste en vækst i BNP på 2% i 
1994, da der opstod en større bankkrise i foråret 1995, hvilket bidrog til en nedgang i BNP (-
1,6%) og en forværring af det konsoliderede budgetunderskud til 3,3% af BNP (4,8% for 
centralregeringen). Som følge af krisen kunne standby-aftalen fra april 1995 ikke 
gennemføres. Der er lavet en ny standby-aftale i maj 1996, og økonomien lader til at være i 
bedring med voksende handel og industriproduktion. Som følge af krisen faldt 
valutareserverne i løbet af 1995, hvorved beholdningerne faldt fra 4,5 til 3,2 måneders import, 
hvilket stadig synes ret tilfredsstillende. Udlandsgælden og gældsbetjeningsforholdet er fortsat 
ret lave. 
LITAUEN 
I slutningen af 1995 blev Litauens økonomi ramt af en bankkrise. Den økonomiske vækst, 
som for første gang var positiv i 1994 og steg i 1995, går langsommere i 1996, og 
arbejdsløsheden er steget til over 8%. Den litauiske regering reagerede på finanskrisen med en 
blanding af pengepolitisk lempelse og finanspolitisk stramning, hvorved den finansielle 
situation blev stabiliseret, og "currency board system", som binder den litauiske litas til dollar, 
blev fastholdt. Der er desuden med støtte fra IMF og Verdensbanken udarbejdet en plan, som 
skal løse banksektorens problemer med uerholdelige fordringer. 
I første kvartal af 1996 var der for første gang siden begyndelsen af 1994 underskud på 
betalingsbalancen. Det skyldes et brat fald i kapitaltilstrømning og et forværret 
handelsunderskud, som kan være en følge af den betydelige reale appreciering af litas siden 
april 1994. Indtil videre har Litauen ikke været særlig god til at tiltrække udenlandske direkte 
investeringer, især hvis man sammenligner med det mindre Estland, det andet baltiske land 
med et "currency board system", som tiltrækker mere end 3 gange så meget i udenlandske 
direkte investeringer hvert år. Der er taget skridt til at skabe et mere indbydende og stabilt 
- 17 
miljø for udenlandske direkte investeringer. Udlandsgælden og gældsbetjeningsforholdet er 
fortsat ret lave, men gæld udtrykt i eksport viser en vedvarende stigning. 
RUMÆNIEN 
Risikoen for Rumænien forøges i takt med, at det kommende valg påvirker de politiske 
beslutninger. Det kan være en trussel mod de indledende positive resultater, der er opnået 
under det reformprogram, som siden 1994 er gennemført med støtte fra IMF. 
Makroøkonomiske skævheder er under udvikling, og valne mikroøkonomiske reformer er sat 
i stå eller i nogle tilfælde tilbageført. Det er tilfældet for sammenlægningen af valutamarkedet: 
et frit interbankvalutamarked blev faktisk afskaffet i marts 1996, og statskontrollerede 
virksomheder fik deres indtægter i fremmed valuta konfiskeret. Som følge heraf opfyldte 
Rumænien ikke sin standby-aftale, og udbetaling af den anden tranche af EU's 
betalingsbalancelån er sat i stå. Der er endnu ikke grund til bekymring over de eksterne 
forpligtelser, men de har en meget kortsigtet struktur, og gældsforholdet er steget voldsomt. 
Det kan blive vanskeligt at få adgang til de private internationale kapitalmarkeder, hvis 
Rumænien ikke vender tilbage til reformkursen efter valget. 
DEN SLOVAKISKE REPUBLIK 
Risikovurderingen for Slovakiet viser et dårligere resultat, hvilket afspejler forværringen i de 
løbende poster siden begyndelsen af 1996, men er stadig forholdsvis positiv. Som følge af en 
forsigtig skatte-, penge- og valutakurspolitik viser de fleste makroøkonomiske indikatorer 
fortsat en positiv udvikling. BNP i faste priser steg med 7% i første halvår 1996; 
arbejdsløsheden er på vej ned; de officielle reserver og gældsindikatorerne er fortsat på et 
tilfredsstillende niveau; og budgetunderskuddet er blevet begrænset til ca. 2% af BNP. Det 
tæller til gengæld negativt, at de løbende poster forventes at gå fra et overskud på 3,6% af 
BNP i 1995 til et underskud på mere end 4% af BNP i 1996. Desuden skæmmes udsigterne 
fortsat af politiske spændinger (herunder en vedvarende konflikt mellem statsministeren og 
republikkens præsident, og spørgsmålet om det ungarske mindretal) samt af langsommelige 
eller uigennemsigtige strukturelle reformer. 
Forværringen i de løbende poster afspejler eksplosionen i den indenlandske efterspørgsel, 
svag økonomisk aktivitet i EU, nogen akkumuleret appreciering af den reale vekselkurs og 
nedsættelsen af afgifterne på importerede biler. Underskuddet på de løbende poster 
finansieres let af store kapitaltilstrømninger, og som følge heraf er de officielle reserver af en 
tilfredsstillende størrelse (svarende til mere end 4 måneders import i midten af september 
1996). Slovakiet opnåede artikel VTJI-status i henhold til IMF-aftalen i oktober 1995. 
Importafgiften blev nedsat fra 10% til 7,5% i juli 1996, og regeringen har til hensigt helt at 
afskaffe den senest i slutningen af 1996. IMF's standby-ordning udløb i begyndelsen af 1996. 
Midtvejsgennemgangen af standby-aftalen blev aldrig afsluttet, hvilket afspejler regeringens 
manglende indfrielse af tilsagn inden for områderne privatisering og reform af banksektoren. 
Slovakiets internationale rating er forblevet stabil, siden Moody's i maj 1995 tildelte landet en 
"investment grade". 
18 
III. NIS-STATERNE - DE NYE UAFHÆNGIGE STATER 
ARMENIEN 
Kreditorerne mener fortsat, at Armenien er behæftet med en høj risiko. Den økonomiske 
opretning, som startede fra et meget lavt niveau i 1994, er fortsat i 1996, og inflationen er 
under kontrol. Den langsomme gennemførelse af strukturelle reformer - selv om 
privatiseringerne begyndte hurtigt efter selvstændigheden - har dog gjort Armenien meget 
afhængig af ekstern bistand. Landets udlandsgæld nåede op på 25% af BNP i slutningen af 
1995, og dette forhold er yderligere forringet i 1996 ved træk på kreditlinjer fra IMF og 
Verdensbanken. Landet har desuden ikke kunnet klare tilbagebetalinger til EU siden august 
1995 og ser på kort sigt ingen mulighed for at løse problemet ved egen hjælp. IMF's 
bestyrelse godkendte i februar 1996 et 3-årigt ESAF-støttet økonomisk program, som 
formodentlig vil sætte gang i reformerne og forbedre den generelle økonomiske situation på 
mellemlang sigt. Politisk er den uløste konflikt med nabolandet Aserbajdsjan om Nagorno 
Karabakh en negativ faktor. 
ASERBAJDSJAN 
Aserbajdsjan er det mest risikobehæftede af de tre kaukasiske lande. BNP skønnes fortsat at 
være faldet i de første måneder af 1996 efter en brat nedgang på ca. 40% i 1994-95. Det 
forventes dog, at der igen vil være vækst i andet halvår 1996. Inflationen er under kontrol, og 
det fiskale underskud er også væsentligt forbedret i de seneste måneder. Hvad strukturelle 
reformer angår, halter Aserbajdsjan et godt stykke efter de fleste andre NIS-stater. Der er 
udpeget en række områder, hvor regeringen ønsker at gøre vigtige fremskridt inden for kort 
tid. Den anden gennemgang i henhold til IMF's 12-måneders standby-ordning, som blev 
godkendt i november 1995, fandt sted i maj 1996; præstationskravene blev opfyldt, og der 
blev givet tilladelse til at trække på den tredje tranche. Landets udlandsgæld skønnes at være 
ca. 500 mio. USD (ca. 15%» af BNP), først og fremmest til Rusland og Turkmenistan. 
Udsigterne for Aserbajdsjan er på mellemlangt sigt potentielt gode, hvilket først og fremmest 
skyldes landets store oliereserver. På kort sigt vil kombinationen af en svag verdensøkonomi, 
langsomme strukturelle reformer og konflikten med nabolandet Armenien om Nagorno 
Karabakh dog pege stærkt i retning af en negativ risikovurdering. 
BELARUS 
En folkeafstemning, som afholdtes i Belarus i november 1996, forventes at bilægge 
stridighederne mellem det belarussiske parlament og præsidenten samt føre til en væsentlig 
fremskyndelse af landets strukturelle reformer. Siden sidste år er den økonomiske situation i 
Belarus forringet som følge af uhensigtmæssig politik, og adskillige makroøkonomiske 
indikatorer viste dårligere resultater end forventet. Indtil nu har regeringens svar først og 
fremmest været at søge tilflugt i 'kommandoøkonomi" i form af stigende statsintervention og 
-kontrol, indførelse af handels- og valutamarkedsrestriktioner, forøget subsidiering af 
økonomien, samt reelt at bremse, standse eller endda tilbageføre strukturelle og institutionelle 
reformer. Udbetalingerne fra IMF, Verdensbanken og EU er blevet standset. 
Handelsunderskuddet steg voldsomt (750 mio. USD) i første halvår 1996 på grund af den 
19 
urealistiske vekselkurs, medens overskuddet på kapitalbalancen blev reduceret væsentligt 
(100 mio. USD). Som følge heraf var valutareserverne i april 1996 nede på et meget lavt 
niveau, svarende til tre ugers import. Den fortsatte nominelle depreciering af den belarussiske 
valuta (30% fra april 1996) forventes dog at genskabe nogen konkurrenceevne. Statsgælden 
steg til 1,5 mia. USD (15% af BNP) i slutningen af 1995 og faldt til 1 mia. USD, efter at 
Rusland opgav sine fordringer i april 1996. 
GEORGIEN 
Risikovurderingen for Georgien har været ret stabil i de seneste måneder og ligger på et 
utilfredsstillende niveau. Efter en meget brat nedgang i økonomien fra 1990 til 1994, viste der 
sig i løbet af 1995 tegn på bedring, og der forventes økonomisk vækst for 1996. Inflationen er 
også under kontrol, og kursen på den nye valuta har holdt sig stabil i 1996. Denne skrøbelige 
fremgang trues dog af den dramatiske situation i de offentlige finanser som følge af udeblevne 
indtægter. Siden uafhængigheden har Georgien, først og fremmest for at finansiere importen, 
oparbejdet en enorm udlandsgæld, anslået til at være ca. 1,2 mia. USD i slutningen af 1995 
(44,7% af BNP), hvoraf det meste er udestående betalinger. Georgien, der er ude afstand til 
at tilbagebetale sin gæld, har indgået gældsomlægningsaftaler med nogle af sine kreditorer 
(først og fremmest Turkmenistan). Landet har også været i restance med sine betalinger til 
EU siden april 1994 og ser ingen mulighed for at løse problemet ved egen hjælp. IMF's 
bestyrelse godkendte i februar 1996 et 3-årigt økonomisk ESAF-støttet program, som 
formodentlig vil sætte gang i reformerne og forbedre den generelle økonomiske situation på 
mellemlang sigt. Politisk er Abkhasien-spørgsmålet en negativ faktor. 
MOLDOVA 
Moldova blev længe anset for at være lidt af en solstrålehistorie, men de økonomiske og 
strukturelle reformer har ikke levet op til forventningerne på det seneste. Hvis inflationen 
forbliver under kontrol (9% for de første 8 måneder i 1996), ventes der en beskeden vækst i 
BNP på ca. 3% i år. Indtægtssiden har været negativt påvirket af et svagt 
skatteopkrævningssystem, men der er gennemført adskillige foranstaltninger i 1996 for at løse 
dette problem. Moldovas udlandsgæld forventes at nå op på ca. 700 mio. USD i slutningen af 
1996 (ca. 32% af BNP), og de vigtigste kreditorer er internationale finansieringsinstitutter. 
Der forventes stadig vigtige strukturelle reformer inden for nøglesektorer såsom privatisering 
af landbruget og omstrukturering af virksomheds- og energisektoren. IMF's bestyrelse 
godkendte i maj 1996 et 3-årigt økonomisk EFF-støttet program, der kombineres med et af 
Verdensbankens 'Country assistance strategy" (CAS) programmer, der blev vedtaget i april 
1996, og som formodentlig vil sætte gang i reformerne og forbedre den generelle økonomiske 
situation på mellemlang sigt. Politisk er situationen den, at selv om spørgsmålet om den 
udråbte republik Dniestr - der ligger på Moldovas område - er komplekst, så har det ingen 
videre indflydelse på den samlede risikovurdering. 
TADSJIKISTAN 
Sikkerhedssituationen i Tadsjikistan lader til at være forværret, og den seneste udvikling i 
Afghanistan kan påvirke den tadsjikiske regerings forhold til den tadsjikiske opposition i 
udlandet. Den makroøkonomiske udvikling i 1996 har hidtil været positiv med en hurtig 
nedbringelse af den månedlige inflation (4% i september), tilfredsstillende indtægter samt 
20 
kredit- og pengepolitik på rette kurs og et lille overskud på handelsbalancen. BNP er dog 
fortsat faldet (ca. 10%). Desuden giver bomuldshøsten og de statslige udgifter (navnlig 
forsvars- og kapitaludgifter) anledning til bekymring. Privatiseringen af virksomheder går 
langsomt, men landbrugsreformerne skrider hurtigere fremad. I slutningen af 1995 oversteg 
Tadsjikistans udlandsgæld (800 mio. USD) landets BNP (150%), medens valutareserverne 
svarede til mindre end en uges import. Flere kreditorer er gået med til at omlægge gæld, som 
skal betales i 1996, medens andre stadig forhandler. Der bliver behov for yderligere 
omlægning af gældsbetjeningen for at fylde det tilbageværende finansieringshul, som ventes 
for 1997. Indgåelsen af en standby-aftale i begyndelsen af 1997 afhænger af de fremskridt, der 
gøres under det nuværende IMF-program. 
TURKMENISTAN 
Den politiske situation i Turkmenistan er, omend kompleks, tilsyneladende stabil. Landets 
økonomiske udvikling påvirkes stadig voldsomt af, at dets største kunder ikke kan betale, og 
af Ruslands og Irans uvillighed til at transportere landets gas. Produktionen forventes at stige 
voldsomt i 1996 på grund af ekstra gassalg, men den samlede økonomiske situation er fortsat 
dårlig. Den månedlige inflation, som faldt fra ca. 30% i slutningen af 1995 til 3,5% i juli 1996, 
var steget til 10% i august på grund af for lempelige kreditter til erhvervslivet. Som følge af 
hyppige udeblevne betalinger for gasleverancer er den finansielle situation ikke forbedret. Det 
store handelsoverskud på betalingsbalancen modsvares til dels af kreditter til landets kunder. 
Valutareserverne, som stadig er meget store (9 måneders import), kan anvendes til at betale 
nogle af de store eksterne forpligtelser, som forfalder. Turkmenistans regering har været 
uvillig til at gå hurtigt frem med strukturelle reformer, selv om de seneste udtalelser lader 
formode, at der er et holdningsskifte på vej. 
UKRAINE 
Risikoen for Ukraine mindskes langsomt, men er stadig høj. De økonomiske forhold bedres 
gradvist. Inflationen er faldet yderligere i løbet af 1996, men BNP falder fortsat om end 
mindre end før (skønnet nedgang i 1996: 8%). Siden indgåelse af den nye standby-aftale i maj 
1996 har penge- og finanspolitikken været forholdsvis stram. Det gælder især for 
pengepolitikken. Der er dog et stærkt pres på finanserne (manglende udbetaling af store 
lønsummer, krav om støtte til kulminer osv), og en lempelse af finanspolitikken indebærer 
fortsat en stor risiko. Den 2. september 1996 indførtes den nye ukrainske valuta hryvnia. Efter 
bekendtgørelsen af en række restriktive foranstaltninger i forbindelse med valutareformen 
måtte den ukrainske nationalbank foretage omfattende støtteopkøb på valutamarkedet for at 
holde vekselkursen stabil og mistede derved betydelige reserver (de svarer nu til mindre end 
en måneds import). Den politiske risiko er fortsat høj. På den ene side er der en vedvarende 
kamp mellem kræfter i regeringen, som går ind for reformer, og som støttes af præsidenten, 
og konservative kræfter, som er imod reformer, herunder flertallet i det ukrainske parlament. 
På den anden side er der stadig uafklarede spørgsmål med Rusland f.eks. vedrørende 
sortehavsflåden og handel. 
Den eksterne finansielle situation er fortsat vanskelig næste år. Selv om eksporten er stor og 
tjenestebalancen positiv, forventes underskuddet på de løbende poster at forblive på over 
1 mia. USD og at falde en smule set i forhold til BNP. Kapitaltilstrømning, investeringer og 
langfristede kreditter forventes at føre til et finansieringsbehov på næsten 2 mia. USD, som 
-21-
ikke helt kan dækkes af midler fra IMF og Verdensbanken (på ca. 1,5 mia. USD). Der 
forventes ingen dramatiske ændringer i gælds- og gældsbetjeningsforholdene. 
USBEKISTAN 
Forudsat at den seneste udvikling i Afghanistan ikke påvirker situationen i den centralasiatiske 
region væsentligt, forventes Usbekistans regering, til trods for langsomme institutionelle 
reformer, at bevare den politiske og sociale stabilitet og at spille en ledende og konstruktiv 
rolle i centralasiatisk politik. Usbekistan, hvis indtægter stammer fra bomuld, guld og olie, har 
haft en meget mindre nedgang i BNP i de senere år end de andre NIS-stater, og med 
betydelige udenlandske investeringer og en ekspanderende energisektor forventes 
produktionen at stabiliseres i 1996. Finans- og pengepolitiske stramninger siden midten af 
1994 har ført til et brat fald i den månedlige inflation fra 100% i 1994 til ca. 2% i marts 1996. 
I 1995 var underskuddet på de løbende poster på 0,5% af BNP, medens landet var ved at 
opbygge valutareserver (seks måneders import). Det nuværende underskud på de løbende 
poster forventes at vokse lidt i 1996/97 og at falde inden år 2000. Forholdet mellem 
udlandsgæld og eksporten forventes at forblive på et tilfredsstillende niveau. Den usbekiske 
som var stabil i det meste af 1995 og 1996, men den været udsat for øget pres fra august 
1996 som følge af en voldsom stigning i handelen, faldende bomuldspriser og dårlige høster. 
Eftersom regeringen indtil nu har nægtet at bruge sine betydelige reserver af hård valuta, 
mangler Usbekistan hård valuta, hvilket kan sinke yderligere udvikling af udenrigshandelen. 
De økonomiske og strukturelle reformer i Usbekistan, som blev påbegyndt meget forsigtigt, 
er med IMF's og Verdensbankens støtte taget til i den seneste tid med fremskridt på en lang 
række områder: liberalisering af priser, indenrigs- og udenrigshandel samt valutasystemet. 
Etableringen af små og mellemstore virksomheder går hurtigere, og landet har åbnet for 
udenlandske investeringer. 
IV. MIDDELHAVSLANDE 
ALGERIET 
Algeriet er fortsat behæftet med en høj risiko. Den politiske situation og sikkerheds­
problemerne sinker fortsat de strukturelle reformer og udviklingen af en dynamisk 
privatøkonomi. Den makroøkonomisk forbedring, som er opnået i løbet af det IMF-støttede 
program, der har kørt siden 1994, blev senest forstærket af et opsving i oliepriserne. 
Arbejdsløsheden ligger dog fortsat på over 20%, og de mest følsomme områder for vigtige 
mikroøkonomiske reformer (landbrug og omstrukturering af offentlige virksomheder) er der 
endnu ikke gjort noget ved. Når man tager de beskedne strukturelle tilpasninger i betragtning, 
forbliver både den fiskale balance og handelsbalancen sårbare over for fremtidige udsving i 
oliepriserne. Stillingen over for udlandet er forbedret en lille smule, men er fortsat skrøbelig 
på grund af den manglende adgang til de internationale kapitalmarkeder, meget små 
udenlandske direkte investeringer og et vedvarende underskud på den samlede 
betalingsbalance. Landet klarer sig kun over for udlandet ved hjælp af støtten fra multilaterale 
institutioner og de gældsomlægningsordninger, som er aftalt med London- og Paris-klubberne 
(udløber i 1998). 
22 
ISRAEL 
Risikovurderingen for Israel viser et lidt dårligere resultat, hvilket afspejler stilstanden i 
Mellemøst-fredsprocessen, voksende underskud på budgettet og de løbende poster samt 
inflationspres i forbindelse med en overophedet økonomi. Denne udvikling kompenseres kun 
delvis af regeringen Netanyahus godkendelse af nedskæringer på 4,9 mia. shekel i 
budgetunderskuddet for 1997, regeringens samtidige vedtagelse af en stram flerårig plan til 
nedbringelse af underskuddet og dens tilsagn om at fremskynde privatisering og andre 
strukturelle reformer. Selv om Israel har en stor bruttoudlandsgæld og er behæftet med en 
betydelig politisk risiko, forbedres landerisikovurderingen af USA's underforståede tilsagn om 
økonomisk og politisk støtte. 
-23 
Bilag 
L FORKLARENDE BEMÆRKNINGER TDL RISDXOSITUATIONEN 24 
LA. TABEL 1 TIL 3 24 
I.B. LÅNGIVNING, DER DÆKKES AF BUDGETGARANTIEN 25 
I.C. BKTINGEISER FOR UDLØSNING AF GARANTIEN OVER BUDGETTET 38 
IL BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE ANALYSEN AF FÆLLESSKABERNES OVERSLAG 
OVER LÅNEKAPACITETEN I FORHOLD TIL TREDJELANDE E I PERIODEN 1996-1999 I 
OVERENSSTEMMELSE MED GARANTIFONDORDNINGEN 40 
II.A. GARANTIRESERVEN FOR LÅNGIVNING TIL TREDJELANDE (1) 40 
II.B. BEREGNINGSGRUNDLAGET FOR TILFØRSLER TIL GARANTIFONDEN (2) 40 
U.C. GRUNDLAGET FOR INDBETALINGER TIL FONDEN I TILFÆLDE AF DELVISE GARANTIER 41 
ILD. INDBETALINGER TIL GARANTIFONDEN (3) 41 
ILE. RESTBELØBET i GARANTIRESERVEN (4) 41 
II.F. RESTLANSKAPACITET (5) 42 
HL TABELLER OVER RISIKOINDIKATORER - LANDE 43 
-24 
I. FORKLARENDE BEMÆRKNINGER TIL RISIKOSITUATIONEN 
LA. Tabel 1 til 3 
Hensigten med tabel 1 til 3 er at give en skematisk oversigt over garantiudeståendet og de 
årlige tilbagebetalinger af hovedstol og renter for de ind- og udlån, der indebærer en risiko for 
Fællesskabets budget. Tallene er udtryk for den størst tænkelige risiko for Fællesskabet i 
forbindelse med de pågældende transaktioner og skal ikke forstås således, at budgettet også 
rent faktisk vil blive belastet hermed. Især hvad angår tabel 3, er det ikke givet, at alle de 
anførte transaktioner rent faktisk vil komme til udbetaling. 
I.A.l. Maksimumsbeløbet for de godkendte lån (tabel 1) 
Maksimumsbeløbet for de godkendte lån er defineret som summen af de godkendte 
maksimumsbeløb for alle transaktioner, Rådet har vedtaget. 
For at danne sig et fuldstændigt billede af, hvilken risiko det indebærer for 
fællesskabsbudgettet, skal man tage hensyn til følgende faktorer, der påvirker risikoen i hver 
sin retning: 
Ud over de godkendte maksimumsbeløb virker også renterne på disse lån risikoforhøjende. 
Af risikoformindskende faktorer kan nævnes. 
• begrænsning af sikkerhedsstillelsen over for EIB til 75% af de lån, der er ydet til 
lande i middelhavsområdet 
• transaktionsbeløb, der allerede er tilbagebetalt, i det omfang hvor det, undtagen 
for betalingsbalancelån, drejer sig om maksimumsbeløb for lån og ikke om 
udeståender 
• at de godkendte beløb ikke nødvendigvis udnyttes fuldt ud. 
LA.2. Udestående udlån/indlån (tabel 1) 
Udeståendet er defineret som det beløb, låntager på en given dato mangler at tilbagebetale af 
det udbetalte lån. 
Til forskel fra den foregående størrelse omfatter udeståendet ikke de lån, der ikke er kommet 
til udbetaling, eller den del af de udbetalte lån, der allerede er tilbagebetalt. Udeståendet er 
udtryk for det "aktive" lån på et givet tidspunkt. 
LA. 3. Den maksimale årlige risiko (tabel 2 og 3) 
Dette beløb fremkommer ved et skøn over forfaldstidspunkteme for hovedstol og renter for 
hvert enkelt budgetår. 
-25-
Dette beløb beregnes: 
a) enten kun for udbetalte lån (tabel 2) 
I sådanne tilfælde svarer det beløb, der skal tilbagebetales, til udeståendet 
b) eller for udbetalte lån, lån, der er taget beslutning om, men som endnu ikke er udbetalt 
samt lån, Kommissionen har stillet forslag om, men som endnu ikke er vedtaget (tabel 
3) 
I disse tilfælde svarer det beløb, der skal tilbagebetales, til loftet for de godkendte lån, 
hvortil der så eventuelt skal tilføjes beløb i forbindelse med transaktioner, der er 
foreslået af Kommissionen, men som der endnu ikke er taget beslutning om. 
I.B. Långivning, der dækkes af budgetgarantien 
Budgetmyndigheden godkendte i budgettet for 1996 31 budgetposter, der var forsynet med 
en "p.m." med henblik på eventuelle garantiudbetalinger. Disse transaktioner kan inddeles i tre 
kategorier, nemlig: låntagning/långivning inden for Fællesskabet, uden for Fællesskabet og 
endelig garantier over for finansinstitutioner. 
I.B. 1. Lån, der optages med henblik på genudlån indenfor Fællesskabet 
I.B. La. Fællesskabslån til betalingsbalancestøtte 
Fællesskabet er bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkederne eller i finansinstitutioner 
med henblik på genudlån til medlemsstater, der midlertidigt har behov for støtte til 
betalingsbalancen. 
Det maksimalt tilladte udestående på lån, der under disse forudsætninger udlånes til 
medlemsstaterne, er på 14 mia. ECU. 
Pr. 30. juni 1996 er der tale om to sådanne udeståender: et lån til Grækenland, der blev 
vedtaget den 4. marts 1991, og et til Italien, der blev vedtaget den 18. januar 1993. 
I.B.l.b. Euratom-lån 
Kommissionen blev i 1977 bemyndiget til at optage lån med henblik på at bidrage til 
finansiering af kernekraftværker. 
Disse lån er beregnet på elektricitetsproducenter og indeholder de sædvanlige bankgarantier. 
Modtagerne er ofte statsejede virksomheder eller virksomheder, der er i besiddelse af en 
statsgaranti. 
Loftet for sådanne lån er fastsat til fire mia. ECU, hvoraf de 500 mio. blev godkendt ved 
afgørelsen i 1977, 500 mio. i 1980, 1 mia. i 1982, 1 mia. i 1985 og 1. mia. i 1990. Der var pr. 
30. juni 1994 udstedt lån for samlet ca. 2 900 mio. ECU. Der kan altså stadig udstedes lån for 
1100 mio. ECU. 
Kommissionen foreslog den 9. december 1992, at den del af beløbet, der endnu ikke var 
udlånt til medlemsstaterne, kunne anvendes til finansiering af forbedringer af effektiviteten og 
sikkerheden på kernekraftværker i Central- og Østeuropa samt i SNG-landene. 
26-
Rådet vedtog en afgørelse desangående den 21. marts 1994 (se del II vedrørende långivning 
til fordel for tredjelande). 
LB.I.e. Låntagning med henblik på støtte til investeringer i Fællesskabet 
Kommissionen blev ved Rådets afgørelse af 16. oktober 1978 bemyndiget til at optage lån 
med henblik på at fremme investeringerne inden for Fællesskabet (Det Nye 
Fællesskabsinstrument - NIC). 
Låneloftet blev fastsat til 1 mia. ved afgørelsen af. 16. oktober 1978 og derefter hævet med 
yderligere 1 mia. ved afgørelse af 15. marts 1982. Senere blev det hævet med yderligere 3 
mia. ved afgørelse af 19. april 1983 og endelig med 750 mio. ved afgørelse af 9. marts 1987. 
Provenuet af disse låneoptagninger udbetales i form af lån ydet af EIB som depotinstitution 
med henblik på finansiering af investeringsprojekter, der bidrager til øget konvergens og 
integration og lever op til Fællesskabets målsætning inden for følgende sektorer: energi, 
industri og infrastrukturarbejder, hvor der bl.a. tages hensyn til projekternes indvirkning på 
regionalt plan og deres betydning for bekæmpelsen af arbejdsløsheden. Ved afgørelse af 26. 
april 1982 fik støtte til små og mellemstore virksomheder ligeledes karakter af prioritet. 
Endvidere bemyndigedes Kommissionen ved afgørelse af 20. januar 1981 til at optage lån 
med henblik på at yde en ekstraordinær hjælp på 1 mia. ECU til genopbygningen i de områder 
i Italien, der var blevet ramt af jordskælvet i november 1980. En lignende afgørelse til et beløb 
af 80 mio. ECU blev taget den 14. december 1981 med henblik på hjælpeforanstaltninger for 
de områder i Grækenland, der var blevet ramt af jordskælv i februar/marts 1981. 
Det samlede låneloft ligger altså på 6 830 mio. ECU. 
Risikoen er fordelt på et stort antal låntagere under Den Europæiske Investeringsbank. 
Desuden er der for de fleste låns vedkommende tale om globallån, som EIB har optaget i 
finansinstitutioner, der er ansvarlige for tilbagebetalingen. 
EIB forelægger hver år en liste for Kommissionen over de debitorer, der efter de oplysninger, 
EIB ligger inde med, risikerer ikke at kunne overholde deres tilbagebetalingsforpligtelser i det 
kommende år. Denne liste har dog indtil nu altid været tom. 
/. B. 2. Låneoptagning med henblik på genudlån til tredjelande 
I.B.2.a. Euratom-lån til fordel for visse tredjelande 
Rådet besluttede den 21. marts 1994 at ændre afgørelse 77/270/Euratom med henblik på at 
bemyndige Kommissionen til at optage Euratom-lån med henblik på at bidrage til 
finansieringen af forbedringer af sikkerheden og effektiviteten på kernekraftværker i visse 
tredjelande. 
-27-
Denne afgørelse gjorde det muligt at afsætte en større del af den disponible 
Euratomlåneoptagningskapacitet (ca. 1 100 mio. ECU) til finansiering af projekter, der for at 
kunne komme i betragtning enten skal: 
- berøre kernekraft- eller brændstofkraftværker, der allerede er i brug eller er under 
opførelse, eller 
- omfatte planer for afvikling af værker, som det teknisk eller økonomisk set ikke vil være 
rimeligt at istandsætte. 
Nedenfor følger en liste over de lande, der kan komme i betragtning til sådanne projekter: 
Bulgarien 
Ungarn 
Litauen 
Rumænien 
Slovenien 
Den Tjekkiske republik 
Den Slovakiske Republik 
Rusland 
Armenien 
Ukraine 
På Det Europæiske Råd på Korfu den 24. og 25. juni 1994 og på G-7-landenes møde den 7. 
og 8. juli 1994 blev princippet om finansiel støtte på internationalt plan bl.a. med henblik på 
lukning af kernekraftværket i Tjernobyl medtaget i konklusionerne. 
I.B.2.b. Lån optaget af Fællesskabet med henblik på ydelse af makrofinansiel støtte til 
central- og østeuropæiske lande 
• Ungarn 
Ungarn I 
Fællesskabet bevilgede i 1990 Ungarn et mellemfristet lån med en hovedstol på maksimalt 
870 mio. ECU og en løbetid på højst fem år. Lånet er beregnet til at lette omstillingen af den 
ungarske økonomi, så landet bliver i stand til at udnytte alle de fordele, der er forbundet med 
markedsøkonomi. Lånet stilles til rådighed for Ungarn i trancher. 
Den første tranche på 350 mio. ECU blev udbetalt den 20. april 1990. Anden tranche på 
260 mio. ECU blev udbetalt den 14. februar 1991. Den tredje tranche på maksimalt 
260 mio. ECU skulle have været udbetalt i løbet af 1992. Denne tranche er hidtil ikke 
kommet til udbetaling, da Ungarns betalingsbalance har udviklet sig bedre end forventet. De 
udbetalte trancher skal tilbagebetales på én gang 5 år efter udbetalingen, og renterne, som 
beregnes efter en variabel sats, skal betales hvert halve år. 
Den første tranche på 350 mio. ECU blev tilbagebetalt i sin helhed af Ungarn den 20. april 
1995, og den anden tranche på 260 mio. ECU blev tilbagebetalt den 20. april 1996. 
-28-
Ungarnll 
Da opløsningen af Rådet for Gensidig Økonomisk Bistand (Comecon) og Golfkrisen risikerer 
at bringe de første opmuntrende resultater af de iværksatte reformer i fare, besluttede Rådet i 
juni 1991 at yde Ungarn yderligere makrofinansiel støtte på 180 mio. ECU som led i 24-
landegruppens samlede finansielle støtteprogram. 
Den første tranche på 100 mio. ECU blev udbetalt den 14. august 1991. Den skal 
tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, som beregnes efter en variabel 
sats, skal betales hvert halve år. Udbetalingen af anden tranche på 80 mio. ECU skete den 
15. januar 1993. Den skal være tilbagebetalt i januar 1997, og renterne, der beregnes til fast 
sats, skal betales årligt. 
• Den Tjekkiske og Den Slovakiske Republik 
- I forbindelse med en samlet finansiel støtte fra 24-landegruppen er 
Kommissionen på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage et lån i 
to trancher på 375 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet af 
dette lån blev på samme vilkår genudlånt til Den Tjekkiske og Slovakiske 
Føderative Republik. 
Den første tranche på 185 mio. ECU blev udbetalt den 14. august 1991. Den skal 
tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, som beregnes efter en 
variabel sats, skal betales hvert halve år. 
Anden tranche på 190 mio. ECU blev udbetalt den 2. marts 1992. Den skal tilbage­
betales på én gang 6 år senere. 
- Landets deling i en Tjekkisk Republik og en Slovakisk Republik den 1. januar 
1993 medførte, at Kommissionen foreslog en fordeling af lånet på de to 
republikker. 
Denne fordeling blev ved Rådets afgørelse af 24. januar 1994 foretaget således, at to 
tredjedele, dvs. 250 mio. ECU, tilfalder Den Tjekkiske Republik og en tredjedel, dvs. 
125 mio. ECU, Den Slovakiske Republik. 
- Den Slovakiske Republik 
Kommissionen blev som led i en ny finansiel støtte til Den slovakiske Republik ved 
Rådets afgørelse nr. 94/939/EF af 22. december 1994 bemyndiget til på 
Fællesskabets vegne at optage et lån på 130 mio. ECU i to trancher med en maksimal 
løbetid på syv år. Provenuet af lånet skulle på samme vilkår udbetales til Slovakiet 
Som følge af forbedringen af Slovakiets makroøkonomiske situation, navnlig 
betalingsbalancen og landets valutareserver, sammenholdt med landets lettere adgang 
til de internationale private kapitalmarkeder, meddelte de slovakiske myndigheder i 
april 1995, at landet ikke længere ønskede at gøre brug af IMF's bistand inden for 
rammerne afstand-by aftalen til støtte for betalingsbalancen. 
Med IMF stand-by aftalens udløb og da de slovakiske myndigheder ikke var parate til 
at gennemføre de ændringer i den økonomiske politik, som EU-bistanden afhang af, 
-29-
fremlagde Kommissionen i overensstemmelse med denne nye situation et forslag om 
ophævelse af afgørelsen af 22.12.1994 for Rådet. Rådet ophævede denne afgørelse 
ved afgørelsen af 25. juli 1996. 
• Bulgarien 
Bulgarien I 
I forbindelse med en samlet finansiel bistand fra 24-landegruppen er Kommissionen på 
Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage et lån i to trancher på 290 mio. ECU med 
en længste løbetid på syv år. Provenuet af dette lån blev på de samme vilkår genudlånt til 
Bulgarien. 
Den første tranche på 150 mio. ECU blev udbetalt til Bulgarien den 14. august 1991. Den 
skal tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, som beregnes efter en 
variabel sats, skal betales halvårligt. 
Anden tranche på 140 mio. ECU blev udbetalt den 2. marts 1992. Den skal tilbagebetales på 
én gang fem år senere, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 
Bulgarien II 
Kommissionen er, som led i en ny støtte fra 24-landegruppen for perioden 1992-1993, på 
Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage lån på 110 mio. ECU med en længste 
løbetid på syv år i to trancher. Provenuet af dette lån skal genudlånes til Bulgarien på samme 
vilkår. Som følge af forsinkelserne i de økonomiske reformer i Bulgarien blev denne 
transaktion udsat. Imidlertid blev der den 7. december 1994 udbetalt en første tranche på 70 
mio. ECU, der skal tilbagebetales på en gang den 7. december 2001. Renterne til variabel sats 
skal betales halvårligt. 
• Rumænien 
Rumænien I 
Som led i en samlet finansiel støtte fra 24-landegruppen har Kommissionen på Fællesskabets 
vegne fået bemyndigelse til i to trancher at optage et lån på 375 mio. ECU med en længste 
løbetid på syv år. Provenuet skal på samme vilkår genudlånes til Rumænien. 
Første tranche på 190 mio. ECU med en løbetid på syv år blev udbetalt den 22. januar 1992. 
Den skal tilbagebetales på én gang den 1. februar 1999, og renterne til variabel sats skal 
betales halvårligt. 
Anden tranche på 185 mio. ECU og med en længste løbetid på seks år blev udbetalt i april 
1992. Den skal tilbagebetales på én gang den 18. marts 1998, og renterne til variabel sats skal 
betales halvårligt. 
-30-
Rumænien II 
Som led i en ny støtte fra 24-landegruppen har Kommissionen på Fællesskabets vegne fået 
bemyndigelse til at optage et lån på 80 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet 
skal på samme vilkår genudlånes til Rumænien. 
Lånet blev udbetalt på én gang den 26. februar 1993. Det skal tilbagebetales på én gang den 
26. februar 2000, og renterne skal betales halvårligt. 
Rumænien IH 
Som led i en ny global makrofinansiel støtte er Kommissionen på Fællesskabets vegne ved 
Rådets afgørelse af 20.06.1994 blevet bemyndiget til at optage lån på 125 mio. ECU med en 
maksimal løbetid på 7 år i to trancher på henholdsvis 90 og 35 mio. ECU. Provenuet skal på 
samme vilkår genudlånes til Rumænien. 
Den første tranche på 55 mio. ECU med en løbetid på 7 år blev udbetalt den 20. november 
1995. Den skal tilbagebetales på én gang den 20. november 2002 og renterne til variabel sats 
skal betales halvårligt. 
Den anden tranche var ikke udbetalt pr. 30. juni 1996. 
I.B.2.C. Lån optaget af Fællesskabet med henblik på ydelse af makrofinansiel støtte til de 
nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen 
• Mellemfristet lån på 1 250 mio. ECU 
Rådet besluttede i december 1991 at åbne en kreditfacilitet på 1250 mio. ECU for 
Sovjetunionen og dens republikker til finansieringen af import af landbrugsprodukter, 
fødevarer og lægemidler med oprindelse i EF og Østeuropa. Facilitetens længste løbetid var 
treår. 
Som følge af Sovjetunionens opløsning blev kreditten i begyndelsen af 1992 fordelt mellem de 
forskellige nye uafhængige stater (SNG). 
Underskrevne lånekontrakter på grundlag af den oprindelige fordeling 
De fleste lånekontrakter blev underskrevet i 1992, bl.a.: 
- den 10. juli 1992 med Armenien (38 mio. ECU), Kirgisistan (32 mio. ECU), 
Turkmenistan (45 mio. ECU) og Moldova (27 mio. ECU). Beløbet til Kirgisistan 
blev senere nedsat til 23,7 mio. ECU efter ønske fra landets myndigheder. 
- den 13. juli 1992 med Ukraine (130 mio. ECU); 
- den 24. juli 1992 med Belarus (102 mio. ECU), Tadsjikistan (55 mio. ECU) og 
Georgien (70 mio. ECU); 
- den 9. september 1992 med Rusland (150 mio. ECU); 
- den 9. december 1992 med Rusland (349 mio. ECU); 
- den 15. december 1992 med Kasakhstan (25 mio. ECU). 
31 -
Underskrevne lånekontrakter på grundlag af den ændrede fordeling 
En række lånekontrakter blev ligeledes underskrevet i 1993 efter en ændring af den 
oprindelige fordeling af det samlede lånebeløb. 
- den 5. maj 1993 blev to nye kontrakter underskrevet med henholdsvis Armenien 
(20 mio. ECU) og Georgien (10 mio. ECU). Beløbene til de to lån var 
oprindeligt tildelt Kasakhstan. 
- den 6. december 1993 blev en yderligere lånekontrakt på 40 mio. ECU 
underskrevet med Georgien. Dette lån finansieres ved en nedsættelse af 
tildelingen til Usbekistan. 
- den 14. december 1994 blev en kontrakt på 59 mio. ECU underskrevet med 
Usbekistan. 
- den 12. oktober 1994 blev en kontrakt på 68 mio. ECU underskrevet med 
Aserbajdsjan. 
Udnyttelse af lånet på 1 250 mio. ECU 
Republikker 
Armenien a 
Armenien b 
Aserbajdsjan 
Belarus 
Georgien a 
Georgien b 
Georgien c 
Kasakhstan a 
Kasakhstan b 
Kirgisistan 
Moldova 
Rusland a 
Rusland b 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 
Usbekistan 
lait Oprindelig fordeling 
(1992) 
38 
68 
102 
70 
55 
32 
27 
150 
349 
55 
45 
130 
129 
1.250 Fordeling 
pr. 30.06.96 
38 
20 
68 
100,5 
70 
10 
40 
25 
0 
23,7 
27 
72,9 
349 
55 
45 
129,8 
59 
1.132,9 Faktisk udnyttelse af lånet 
pr. 30.06.96 
37,9 
19,6 
50,3 
100,5 
69,4 
9,8 
34,1 
24,9 
22,7 
27 
70,0 
299,7 
54,5 
44,9 
129,8 
58,8 
1.053,9 
Pr. 30. juni 1996 androg modtagerlandenes faktiske udnyttelse af lånet 1 053,9 mio. ECU. 
Forfaldsplan for tilbagebetalingerne af hovedstol og renter 
Forfaldsplanen for tilbagebetalingerne af hovedstol og renter i forbindelse med denne 
transaktion varierer alt efter datoen for lånekontrakternes underskrivelse og beløbene. 
- Georgien (40 mio): 
- renter den 15. januar 1997 
- hovedstol den 15. januar 1997 
32 
- Aserbajdsjan og Usbekistan: 
- renter 28. marts og 28. september 
- hovedstol den 28. september 1997 
Pr. 30. juni 1996 konstateredes der manglende tilbagebetalinger af renter og hovedstole til et 
beløb af 243,81 mio. ECU fra Georgien, Armenien, Turkmenistan og Tadsjikistan (se IV, 
"Garantiinterventioner", anden del). 
• Makrofinansiel bistand til Moldova 
Som led i Fællesskabets deltagelse i den internationale hjælp til Moldova blev Kommissionen 
ved afgørelse af 13.06.1994 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at optage lån i to trancher 
på i alt 45 mio. ECU med en maksimal løbetid på ti år. Provenuet af dette lån skal genudlånes 
på samme vilkår til Moldova. 
Den første tranche på 25 mio ECU blev udbetalt til Moldova i december 1994. Lånet skal 
tilbagebetales i 5 lige store annuiteter fra det 6. år. Det skal være fuldstændigt betalt den 7. 
december 2004. Renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 
Den anden tranche på 20 mio. ECU med en løbetid på 10 år blev udbetalt den 8. august 1995. 
Lånet skal tilbagebetales i 5 lige store annuiteter fra det 6. år. Det skal være fuldstændigt 
betalt den 8. august 2005. Renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 
Makrofinansiel bistand til Ukraine 
Som led i et samlet låneprogram til Ukraine blev Kommissionen ved Rådets afgørelse af 22. 
december 1994 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at optage et lån på 85 mio. ECU med 
en maksimal løbetid på ti år. Provenuet af dette lån skal i én tranche genudlånes til Ukraine. 
Lånet blev udbetalt i en enkelt tranche den 28. december 1995 og skal tilbagebetales i 5 lige 
store annuiteter fra det 6. år. Det skal være fuldstændigt betalt den 28. december 2005. 
Renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 
Ukraine II 
Som led i et samlet låneprogram til Ukraine blev Kommissionen ved Rådets afgørelse af 23. 
oktober 1995 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at optage et lån på 200 mio. ECU med 
en maksimal løbetid på ti år. Provenuet af dette lån skal i to trancher genudlånes til Ukraine. 
Ingen trancher er udbetalt pr. 30. juni 1996. 
• Makrofinansiel bistand til Belarus 
Som led i et samlet låneprogram til Belarus blev Kommissionen ved Rådets afgørelse af 10. 
april 1995 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at optage et lån på 75 mio. ECU med en 
maksimal løbetid på ti år. Provenuet af dette lån genudlånes i to trancher. 
33 
Af det oprindeligt anslåede lånebehov på 75 mio. ECU er kun de 55 mio. ECU kommet til 
udbetaling, da landets økonomiske situation har udviklet sig mere positivt end IMF's 
forudsigelser gav forhåbning om. 
Den første tranche på 30 mio. ECU blev udbetalt den 28. december 1995 og skal 
tilbagebetales i 5 lige store annuiteter fra det 6. år. Det skal være fuldstændigt betalt den 28. 
december 2005. Renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 
I.B.2.d. Lån optaget på Fællesskabets vegne med henblik på ydelse af makrofinansiel støtte 
til de baltiske lande 
Som led i et samlet finansielt støtteprogram fra 24-landegruppen til de pågældende tre lande 
har Kommissionen på Fællesskabets vegne fået bemyndigelse til at optage et lån på 
220 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet skal genudlånes på tilsvarende 
vilkår i to trancher til de tre lande med følgende fordeling: 
- 40 mio. ECU til Estland, 
- 80 mio. ECU til Letland, 
- 100 mio. ECU til Litauen. 
De første lånetrancher til Estland (20 mio. ECU) og Letland (40 mio. ECU) blev udbetalt den 
31. marts 1993. Lånene skal tilbagebetales på én gang den 31. marts 2000, og renterne til 
variabel sats skal betales halvårligt den 31. marts og 30. september. 
Den første tranche på 50 mio. ECU til Litauen blev udbetalt den 27. juli 1993. Den skal 
tilbagebetales på en gang den 27. juli år 2000 og renterne til en fast sats den 27. juli hvert år. 
Halvdelen af den anden tranche, dvs. 25 mio. ECU, blev udbetalt til Litauen den 16. august 
1995, skal tilbagebetales på én gang den 16. august 2002, og renterne til variabel sats skal 
betales halvårligt den 16. februar og 16. august hvert år. 
I.B.2.e. Lån optaget af Fællesskabet med henblik på ydelse af makrofinansiel støtte til 
Middelhavsområdet 
• Israel 
Med henblik på at yde finansiel støtte til Israel og befolkningerne i de besatte områder fik 
Kommissionen i juni 1991 bemyndigelse til på Fællesskabets vegne at optage et lån på 
160 mio. ECU i én tranche med en længste løbetid på 7 år. Provenuet skal på samme vilkår 
genudlånes til Israel, der desuden modtager en rentegodtgørelse på 27,5 mio. ECU, der 
konteres over EF's budget. 
Transaktionen fandt sted den 2. marts 1992. Lånet skal være fuldstændigt tilbagebetalt den 
15. december 1997. 
Udeståendet på lån, optaget til fordel for Israel androg pr. 30. juni 1996 160 mio. ECU. 
-34 
• Algeriet 
Kommissionen blev på Fællesskabets vegne i september 1991 bemyndiget til at optage lån på 
400 mio. ECU i to trancher med en længste løbetid på syv år. Provenuet af dette lån skal på 
samme vilkår genudlånes til Algeriet. 
Første tranche på 250 mio. ECU blev udbetalt den 23. december 1991 ved hjælp af en 
midlertidig bankkredit, der blev tilbagebetalt med nettobeløbet for lånet, der blev optaget den 
14. januar 1992 med en løbetid på seks år. 
Lånet skal betales tilbage på én gang den 15. december 1997, og renterne betales årligt den 
15. december. 
På grund af forsinkelserne i det økonomiske reformprogram blev udbetalingen af anden 
tranche på 150 mio. ECU udsat og først foretaget i august 1994 som led i genoptagelsen af 
strukturtilpasningerne i Algeriets økonomi. Lånet skal være fuldstændig tilbagebetalt den 17. 
august 2001 og renterne betales årligt den 17. august. 
Rådet traf derfor i december 1994 beslutning om at yde en ny makrofinansiel støtte til 
Algeriet. Kommissionen blev derefter på Fællesskabets vegne bemyndiget til at optage lån på 
200 mio. ECU med en maksimal løbetid på syv år. Provenuet af dette lån skal på samme 
vilkår i to trancher genudlånes til Algeriet. 
Den første tranche på 100 mio. ECU med en løbetid på 7 år blev udbetalt den 27. november 
1995. Lånet skal tilbagebetales på én gang den 27. november 2002 og renterne til variabel 
sats betales halvårligt. 
L.B.3. Garantier, som Fællesskabet har ydet tredjelande 
I.B.3.a. Fordeling af beløbsrammerne efter geografisk område 
• Lån der er ydet af den Europæiske Investeringsbank til lande i Middelhavsområdet, og 
som er garanteret over det almindelige budget 
I overensstemmelse med Rådets afgørelse af 8. marts 1977 yder Fællesskabet som led i 
Fællesskabets finansielle forpligtelser over for landene i Middelhavsområdet garanti for de lån, 
der bevilges af Den Europæiske Investeringsbank. 
På grundlag af denne afgørelse blev der den 30. oktober 1978 (Bruxelles) og den 
10. november 1978 (Luxembourg) underskrevet en kautionskontrakt mellem Det Europæiske 
Økonomiske Fællesskab og Den Europæiske Investeringsbank, ifølge hvilken der ydes en 
samlet garanti svarende til 75% af de kreditter, der åbnes i forbindelse med lånetransaktioner i 
følgende lande: Portugal (finansprotokol, støtte forud for tiltrædelsen), Grækenland, Spanien 
(finansielt samarbejde), Malta, Tunesien, Algeriet, Marokko, Tyrkiet, Cypern, Ægypten, 
Jordan, Syrien, Israel, Jugoslavien og Libanon. 
35 
Herudover ydes der undtagelsesvis en garanti på 100% for kreditterne i forbindelse med 
nødhjælpen til Portugal i henhold til bestemmelserne i Rådets afgørelse af 7. oktober 1975. 
For hver ny finansprotokol udarbejdes et dokument om forlængelse af kautionskontrakt en 
Den 30. juni 1996 var den godkendte lånesum på i alt 7 862 mio. ECU, heraf 
1 500 mio. ECU til Spanien, Grækenland og Portugal og 6 262 mio. ECU til tredjelande i 
Middelhavsområdet. Udeståendet pr. 30. juni 1996 androg 2 066 mio. ECU, under hensyn til 
grænsen på 75% af kreditterne. Heraf faldt 346 mio. ECU på Spanien, Grækenland og 
Portugal og 1 720 mio. ECU på tredjelande i Middelhavsområdet. 
Desuden kan der ligeledes ydes lån fra EIB uden for protokollerne i henhold til Rådets 
forordning (EØF) nr. 1763/92 af 29. juni 1992 om finansielt samarbejde af interesse for alle 
tredjelande i Middelhavsområdet. 
I forbindelse med denne transaktion er det største beløb, der kan udlånes af EIB, 
1 800 mio. ECU. Der er oprettet en samlet garanti på 75%. 
Pr. 30. juni 1996 var der åbnet kreditter for 1396,5 mio. ECU, hvoraf 261 mio. ECU er 
blevet udbetalt. Udeståendet svarer i øjeblikket til det udbetalte beløb 
Pr. 30.06.96 var fordelingen af de godkendte lån følgende for tredjelande: 
Godkendte lån 
Algeriet 640 
Cypern 142 
Egypten 802 
Israel 215 
Jordan 198 
Libanon 222 
Malta 85 
Marokko 517 
Slovenien 150 
Syrien 323 
Tunesien 418 
Tyrkiet 90 
Jugoslavien10 760 
I alt protokoller 4.562 
Horisontalt finansielt samarbejde 1.800 
I alt Middelhavsområdet 6.362 
Lånene har som regel en gennemsnitlig løbetid på 15 år og er afdragsfri i en 3-4-års periode. 
10 Anden protokol med Jugoslavien blev opsagt, da der endnu manglede at blive bevilget 100 mio. 
ECU. 
-36 
• Lån ydet af Den Europæiske Investeringsbank til tredjelande i Central- og Østeuropa 
På foranledning af en anmodning, som Rådet fremsatte den 9. oktober 1989, vedtog Den 
Europæiske Investeringsbanks Styrelsesråd den 29. november 1989 at tillade, at Banken af 
sine egne midler yder en række lån til finansiering af investeringsprojekter i Ungarn og i Polen 
til et samlet beløb på maksimalt 1 mia. ECU. Disse lån ydes til finansiering af 
investeringsprojekter, som opfylder de kriterier, der normalt lægges til grund ved Bankens 
udlån af egne midler. Kautionskontrakten mellem Fællesskabet og EIB blev undertegnet den 
24. april 1990 i Bruxelles og den 14. maj 1990 i Luxembourg. Herefter er der oprettet en 
garanti på 100% af lånetransaktionerne. 
Den 14. maj 1991 vedtog budgetmyndigheden at udvide denne garanti, svarende til 100% af 
lånegarantien, til at omfatte et maksimumsbeløb på i alt 700 mio. ECU for lån, der ydes til 
Tjekkoslovakiet, Bulgarien og Rumænien. 
Tilføjelsen til kautionskontrakten blev undertegnet den 31. juli 1991. 
Kommissionen forelagde den 23. oktober 1992 et forslag til afgørelse for Rådet om udvidelse 
af Fællesskabets garanti til 100% af lånetransaktionerne i tilfælde af tab på de lån, som EIB 
har ydet Estland, Letland og Litauen, og som er godkendt af budgetmyndigheden ved 
afgørelsen af 15. marts 1993. 
Det samlede loft for de lån, som EIB ønsker at yde disse lande, blev fastsat til 200 mio. ECU 
for en tre-års periode. 
Kommissionen forelagde ligeledes den 18. december 1992 et forslag om udvidelse af denne 
garanti til 100%) af lånetransaktionerne i tilfælde af tab på lån fra EIB til Albanien. 
Budgetmyndigheden forlængede den 13. december 1993 Fællesskabets garanti til 100% af 
lånetransaktioneme for EIB's lån i de tre kommende år til de central- og østeuropæiske 
Lande, herunder De Baltiske Lande og Albanien, inden for et samlet loft på 3 mia. ECU. 
Kautionskontrakten blev underskrevet den 22. juli 1994 i Bruxelles og den 12. august 1994 i 
Luxembourg. 
Lånene er generelt langfristede, dvs. gennemsnitligt 15 år med 3-4 års afdragsfrihed på 
hovedstolen 
Der var pr. 30. juni 1996 åbnet kreditter for 3 646 mio. ECU i de central- og østeuropæiske 
Lande, men kun 1 055 mio. ECU var udbetalt på det pågældende tidspunkt. 
• Lån ydet af Den Europæiske Investeringsbank til andre tredjelande 
På ECOFIN-Rådet den 19. maj 1992 blev de retningslinjer vedtaget, som Kommissionen 
havde foreslået for udvidelsen af EIB's virksomhed til også at omfatte lande uden for 
Fællesskabet, og banken opfordredes til at yde lån i overensstemmelse med sine vedtægter og 
sædvanlige kriterier til projekter af gensidig interesse i visse tredjelande (Udviklingslande i 
Latinamerika og Asien), med hvilke Fællesskabet har indgået samarbejdsaftaler. 
37 
Der blev fastsat et samlet loft på 250 mio. ECU om året for en tre-års periode. Loftet skal 
revideres ved denne periodes udløb. 
Lånene garanteres med 100% over EF's budget. Kommissionen forelagde et forslag til 
afgørelse herom den 3. juni 1992, som Rådet formelt vedtog den 15. februar 1993. 
Kautionskontrakten mellem Fællesskabet og EIB blev underskrevet den 4. november 1993 i 
Bruxelles og den 17. november 1993 i Luxembourg. 
Pr. 30. juni 1996 androg kontraktbeløbet 647 mio. ECU, men der var kun udbetalt 191 mio. 
ECU på dette tidspunkt. 
• Lån bevilget af Den Europæiske Investeringsbank til Sydafrika 
Den 1. juni 1995 vedtog Rådet de retningslinjer, som Kommissionen havde foreslået for en 
udvidelse af EIB's aktiviteter i Sydafrika, og opfordrede Banken til i overensstemmelse med 
dens vedtægter og efter de sædvanlige kriterier at yde lån til projekter af fælles interesse i 
Sydafrika. 
Låneloftet er begrænset til 300 mio. ECU for en periode på to år, der kan forlænges med seks 
måneder. 
Fællesskabet yder fuld garanti for disse lån over sit budget. Kommissionens forslag til 
afgørelse herom blev forelagt den 5. december 1994 og vedtaget af Rådet den 1. juni 1995. 
Kautionskontrakten mellem Fællesskabet og EDB blev undertegnet den 4. oktober 1995 i 
Bruxelles og den 16. oktober 1995 i Luxembourg. 
Pr. 30. juni 1996 var der underskrevet kreditter for 101 mio. ECU, men endnu ikke udbetalt 
noget beløb. 
I.B. 3b. Endnu ikke underskrevne og underskrevne, men endnu ikke udbetalte lån 
De tal, der er anvendt til beregningerne i tabel 3 vedrørende EIB-långivning til tredjelande af 
bankens egne midler, er oplyst af EIB. 
Ikke underskrevne lån 
Middelhavsområdet 
Pr. 30. juni 1996 andrager det beløb, der endnu ikke er underskrevet inden for rammerne af 
de løbende og tidligere aftaler, 1 234,5 mio. ECU minus 227 mio. ECU (restbeløbet for den 
første og anden protokol for Jugoslavien vil ikke blive undertegnet), altså 1 007,5 mio. ECU, 
der endnu ikke er underskrevet. Ud af dette beløb vil der i andet halvår af 1996 sandsynligvis 
blive undertegnet for ca. 460 mio. ECU og for yderligere 320 mio. ECU i løbet af 1997. 
Hvad angår den tredje og fjerde protokol for Syrien (i alt 225 mio. ECU) vil disse 
sandsynligvis blive underskrevet i henholdsvis 1996 og 1997, men denne hypotese er behæftet 
med stor usikkerhed. 
-38-
De central- og østeuropæiske lande 
Pr. 30. juni 1996 andrager det beløb, der endnu ikke er underskrevet inden for rammerne af 
de løbende og tidligere aftaler, 1 054 mio. ECU minus 52,8 mio. ECU, hvilket svarer til 
restbeløbet for den første aftale, som ikke længere vil blive underskrevet, altså 1 001,2 mio. 
ECU, der skal underskrives i løbet af andet halvår af 1996. 
ALA 
Pr. 30. juni 1996 andrager det beløb, der endnu ikke er underskrevet inden for rammerne af 
den første aftale, 98 mio. ECU. Heraf vil ca. 45 mio ECU kunne underskrives i løbet af andet 
halvår af 1996, og den resterende del i løbet af 1997. 
Sydafrika 
Pr. 30. juni 1996 andrager det beløb, der endnu ikke er underskrevet inden for rammerne af 
den første aftale, 199 mio. ECU. Heraf vil ca. 120 mio. ECU kunne underskrives i løbet af 
andet halvår af 1996, og den resterende del i løbet af 1997. 
Udbetalingsprognoser 
M.h.t. udbetaling af lån, der endnu ikke er underskrevet, regnes med følgende hypotese, året 
for underskrivelsen: 0%, andet år: 10%, tredje til femte år: 25% pr. år og sjette år: 15%. 
Pr. 30. juni 1996 er underskrevne lån til et beløb af 5 252,4 mio. ECU endnu ikke udbetalt. 
Dette beløb fordeler sig på følgende måde1 ' : 
Middelhavslandene 2 104,5 mio. ECU 
Central- og Østeuropa 2 596,7 mio. ECU 
Asien og Latinamerika (ALA-landene) 450,2 mio. ECU 
Sydafrika 101,0 mio. ECU 
I.C. Betingelser for udløsning af garantien over budgettet 
/. C. 1. For låntagning/långivning 
Hvad angår lån/udlån optager Fællesskabet lån på de finansielle markeder, for derefter at 
genudlåne provenuet af dette lån til medlemsstater (betalingsbalancelån), til tredjelande 
(finansiel bistand på mellemlang sigt) eller til virksomheder (NIC, Euratom) på samme vilkår 
m.h.t. rentesats og varighed, som lånet blev optaget på. 
med udgangspunkt i en arbejdshypotese, der bygger på lån, der udbetales over fire år med 25% pr. 
år og en gennemsnitlig løbetid på 15 år med tre års afdragsfrihed. 
39 
Tilbagebetalingen af lånet skal overholde de afdragsdatoer, der er på fællesskabslånene. Hvis 
lånemodtageren ikke overholder sine tilbagebetalingsforpligtelser, tilbagebetaler Fællesskabet 
lånet til den fastsatte dato af egne midler. 
De midler, der er nødvendige til betaling af budgetgarantien, hvis modtageren af et lån, der er 
ydet eller garanteret af Fællesskabet, betaler for sent, kan fremskaffes på følgende måder: 
a) Ved midlertidig anvendelse af kassebeholdningen i overensstemmelse med artikel 
12 i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 af 29. maj 1989 om 
gennemførelse af afgørelse 88/376/EØF, Euratom om ordningen for 
Fællesskabernes egne indtægter. Herved kan Fællesskabet betale straks på 
forfaldsdagen, hvis lånemodtageren betaler for sent. 
b) Hvis forsinkelsen vedvarer tre måneder efter forfald, benytter Kommissionen 
garantifonden til udredning af de pågældende beløb. Formålet hermed er at 
tilbagebetale til Kommissionens likvide midler. 
c) Ved overførsel, hvorved de bevillinger, der er nødvendige til betaling af det 
forfaldne, ikke betalte beløb, opføres på garantiposten på budgettet, ; disponible 
beløb i garantireserven skal altid anvendes først. Denne fremgangsmåde benyttes, 
når midlerne under garantifonden er utilstrækkelige, og den kræver 
budgetmyndighedens forhåndsgodkendelse. 
d) Ved genanvendelse af beløb, der tidligere er inddrevet hos debitorer, der har været 
ude af stand til at betale, og for hvilke der er stillet garanti over 
fællesskabsbudgettet. I praksis kan der med kort frist foretages udbetaling fra disse 
midler, såfremt de inddrevne bevillinger er til rådighed. 
IC. 2. Garantier ydet tredjepart 
I de tilfælde, hvor der er ydet garanti, optræder Fællesskabet som garant for de lån, der er 
bevilget af et finansieringsinstitut, f eks. EIB (Den Europæiske Investeringsbank). Hvis EIB 
konstaterer, at modtageren af et garanteret lån ikke betaler på det fastsatte tidspunkt, 
anmoder den i overensstemmelse med kautionskontrakterne Fællesskabet om at betale de 
beløb, som debitor ikke er i stand til at udrede. Kautionsudbetalingen skal falde senest tre 
måneder efter modtagelsen af EIB's anmodning. EIB forvalter lånet med den fornødne omhu 
efter sædvanlig bankskik og skal inddrive fordringen, efter at kautionen er udbetalt. 
Siden forordningen om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande trådte 
i krafi, har praksis ifølge aftalen mellem Fællesskabet og EIB om forvaltningen af fonden 
været, at Kommissionen, efter at EIB har anmodet om effektuering af garantien i tilfælde af, 
at lånemodtagerne ikke betaler, bemyndiger banken til efter 3 måneder at hæve de 
pågældende beløb på kontoen for garantifonden. 
Har fonden ikke tilstrækkelige midler, finder bestemmelserne om effektuering af garantien i 
forbindelse med lånoptagelse/långivning anvendelse. 
40 
II. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE ANALYSEN AF FÆLLESSKABERNES OVERSLAG 
OVER LÅNEKAPACITETEN 1 FORHOLD TIL TREDJELANDE E I PERIODEN 1996-
1999 I OVERENSSTEMMELSE MED GARANTIFONDORDNINGEN. 
II.A. Garantireserven for långivning til tredjelande (1) 
1 aftalen af 29. oktober 1993 mellem institutionerne om budgetdisciplin og forbedring af 
budgetproceduren bestemtes det i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske 
Råd i Edinburg foreløbigt at opføre en garantireserve for långivning til tredjelande på 
Fællesskabernes almindelige budget. Denne reserve er beregnet på opfyldelse af 
garantifondens behov for tilførsler og om nødvendigt imødekomme anmodninger om 
garantier, der overstiger fondens disponible midler, således at disse kan opføres på budgettet. 
Garanti reserven indeholder det beløb, der er opført i de finansielle overslag, nemlig 300 mio. 
ECU i 1992-priser. Garantireserven er på 326 mio. ECU i 1996 og vil i 1997 nå op på et 
beløb på 329 mio. ECU. 
Krediterings-, anvendelses- og finansieringsbetingelserne omkring garantireserven er fastsat i: 
• Rådets beslutning (94/729/EF) af 31. oktober 1994 om budgetdisciplin 
• Rådets forordning (EKSF, EF, Euratom) nr. 2730/94 af 31.oktober 1994 om ændring af 
finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers 
almindelige budget 
• Rådets afgørelse (94/728/EF) af 31. oktober 1994 om ordningen for De Europæiske 
Fællesskabers egne indtægter. 
I I.B. Beregningsgrundlaget for tilførsler til garantifonden (2) 
Grundlaget for tilførsler til fonden beregnes ved anvendelse af den gældende 
garantidækningsgrad, dvs. 75 eller 100%: 
på garantier for lån, der er bemyndiget af Rådet, samt garantier for lån, der er 
fremlagt forslag om og som er under forberedelse fra Kommissionens side med 
udgangspunkt i de anslåede beløb for underskrevne lån i finansieringsoversigten 
(EIB- og Euratomlån) 
- på lån (lån til finansiel bistand) bemyndiget af Rådet samt lån, der er fremlagt 
forslag om, og som er under forberedelse fra Kommissionens side. 
Bilaget til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 om oprettelse af 
en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland, der omhandler retningslinjer for tilførsler til 
garantifonden, fastsætter, at for transaktioner vedrørende långivning eller låntagning eller 
garantier til finansieringsorganer efter en rammeordning, der strækker sig over flere år, og 
som har et mikroøkonomisk og strukturelt sigte, far fonden tilført midler i årlige trancher, der 
beregnes på grundlag af de årlige beløb, der er angivet i finansieringsoversigten i 
Kommissionens forslag, og som i givet fald er justeret på baggrund af Rådets afgørelse. 
Når det drejer sig om Kommissionens øvrige låntagnings- og långivningstransaktioner, som 
f eks. långivning til støtte for tredjelandes betalingsbalance, der udbetales i en eller flere 
41 
trancher, beregnes det beløb, der skal indbetales til fonden ud fra det samlede beløb for den 
transaktion, som Rådet har truffet afgørelse om. 
I bilaget til forordningen om oprettelse af en garantifond er det fastsat, at fra det andet år (for 
flerårige transaktioner) korrigeres de beløb, der skal indbetales til fonden, for den forskel, der 
er konstateret den 31. december det foregående år mellem de skøn, der dannede grundlag for 
den foregående indbetaling, og de lån, der reelt er ydet i løbet af samme år. Den eventuelle 
forskel indbetales det derpå følgende år. 
I samme bilag er det endvidere fastsat, at Kommissionen, når den indleder en 
tilførselsprocedure, skal gøre status over de transaktioner, som allerede har foranlediget 
indbetalinger, og hvis de oprindelige frister ikke er overholdt, foreslår den, at der tages hensyn 
hertil i beregningen af den første indbetaling, der skal foretages i begyndelsen af det næste 
regnskabsår til løbende transaktioner. 
I løbet af første halvår af 1996 vedtog budgetmyndigheden således overførsel 5/96 bl.a. med 
sigte på at foretage korrigeringer i tilførslerne til fonden og de årlige beløb, der er angivet i 
finansieringsoversigten, som det gøres hvert år i begyndelsen af regnskabsåret. 
U.C. Grundlaget for indbetalinger til fonden i tilfælde af delvise garantier 
M.h.t. EIB-lån, hvor garantien andrager 75%» tilføres fonden midler med udgangspunkt i 
100% af de årlige overslag for underskrevne lån indtil et beløb på 75% af de samlede tilladte 
transaktioner er nået. 
ILD. Indbetalinger til garantifonden (3) 
Tilførslerne til garantifonden beregnes ved anvendelse af de relevante indbetalingssatser, dvs. 
15 eller 14%, på det ovennævnte beregningsgrundlag. 
Indbetalingssatsen på 15% anvendes på lån, der udstedes i perioden efter fonden har stillet 
sikkerhed, og beløbet ikke er blevet tilbagebetalt til garantifonden. I artikel 5 i forordningen 
om oprettelse af en garantifond fastsættes det, at "hvis fondens midler efter indfrielse af 
garantiforpligtelser som følge af en misligholdelse kommer til at ligge under 75% af 
målbeløbet, hæves indbetalingssatsen i forbindelse med nye transaktioner midlertidigt til 15%, 
enten indtil målbeløbet igen er nået, eller, hvis misligholdelsen er sket, inden målbeløbet er 
nået, indtil den indfriede garantiforpligtelse er fuldstændigt udlignet". 
Der anvendes en indbetalingssats på 14%» for de øvrige lån, dvs. lånet på 115 mio. ECU til 
Syrien, lånene på tilsammen 750 mio. ECU til de asiatiske og latinamerikanske 
udviklingslande, lånene på 3 000 mio. ECU til de central- og østeuropæiske lande samt 
Euratom-lånene. I artikel 2 og 4 i forordningen om en garantifond fastslås det, at de midler, 
fonden tilføres ved tilførsler fra det almindelige budget, udgør 14% af transaktionsbeløbet, 
indtil fonden når op på målbeløbet. 
ILE. Restbeløbet i garantireserven (4) 
Restbeløbet i garantireserven bestemmes af forskellen mellem reserven (1) og garantifondens 
indbetalingspost (3). 
42 
II.F. Restlånskapacitet (5) 
Restlanskapaciteten svarer udtrykt som lån til restbeløbet i garantireserven under hensyntagen 
til de gældende garantisatser. 
-43-
m. TABELLER OVER RISIKOINDIKATORER - LANDE 
-44-
Landerisikoindikatorer 
Land: Bulgarien 
Real BNP-vækst (i %) 
Industriproduktkxi (%-ændring) 
Arbejdsløshed (ult. perioden) 
Inflationsrate (ult. perioden) 
Valutakurs (lev pr. USD) (ult. perioden) 
Offentlig saldo (1% af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og tjenester (i mia. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio USD) 
Officielle valutareserver, inkl guld (ult perioden) 
i mia. USD 
i måneders import af varer og t|enester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(/' konverthle valutaer, ;' mia USD, ult perioden) 
Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mia. USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
Indikatorer for EU-rlsiko 
EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) 
EU-risiko/udlandsgæld (%) 
EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(-/Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1993 
-1,5 
-11,8 
16,4 
63,8 
32,7 
-10,8 
5,0 
-12,8 
40 
1,0 
2,0 
12,5 
1,6 
1,1 
0,5 
120,5 
266,5 
33,0 
n.a. 
London-klub 
(roll-overs og 
DDSR aftalt i 
princippet) 
5,6 
2,8 
7,1 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
122 125 
(169) (170) 
Marts September 
91 89 
(127) (133) 
18,9 19,5 1994 
1,8 
7.8 
12,8 
121,9 
66,0 
-5,8 
5,3 
-2,0 
105 
1,3 
3,0 
10,3 
0,9 
0,5 
0,5 
130,2 
194,3 
18,4 
17,6 
London-klub 
DDSR Ouli) 
Paris-klub 
gældssan. (april) 
6,8 
4,6 
8,9 
SBA + STF 
(3/94 - 3/95) 
SBA suspenderet 
i september 94 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
86 96 
(167) (167) 
Marts September 
91 95 
(135) (135) 
19,8 20,8 1995 
Foreløbig 
2,5 
8,6 
11,6 
32.8 
70,7 
-5,7 
7,0 
-0,4 
82 
1,5 
2,8 
9,4 
0,8 
0,2 
0,6 
76,3 
134,3 
11,4 
0,0 
Ingen 
7,3 
5,7 
7,7 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
90 90 
(187) (181) 
Marts September 
93 94 
(135) (135) 
21,9 22,2 
(1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og 
Middelhavslande 
(2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
(3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin 
vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande 
-45-
Landerisikoindikatorer 
Land: Den Tjekkiske Republik 
Real BNP-vækst (i %) 
Industriproduktion (%-ændnng) 
Arbejdsløshed (i % af arbejdsstyrken) (ult. perioden) 
Inflationsrate (dec./dec.) 
Valutakurs (koruna pr. USD) (ult. perioden) 
Offentlig saldo (1% af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og tjenester (i mio. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investennger (i mio USD) 
Officielle valutareserver (ult. perioden) 
i mia. USD 
i måneders import af varer og tjenester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertble valutaer, i mia. USD, ult. perioden) 
Konvertibel gækfcbetjening (i mia. USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
Indikatorer for EU-risiko 
EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) 
EU-risiko/udlandsgæld (%) 
EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(- /Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1993 
-0.9 
-5,3 
3,5 
18,2 
29,9 
0,8 
13077 
0,4 
538 
3,9 
2,8 
8,5 
1,4 
0,9 
0,5 
27,3 
65,0 
7,0 
Ingen 
Ingen 
4,6 
3,4 
2,2 
SBA 
(3/93-3/94) 
Planmæssigt 
Baa3 
BBB 
Marts September 
48 43 
(169) (170) 
Marts September 
42 40 
(127) (133) 
44,6 46,6 1994 
2,6 
2,1 
3,2 
10,2 
28,2 
-0,3 
14295 
-0,1 
762 
6,2 
4,2 
10,7 
2,5 
2,0 
0,5 
29,7 
74,8 
12,6 
Ingen 
Ingen 
5,2 
3,4 
2,5 
SBA 
(3/93 - 3/94) 
Planmæssigt 
Al gæld til IMF 
betalt før tiden 
Baa2 (jun.) 
BBB+ Gul) 
Marts September 
40 39 
(167) (167) 
Marts September 
40 39 
(135) (135) 
49,7 52,8 1995 
Seneste data 
eller skøn (E) 
4,8 
9,2 (nov) 
2,9 
7,9 
26.3 (okt.) 
-0,8 (E) 
17054 (E) 
-4,2 
2547 
14,0 
7,9 
16,5 (E) 
2.6 
1,5 
1,1 
35,8 
96,7 
15,2 (E) 
Ingen 
Ingen 
5,8 
2,6 
2,5 
Baa1 (sep.) 
A (nov.) 
Marts September 
35 41 
(187) (181) 
Marts September 
33 30 
(135) (135) 
55,8 58,4 
(1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og 
Middelhavslande. 
(2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
(3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse Et givet land kan forbedre sin 
vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande 
46 
Landerisikoindikatorer 
Land: Estland 
Real BNP-vækst (i %) 
Industriproduktion (%-ændring) 
Arbejdsløshed (ult. perioden) 
Inflationsrate (ult. perioden) 
Valutakurs (kroon pr. USD) (ult. perioden) 
Offentlig saldo (1% af BNP) 
Finansiel balance (1) 
Fiskal balance (1) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer (i mio. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) (ekskl off. overførsler) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle valutareserver (ult. perioden) 
i mio. USD 
i måneders import af varer 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mk). USD, ult perioden) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
Indikatorer for EU-risiko 
EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (2) 
EU-risiko/ucHandsgæld (%) 
EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(- /Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (4) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (4) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (5) 1993 
-8,4 
-30,0 
3,9 
35,7 
13,2 
1,6 
-0,7 
812 
-4,9 
154 
388 
4,9 
140,5 
16,2 
13,5 
2,7 
8,4 
17,3 
2,0 
Ingen 
Ingen 
0,4 
16,7 
2,9 
SBA/STF 
(10/93-3/95) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
126 122 
(169) (170) 
Marts September 
81 84 
(127) (133) 
21,4 20,9 1994 
-0,1 
3,5 
4,5 
41,6 
13,0 
2,9 
1,3 
1329 
-12,3 
212 
447 
3,2 
170,3 
8,1 
3,0 
5,1 
7,5 
12,8 
0,6 
Ingen 
Ingen 
. 0,4 
15,7 
2,0 
SBA/STF 
(10/93 - 3/95) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
105 102 
(167) (167) 
Marts September 
88 86 
(135) (135) 
20,7 23,6 1995 
Seneste data 
eller skøn (E) 
3,2 (E) 
1,4 
4,1 
28,8 
11,5 
-0,4 
-0,8 
1861 
-8,2 
202 
583 
2,7 
246,8 
12,8 
3,5. 
9,3 
7,1 
13,3 
0,7 
Ingen 
Ingen 
0,5 
16,5 
2,2 
SBA 
(4/95-4/96) 
Planmæssigt (3) 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
66 76 
(187) (181) 
Marts September 
79 79 
(135) (135) 
25,4 26,3 
(1) Det offentliges nettolångivning indgår ikke i finansiel balance, men i fiskal balance. 
(2) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og 
Middelhavslande. 
(3) SBA (7/96-7/97) forløber også planmæssigt. 
(4) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
(5) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin 
vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande 
-47-
Landerisikoindikatorer 
Land: Ungarn 
RealBNP-vækst(i%) 
Industriproduktion (%-ændring) 
Arbejdsløshed (i % af arbejdsstyrken) (ult perioden) 
Inflationsrate (dec/dec.) 
Valutakurs (forinter pr. USD) (ult perioden) 
Konsolideret saldo på statsbudgettet (i % af BNP) (GFS-defmition) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og tjenester (i mio. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mk). USD) 
Officielle valutareserver (ult. perioden) 
i mia. USD 
i måneders import af varer 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, ult. perioden) 
Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol (1) 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) 
Gækfebetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
Indikatorer for EU-risiko 
EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (2) 
EU-nsiko/udlandsgæld (%) 
EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(-/Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (3) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (3) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (4) 1993 
-0,8 
4,0 
12,1 
21,1 
100,7 
-7.6 
10371 
-9.6 
2328 
6,7 
7,1 
24,6 
4,9 
3,3 
1,6 
63,8 
237,2 
47,4 
Ingen 
Ingen 
16,9 
4,3 
10,3 
SBA 
(9/93 -12794) 
Planmæssigt 
Ba1 
BB+ 
Marts September 
47 46 
(169) (170) 
Marts September 
43 43 
(127) (133) 
44,3 44,8 1994 
2,9 
9,0 
10,9 
21,2 
111,0 
-6,3 
10219 
-9,5 
1100 
6,8 
7,2 
28,5 
6,2 
4,2 
2,0 
68,9 
278,9 
60,8 
Ingen 
Ingen 
16,5 
4,0 
11,3 
SBA 
Første 
gennemgang 
ikke afsluttet 
Ba1 
BB+ 
Marts September 
44 46 
(167) (167) 
Marts September 
43 44 
(135) (135) 
46,1 46,2 1995 
Seneste data 
1,5 
6,0 
10,4 
28,5 
139,5 
-3,8 
14667 
-5,6 
4410 
12,0 
9,5 
31,7 
7,7 
5,3 
2,4 
70,8 
189,2 
52,5 
Ingen 
Ingen 
13,0 
3,1 
6,6 
-
Ba1 
BB+ 
Marts September 
50 44 
(187) (181) 
Marts September 
45 48 
(135) (135) 
46,4 45,0 
(1) Inkl. førtidige tilbagebetalinger 
(2) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og 
Middelhavslande. 
(3) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed 
(4) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin 
vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande 
48 
Landerisikoindikatorer 
Land: Letland 
Real BNP-vækst (i %) 
Industriproduktion (%-ændring) 
Arbejdsløshed (ult. perioden) 
Inflationsrate (dec/dec.) 
Valutakurs (lat pr. USD) (ult. perioden) 
Offentlig saldo 0% af BNP) 
Finansiel balance (1) 
Fiskal balance (1) 
Betalingsbalance 
Eksport (i mk». USD) 
De løbende poster, ekskl. officielle overførsler (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle valutareserver (ult. perioden) 
i mio. USD 
i måneders import af varer og tjenester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mio USD, ult. perioden) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
Indikatorer for EU-risiko 
EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (2) 
EU-risiko/udlandsgæld (%) 
EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(- /Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (4) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (4) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (5) 1993 
-16,0 
-32,6 
5,3 
34,8 
0,6 
1,0 
0,6 
998 
4,8 
51 
510 
4,4 
225 
20 
n.a. 
n.a. 
10,0 
22,5 
2,0 
Ingen 
Ingen 
0,7 
20,8 
4,7 
SBA/STF 
(12/93 - 3/95) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
133 132 
(169) (170) 
Marts September 
89 87 
(127) (133) 
19,5 20,0 1994 
2,0 
-2.2 
6,5 
26,0 
0,55 
-1.7 
-4,0 
997 
-3,4 
155 
545 
4,5 
359 
50 
n.a. 
n.a. 
10,0 
36,0 
5,0 
Ingen 
Ingen 
0,7 
13,3 
4,8 
SBA/STF 
(12/93 - 3/95) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
104 125 
(167) (167) 
Marts September 
94 92 
(135) (135) 
19,6 21,3 1995 
Seneste data 
eller skøn (E) 
-1.6(E) 
-6,3 
6,1 
23,0 
0,54 
-2,7 
-3,3 
1306 
-4,3 
165,0 
527,0 
3,2 
423,0 
39,0 
n.a 
n.a. 
9,0 
32,4 
3,0 
Ingen 
Ingen 
0,7 
12,3 
4,0 
SBA 
(4/95-4/96) 
Planmæssigt (3) 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
106 116 
(187) (181) 
Marts September 
91 89 
(135) (135) 
22,6 23,4 
(1) Det offentliges nettolångivning indgår ikke i finansiel balance, men i fiskal balance. 
(2) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og 
Middelhavslande. 
(3) Den nye SBA (5/96-8/97) forløber planmæssigt. 
(4) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
(5) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin 
vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande 
49-
Landerisikomdikatorer 
Land: Litauen 
Real BNP-vækst (i %) 
Industriproduktion (%-ændnng) 
Arbejdsløshed (ult. perioden) 
Inflationsrate (ult perioden) 
Valutakurs (litas pr. USD) (ult. perioden) 
Offentlig saldo (1% af BNP) 
Finansiel balance (1) 
Fiskal balance (1) 
Betalingsbalance 
Eksport (i mio. USD) 
De løbende poster (i % af BNP), uden off overførsler 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio USD) 
Officielle valutareserver (ult perioden, udenlandsk brutloakliver) 
i mio USD 
i måneders import af varer og tjenester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mk). USD, ult. perioden) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio USD) 
hovedstol 
renter 
Udandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
Indikatorer for EU-risiko 
EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (2) 
EU-risiko/udlandsgækJ (%) 
EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/ ) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(- /Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (3) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (3) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (4) 1993 
-24,2 
-29,8 
4,4 
188,7 
3,6 
0,9 
-3,1 
1709 
-8,4 
23 
412 
2,5 
281 
12,0 
n.a. 
n.a. 
9,8 
16,4 
0,7 
Ingen 
Ingen 
0,9 
20,8 
3,4 
SBA/STF 
(10/93-3/94) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
134 130 
(169) (170) 
Marts September 
91 93 
(127) (133) 
18,9 19,0 1994 
1,0 
-6,7 
3,8 
45,1 
4,3 
-1,5 
-4,2 
1930 
-4,2 
60 
587 
3,1 
448 
19 
n.a. 
n.a. 
7,5 
23,2 
1,0 
Ingen 
Ingen 
0,9 
13,3 
3,1 
STF (10/93 3/ 
til (10/94 11 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
110 121 
(167) (167) 
Marts September 
97 96 
(135) (135) 
18,4 20,0 1995 
Seneste data 
2,8 
0,8 
7,3 
35,7 
4,5 
-1,8 
-3,3 
2210 
-3,3 
55 
819 
3,9 
757 
69 
n.a. 
n.a. 
9,8 
34,3 
3,1 
Ingen 
Ingen 
0.9 
9,6 
3,3 
Kir 
(IQ/M 10797) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
108 118 
(187) (181) 
Marts September 
95 90 
(135) (135) 
21,7 22,9 
(1) Det offentliges nettolångivning indgår ikke i finansiel balance, men i fiskal balance 
(2) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og 
Middelhavslande. 
(3) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
(4) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin 
vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande 
50 
Landerisikoindikatorer 
Land: Rumænien 
RealBNP-vækst(i%) 
Industriproduktion (%-ændnng) 
Arbejdsløshed (urt. perioden) 
Inflationsrate (dec/dec) 
Valutakurs (lei pr. USD) (ult. perioden) 
Offentlig saldo (1% af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og tjenester (i mia USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle valutareserver (ult perioden) 
i mio. USD 
i måneders import af varer og tjenester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia USD, ult perioden) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
Indikatorer for EU-risiko 
EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) 
EU-nsiko/udlandsgæld (%) 
EU-nsiko/eksport af varer og tjenester (%) 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(- /Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Fs langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1993 
1,3 
7,7 
10,2 
295,5 
1276 
-0,1 
4,9 
-4,6 
87 
970 
1,6 
4,3 
323 
146 
177 
16,1 
87,7 
6,6 
Ingen 
Ingen 
8,7 
12,8 
11,2 
Ingen 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
66 75 
(169) (170) 
Marts September 
73 75 
(127) (133) 
24,2 24,4 1994 
3,9 
9.9 
11,0 
61,7 
1767 
-1,0 
6,1 
-1,4 
341 
1596 
2,2 
5,5 
589 
313 
276 
18,3 
90,1 
9,6 
Ingen 
Ingen 
8,4 
10,7 
9,7 
SBA/STF 
(5/94-12/95) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
74 77 
(167) (167) 
Marts September 
76 74 
(135) (135) 
25,4 26,2 1995 
Seneste data 
eller skøn (E) 
5,0 
14,0 
9,0 
24,3 
2578 
-2,5 
7,5 
-3,6 
417 
1110 
1,4 
6.6(E) 
1038 (E) 
462(E) 
576 (E) 
18.7(E) 
88,0 (E) 
13.8(E) 
Ingen 
Ingen 
10,2 
11,5 
10,1 
SBA udvidet 
M997 
og forøget 
Planmæssigt 
(ikke planmæssigt 
i 1996) 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
68 64 
(187) (181) 
Marts September 
73 71 
(135) (135) 
28,1 29,7 
(1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og 
Middelhavslande 
(2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed 
(3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin 
vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande 
51 
Landeris tkoindi ka lorer 
Land: Den Slovakiske Republik 
RealBNP-vækst(i%) 
Industriproduktion (%-ændrmg) 
Arbejdsløshed (% af arbejdsstyrken) (ult. perioden) 
Inflationsrate (dec./dec.) 
Valutakurs (SKK pr. USD) (ult. penoden) 
Offentlig saldo (i % af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og tjenester (i mio USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio USD) 
Officielle valutareserver (ult perioden) 
i mio. USD 
i måneders import af varer og tjenester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, ult. perioden) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Uolandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering (mia. USD) 
Indikatorer for EU-risiko 
EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) 
EU-risiko/udlandsgæld (%) 
EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(- /Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1993 
-4,1 
-8,6 
14,4 
25,1 
33,2 
-7,6 
7568 
-5 4 
134 
416 
0,6 
3,4 
674 
490 
184 
30,8 
44,5 
8,9 
Ingen 
Ingen 
2,4 
4,5 
2,0 
STF 
(7/93 - 7/94) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
56 63 
(169) (170) 
Marts September 
57 57 
(127) (133) 
31 30,6 1994 
4,8 
7.0 
14.6 
11,7 
31,3 
-2,7 
8983 
6,0 
184 
1691 
2,3 
3,9 
791 
n.a. 
n.a. 
31,1 
43,4 
8,8 
Ingen 
Ingen 
2,9 
5,3 
2,3 
STF 
(7/93 - 7/94) 
SBA 
(7/94-3/96) 
Baa3 (maj) 
BB- (feb.) 
Marts September 
64 66 
(167) (167) 
Marts September 
59 59 
(135) (135) 
31,6 33,1 1995 
Seneste data 
eller skøn (E) 
7,4 
9,6 
13,1 
7,2 
29,6 
0,4 
10921 
3,6 
157 
3400 
4,1 
5,8 
1045(E) 
n.a. 
na 
39,9 
53,1 
9,5 (E) 
Ingen 
Ingen 
4,1 
5,2 
2,8 
SBA 
(7/94 - 3/96) (4) 
Baa3 (maj) 
BB+ (april) 
Marts September 
53 51 
(187) (181) 
Marts September 
61 59 
(135) (135) 
33,2 35,7 
(1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og 
Middelhavslande. 
(2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
(3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin 
vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande 
(4) Midtvejsgennemgangen, som var planlagt til at finde sted i februar 1995, blev ikke afsluttet 
-52 ** 
Landerisikoindikatorer 
Land: Belarus 
Real BNP-vækst (i %) 
Industriproduktion (%-ændring) 
Arbejdsløshed (ult. perioden) 
Inflationsrate (dec./dec.) 
Valutakurs (rubler pr. USD) (gennemsnit) 
Offentlig saldo (1% af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer (i mio. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio USD) 
Officielle valutareserver (ult perioden) 
i mio USD 
i måneders import 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(i konvertble valutaer, i mb. USD, ult. perioden) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mia. USD) 
Gældssaneringsaftale 
Indikatorer for EU-risiko 
EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) 
EU-risiko/udfandsgæld (%) 
EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(- /Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1993 
-10,6 
-10,9 
1,4 
1994 
269 
-1,8 
2941 
-8,7 
18 
91,0 
0,3 
964,0 
14,7 
n.a. 
n.a. 
25,0 
32,8 
0,5 
n.a. 
1,9 
12,2 
4,0 
STF 
(8/93 - 8/94) 
Ikke planmæssigt 
Se fodnote 
(4) 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
148 139 
(169) (170) 
Marts September 
100 
(127) (133) 1994 
-12,2 
-19,3 
2,1 
1957 
3651 
-2,6 
2641 
-12,4 
10 
101,0 
0.3 
1251,0 
123,0 
n.a. 
n.a. 
25,9 
47,4 
4,3 
493 
med Rusland 
om gasrestancer 
0,9 
4,8 
2,3 
STF 
(01.95) 
Se fodnote 
(4) 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
145 138 
(167) (167) 
Marts September 
109 109 
(135) (135) 
15,5 15,7 1995 
-10,2 
-11,5 
2,7 
244 
11532 
-1,9 
4621 
-2,5 
7 
377,0 
0,7 
1513,0 
178,0 
n.a. 
n.a. 
14,7 
32,7 
3,4 
460 
med Rusland 
om gasrestancer 
aftalen ophævet 
02/96-08/96 
0,5 
2,6 
0,8 
SBA 
(12/95-11/96) 
Ikke planmæssigt 
(5) 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
135 134 
(187) (181) 
Marts September 
112 112 
(135) (135) 
15,2 15,5 
(1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og 
Middelhavslande 
(2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
(3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin 
vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. 
(4) IMF's STF-program fra 1993 begyndte at afvige fra planen i starten af 1994. IMF gav imidlertid en positiv vurdering af regeringens program 
fra efteråret 1994, der ult. 1995 blev støttet med den anden STF-tranche. 
(5) Den første kvartalsvise gennemgang af programmet, der var planlagt til at finde sted i december 1995, kunne ikke gennemføres. 
53-
Landerisikoindikatorer 
Land: Moldova 
RealBNP-vækst(i%) 
Industriproduktion (%-ændnng) 
Arbejdsløshed (i % af arbejdsstyrken) (ult. perioden) 
Inflationsrate (ult perioden) 
Valutakurs (lei pr. USD) (ult perioden) 
Offentlig saldo (1% af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer (i mio. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio USD) 
Officielle valutareserver (ult. perioden) 
i mio. USD 
i måneders import af varer 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(ikonvertble valutaer, i mio. USD, ult perioden) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio USD) 
hovedstol 
renter 
Udandsgæld/BNP(%) 
Udlandsgæld/eksport af varer (%) 
Gæktebetjening/eksport af varer (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
Indikatorer for EU-risiko 
EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) 
EU-risiko/udlandsgæld (%) 
EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(- /Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Mood/s langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1993 
-1,2 
-7.2 
na 
837 
3,64 
-6,8 
451 
-9.3 
14,0 
76,6 
1,4 
168,0 
5,0 
n.a. 
n.a. 
23,0 
37,3 
1,1 
Ingen 
Ingen 
0,5 
17,7 
6,6 
SBA 
(3/93 - 3/94) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
159 160 
(169) (170) 
Ingen vurdering 1994 
-31,2 
-30,0 
1.0 
116 
4,27 
-8,7 
618 
-12,9 
18,0 
179 
2,9 
343,0 
12,3 
n.a. 
n.a. 
30,0 
55,5 
4,0 
Ingen 
Ingen 
0,9 
18,0 
10,0 
SBA 
(12/93-3/95) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
148 155 
(167) (167) 
Ingen vurdering 1995 
Foreløbig 
-3,0 
-10,0 
2,0 
24 
4,50 
-5,5 
741,0 
-6,8 
72,0 
257 
3,2 
675,0 
91,0 
n.a. 
n.a 
38,0 
91,1 
11,0 
Ingen 
Ingen 
0,8 
8,7 
7,9 
SBA 
(3/95 - 3/96) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
157 141 
(187) (181) 
Ingen vufdermg 
(1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og 
Middelhavslande. 
(2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed 
(3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin 
vurdenng og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. 
54-
Landorisikowdikalorer 
Land Ukraine 
RealBNP-vækst(i%) 
Industriproduktion (%-ændring) 
Arbejdsløshed (ult. perioden) 
Inflationsrate (dec/dec.) 
Valutakurs (karbovanets pr USD) (ult. perioden) 
- aukthn/interbank 
- kontant 
Offentlig saldo (i % af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og tjenester (i mia. USD) 
De løbende poster (ekskl. overførsler) (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mia USD) 
Officielle valutareserver, brutto (ult. perioden) i mio. USD 
i måneders import af varer og tjenester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
{ikonvertble valutaer, i mia. USD, ult. perioden) 
Betalt konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
Indikatorer for EU-risiko 
EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) 
EU-risiko/udlandsgæld (%) 
EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(- /Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1993 
-17,1 
-25,1 
0,3 
10155 
12610 
25000 
-10,1 
14,4 
-5,9 
0,2 
193 
0,8 
4,1 
202 
n.a. 
n.a. 
12,1 
28,5 
1,3 
548 
2,3 
3,5 
1,0 
-
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
142 146 
(169) (170) 
Marts September 
95 96 
(127) (133) 
18,2 18,2 1994 
23,0 
-28,5 
0,3 
401 
108196 
128000 
-8,2 
14,8 
-6,0 
0,09 
646 
2,3 
7,2 
1794 
n.a. 
n.a. 
29,2 
48,0 
12,1 
2722 
Sanering for gæld 
til Rusland/Turkm. 
1,6 
1,6 
0,8 
STF 
26. okt. 1994 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
149 147 
(167) (167) 
Marts September 
111 113 
(135) (135) 
15,1 14,5 1995 
Skøn (E) 
-12,0 
-11,7 
0.4(E) 
182 
179400 
186000 
-5,0 
15,1 (E) 
-4,4 
0,27 
1100 
3,7 
8,1 
1531 
986 
545 
23,3 
53,6 (E) 
9,3 
236 
Sanering for gæld 
til Rusland/Turkm. 
15 
1,4 
0,7 
SBA 
Dec. 1995 
Ikke planmæssigt* 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
145 138 
(187) (181) 
Marts September 
109 111 
(135) (135) 
15,5 15,7 
(1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og 
Middelhavslande. 
(2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed 
(3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin 
vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. 
Ny SBA godkendt i maj 1996 Forløber planmæssigt. 
-55-
Landerisikoindikatorer 
Land: Algeriet 
Real BNP-vækst (i %) 
Gas- og olieproduktion (%-ændring) 
Inflationsrate (dec /dec ) 
Valutakurs (dinarer pr. USD) (ult perioden) 
Offentlig saldo (1% af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og tjenester (i mia. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle valutareserver (ult perioden) 
i mia USD 
i måneders import af varer og fienester 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld 
(7 konvertible valutaer, i mia. USD, ult. perioden) 
Konvertibel gældsbetjening (i mia USD) 
hovedstol 
renter 
UdlancfcgækfBNP (%) 
Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering (mia USD) 
Indikatorer for EU-risiko 
EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) 
EU-risiko/udlandsgæld (%) 
EU-nsiko/eksport af varer og tjenester (%) 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1993 
-2,0 
-0,6 
16,1 
24,0 
-8J 
11,0 
1,6 
0,0 
1,5 
1,9 
26,4 
8,7 
7,0 
1,7 
62,9 
240,0 
82,2 
Ingen 
Ingen 
7,4 
1,8 
4,2 
Ingen 
Ingen vurdenng 
Ingen vurdering 
Marts September 
68 79 
(169) (170) 
Marts September 
62 69 
(127) (133) 
28,2 27,1 1994 
-0,2 
-2,5 
38,6 
42,9 
-4,4 
8,9 
-4,34 
0,0 
2,6 
2,9 
29,5 
5,1 
3,4 
1,7 
70,6 
331,5 
48,6 (4) 
Ingen 
4,5 
9,9 
2,4 
7,8 
SBA 
(5/94 - 5/95) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
92 96 
(167) (167) 
Marts September 
75 78 
(135) (135) 
26,3 24,6 1995 
4,3 
3,5 
21,9 
52,2 
-1,4 
10,2 
-5,6 
0,0 
2,1 
2,1 
31,7 
3,8 (4) 
2,2 (4) 
1,6 (4) 
76,4 
310,8 
43,8 
Ingen 
4,8 
12,2 
2,9 
8,9 
SBA 
(5/94 - 5/95) 
EFF 
(5/95-5/98) 
Planmæssigt 
Ingen vurdering 
Ingen vurdering 
Marts September 
102 107 
(187) (181) 
Marts September 
89 91 
(135) (135) 
23,5 22,8 
(1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og 
Middelhavslande. 
(2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed 
(3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin 
vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. 
(4) Efter gældssanering. 
56 
Landerisikoindikatorer 
Land Israel 
Real BNP-vækst (i %) 
Industriproduktion (%-ændring) (i konstante 1990-priser) 
Arbejdsløshed (gennemsnit) 
Forbrugerprisindeks (dec/dec.) 
Valutakurs (shekeler pr. USD) (ult. perioden) 
Offentlig saldo (1% af BNP) 
Betalingsbalance 
Varehandel (i mia. USD) 
De løbende poster (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio USD) 
Officielle valutareserver (ult. perioden) 
i mia USD 
i måneders import af varer og fienesler 
Udlandsgæld 
Udlandsgæld (eksterne bruttopassrver) 
(i mia. USD, ult perioden) 
Gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol 
renter 
Udlandsgæld/BNP (%) 
Udlandsgæld/eksport (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) 
Restancer (både på renter og hovedstol, i mio USD) 
Gældslettelsesaftaler og gældssanering 
Indikatorer for EU-risiko 
EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) 
EU-risiko/udlandsgæld (%) 
EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) 
IMF-arrangementer 
Type/ingen 
(Dato/-) 
Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt 
(- /Dato) 
Indikatorer for kreditværdighed 
Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) 
Euromoney 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
The Institutional Investor 
Position i rangordningen (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1993 
3,5 
6,5 
10,0 
11,3 
2,986 
-2,5 
22,1 
-1,8 
-141 
6,382 
2,4 
36,1 
4,1 
1,9 
2,2 
55,8 
163,4 
14,0 
Ingen 
Ingen 
4,7 
0,8 
1,4 
Ingen 
Ingen vurdering 
BBB* 
Marts September 
29 29 
(169) (170) 
Marts September 
46 46 
(127) (133) 
39,6 40,5 1994 
6,5 
7,2 
7,8 
14,5 
3,018 
-2,0 
24,2 
-3,0 
-357 
6,689 
2,5 
41,0 
4,6 
2,2 
2,4 
54,2 
169,4 
. 14,9 
Ingen 
Ingen 
4,4 
0,8 
1,3 
Ingen 
Ingen vurdering 
BBB* 
Marts September 
30 33 
(167) (167) 
Marts September 
46 43 
(135) (135) 
43,4 46,5 1995 
Skøn(E) 
7,1 
8,4 
6,3 
8,1 
3,140 
-3,2 
25,9 
-4,5 
806 
8,158 
2,6 
44,0 
3,9 (E) 
n.a. 
n.a. 
57,0 
170,0 
15,0 (E) 
Ingen 
Ingen 
44 
0,7 
1,3 
Ingen 
A3 
A-
Marts September 
31 31 
(187) (181) 
Marts September 
43 42 
(135) (135) 
47,9 49,2 
(1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og 
Middelhavslande. 
(2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. 
(3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin 
vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. 

-T9 -
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 631 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 
Katalognummer : CB-CO-96-662-DA-C 
ISBN 92-78-13207-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg