DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 1.6.2005 
KOM(2005) 229 endelig 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
“i2010 – Et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse” 
{SEK(2005) 717} 
 
DA 2   DA MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
“i2010 – Et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse” 
(EØS-relevant tekst) 
INDHOLD 
1. Indledning .................................................................................................................. .. 3 
2. Et europæisk samarbejdsområde for information ........................................................ 4 3. Innovation og investering i forskning .......................................................................... 7 4. Integration, bedre offentlige se rviceydelser og livskvalitet ....................................... 10 
5. Konklusion: i2010 som led i de n nye Lissabon-styringscyklus................................. 12 
 
DA 3   DA 1. I NDLEDNING  
Da Det Europæiske Råd på forårstopmødet i 2005 lancerede partnerskabet for vækst og 
beskæftigelse som et nyt afsæt for Lissa bon-strategien, fremhævede det viden og 
innovation som drivkræfter for en bæredygtig vækst. Samtidig erklærede stats- og 
regeringscheferne, at det er bydende nødve ndigt at udvikle et  bredt favnende og 
inkluderende informationssamf und baseret på en udstrakt anvendelse af informations- 
og kommunikationsteknologi (i kt) i den offentlige sektor, i små og mellemstore 
virksomheder og i hjemmene. 
Informations- og kommunikationsteknologi er  en vigtig drivkraft for vækst og 
beskæftigelse. En fjerdedel af væksten i EU’s BNP og 40 % af produktivitetsstigningen 
skyldes ikt. Forskelle mellem de industrial iserede landes økonomisk e resultater kan for 
en stor del forklares ved graden af investering, forskning og brug af ikt og ved 
konkurrenceevnen i informationssamfunds- og mediesektoren1. Ikt-tjenester, 
færdigheder, medier og indhold spiller en  voksende rolle i økonomien og samfundet. 
I de senere år har ikt-udviklingen taget fart, og vi står nu på tærsklen til en massiv vækst 
i informationssamfunds og mediesektoren, mulig gjort af udbredte højhastighedsnet, der 
forbinder et væld af forskell igt udstyr. Traditione lt indhold (såsom film , billeder, musik) 
er nu til rådighed i digitalt format, og nye tjenester, der er ‘født digitale’, som f.eks. interaktivt software, er på vej frem. Den tekniske sammensmeltning mellem 
informationssamfunds- og medietjenester, net og udstyr  som følge af digitalisering 
er endelig ved at b live en realitet overa lt: Ikt-produkterne bliv er mere avancerede, 
mindre, sikrere, hurtigere og  lettere at bruge og har altid internetforbindelse, mens 
indholdet udvikler sig mod tredimensionelle multimedieformater. 
Der er brug for fremsynede, aktive strategier  til at takle de grundlæggende teknologiske 
ændringer. Den tekniske sammensmeltning kræver sammensmeltning mellem 
politikker og vilje til at justere lovrammerne, hvor det er nødvendigt, så de passer til 
den fremspirende digitale økonomi. 
Kommissionen foreslår, at der skabes en ny strategisk ramme , i2010  – det 
europæiske informationssamfund i 2010 , der udstikker brede pol itiske retningslinjer. 
Målet er at fremme en åben og konkurrenc ebaseret digital økono mi, idet der lægges 
særlig vægt på ikt som drivkraft for integr ation i informationssa mfundet og livskvalitet. 
Som et nøgleelement i den fornyede Lissa bon-strategi skal i2010 bidrage til at opbygge  
en samlet strategi for informationssa mfundet og audiovisue lle medier i EU.  
                                                
 
1 Informationssamfunds- og medietjenesterne blev allerede beskrevet i 1998 i grønbogen om 
konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og 
informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf - Mod en informationssamfundsstrategi, KOM(97) 623, og - under hensyntagen til udviklingen - i 2003 i 
meddelelsen om den fremtidige europæiske lovgivningspolitik på det audiovisuelle område, 
KOM(2003) 784. Disse tjenester afspejler den sammensmeltning, der nu finder sted, mellem 
elektroniske kommunikationstjenester, informationssamfundstjenester og radio/tv-
spredningstjenester, og fremvæksten af nye indholdstjenester som resultat af denne udvikling. 
 
DA 4   DA På grundlag af en omfattende analyse af udfordringerne i informationssamfundet og en 
bred høring af interesseparterne om tidligere initiativer og instrumenter2 foreslår 
Kommissionen, at der sættes tre hovedmål fo r EU’s politik for informationssamfundet 
og medier: 
i) at skabe et europæisk samarbejdsområde for information , der fremmer et 
åbent og konkurrencebaseret mark ed for informationssamfunds- og 
medietjenester; 
ii) at styrke innovation og investering i ikt-forskning for at fremme vækst og 
skabe flere og bedre job; 
iii) at skabe et informationssamfund for alle,  der fremmer vækst og 
beskæftigelse på en måde, der er i overensstemmelse med en bæredygtig 
udvikling, og hvor der især lægges vægt på  bedre offentlige serviceydelser og 
livskvalitet. 
De følgende afsnit gennemgår målene for i2010 og de centrale tiltag, der er fuldt 
integreret i og på linje med den nye Lissabon-st yringscyklus. 
2. E T EUROPÆISK SAMARBEJDSOMRÅDE FOR INFORMATION  
Informationssamfundet har nået et vendepunkt: de teknologiske fremskridt i den senere 
tid har været enorme, og informations- og kommu nikationsteknologien er på vej ind i en 
fase med massiv ibrugtagning, der grundlæggende kan ændre vores måde at arbejde, 
leve og kommunikere med hinanden på. Rigt  medieindhold bliver tilgængeligt i nye, 
forskellige formater og kan leveres uafhængi gt af sted og tid, skræddersyet til den 
enkelte borgers ønsker og krav. På den teknis ke side sker der en sammensmeltning af 
kommunikationsnet, medier, indhold, tje nester og udstyr. Forbedringer i 
kommunikationsnettene skab er sammen med nye kompri meringsteknikker nye og 
hurtigere distributionskanaler og udløser nye  indholdsformater og tjenester (f.eks. 
internettelefoni, web-tv, online-musik). 
Udvikling af nyt indhold, nye tjenester og nye  forretningsmodeller er drivkræfter for 
vækst og beskæftigelse. For eksempel forven tes der en tredobling af markedet for 
online-indhold i Vesteuropa inden 2008 (med en tidobling på forbrugersiden)3. Denne 
udvikling forventes at fortsætte i hele sektor en, der i dag allerede tegner sig for 8 % af 
EU’s BNP. Imidlertid vil konsekvenserne af den tekniske sammensmeltning kunne mærkes verden over og føre til øget konkurrence på verdensplan. For at Europa kan udnytte sit økonomiske potentiale fuldt ud, må vi have en fremsynet, aktiv strategi for 
at stimulere en gunstig markedsudvikling og fremme vidensamfundet (dvs. livslang 
læring, kreativitet og innovation), forbrugerb eskyttelse og et sundt  og sikkert europæisk 
informationssamfund. 
                                                
 
2 Dvs. eEurope-initiativerne og meddelelsen om den fremtidige europæiske lovgivningspolitik på 
det audiovisuelle område - KOM(2003) 784. 
3 Det Europæiske Observatorium for Informati onsteknologi (European Information Technology 
Observatory - EITO) 2005. 
 
DA 5   DA For at skabe et europæisk samarbejdsområde fo r information må vi fra starten tage fire 
vigtige udfordringer op, som følger af  den tekniske sammensmeltning:  
• hastighed:  der er brug for hurtigere bredbåndsforb indelser i Europa til formidling af 
rigt indhold såsom høj opløsningsvideo; 
• rigt indhold:  der må skabes øget retlig og økono misk sikkerhed for at stimulere 
udviklingen af nye tjenest er og nyt online-indhold; 
• interoperabilitet:  det er nødvendigt at fremme udstyr og platforme, der kan 
kommunikere med hinanden, og ”flytbare” tj enester, der fungerer på forskellige 
platforme; 
• sikkerhed:  internettet skal sikres  mod svindlere, skadelig t indhold og teknologisvigt, 
så tilliden blandt investorer og forbrugere øges. 
Mål 1: Et europæisk samarbejdsom råde for information med sikre 
bredbåndsforbindelser til overkommelige pr iser og et rigt og varieret udbud af 
indhold og digitale tjenester. 
Den tekniske sammensmeltning  kræver et  sammenhængende system af regler for 
informationssamfundet og medierne.  På dette område reguleres  det indre ma rked af et 
bredt sæt af regler, der dækker bl.a. audi ovisuelle medier, di gital-tv, e-handel, 
intellektuel ejendomsret og støtteforansta ltninger for produktion og formidling af 
europæisk indhold. Nogle af reglerne (f.eks. dire ktivet om e-handel) er af nyere dato og 
afspejler den tekniske udvikling. Andre, navnlig direk tivet om fjernsyn uden grænser, 
trænger til at blive revideret. Kommissione n vil undersøge de regler, der har betydning 
for den digitale økonomi, med henblik på  at skabe en bedre sammenhæng mellem 
reglerne og med den økonomiske og teknologiske virkelighed. Konkret vil 
Kommissionen: 
• inden udgangen af 2005 foreslå en revision af  direktivet om ”fjernsyn uden grænser” 
for at modernisere reglerne fo r audiovisuelle medietjenester 
• inden 2007 analysere de EU-regler, der ha r betydning for informationssamfunds- og 
medietjenester, og fremsætte forslag om ændringer, hvor det er nødvendigt. 
Indbyrdes supplerende stra tegier vil fremme en hurtig og effektiv gennemførelse af de 
ajourførte lovrammer, og samtidig vil der fortsat blive ydet støtte til produktion og 
formidling af europæisk indhold og viden4. 
Reguleringen af elektronisk kommuni kation har undergået en grundlæggende 
forandring i det sidste årti. EU’s regelsæt  for elektronisk kommunikation, der har været 
i kraft siden 2003, er et eksempel på bedste pr aksis. Der, hvor det er blevet gennemført 
konsekvent og effektivt, har det åbnet for konkurrence og dermed lavere priser og øget investering. Reguleringen er nødt til at holde trit med den teknologiske udvikling og 
                                                
 
4 Via programmerne Media, eLearning og eContent samt deres efterfølgere. 
 
DA 6   DA markedsudviklingen. Derfor vil Kommissionen, når den i 2006 tager regelsættet op til 
revision, nøje undersøge dets principper og måde n at gennemføre det på, navnlig i de 
tilfælde, hvor flaskehalse forsinker udviklingen af hurtigere, mere innovative og 
konkurrencedygtige bredbåndstjenester . 
Nye anvendelser af trådløse højhastighe dsforbindelser øger efterspørgslen efter 
radiofrekvenser5, og det er målet at lette adgangen til frekvensressourcer overalt i EU 
gennem markedsmekanismer. Den planlagt e afvikling af analog jordbaseret tv-
spredning i 2012 vil bidrage til at nå dett e mål. Kommissionen vil konsolidere sine 
forslag ved at lægge en strategi for effektiv frekvensforvaltning i 2005 , der skal 
følges i forbindelse med revisionen af rege lsættet for elektronisk kommunikation i 2006. 
Den tekniske sammensmeltning er kun en fordel, hvis der er interoperabilitet  mellem 
udstyr, platforme og tjenester. Kommissionen ha r tænkt sig at benytte  alle eksisterende 
midler til at fremme en sådan interoperabili tet, herunder støtte til forskning, fremme af 
åbne standarder, støtte til dialog mellem in teresseparterne, og om nødvendigt bindende 
retsakter. Det var en sådan kombination af politiske virkem idler, der dannede grundlag 
for Europas succes på mobiltelefoniområde t. Under i2010 vil Kommissionen også søge 
at etablere en omfattende strategi for effektive og indbyrdes ko mpatible systemer til 
forvaltning af digitale rettigheder .  
Solid, sikker og  pålidelig informations- og kommunikationsteknologi er en 
afgørende forudsætning for en almen udbred else af digitale tj enester. I 2006 vil 
Kommissionen foreslå en strategi for et sikk ert informationssamfund , der 
kombinerer og ajourfører de midler, der er til rådighed, herunder oplysning om behovet 
for selvbeskyttelse, årvågenhe d og overvågning af trusler, og hurtig og effektiv reaktion 
på angreb og systemsvigt. Der vil blive yde t støtte til målrettet forskning i "indbygget" 
sikkerhed og til ibrugtagningstiltag med det formål at afprøve løsninger på centrale 
problemer såsom identitetsstyring. Hvor det er nødvendigt, vil Kommissionen overveje 
en revision af lovgivningen, f.eks. vedrør ende privatlivsbeskyttelse, elektroniske 
signaturer og bekæmpelse af  ulovligt og skadeligt indhold. 
Kort sammenfattet er formålet med i2010-dagsordenen for det europæiske 
samarbejdsområde for information at høste det økonomiske udbytte af den tekniske sammensmeltning hurtigst muligt gennem følgende tiltag: 
Revision af regelsættet for elektronisk kommuni kation (2006), herunder udformning af en 
strategi for effektiv frekvensforvaltning (2005) 
Etablering af sammenhængende rammer for det i ndre marked for inform ationssamfunds- og 
medietjenester ved at:  
• modernisere lovrammerne for audiovisuelle  tjenester, i første omgang ved at 
Kommissionen i 2005 fremlægger forslag om en revision af direktivet om fjernsyn uden 
grænser 
• analysere og om nødvendigt tilpasse den EU-ret, der har betydning for informations-
samfunds- og medietjenester (2007) 
• sætte aktivt ind på at fremme en hurtig og effektiv gennemførelse af de eksisterende og 
                                                 
5 F.eks. bredbåndsmobiltelefoni, trådløse LAN- og WAN-net (WiFI og WiMax) og digital-tv. 
 
DA 7   DA ajourførte EU-bestemmelser vedrørende informationssamfunds- og medietjenester 
Fortsat støtte til produktion og formidling af europæisk indhold 
Udformning og gennemførelse af en strategi  for et sikkert europæisk informationssamfund 
(2006) 
Kortlægning og fremme af målrettede tiltag ve drørende interoperabilit et, navnlig inden for 
forvaltning af digitale rettigheder (2006/2007)  
3. I NNOVATION OG INVESTERING I FORSKNING  
Ikt yder et afgørende bidrag til vækst og besk æftigelse i Europa. Ikt-sektoren spiller en 
væsentlig rolle i økonomien, og indførelse og  intelligent anvendelse af ikt fører til 
innovation af erhvervslivet i centrale sektorer  og er en af de vigtigste faktorer bag 
produktivitet og vækst i hele økonomien. 
Forskning og innovation: Europa står for omkring en tr edjedel af ikt-omsætningen på 
verdensplan, der stiger med 5 % om året , og med en tocifret vækstrate på nye 
vækstmarkeder som Indien og Kina. Eur opa er en af de førende økonomier på 
verdensplan inden for elektronisk ko mmunikation og tegner sig for 40–50 % af 
indtægterne hos verdens største virksomheder6. Europa står også st ærkt i sektorer som 
nanoelektronik, mikrosystemer og indlejrede systemer. 
Investering i forskning og innovati on er en forudsætning for, at ikt-sektoren kan blive 
ved med at skabe job og vækst på både kort og  lang sigt. Imidlertid investerer Europa 
alt for lidt i ikt, som det ses af tabel 1. 
Tabel 1 – Investering i ikt-forskning (2002)7 
Kilde: IDATE (for EU-15); OECD 
Der er behov for strategisk ikt-forskning fo r at sikre Europa en førende position på 
områder, hvor det har en anerkendt styrke (f.eks. nanoelektronik, indlejrede systemer, 
kommunikationssystemer) og på fremspirende  områder (f.eks. webtjenester, kognitive 
systemer). Der skal udføres målrettet fors kning på områder, der udgør flaskehalse, 
såsom integrerede løsninger, brugervenli ghed og sikkerhed. Dette vil også styrke 
                                                 
6 OECD Information Technology Outlook 2004. 
7 Sammenlignelige data for EU 25 vil foreligge ved udgangen af 2005. 
8 "Investment in ICT Research, Comparative Study”, IDATE 2002.  Ikt-forskning og -udvikling8 EU-15 USA Japan  
Private investeringer 23 mia. EUR€ 83 mia. EUR 40 mia. EUR 
Offentlige investeringer 8 mia. EUR 20 mia. EUR 11 mia. EUR 
Indbyggere 383 mio. 296 mio. 127 mio. 
Investering pr. indbygger 80 EUR 350 EUR 400 EUR . 
Ikt-forskning som % af den samlede forskning 18 % 34 % 35 % 
 
DA 8   DA Europas internationale konkurrenceevne på vigtige områder som standarder og 
beslutninger om placering af F&U-aktiviteter. Europa må investere mere i ikt-forskning 
for at nå Barcelona-målet om at br uge 3 % af BNP på forskning og udvikling. 
Indførelse og brug af ikt:  Forskning alene er ikke tilstrækkelig. Fordelene ved ikt 
opnås først, når teknologien indbygges i produkt er og tjenesteydels er, og der indføres 
nye virksomhedsmodeller, organisatoriske forandringer og nye færdigheder. Virksomhederne opnår produktivite tsstigninger ved hjælp af ikt, men oplever stadig 
manglende interoperabilitet,  pålidelighed og sikkerhed samt problemer med at 
omstrukturere og integrere ikt på arbejdspladsen og høje omkostninger til vedligeholdelse og brugerstøtte. Navnlig  små og mellemstore virksomheder har 
problemer med indførelsen af ikt. 
En ny epoke af ‘e-business-løsninger’  er på vej, der bygger på integrerede ikt-
løsninger, sikre webtjenester og ‘samarbe jdsværktøjer’, som øger medarbejdernes 
produktivitet. Nye tendenser t yder på, at virksomhedernes brug af ikt vil stige i de 
kommende år. Det er også afgørende, at ar bejdsmiljøet tilpasses gennem en effektiv 
udnyttelse af ikt på arbejdsplads en, så der skabes fleksible og sikre rammer for arbejde 
af høj kvalitet. 
Mål 2: Præstationer i verdensklasse inden for ikt-forskning og 
–innovation, på højde 
med Europas førende konkurrenters resultater 
Lissabon-strategien fremhæver investering i forskning og innovation som et middel til 
at skabe vækst og beskæftigelse. Selv om Europa udmærker sig, når det gælder nye 
opfindelser, kniber det somme tider med at anvende opfindels erne innovativt. i2010 
skal derfor aktivt søge at nedbryde barriererne mellem forskningsresultater og 
økonomisk udbytte.  
Kommissionen har for nylig fremsat to vigtige forslag med henblik på at styrke Europas 
position inden for ikt: det syvende rammeprogram for forskning (RP7) og programmet for konkurrenceevne og innovation
9. Hvad angår forskningsrammeprogrammet, foreslår 
Kommissionen en betydelig forøgelse af budgettet for ikt-forskning. Forøgelsen vil 
medvirke til slå bro over ikt-kløften melle m EU og andre førende økonomier, hvis den 
modsvares fuldt ud af stigninger i priv ate og offentlige udgifter til forskning. 
Kommissionen vil stimulere omdannelsen af  teknologiske fremskridt til innovative 
anvendelser og tjenesteydelser i den offentlige og den private sektor. Den vil støtte risikofyldte og kreative strategier, der opbygger storskalafordele gennem offentlig- 
private partnerskaber
10, som mobiliserer knowhow, kompetencer og økonomiske 
ressourcer i erhvervslivet  og forskningen omkring udvalgte strategiske 
                                                 
9 Under RP7 foreslås det at afsætte 1.800 mio.  EUR årligt til ikt-området. Under programmet for 
konkurrenceevne og innovation foreslås der afsat 800 mio. EUR for perioden 2007-2013 til støtteprogrammet for ikt-politik, der skal fremme indførelse og brug af ikt. 
10 Herunder europæiske teknologifora og fælles teknologiinitiativer. 
 
DA 9   DA forskningsemner11. Kommissionen vil først og fremmest støtte strategisk forskning på 
de områder, hvor der kan opnås størst merværdi  på europæisk plan og størst effekt på 
vækst og beskæftigelse. I det syvende rammeprogram er der følgende nøgleteknologiområder : 
• teknologier vedrørende vide n, indhold og kreativitet, herunder kognitive systemer, 
simulerings- og visualiseringssystemer; 
• avancerede og åbne kommunikationsnet; 
• sikker og pålidelige software; 
• indlejrede systemer; 
• nanoelektronik. 
Kommissionen vil styrke koordi neringen af midlerne til støtte for forskning og 
ibrugtagning ved at målrette dem mod centrale flaskehalsproblemer , bl.a. 
interoperabilitet, sikkerhed og pålidelighed, identitetsstyri ng, forvaltning af rettigheder 
og brugervenlighed. Målet er at demonstrer e teknologiske og organisatoriske løsninger 
på områder, hvor en fælles fremgangsmåde  på EU-plan kan medvirke til at skabe 
stordriftsfordele og tiltrække investorer. 
Kommissionen vil stimulere investering i ikt-forskning og –innovation i Europa gennem 
supplerende foranstaltninger . Den vil støtte strategisk samarbejde mellem ikt-
forskningsprogrammer ved at skabe kontakt mell em aktiviteter på nationalt plan og på 
EU-plan og ved at bygge videre på erfaringern e med fælles infrastrukturer såsom Géant. 
Den vil følge resultaterne af både den o ffentliges og den private sektors udgifter til 
forskning. Endvidere vil Kommissionen fremme  uddannelsesstrategier, der sikrer, at 
Europa får de nødvendige kvalifikationer inde n for forskning, innovation og brug af ikt. 
For at støtte indførelsen af ikt  vil Kommissionen foreslå en integreret politik for e-
business, der lægger særlig vægt på små og mellemstore virksomheder. Dette initiativ bør suppleres af støtte fra strukturfondene og Fonden for Udvikling af Landdistrikter. 
Kort sammenfattet vil Kommissionen fo r at gennemføre i2010-dagsordenen for 
investering i forskning og innovati on foretage sig følgende: 
Foreslå, at EU’s støtte til ikt-forskning øges med 80% frem til 2010, og opfordre 
medlemsstaterne til at øge deres udgi fter til ikt-fors kning tilsvarende 
Målrette strategisk ikt forskning mod de nøgl eteknologiområder, der er udpeget i det syvende 
rammeprogram (2007) 
Iværksætte forsknings- og ibrugt agningsinitiativer for at løse centrale flaskehalsproblemer, der 
kræver både teknologiske og orga nisatoriske løsninger (2006) 
                                                 
11 Forskning i nanoelektronik vil blive støttet og koordineret af Kommissionen i overensstemmelse 
med forslaget om RP7 og i tråd med den vision og den strategiske forskningsdagsorden, der er 
formuleret af det europæiske teknologiforum for nanoelektronik. 
 
DA 10   DA Fastlægge supplerende foranstaltninger for at fremme private investeri nger i ikt-forskning og 
-innovation (2006) 
Udarbejde specifikke forslag om et informat ionssamfund for alle som led i Fællesskabets 
strategiske retningslinjer til sikring af samhørighed 2007-2013 
Udforme e-business-strategier, d er har til formål at fjerne tekn ologiske, organisatoriske og 
retlige hindringer for indførelse  af ikt, med fokus på små og mellemstore virksomheder 
Udvikle værktøjer til st øtte for nye arbejdsmønstre, der fremmer innovation i virksomheder og 
tilpasning til nye behov for færdigheder  
4. I NTEGRATION , BEDRE OFFENTLIGE SERVICEYDELSER OG LIVSKVALITET  
Med den stigende brug af informati ons- og kommunikationsteknologi vokser også 
teknologiens indflydelse på samfundet. i2010 anerkender dette gennem følgende tre 
mål: ikt skal  gavne alle borgere , offentlige serviceydelser skal gøres bedre, mere 
omkostningseffektive og lettere tilgængelige, og livskvaliteten skal forbedres . 
Ikt vinder stadig stø rre udbredelse og gavner flere og flere mennesker. Men halvdelen af 
befolkningen i EU høster i dag ikke  de fulde fordele af ikt eller er i praksis helt afskåret 
fra dem. At styrke social, økonomis k og territorial samhørighed ved at gøre ikt-
produkter og –tjenesteydelser lettere tilgænge lige, bl.a. i de regioner, der halter 
bagefter, er en bydende nødvendighed, bå de økonomisk, socialt, etisk og politisk 
set. I i2010 lægges der stærk vægt på, at alle borger e inddrages fuldt ud i 
informationssamfundet og udstyres med grundlæggende ikt-kundskaber. 
Offentlige serviceydelser  udgør en vigtig del af den europæiske økonomi. For 
eksempel tegner offentlige indkøb sig for 16 % af BNP. En af hovedudfordringerne 
består i at gøre disse ydelser bedre, lettere tilgængelige og mere 
omkostningseffektive . Der er sket betydelige fremskri dt i udbredelsen af ikt-baserede 
offentlige serviceydelser, og der er allerede registreret en række succeser, blandt andet medfører selvangivelse via internettet, at der spares millioner af timer hvert år. Men der er stadig nok at gøre for at påvise økonomiske virkninger og opnå social accept. 
Ikt kan bidrage væsentligt til at øge livskvaliteten . Borgernes sundhedstilstand kan 
forbedres gennem nye ikt-baserede sundheds - og velfærdstjenester. I lyset af de 
demografiske forandringer, som Europa står over for, kan ikt være med til at effektivisere de offentlige sundheds- og velfær dssystemer. Ikt kan bidrage væsentligt til 
at styrke Europas kulturelle mangfoldighed ved at gøre kultu rarven og kulturelle værker 
tilgængelige for et bredere publikum. Ikt er ogs å et redskab til at sikre en miljømæssigt 
bæredygtig udvikling, f.eks.  gennem overvågning og kata strofehåndtering og gennem 
renere, energibesparende og effektive produktionsprocesser
12. Ikt kan medvirke til at 
gøre transport sikrere, renere og mere energieffektiv. 
                                                 
12 i2010 vil udnytte disse muligheder i samarbejde med handlingsplanen for miljøteknologi 
(ETAP). 
 
DA 11   DA Mål 3: Et informationssamfund for alle, me d offentlige serviceydelser af høj kvalitet 
og øget livskvalitet.  
Den tekniske sammensmeltning medfør er nye udfordringer på området integration i 
informationssamfundet . Kommissionen vil derfor følge en bred strategi. I løbet af 
2005 vil den behandle spørgsmålet om e-tilgængelighed gennem en kombination af forsknings- og stimuleringstiltag med henblik på at gøre ikt-systemer lettere at anvende 
for en bredere kreds af brugere. Den v il rådgive om, hvordan bredbåndsnettenes 
geografiske dækning udvides i utilstrækkelig t dækkede områder, og den vil tage 
anvendelsesområdet for fors yningspligtdirektivet op re vision i 2005 og revidere 
direktivet i dets helhed i 2006. I 2006 vil Kommissionen ogs å undersøge, hvordan ikt og 
ikt-kundskaber bidrager til målene om grundl æggende kvalifikationer under initiativet 
‘uddannelse og erhvervsuddannelse 2010’. 
Desuden har Kommissionen til hensig t at fremsætte forslag om et europæisk initiativ 
vedrørende integration i informationssamfundet  i 2008,  der tager spørgsmål op om 
bl.a. ligestilling, ikt-færdigheder og regiona le skel. Initiativet kommer til at omfatte 
tiltag vedrørende aktiv over vågning, ikt-kundskaber og forskn ing i løsninger baseret på 
tilgængelig teknologi. Alle eksisterende midler  bør anvendes, herunder integration i de 
strategiske retningslinjer for strukturfonde ne, Fonden for Udvikli ng af Landdistrikter, 
nationale midler, lovgivnings foranstaltninger og forskning. 
Kommissionen vil - ikke mindst gennem sit eget projekt, e-Ko mmissionen - fremme 
ikt-støttede offentlige serviceydelser,  der er mere gennemskuelige, tilgængelige og 
omkostningseffektive. Der er imidlertid st adig mange udfordringe r at tage op. Teknisk 
set er der behov for fælles grænseflader, identitetsportabilite t mellem forskellige 
systemer og autentificeringssystemer. Organisa torisk er der brug for forandringer i form 
af nye fremgangsmåder, nye færdigheder og an dre regler. Disse problemer takles bedst 
på en integreret måde gennem initiativer såsom den nyligt offentliggjorte handlingsplan for e-sundhed og elektroniske offentlige indkøb. Kommissionen vil også fremlægge forslag om en handlingsplan for e-forvaltning  samt strategiske retningslinjer for ikt-
støttede offentlige serviceydelser. Kommissione n vil støtte disse tilt ag ved hjælp af et 
begrænset sæt højt profilerede demonstrations projekter, der har til formål at afprøve 
teknologiske, retlige og organi satoriske løsninger. Disse projekters mål og rækkevidde 
vil blive fastlagt i samarbejde med medlemsstaterne. 
Informations- og kommunikationsteknologie ns enorme muligheder for at øge 
livskvaliteten undervurderes  ofte og udnyttes kun i begrænset omfang. For at skabe 
større opmærksomhed om dette aspe kt vil Kommissionen iværksætte ikt- 
flagskibsinitiativer i forbindelse med centrale sociale udfordringer. De tre første 
indsatsområder bliver behovene i det aldrende sa mfund, sikker og ren transport og 
kulturel mangfoldighed . Det første initiativ drejer sig om omsorg for mennesker i et 
aldrende samfund  og vedrører teknologier til at fremme velvære, uafhængighed og 
sundhed. Det andet vedrører ”den intelligente bil:  sikrere og renere”, og vil behandle 
miljø- og sikkerhedsmæssige spørgsmål i forbindelse øget trafik på vejene. Det tredje initiativ handler om digitale biblioteker,  der gør multimediekilder lettere og mere 
interessante af benytte. Det skal bygge på  Europas rige kulturarv og kombinere 
 
DA 12   DA multikulturelle og flersprogede miljøer  med teknologiske fremskridt og nye 
virksomhedsmodeller. 
Kort sammenfattet vil Ko mmissionen for at gennemføre den samfundsmæssige 
dagsorden under i2010 foretage sig følgende: 
Udstikke strategiske retningslinjer for e -tilgængelighed og bredbåndsdækning (2005) 
Fremsætte forslag om et europæisk initiativ vedrørende integration i informationssamfundet 
(2008)  
Vedtage en handlingsplan for e-forvaltning og  strategiske retningslinjer for ikt-støttede 
offentlige serviceydelser (2006)  
Iværksætte demonstrationsprojekter på drifts niveau for at afprøve teknologiske, retlige og 
organisatoriske løsning er på, hvordan offentlige serviceydels er kan formidles via internettet 
(2007) 
Iværksætte tre ikt-flagskibsinitiativer vedrøre nde livskvalitet som indl edende skridt (2007) 
5. K ONKLUSION : I2010  SOM LED I DEN NYE LISSABON -STYRINGSCYKLUS  
Den Europæiske Union har givet Lissabon-strate gien et nyt afsæt med særlig vægt på 
vækst og beskæftigelse. i2010  skal bidrage med at gøre Eu ropa mere attraktivt for 
investering og innovation inde n for videnbaserede vare r og tjenesteydelser. De 
involverede parter har hv er sin rolle at spille: 
• Europa-Kommissionen  vil gennem Fællesskabets Lissabon-program og navnlig 
i2010, føre an ved at: 
– udarbejde forslag om ajourføring af l ovrammerne for elektr onisk kommunikation, 
informationssamfundet og medier, så vi kan få det fulde udbytte af det indre marked; 
– benytte Fællesskabets finansielle instrumenter til at stimulere investering i strategisk 
forskning og udrydde flaskehalse for vidtrækkende innovation inden for 
informations- og kommunikationsteknologi; 
– støtte strategier, der styrke r integrationen i informati onssamfundet og livskvaliteten. 
• Medlemsstaterne  bør via de nationale reformprogr ammer, der skal vedtages inden 
midten af oktober 2005, fastlægge mål for informationssamfundet  i 
overensstemmelse med de integrerede retni ngslinjer for vækst og beskæftigelse, der 
understreger betydningen af indførelse af ikt, ikt-infrastruktur og ikt til jobs og 
uddannelse. Disse programmer kan hj ælpe medlemsstaterne til at: 
– sikre en hurtig og grundig gennemførelse af de nye lovrammer, der har betydning for 
den tekniske sammensmeltning, med væ gt på åbne og konkurrencebaserede 
markeder; 
– øge midlerne til ikt-forskni ng i de nationale budgetter; 
 
DA 13   DA – udvikle moderne og indbyrdes kompatible ikt- støttede offentlige serviceydelser; 
– udnytte deres betydelige købekraft til at styrke innovation inden for ikt; 
– indføre ambitiøse mål for udviklingen af informationssamfundet på nationalt plan. 
• Andre interesseparter bør enga gere sig i en åben og konstruk tiv dialog til støtte for et 
innovativt vidensamfund. Navnlig bør erhverv slivet sigte mod at øge investeringerne 
i ikt-forskning og teknologi, og der bør gøres en konstruktiv indsats på områder, hvor 
der er kritiske flaskehalse, der bremser udviklingen i den digitale økonomi. 
Medlemsstaterne bør efterfølgende aflægge ra pport om de resultater, de opnår, i deres 
gennemførelsesrapporter om de nationale reformprogrammer i henhold til den nye Lissabon-styringscyklus. Fremsk ridtene i disse vil blive an alyseret i Kommissionens 
årlige statusrapport om Lissabon-strategien. 
Kommissionen vil samtidig udvide og styr ke dialogen med interesseparterne og 
samarbejde med medlemsstaterne om at inddr age disse parter, navnlig gennem den åbne 
koordineringsmetode
13. Kommissionen kan f.eks. fremme  udveksling af god praksis og 
udarbejde statusrapporter om indførelsen af bredbåndstjenester, e-forretnings- og e-
handelstjenester, investeri ngerne i ikt-forskning, sociale og økonomiske skævheder og 
ikt-kundskaber. Dette vil ikke medf øre yderligere rapporteringsopgaver for 
medlemsstaterne ud over gennemførel sesrapporterne om  de nationale 
reformprogrammer.  
Med i2010 lancerer Kommissionen en ny helh edsstrategi for informationssamfundet, 
som er fuldt på linje med den nye styringscy klus i den fornyede Lissabon-strategi, og 
som vil bidrage til strategiens centrale  mål om at skabe bæredygtig vækst og 
beskæftigelse. 
                                                 
13 Working together for growth and jobs. Next steps in implementing the revised Lisbon strategy, 
SEC(2005) 622 – ikke oversat til dansk.