i wf. 
Hl 
BByt 
Mi 
Iv 
Mg 
Ét KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 22.05.1997 
KOM(97)224 endelig udg. 
\vfc. 
•"fis 
/•'at' 
ål" 
•!•:!'• 
si** 
• I I?, 
•îf • 
:•:<* 
••9 
*ri: • 
-5 BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
om sundhedssituationen for kvinder 
i Det Europæiske Fællesskab 
m 
rtift 
Hl 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
FORORD 5 
RESUMÉ . 6 
1. INDLEDNING H 
1.1 Baggrund H 
1.2 Kvinders sundhed 12 
1.3 Kvindesundhedsindikatorer og -faktorer 13 
1.4 Oplysningskilder 13 
1.5 Rapportens opbygning 14 
2. SOCIALE OG DEMOGRAFISKE TRENDER 18 
2.1 Befolkningsstørrelse og-struktur 18 
2.2 Familieliv.., 18 
2.3 Arbejdsliv 20 
2.4 Kønsrelaterede udviklingsindekser 21 
3. UDVALGTE SUNDHEDSINDIKATORER 32 
3.1 Middellevetid ^ 32 
3.2 Børnemortalitet 32 
3.3 Mortalitet i forbindelse med fødsler 33 
3.4 Opfattelse af egen sundhedssituation 33 
3.5 Højde 34 
4. MORBIDITET 46 
4.1 Aktivitetsbegrænsninger på grund af kroniske lidelser 46 
4.2 Kortvarige aktivitetsbegrænsninger .-••••• 47 
4.3 Lægekonsultationer 47 
4.4 Hospitalsindlæggelser • 48 
5. DØDSÅRSAGER OG TRENDER I KVINDERS MORTALITET 62 
5.1 Færdselsulykker 62 
5.2 Selvmord og selvfremkaldt skade 62 
5.3 Kræft som årsag til kvinders mortalitet 63 
5.3.1 Brystkræft 64 
53.2 Livmoderhalskræft 65 
5.3.3 Kræft i åndedrætssystemet 66 
5.4 Kredsløbssygdomme (hjerte-karsygdomme) 67 
5.5 Iskæmisk hjertesygdom 67 
5.6 Cerebrovaskulær sygdom (apopleksi) 69 
6. SUNDHEDSFAKTORER OG SUNDHEDSFREMME 85 
6.1 Rygning 85 
6.2 Alkoholforbrug 86 
6.3 Ernæring og vægt 87 
6.4 Motion 88 
6.5 Sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse 88 
6.5.1 Hjerteundersøgelser 89 
6.5.2 Kolesterolprøve 89 
6.5.3 Diabetesundersøgelse 89 
6.5.4 OsteoporoseundersøgeIse 90 
6.5.5 Kræftscreening 90 
6.5.5.1 Screening for livmoderhalskræft 91 
6.5.5.2 Brystkræftscreening 91 
7. SÆRLIGE KVINDESUNDHEDSPROBLEMER 109 
7.1 Spiseforstyrrelser 109 
7.2 HIV/AIDS og kvinders sundhed 110 
7.3 Familieplanlægning Ill 
7.4 Abort 112 
7.5 Menopause 114 
7.5.1 Osteoporose og hjerte-karsygdomme 114 
7.5.2 Forebyggelse og symptomkontrol 115 
7.6 Vold mod kvinder 115 
7.6.1 Vold i hjemmet 116 
7.6.2 Voldtægt og seksuelle overgreb 116 
7.6.3 Sexchikane og forfølgelse 117 
8. KONKLUSION 134 
BILAG I - Ordliste 136 
3 
BILAG n - Oversigt over figurer 138 
BILAG III - Oversigt over tabeller 141 
BILAG IV - Bibliografi 143 
BILAG V - Medlemsstaternes koordinatorer 151 
FORORD 
Traktaten om Den Europæiske Union indebærer nye forpligtelser for Det Europæiske 
Fællesskab på folkesundhedsområdet. I traktatens artikel 3, litra o) og artikel 129 opstilles en 
generel målsætning, i henhold til hvilken Fællesskabet skal bidrage til sikringen af et højt 
sundhedsbeskyttelsesniveau og træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på en 
fællesskabsindsats til virkeliggørelse af denne målsætning. 
I Kommissionens meddelelse om rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden 
(KOM(93) 559 endelig udg. af 24. november 1993) gøres der rede for, hvorledes 
Kommissionen har til hensigt at forvalte dette nye ansvarsområde. Det foreslås bl.a., at der 
regelmæssigt skal udarbejdes rapporter om sundhedsstiIstanden i Det Europæiske Fællesskab 
(EF). Formålet med disse rapporter er at give oplysninger om særlige sundhedsmæssige 
emner af interesse og at sætte en debat i gang. 
Nærværende rapport er den anden i rækken. Den første (KOM(95) 357 endelig udg.) gav en 
oversigt over sundhedsstituationen i EF i 1994, herunder en beskrivelse af væsentlige 
demografiske trender og af udviklingen i mortaliteten og morbiditeten samt en redegørelse for 
de vigtigste helbredsfaktorer. Da helbredstrender og -faktorer kun forandrer sig langsomt, 
ville en tilsvarende rapport for 1995 ikke indeholde væsentligt nyt. Derfor fokuseres der i 
denne rapport på et bestemt emne — kvinders sundhed - som der efterhånden er stor 
opmærksomhed omkring, både i den brede offentlighed, hos ansatte i sundhedssektoren og 
blandt politikerne i EF. 
Rapporten indeholder en oversigt over de vigtiste sundhedsmæssige trender, mortalitets- og 
morbiditetsmønstre og relevante sundhedsfaktorer. Endvidere beskriver rapporten nærmere en 
række særlige sundhedsspørgsmål, som optager kvinder i de forskellige aldersgrupper. Der 
gives bl.a. oplysninger om sundhedsfaktorer og om relevante sundhedspolitiske tiltag i 
medlemsstaterne. 
Rapporten er i vid udstrækning baseret på arbejde udført af University of Limerick, Irland, og 
oplysninger fra nationale kilder, WHO's database "Health For All", OECD, EF's Statistiske 
Kontor samt andre lettilgængelige data. Hvor det har været muligt, er oplysningerne blevet 
kontrolleret af nationale eksperter i de enkelte medlemsstater. 
RESUME 
1. Indledning 
Denne rapport giver en oversigt over sundhedssituationen for kvinder i Det Europæiske 
Fællesskab (EF) og belyser både forskellene og lighederne inden for og mellem 
medlemsstaterne. De vigtigste mortalitets- og morbiditetsårsager i de forskellige faser af 
kvinders liv samt en række individuelle og sociale faktorer, som påvirker kvinders sundhed, 
gennemgås på baggrund af de skiftende demografiske og sociale trender. 
De vigtigste kilder til oplysninger omfatter WHO's database Health For All ("HFA"), diverse 
rapporter og data fra EF's Statistiske Kontor (Eurostat) og en Eurobarometerundersøgelse, 
som blev gennemført på EF-plan i begyndelsen af 1996 med støtte fra GD V. 
Eurobarometerundersøgclsen omfattede en række spørgsmål om kvinders sundhed, som 
analyseres i denne rapport. 
Oplysningerne fra de forskellige kilder er trods stadige forbedringer ikke helt dækkende, og 
de er vanskeligt sammenlignelige. Valget af emner, der behandles i rapporten, er i høj grad 
styret af disse begrænsninger. Rapporten fokuserer på kvinder på 15 år og derover, fordi de 
fleste kønsspecifikke sundhedsdata på EF-plan vedrører denne aldersgruppe. 
Rapporten er inddelt i otte afsnit. Afsnit 1 er en indledning til rapporten. I afsnit 2 gives en 
oversigt over de sociale og demografiske trender, der påvirker kvinder, og afsnit 3 giver et 
overblik over udvalgte sundhedsindikatorer. I afsnit 4 suppleres disse oplysninger med en 
beskrivelse af, hvorledes man kan måle morbiditet, mens afsnit 5 fokuserer på de vigtigste 
dødsårsager blandt kvinder. Afsnit 6 indeholder en redegørelse for forskellige 
sundhedsfaktorer, og i afsnit 7 beskrives en række nyopdukkede kvindesundhedsproblemer. 
Afsnit 8 indeholder en konklusion. 
2. Sociale og demografiske trender 
Kvinderne - i alt 191 millioner - udgør 51,2% af befolkningen i EF. Det er 
bemærkelsesværdigt, hvor små udsving der er mellem de forskellige medlemsstater, idet 
kvindernes andel af den samlede befolkning svinger mellem 50,3% i Irland og 51,8% i 
Portugal. Men der er store forskelle mellem de forskellige aldersgrupper. I gruppen af kvinder 
under 20 år er der kun 95 kvinder for hver 100 mænd, mens der blandt de 80-årige er ca. 221 
kvinder for hver 100 mænd. Denne store andel af kvinder i den ældre aldersgruppe skyldes, at 
kvinder i gennemsnit lever seks år længere end mænd i EF. 
Kvindernes liv har ændret sig væsentligt i EF i de sidste 30 år. Ægteskabsraten er faldet (med 
næsten en tredjedel) siden 1960, mens skilsmisseraten næsten er blevet fordoblet (undtagen i 
Irland). Samtidig er gennemsnitsalderen for kvinder, der indgår deres første ægteskab eller 
føder deres første barn, steget til henholdsvis 26,1 og 28,6 år. 
Sideløbende hermed er der sket en voldsom stigning i kvinders erhvervsfrekvens, selv om der 
på dette område er store forskelle mellem medlemsstaterne. 
Samtidig med den voksende erhvervsfrekvens for kvinder er der også sket en stigning i deres 
arbejdsløshed, som generelt er højere end mændenes. 
For så vidt angår kvinders stilling i samfundet i forhold til mænd klarer EF's kvinder sig godt 
sammenlignet med kvinder i andre lande. Inden for EF er de nordiske medlemsstater nået 
langt med hensyn til ligebehandling mellem kønnene, bl.a. på grund af et relativt højere 
uddannelses- og indkomstniveau. 
3. Udvalgte sundhedsindikatorer 
Kvinderne i EF har et højt sundhedsniveau målt ved forskellige sundhedsindikatorer. 
Middellevetiden er steget uafbrudt gennem de seneste årtier og er nået op på 80 år, hvilket er 
godt seks år mere end middellevetiden for EF's mænd. Men dette gennemsnit dækker over 
store udsving mellem medlemsstaterne, fra 81,9 år i Frankrig og helt ned til 77,8 år i 
Danmark. 
Børnemortaliteten er også forbedret. Ifølge de seneste oplysninger (1992) er børnemortaliteten 
inden for det første leveår helt nede på 6,9 pr. 1000 levendefødte børn (piger). Dette er et fald 
på 68% siden 1970. Mortaliteten i forbindelse med fødsler er ligeledes faldet væsentligt (med 
79% siden 1970) til syv dødsfald pr. 100.000 kvinder. 
EF's kvinder betragter sig selv som sunde (eller meget sunde). I gennemsnit mener godt 62% 
af kvinderne, at deres helbred er godt eller meget godt. Der er forskelle mellem 
medlemsstaterne og aldersgrupperne, og ældre kvinder angiver ikke overraskende, at de har et 
dårligere helbred. 
Højdemålinger viser, at kvinderne er blevet væsentlig højere i de seneste årtier. De yngre 
aldersgrupper (18-29-årige) er næsten fem cm. højere end de ældre (60 år og derover). 
4. Morbiditet 
Sygdomsspecifikke morbiditetsmålinger findes stort set ikke på EF-plan. Morbiditet måles 
samlet, f.eks. på grundlag af antallet af invaliditetstilfælde (midlertidig og varig invaliditet) og 
på forbruget af sundhedsplejeydelser. 
Trods kvindernes generelt gode helbredstilstand er der mange, der er invaliderede på grund af 
langvarig sygdom. I gennemsnit er hver fjerde kvinde hæmmet i sine daglige aktiviteter - i 
nogen grad (17,3%) eller alvorligt (6,3%) - på grund aflangvarig sygdom. Dette gennemsnit 
dækker over store udsving: 30% i Finland og Portugal og 15% i Luxembourg, og 
gennemsnittet stiger med alderen. Over halvdelen af alle kvinder på 75 år og derover er 
bevægelseshæmmede. 
Mange kvinder rammes også af kortvarige begrænsninger af udfoldelsesmulighederne. Ca. 
14% af kvinderne havde været nødt til at skære ned på deres aktiviteter i de seneste to uger på 
grund af sygdom og skader, og 3% på grund af emotionelle eller psykiske problemer. Blandt 
kvinder på 65 år og derover er tallene henholdsvis 25% og 5%. 
Selv om ikke alle former for kronisk eller midlertidig invaliditet nødvendigvis kræver 
lægebehandling, er der tilsyneladende mange, der er behandlingskrævende. Resultaterne af 
Eurobarometerundersøgelsen i 1996 viser, at hver tredje kvinde i gennemsnit havde 
konsulteret en læge (personligt eller telefonisk) i de seneste to uger. Ikke overraskende er 
tallet højere for de ældre aldersgrupper. 
En lille procentdel af de alvorlige sygdomme kræver hospitalsindlæggelse. I gennemsnit 
havde 10% af EF's kvinder i det forløbne år været indlagt (ikke i forbindelse med fødsel) i 
sammenlagt ca. ti dage. Ældre kvinder indlægges ca. dobbelt så hyppigt som yngre kvinder, 
og deres indlæggelsestid er også længere. 
5. Dødsårsager og mortalitetstrender for kvinder 
I alle aldersgrupper er de hyppigste årsager til kvinders død kredsløbssygdomme, som tegner 
sig for 43%o af alle dødsfald, og kræft, som tegner sig for 26% af alle dødsfald. Sygdomme i 
åndedrætsorganerne tegner sig for 6% af dødsfaldene blandt kvinder, og selvmord og ulykker 
for 5%. De resterende 20% skyldes andre årsager. 
Som man kunne forvente, er der forskelle mellem aldersgrupperne. Færdselsulykker er den 
hyppigste dødsårsag for kvinder under 30 år, mens selvmord er den hyppigste årsag for de 30-
34-årige. Kræft, særlig 'kvindelige kræftsygdomme' som f.eks. bryst- og livmoderhalskræft, er 
den hyppigste dødsårsag for de 35-64-årige kvinder. Den hyppigste dødsårsag for ældre 
kvinder (65 år og derover) er kredsløbssygdomme, som tegner sig for ca. halvdelen af alle 
dødsfald i denne aldersgruppe. 
Den gennemsnitlige mortalitet (for alle kvinder) som følge af færdselsulykker er 6,42 dødsfald 
pr. 100.000, mens mortaliteten som følge af selvmord og selvfremkaldte skader ligger på 6,24 
pr. 100.000. Kræftmortaliteten for kvinder i alle aldersgrupper er ca. 150 dødsfald pr. 
100.000, mens mortaliteten som følge af kredsløbssygdomme (hjertesygdomme og apopleksi) 
er på ca. 248 dødsfald pr. 100.000. Mortaliteten alene som følge af iskæmiske 
hjertesygdomme ligger på ca. 85 dødsfald pr. 100.000, mens mortaliteten som følge af 
apopleksi er på næsten 76 dødsfald pr. 100.000. 
Brystkræft tegner sig for 21% af kvindernes kræftforvoldte dødsfald i EF, idet denne 
kræftform forårsager ca. 31 dødsfald pr. 100.000 kvinder. Derimod tegner livmoderhalskræft 
sig kun for ca. 2% af alle kræftdødsfald hos kvinder (ca. 3 dødsfald pr. 100.000). 
Mortaliteten som følge af kræft i åndedrætsorganerne - navnlig lungekræft - er steget med 
næsten 70% siden 1970. Disse kræftformer tegner sig i dag for ca. 9% af alle kræftdødsfald 
hos kvinder (14 dødsfald pr. 100.000). 
6. Sundhedsfaktorer og sundhedsfremme 
De to hyppigste dødsårsager (hjertesygdomme og kræft) kan i vid udstrækning forebygges 
gennem primær (sundere livsstil) eller sekundær forebyggelse (hurtig sporing f.eks. gennem 
screeninger). De største risikofaktorer i forbindelse med en stor del af den præmature 
dødelighed (dødsfald inden 65-års alderen) omfatter rygning, (overdrevent) alkoholforbrug, 
usunde kostvaner og mangel på fysisk aktivitet. 
Ca. 28%> af alle kvinder i EF ryger, men tallet varierer fra medlemsstat til medlemsstat. 
Danmark og Portugal skiller sig ud på grund af den henholdsvis meget høje (42%) og meget 
lave (12%) andel af rygere blandt kvinder. Der foreligger ingen data om det gennemsnitlige 
alkoholforbrug blandt kvinder på EF-plan, men det vides, at kvinder drikker mindre end 
mænd. 
Mens der kun foreligger få oplysninger om kostvaner, omfatter Eurobarometerundersøgelsen 
fra 1996 oplysninger om resultaterne af ernæringsmønstrene (dvs. om kvindernes vægt). Hver 
femte kvinde er overvægtig (eller fed) målt efter BMI-metoden ('legemsvægtsindeks'), mens 
15% er undervægtige. Overvægt er en væsentlig risikofaktor i forbindelse med en række 
sygdomme, navnlig hjertesygdomme og diabetes. 
Undersøgelsen gav også oplysninger om de helbredsundersøgelser, EF's kvinder får foretaget 
(antal og type). Tallene varierer efter aldersgruppe og land. F.eks. havde 44% af EF's kvinder 
over 65 år fået undersøgt hjertet i det forløbne år, og næsten samme procentdel havde fået 
foretaget en kolesterolundersøgelse. Tallene for samtlige kvinder under ét ligger naturligvis 
lavere. 
Diabetesundersøgelser er mindre udbredte, idet ca. 22% havde fået foretaget en sådan 
undersøgelse i det forløbne år. Dog ligger tallet på 44% for meget overvægtige kvinder (på 40 
år og derover). Da fedme er en risikofaktor i forbindelse med ikke-insulinafhængig diabetes, 
er dette tal ikke overraskende. 
Ca. 16% af EF's kvinder havde fået foretaget en osteoporoseundersøgelse i det forløbne år. 
Andelen af kvinder, der får foretaget kræftscreeninger, er derimod meget større. Ca 40%) af 
kvinderne havde i det forløbne år fået foretaget en smeartest, og lige så mange havde 
gennemgået en brystkræftundersøgelse (ved palpering). Ca. 18%» af kvinderne havde fået 
foretaget en mammografiundersøgelse i det forløbne år. 
Da mammografi er et kontroversielt emne i mange medlemsstater, omfattede 
Eurobarometerundersøgelsen også spørgsmål om kvindernes holdning til spørgsmålet. En 
overvældende stor del af kvinderne (over 90%) gik ind for (gratis) mammografiundersøgelser 
i de aldersgrupper, hvor sådanne undersøgelser har potentiale til at reducere mortaliteten. 
Dette tal dækker kun over små udsving. 
7. Særlige kvindesundhedsproblemer 
Der er i de seneste årtier blevet rejst en række sundhedsspørgsmål af særlig relevans eller 
betydning for kvinder. F.eks. spørgsmål om spiseforstyrrelser, som navnlig rammer teenagere 
og unge kvinder; HIV og AIDS, som traditionelt er blevet betragtet som en mandesygdom, 
men som er blevet mere udbredt blandt kvinder; hjertesygdomme, som også mest betragtes 
som mandesygdomme, selv om de er skyld i mange dødsfald blandt kvinder; og osteoporose, 
som er meget hyppigere blandt kvinder end mænd. Herudover bør prevention og abort samt 
vold mod kvinder føjes til denne liste over væsentlige kvindesundhedsproblemer. 
Der er en bemærkelsesværdig mangelpå oplysninger om incidensen og prævalensen af 
spiseforstyrrelser (bulimi og anoreksi), selv om der er en formodning om en stigning inden for 
EF inden for de seneste tyve år. Anoreksimortaliteten skønnes at ligge på 6%, og 
bulimimortaliteten på det halve heraf. 
Samfundets aldring har øget forekomsten af osteoporose. Da der er en væsentlig morbiditet og 
mortalitet i forbindelse med osteoporose, vækker denne sygdom stadig større bekymring i 
mange medlemsstater. Hormonbehandlinger bidrager til forebyggelse af osteoporose, men 
anvendelsen deraf debatteres stadig i sundhedssektoren. Kvinder synes endvidere at føle sig 
utilstrækkeligt informeret om fordelene og ulemperne ved denne behandlingsform (ifølge 
resultaterne af Eurobarometerundersøgelsen fra 1996). 
8. Konklusioner 
Det har været målet for denne rapport at give et så dækkende billede som muligt af kvinders 
sundhed på grundlag af de foreliggende data. Det er klart, at selv om kvinder lever længe og 
efter eget udsagn føler sig forholdsvis sunde, er mange kvinder invalide på grund af kroniske 
sygdomme. Sundheden målt ved en række indikatorer varierer fra medlemsstat til 
medlemsstat og fra aldersgruppe til aldersgruppe. Ikke overraskende er ældre kvinders 
sundhedstilstand mindre god. 
Der peges endvidere i rapporten på en række politiske initiativer, som kan bidrage til 
nedbringelse af den præmature dødelighed blandt EF's kvinder. 
10 
1. INDLEDNING 
1.1 Baggrund 
Denne rapport giver en oversigt over sundhedssituationen for kvinder i Det Europæiske 
Fællesskab (EF) og belyser både forskellene og lighederne inden for og mellem 
medlemsstaterne. De vigtigste mortalitets- og morbiditetsårsager samt en række individuelle 
og sociale faktorer, som påvirker kvinders sundhed, gennemgås på baggrund af de skiftende 
demografiske og sociale trender. Dette hjælper med at belyse de sundhedsproblemer, der er 
mest fremherskende blandt kvinder (f.eks. spiseforstyrrelser, brystkræft, osteoporose, seksuelt 
misbrug og følgerne af vold i hjemmet), de, der kun forekommer blandt kvinder 
(forplantningsproblemer, kræft i livmoderhals og æggestok, menopause), og de, der synes at 
påvirke kvinder på en anden måde end mænd (f.eks. hjerte-karsygdomme og HIV/AIDS). 
Kvindernes helbred er blevet væsentligt forbedret i dette århundrede, hvilket fremgår af den 
væsentlig længere middellevetid og faldet i den præmature mortalitet, herunder mortaliteten i 
forbindelse med børnefødsler og børnemortaliteten. Kvinderne i EF har en længere 
middellevetid end mænd, i gennemsnit 5-7 år længere. Alligevel har der i de seneste ca. 20 år 
fundet en nyvurdering sted af kvinders sundhed og de sundhedspolitikker og -ydelser, der er 
-rettet mod kvinderne. Der er nemlig en voksende erkendelse af, at kvinders sundhedsmæssige 
behov og problemer ikke er de samme som mænds. I en undersøgelse for nylig 
(Eurobarometer 44.3/1996)a blev kvinder i EF spurgt, om de mente, at kvindesundhed fik 
tilstrækkelig opmærksomhed i deres land. Mere end hver tredje kvinde svarede nej eller ved 
ikke (figur 1.1). Ikke overraskende var der forskelle mellem de 15 medlemsstater (figur 1.2). 
Næsten 50% af de irske kvinder svarede, at kvinders sundhed ikke var genstand for 
tilstrækkelig opmærksomhed (tabel 1.1), mens kun ca. 12% af de danske kvinder var af denne 
opfattelse. Disse resultater er interessante, fordi de danske og irske kvinder tilhører den 
gruppe, der har den korteste middellevetid i EF (se afsnit 3.1). Der er øjensynligt andre 
faktorer, der påvirker kvinders opfattelse af dette spørgsmål. Det skal bemærkes, at den irske 
regering for nylig har vedtaget en særlig sundhedspolitik for kvinder - en nyskabelse i EF . 
Den kraftigere fokusering på kvinders sundhed er— sket i en periode med dybtgående 
samfundsmæssige og demografiske forandringer. Her tænkes bl.a. på den postindustrielte 
udvikling i Vesteuropa, kvinders højere erhvervsfrekvens siden 1960'erne og det ændrede 
forhold mellem kønnene, såvel i privatlivet som offentligt. De demografiske trender går i 
retning af en aldring af samfundet (herunder en 'feminisering' af ældregmppen), faldende 
fertilitetsprocenter, mindre familier, højere alder ved indgåelsen af det første ægteskab og 
stigende skilsmissetal. Disse forhold har betydet store forandringer i de vestlige samfund og i 
såvel kvinders som mænds stilling. 
Afsnit 1.4 indeholder yderligere oplysninger om Eurobarometerundersøgelsen. 
Ved ældregruppens feminisering forstås, at der på grund af kvindernes længere levetid er flest kvinder 
i gruppen af ældre. Se afsnit 2.1. 
11 
1.2 Kvinders sundhed 
Selv om der stadig kun foreligger ufuldstændige oplysninger om kvinders sundhed, er der ved 
at tegne sig et klarere billede af kvinders sundhed i forhold til mænds. Kvinder rammes 
hyppigere af kroniske sygdomme og invaliditet end mænd, hvilket ikke ?^ne kan tilskrives 
deres længere levetid. Deres opfattelse af deres eget helbred er oftere mere negativ end 
mænds. Det fremgår stadig tydeligere, at en stor del af den biomedicinske viden om 
sygdomme - dog undtagen sygdomme, der alene rammer kvinder - stammer fra forskning, der 
er baseret på den mandlige prototype. Herved overses den indflydelse på diagnoserne, 
behandlingerne og resultaterne, som skyldes forskellene mellem kønnene. Også kvinders 
sygdoms- og mortalitetsmønstre undergår forandringer. F.eks. er lungekræft stadig oftere 
årsag til kvinders død, hvilket hænger sammen med det større antal rygere blandt kvinder, 
navnlig unge kvinder. 
Kvinder gør større brug af sundhedsydelser end mænd (både til sig selv og til de børn og 
ældre forældre, som de passer), og der er langt flere kvinder end mænd i sundhedssektoren. 
Dog er de underrepræsenteret i topledelserne og i gruppen af læger, hvilket begrænser deres 
indflydelse på den sundhedspolitiske udvikling. Kvinder bruger også mere tid og flere kræfter 
på ulønnet pasning af familie og ældre samt samfundsnyttigt arbejde. 
Selv om kvinder erhvervsfrekvens stiger, bruger de stadig mere tid på husholdningsarbejde og 
har mindre fritid end mænd. Endvidere er kvinders økonomiske og sociale status som regel 
dårligere end mænds, og de er oftere ramt af fattigdom og er oftere mere økonomisk 
afhængige af mænd og/eller social bistand. Disse vilkår begrænser deres valgmuligheder, 
herunder valg af en sund livsstil. Disse forholds indflydelse på kvinders helbred og vice versa 
er et uopdyrket område. 
Bevidstheden om disse spørgsmål har bidraget til en voksende fokusering på kvinders 
sundhed ledsaget af bestræbelser på at give kvinders helbred en højere placering på den 
politiske, sociale og biomedicinske dagsorden i de sidste tyve år. Det af FN lancerede 
'Kvindernes årti' (1976-1985) hjalp med at samle interessen om kvinders sundhed. WHO 
fastsatte i 1978 målene om 'Sundhed for alle' inden år 2000, herunder et særligt 
kvindesundhedsmål. I nyere tid har FN afholdt den fjerde verdenskonference om kvinder i 
Beijing i 1995, hvor der også blev lagt vægt på kvinders sundhed. Der blev vedtaget et 
handlingsprogram, der bl.a. havde som måla at give høj prioritet til uddannelsesprogrammer, 
der bl.a. skulle hjælpe kvinder med at træffe deres egne afgørelser og påtage sig ansvaret for 
deres egen sundhed og fertilitet. 
På fællesskabsplan er der for nylig iværksat en række aktiviteter, der har forbindelse med 
forbedringen og beskyttelsen af kvinders sundhed. F.eks. vedtagelsen af Rådets direktiv om 
barselsorlov2, prioriteringen af ældre kvinder som led i ældrestrategien og netværket for 
brystkræftscreening i 'Europa mod Kræft'-programmet . 
Dette mål er i overensstemmelse med Den Europæiske Unions hovedmål før, under og efter Beijing­
konferencen. 
Jf. f.eks. Det Europæiske Ældreår i 1993 og FN's kommende internationale ældreår i 19993. 
12 
1.3 Kvindesundhedsindikatorer og -faktorer 
Effektive sundhedspolitikker og -programmer (og evalueringen heraf) bygger i stadig højere 
grad på objektive målinger af befolkningernes sundhedsstatus og helbredsmæssige udsving. 
Der foretages også i stigende grad sammenligninger mellem befolkningsgrupper og lande for 
at vurdere prævalensen af forskellige sygdomme, forstå de underliggende årsager og vurdere 
følgerne af forebyggende sundhedsstrategier. 
Selv om man nu forsøger at standardisere data for at muliggøre europæiske og internationale 
sammenligninger, er virkeligt sammenlignelige data stadig en sjældenhed. Denne rapport, 
som benytter eksisterende og nye sundhedsdata og -indikatorer på EF-plan, er derfor 
nødvendigvis begrænset i sit emnevalg. Den er også begrænset til kvinder på 15 år og derover, 
fordi de fleste kønsspecifikke sundhedsstatistikker på EF-plan fokuserer på denne 
aldersgruppe. Endelig har man for at spare plads begrænset sammenligningerne mellem 
mænds og kvinders sundhedstilstand til de tilfælde, der har særlig interesse. 
1.4 Oplysningskilder 
Ved udarbejdelsen af rapporten er der anvendt mange forskellige eksisterende kilder til 
primære og sekundære sundheds- og sundhedsrelaterede oplysninger. Der er indsamlet 
oplysninger på regionalt, nationalt, fællesskabs- og internationalt plan. Selv om vægten har 
været lagt på kvantificerbare og sammenlignelige kvindesundhedsindikatorer og -faktorer, er 
der også anvendt kvalitative oplysninger. Sidst i hvert afsnit og i bibliografien i slutningen af 
rapporten er der henvisninger til de specifikke oplysningskilder. 
Hovedoplysningskilderne omfatter databasen Health For All (HFA) (WHO, 1996)5 og 
forskellige rapporter og oplysninger fra af De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor 
(Eurostat), ligesom der er indhentet oplysninger fra den første (1994) del af Eurostats 
husstandsundersøgelse (European Community Household Panel survey), FN's World 
Women's 1970-1990 statistics6 og fra forskellige overvågningscentre som f.eks. Det 
Internationale Kræftforskningscenter (IARC) i Lyon og Det Europæiske Center for 
Epidemiologisk Overvågning af AIDS i Paris. En sidste vigtig oplysningskilde er 
Eurobarometers undersøgelse på EF-plan fra begyndelsen af 1996. Ved denne undersøgelse 
blev der til en repræsentativ ikke-institutionaliseret gruppe (ca. 1000 personer) i hver 
medlemsstat3 stillet en række spørgsmål om sundhed, herunder holdningsspørgsmål, 
selvrapporteret sundhedsstatus og forebyggende sundhedsydelser, der var gjort brug af inden 
for det seneste år. 
Trods de stadige forbedringer for så vidt angår tilgængeligheden og sammenligneligheden af 
sundhedsindikatorer og -faktorer er der stadig mange problemer. F.eks. mangler der 
oplysninger om mange spørgsmål, der har betydning for kvinders sundheçl, f.eks. menopause 
og spiseforstyrrelser (se afsnit 7) og/eller særlige grupper, f.eks. indvandrerkvinder. Der er 
også mange huller med hensyn til morbiditets- og overlevelsesstatistikker og livsstilfaktorer, 
både generelle og kønsspecifikke. Hertil kommer utilstrækkelige sundhedsrelaterede 
1000 personer i både det tidligere Østtyskland og det tidligere Vesttyskland. 
13 
kønsspecifikke oplysninger, som er nødvendige, f.eks. for at undersøge forbindelsen mellem 
beskæftigelse, stress og sundhed. 
Hvor det har været muligt, er der indhentet oplysninger for alle 15 medlemsstater. I disse 
tilfælde er resultaterne som regel givet både for de enkelte medlemsstater og for EF som 
helhed. Oplysningerne for Tyskland for perioden før 1990 refererer som regel til 
Forbundsrepublikken Tyskland, mens oplysningerne for Tyskland efter 1990 refererer til 
Forbundsrepublikken inklusive det tilsluttede område, medmindre andet er anført. Men der er 
én væsentlig undtagelse, idet der i Eurobarometer-resultaterne sondres mellem den tidligere 
Tyske Demokratiske Republik og den tidligere Forbundsrepublik. Denne sondring er 
opretholdt, fordi resultaterne afspejler væsentlige og vedvarende forskelle i visse 
sundhedsindikatorer og sundhedsrelaterede indikatorer, som skyldes de mange års adskillelse. 
De nyeste foreliggende oplysninger er anvendt i alle tilfælde. I nogle tilfælde er der tale om 
flere år gamle oplysninger (f.eks. er WHO's mortalitetstal fra 1992), mens der i andre tilfælde 
er tale om nye oplysninger (f.eks. Eurobarometer-oplysningerne fra 1996). 
1.5 Rapportens opbygning 
Rapporten er inddelt i otte afsnit. I afsnit 1 beskrives rapportens mål, baggrund, metoder og 
opbygning, mens afsnit 2 giver et resumé af de sociale og demografiske trender, der har 
betydning for kvinder på deres forskellige livsstadier. I afsnit 3 beskrives en række udvalgte 
sundhedsindikatorer af betydning for kvinder, herunder middellevetid, børnemortalitet og 
opfattelsen af egen sundhedssituation. I afsnit 4 suppleres disse oplysninger med en 
beskrivelse af særlige morbiditetsmålinger, herunder invaliditet som følge af langvarig 
sygdom, målinger af kortvarige aktivitetsbegrænsninger og hospitalsindlæggelser. I afsnit 5 
gennemgås dødsårsagerne for kvinder i forskellige aldersgrupper. Afsnit 6 indeholder en 
redegørelse for forskellige sundhedsfaktorer, f.eks. rygning og alkohol, og for de forskellige 
screening-programmer. I afsnit 7 analyseres en række spørgsmål af særlig betydning for 
kvinder på de forskellige livsstadier. Afsnit 8 indeholder konklusionen. Bilagene omfatter en 
ordliste med tekniske termer, en liste over tabeller og figurer og en bibliografi. 
Efter hvert af rapportens afsnit findes de forskellige referencer, mens der nederst på siderne 
optræder fodnoter (angivet ved bogstaver). Figurer og tabeller følger efter referencerne ved 
slutningen af hvert afsnit. 
Referencer 
1 Irish Department of Health (1945). Developing a Policy for Women's Health; A Discussion Document. Dublin, 
Stationary Office. 
2 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, direktiv 92/85/EØF, EFT L 348 af 28.11.1992. 
3 Dooghe, G. og Appleton, N. (1995). Elderly Women in Europe. Choices & Challenges. Lcuven: Centrum voor 
Ik'volkings- en Gc/.insstudics. 
4 European Journal of Cancer Prevention ( 1994), Vol 3, Supplement I. 
5 Se f.eks. også: WHO (1994), Health in Europe, European Series, nr. 56, Regional Publications, København: 
WHO Regional Office for Europe. 
C, FN (1991), The World's Women 1970-1990, Trends and Statistics, New York: De Forenede Nationer. 
14 
Figurer og tabeller 
15 
Figur LI 
Tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders sundhed 1996*) 
Kvinder på 15 år og derover 
Helt uenig 
25,00% Helt uenig 
4,70% Naermest uenig 
13,60% 
Ved ikke 
15,70% 
Naermest enig 
41,00% Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
") Fordeling af svarene på spørgsmålet om, hvorvidt respondenten er enig/uenig i følgende udtalelse: "I (land) er der 
tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders sundhedsproblemer som f.eks. bryst- og livmoderhalskræft" 
Figur h2 
Tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders sundhed 1996*) 
Kvinder på 15 år og derover 
Danmark 
Nederlandene 
Finland 
Frankrig 
Luxembourg 
Belgien 
Østrig 
Italien 
Tyskland 0 
EU 15 
Sverige 
Det Forenede Kongerife 
Spanien 
Tyskland V 
Grækenland 
Portugal 
Irland EU 15, efter land 
0% 
ordnet efter % enige 20% 40% 60% 80% 100% 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Fordeling af svarene på spørgsmålet om, hvorvidt respondenten er enig/uenig i følgende udtalelse: "I (land) er der 
tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders sundhedsproblemer som f.eks. bryst- og livmoderhalskræft" 
16 
Tabel 1.1 
Tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders sundhed i eget land 
Kvinder på 15 år og derover 
Helt uenig Nærmest uenig Ved Ikke Nærmest enig Heltenig 
% 
Danmark 3,8 
Nederlandene 4,3 
Finland 1,7 
Frankrig 1,4 
Luxembourg 1,6 
Belgien 2,5 
Østrig 1,2 
Italien 5,1 
Tyskland 0 2,6 
EU 15 4,6 
Sverige 4,8 
Det Forenede Kongerige 10,1 
Spanien 3,3 
Tyskland V 1,7 
Grækenland 4,6 
Portugal 5,0 
Irland 20,7 8,7 
6,1 
11,0 
12,6 
8,4 
8,8 
8,2 
5,6 
11,1 
13,6 
20,9 
21,6 
17,0 
14,9 
14,7 
19,9 
27,4 2,0 
5,6 
4,5 
11,2 
17,4 
16,9 
21,6 
21,0 
20,3 
16,4 
11,6 
7,1 
21,6 
26,5 
25,8 
23,8 
14,4 33,3 
33,5 
53,3 
54,4 
48,7 
50,3 
36,2 
26,2 
49,5 
42,9 
42,6 
45,0 
40,5 
41,2 
31,5 
45,2 
27,2 52,2 
50,5 
29,6 
20,4 
23,9 
21,5 
32,8 
42,1 
16,5 
22,6 
20,1 
16,2 
17,6 
15,6 
23,4 
6,2 
10,4 
*) Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige (uenige) i følgende udtalelse: "I (land) er der tilstnekkelig opmærksomhed 
omkring kvinders sundhedsproblemer som feks. bryst- og hvmoderhalskræft" (Eurobarometer 44.3/1996) 
17 
2. SOCIALE OG DEMOGRAFISKE TRENDER 
I dette afsnit findes baggrundsoplysninger om demografiske og sociale trender, der har 
betydning for kvinder. Oplysninger om middellevetid og børnemortalitet, som ofte indgår 
som led i demografiske statistikker, findes i afsnit 3, hvori der foku:eres på udvalgte 
sundhedsindikatorer. 
2.1 Befolkningsstørrelse og -struktur 
Da Det Europæiske Fællesskab blev udvidet med tre nye medlemsstater (Østrig, Finland og 
Sverige) den 1. januar 1995, voksede den samlede befolkning fra ca. 350 millioner til 372 
millioner (6,3%). Kvinderne tegnede sig for godt halvdelen (50,9%) af denne stigning, idet 
deres antal voksede fra 179 til 190 millioner. Således udgør kvinderne ligesom før udvidelsen 
51,2% af EF's befolkning. Denne procentdel er bemærkelsesværdigt stabil i de forskellige 
medlemsstater, idet den svinger fra 50,4% i Irland til 51,8% i Portugal (se tabel 2.1). 
Men der er store forskelle mellem kvindernes andel af de forskellige aldersgrupper. I gruppen 
af personer under 20 år er der kun 95 kvinder pr. 100 mænd. Denne overrepræsentation af 
mænd i befolkningen fortsætter til og med 39-årsalderen. I aldersgruppen fra 40 til 59 år er der 
100 kvinder for hver 100 mænd, men derefter stiger kvindernes overrepræsentation drastisk 
og når op på ca. 221 kvinder for hver 100 mænd blandt de 80-årige (se figur 2.1). 
Denne såkaldte 'feminiseringsgrad' er stort set identisk for gruppen af personer under 20 år i 
alle medlemsstaterne, men den varierer meget i gruppen af 60-årige og derover. Tyskland og 
Østrig har den højeste feminiseringsgrad, mens Grækenland og Irland har den laveste (se 
figur 2.2). 
Den høje feminiseringsgrad i den ældre aldersgruppe skyldes til dels forskellen mellem 
mænds og kvinders middellevetid. Kvinder i EF lever i gennemsnit over seks år længere end 
mænd med det resultat, at de er overrepræsenteret i de højere aldersgrupper (i afsnit 3 gives 
der flere oplysninger om middellevetiden). 
Kvinders tendens til at leve længere end mænd fremgår også tydeligt af kønnenes 
aldersfordeling. Som vist i tabel 2.2 er 23,6% af kvinderne 60 år og derover, mens det 
tilsvarende tal for mænd kun er 17,8%. Dette forhold vil muligvis ændre sig med tiden, 
efterhånden som befolkningen bliver ældre. Det fremgår nemlig også af tabel 2.2, at den 
procentvise andel af mænd over 60 år vokser hurtigere end andelen af kvinder over 60 år. Fra 
1991 til 1996 steg andelen af mænd over 60 år med 5,5%, mens stigningen for kvinder var på 
2,7%. 
2.2 Familieliv 
Sideløbende med befolkningens aldring sker der også forandringer i familielivet. Mest 
bemærkelsesværdig er den væsentlige nedgang i antallet af vielser, som er faldet med næsten 
en tredjedel mellem 1960 og 1995, nemlig fra'ca. otte til 5,1 vielser pr. 1000 indbyggere. 
18 
Dette fald har været nogenlunde lige stort i alle medlemstater, dog er det størst i Tyskland og 
mindst i Grækenland (se tabel 2.3). 
Samtidig med at der indgås forholdsvis færre ægteskaber, er de førstegangsviedes 
gennemsnitsalder steget fra 24 til godt 25,5 år (se tabel 2.3). Her skiller Danmark og Sverige 
sig ud med en gennemsnitsalder for førstegangsviede på henholdsvis 28,1 og 28,5 år i 1994 og 
den største stigning i gennemsnitsalderen for førstegangsviede siden 1960. 
Trods faldet i antallet af vielser og stigningen i førstegangsviedes alder er skilsmissetallet 
blevet mere end tredoblet siden 1960 fra knap 0,54 til 1,8 pr. 1000 indbyggere. Som tilfældet 
var med antallet af vielser, dækker EF-gennemsnittet over store forskelle mellem 
medlemsstaterne. Irland indtager en særposition, fordi der er forbud mod skilsmisser3. 
Skilsmissetallet er lavest i de sydlige medlemsstater som Grækenland, Italien og Spanien, 
mens de nordiske lande - Danmark, Finland og Sverige - samt Det Forenede Kongerige ligger 
øverst på listen. 
Resultaterne af disse trender kan ses i figur 2.3, som viser en stor stigning i antallet af 
husstande bestående af enlige og af familier med enlige fædre eller mødre mellem 1960 og 
1995. Figuren viser også den store stigning i antallet af børn født uden for ægteskab, en trend, 
som sammen med de stigende skilsmissetal bidrog til stigningen i antallet af husstande med 
enlige fædre eller mødre. 
Det stigende antal børn født uden for ægteskab var ikke den eneste forandring, der skete i 
denne periode. Kvinders samlede fertilitetskvotient faldt med 45% fra 2,59 til 1,43 børn pr. 
kvinde. Resultatet heraf er et fald i antallet af fødsler med over 1,7 millioner, eller næsten 
31%, til knap 4 millioner fødsler om året (se figur 2.3 og tabel 2.4). 
Mens den samlede fertilitet er faldet i samtlige medlemsstater siden 1960, har der været store 
variationer i tidspunktet for nedgangen. Som det fremgår af figur 2.4, indtraf faldet navnlig i 
Irland først i 1990'erne, mens de fleste af de øvrige medlemsstater oplevede de største fald i 
1960'erne og 1970'erne. Det er også interessant, at de nordiske lande, som i en tid havde de 
laveste fertilitetstal, nu har de højeste. Dette er særlig overraskende, fordi disse lande som 
nævnt i det følgende har den højeste erhvervsfrekvens, hvilket traditionelt er blevet koblet 
sammen med en lavere samlet fertilitet. 
Denne stigning i fertilitetstallene i de nordiske lande kan ej heller tilskrives manglende brug af 
svangerskabsforebyggende midler, et forhold der derimod kan have været en af årsagerne til 
det nylige fald i fertiliteten i Irland. Det fremgår nemlig af tabel 2.5, at nordiske kvinder i 
højere grad end kvinder i de øvrige medlemsstater anvender svangerskabsforebyggende 
midler. 
Tabel 2.5 viser også de førstegangsfødendes alder, som steg ganske lidt (0,5 år) til 28,7 år 
mellem 1990 og 1994, sandsynligvis som følge af den stigende gennemsnitsalder for 
Der er fremsat lovforslag i det irske parlament med henblik på at tillade skilsmisse under visse 
omstændigheder, efter at der ved en folkeafstemning i 1995 viste sig et snævert flertal for at legalisere 
skilsmisser i Irland. 
19 
førstegangsviede. Endelig viser tabellen procentdelen af levendefødte børn født af teenage­
mødre. Tallet varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat med Nederlandene i den laveste 
ende af skalaen (1,38%) og Portugal i den højeste ende (7,48%) (se tillige afsnit 7.3). 
2.3 Arbejdsliv 
Kvindernes arbejdsliv har også ændret sig, både for kvinder med og uden børn. I nogle 
medlemsstater, særlig de nordiske, steg erhvervsfrekvensen allerede i 1960'erne, mens 
sådanne trends i andre lande først dukkede op i 1970'eme og 1980'erne. Som det fremgår af 
tabel 2.6, er stigningen i kvindernes erhvervsfrekvens fortsat ind i 1990'erne, selv om to lande 
(Finland og Sverige) med en meget høj erhvervsfrekvens for kvinder faktisk har oplevet et 
fald siden midten af 1980'erne. Der er også stadig flere kvinder, der starter og driver egen 
virksomhed, idet indtil 30% af alle virksomheder i medlemsstaterne ledes af kvinder, mens ca. 
en tredjedel af alle nye virksomheder startes af kvinder . 
Trods den stigende beskæftigelse (og erhvervsfrekvens) er der stadig store forskelle mellem 
medlemsstaterne. De nordiske lande - Danmark, Finland og Sverige - har langt den højeste 
erhvervsfrekvens (over 70% af kvinderne indgår i arbejdsstyrken), mens Grækenland, Irland, 
Italien, Luxembourg og Spanien har de laveste tal (ca. 40-45%). 
Forskellene er endnu større, når man ser på deltidsbeskæftigelse. Som vist i tabel 2.7 udføres 
langt den største del (70-90%) af deltidsarbejdet af kvinder. Ser man på deltidsbeskæftigelsen 
som en procentdel af den samlede beskæftigelse, overgår Nederlandene langt de øvrige EF-
lande, idet over 60% af de ansatte kvinder har deltidsarbejde. Af andre lande med mange 
deltidsansatte kvinder kan nævnes Det Forenede Kongerige (45,2%), Sverige (41,4%) og 
Danmark (36,7%). I den anden ende af skalaen ligger Grækenland, Finland, Italien, Portugal 
og Spanien (under 15%). 
Figur 2.5 viser den samlede stigning i deltidsarbejdet for kvinder (og mænd) mellem 1975 og 
1991. I denne periode voksede kvinders deltidsarbejde fra godt 20%» til ca. 28%. Dette tal 
viser også udviklingen i tallene for arbejdsløshed og vikararbejde, som begge blev nogenlunde 
fordoblet mellem 1975 og 1991. Hvad angår arbejdsløshed er kvinderne blevet meget hårdere 
ramt end mændene. 
Tabel 2.8 viser udviklingen i arbejdsløshedstallene mellem 1983 og 1993 i alle 
medlemsstater. Kun i fem lande var der i 1993 en arbejdsløshed blandt kvinder på under 7% 
(Østrig, Luxembourg, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige). I andre lande svinger 
tallet mellem 10 og 15%, dog undtagen Spanien, hvor arbejdsløsheden er næsten 30%. 
Sammenlignet med mænd har kvinder højere arbejdsløshedstal i alle medlemsstater undtagen 
tre (Finland, Irland og Sverige). 
Situationen for unge kvinder (under 25 år) er værre forstået på den måde, at deres absolutte 
arbejdsløshed er væsentlig højere end arbejdsløsheden for samtlige kvinder i arbejdsstyrken. 
Dette fremgår også af figur 2.6, som viser beskæftigelsesfordelmgen mellem alle 
aldersgrupperne i befolkningen i 1994. 
20 
2.4 Kønsrelaterede udviklingsindekser 
Eksisterende kønsbestemte forskelle mellem medlemsstaterne (bortset fra Tyskland) og 
landenes forholdsmæssige pladsering på verdensrangstigen ifølge udvalgte indeker fra Human 
Development Report 19952 er illustreret i tabel 2.9. 
Human Development Index (HDI) giver mulighed for at vurdere landene og indplacere dem 
på rangstigen efter en række udvalgte sociale og økonomiske indikatorer (sundhed, indkomst 
og uddannelse). Canada, USA og Japan rangerer højest, mens to medlemsstater, Nederlandene 
og Finland, indtager fjerde- og femtepladsen. 
Men når HDI-tallene korrigeres for køn ved hjælp af Gender Development Index (GDI), 
ændrer billedet sig. De nordiske medlemsstater, Sverige og Finland, ligger øverst på listen 
inden for Fællesskabet og på verdensplan. På GDI falder Nederlandenes placering brat til 
niendepladsen inden for Fællesskabet, hvilket tyder på en forholdsvis stor ulighed mellem 
kønnene. 
Gender Empowerment Measure (GEM), et andet kønsbaseret indeks, måler kønsmæssige 
forskelle med hensyn til indflydelse på den økonomiske og politiske beslutningsproces. De 
nordiske lande ligger igen i toppen. Men GEM afspejler ikke GDI-placeringerne for alle 
medlemsstater. F.eks. ligger Frankrig som nr. fire på GDI-skalaen for så vidt angår EF-
landene, mens landet ligger lavest på GEM-skalaen. Dette repræsenterer den største forskel i 
Fællesskabet mellem kvinder og mænd med hensyn til parlamentarisk repræsentation, 
erhvervsfrekvens og indkomstmuligheder. 
Størst lighed mellem kønnene findes i de nordiske medlemsstater. Dette skyldes det store 
antal kvinder, der siden 1970 har gennemgået en uddannelse, og den forholdsvis lille forskel 
mellem kvinders og mænds andel af husstandens samlede indkomst. 
Selv om disse tal ikke er fejlfri, viser de dog, at der stadig ikke er lighed mellem kønnene, 
hverken inden for eller mellem medlemsstaterne, trods de fremskridt der er gjort i den anden 
del af dette århundrede. Ulighederne synes at være mindre fremherskende på sundheds- og 
uddannelsesområdet, men træder tydeligt frem for så vidt angår indkomstfordeling og 
økonomisk og politisk repræsentation. Det bemærkes, at lighed mellem kønnene ikke 
afhænger af indkomst (BNP). Det fremgår nemlig af tabel 2.9, at Luxembourg, som ligger 
højest på listen med hensyn til grundlæggende købekraft (BNI i faste priser pr. indbygger), 
har bundplaceringen inden for Fællesskabet med hensyn til GDI. 
Referencer 
Det Europæiske Overvågningscenter for Små og Mellemstore Virksomheder, Fjerde årsberetning 1996, s. 330. 
United Nations Development Programme (1995), Human Development Report 1995, New York. Oxford 
University Press. 
21 
Figurer og tabeller 
22 
Tabel 11 
Kvinders andel af den samlede befolkning 
1 Den Europæiske Union 1996 (EU 15) 
Land lait Antal 
kvinder % 
kvinder 
EU 15 
Portugal 
Østrig 
Italien 
Tyskland 
Frankrig 
Finland 
Belgien 
Spanien 
Det Forenede Kongerige 
Luxembourg 
Grækenland 
Danmark 
Sverige 
Nerderlandene 
Irland 372.653.590 
9.920.760 
8.054.800 
57.333.000 
81.817.500 
58.255.880 
5.116.830 
10.143.050 
39.241.930 
58.693.970 
412.800 
10.465.060 
5.251.030 
8.837.500 
15.493.890 
3.615.600 190.739.240 
5.143.280 
4.147.630 
29.515.580 
41.992.680 
29.891.710 
2.625,130 
5.184.260 
20.037.940 
29.908.290 
210.200 
5.300.110 
2.658.800 
4.471.430 
7.831.600 
1.820.600 51,18 
51,84 
51,49 
51,48 
51,32 
51,31 
51,30 
51,11 
51,06 
50,96 
50,92 
50,65 
50,63 
50,60 
50,55 
50,35 
Kilde: Eurostat 1997 
NB: Landene er ordnet i 
befolkningen nedadgående rækkefølge efter kvindernes andel af 
80 år og derover 
60-79 år Figura l 
Feminiseringsgrad, 1996 (EU 15) 
40-59 år 
29-39 år 
0-19 år 
50 100 150 200 
Antal kvinder pr. 100 mænd 250 
Kilde: Eurostat 1997. 
23 
Figur 2.2 
Feminiseringsgraden i aldersgrupperne 0-19 år og 60 år og derover, 
1996 (EU 15) 
Kilde: Eurostat 1997 
Tabel 2.2 
Kvindelig og mandlig befolkning i EU (15) 
Kilde: Eurostat 1997. 
24 Figur 2.2 
Feminiseringsgraden i aldersgrupperne 0-19 år og 60 år og derover, 
1996 (EU 15) 
Kilde: Eurostat 1997 
Tabel 2.2 
Kvindelig og mandlig befolkning i EU (15) 
Kilde: Eurostat 1997. 
24 Figur 2.2 
Feminiseringsgraden i aldersgrupperne 0-19 år og 60 år og derover, 
1996 (EU 15) 
Kilde: Eurostat 1997 
Tabel 2.2 
Kvindelig og mandlig befolkning i EU (15) 
Kilde: Eurostat 1997. 
24 Efter 
aldersgruppe 
i% 
0-19 &r 
20-39 ar 
40-59 ar 
60 ar og derover 
I alt Kvinder 
% 
1991 
23,9 
29,2 
23,9 
23,0 
100 1996 
22,6 
29,2 
24,6 
23,6 
100 Msend 
% 
1991 
26,4 
31,6 
25,0 
16,9 
100 1996 
24,9 
31,6 
25,7 
17,8 
100 
Tabel 2.3 
Vielser og skilsmisser i EU (15), 1960-1995 
Land 
EU 15 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Finiand 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italen 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige Vielser 
Antal i 1995 Ændring 
siden 
1960(%) Vielser 
pr. 1000 
indb. i 
1995 Ændring i 
forhold tH 
1960 (%) 
1.901.000p -24,1 5,lp -54,4 
42.900 -26,6 5,3 -55,6 
51.500 -21,0 5,1 -40,7 
34.700 - 3,2 6,6 -18,0 
23.700 -27,7 4,6 -59,5 
254.000" -20,6 4,4" -60,3 
430.500 -37,5 5,3 -79,8 
64.000 10,0 6,1 -14,2 
15.600 1,0 4,4 -25,2 
283.000" -27,0 4,9" -57,4 
2,100 - 7,2 5,1 -40,7 
81.500 - 8,6 5,3 -47,2 
65.800 - 5,3 6,6 -18,2 
196.900" -16,9 5,0" -53,9 
33.600 -32,9 3,8 -75,9 
321.000" -18,4 5,5" -37,1 Førstegangsviedes 
gennemsnitsalder 
i 1994 Ændring fra 
1960 til 1995 
(år) 
26,1'" 2,0 
25.8 1,8 
25.2 2,4 
28.9 6,1 
26,7 2,9 
26,7 3,7 
26.3 2,9 
25,6 0,4 
27,02 -0,6 
26,1 ' 1,3 
26,3 
27,0 2,8 
24,6 -0,2 
26,2' 0,1 
28,5 4,6 
25,8' Skilsmisser 
Antal i 
1995 Ændring 
siden 
1960 (%) Vielser 
pr. 
1000 
indb. i 
1995 Ændring i 
forhold til 
1960 (%) 
677.500" 297,7 1.8" 237,7 
18.200 127,2 2,3 99,0 
35.0002 662,3 3,5" 586,0 
13,000 94,2 2,5 70,0 
14.000 283,7 2,7 232,8 
117.000" 287,6 2,0" 204,1 
169.400 130,8 2,1 105,9 
11.000 346,4 1,1 255,0 
27.000 - 0,5 
700 375,2 1,8 264,1 
34.200 502,4 2,2 345,4 
12.300 1545,1 1,2 1369,5 
33.100" - 0,8" 
22.500 151,5 2,6 113,1 
170.100" 559,0 2,9" 489,0 
Kilde: Eurostat 1997 
p provisional data 
1993 
1992 
estimate 
Figur 2,3 
Familier før og nu, EU 15 
Familier med enlig mødre 
eller fædre (%) 
Antal børn pr. kvinde 
Skilsmisser (bruttotal pr. 
1000) 
Fødsler uden for 
ægteskab (%) 
Husstande bestående 
af enlige (%) 
10 15 20 25 30 lD1995j 
«1960 
Kilde: KOM (96)60 endelig iîdg7 
25 
Fødsler og fertilitet i EU (15), 1960-1995 
Land Fødsler 
Antal i 1995 Ændring 
siden 1960 
(%) Fødsler udenfor 
ægteskab (%) 
i 1995 Ændring 
siden 
1960 (%) Fertilitet 
Kvotient i Ændring 
1995 siden 
1960 (%) 
EU 15 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige 3.999.000 
88.700 
114.700" 
69.800 
63.100 
727.800" 
765.200 
101.500 
48.500 
521.300" 
5.400 
190.500 
107.200 
359.900" 
103.400 
732.000 -30,9 
-29,6 
-25,9 
-8,3 
-23,2 
-10,8 
-39,3 
-35,5 
-20,1 
-42,7 
8,0 
-20,3 
-49,9 
-45,5 
1,2 
-20,3 23,4* 354,5 
27,4 
15,0* 
46,5 
33,1 
36,1' 
16,1 
3,0 
23,0 
8,1" 
13,1 
15,5 
18,7 
10,8* 
53,0 
33,6 110,2 
624,6 
494,2 
719,8 
491,8 
112,4 
145,2 
1347,2 
233,1 
314,2 
1049,6 
97,6 
365,8 
369,5 
543,1 1,43* 
1,40 
1,55" 
1,80 
1,81 
1,70" 
1,25 
1,32 
1,87" 
1,17* 
1,69 
1,53 
1,40 
1,18* 
1,73 
1,71" -44,9 
-48,0 
-39,5 
-29,1 
-33,5 
-37,7, 
-47,3 
-42,1 
-50,3 
-51,5 
-28,9 
-51,0 
-54,8 
-58,7 
-21,4 
-37,3 
Kilde: Eurostat 1997 
P provisional data 
* estimate 
1 1994 
26 
Li HUJ 2d 
Udviklingen i dan konjunkturbestemte fertilitetsindikator i cif seneste 40 år L'nm'. 2d 
Udviklingen i don konjunkturbestemte fertilitetsindikator i dï seneste 40 år Li HUJ 2d 
Udviklingen i don konjunkturbestemte fertilitetsindikator i dï seneste 40 år 
27 
Tabel 2.5 
Brug af prævention og fertilitet (EU 15) 
Land 1 
EU 15 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige Kvinder, der 
bruger 
prcevention 
1986-93 (%) 
71 
79 
78 
80 
81 
75 
ej oplyst 
ej oplyst 
78 
ej oplyst 
76 
66 
59 
78 
81 Førstegangsfødendes 
gennemsnitsalder 
1990 1994 
28.2 28,7 
26,7 27,5 
27,9 28,2* 
28.5 29,1 
28,9 29,1 
28.3 28,8P 
27.6 28,2 
27.2 28,0 
30,1 30,3P 
29,0 29,6 
27,9 28,8 
29.3 29,9 
27,3 27,9 
28,9 29,5* 
28.6 29,2 
27.7 28,1 Fødselstal (%)for 
kvinder under 20 
år (1995) 
3,84 
4,39 
2,40 
1,99 
2,48 
2,35* 
3,48* 
4,74 
5,11 
2,51' 
2,12 
1,38 
7,48 
3,55' 
2,07 
6,38' 
Kilde: Human Development Report 1995; HFA 1996; og Eurostat 
P Provisional data 
* estimate 
1 1994 1997. 
Tabel 2.6 
Beskæftigelse EU 15, (1993) 
Kvinder 15-64 år 
Land 
Østrig1 
Belgien1,4 
Danmark 
Finland 
Frankrig 
Tyskland1,3 
Grækenland 
Irland2 
Italien1 
Luxembourg2 
Nederlandene1 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige Tusinder 
1993 
3.724 
4.237 
2.893 
2.508 
25.213 
38.682 
4.118 
1.334 
22.787 
165 
7.084 
4.537 
15.564 
4.320 
28.179 Ændring 
siden 1993 
% 
13,1 
2,8 
5,9 
1.9 
6,3 
8,1 
7,2 
4,9 
1,2 
3,1 
0,4 
12,4 
1,3 
5,9 Kvinders erhvervfrekvens* 
1983 
49,7 
48,7 
74,2 
72,7 
54,3 
52,5 
40,4 
37,8 
40,3 
41,7 
40,3 
56,7 
33,2 
76,6 
57,2 1993 
58,0 
54,1 
78,3 
70,0 
59,0 
61,3 
43,6 
39,9 
46,5 
44,7 
55,5 
59,4 
42,8 
75,8 
64,8 ændring i % 
16,70 
11,09 
5,53 
-3,71 
8,66 
16,76 
7,92 
5,56 
15,38 
7,19 
37,72 
4,76 
28,92 
-1,04 
13,29 
1 1992 
2 1991 
3 FRGtol990 
4 1992 1982 
5 1991 1981 
* defineret som kvindelig arbejdsstyrke (alle aldre) divideret med den kvindelige befolkning på 15-64 år 
28 
Tabd 2i 7 
Deltidsbeskæftigelse i % af den samlede beskæftigelse 
EU 15 (1993) 
Uni. 
ØSTRIG 1 
BELGIEN 1 
DANMARK1 
FINLAND 
FRANKRIG 
TYSKLAND1,3 , 
GRÆKENLAND 
IRLAND 2 
ITALIEN 1 
LUXEMBOURG1 
NEDERLANDENE 1 
PORTUGAL* 
SPANIEN 
SVERIGE 
PET FORENEDE K1 
'1992 
'1991 
forbundsrepublikken indtil 1990 
41986 
s1987 Begge køn 
jmi 
8,4 
8,1 
23,8 
8,3 
9,6 
12,6 
6,5 
6,6 
4,6 
6,3 
21,4 
6.0 
5.8 
24,8 
19.4 1993 
9,1 
12,4 
22,5 
8,6 
13,7 
14,1 
4,8 
8,4 
5.9 
6,9 
32,8 
7.3 
6,3 
24,9 
_212 Kvinder 
jaaa 
20,0 
19.7 
44,7 
12,5 
20,1 
30,0 
12,1 
15,5 
9,4 
17,0 
50,1 
10,0 
13,9 
45,9 
J2A 1993 
20,5 
28.1 
36,7 
11,2 
26,3 
30,7 
8,4 
17,8 
11.5 
16,5 
62,9 
11.2 
14,3 
41,4 
45.2 Mænd 
im„ 1993 
1,6 
2,1 
10.1 
6.2 
4,1 
2.2 
2,8 
3,6 
2,9 
1,3 
13,4 
4.3 
2.3 
9.1 KVHMHHI 
ISlfl 
d>WdttmliwlUu>l>t 
JSS1 
88.4 
84.0 
84.7 
71,7 
84,3 
91,9 
61,2 
71.6 
64,8 
88,9 
77.3 
65,9 
71.5 
86,6 
89.8 1993 
89,l| 
75.8 
63,1 
83.3 
91,0 
61,3 
71,6 
68,5 
88,5 
75,0 
67,3 
75.9 
81.3 
85.1 
Kilde: OECD 1994/1995 
Figur 2,5 
Ændringer i beskæftigelsen (EU) 
Arbejdsløshedstal 
(mænd) 
Arbejdsløshedstal 
(kvinder) 
Midlertidigt arbejde 
(mænd %) 
Midlertidigt arbejde 
(kvinder %) 
Deltigsarbejde 
(mænd %) 
Deltigsarbejde 
(kvinder %) H1991 
D1975 
J 
15 20 25 30 
Kilde: KOM(96) 60 endelig udg. 
29 
lohidJJL 
Arbejdsløshed, 
EU 15 (1993) 
Land 
ØSTRIG 
BELGIEN2 
DANMARK 
FINLAND 
FRANKRIG 
TYSKLAND4 
GRÆKENLAND 
IRLAND 
ITALIEN 
LUXEMBOURG2 
NEDERLANDENE2 
PORTUGAL 
, SPANIEN 
' SVERIGE 
DET FORENEDE 
KONGERIGE2 Begge køn 
% af samlet 
arbejdsstyrke 
1983 
4,1 
13,2 
11,4 
5,4 
8,3 
7,9 
7,9 
14.0 
9,3 
10,0 
11,8 
7,8 
17,0 
3,5 
11.2 1993 
4,2 
10,3 
10,7 
17,7 
11,6 
8,8 
9,7 
15,7 
10,8 
1,2 
6.7 
5.5 
22,4 
8.2 
10,2 Kvintler 
% af samlet kvindelig 
arbejdsstyrke 
1983 
5,1 
18,3 
12,3 
5,2 
11,2 
8,8 
11,8 
11,1 
15,3 
1.7 
14,0 
12,2 
20,3 
3,5 
8,0 1993 
4,5 
14,2 
11,1 
15,6 
13,7 
10,4 
15.3 
312,l 
15.1 
2,0 
8,8 
6.5 
28,9 
6,6 
5,4 Mænd 
% af samlet mandlig 
arbejdsstyrke 
1983 
3,5 
10,0 
10,7 
5,6 
6,3 
7,3 
5,8 
15,3 
6.2 
1.0 
10,6 
4,7 
15,6 
3,4 
13,3 1993 
4,0 
10,3 
19,5 
9,8 
7,7 
6,4 
317.3 
8,3 
l.l 
5.3 
4,6 
18,6 
9,8 
13.9 Ungdomsarbejdsløshed 
(Under 25) % af ungdomsaibcjdsstyrke 
Kvinder 
1983 
28,5 
19,3 
10,8 
25.5 
11,1 
30,0 
16,6 
36,5 
7,4 
18,8 
24,6 
43,7 
8,3 
17,3 1993 
19,7 
14,6 
11,3 
28,4 
7,6 
38,6 
20,9 
35,6 
3.8 
6.8 
14,9 
47,4 
14,9 
13,4 Mænd 
1983 
19,1 
17,8 
10,3 
15,0 
10,2 
17,1 
22,9 
25.5 
6.2 
22.6 
13,2 
33.7 
7.8 
22,2 1993 
17,4 
14,3 
15,4 
21,5 
7,4 
20,1 
24,9 
26.7 
4,2 
6,8 
9,8 
39.9 
21,6 
20,8 
Kilde-OECD 1994/1995 
'National detlnition 
21992 
J1991 
forbundsrepublikken indtil 1990 
Fjgur 2,6 
Den nuværende befoikings- og 
arbejdsstyrkestruktur 
1994 
4.5 3 1,5 0 
Ikke-erhvervsaktive 
If Arbejdsløse 
• I arbejde 30 1,5 4.5 
Table 2,9 
Kønsrelaterede udviklingsindekser 
Land 
Sverige 
Finland 
Danmark 
Frankrig 
Østrig 
Det Forenede K. 
Italien 
Belgien 
Nederlandene 
Portugal 
Grækenland 
Irland 
Spanien 
Luxembourg Kønsrelateret 
udviklingsindeks 
(GDI) * 
0,919 (1) 
0,918 (2) 
0,904 (4) 
0,898 (7) 
0,882 (10) 
0,862 (13) 
0,861 (14) 
0,852 (18) 
0,851 (20) 
0,832 (25) 
0,852 (27) 
0,813 (30) 
0.795 (34) 
0,790 (35) BNI i faste priser 
(KKP) 1992 
18,320 
16,270 
19,080 
19,510 
18,710 
17,160 
18,090 
18,630 
17,780 
9,850 
8,310 
12,830 
13,400 
21,520 Andel af 
lønindkomst 
Kvinder 
41,6 
40,6 
39,8 
35,7 
33,6 
30,8 
27,6 
27,3 
25,2 
29,9 
22,2 
22,2 
18,6 
23,1 Mænd 
58,4 
59,4 
60,2 
64,3 
66,4 
69,2 
72,4 
72,7 
74,8 
70,1 
77,8 
77,8 
81,4 
76,9 Bruttoindskriv 
ningsprocent -
primær, 
sekundær og 
tertiær 
uddannelse 
under ét -1992 
Kvinder 
79,3 
100,0 
85,6 
87,5 
82,0 
77,4 
70,3 
84,3 
86,5 
84,3 
77,6 
84,6 
88,7 
57,4 Mænd 
76,7 
90,6 
82,3 
83,5 
85,9 
76,1 
69,0 
84,1 
89,4 
70,2 
77,4 
80,6 
83,0 
55,6 Gender 
empowerment 
measure (GEM)c 
0,757 (1) 
0,722 (3) 
0,683 (4) 
0,433 (31) 
0,610 (9) 
0,483 (19) 
0,585 (10) 
0,479 (21) 
0,625 (7) 
0,435 (30) 
0,469 (24) 
0,452 (26) 
0,542 (13) Human 
development 
index (HDI) d 
10 
5 
16 
8 
14 
18 
20 
12 
4 
36 
22 
19 
9 
27 
Kilde: Human Development Report, 1995, 
* No data for Germany 
a Tallet i parentes angiver den generelle GDI-rækkefølge, GDI måler udviklingen, men korrigerer for køn, 
b Senest tilgængelige år, 
c GEM-indekset måler kønsmæssige forskelle med hensyn til den økonomiske og politiske beslutningsproces, 
d HDI-indekset måler den nationale udvikling på grundlag af sociale og økonomiske indikatorer, 
31 
3. UDVALGTE SUNDHEDSINDIKATORER 
Det foregående afsnit gav en oversigt over de sociale og demografiske trender, der har 
betydning for kvinders situation inden for EF. I dette afsnit beskrives en række udvalgte 
sundhedsindikatorer, herunder middellevetid, børnemortalitet, mortalitet i forbindelse med 
børnefødsler, opfattelse af egen sundhedssituation og højde. Desværre er disse indikatorer for 
tiden de eneste, der er tilgængelige på EF-plan. Dog viser de væsentlige forskelle mellem 
medlemsstaterne, som formentlig afspejler forskelle i den underliggende sundhedstilstand. 
3.1 Middellevetid 
Middellevetiden (ved fødslen) er steget væsentligt i stort set alle medlemsstater i de seneste 
årtier. Mellem 1970 og 1992 steg middellevetiden ved fødslen for kvinder med 5,5 år i EF 
(tallet for mændene var næsten fem år). Følgelig kan en pige født i 1995 forvente at leve i 
godt 80 år, mens en dreng kan regne med at leve i godt 73,5 år. 
Der har inden for EF været stor forskel på, hvor meget middellevetiden (ved fødslen) er 
forlænget, jf. figur 3.1.. Typisk er det de lande, der havde den korteste middellevetid i 1970, 
der har haft de største stigninger. Dette gælder navnlig Portugal. Endvidere har stigningen i 
visse lande (f.eks. Spanien) været så stor, at disse lande nu ligger meget højt med hensyn til 
middellevetid. Andre lande har oplevet mindre stigninger, navnlig Danmark, hvis 
middellevetid i 1970 var en af de højeste, men som i dag har en af de laveste placeringer i EF 
på grund af en faktisk stagnation i middellevetiden siden midten af 1970'erne. En af grundene 
til Danmarks lave (og stagnerende) middellevetid er den store præmature mortalitet blandt 
kvinder under 65 åra '. Som det fremgår af figur 3.2, havde Danmark det største fald i 
middellevetid forårsaget af præmatur mortalitet, mens Spanien og Grækenland havde det 
mindste. 
Som det fremgår af figur 3.3, lever kvinder længere end mænd i samtlige medlemsstater. I 
gennemsnit lever kvinder 6,4 år længere end mænd (se tabel 3.1), men gennemsnittet dækker 
over udsving mellem 8,1 år i Frankrig og 5,1 år i Danmark. Med enkelte undtagelser har 
forskellene mellen kønnene været nogenlunde uændrede gennem årene. Undtagelserne 
omfatter Danmark, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, hvor forskellen er indsnævret 
siden 1980'erne, og Spanien, hvor den er udvidet . 
Middellevetiden måles ikke alene ved fødslen. Tabel 3.2-3.4 viser middellevetiden i 15-, 45-
og 65-årsalderen. Der er samme forskelle mellem medlemsstaterne (og mellem mænd og 
kvinder) i alle aldersgrupper, selv om forskellen mellem kvinders og mænds middellevetid 
bliver mindre med alderen. 
3.2 Børnemortalitet 
Børnemortalitet (børn under ét år) er en anden hyppigt anvendt sundhedsindikator. Det 
fremgår af figur 3.4, at der er sket et markant fald i børnemortaliteten i de seneste årtier. I 
Medvirkende årsager til den høje præmature mortalitet i Danmark er rygning, for stort alkoholforbrug 
og høj arbejdsløshed . 
32 
1970 var mortaliteten for piger i EF 21,9 pr. 1000 levendefødte, mens tallet i 1992 var nede på 
6,9, et fald på 68%. Dette fald har været ledsaget af en indsnævring af udsvingene. I 1971 
havde Portugal, som havde den højeste børnemortalitet, næsten 50 dødsfald pr. 1000 
levendefødte børn, mens Sverige (i 1970) havde det laveste tal (11 dødsfald pr. 1000 
levendefødte børn), en forskel på næsten 40 dødsfald pr. 1000 levendefødte børn. I 1992 var 
det højeste mortalitetstal for piger 9,29, stadig i Portugal, mens de laveste tal fandtes i Sverige 
og Finland, lige over 5 pr. 1000. Forskellen var kun 4,13 dødsfald pr. 1000 levendefødte, en 
lille brøkdel af den forskel, der var 22 år tidligere. 
Grundene til dette betragtelige fald i børnemartaliteten hænger sammen med mødrenes bedre 
sundhedstilstand, den højere kvalitet af den præ- og neonatale pleje , samt de seneste tredive 
års almindelige sociale og økonomiske forbedringer. 
3.3 Mortalitet i forbindelse med fødsler 
Dødsfald i barselsseng er meget udbredt i udviklingslandene, men forekommer næsten ikke i 
de udviklede lande på grund af den højere kvalitet af disses sundhedsvæsen. Alligevel har der 
selv i EF været et forholdsvis stort fald i antallet af tilfælde i de seneste tiår. Som vist i figur 
3.5 er der sket et fald fra ca. 35 pr. 100.000 levendefødte børn i 1970 til godt 7 pr. 100.000 i 
1992, en nedgang på 79%. I absolutte tal er antallet af dødsfald i barselsseng i EF faldet fra 
1.493 i 1970 til 178 i 1992. 
Ligesom tilfældet er med børnemortaliteten, har faldet i mortaliteten blandt fødende kvinder 
været ledsaget af en væsentlig indsnævring i udsvingene. I 1971 var tallet højst i 
Luxembourg, nemlig 67,5 pr. 100.000, og lavest i Danmark, 8,47 pr. 100.000. I 1992 havde 
Frankrig det højeste tal (12,91 pr. 100.000), mens Sverige og Luxembourg ikke oplevede 
dødsfald blandt fødende kvinder. 
Som vist i figur 3.5 var faldet størst i Sverige og Luxembourg (100%), og mindst i Danmark 
(12,9%). En afgrundene hertil er, at tallet allerede lå meget lavt i Danmark i 1970. 
3.4 Opfattelse af egen sundhedssituation 
Middellevetiden er én måde, hvorpå en befolknings sundhedssituation kan måles, men den 
siger ikke meget om, hvorledes borgerne selv vurderer deres helbred. Figur 3.6 viser, 
hvorledes et tilfældigt udsnit af kvinder i EF vurderede deres eget helbred i begyndelsen af 
1996a. (Tabel 3.5-3.7 viser fordelingen af svarene på alle kvinder og ældre kvinder). Generelt 
opfatter kvinder i EF deres eget helbred som ret godt. Ca. 62% svarede, at deres helbred havde 
været godt eller meget godt i det forløbne år. Denne procentdel er naturligvis lavere for ældre 
kvinder. I gennemsnit mener kun ca. 40% af kvinderne mellem 65 og 74 år, at de har et godt 
eller meget godt helbred (tabel 3.6). Ikke overraskende opfatter kvinder på 75 år og derover 
typisk deres eget helbred som dårligere (se figur 3.7), selv om kvinder på 75 år og derover i 
Respondenterne blev anmodet om at bedømme deres eget helbred i de forløbne tolv måneder efter en 
fempunktsskala: meget godt, godt, nogenlunde, dårligt, meget dårligt. 
33 
Østrig, Luxembourg, Spanien og Portugal efter eget udsagn var sundere end kvinder på 65-74 
årb. 
Ligesom tilfældet er med middellevetiden, dækker EF-gennemsnittet over store forskelle 
mellem medlemsstaterne. Som det fremgår af tabel 3.5, er det i Irland 45,9% af kvinderne, 
der mener, at de har et meget godt helbred, men kun 6,9% i Portugal (se også figur 3.6). De 
kombinerede svar (godt og meget godt helbred) varierer lige så meget, nemlig mellem 75,8%» i 
Irland og 34,7%» i Portugal. Det skal dog bemærkes, at der procentvis er langt færre kvinder i 
Portugal, der finder deres helbred godt eller meget godt, end i Finland, der har det næstlaveste 
tal (54,9%o). Portugals resultater er i overensstemmelse med den forholdsvis store gruppe af 
personer, der er invalide på grund aflangvarig sygdom, se afsnit 4.1. 
3.5 Højde 
Som bekendt har verdensbefolkningens gennemsnitshøjde været stigende inden for det sidste 
århundrede, men stigningen har været særlig markant i de seneste årtier. I de udviklede lande 
bliver højden stadig oftere benyttet som mål for befolkningssundheden. For at få denne 
dimension med i sundhedsstatistikkerne indeholdt Eurobarometerundersøgelsen fra 1996 
spørgsmål om højde. 
Europæiske kvinder er i gennemsnit 163,5 cm høje, men der er store forskelle fra medlemsstat 
til medlemsstat. Som det fremgår af figur 3.8 og tabel 3.8 har Nederlandene og Danmark de 
højeste kvinder i EF, idet gennemsnittet ligger på henholdsvis 167,9 og 166,3 cm. De spanske 
og portugisiske kvinder er de mindste, henholdsvis 161,0 og 159,6 cm. Forskellen mellem de 
højeste og de mindste i EF er således over 8 cm. 
Selv om gennemsnitshøjden varierer betragteligt indenfor EF, har alle lande haft en stigning i 
den kvindelige befolknings højde. Som vist i figur 3.9 og tabel 3.8 er de ældre kvinder (dvs. 
kvinder på 60+ år) væsentligt lavere end de yngre (dvs. kvinder mellem 18 og 29 år), hvilket 
bekræfter, at højden forøges med tiden. Dette er endnu tydeligere, når man betragter 
fordelingen af gennemsnitshøjden på alle aldersgrupper, jf. figur 3.10. Gennemsnitshøjden for 
EF's kvinder falder enstydigt fra de yngste grupper (18-29 år) til de ældste grupper (60 år og 
derover), således at den yngste aldersgruppe er næsten 5 cm højere end den ældste. 
Referencer 
Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994a): Levetid i Danmark, København, Danmark. 
Eurostat (1995a). Kvinder og mænd i Den Europæiske Union, Et statistisk portræt, Luxembourg: Kontoret for 
De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. 
Abel-Smith, B., Figueras, J., Holland, W., McKee, M., Mossialos, E. (1995). Choices in Health Policy. London: 
Dartmouth. 
Dette noget overraskende resultat kan skyldes den forholdsvis lille stikprøve. 
34 
Figurer og tabeller 
35 
Figur 3,1 
Middellevetid ved fødslen 1970-1995 
Kvinder, EU (15) 
UE15 
Danmark 
Portugal 
Ireland 
Det Fbredene K. 
Tyskland 
tfstrig 
Belgien 
Finland 
Luxembourg 
Grækenland 
Nederlandene 
Spanien 
Italien 
Sverige 
Frankrig 
' estimate for Spain, Haly 
France and EU 15 In 1895 
Kilde: Eurostat 1997 B"l995l 
• 1970 
10 20 30 40 50 60 70 80 90 
Figur 3,2 
Forkortelse af middellevetiden som følge af præmatur død 
Forkortelse af middellevetiden som følge af dødsfald før 65-lderen 
Kvinder, 1992 
Ordn« efl« 1992 SDR 
EUI5I 
DANMARK j 
PORTUGAL i 
BELGIEN (1) 
DET FORENEDE I *Z 
LUXEMBOURG 
IRLAND 
TYSKLAND (3) 
ØSTRIG 
NEDE RUNDEN! 
FRANKRIG 
ITALIEN (2) 
FINLANO 
SVERIOEL 
SPANIEN 
ORÆKENLANC 
'1971 
>19M 000 100 200 300 nis/o i 
'—^- -1 ,1982 
• 00 5 00 6 00 700 »00 900 1000 
Ar 
'FnbundwafiublkMnlnttl I960 Fortonrt.» m mlilitollimlHin K» Wg» 1 toétUUt Id IHnildmil 
Land 1992 andring I % 
siden 1971 ' 
EU 15 3,89 -36,02 
Danmark 4,80 -15,79 
Portugal 1 4,50 -50,5£ 
Belglen ' 4.30 -29,51 
Det Forenede K. 4,20 -30,00 
Luxembourg ' 4,10 -35,94 
Irland 4,10 -39,71 
Tyskland 4 4,00 -37.50 
Østrig 3,90 -40,00 
Nederlandene 3,80 -24,00 
Frankrig 3,80 -32.14 
Italien1 3,70 -43,08 
Finland 3,70 -30,19 
Sverige 3,50 -25,53 
Spanien 3.50 -38,60 
ftafcanlaod I 24fi dl23 
'1971 
21989 
'1991 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 
Kilde: HFA 1996 Kilde: HFA 1996 
36 
Figur 3,3 
Middellevetiden ved fødslen (antal år) 
EU 15 (1995) 
EU-gennesnit 
Frankrig 
Sverige 
Italien 
Spanien 
Nederlandene 
Grækenland 
Belgien 
Luxembourg 
Finland 
Østrig 
Tyskland 
Det Forenede K. 
Irland 
Portugal 
Danmark 
1 1 1 i i 1 H-
64 66 68 70 72 74 76 78 
Middellevetid antal i år • Kvinder 
• Mænd 
80 82 84 
Kilde: Eurostat 1997 
Tabel 3,1 
Middellevetiden ved fødslen (antal år) 
EU 15 (1995) 
Land 
EU gennemsnit 
Frankrig 
Spanien 
Finland 
Portugal 
Luxembourg 
Belgien 
Italien 
Østrig 
Tyskland 
Nederlandene 
Irland 
Sverige 
Det Forenede Kongerige 
Grækenland 
Danmark Mænd 
73,70* 
73,80* 
73,20* 
72,80 
71,30 
73,00 
73,40 
74,90* 
73,60 
73,30 
74,60 
73,00 
76,20 
74,00 
75,00 
72,70 Kvinder 
80,10* 
81,90* 
81,20* 
80,20 
78,60 
80,20 
80,20 
81,40* 
80,10 
79,70 
80,40 
78,60 
81,40 
79,20 
80,30 
77,80 Forksel " 
6,40 
8,10 
8,00 
7,40 
7,30 
7,30 
6,80 
6,50 
6,50 
6,50 
5,80 
5,60 
5,30 
5,20 
5,20 
5,10 
* Estimate 
a Ordnet efter forksel 
Kilde: Eurostat 1997 
37 
Tabel 3,2 
Middellevetig 115-årsalderen (antal år) 
EU 15 (1995) 
Land 
EU gennemsnit 
Frankrig 
Finland 
Portugal 
Luxembourg 
Spanien 
Belgien 
Tyskland 
Østrig 
Italien 
Nederlandene 
Irland 
Sverige 
Det Forenede Kongerige 
Grækenland 
Danmark Mænd 
59,40 
59,50 
58,30 
57,30 
58,60 
60,00 
59,20 
58,90 
59,20 
60,20 
60,30 
58,70 
61,70 
59,70 
60,90 
58,40 Kvinder 
65,60 
67,50 
65,60 
64,40 
65,70 
67,10 
65,80 
65,30 
65,60 
66,50 
65,90 
64,20 
66,80 
64,80 
66,00 
63,30 Forksel * 
6,20 
8,00 
7,30 
7,10 
7,10 
7,10 
6,60 
6,40 
6,40 
6,30 
5,60 
5,50 
5,10 
5,10 
5,10 
4,90 
a Ordnet efter forksel 
Kilde: Eurostat 1997 
Tabel 3.3 
Middellevetid i 45-årsalderen (antal år) 
EU 15 (1995) 
Land 
EU gennemsnit 
Frankrig 
Luxembourg 
Finland 
Spanien 
Belgien 
Tyskland 
Italien 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Irland 
Sverige 
Det Forenede Kongerige 
Danmark 
Grækenland Mænd 
31,30 
31,90 
30,50 
30,40 
32,30 
31,10 
30,70 
32,00 
31,60 
31,20 
30,30 
30,30 
33,00 
31,20 
30,20 
32,70 Kvinder 
36,50 
38,50 
36,90 
36,50 
38,00 
38,60 
36,20 
37,30 
36,80 
36,40 
35,50 
35,00 
37,50 
35,60 
34,30 
36,80 Forksel * 
5,20 
6,60 
6,40 
6,10 
5,70 
5,70 
5,50 
5,30 
5,20 
5,20 
5,20 
4,70 
4,50 
4,40 
4,10 
4,10 
a Ordnet efter forksel 
Kilde: Eurostat 1997 
38 
Tabel 3.4 
Middellevetid I 65-årsalderen (antal år) 
EU 15 (1995) 
Land 
EU gennemsnit 
Luxembourg 
Nederlandene 
Frankrig 
Belgien 
Finland 
Tyskland 
Italien 
Spanien 
Irland 
Sverige 
Østrig 
Det Forenede Kongerige 
Portugal 
Danmark 
Grækenland Mænd 
15,00 
14,70 
14,70 
16,20 
14,80 
14,50 
14,70 
15,50 
16,00 
13,70 
16.00 
15,20 
14,60 
14,30 
14,10 
16,10 Kvinder 
18,80 
19,20 
19,10 
20,60 
19,10 
18,60 
18,50 
19,30 
19,80 
17,40 
19,70 
18,70 
18,10 
17,70 
17,50 
18,40 Forksel " 
3.80 
4,50 
4,40 
4,40 
4,30 
4,10 
3,80 
3,80 
3,80 
3,70 
3,70 
3.50 
3,50 
3,40 
3,40 
2,30 
a Orndet efter forksel 
Kilde: Eurostat 1997 
39 
Figur 3,4 
Børnemortalitet * 
Piger 
Ordnet efter 1992 SDR 
EU 15 
Portugal (1) 
Grækenland 
Belgien (2) 
Italien (3) 
Østrig 
Luxembourg (1) 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Det Forenede K. 
Danmark 
Nederlandene 
Tyskland (4) 
Sverige 
Finland 
1 1971 
2 1908 
3 1991 0 10 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 ai97d 
• 1992 
20 30 
Mortalitet Piger 
Land 
EU 15 
Portugal ' 
Grækenland 
Belglen 2 
Italien1 
Østrig 
Luxembourg ' 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Det Forenede K. 
Danmark 
Tyskland 4 
Sverige 
Finland 
1 1971 
2 1989 
3 1991 
4 Forbundsrepublikken Indtil 1990 1992 
6,93 
9.29 
8.56 
8,53 
8.22 
7.53 
7.19 
7,05 
6,82 
6,67 
6.58 
6.51 
6,29 
6,17 
5,19 
5,16 Ændring I '. 
»Inden 1970 
* Antal dødsfald blandt børn under ét år pr. 1000 
levendefødte bøm 
Kilde: HFA 1996 Kilde: HFA 1996 -68,4( 
-81,3; 
-71,0« 
-59.5! 
-72.1« 
-70,9: 
-64.8S 
-66,0/ 
-54,9« 
-65,7« 
-64.4' 
-54.1; 
-50,6) 
-73.9C 
-52,8: 
•61.« 
Figure 3,5 
Mortalitet blandt fødende * 
Ordnet efter 1992 SDR 
EU 15 
Frankrig 
Portugal (1) 
Danmark 
Nederlandene 
Tyskland (4) 
Del Forenede K 
Belglen (2) 
Grækenland 
Irland 
Italien (3) 
Spanien 
Finland 
Østrig 
Sverige 
Luxembourg (1) 
M971 Land 
|Dl970i 
3BJ1992: 
10 M989 
31991 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 
* Antal dødsfald blandt børn under ét år pr. 100000 
levendefødte børn 
Kilde: HFA 1996 Kvinder 
Land 1992 Ændring I 'i 
siden 127( 
EU 15 7,14 -79,51 
Frankrig 12.9 -54.2C 
Portugal ' 9,56 -82,46 
Danmark 7,38 -12.87 
Nederlandene 7,12 -46.8; 
Tyskland 4 6,67 -87,i; 
Det Fornede Kongerige 6,66 -63.0f 
Belglen 2 6,62 -67,5£ 
Grakenland 5,89 -79,1« 
Irland 5,82 -81.26 
lUllen1 4,85 -91.1 C 
Spanien 4,79 -85.52 
Finland 4,50 -63,6« 
Østrig 4,20 -83,7; 
Sverige 0,00 -100.0C 
Luxembourg 1 | CLQQ -1Q0.QC 
1971 
!1989 
'1991 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 
Kilde: HFA 1996 
40 
Figure 3.6 
Egen opfattelse af sundhedstilstand, 1996 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 
Irland 
Østrig 
Danmark 
Nederlandene 
Belgien 
Luxembourg 
Grækenland 
Frankrig 
Tyskland V 
Tyskland 0 
Sverige 
EU 15 
Spanien J 
Det Forenede K. 
Italien 
Finland 
Portugal 
0% 
god H 20% 40% 60% 80% 
meget god 100% 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Tabel 3,5 
Helbredsvurdering 1996 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 
IRLAND 
ØSTRIG 
DANMARK 
NEDERLANDENE 
BELGIEN 
LUXEMBOURG 
GRÆKENLAND 
FRANKRIG 
TYSKLAND V 
TYSKLAND 0 
SVERIGE 
EU 15 
SPANIEN 
DET FORENEDE K. 
FINLAND 
ITALIEN 
PORTUGAL Meget 
Godt 
% 
45,9 
35,3 
45,4 
20,7 
27,2 
24,8 
30,8 
20,6 
19,8 
16,5 
31,9 
23,1 
15,6 
25,5 
18,8 
14,4 
6,9 Goodt 
% 
29,9 
38,3 
27,4 
48,4 
41,2 
41,0 
32,9 
41.0 
41,7 
44,7 
28,9 
37,5 
44,8 
32,1 
36,1 
40,7 
27,8 Nogenlunde 
% 
18,3 
20,0 
19,4 
22,7 
22,8 
27,4 
19,8 
25,0 
28,5 
29,6 
27,3 
27,0 
27,8 
31.2 
36.3 
37,9 
37,6 Dårligt 
% 
4,5 
5,3 
5,4 
5,8 
7,5 
5,8 
14,3 
10,6 
9,1 
7.0 
10,4 
8,0 
10,2 
8,5 
6,0 
5,6 
20,7 Meget 
dårligt 
% 
1.4 
0,7 
2.2 
2,4 
1.3 
1.0 
2.2 
2,8 
9,0 
2.0 
1.6 
2,7 
1.5 
2.6 
2,2 
1.4 
6,9 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
41 
Tabel 3,6 
Helbredsvurdermg 1996 
Kvinder på 65-74 år og derover, EU 15 
IRLAND 
ØSTRIG 
DANMARK 
NEDERLANDENE 
BELGIEN 
LUXEMBOURG 
GRÆKENLAND 
FRANKRIG 
TYSKLAND V 
TYSKLAND 0 
SVERIGE 
EU 15 
SPANIEN 
DET FORENEDE K. 
FINLAND 
ITALIEN 
PORTUGAL Meget 
godt 
% 
21,6 
15,9 
31,7 
25,0 
16,0 
8,8 
9,0 
6,4 
6,0 
4,7 
21,0 
9,7 
6,9 
17,6 
7,4 
4,2 
0,0 Godt 
% 
25,5 
28,6 
33.3 
40,0 
46,0 
32,4 
29,9 
27,7 
34.3 
34,4 
30.6 
29,2 
25,0 
24,4 
23,5 
28,4 
4,3 Nogenlund 
e 
% 
47,1 
41,3 
20,0 
30,0 
30,0 
44,1 
22,4 
36,2 
50,7 
51,6 
33,9 
43,3 
37,5 
41,2 
56,8 
54,7 
52,9 Dårligt 
% 
5,9 
9,5 
5,0 
0,0 
4,0 
11,8 
37,3 
19,1 
7,5 
4,7 
14,5 
14,1 
25,0 
15,3 
6,2 
12,6 
34,3 Meget 
dårligt 
% 
0,0 
3.2 
10.0 
5,0 
4.0 
2.9 
1,5 
10,6 
1.5 
4,7 
0,0 
3,7 
5,6 
1.2 
4,9 
0,0 
8,6 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Tabel 3,7 
Helbredsvurdering 1996 
Kvinder på 75 år og derover, EU 15 
IRLAND 
ØSTRIG 
DANMARK 
NEDERLANDENE 
BELGIEN 
LUXEMBOURG 
GRÆKENLAND 
FRANKRIG 
TYSKLAND V 
TYSKLAND 0 
SVERIGE 
EU 15 
SPANIEN 
DET FORENEDE K. 
FINLAND 
ITALIEN 
PORTUGAL Meget 
godt 
% 
5,0 
17,9 
19,2 
30,8 
12,2 
5,9 
0,0 
5,3 
9.1 
0,0 
14,8 
8,6 
9,5 
15,2 
0,0 
7,9 
3,7 Godt 
% 
30,0 
39,3 
23,1 
23,1 
28,6 
52,9 
23,5 
26,3 
15,2 
20,8 
18,5 
23,7 
28,6 
24,2 
28,6 
21,1 
7,4 Nogenlunde 
% 
45,0 
32,1 
50,0 
23,1 
42,9 
17,6 
11,8 
47,4 
48,5 
62,5 
55,6 
43,5 
38,1 
45,5 
42,9 
44,7 
18,5 Dårligt 
% 
15,0 
10,7 
7,7 
23,1 
14,3 
11,8 
58,8 
15,8 
27,3 
16,7 
7,4 
19,2 
19,0 
6,1 
19,0 
21,1 
51,9 Meget dårligt 
% 
5,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2,0 
11,8 
5,9 
5,3 
0,0 
0,0 
3,7 
5,1 
4,8 
9,1 
9,5 
5,3 
18,5 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
42 
Figur 3,7 
Egen opfattelse af sundhedstilstand 
Ældre kvinder, EU 15 (1996) 
Irland 
Østrig 
Danmark 
Nederlandene 
Belgien 
Luxembourg 
Grækenland 
Frankrig 
Tyskland V 
Tyskland 0 
Sverige 
EU 15 
Spanien 
Det Forenede K. 
Italien 
Finland 
Portugal 
0% • 
alder 65-74 
alder 75+ 
20% 40% 60% 
god/meget god 80% 100% 
Kilde: Eurobarometer 44 3/1996 
Figur 3,8 
Gennemsnitshøjde (1 cm) 
Kvinder på 18 år og derover, efter aldersgruppe, EU 15 (1996) 
Nederlandene 
Danmark 
Tyskland V 
Sverige 
Østrig 
Tyskland 0 
Luxembourg 
Belgien 
EU 15 
Finland 
Irland 
Frankrig 
Grækenland 
Det Forenede K. 
Italien 
Spanien 
Portugal 
155 
ranked by average height EU 
average 
160 165 
height in cm 170 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
43 
Tabel 3.8 
Gennemsnitshøjde (i cm) 
Kvinder på 18 år og derover, efter aldersgruppe, EU 15 (1996) 
NEDERLANDENE 
DANMARK 
TYSKLAND V 
SVERIGE 
ØSTRIG 
TYSKLAND 0 
LUXEMBOURG 
BELGIEN 
EU 15 
FINLAND 
IRLAND 
FRANKRIG 
GRÆKENLAND 
DET FORENEDE K. 
ITALIEN 
SPANIEN 
PORTUGAL ALDERSGRUPPER 
18-29 år 
169,7 
167,8 
168,3 
166,8 
166,7 
165,7 
166,0 
165,8 
165,4 
165.6 
164,8 
164,6 
164,8 
163,6 
164,1 
164,4 
161,6 30-44 år 
168,6 
167,8 
167,5 
166,4 
166,2 
166,5 
165,0 
165,3 
164,3 
164,6 
163,5 
163.9 
163,3 
162,1 
162,9 
160,9 
160,7 45-59 år 
167,0 
165,6 
165,6 
165,6 
165,8 
165,3 
165.7 
162,8 
162,9 
163,7 
162,9 
162,1 
162,4 
162,4 
161,0 
159,7 
158,4 60 +år 
164,8 
163,8 
162,7 
164,0 
163,2 
163,0 
163,2 
160,9 
161,4 
160,9 
162,3 
160,9 
159,9 
161,4 
160,7 
158,4 
157,9 lait 
18+år 
167,9 
166,3 
166,0 
165.7 
165,6 
165,2 
165,1 
163,7 
163,5 
163,4 
163,4 
163,0 
162,7 
162,3 
162,1 
161,0 
159,6 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Fieure 3.9 
Gennemsnitshøjde (i cm) 
Kvinder på 18 år og derover, efter aldersgruppe, EU 15 (1996) 
Nederlandene 
Danmark 
Tyskland V 
Sverige 
Østrig 
Tyskland 0 
Luxembourg 
Belgien 
EU 15 
Finland 
Irland 
Frankrig 
Grækenland 
Det Forenede K. 
Italien 
Spanien 
Portugal 
150 
ordnet efter aennemnistshøjde EU 
gennemsnit ••-«• -
alder 18-29 ér 
155 160 165 
gennemsnitshøjde I cm 170 175 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
44 
Figur 3, IQ 
Gennemsnitshøjde (i cm) 
Kvinder efter aldersgruppe, EU 15 (1996) 
170 
165 
gennemsnits­
højde i cm 
18-29 30-44 45-59 
Aldersgruppe 60+ 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
45 
4. MORBIDITET 
I afsnit 3 blev forskellige sundhedsindikatorer som f.eks. middellevetid, børnemortalitet og 
højde beskrevet. I dette afsnit gives en kort oversigt over forskellige indikatorer, der benyttes 
til måling af morbiditet. Da der ikke findes sygdomsspecifikke morbiditetsindikatorer på EF-
plan, benyttes i stedet indirekte indikatorer som f.eks. selvrapporteret invaliditet, både kort- og 
langvarig, og anvendelse af sundhedsydelser som f.eks. lægekonsultationer (i de forløbne to 
uger) og hospitalsindlæggelser (i det forløbne år). De nødvendige oplysninger stammer fra 
Eurobarometerundersøgelsen fra 1996 og husstandsundersøgelsen fra 1994 (European 
Community Household Panel survey - ECHP). Da sidstnævnte undersøgelse blev foretaget, på 
et tidspunkt, hvor EF kun havde tolv medlemsstater, er ECHP-oplysningerne begrænset til 
disse lande. 
4.1 Aktivitetsbegrænsninger på grund af kroniske lidelser 
Som det fremgår af figur 4.1 og tabel 4.2, udtaler næsten hver fjerde kvinde i EF, at hun er 
hæmmet i sine daglige aktiviteter til en vis grad (17,3%) eller alvorligt (6,3%>) på grund af 
langvarig sygdom. Dette gennemsnit dækker over udsving mellem 30%» i Finland og Portugal 
og kun 15%) i Luxembourg. Denne indikator kan i nogen grad være påvirket af de enkelte 
medlemsstaters kriterier for opnåelse af invalidepension, men den afspejler sandsynligvis 
visse underliggende forskelle i invaliditetsprævalensen i den kvindelige del af befolkningen. I 
hvert fald er der god overensstemmelse mellem den store andel af portugisiske kvinder, som 
svarer, at de hæmmes i deres daglige aktiviteter på grund af langvarig sygdom, og den store 
andel af dem, der opfatter deres eget helbred som dårligt (se afsnit 3.4). 
Ikke overraskende stiger incidensen af invaliditet på grund aflangvarig sygdom enstydigt med 
alderen. Som vist i figur 4.2 stiger andelen af kvinder, som er invalideret til en vis grad eller 
alvorligt invalideret, fra 10,2% blandt de 15-29-årige til 54,3% blandt kvinder på 75 år og 
derover. 1,5% af kvinderne under 30 år svarer, at de er alvorligt invalideret, mens tallet ligger 
på godt 20%) for kvinder på 75 år og derover (tabel 4.2). 
Betragter man alene ældre kvinder, dvs. dem på 65 år og derover, ser man, at ca. halvdelen er 
hæmmet i nogen grad (36,5%) eller alvorligt (12,3%) i deres daglige aktiviteter på grund af 
langvarig sygdom (se tabel 4.3). Endvidere er rækkefølgen ikke ens, når man betragter 
forekomsten af invaliditet blandt ældre kvinder (65 år og derover) og i alle aldersgrupper 
under ét. Dette fremgår af figur 4.3, hvor medlemsstaterne står i samme rækkefølge som i 
figur 4.1, selv om denne rækkefølge ikke længere afspejler landenes relative placering. F.eks. 
indtager græske kvinder tiendepladsen, hvis man ser på hele kvindegruppen, dvs. lige over 
EF-gennemsnittet. Men Grækenland ligger som nr. to på listen, når man betragter andelen af 
ældre kvinder, der er invalide på grund af langvarig sygdom. Ældre græske kvinder er således 
forholdsvis mere invalide end yngre græske kvinder. Tilsvarende har irske kvinder den tredje 
laveste placering, hvis man ser på andelen af invalide kvinder under ét, men den tredje 
højeste, hvis man betragter ældre kvinder. 
46 
4.2 Kortvarige aktivitetsbegrænsninger 
Kortvarige aktivitetsbegrænsninger på grund af sygdom og skader forekommer langt mindre 
hyppigt end aktivitetsbegrænsninger som følge af kroniske lidelser. I gennemsnit havde 
13,8%) af EF's kvinder3 ifølge undersøgelsen været nødt til at begrænse deres sædvanlige 
aktiviteter i de to forudgående uger på grund af sygdom eller skade. Der er dog store udsving. 
Kun 5,6%) af de italienske kvinder havde måttet skære ned på deres sædvanlige daglige 
aktiviteter, medens næsten 20%) af de nederlandske kvinder (figur 4.4 og tabel 4.4) havde 
måttet gøre dette. 
Ikke overraskende er andelen af kvinder, som har berettet om kortvarige 
aktivitetsbegrænsninger på grund af sygdom og skader, langt større blandt ældre kvinder, i 
gennemsnit 25%>, med Italien i den ene ende af skalaen (12,0%) og Tyskland i den anden ende 
(31,5%)). Det er bemærkelsesværdigt, at italienske kvinder (65 år og derover) ligger i bunden, 
for så vidt angår kortvarig invaliditet, når de ligger så højt med hensyn til invaliditet som 
følge af kroniske lidelser. Øjensynligt rammer de to målinger forskellige dimensioner af 
invaliditetsbegrebet (figur 4.5 og tabel 4.5). 
Den sidste af de invaliditetsindikatorer, der skal behandles her, er de kortvarige 
aktivitetsbegrænsninger (i de forløbne to uger) på grund af emotionelle eller psykiske 
problemer. Som vist i figur 4.6 og tabel 4.6 har kun 3%> af kvinderne i EF måttet begrænse 
deres daglige aktiviteter på grund af et emotionelt eller psykisk problem. Andelen er lavest i 
Italien (ca. 1%>) og højst i Nederlandene (næsten 9%>). 
I gruppen af ældre kvinder (65 år og derover) alene er mønstret det samme, men på et højere 
niveau. Således er incidensen lavest i Italien (2,8%), og højst i Nederlandene (11,2%), mens 
EU-gennemsnittet ligger på 5,0%> (se figur 4.7 og tabel 4.7). Således er incidensen for 
kortvarige aktivitetsbegrænsninger forholdsvis lav, selv blandt ældre kvinder i EF, både i 
absolutte tal og i forhold til andre former for aktivitetsbegrænsninger. 
4.3 Lægekonsultationer 
Mens dage med begrænsede udfoldelsesmuligheder formentlig medfører en faldende 
livskvalitet, giver de ikke nødvendigvis anledning til lægekonsultationer. I betragtning af de 
omkostninger, der er involveret, blev respondenterne i Eurobarometers 1996-undersøgelse 
spurgt, om de havde konsulteret en læge i de forløbne to uger (enten personligt eller 
telefonisk). Resultaterne fremgår af figur 4.8 og tabel 4.8. Ca. hver tredje kvinde havde i 
gennemsnit konsulteret en læge i de seneste to uger, dog med visse variationer mellem 
medlemsstaterne. I Irland og Nederlandene havde kun 25% af kvinderne konsulteret en læge, 
mens 38%> havde gjort det i Spanien. 
Ikke overraskende øges andelen af kvinder, der har konsulteret en læge (iden for de seneste to 
uger), med alderen. Mens en ikke ubetydelig andel - næsten én ud af fire - af kvinderne under 
På grund af dataproblemer er kun 11 af de daværende 12 medlemsstater omfattet af denne analyse. 
47 
30 år har søgt lægehjælp, vokser andelen enstydigt med alderen, således at to ud af fem 
kvinder har søgt lægehjælp blandt dem på 75 år og derover (figur 4.9 og tabel 4.9). 
4.4 Hospitalsindlæggelser 
Antal hospitalsophold (i en etårig periode) er endnu en indikator, der kan benyttes til at måle 
en befolknings morbiditet. Da hospitalsindlæggelser kun kræves for de alvorligste sygdomme, 
er der forholdsvis færre af dem, selv på årsbasis. Som vist i figur 4.10 og tabel 4.10 har kun 
10%o af EF's kvinder været indlagt. Men der er væsentlige forskelle inden for EF. Kun 3,8%> af 
de danske kvinder i undersøgelsen svarede, at de havde været indlagt i det foregående år, mod 
næsten 13%> i Frankrig og Finland3. Disse forskelle kan i nogen udstrækning afspejle forskelle 
i antallet af ledige hospitalssenge, som også varierer meget inden for EF1. 
Betragtes forskellene mellem aldersgrupperne, er det tydeligt, at en større invaliditetsincidens 
i gruppen af ældre også indebærer flere hospitalsindlæggelser. Som vist i figur 4.11 havde 
kun 6,3%o af de 15- til 29-årige kvinder været indlagt i det forløbne år, mod 18%) for kvinder 
på 75 år og derover (tabel 4.11). 
Figur 4.12 viser det gennemsnitlige antal nætter, som de kvinder, som havde haft mindst én 
indlæggelse, der ikke havde noget med fødsler at gøre, havde tilbragt på hospitalet. 
Gennemsnitlig havde kvinderne tilbragt ca. ti nætter på hospitalet i løbet af 12 måneder. Også 
her var der store forskelle mellem medlemsstaterne. Højst lå den tidligere Tyske 
Demokratiske Republik og den tidligere Forbundsrepublik (henholdsvis 14,9 og 13,5 nætter) 
og lavest lå Spanien (5,9) (se også tabel 4.12). Disse tal skal fortolkes varsomt på grund af de 
forskelle, der er mellem hospitalstyperne i de forskellige medlemsstater, og det forholdsvis 
lille antal indlæggelser, der danner grundlag for disse skøn. 
Referencer 
Eurostat (1996), Socialt portræt af Europa, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle 
Publikationer. 
Tilsvarende tal fra ECHP-undersøgelsen i 1994 viser lidt afvigende resultater, formentlig på grund af 
forskelle i undersøgelsesmetoder og stikprøvestørrelser. F.eks. har 15% af kvinderne i Luxembourg 
og 12% af kvinderne i Danmark svaret, at de har været indlagt i det forløbne år. 
48 
jkJk^^jB&&aK^baiJCi^^HJkSUMUKJUBAUBv 
49 jkJk^^jB&&aK^baiJCi^^HJkSUMUKJUBAUBv 
49 jkJk^^jB&&aK^baiJCi^^HJkSUMUKJUBAUBv 
49 
Figur 4,1 
Procentdel invalide som følge aflangvarig sygdom 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Finland 
Portugal 
Danmark 
Frankrig 
Det Forenede K. 
Tyskland 0 
Sverige 
Tyskland V 
Grækenland 
EU 15 
Østrig 
Spagnen 
Nederlandene 
Belgien 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
0% atvmUgi • 
tU en vts grad 
20% 40% 
Ja 60% 80% 100% 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Tabel 4,1 
Invaliditet som følge af langvarig sygdom* 
Kvinder på 15. år og derover, EU 15 (1996) 
Finland 
Portugal 
Danmark 
Frankrig 
Det Forenede Kongerige 
Tyskland 0 
Sverige 
Tyskland V 
Grækenland 
EU 15 
Østrig 
Spagnen 
Nederlandene 
Belgien 
Irland 
Italien 
Luxembourg Nej 
% 
69,8 
69,9 
71.2 
72,4 
74,0 
72,1 
74,9 
73,8 
75,4 
75,7 
75,0 
78,4 
78,8 
80,5 
80,1 
82,4 
83,9 til en vis grad 
% 
20,1 
17,2 
19,2 
18,4 
20.1 
16,9 
17,1 
17,7 
18,1 
17,3 
18,8 
15,8 
13,6 
15,6 
16,5 
14,6 
10,6 ja, alvorligt 
% 
9,5 
12,4 
9,1 
8.6 
5,6 
8.5 
8.0 
7,2 
6,0 
6,3 
4,4 
4,8 
6.9 
3,5 
2,6 
2,8 
4,2 ved ikke/svarer ikke 
% 
0,6 
0,5 
0,4 
0,6 
0,3 
2,6 
0,0 
1.3 
0,6 
0,8 
1.8 
1.0 
0,7 
0,4 
0,8 
0,2 
1.3 
Kilde: Eurobarometer 44,3/1996 
* Fordeling af svarene på følgende spørgsmål: "Lider De af langvarige sygdomme, helbredsproblemer eller handicap, som til 
en vis grad eller alvorligt hæmmer Dem i Deres arbejde eller daglige aktiviteter? Der tænkes på alle former for 
helbredsproblemer, herunder dem. der skyldes alder, Hvis ja, til en vis grad eller alvorligt?" 
50 
Figur 4,2 
Procentdel invalide som følge af langvarig sygdom, 
efter aldersgruppe og invaliditetsgrad, EU 15 (1996) 
100% 
75% t 
50% alvorligt 
kunarvortlgt 
25% 
15-29 30-44 45-59 
Aldersgruppe 60-74 75+ 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Tabel 4,2 
Procentdel invalide som følge aflangvarig sygdom * 
Efter aldersgruppe, EU 15 (1996) 
Aldersgruppe til en vis grad + 
alvorligt 
% kun alvorligt 
% 
15-29 
30-44 
45-59 
60-74 
75+ 10,2 
15,0 
27,4 
43,5 
54,3 1,5 
4,1 
8,1 
11,6 
20,3 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Fordeling af svarene på følgende spørgsmål: "Lider De af langvarige sygdomme, helbredsproblemer eller 
handicap, som til en vis grad eller alvorligt hæmmer Dem i Deres arbejde eller daglige aktiviteter? Der tænkes på 
alle former for helbredsproblemer, herunder dem, der skyldes alder, Hvis ja, til en vis grad eller alvorligt?". 
51 
Tabel 4.3 
Invaliditet som følge aflangvarig sygdom* 
Kvinder på 65 år og derover, EU 15 (1996) 
Finland 
Portugal 
Danmark 
Frankrig 
Det Forenede Kongerige 
Tyskland 0 
Sverige 
Tyskland V 
Grækenland 
EU 15 
Spagnen 
Nederlandene 
Belgien 
Irland 
Italien 
Luxembourg Nej 
% 
43,7 
44,3 
57,0 
27,3 
55,1 
46,6 
59,6 
57,0 
34,5 
50,7 
45,1 
44,1 
81,8 
61,9 
42,3 
60,3 
68.6 Ya, til en vis grad 
% 
31,9 
24,7 
26,7 
54,5 
34,7 
34,1 
28,1 
31,0 
48,8 
36,4 
40,7 
40,9 
12,1 
29,9 
45,1 
33,6 
17,6 Ja, alvorligt 
% 
19,3 
29,9 
15,1 
18,2 
10,2 
17,0 
12,4 
10,0 
15,5 
12,3 
12,1 
15,1 
6,1 
8.2 
11,3 
6,0 
13.7 Ved Ikke/svarer ikke 
% 
0.0 
1.0 
1.2 
0,0 
0,0 
2,3 
0,0 
2.0 
1.2 
0.6 
2.2 
0,0 
0,0 
0,0 
1.4 
0,0 
0,0 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Fordeling af svarene på følgende spørgsmål: "Lider De af langvarige sygdomme, helbredsproblemer eller handicap, som til en 
vis grad eller alvorligt hæmmer Dem i Deres arbejde eller daglige aktiviteter? Der tænkes på alle former for helbredsproblemer, 
herunder dem, der skyldes alder. Hvis ja, til en vis grad eller alvorligt?". 
Fisur 4.3 
Procentdel invalide som følge aflangvarig sygdom1 
Kvinder på 65 år og derover, EU 15 (1996) 
Finland 
Portugal 
Danmark 
Frankrig 
Det Forenede K. 
Tyskland 0 
Sverige 
Tyskland V 
Grækenland 
EU 15 
Østrig 
Spagnen 
Nederlandene 
Belgien 
Irland 
Italien 
Luxembourg • 
a«nv4» 
(pad 
ordnet efter fiaur 4.1 0% 20% 40% 60% 80% 100% 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Fordeling af svarene på følgende spørgsmål: "Lider De af langvarige sygdomme, helbredsproblemer eller handicap, som til en 
vis grad eller alvorligt hæmmer Dem i Deres arbejde eller daglige aktiviteter? Der tænkes på alle former for helbredsproblemer, 
herunder dem, der skyldes alder. Hvis ja, til en vis grad eller alvorligt?". 
52 
Figur 4,4 
Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter 
i de seneste to uger som følge af sygdom eller skade 
Kvinder på 16 år og derover, EU 11* (1994) 
EU B DK D GR E IRL 
11* I L NL P UK 
Kilde: Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 
Ekskl. Frankrig 
Tabel 4,4 
Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter 
i de seneste to uger som følge af sygdom eller skade 
Kvinder på 16 år og derover, EU 11* (1994) 
EU 11* 
ITALIEN (I) 
GRÆKENLAND (GR) 
IRLAND (IRL) 
BELGIEN (B) 
SPANIEN (E) 
PORTUGAL (P) 
LUXEMBOURG(L) 
DET FORENEDE KONGERIGE (UK) 
TYSKLAND (D) 
DANMARK (DK) 
NEDERLANDENE (NL) Procent 
13,8 
5,6 
9,4 
10,9 
11,4 
13,6 
14,6 
14,9 
14,9 
18,6 
19,0 
19,9 
Kilde : Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 
Ekskl. Frankrig 
53 
Figur 4,5 
Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter 
i de seneste to uger som følge af sygdom eller skade 
Kvinder på 65 år og derover, EU 11* (1994) 
P UK 
Kilde: Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 
* Ekskl. Frankrig 
Tabet 4,5 
Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter 
i de seneste to uger som følge af sygdom eller skade 
Kvinder på 65 år og derover, EU 11* (1994) 
EU 11* 
ITALIEN (I) 
GRÆKENLAND (GR) 
IRLAND (IRL) 
BELGIEN (B) 
SPANIEN (E) 
PORTUGAL (P) 
LUXEMBOURG(L) 
DIT FORENEDE KONGHRIGH (UK) 
TYSKLAND (D) 
DANMARK (DK) 
NEDERLANDENE (NL) Procent 
24,4 
12,0 
21,6 
19,4 
18,8 
27,7 
29,0 
23,4 
22,7 
31,5 
27,0 
27,8 
Kilde: Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 
Ekskl. Frankrig 
54 
Figur 4,6 
Procentdel, der har været hæmmet 
i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af emotionelle eller psykiske 
problemer 
Kvinder på 16 år og derover, EU 12 (1994) 
Kilde: Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 
Table 4.6 
Procentdel, der har været hæmmet 
i deres aktiviteter i de seneste to uger som følge af emotionelle eller psykiske 
problemer 
Kvinder på 16 år og derover, EU 12 (1994) 
EU 12 
ITALIEN (I) 
GRÆKENLAND (GR) 
IRLAND (IRL) 
BELGIEN (B) 
SPANIEN (E) 
PORTUGAL (P) 
LUXEMBOURG(L) 
FRANKRIG (F) 
TYSKLAND (D) 
DANMARK (DK) 
NEDERLANDENE (NL) 
DET FORENEDE KONGERIGE (UK) Procent 
3,2 
1,2 
2,4 
3,9 
4,3 
3,0 
4,4 
4,5 
1,8 
3,7 
5,4 
8,7 
3,8 
Kilde: Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 
55 
Figur 4,7 
Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som 
følge af emotionelle eller psykiske problemer 
Kvinder på 65 år og derover, EU 12 (1994) 
EU B DK D GR E 
12 F IRL I L NL P UK 
Kilde: Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 
Tabel 4.7 
Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som 
følge af emotionelle eller psykiske problemer 
Kvinder på 65 år og derover, EU 12 (1994) 
EU 12 
ITALIEN (I) 
GRÆKENLAND (GR) 
IRLAND (IRL) 
BELGIEN (B) 
SPANIEN (E) 
PORTUGAL (P) 
LUXEMBOURG(L) 
FRANKRIG (F) 
TYSKLAND (D) 
DANMARK (DK) 
NEDERLANDENE (NL) 
DET FORENEDE KONGERIGE (UK) Procent 
5,0 
2,8 
4,1 
5,2 
6,8 
5,8 
4,7 
7,5 
3,2 
6,5 
7,8 
11,2 
4,2 
Kilde: Det Europæiske Fællesskabs Husstandspanel 1994 
56 
Fieur4.8 
Procentdel kvinder, der har konsulteret en læge i de seneste to uger 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (19%) 
Spanien 
Italien WWJMWmÊNmMKmm 
Portugal \jl:;',zmåmRU'Jffi£ufm 
Frankrig ^ÆmMTmmMmmwM^ 
EU 15 
Belgien 
Grækenland 
Tyskland V. 
Danmark 
Finland 
Luxembourg 
Tyskland 0 
Det Forenede K. 
Østrig 
Sverige 
Irland 
Nederlandene wzÆiMwmtwmxj 
ETT y^»rgKgf»:.""j UE-gennemsnit 
muus.w 
afgg.gwffli'»'-! 
1 
;gi;MaæMMw"' 
ijggBii 
m&mm 
nZ32ESE3Z22Sa 
:""mm,v,:wvi 
0% 20% 40% 60% 80% 100% 
Ja 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Tabel 4.8 
Procentdel kvinder, der har konsulteret en læge i de seneste to uger 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Spanien 
Italien 
Portugal 
Frankrig 
UE15 
Belgien 
Grækenland 
Tyskland V 
Finland 
Danmark 
Luxembourg 
Tyskland 0 
Østrig 
Det Forenede Kongerige 
Sverige 
Irland 
Nederlandene har konsulteret 
% 
37,8 
36,4 
34,8 
33,3 
31,7 
31,5 
31,0 
30,9 
29,7 
29,7 
28,9 
28,4 
26,7 
26,7 
26,3 
24,6 
24,6 har ikke konsulteret 
% 
62,2 
63,6 
65,2 
66,7 
68,3 
68,5 
69,0 
69,1 
70,3 
70,3 
71,1 
71,6 
73,3 
73,3 
73,7 
75,4 
75,4 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
57 
Figur 4,9 
Percent Women with Doctor Consultation(s) in past 2 weeks 
By Age-Group, EU 15 (1996) 
100% 
75% 
Ja 50% 
25% 1 
0% 
15-29 30-44 
Aldersgruppe 45-59 60-74 ^sT 
44,3/1886 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Tabel 4,9 
Procentdel kvinder, der har konsulteret en læge i de seneste to uger 
Efter aldersgruppe, EU 15 (1996) 
Aldersgruppe 
15-29 
30-44 
45-59 
60-74 
75+ % 
23,9 
25,7 
32,1 
39,2 
41,8 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
58 
Figur 4,10 
Procentdel, der har været indlagt på hospital i det seneste år (ikke i forb, m, 
fødsel) 
Kvinder på 16 år og derover, EU 15 (1996) 
Frankrig 
Finland 
Irland 
Østrig 
Det Forenede K. 
Portugal 
Italien 
Sverige 
EU 15 
Tyskland V 
Nederlandene 
Belgien 
Tyskland 0 
Spanien 
Grækenland 
Luxembourg 
Danmark 
0% 20% 40% 60% 80% 100% 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Tabel 4,IQ 
Procentdel, der har været indlagt på hospital i det seneste år (ikke i forb, m, 
fødsel) 
Kvinder på 16 år og derover, EU 15 (1996) 
har ikke været indlagt har været indlagt 
% % 
Frankrig 
Finland 
Irland 
Østrig 
Det Foredene Kongerige 
Portugal 
Italien 
Sverige 
EU 15 
Tyskland V 
Nerderlandene 
Belgien 
Tyskland 0 
Spanien 
Grækenland 
Luxembourg 
Denmark 87,3 
87,3 
88,9 
89,5 
89,6 
90,2 
90,5 
90,5 
90,5 
91,5 
92,1 
92,2 
92,3 
92,5 
93,0 
95,4 
96,2 12,7 
12,7 
11,1 
10,5 
10,4 
9,8 
9,5 
9,5 
9,5 
8,5 
7,9 
7,8 
7,7 
7,5 
7,0 
4,6 
3,8 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
59 
Figur 4,11 
Procentdel, der har været indlagt på hospital i det seneste år (ikke i forb, m, 
fødsel) 
Efter aldersgruppe, EU 15 (1996) 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Tabel 4,11 
Procentdel, der har været indlagt på hospital i det seneste år (ikke i forb, m, 
fødsel) 
Efter aldersgruppe, EU 15 (1996) 
Aldersgruppe har ikke været indlagt har været indlagt 
% % 
15-29 
30-44 
45-59 
60-74 
75+ 93,7 
92,8 
90,8 
87,4 
82,0 6,3 
7,2 
9,2 
12,6 
18,0 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
60 
Figur 4,12 
Gennemsnitligt antal nætter på hospitalet * i det seneste år 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Tyskland 0 
Tyskland V 
Østrig 
Nederlandene 
Grækenland 
Luxembourg 
Frankrig 
Italien 
EU 15 
Danmark 
Portugal 
Irland 
Finland 
Belgien 
Det Foredene K. 
Sverige 
Spanien EU-
gennemsnit 
0 5 10 15 
Gennemsnitligt antal nætter på hospitalet 20 25 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
* For kvinder, der har været indlagt mindst én gang i det seneste år (ikke i forb, m, fødsel). 
Tabel 4,12 
Gennemsnitligt antal nætter på hospitalet * i det seneste år 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Antal nætter** 
14,9 
13,5 
12,8 
11,1 
10,7 
10,2 
10,0 
9,8 
9,8 
9,3 
9,2 
9,1 
8,9 
8,8 
6,2 
6,0 
5,9 Tyskland 0 
Tyskland V 
Østrig 
Nederlandene 
Grækenland 
Luxembourg 
Frankrig 
Italien 
EU 15 
Danmark 
Portugal 
Irland 
Finland 
Belgien 
Det Forenede Kongerige 
Sverige 
Spain 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
* For kvinder, der har været indlagt mindst én gang i det seneste år (ikke i forb, m, fødsler) 
** Der er set bort fra 8 særtilfælde , som påvirker gennemsnittet uforholdsmæssigt meget på grund af et meget stort antal nætter 
61 
5. DØDSÅRSAGER OG TRENDER I KVINDERS MORTALITET 
Mens der i afsnit 4 blev fokuseret på forskellige morbiditetsindikatorer, fokuseres der i dette 
afsnit på de vigtigste dødsårsager for kvinder i EF. Afsnittet indeholder ligeledes en 
beskrivelse af trenderne i de seneste 20-30 år samt af de væsentligste risikofaktorer i 
forbindelse med de sygdomme (og lidelser), der er hovedårsagen til mortaliteten blandt 
kvinder i EF (feks. rygning og alkoholindtagelse). Som det vil fremgå, kan meget af den 
nuværende præmature mortalitet (dvs. dødsfald blandt kvinder under 65 år) forhindres 
gennem primær forebyggelse (ændret livsstil) eller sekundær forebyggelse (tidlig opdagelse af 
sygdommene). 
De vigtiste dødsårsager for kvinder (i alle aldersgrupper) fremgår af figur 5.1. De to 
væsentligste årsager til kvindemortaliteten er kredsløbssygdomme, som tegner sig for 43% af 
alle dødsfald, og kræft, som tegner sig for 26%. Men hovedårsagerne varierer med alderen. 
Automobilulykker er den væsentligste dødsårsag for kvinder under 30 år, mens selvmord er 
hovedårsagen i gruppen af 30- til 34-årige. Kræft, særlig 'kvindelige kræftformer', som f.eks. 
bryst- og livmoderhalskræft, er årsag til de fleste dødsfald blandt kvinder på 35-64 år. For 
ældre kvinder (65 år og derover) er det kredsløbssygdomme, der tegner sig for de fleste 
dødsfald, nemlig ca. halvdelen af alle dødsfaldene i denne aldersgruppe1. 
5.1 Færdselsulykker 
Ca. 50.000 mennesker dræbes hvert år på vejene i EU, enten som bilførere eller -passagerer, 
eller som fodgængere. Alkoholmisbrug er en væsentlig årsag til færdselsulykkerne. Selv om 
sådanne ulykker stadig er en hyppig dødsårsag blandt kvinder (se figur 5.1), er tallet faldende. 
Som det fremgår af figur 5.2, faldt kvindernes gennemsnitlige mortalitet som følge af 
færdselsulykker med næsten 40% fra 1970 til 1992, nemlig til 6,42 dødsfald pr. 100.000. 
Tallet dækker over store udsving, fra 11,39 pr. 100.000 i Luxembourg til kun 4,14 pr. 100.000 
i Det Forenede Kongerige. Der er endnu større udsving, når man ser på, hvor kraftige 
forandringerne har været siden 1970. Alle medlemsstater undtagen tre har meldt om fald i 
størrelsesordenen 25% (i Italien) til 64% (i Nederlandene* ). Men i Grækenland har der været 
en stigning på næsten 62%, mens Luxembourg, Portugal og Spanien har haft mindre 
stigninger (4-14%). 
5.2 Selvmord og selvfremkaldt skade 
Over 40.000 personer i EU begår selvmord hvert år3. Mens mænd er mere tilbøjelige til at 
begå selvmord end kvinder, er der flere kvinder, der forsøger at begå selvmord , måske fordi 
kvinder er tilbøjelige til at benytte mindre voldsomme metoder end mænd . Selvmordstallet 
for alle kvinder under ét er faldet med 24% siden 1970 til 6,24 dødsfald pr. 100.000 (se figur 
5.3). Selvmordstallene varierer meget inden for EF, og tendensen går i retning af højere 
selvmordstal i de nordlige lande. Luxembourg har det højeste selvmordstal med 14,30 pr. 
Den informationskampagne, der er gennemført af den nederlandske Trafiksikkerhedsfond, kan have 
bidraget til faldet i Nederlandene . 
62 
100.000, efterfulgt af Danmark med 13,67 pr. 100.000b 6. Begge disse tal er over dobbelt så 
store som EF-gennemsnittet. Grækenland har det laveste tal med 1,21 dødsfald pr. 100.000. 
Risikofaktorerne for selvmord og selvmordsforsøg omfatter alkoholisme, depression og 
socioøkonomiske problemer. Kvinder med spiseforstyrrelser som f.eks. anoreksi og bulimi 
står også i større fare for at begå selvmord eller for at forsøge at begå selvmord. Endvidere er 
kvinder, som har forsøgt at begå selvmord, meget mere tilbøjelige til at forsøge igen. Flere 
undersøgelser viser, at selvmordsrisikoen inden for ét-to år efter et selvmordsforsøg er flere 
gange større end risikoen for gennemsnitsbefolkningen8. 
5.3 Kræft som årsag til kvinders mortalitet 
Kræft er den næsthyppigste dødsårsag for kvinder i EF efter kredsløbssygdomme, idet 26% af 
alle dødsfald blandt kvinder i Fællesskabet i 1992 var forårsaget af kræft (se figur 5.1). 
Endvidere er kræft den primære dødsårsag for kvinder mellem 35 og 64 år. Figur 5.4 og 5.5 
viser hyppigheden af kræftdødsfald blandt kvinder i medlemsstaterne. EF-gennemsnittet for 
kvinder under 65 år var 69,74 pr. 100.000 i 1992,og 150,30 for kvinder i alle aldersgrupper, 
hvilket viser, at kræftdødsfaldene er hyppigst forekommende blandt ældre kvinder (over 65 
år). 
Antallet af kræftdødsfald blandt kvinder under 65 er faldet med 13% siden 1970, mens tallet 
kun er faldet med 5% for alle kvinder under ét. Der er en klar skillelinje mellem de nordlige 
og sydlige medlemsstater, idet de nordlige har flest kræftdødsfald. Men både Sverige og 
Finland ligger under EF-gennemsnittet, Finland med et af de laveste tal i EF. Omvendt har 
Danmark det højeste tal i EF (102,23 pr. 100.000 blandt kvinder under 65 år og 203,73 pr. 
100.000 for alle aldre). Endvidere er Danmark den eneste medlemsstat, der har registreret en 
(mindre) stigning (0,28%) siden 1970 blandt kvinder under 65 år, og én ud af kun fire 
medlemsstater, der har registreret en stigning i kræftmortaliteten for alle aldersgrupper under 
ét. 
De såkaldte 'kvindelige' kræftformer (bryst-, livmoderhals- og livmoderkræft) tegner sig for 
over 23% af alle kræftdødsfald. Dette kan sammenlignes med kræft i fordøj elsesorganerne, 
der tegner sig for 32%, og kræft i åndedrætssystemet (luftrør, bronchier og lunger), der tegner 
sig for 9% se figur 5.6). Det påpeges, at sidstnævnte gruppe af kræftformer rammer et 
voksende antal kvinder, mens tallet er faldende blandt mænda9, muligvis fordi der er et 
stigende antal kvindelige rygere og et faldende antal mandlige rygere (se afsnit 6.1). Alle 
disse kræftformer hænger i høj grad sammen med livsstil og miljø og kan derfor i vid 
udstrækning forebygges. De tegner sig for en væsentlig del af den præmature mortalitet blandt 
kvinder (under 65 år). 
En dansk undersøgelse har vist, at danske kvinder er mere tilbøjelige til at anvende voldsomme 
metoder, hvilket muligvis er en del af forklaringen på, at det oftere lykkes for dem. 
Forekomsten afkræft i luftrør, bronkier og lunger er siden 1970 faldet med næsten 20% blandt mænd, 
men den er øget med næsten 70% blandt kvinder i EF . 
63 
5.3.1 Brystkræft 
Brystkræft er en af de mest udbredte kræftformer blandt kvinder i EF og i andre industrilande 
som f.eks. USA og Canada. Brystkræft var årsag til ca. 21% af alle kræftdødsfald blandt 
kvinder i EF i 1992 (se figur 5.6). Det er også den hyppigste dødsårsag for kvinder mellem 35 
og 64 år10. Man har beregnet, at en kvinde i EF har 2-3% risiko for at udvikle brystkræft i sin 
levetid11. 
Brystkræftincidensen er stadig stigende i medlemsstaterne, selv om dette til dels kan skyldes 
en større mulighed for at opdage sygdommen ved screeninger. Overlevelseshyppigheden øges 
på grund af tidligere opsporing og mere effektive behandlinger, men 
overlevelsesmulighederne er bedre for kvinder under 50 år (60% overlevelse efter fem år), end 
for ældre kvinder (kun 40% overlevelse efter fem år)12. Overlevelsessandsynligheden 
afhænger også i høj grad af, om kræften er lokaliseret eller har bredt sig på 
diagnosticeringstidspunktet. Den ligger på 90%, når kræften er lokal i brystet, 75%, når den 
har bredt sig til de nærmest liggende dele af kroppen, men under 20%, når kræften har nået 
andre fjernere liggende dele af kroppen13. 
Figur 5.7 og 5.8 viser brystkræftmortaliteten i EF i 1992. Gennemsnittet for kvinder i alle 
aldre var 31,25 dødsfald pr. 100.000 (en 16% nedgang siden 1970), mens det for kvinder 
under 65 år var 19,80 pr. 100.000 (et fald på 9,2%). Disse tal varierer meget mellem 
medlemsstaterne. For alle aldersgrupper har Danmark det højeste tal (40,56 pr. 100.000) 
efterfulgt af Det Forenede Kongerige (39,23 pr. 100.000), mens Grækenland har det laveste 
tal (21,32 pr. 100.000). Det græske tal er imidlertid steget med næsten 57% siden 1970, en 
stigning, der kun overgås afstigningen i Spanien (73%). 
Blandt kvinder under 65 år har Irland den højeste mortalitet (25,80 pr. 100.000) efterfulgt af 
Danmark (24,77 pr. 100.000. Det irske tal er steget med 17% siden 1970, mens tallet for 
Danmark er stort set uforandret. Som det er tilfældet med mortaliteten for alle aldersgrupper 
under ét, har Grækenland det laveste tal blandt kvinder under 65 år (14,58 pr. 100.000), men 
det er en stigning på 45% i forhold til 1970. Spanien har også registreret en stigning (næsten 
62%). Figur 5.9, som viser, hvorledes tallene forandrede sig i seks EF-lande mellem 1970 og 
1992, viser klart den stigende trend i Spanien. 
Der er ikke tilstrækkelig viden om årsagerne til og de relevante risikofaktorer for brystkræft. 
Ca. 80% af de kvinder, som udvikler brystkræft, er ikke i berøring med nogen af de kendte 
risikofaktorer14. De vigtigste af de kendte parametre omfatter alder (risikoen stiger med 
alderen, og to tredjedele af tilfældene opstår hos kvinder over 50 år), og det at have en moder 
og/eller søster med brystkræft. Af mindre væsentlige risikofaktorer kan nævnes tidlig 
indtræden af den første menstruation (under 11), sen menopause (over 54 år), at have født det 
første barn efter det 30. år, og barnløshed. Kvinder, der har haft visse brystsygdomme eller 
kræft i æggestokkene og/eller livmoderslimhinden har også en øget risiko. Der er en teori, der 
sammenkæder det at bo i byerne, spise en kost med højt indhold af animalsk fedt og protein 
og have en høj økonomisk status med brystkræft. De seneste undersøgelser tyder på, at 
alkoholindtagelse også kan være en risikofaktor i forbindelse med brystkræft . 
64 
På grund af den ufuldstændige viden om årsagerne til og risikofaktorerne i forbindelse med 
brystkræft har sekundær forebyggelse gennem tidlig diagnosticering ved hjælp af 
selvundersøgelser, kliniske undersøgelser og mammografi stor betydning. Der kræves 
yderligere forskning i årsagerne til brystkræft, hvis det skal fastslås, i hvor høj grad 
sygdommen kan forebygges. Internationale forskelle i incidens og undersøgelser om 
udviklingen af brystkræft hos forskellige indvandrergenerationer støtter teorien om, at 
udsættelse for visse risikofaktorer spiller en hovedrolle16. 
5.3.2 Livmoderhalskræft 
Livmoderhalskræft er den næsthyppigste af de 'kvindelige' kræftformer i EF og tegner sig for 
ca. 2% af alle kræftdødsfald (se figur 5.6). Livmoderhalskraft udvikler sig meget langsomt, 
og såfremt kræften diagnosticeres, mens den endnu er lokaliseret (præinvasiv), er den relative 
sandsynlighed for overlevelse efter fem år høj, ca. 88%. Men hvis kræften diagnosticeres 
senere, i de invasive stadier, er sandsynligheden kun 13%17. 
Af figur 5.10 og 5.11 fremgår det, at mortaliteten i forbindelse med livmoderhalskræft er 
faldet i de fleste medlemsstater siden 1970. Den gennemsnitlige mortalitet i EF for kvinder 
under 65 år er faldet til 2,28 pr. 100.000 svarende til et fald på næsten 48% (figur 5.10). For 
kvinder i alle aldre er mortaliteten som følge af livmoderhalskræft faldet med over 40% til 
3,28 pr. 100.000 (figur 5.11). Danmark har den højeste mortalitet blandt kvinder under 65 år 
(4,64 pr. 100.000), men har registreret et fald på over 55% siden 1970. Kun i Spanien8 l8 og 
Grækenland har der været en stigning, men tallet er stadig forholdsvis lavt i disse lande. 
Grækenland har det tredjelaveste tal i EF (1,31 pr. 100.000), og Spanien det fjerdelavest (1,66 
pr. 100.000). Det laveste tal har Italien, 0,75 pr. 100.000. 
Billedet for alle aldersgrupper under ét afspejler nøje situationen for kvinder under 65 år. 
Danmark har det højeste tal, og Italien det laveste, mens Spanien og Grækenland er de eneste 
medlemsstater, der har haft en stigning i mortaliteten siden 1970 (se figur 5.11). 
Den generelle mortalitetsnedgang kan muligvis til dels tilskrives de effektive 
screeningprogrammer. Det er nu bredt anerkendt, at livmoderhalskræft opstår efter seksuel 
overførsel af et karcinogen. Den vigtigste af de kendte risikofaktorer i forbindelse med 
livmoderhalskræft er smitte med human papillomvirus (HPV 16 og HPV 18) og i mindre 
udstrækning med andre seksuelt overførte sygdomme som f.eks. herpes, gonorré og 
chlamydia. Stærke risikofaktorer i forbindelse med denne form for kræft er derfor 'usikker' sex 
i almindelighed, ung alder ved det første samleje (under 16 år), mange seksualpartnere og en 
tidligere (eller nuværende) seksualpartner, der er smittet med HPV eller en anden seksuelt 
overført sygdom. Andre risikofaktorer er aktiv og/eller passiv rygning, HIV-smitte og dårlig 
• 19 
ernæring . 
Forskning i Spanien i årsagerne til den stigende mortalitet som følge af livmoderhalskræft har vist, at 
der er en sammenhæng med øget seksuel aktivitet i forbindelse med øget turisme og et lavt 
uddannelsesniveau . 
65 
5.3.3 Kræft i åndedrætssystemet 
Som det fremgår af figur 5.6, kan 9% af kræftmortaliteten blandt kvinder tilskrives 
lungekræft*. I EF er gennemsnitsmortaliteten for kvinder under 65 år siden 1970 steget med 
næsten 45% til 66,3 pr. 100.000 (se figur 5.13), mens det tilsvarende tal for alle kvinder er 
steget med næsten 70% siden 1970, nemlig til 14,05 pr. 100.000 (se figur 5.14). Stigningen 
siden 1970 har været mest markant i Nederlandene og Danmark (for alle aldersgrupper og for 
kvinder under 65 år), mens der i Spanien faktisk er sket et fald i lungekræftmortaliteten blandt 
kvinder (for alle aldersgrupper og for kvinder under 65 år). I Frankrig er der også sket et fald, 
men kun blandt kvinder på under 65 år. 
I EF skiller Danmark sig ud ved at have langt den højeste lungekræftmortalitet blandt kvinder, 
efterfulgt af Det Forenede Kongerige, Irland og Nederlandene. Den danske mortalitet er over 
tre gange større end EF-gennemsnittet for kvinder under 65 år og over dobbelt så stor som EF-
gennemsnittet for alle aldersgrupper. Derimod er der i Middelhavslandene tendens til en 
lavere lungekræftmortalitet (se figur 5.13 og 5.14). Disse resultater passer med det lavere 
antal kvindelige rygere i Middelhavslandene i de seneste årtier og det højere antal kvindelige 
rygere i Danmark i de seneste 40 år eller derover20. 
I betragtning af de store stigninger i lungekræftmortaliteten blandt kvinder kan det ikke 
overraske, at der er en del usikkerhed hos kvinderne i EF i almindelighed med hensyn til, 
hvilket køn der rammes mest af lungekræft. Som det fremgår af figur 5.15 og tabel 5.1, 
mente ca. halvdelen af alle adspurgte kvinder i Eurobarometer 1996-undersøgelsen, at mænd 
oftere blev ramt af lungekræft end kvinder, men over en tredjedel svarede 'ved ikke'. Svarene 
var meget forskellige fra medlemsstat til medlemsstat. F.eks. mente 80% af de adspurgte i 
Finland, at lungekræftincidensen var størst blandt mænd, mens 48% svarede 'ved ikke' i 
Sverige. Denne slående forskel mellem nabolande kan muligvis delvis forklares ved den 
højere lungekræftmortalitet blandt kvinder i Sverige (over EF-gennemsnittet) end i Finland, 
som ligger under EF-gennemsnittet (se figur 5.13 og 5.14). 
Lungekræft fremkaldes typisk ved inhalering af kræftfremkaldende stoffer, som f.eks. røg og 
asbest, samt ved udsættelse for ioniserende stråling21. Navnlig kædes tobaksrygning sammen 
med en væsentlig større risiko for at få lungekræft. Af en undersøgelse fremgår det, at risikoen 
for lungekræft er over 12 gange større blandt kvindelige rygere end blandt ikke-rygere, og 25 
gange større blandt mandlige rygere end blandt ikke-rygere, hvilket svarer til, at ca. 85-90% af 
alle lungekræfttilfælde er forårsaget af rygning22. Passiv rygning har også vist sig at øge 
lungekræftrisikoen, men i langt ringere grad23. Andre risikofaktorer er miljøforurening, dårlig 
ernæring, overfyldte boliger og lav socioøkonomisk status . 
I dette afsnit vil der for kortheds skyld blive henvist til lungekræft, men udtrykket omfatter andre 
former for kræft i åndedrætssystemet som f.eks. kræft i luftrør og bronkier. 
66 
5.4 Kredsløbssygdomme (hjerte-karsygdomme) 
Kredsløbssygdomme (særlig iskæmiske hjertesygdomme3 og cerebrovaskulære sygdomme, 
eller apopleksi) er sygdomme, der rammer hjerte og blodkar. Disse sygdomme er de hyppigste 
mortalitets- (og morbiditets- og invaliditets-) årsager blandt kvinder i almindelighed i EF (se 
figur 5.1). De er den næsthyppigste årsag til præmatur mortalitet (under 65 år) efter kræft. 
Disse sygdomme er karakteristiske for de udviklede vestlige samfund og den vestlige livsstil. 
Sygdommene har også forbindelse med social klasse25. Således er det i vid udstrækning 
muligt at forebygge disse sygdomme ved at ændre livsstil og f.eks. lægge rygning på hylden 
og spise en kost, der er fattig på mættede fedtstoffer, sukker og salt26. Kvinder synes at blive 
berørt anderledes end mænd af disse sygdomme. De udvikler oftere sygdommen, men i en 
senere alder og navnlig efter de 65 år, hvor incidensen og mortaliteten stiger hurtigt. En anden 
forskel er, at kvinder oftere rammes af apopleksi, mens mænd får flere hjertetilfælde. 
Mortaliteten som følge af kredsløbssygdomme er faldet i alle medlemsstater siden 1970 blandt 
kvinder under 65 år. Gennemsnitsmortaliteten i EF for denne aldersgruppe er faldet med over 
50% siden 1970, nemlig til 31,56 pr. 100.000 (figur 5.1). I den ene ende af skalaen ligger 
Finland med et fald på 64%, og i den anden ende Danmark og Grækenland med et fald på 
32%. Billedet er det samme for kvinder i alle aldre, bortset fra at det generelle fald (siden 
1970) i mortaliteten på grund af kredsløbssygdomme her kun var på 37%. Endvidere er den 
generelle mortalitet meget højere (248,44 pr. 100.000). Igen er der forskelle mellem 
medlemsstaterne på, hvor meget mortaliteten er faldet. Navnlig Grækenland springer i øjnene, 
fordi der der har været en generel stigning (7,54%) i mortaliteten siden 1970 (figur 5.17). 
5.5 Iskæmisk hjertesygdom 
Iskæmisk hjertesygdom er langt den hyppigste årsag til kvinders mortalitet i EF. Alligevel 
opfattes sygdommen ofte af offentligheden og medierne som en 'mandesygdom'. Som det 
fremgår af figur 5.18 og tabel 5.2 svarede næsten 60%» af de kvinder, der blev spurgt i 
forbindelse med Eurobarometerundersøgelsen i 1996, at de mente, at hjertesygdomme var 
langt hyppigere forekommende blandt mænd end kvinder. I de senere år er der i visse 
medlemsstater gennemført forebyggende kampagner særlig rettet mod kvinder, f.eks. British 
Heart Foundation's kampagne, hvori hjertesygdomme nævntes som det, 'der nedlægger flest 
27 28 
kvinder i Storbritannien' 
Hjertesygdomme følger et andet mønster hos kvinderne end hos mændene. Typisk begynder 
mænd i en tidligere alder at udvikle en iskæmisk hjertesygdom, nemlig ofte når de er i 40- og 
50-års alderen, mens kvinder sædvanligvis først tår sygdommen når de er i 60'erne, dvs. efter 
overgangsalderen. Denne forskel formodes at være forårsaget til dels af det kvindelige 
østrogenhormons beskyttende egenskaber, men kan også være resultat af lavere jernreserver 
hos kvinder før overgansalderen29. Oplysningerne om iskæmiske hjertesygdomme hos kvinder 
Ordet iskæmisk hjertesygdom anvendes ofte som synonym for hjerteinfarkt, men de to udtryk dækker 
ikke helt det samme. Man kan blive ramt af hjerteinfarkt, uden at der er tale om iskæmi (ringe 
ilttilførsel til hjertet). Da døden forårsages af manglende ilttilførsel til hjertet, benyttes udtrykke 
iskæmisk hjertesygdom i denne rapport. 
67 
er i almindelighed utilstrækkelige, til dels fordi mange undersøgelser udføres på mænd. 
Påstande om, at kvinder oftere har uerkendte symptomer, anderledes symptomer og andre 
overlevelsesmuligheder end mænd30 3132, bør undersøges nærmere. 
Mens der er væsentlige variationer i mortaliteten som følge af iskæmisk hjertesygdom, har 
den generelt været faldende siden 1970. Blandt kvinder under 65 år er mortaliteten faldet med 
godt en tredjedel siden 1970 til 12 pr. 100.000 (figur 5.19). Mortaliteten svinger fra 24,31 pr. 
100.000 i Irland til 4,51 pr. 100.000 i Frankrig. Mortaliteten er heller ikke faldet lige meget i 
de forskellige lande, idet tallet går fra 60% i Finland til kun 2% i Grækenland. 
Som bemærket er mortaliteten langt højere blandt ældre kvinder, hvilket forklarer de meget 
højere tal, der er tale om, når denne gruppe er medtaget. Som vist i figur 5.20 er 
gennemsnitsmortaliteten i EF i forbindelse med iskæmiske hjertesygdomme blandt kvinder i 
alle aldersgrupper på 84,75 pr. 100.000. I den ene ende af skalaen ligger Finland med 149,75 
pr. 100.000, og i den anden ende Frankrig med 36,94 pr. 100.000. Alle medlemsstater bortset 
fra tre (Grækenland, Spanien og Tyskland) har haft en generelt faldende mortalitet, med 
udsving fra 20% (i Portugal) til 46% (i Sverige). 
Den faldende mortalitet hænger sammen med ændrede kostvaner, navnlig et faldende forbrug 
af mættede fedtstoffer, og mindre rygning i visse grupper og medlemsstater. Trods faldet er 
iskæmiske hjertesygdomme dog fortsat en af hovedårsagerne til præmatur og generel 
mortalitet for kvinder i EF. Endvidere kan mortalitetsnedgange skjule stigninger i 
morbiditeten, særlig blandt ældre kvinder. Hertil kommer, at iskæmiske hjertesygdomme 
hænger sammen med kronisk invaliditet, høje sundhedsudgifter og andre økonomiske 
omkostninger, f.eks. tabte arbejdsdage, og ofte også med en faldende livskvalitet. 
Der er mange risikofaktorer i forbindelse med hjertesygdomme. Nogle af dem, f.eks. aldring 
og arveanlæg, kan ikke ændres. Men de tre vigtigste risikofaktorer - rygning, forhøjet blodtryk 
og stort kolesterolindhold i blodet - kan påvirkes enten ved en ændring af livsstilen eller 
gennem medicinsk behandling. 
Rygning er langt den største risikofaktor. Risikoen forøges med antallet af cigaretter, der 
ryges, navnlig for kvinder over 35 år, som bruger p-piller. Kvinder er særlig udsat for at for 
forhøjet blodtryk efter 50-års alderen. Endvidere stiger kolesterolindholdet i blodet også med 
alderen. Af andre risikofaktorer i forbindelse med iskæmiske hjertesygdomme kan nævnes 
overvægt (se afsnit 6.3), diabetes, manglende motion og overdrevet alkoholforbrug. Lavere 
socioøkonomisk status og stressende arbejde er også blevet sat i forbindelse med forøget 
risiko for iskæmiske hjertesygdomme . 
Det er interessant, at stress ofte af offentligheden opfattes som en væsentlig risikofaktor i 
forbindelse med hjertesygdomme, selv om der ikke foreligger nogen lægevidenskabelige 
beviser for det, undtagen for så vidt angår arbejdsrelateret stress. Som vist i figur 5.21 og 
tabel 5.3 angav næsten 20% af de kvinder, der blev spurgt under 
Eurobarometerundersøgelsen i 1996, stress som den vigtigste risikofaktor i forbindelse med 
hjertesygdomme. I Grækenland, Sverige og Nederlandene mente over 30%, at stress var den 
største risiko. Stress var næst efter rygning den faktor, der blev nævnt oftest, og først derefter 
68 
blev usunde kostvaner, overvægt, manglende motion og overdrevet alkoholforbrug nævnt (i 
den rækkefølge). Disse resultater viser, at der blandt EF's kvinder er stor uvidenhed om, hvad 
der især forårsager hjertesygdomme. Dette er et område, hvor rnan kunne sætte ind med 
folkesundhedskampagner. 
5.6 Cerebrovaskulær sygdom (apopleksi) 
En anden udbredt kredsløbssygdom er apopleksi. Risikoen for kvinder øges med alderen, 
navnlig efter de 65 år, til dels fordi et højt blodtryk optræder hyppigere hos ældre kvinder. 
Ligesom tilfældet er med iskæmiske hjertesygdomme, er apopleksimortaliteten for kvinder 
under 65 år faldet væsentligt siden 1970, nemlig med næsten 43%, til et gennemsnit på 8,73 
dødsfald pr. 100.000. Alle medlemsstater har oplevet et fald, der er størst i Irland (69%) og 
mindst i Luxembourg (2%) (se figur 5.22). Blandt kvinder under 65 år har Portugal den 
højeste mortalitet (18,42 pr. 100.000), mens Frankrig har den laveste (5,80 pr. 100.000). 
Som nævnt er det især ældre kvinder, der dør af apopleksi. Derfor er mortaliteten for alle 
aldersgrupper, dvs. inklusive de ældre kvinder, langt højere end vist i figur 5.22. Som det 
fremgår af figur 5.23 ligger gennemsnitsmortaliteten for kvinder i alle aldre i EF på 75,93 pr. 
100.000. Mortaliteten er højst i Portugal (175,63 pr. 100.000) og lavest i Frankrig (44,11 pr. 
100.000). Frankrig har det laveste tal i EF med hensyn til både iskæmiske hjertesygdomme og 
apopleksi. Ligesom det var tilfældet for yngre kvinder, er mortaliteten for alle aldersgrupper 
under ét faldet siden 1970, med næsten 43% på EF-plan. Men tallet er faktisk steget i 
Luxembourg (10%) og i Grækenland (1%). I de øvrige medlemsstater er mortaliteten faldet 
med mellem 26% (i Portugal) og 60% (i Frankrig). 
Hovedrisikofaktoren i forbindelse med apopleksi er forhøjet blodtryk. Andre risikofaktorer 
omfatter tidligere hjertesygdomme og/eller apopleksi, diabetes og overdrevet alkoholforbrug. 
Rygning er også blevet kædet samme med apopleksi, men ikke i så høj grad som med iskæmisk 
hjertesygdom34. Som tilfældet er med sidstnævnte sygdom kan en sund livsstil og passende 
sundhedspleje bidrage til at mindske mortaliteten for kvinder, navnlig kvinder under 65 år. 
Referencer 
1 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a) Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i 
Det Europæiske Fællesskab, 1995, KOM(95) 357 endelig udg., Bruxelles: Kommissionen; og Abel-Smith, B., 
Figueras, J., Holland, W., McKee, ML, Mossialos, E. (1995). Choices in Health Policy, London, Dartmouth. 
2 Abel-Smith m.fl. ( 1995), ibid. 
3 Eurostat ( 1995a). Kvinder og mænd i Den Europæiske Union: et statistisk portræt. Luxembourg: Kontoret for 
De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. 
4 Platts m.fl. (1992), "WHO/EURO multicentre study on parasuicide". Acta Psychiatrica Scandinavica, 85: 97-
104. 
5 Sundhedsministeriet, Danmark (1994b). Udvikling i selvmordsdødelighed i Danmark 1955-1991, København, 
Danmark. 
6 Bille-Brahe, U. og G. Jessen (1994) "Suicide in Denmark, 1922-1991: The Choice of Method", Acta 
Psychiatrica Scandinavica 90(2) 91-96. 
7 Weilandt, C. ( 1996), Tysk rapport om kvinders sundhed, Bonn: Ikke offentliggjort. 
8 Sundhedsministeriet, Danmark (1994b). Udvikling i selvmordsdødelighed i Danmark 1955-1991, København, 
Danmark. 
Nordentoft, M., m.fl. (1993), "High mortality by natural and unnatural causes: A 10 year follow up study of 
patients admitted to a poisoning treatment centre after suicide attempts". British Medical Journal, 306: 1637-
41. 
69 
Fisher, N.J., Nielsen, P.K. (1993) "Dødsfald efter tidligere bevidst selvforgiftning. Et tiårs materiale fra én 
intensivafdeling", Ugeskrift for Læger, 155: 1857-61. 
9 WHO ( 1996), Health for All Database, København: WHO Regional Office for Europe. 
10 Eurostat (1995a), Kvinder og mænd i Den Europæiske Union, Luxembourg: Kontor for De Europæiske 
Fællesskabers Officielle Publikationer. 
11 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a), Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i 
Det Europæiske Fællesskab, KOM(95) 357 endelig udg., Bruxelles: Kommissionen. 
12 Ibid. 
13 Scientific American (96) Special Issue: What you need to know about cancer. Bind 275, nr. 3. 
14 The National Women's Health Resource Center (1992), National Women's Health Report, New York: The 
National Women's Health Resource Center. 
15 Se f.eks. Le, M.G., m.fl. (1984), "Alcoholic beverage consumption and breast cancer in a French case-control 
study", Am J Epidemiol., 120:350-357; Rohan, T.E., McMichael, A.J. (1988), "Alcohol consumption and risk of 
breast cancer", Int J Cancer, 41:695-699; og Willett, W.C, m.fl. (1987), "Moderate alcohol consumption and the 
risk of breast cancer", N Engl. J Med., 316:1174-1180. 
16 Se f.eks. Kliewer E.V., Smith K.R. (1995). Breast cancer mortality among immigrants in Australia and Canada. 
Journal of the National Cancer institute 87(15): 1154-1161. 
17 CancerNet fra the National Cancer Institute ( 1996a). Screening for cervical cancer. 208/04728. 
18 Vioquc, J., Feenollar J. (1995) "The distribution of mortality by cervical cancer in Spain from 1981 to 1986. En 
ecological study", Medicina Clinica, 104(8): 287-92. 
19 CancerNet fra the National Cancer Institute ( 1996b). Prevention of cervical cancer. 208/04734. 
20 Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994a), Levetid i Danmark, København: Sundhedsministeriet. 
21 Burdorf, A. Swustc, P. Maas, P.w.d (1998), "Asbest en gczondhcid: van patienbespreking naar erkenning van 
bcrocps/.icktcn in Nederland", Ned Tijdschr Gcnceskundc, 132:2167-77. 
22 Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994): Kræftudvikling og kræftdødelighed, København, Danmark. 
Schaapveld, K., Ilirasing, R.A. (1993). Prevcntiegids, Asscn/Maastricht: Van Gorcum. 
23 Smith, G.D. and A.N. Phillips (1996), "Passive smoking and Health: Should wc believe Philip Morris's 
'experts'?" BMJ; 313: 929-33. Se også: European Working Group (1996): Environmental tobacco smoke and 
lung cancer risk: an evaluation of the risk. Trondheim: European Working Group. Law, M.R., Hackshaw, A.K. 
(1996), "Environmental Tobacco Smoke". Br Med Bull; 52: 22-34. Lee, P.N. (1992). Environmental tobacco 
smoke and mortality. Bask: Karger. 
24 Hein, Suadicani og Gyntelberg (1992): Lung Cancer Risk and Social Class. Danish Medical Bulletin 39: 173-6. 
25 Hall, E.M., Johnson, J.V., Tsou, T., (1993). Women, Occupation, and Risk of Cardiovascular Morbidity and 
Mortality. Occupational Medicine. Bind 8, nr. 4, 709-719. 
26 Sytkowski, P.A., Kunnel, W.B., D'Agostino, R.B. (1990), "Changes in risk factors and the decline in mortality 
from cardiovascular disease", N Eng J Med; 322: 1635-41. 
27 Tunstall-Pedoe, H. m.fl. (1994). "Myocardial Infarction and Coronary Deaths in the WHO MONICA Project", 
Circulation, 90:583-612. 
28 British 1 leart Foundation ( 1996), personlig meddelelse. 
29 Salonen, J.T. m.fl. (1992), "High Stored iron arc associated with excess risk of myocardial infarction en eastern 
Finnish men", Circulation, 86:803-811. 
30 Fiebach, Nil, Viscoli, M. & Horwitz, R.I., (1990). "Differences between Women and Men in Survival after 
Myocardial Infarction: Biology or Methodology?". JAMA, bind 263, nr. 8, 1092-1096. 
31 Khan, S. m.fl. (1990). "Increased Mortality of Women in Coronary Artery Bypass Surgery: Evidence for Referai 
Bias". Annals of Internal Medicine. 112: 561-567. 
32 Lcrner, D.J., Kanncl, W.B. (1986). "Patterns of coronary heart disease morbidity and mortality in the sexes: A 
26-ycar follow-up of the Framingham population", American Heart Journal, bind 111, nr. 2, 383-390. 
33 Davey-Smith, G., Blanc, D., og M. Bartlcy (1994), "Bxplanations for Socio-economic differentials in mortality. 
Evidence from Britain and elsewhere", European Journal of Public Health, 4:131-144. 
34 Donaldson, R.J. og Donaldson, L.J. (1993). Essential Public Health Medicine. Dordrecht: Kluwer Academic 
Publishers. 
70 
Figwrer og tabeller 
71 
Figur 5,1 
Vigtigste dødsårsager (1992) 
Alle kvinder, EU (15) 
Dødsårsager, kvinder i alle aldersgrupper, 1992 (EU 15) 
Andre dødsårsager 
20% 
Selvmord og 
ulykker 
5% 
Sygdomme i 
åndedrætssystemet 
6% 
Kredsløbssygdomme 
43% 
Kilde: HFA 1996 
Figur 5,2 
Mortalitet som følge af færdselsulykker (1992) 
Alle kvinder, EU 15 
SDRferdscinilykkerpr I0O0OO 
(Intel.«« IW2-80K 
EU 15 
LUXEMBOURG (1) 
PORTUGAL (1) 
BELGIEN (2) 
GRÆKENLAND 
FRANKRIG 
SPANIEN 
ØSTRIG 
FINLAND 
IRLAND 
ITALIEN (3) 
TYSKLAND (4) 
DANMARK 
NEDERLANDENE 
SVERIGE 
DET FORENEDE K. 
'1971 
'1991 
•Forbundsrepublikken indtil 1990 Q 1970 
Ll992 SDR færdselsulykker pr. 
MOSiBL 
Land 
EU 15 
LUXEMBOURG 
PORTUGAL 
BELGIEN1 
GRÆKENLAND 
FRANKRIG 
SPANIEN 
ØSTRIG 
FINLAND 
IRLAND 
ITALIEN » 
TYSKLAND 4 
DANMARK 
NEDERLANDENE 
SVERIGE 
DFT FORFNEDF K. 1992 ændringl% 
siden 197,0 
6,42 
11.39 
10,60 
9.14 
9,05 
7.45 
7,30 
7,04 
6,82 
6,79 
6,51 
6,19 
5,12 
4,57 
4.28 
4,14 -39,55 
5.37 
4,43 
-39,87 
61,61 
-38.88 
13,88 
-51,52 
-43,59 
-24,97 
-31,97 
-59,65 
-63.79 
-63,12 
-57.07 
-44.95 
'1971 
J1989 
31991 
4 Forbundsrepublikken Indtil 1990 
Kilde: HFA 1996 Kilde: HFA 1996 
72 
Figur 5.3 
Mortalitet som følge af selvmord og selvfremkaldt skade (1992) 
Alle kvinder, EU 15 
Antal selvmord og selvfremkaldte skader pr. 100.000 - Kvinder 
Ordnet efter 1992-SDR 
EU 15 
IUXEMBOURG0 
DANMARK 
FINLAND 
BELGIEN(2) 
ØSTRIG 
FRANKRIG 
SVERIGE 
TYSKLAND(4) 
NEDERLANDEN 
PORTUGAL(I) 
ITALIEN(3) 
IRLAND 
FORENEDE K. 
SPANIEN 
GRÆKENLAND 
'1971 
21989 
'1991 
' Forbundsrepublikken indtil 1990 
Kilde: HFA 1990 Antal selvmord og selvfremkaldte skader pr. 100.000 - der 
Kvinder 
Land 
EU 15 
LUXEMBOURG1 
DANMARK 
FINLAND 
BELGIEN 2 
ØSTRIG 
FRANKRIG 
SVERIGE 
TYSKLAND4 
NEDERLANDENE 
PORTUGAL i 
ITALIEN s 
IRLAND 
DET FORENEDE K. 
SPANIEN 
GRÆKENLAND 1992 andring I •/ 
»MOT 197Q 
6,24 
14,30 
13,67 
11.00 
10,46 
10,39 
10.01 
8,90 
7.96 
8,72 
4.23 
3.63 
3.61 
3,36 
2.99 
1-21 
11971 
21989 
31991 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 -24,27 
179,30 
-14.62 
13.05 
-3.33 
-22,23 
22.22 
-32.78 
-44.84 
-1.47 
20.17 
1.68 
464,06 
-46.41 
26,69 
-3<?,32 
Kilde:-HFA 1996 
Figur 5.4 
Kræftmortalitet (1992) 
Kvinder 0-64 år, EU15 
SDR ondartede evulster, 0-64, pr. 100.000 < 
Kvinder 
Omdel After 1992-SDR 
EU 15 
DANMARK 
IRLAND 
DET FORENEDE K. 
NEDERLANDENE 
BELGIEN(2) 
LUXEMBOURG) 1) 
TYSKLAND (4) 
ØSTRIG 
SVERIGE 
ITALIEN (3) 
PORTUGAL! 1) 
FRANKRIG 
FINLAND 
SPANIEN 
GRÆKENLAND 
'1971 o 20 
21989 
31991 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 |ai97o] 
• 1992 
40 100 120 SDR ondartede svulster, 0-64, pr. 100.000 
Hidndflc 
Land 
EU 15 
DANMARK 
IRLAND 
DET FORENEDE I : 
NEDERLANDENE 
BELGIEN2 
LUXEMBOURG1 
TYSKLAND « 
ØSTRIG 
SVERIGE 
ITALIEN i 
PORTUGAL1 
FRANKRIG 
FINLAND 
SPANIEN 
GRÆKENLAND 
11971 
21989 
51991 1992 amdrlnalV 
lUinJIU. 
89,74 
102.23 
86,98 
86.23 
76.50 
75.06 
74,66 
72,58 
69,52 
68,27 
66,90 
61.48 
60,04 
59,19 
56,36 
M77 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 -13.0J 
0,2e 
-9.87 
-6.74 
-10,8( 
-9.64 
-9.1S 
-17> 
-12.27 
-12.6: 
-15.0' 
-13,27 
Kilde: UFA 1996 Kilde: HFA 1996 
73 
Figur 5.5 
Kræftmortalitet (1992) 
Alle Kvinder, EU 15 
SDR ondartede svulster, alle aldre, pr. 100.000 
Ordnet efter 1992-SDR 
EU 15 
DANMARK 
IRLAND 
DET FORENEDE K. 
TYSKLAND (4) 
NEDERLANOEN 
LUXEMBOURG (1) 
BELGIEN (2) 
ØSTRIG 
ITALIEN (3) 
SVERIGE 
FINLAND 
FRANKRIG 
PORTUGAL (1) 
SPANIEN 
GRÆKENLAND 
11971 
21989 
31991 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 al97û 
• 1992 
50 200 250 SDR ondartede svulster, 
Onto* «ftaMflM BOR alle aldre, pr. 100.000 
Und 
EU 15 
DANMARK 
IRLAND 
DET FORENEDE I 
TYSKLAND * 
NEDERLANDENE 
LUXEMBOURG1 
BELGIEN1 
ØSTRIG , 
ITAUEN 
SVERIGE 
FINLAND 
FRANKRIG 
PORTUGAL1 
SPANIEN 
ttRÆKFNLANn 1992 ændring I •> 
SldflDLUZflL 
150,30 
203,73 
186,53 
182,37 
162.43 
159,99 
159.86 
159.80 
157.23 
145,93 
143.04 
134.66 
128,78 
125,57 
117,42 
112-60 
'1971 
21989 
31991 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 -5,0! 
4.57 
4.39 
4,66 
-11.87 
-9.6S 
-1.9! 
-8.6E 
-17.3C 
-0.67 
-10.2* 
-9,9£ 
-9.6Î 
-3,54 
-6,7e 
994 
Kilde: HFA 1996 Kilde: HFA 1996 
Figur 5.6 
Kræftmor atalitet hos kvinder (1992) 
Alle Kvinder, EU 15 
Kræft som dødsårsag efter type, kvinder i alle aldre, (EU 15) 1992 
Brystkræft 
21% Livmoderhalskræft 
2% 
Andre kræftformer 
36% Kræft I fordøjelsesorganerne 
32% 
Kræft I luftrør/bronkier/lunger 
9% 
Kilde: HFA 1996 
74 
Figur 5,7 
Brystkræftmortalitet (1992) 
Kvinder 0-64 år, EU 15 
SDR ondartede svulster I kvinderbryst, 
0-64 pr. 100.000 
Orndet efter 1992 SDR 
EU 15 
IRLAND 
DANMARK 
BELGIEN (2) 
DET FORENEDE K 
NEDERLANDENE 
TYSKLAND (4) 
ITALIEN (3) 
ØSTRIG 
PORTUGAL0) 
FRANKRIG 
SPANIEN 
SVERIGE 
XEMBOURG (1) 
FINLAND 
GRÆKENLAND 
'1971 0 5 
21989 
31991 
4 Fobundstepublikken Indtil 1990 25 
Kilde: HFA 1996 SDR ondartede svulster I kvinderbryst, 0-64 pr. 100.000 
Land 
EU 15 
IRLAND 
DANMARK 
BELGIEN2 
DET FORENEDE K. 
NEDERLANDENE 
TYSKLAND 4 
ITALIEN ' 
ØSTRIG 
PORTUGAL1 
FRANKRIG 
SPANIEN 
SVERIGE 
LUXEMBOURG1 
FINLAND 
GRÆKENLAND 1992 atndringl% 
mut«* 1870 
19,80 
25.80 
24.77 
24.63 
24,36 
23.86 
19.89 
19.06 
18.31 
17.96 
17.75 
16,60 
16.43 
15.46 
15.12 
14.SS 
11971 
21989 
3 1991 
4 Forbundsrepublikken Indtil 1990 9,27 
17,22 
-0.84 
14.77 
-5.18 
-3,28 
10,81 
10.62 
9.12 
20,05 
11,57 
62.11 
-1.56 
-30.30 
4.49 
45,07 
Kilde: HFA 1996 
Figur 5,9 
Brystkræftmortalitet (1992) 
Alle Kvinder, EU 15 
SDR ondartede svulster I kvinderbryst alle aldre, pr. 
Ordnet efter 1092 SDR 100.000 
EU GENNEMSNIT 
DANMARK 
DET FOREDENE K. 
IRLAND 
NEDERLANDENE 
BELGIEN (2) 
TYSKLAND (4) 
ØSTRIG 
ITALIEN (3) 
FRANKRIG 
PORTUGAL (1) 
SVERIGE 
LUXEMBOURG (1) 
SPANIEN 
FINLAND 
GRÆKENLAND 
M971 
Î1989 ° 10 
31991 
«Forbundsrepublikken indtil 1990 D19701 
• 1992! MM ondartede svulster I kvindertiryst, alle aldre, 
pr. 100.000 
Ordn* pflBMBO? SDR 
Land 
EU-gennemsnlt 
DANMARK 
DET FORENEDEK 
IRLAND 
NEDERLANDENE 
BELGIEN1 
TYSKLAND 
ØSTRIG, 
ITALIEN 
FRANKRIG 
PORTUGAL1 
SVERIGE 
LUXEMBOURG* 
SPANIEN 
FINLAND 
fiRffKENLAND 1992 andring 11> 
«lri«n 1*70 
31,25 
40,56 
39.23 
39,17 
38,47 
37.93 
31.87 
31.29 
29.83 
28.11 
26.57 
25,66 
24,99 
24.40 
23.82 
?1,jg 
'1971 
21989 
31991 
4 Forbundsrepublikken Indtil 1990 16,21 
6.7S 
5,8( 
28.5! 
1.1« 
14.EM 
15.6-
17.* 
21.0 
15.61 
29.« 
-4,07 
-20.7< 
73,67 
20.5i 
Sfiftf 
Kilde: HFA 1996 Kilde: HFA 1996 
75 
Figur 5,9 
Brystkræftmortalitet (1992) 
Alle Kvinder 1970-1992, EU 15 
SDR ondartede svulster I kvinderbryst, 0-64, pr. 100.000 
Udvalgte EU-medlemsstater 
Ordnet efter 1970-tallene 
—O—o 
is i—o^° 
141\/ —o_ ^- o~ o- -o—er —0— DANMARK 
-Û— IRLAND 
-x-BELGIEN 
-O-EU 15 
-X - FINLAND 
SPANIEN 
--O- GRÆKENLAND 
90 91 92 
Kilde: HFA 1996 
Figur 5,10 
Mortalitet som følge af livmoderhalskræft (1992) 
Kvinder 0-64 år, EU 15 
SDR livmoderhalskræft, 0-64, pr. 100.000 
Ordnet efter 1992-tallene 
GU-GENNEMSNIT 
DANMARK 
DET FORENEDE K. 
IRLAND 
TYSKLAND (4) 
LUXEMBOURG (1) 
PORTUGAL (1) 
ØSTRIG 
BELGIEN (2) 
SVERIGE 
NEDERLANDENE 
FRANKRIG 
SPANIEN 
GRÆKENLAND 
FINLAND 
ITALIEN (3) 
i «71 2 
21989 
31991 
* Forbundsrepublikken indtil 1990 D1970 I 
• 19921 SDR livmoderhalskrasft, 0-64, pr. 100.000 
Land 1992 andrtng 1 % 
ilden 1970 
EU 15 
DANMARK 
DET FORENEDE K. 
IRLAND 
TYSKLAND4 
LUXEMBOURG ' 
PORTUGAL 1 
ØSTRIG 
BELGIEN * 
SVERIGE 
NEDERLANDENE 
FRANKRIG 
SPANIEN 
GRÆKENLAND 
FINLAND 
ITALIEN ' 2.28 -47,71 
4,64 -55,34 
3,78 -42,02 
3,41 -23,88 
3.20 -50,54 
2,71 -70,61 
2.30 -73,10 
2,26 -56,87 
2,14 -37,97 
2,05 -70,80 
1,84 -67,83 
1,67 -36,26 
1,66 95,29 
1.31 61,73 
0,90 -81,05 
0.75 -55.36 
'1971 
21989 
31991 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 
Kilde: HFA 1996 Kilde: HFA 1996 
76 
Figur 5,11 
Mortalitet som følge af livmoderhalskræft (1992) 
Alle Kvinder, EU 15 
SDR livmoderhalskræft, alle aldre, pr. 100.000 
.PrTnftt fflftr 1992 SOR -
EU 15 
DANMARK 
DET FORENEDE K. 
TYSKLAND (4) 
IRLAND 
ØSTRIG 
UXEMBOURG(I) 
PORTUGAL (1) 
BELGIEN (2) 
EDERLANDENE 
SVERIGE 
SPANIEN 
FRANKRIG 
FINLAND 
RÆKENLAND 
'1971 
21989 n o i 
31991 ° 2 4 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 
Kilde: HFA 1996 SDR livmoderhalskræft, alle aldre, pr. 100.000 
Land 
EU 15 
DANMARK 
DET FORENEDE K. 
TYSKLAND* 
IRLAND 
ØSTRIG 
LUXEMBOURG' 
PORTUGAL1 
BELGIEN ' 
SVERIGE 
NEDERLANDENE 
SPANIEN 
FRANKRIG 
FINLAND 
GRÆKENLAND 
ITALIEN » 
11971 
21989 
31991 andring I % 
lUinj 
Kilde: HFA 1996 4 Forbundsrepublikken indtil 1990 
Figur 5,12 
Mortalitet som følge afkræft I åndedrætssystemet (1970-1992) 
Kvinder 0-64 år, EU 15 
SDR kræft I luftrør/bronier/lunger, kvinder 0-64, pr. 100.000 
Udvalgte EU-mdlemsstater 
Ordnet efter 1971-tallene 
-o— DET FORENEDE K. 
-Ù— DANMARK 
-X-EU15 
-O- SPANIEN 
-O— NEDERLANDENE 
PORTUGAL 
70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 
Ar 
Kilde: HFA 1996 
77 
Figur 5,13 
Mortalitet som følge afkræft I åndenrætssystemet (1992) 
Kvinder 0-64 år, EU 15 
SDR kneft I luftrw/bronkler/lunger 
Kvinder 0-64, pr. 100.000 
Ordnet efter 1992-lallene 
EU 15 
DANMARK 
DET FORENEDE 
NEDERLANDENE 
IRLAND 
SVERIGE 
LUXEMBOURG (1) 
TYSKLAND (4) 
BELGIEN (2) 
ØSTRIG 
FINLAND 
ITALIEN (3) 
GRÆKENLAND 
FRANKRIG (3) 
PORTUGAL (1) 
SPANIEN 
M971 
21989 
31991 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 D 1970| 
• 1992J SDR kræft I luftrør/bronkier/lunger 
KvInrtarfWUnr innnnn 
Land 
EU 15 
DANMARK 
DET FOREDENE K. 
NEDERLANDENE 
IRLAND 
SVERIGE 
LUXEMBOURG ' 
TYSKLAND * 
BELGIEN2 
ØSTRIG 
FINLAND 
ITALIEN ' 
GRÆKENLAND 
FRANKRIG 
PORTUGAL1 
SPANIFM 1902 ændring I • ; 
aldsoJflZQ 
6,63 
20.52 
12.91 
10,56 
9,55 
8,92 
8,78 
6,20 
6,15 
6,13 
4,91 
4,90 
4.69 
4,06 
2.89 
?S? 
'1971 
21989 
31991 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 44,71 
218.« 
19,42 
269.2 
12.4Î 
163.15 
155,9* 
80,2 
86,95 
49,51 
78.5! 
33.1! 
-5.M 
80,* 
10,31 
•?nnr 
Kilde: HFA 1996 Kilde: HFA 1996 
Figur 5,14 
Mortalitet som følge afkræft I åndedrætssytemet (1992) 
Alle kvinder, EU 15 
SDR kraft I luftror/bronkier/lunger 
Alle aldre, pr. 100.000 
Ordnet efter 1992-tallene 
EU-GENNEMSNIT 
DANMARK 
DET FORENEDE K 
IRLAND 
NEDERLANDENE 
SVERIGE 
LUXEMBOURG (1) 
ØSTRIG 
TYSKLAND (4) 
BELGIEN (2) 
ITALIEN (3) 
FINLAND 
GRÆKENLAND 
FRANKRIG 
PORTUGAL (1) 
SPANIEN 
'1971 
= 1989 
11991 
' Forbundsrepublikken indtil 1990 D1870| 
• 19921 SDR kræft I luftrør/bronkier/lunger 
Kvinder 
Land 
Kilde: HFA 1996 EU-GENNEMSNIT 
DANMARK 
DET FORENEDE K. 
IRLAND 
NEDERLANDENE 
SVERIGE 
LUXEMBOURG' 
ØSTRIG 
TYSKLAND4 
BELGIEN ' 
ITALIEN > 
FINLAND 
GRÆKENLAND 
FRANKRIG 
PORTUGAL' 
SPANIEN 1992 amdrtng I % 
lldan »70 
14,05 
34,88 
30,89 
26.60 
16.62 
15,94 
14,11 
13.55 
12,28 
11,15 
10.89 
10,88 
10.06 
7,80 
6.44 
5.4Q 
'1971 
21989 
31991 
* Forbundsrepublikken indtil 1990 67.86 
175,30 
73,15 
85.24 
207.21 
126.74 
156.08 
57.56 
74.43 
73,68 
61.57 
90.54 
15,77 
62.16 
39.09 
-6,74 
Kilde: HFA 1996 
78 
Figur 5.15 
Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af lungekræft* 
Alle kvinder, EU 15 (1996) 
Finland 
Grækenland 
Belgien 
Spanien 
Tyskland V 
Frankrig 
Tyskland 0 
Portugal 
Italien 
EU 15 
Nederlandene 
Østrig 
Luxembourg 
Irland 
Danmark 
Det Forenede K. 
Sverige rSKKftSKKKKKKftSftSKS^^ 
kvmNSfrmm\m^ms\mmwq k\\\^V\\\\\\\V\\^^^ 
Kwsw*swmm\m\mwfts« 
fcmmmmN^^KWKwwKKKi *mmvflftys^ss*KK^^ 
*mwwftftftw^wftsssssr ^s^ms^www^KNKKKS^g: 
v\\\mm\m\\\\\\mm^^ ^ss^Kyftfls^^ ^w^^^^w^ww^^: m\\\\\S\\\\\m\\\m\\\\S^ 
K\\\tmwKm\Kttaa Ks^yssss^ss^^ ^x\\\v^^SSS^^ 
RKKKKKKKKKKKI 
s\m\>mwii: 
0% 20% 40% 60% 80% 100% 
• Ved 
ikke Nej Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
* Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige i følgende udtalelse: "I (land) rammes fiere mænd end kvinder af 
lungekræft". Ja angiver enighed, nej angiver uenighed. 
Tabe! 5.1 
Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af lungekræft* 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Finland 
Grækenland 
Belgien 
Spanien 
Tyskland V 
Frankrig 
Tyskland 0 
Portugal 
Italien 
EU 15 
Nederlandene 
(istrig 
Luxembourg 
Irland 
Danmark 
Det Forenede Kongerige 
Sverige _^___ 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 Ja 
% 
82,9 
60,7 
58,8 
58,3 
56,8 
55,4 
54,0 
53,9 
50,7 
50,3 
47.1 
45,4 
40,6 
36,8 
36,3 
32,5 
22,6 Nej 
7,8 
8,9 
8,8 
9,1 
8,6 
11,0 
10,5 
12,2 
8,1 
13,4 
20,3 
11,7 
12,6 
17,1 
29,8 
26,6 
28,9 Ved ikke 
% 
9,3 
30,4 
32,4 
32,6 
34,7 
33,6 
35,5 
33,9 
41,2 
363 
32,6 
42,9 
46,8 
46,1 
33,9 
40,8 
48,5 
* Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige i følgende udtalelse: "I (land) rammes flere mænd end kvinder af lungekræft". Ja angiver 
enighed, nej angiver uenighed. 
79 
Figur 5,16 
Mortalitet som følge af kredsløbssygdomme (1992) 
Kvinder 0-64 år, EU 15 
SDR kredsløbssygdomme, alder 0-64 ir, 
pr. 100.000, Kvinder 
Ordnet efter 1992 SDR 
EU 15 
IRLAND 
DET FORENEDE K 
PORTUGAL (1) 
DANMARK 
ØSTRIG 
TYSKLAND (4) 
RÆKENLAND 
FINLAND 
BELGIEN (2) 
UXEMBOURG(I) 
EDERLANDENE 
SVERIGE 
ITALIEN (3) 
SPANIEN 
FRANKRIG 
'1971 
21989 
31991 i|O1970j 
«•1992I 
0 20 40 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 60 SDR kredsløbssygdomme, alder 0-64 år, pr. 100.000 
Kvinder 
Und 
EU 15 
IRLAND 
DET FORENEDE K. 
PORTUGAL1 
DANMARK 
ØSTRIF 
TYSKLAND4 
GRÆKENLAND 
FINLAND 
BELGIEN1 
LUXEMBOURG1 
NEDERLANDENE 
SVERIGE 
ITALIEN ' 
SPANIEN 
FRANKRIG 
'1971 
21989 
31991 
4FRGto1990 aandringl % 
1»92 ,tden1?7» 
31,56 
43,81 
42.96 
39.30 
36,80 
36,65 
36.06 
34,16 
33,73 
32,71 
32,43 
30.89 
28.85 
27,63 
24,76 
19.01 -51,01 
-57,12 
-47.23 
-51.70 
-31,62 
-45.97 
-40.25 
-31.67 
-64,47 
-52,37 
-63,66 
-39,35 
-37,76 
-58,76 
-63.72 
•57,71 
Kilde: HFA 1996 Kilde: HFA 1996 
Figur 5,17 
Mortalitet som følge af kredsløbssygdomme (1992) 
Alle Kvinder, EU 15 
SDR kredsløbssygdomme 
alle aldre, pr. 100.000, Kvinder 
Ordn« efter 1992 SDR 
EU 15 
PORTUGALO) 
ØSTRIG 
IRLAND 
TYSKLAND (4) 
GRÆKENLAND 
FINLAND 
LUXEMBOURGS) 
DET FORENEDE K 
DANMARK 
ITALIEN (3) 
SVERIGE 
BELGIEN (2) 
SPANIEN 
NEDERLANDENE 
FRANKRIG 
M971 
21989 
'1991 0 100 200 
Forbundsrepublikken indtil 1990 400 500 i Q1970 
•'•1992J 
600 SDR kredsløbssygdomme, alle aldre. pr. 100.000 
Kvinder 
Land 
EU 15 
PORTUGAL1 
ØSTRIG 
IRLAND 
GRÆKENLAND 
FINLAND 
TYSKLAND « 
LUXEMBOURG1 
DET FORENEDE K. 
DANMARK 
ITALIEN J 
SVERIGE 
BELGIEN ' 
SPANIEN 
NEDERLANDENE 
FRANKRIG 1892 andring I *X 
iltinn 1870 
248,44 
316,53 
315,53 
301,78 
299,59 
289,50 
299,71 
271,81 
265,77 
263,09 
247,74 
243,67 
239,31 
221,80 
214.23 
150.55 
'1971 
21989 
31991 
* Forbundsrepublikken indtil 1990 -37,35 
-29,56 
-33,79 
-40,35 
7.54 
-47.79 
-31,60 
-44,52 
-40,52 
-31,37 
-40,56 
-34,91 
-40,81 
-43,28 
-40.42 
-45,63 
Kilde: HFA 1006 Kilde: HFA 1006 
80 
FigurJJÂ 
Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af hjertesygdomme* 
Alle Kvinder, EU 15 (1996) 
Finland 
Danmark 
Grækenland 
Sverige 
Italien 
Irland 
Nederlandene 
Tyskland V 
EU 15 
Belgien 
Spanien 
Frankrig 
Det Forenede K. 
Tyskland 0 
Luxembourg 
Østrig 
Portugal 
0% 20% 40% 60% 80% 100% 
il Ja Ved 
Ikke Nej Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
* Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige i følgende udtalelse: "I (land) rammes flere mænd end kvinder af 
hjertesygdomme". Ja angiver enighed, nej angiver uenighed. 
laMM 
Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af hjertesygdomme' 
Alle kvinder, EU 15 (1996) 
Finland 
Danmark 
Grækenland 
Sverige 
Italien 
Irland 
Nederlandene 
Tyskland V 
HU 15 
Belgien 
Spanien 
Frankrig 
Det Forenede Kongerige 
Tyskland 0 
Luxembourg 
Østrig 
Portugal Ja 
% 
81,2 
66,5 
66,1 
63,5 
60,7 
•50,6 
58,8 
57,0 
57,8 
57,7 
57,5 
56,8 
55,8 
51,8 
51,0 
48,8 
43,8 Nej 
% 
0,1 
11,9 
7,9 
10,2 
5,6 
10,4 
17,! 
10,6 
11,0 
8,8 
8,3 
14,0 
20,0 
13,3 
0,7 
11,9 
13,8 Ved ikke 
% 
9,7 
21,6 
26,0 
26,3 
33,6 
20,9 
24,0 
31,5 
30,2 
33,5 
34,2 
29,2 
24,2 
34,9 
39,4 
39,4 
42,4 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
•Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige i følgende udtalelse: "1 (land) rammes flere mænd end kvinder af hjertesygdomme". Ja 
angiver enighed, nej angiver uenighed. 
81 
Figur 5,19 
Mortalitet som følge af iskæmiske hjertesygdomme (1992) 
Kvinder 0-64 År, EU 15 
SDR Iskæmiske hjertesygdomme, alder 0-64 år 
pr. 100.000, Kvinder 
Ordnet after 1902 SDR , 
EU 15 jjjjjjjjjjjjjj—ZD j 
IRLAND ^^^^^^^^^_- ZZZZ3 
DET FORENEDE I —^^ 1 
DANMARK _^^^^^ I 
FINLAND j^^^^—— ' 
SVERIGE B^MMMM i 
ØSTRIG jjJJJUJJUJSJ^^ 
TYSKLAND (4) M^ 1 
NEDERLANDENJ mm^^m ' 
BELGIEN (2) mmlmr- i 
GRÆKENLAND rZjZ=j 
PORTUGAL (1) |^ =1 
LUXEMBOURG (1) mtamm ' 
ITALIEN (3) ———ZZZI 
SPANIEN jjjjjjj jirJwÔ] 
'1971 FRANKRIG mm 1 |»1992 
21989 ' ' ' ' '" 
31M1 0 10 20 30 40 50 
4 Forbundsrepublikken Indtil 1990 SDR iskæmiske hjertesygdomme, alder 0-64 år, pr. 100.000 
Kumter 
Land 
EU 15 
IRLAND 
DET FORENEDE *\ 
DANMARK 
FINLAND 
SVERIGE 
ØSTRIG 
TYSKLAND" 
NEDERLANDENE 
BELGIEN1 
GRÆKENLAND 
PORTUGAL' 
LUXEMBOURG* 
ITALIEN 
SPANIEN 
FRANKRIG 1992 ændring IK 
sjdaalSZO. 
12,14 
24.31 
24,12 
17,30 
14,77 
14,20 
14,16 
13,96 
12.85 
10,50 
9.71 
9,56 
9,05 
8,21 
6,42 
4,51 „ 
Kilde: HFA 1996 11971 
21989 
31991 
4 Forbungsrepublikken indtil 1990 
Kilde: HFA 1996 
Figur 5.20 
Mortalitet som følge af iskæmiske hjertesygdomme (1992) 
Kvinder 0-64 År, EU 15 -34,01 
-45.0S 
-28.9S 
-34.44 
-60,76 
-31.57 
-23.34 
-25.3S 
-40.67 
-56.91 
-2,31 
-39,91 
-56.47 
-47.17 
-5,87 
-49.B; 
SDR Iskæmiske hjeresygdomme, alle aldre, 
pr. 100.000. Kvinder 
ûrdnetjeflerJ[a92SDR _ 
EU 15 
FINLANI g 
IRLANti 
DET FORENE! ££ 
DANMARj 
SVERIG i 
TYSKLAND (< £ 
ØSTRIG 
NEDERLAND! 
ITALIEN (3) 
LUXEMBOURG 
BELGIEN (! 
GRÆKENLAND 
PORTUGAL( 
SPANIEN 
FRANKRK '1971 
21989 
31991 0 50 
* Forbundsrepublikken indtil 1990 101970 
19921 
200 
Kilde: HFA 1996 SDR iskæmiske hjertesygdomme, alle aldre. pr. 100.000 
.Kvinriftr 
Und 
EU 15 
FINLAND 
IRLAND 
DET FORENEDE tf. 
DANMARK 
SVERIGE 
TYSKLAND « 
ØSTRIG 
NEDERLANDENE 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
BELGIEN1 
GRÆKENLAND 
PORTUGAL 
SPANIEN 
FRANKRIG , 1992 ændring I % 
siden 1871 
84,75 
149,75 
147,19 
138,76 
130.00 
115,33 
110.41 
108,26 
76,36 
62,79 
61,49 
59,44 
57,62 
56,08 
46,67 
3R94 
'1971 
21989 
31991 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 -21,» 
-22,3-
-24.5: 
-21,1-
-37.01 
-46.3-
1,1f 
-31,6 
-43,31 
-43,31 
-21,5: 
-44,21 
24,9" 
-20,0-
22,0' 
-70,7: 
Kilde: HFA 1996 
82 
Figur 5,21 
Opfattelse af, hvilke risikofaktorer der er de vigtigste i forbindelse med hjertesygdomme (1996)* 
Alle kvinder, EU 15 
Portugal 
Spanien J 
Frankrig 
Irland • 
Grækenland 
Belgien 
^ EU 15 
Luxembourg 
Italien 
Det Foredene K. 
Tyskland V 
Tyskland 0 
Sverige 
Nederlandene 
Østrig 
Danmark 
Finland 
0% 20% 40% 60% 80% 100% 
1 rygning 
4 overvægt 2 stress 
5 manglende motion 3 usund kost 
6 overdrevent 
alkoholforbrug 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
•Respondenterne blev anmodet om at angive den vigtigste og den næstvigtigste risikofaktor i forbindelse med hjertesygdom. 
Opfattelse af, hvilke risikofaktorer der er de vigtigste i forbindelse med hjertesygdomme (1996)* 
Alle kvinder, EU 15 
Portugal 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Grækenland 
Belgien 
EU 15 
Luxembourg 
Italien 
Det Forenede Kongerige 
Tyskland V 
Tyskland 0 
Sverige 
Nederlandene 
Ostrig 
Danmark 
linland rygning 
% 
52,5 
51,5 
51,2 
45,1 
43,3 
42.9 
42,7 
42,6 
42,3 
41,9 
38,7 
38,1 
35,5 
MA 
31 ,6 
28,4 
22,3 usund kost 
% 
15,6 
13,1 
12,4 
13,0 
9,3 
8,4 
13,3 
12,3 
13,4 
17,6 
10,9 
7,5 
9,8 
16,«; 
18,6 
14,1 
30,0 manglende overdrevent 
mention alkoholforbrug stress 
% 
3,0 
4,1 
5,2 
6,7 
4,4 
4,0 
6,3 
6,8 
3,3 
6,2 
9,6 
9,2 
8,2 
8,4 
10,1 
12,5 
7,4 7,6 
7,1 
10 
3,0 
2,6 
5,2 
6,3 
4,5 
5,6 
2,4 
7,4 
8,5 
2,8 
7,0 
7,1 
2,0 
7,6 % 
8,3 
11,0 
12,6 
15,0 
35,7 
22,6 
18,5 
22,9 
24,6 
12,1 
19,2 
25,2 
30,7 
30.9 
21.3 
24,6 
14,5 % overvægt ved ikke 
% 
8,7 
8,7 
7,6 
14,2 
4,4 
12,3 
10,4 
7,4 
9,3 
14,0 
11,9 
10,1 
11,6 
9.1 
7,3 
16,7 
15,1 4,3 
4,4 
1,0 
3,1 
4,0 
4,6 
2,8 
3,5 
1,4 
5,7 
2,3 
1,5 
1,6 
1,5 
4,1 
1,8 
3,0 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Respondenterne blev anmodet om at angive den vigtigste og den næstvigtigste risikofaktor i forbindelse med hjertesygdom. 
83 
FieurS.22 
Mortalitet som følge af apopleksi (1992) 
Kvinder 0-64 År, EU 15 
MM apopotakal. 044. pr. 100.000 
KvpjdPf 
QntMmUr. 1862308 
EU 15 
PORTUGAL d» 
LUXEMBOURG (1 
GRÆKENLANC 
FINLAND 
DET FORENEI 
OANMARI 
IRLAND 
BELGIEN I2l 
ITALIEN (31 
ØSTRIG 
TYSKLANOMI 
NEDERLANI 
SPANIEN 
SVERI 
FRANKRIG la i97t) I 
• 19921 
'1971 
-'1089 
*19B1 
'FnfeundmcuUiMwilncM 1990 SDR 
JUadK (MMnr 100000 
Land 
EU 15 
PORTUGAL ' 
LUXEMBOURG ' 
GRÆKENLAND 
FINLAND 
DET FORENEDE K. 
IRLAND 
BELGIER 2 
ITALIEN 
ØSTRIG 
TYSKLAND4 
NEDERLANDENE 
SPANIEN 
SVERIGE 
EBAtUUUU MndrttMii \ 
«rtmWTn 
i 73 
16 42 
12.96 
1212 
1129 
10.SS 
10.82 
977 
8 92 
8.88 
841 
817 
6.08 
7.30 
697 
-AH» 
1971 
1969 
1991 
FarbundvwuUIMtan IndH11990 -54.08 
-30 25 
-241 
•32.85 
-6411 
-5S.70 
-18.« 
-66 08 
-53 22 
-57.14 
-57 22 
-50 24 
-45.41 
-63 37 
-4982 
•flé.81 
Kilde: HFA 1996 Kilde: HFA 1996 
Fieur 5.23 
Mortalitet som følge af apopleksi (1992) 
Alle Kvinder, EU 
SCR apopttsLafeaidro, pr. 100.000 
Kvtaøar 
Rcn*i* «ter 1982 SCR 
'1971 0 5 
21986 
M991 
'FotudnojMIMnnind« 1990 SDR apopleksi, alle aldre, pr. 100.000 
Kviridar 
Und 
eu io 
PORTUGAL' 
GRÆKENLAND 
LUXEMBOURG1 
FINLAND 
ITALIEN > 
ØSTRIG 
DET PORENEDEK. 
TYSKLAND4 
IRLAND 
SPANIEN 
BELGIEN 2 
DANMARK 
NEDERLANDENE 
SVERIGE 
PRANKRM 1902 andrtafl I % 
76^3 
175,63 
125,75 
101,82 
82,71 
81,27 
80,33 
79,53 
78,80 
77,96 
75,25 
66,46 
65,41 
62,75 
61,34 
44.11 
1971 
•1989 
^1991 
4 Forbundsremihlikken indtil 1990 -4234 
-26,34 
1,35 
9,85 
-51.54 
-35,24 
-49,92 
-45,16 
-49,33 
-51,26 
-41,39 
-52,30 
-33,57 
-42,36 
-30,30 
cn go 
Kilde: HFA 1996 Kilde: HFA 1996 
84 
6. SUNDHEDSFAKTORER OG SUNDHEDSFREMME 
De vigtigste årsager til kvindemortalitet er beskrevet i afsnit 5.1 afsnit 6 beskrives de vigtigste 
sundhedsfaktorer i forbindelse kvindesygdomme, herunder risikofaktorer som f.eks. rygning, 
alkohol, kost og vægt samt manglende fysisk aktivitet. Afsnittet behandler også 
sundhedsfremme og sygdomsforebyggende aktiviteter som f.eks. kræftscreening-programmer. 
6.1 Rygning 
Tobaksrygning er en af de vigtigste årsager til morbiditet og mortalitet i Det Europæiske 
Fællesskab . Rygning er hovedårsagen til skønsmæssigt 30% af kræfttilfældene2, herunder 
lungekræft (skønsmæssigt er rygning årsag til 85% af lungekræfttilfældene), kræft i 
mundhulen (læber, mund, tunge, hals), kræft i svælg, strubehoved, spiserør, blære og nyrer. 
Åndedrætssygdomme som f.eks. kronisk bronkitis, emfysem og astma forårsaget og/eller 
forværres også af rygning. Rygning er endvidere hyppigt årsag til hjerte-karsygdomme, idet 
faren for at udvikle iskæmiske hjertesygdomme er næsten dobbelt så stor blandt rygere end 
blandt ikke-rygere . Passiv rygning betragtes også som en risikofaktor i forbindelse med en 
række sygdomme, navnlig lungekræft. 
Ud over de generiske risici i forbindelse med rygning udsættes kvindelige rygere for en række 
yderligere kønsspecifikke sundhedsrisici, fordi rygning kan påvirke deres hormonbalance. 
Rygning kan særlig bidrage til at nedsætte fertiliteten4 5 og øge risikoen for tidlig menopause. 
Rygning bidrager ligeledes til kalktab og haraf følgende osteoporose hos kvinder, der er over 
overgangsalderen. Rygning kombineret med indtagelse af p-piller kan også i høj grad forøge 
faren for at udvikle hjerte-karsygdomme . Rygning under graviditet er blevet sat i forbindelse 
med en øget risiko for spontan abort, graviditetskomplikationer (f.eks. blødning, forliggende 
moderkage), dødfødsel, for tidlig fødsel, lav fødselsvægt og neonatal mortalitet. Rygning øger 
også faren for pludselige dødsfald blandt spædbørn og har forbindelse med en række andre 
sundhedsmæssige konsekvenser på længere sigt for rygernes børn (f.eks. reduceret 
lungekapacitet, øget infektionsrisiko) . 
Traditionelt er der forholdsvis flere mandlige end kvindelige rygere. Andelen af mandlige 
rygere (43%) i EU har længe været højere end andelen af kvindelige rygere (28%)8. Men da 
der er mange flere mænd end kvinder, der opgiver rygning, og da mænds rygemønster 
adskiller sig fra kvindernes, er forskellen mellem de to køn blevet indsnævret i en række 
medlemsstater (f.eks. Finland, Nederlandene, Spanien, Tyskland, Portugal, Italien og 
Danmark)9 med det resultat, at der om få år kan være flere kvindelige end mandlige rygere, 
såfremt de nuværende trender fortsætter . 
Som det fremgår af figur 6.1 og tabel 6.1, ryger ca. 25% af kvinderne i de fleste 
medlemsstater. Danmark og Portugal er undtagelser, idet der er en meget større procentdel af 
danske kvinder, der ryger (42%), og en meget mindre procentdel af kvinder i Portugal, der 
ryger (12%)". 
Typisk er det blandt kvinder med en lavere socioøkonomisk status (undtagen i Portugal), 
arbejdsløse kvinder og kvinder med et lavt uddannelsesniveau, at man finder flest rygere. 
85 
Unge pigers rygning giver anledning til særlig bekymring, idet der er tegn på, at andelen af 
kvinder, der ryger hver dag, nærmer sig andelen af mænd, der ryger hver dag i denne 
aldersgruppe . Faktisk er der i Danmark flere kvindelige end mandlige rygere i de yngre 
aldersklasser. 
Da tobaksrelaterede sygdomme som regel udvikler sig efter rygning i 15-20 år eller mere, er 
det først nu, man begynder at se resultaterne af det stigende antal kvindelige rygere i EF. Der 
er tegn på, at kvinders mortalitet som følge af tobaksrelaterede kræftformer i de seneste ti år er 
steget i alle medlemsstater bortset fra Portugal og Irland. Den største stigning er sket i 
Nederlandene (87%), mens stigningen i Belgien, Danmark, Tyskland og Frankrig har været på 
over 40% . Ifølge en beregning foretaget på grundlag af nationale befolkningsstatistikker er 
den tobaksrelaterede mortalitet blandt kvinder størst i Irland og Danmark, hvor beregningerne 
viser, at henholdsvis 16,2%» og 15,3%» af dødsfaldene i 1990 blandt kvinder på 35 år og 
derover kunne tilskrives rygning (se figur 6.2 og tabel 6.2). Dette er mere end tre og en halv 
gange EU-gennemsnittet på 5,1%, men i hvert fald for Danmarks vedkommende stemmer 
tallet med det store antal kvindelige rygere i Danmark i de seneste 40-50 år14. På den anden 
side viste de samme beregninger, at der i Frankrig var meget få tilfælde af sådanne dødsfald, 
og at der i Luxembourg, Portugal og Spanien ikke var nogen tilfælde overhovedet. Dette er 
naturligvis ret usandsynligt, men skyldes formentlig de yderst konservative metoder, der 
benyttes ved beregningen af tobaksrelaterede dødsfald . 
6.2 Alkoholforbrug 
Forholdet mellem alkoholforbrug og sundhed er kompliceret. Der synes ikke at være nogen 
lineær forbindelse, idet et lavt alkoholforbrug kædes sammen med lavere mortalitet, mens et 
højt forbrug medfører overdødelighed. Alkoholmisbrug er blevet kædet sammen med mange 
forskellige sygdomme og lidelser, som fører til øget mortalitet. Bl.a. kan nævnes 
1 f\ 17 
skrumpelever , alkoholpsykose og alkoholforgiftning . Misbrug kan også føre til forhøjet 
blodtryk, apopleksi og hjertesygdomme 
Alkoholforbrug er også en risikofaktor i forbindelse med en række kræftformer, f.eks. 
brystkræft2019, kræft i mundhule, svælg, strubehoved og bugspytkirtel21. Ved flere af disse 
sygdomme er der en synergieffekt mellem alkoholforbrug og rygning. Endvidere forbindes 
alkoholmisbrug med truende adfærd, vold i hjemmet, arbejds- og færdselsulykker, depression, 
selvmord og selvmordsforsøg . Endelig kan et for stort alkoholforbrug blandt gravide give 
fosteret et alkoholsyndrom, som kan føre til fysiske og psykiske abnormiteter hos børnene . 
Nyere undersøgelser peger på, at sundhedsrisiciene i forbindelse med alkoholmisbrug kan 
være større for kvinder end for mænd, bl.a. på grund af forskelle på, hvorledes de nedbryder 
alkohol25. Trods den potentielle betydning, alkoholforbrug har for kvinder, findes der for tiden 
ingen kønsspecifikke oplysninger om alkoholforbruget på EF-plan. Flere undersøgelser giver 
visse oplysninger, som dog hverken er helt omfattende eller sammenlignelige. De 
foreliggende oplysniger peger på, at alkoholforbruget har været voksende i Finland, Sverige, 
Danmark, Det Forenede Kongerige og Nederlandene26. Dette stigende alkoholforbrug blandt 
kvinder har i Danmark og Det Forenede Kongerige været ledsaget af en stigende mortalitet 
som følge af leversygdomme (se figur 6.3). 
86 
Kvinder forbruger stadig mindre alkohol end mænd, og de er tilbøjelige til at drikke mindre øl 
og spiritus. Men i nogle medlemsstater, f.eks. Sverige27, er der registreret en stigning i 
kvinders spiritusforbrug. Endvidere vækker alkoholforbruget blandt unge kvinder (på 12-24 
år) også bekymring i visse medlemsstater. F.eks. tegnede de nederlandske 16-19-årige kvinder 
sig for den største andel af stordrikkerne i 1993-199428. Sverige har siden 1980'erne meldt om 
en væsentlig stigning i alkoholforbruget hos kvinder i aldersgruppen 12-24 år29, og i Det 
Forenede Kongerige er der sat mål for at mindske overforbruget af alkohol blandt de 15-16-
. • 30 
ange . 
Blandt medlemsstaternes folkesundhedsinitiativer kan nævnes undervisning i alkohols 
virkninger, fastsættelse af et sikkert forbrugsniveau i enheder pr. uge (typisk 21 genstande om 
ugen for mænd og 14 for kvinder)3 , og reklamekampagner til fordel for drikkevarer med et 
lavt alkoholindhold. Den nyeste EF-lovgivning om alkohol vedrører reklamer og 
mindsteafgiftssatser for alkohol32. 
6.3 Ernæring og vægt 
En næringsrig kost er en betingelse for et godt helbred. I industrialiserede lande er der tendens 
til, at kostbetingede sundhedsproblemer skyldes overernæring eller en forkert 
kostsammensætning. Overernæring kan føre til fedme, som hos kvinder forbindes med øget 
risiko for at udvikle diabetes, forhøjet blodtryk, iskæmiske hjertesygdomme, hjerte­
karsygdomme samt visse former for kræft (herunder kræft i tyktarm og endetarm og for 
kvinder brystkræft33, kræft i livmoderhals og æggestok)34. 
Figur 6.4 og tabel 6.3 viser fordelingen af under- og overvægtige kvinder i EF efter BMI-
metoden3. WHO definerer kvinder som undervægtige, når deres BMI er mellem 18 og 20, og 
som alvorligt undervægtige, når BMI er under 18. Kvinder defineres som overvægtige med en 
BMI mellem 27 og 30, og alvorligt overvægtige med en BMI på 30 eller derover. Således har 
kvinder med en normal vægt et BMI mellem 20 og 27. Sundhedsrisiciene vokser væsentligt, 
når den faktiske vægt overstiger den ønskelige vægt med mere end 20% (eller når BMI er 
højere end 27), og vokser hurtigt med et BMI på 30 og derover . Det gennemsnitlige BMI for 
kvinder i EF er 24, dvs. at det ligger inden for normalområdet. Men en væsentlig del af 
kvinderne (20%) er overvægtige, og en mindre del (15%) undervægtige. 
Der er store forskelle inden for EF. Grækenland og Portugal har den største andel af 
overvægtige (henholdsvis 33,2% og 28,5%), mens Frankrig, Danmark, Forbundrepublikken 
Tyskland (før genforeningen) og Irland har den mindste andel af overvægtige (henholdsvis 
15,5%, 16,5%o, 16,5% og 16,9%). BMI'et for kvinder i den tidligere Tyske Demokratiske 
Republik er højere end for kvinder i Forbundsrepublikken (før genforeningen), og dette 
gælder tillige andelen af overvægtige kvinder (henholdsvis 20% og 16,5%). 
I Det Forenede Kongerige er de anbefalede grænser for nylig hævet til 21 for kvinder og 28 for 
mænd . 
BMI beregnes ved at dividere en persons vægt (i kg) med hendes højde (i m) i anden (BMI = kg/m ), 
hvorved der opstår et mål, som tager vedkommendes højde i betragtning. 
87 
Fejlernæring kan føre til en række forskellige sundhedsproblemer. En kost med et højt indhold 
af mættede fedtsyrer øger risikoen for hjerte-karsygdomme36, mens en kost med et lavt 
indhold af frisk frugt og friske grøntsager forbindes med en øget risiko for en række 
kræftformer, navnlig kræft i mave, tyktarm, endetarm og indvolde37 . 
Sandsynligvis på grund af forskellige landbrugsmæssige og kulturelle traditioner er 
spisemønstrene i EF kendetegnet ved et nord-syd skel. De nordlige EF-lande har traditionelt 
spist større mængder af animalsk protein og fedt, mens de sydlige (Middelhavs-) EF-lande har 
spist en kost, der er rig(ere) på naturlige fibre, fordi den har omfattet en større andel af 
grøntsager, frugt, korn og polyumættet fedt. Men disse spisemønstre er ved at blive mindre 
klare, fordi det indre marked giver en større strøm af levnedsmidler inden for EF. F.eks. er 
man i Sverige på nationalt plan begyndt at spise en mere sydlandsk kost med et større indhold 
af frugt, grøntsager, korn og fedtfattige mejeriprodukter39. 
Selv om der ikke foreligger nogen nye (efter 1970) kønsspecifikke oplysninger på EF-plan om 
kostvaner, oplyser de fleste medlemsstater, at kvinder spiser mere frugt og grønt end mænd. 
Folkesundhedsinitiativer i EF omfatter en belysning af forbindelsen mellem sund kost og 
sygdomsforebyggelse, herunder vigtigheden af kolesterol- og diabetesundersøgelser for 
bestemte risikogrupper. I denne forbindelse er det overraskende, at kun 17% af kvinderne på 
EF-plan anerkendte, at usund kost var den næststørste (livsstilsrelaterede) risikofaktor i 
forbindelse med hjertesygdom, mens ca. hver anden kvinde anerkendte, at rygning var den 
største (livsstilsrelaterede) risikofaktor. 
6.4 Motion 
Regelmæssig motion er af betydning for det psykiske og fysiske velvære. En god fysisk form 
mindsker mortaliteten som følge af hjertesygdomme og kræft , fordi en god fysik mindsker 
virkningerne af stress, gør det muligt at opretholde en optimal legemsvægt, styrker hjertet og 
lungerne og mindsker faren for hjertesygdomme . Endvidere er motion f.eks. i form af 
spadsereture og løb af særlig betydning for kvinder før overgangsalderen, idet den mindsker 
risikoen for osteoporose senere i livet. 
Selv om der ikke foreligger nogen kønsspecifikke oplysninger om motion på EF-plan, er der 
generelt enighed om, at kvinder, navnlig ældre kvinder, får mindre motion end mænd, og at de 
ville have godt af mere motion . 
6.5 Sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse 
Som nævnt hedder det i traktatens artikel 129, at EF skal sikre et højt 
sundhedsbeskyttelsesniveau gennem sundhedsfremmende foranstaltninger og 
sygdomsforebyggelse. Eurobarometerundersøgelsen i 1996 omfattede en række spørgsmål om 
de forebyggende og sundhedsfremmende ydelser, der tilbydes. Undersøgelsen omfattede også 
visse holdningsmæssige spørgsmål, der skulle kaste lys over emner, der ofte er genstand for 
Programmer vedrørende kræft og sundhedsfremme. 
88 
debat, f.eks. mammografiundersøgelser. Resultaterne viser, at der er store afvigelser mellem 
medlemsstaterne. Da oplysningerne er afgivet af de pågældende selv, bør resultaterne 
fortolkes med forsigtighed. 
6.5.1 Hjerteundersøgelser 
Som nævnt i afsnit 5.7 og 5.8 er hjertesygdomme en af hovedårsagerne til kvinders morbiditet 
og mortalitet, og tidlig diagnosticering kan spille en væsentlig forebyggende rolle. 
Eurobarometerundersøgelsen omfattede et spørgsmål om hjerteundersøgelser. Resultaterne, 
som fremgår af figur 6.5 og tabel 6.4, viser, at ca. 22% af EF's kvinder havde fået undersøgt 
deres hjerte i det forløbne år. Ikke overraskende er hyppigheden af undersøgelserne i høj grad 
aldersbetinget, idet ældre kvinder får foretaget flere undersøgelser. 44% af kvinderne på 65 år 
og derover havde fået hjertet undersøgt i det forløbne år, mens kun 10% af kvinderne under 35 
år havde fået det gjort. 
Der er store forskelle inden for EF. Tyskland (både den tidligere Tyske Demokratiske 
Republik og den tidligere Forbundsrepublik) og Portugal havde den højeste procentdel af 
hjerteundersøgelser (henholdsvis 35,3%, 31,5% og 32,6%), mens Nederlandene og Sverige 
havde de laveste tal (henholdsvis 9,7% og 12,8%). 
6.5.2 Kolesterolprøve 
Selv om der er uenighed om, hvorvidt det er ønskeligt at foretage massescreeninger for 
kolesterol, havde hver fjerde kvinde i EF fået deres kolesteroltal checket i det forløbne år. 
Ligesom for hjerteundersøgelsernes vedkommende er der store forskelle mellem 
aldersgrupperne. 43% af kvinderne på 65 år og derover havde fået foretaget en prøve i det 
forløbne år (se figur 6.6 og tabel 6.5). 
Resultaterne viser store forskelle mellem medlemsstaterne. Grækenland havde den højeste 
procentdel (38,1%) af kvinder, der havde fået foretaget en kolesterolprøve i det forløbne år, og 
Danmark den laveste (7,5%). Udsvingene er endnu større blandt kvinder på 65 år og derover, 
idet 67,9%) af de græske kvinder havde fået foretaget en prøve mod kun 12,8% af de danske 
kvinder. 
6.5.3 Diabetesundersøgelse 
Incidensen af ikke-insulinafhængig diabetes mellitus (normalt betegnet som type II diabetes) 
er vokset i de seneste årtier43. Kvinder over 40 år er særlig udsatte for sygdommen, muligvis 
fordi flere kvinder bliver fede efter menopausen. Meget tyder på, at ca. halvdelen af alle 
personer med type II diabetes ikke har fået sygdommen diagnosticeret, hvilket betyder, at en 
stor del af morbiditeten og mortaliteten kan forebygges . 
Figur 6.7 og tabel 6.6 viser, at godt hver femte kvinde i EF var blevet undersøgt for diabetes i 
det forløbne år. Andelen er afhængig af alderen, men det er overraskende, at kun 25% af 
kvinder på 40-64 år og 37% af kvinder på 65 år og derover er blevet undersøgt for diabetes. 
Da fede kvinder over 40 år er særlig tilbøjelige til at udvikle type II diabetes, blev andelen af 
89 
undersøgte kvinder i denne gruppe beregnet. Resultaterne viser, at ca. 39% af de overvægtige 
kvinder og 44% af de meget overvægtige kvinder var blevet undersøgt for diabetes i det 
forløbne år. Disse resultater tyder på, at der er behov for at øge hyppigheden af 
diabetesundersøgelser blandt midaldrende og ældre kvinder, særlig de overvægtige af dem. 
Som for kolesterolprøvernes vedkommende er der væsentlige forskydninger mellem 
medlemsstaterne. Den tidligere Tyske Demokratiske Republik og den tidligere 
Forbundsrepublik har den største andel af undersøgte personer generelt (henholdsvis 38,1% 
og 33,0%o), mens Irland og Sverige har de laveste generelle tal (henholdsvis 7,9%» og 11,2%) 
(tabel 6.6). 
6.5.4 Osteoporoseundersøgelse 
Aldersrelateret osteoporose findes hyppigere hos kvinder end mænd og er en vigtig 
morbiditets- og mortal i tetsårsag. Oplysninger fra Eurobarometer 1996-undersøgelsen viser, at 
17% af kvinderne over 50 år havde fået foretaget en osteoporoseprøve3 i det forløbne år. 
Tallene går fra henholdsvis 28% og 27% i Østrig og den tidligere Forbundsrepublik Tyskland 
til 5% og 4%) i henholdsvis Irland og Finland (se figur 6.8 og tabel 6.7). 
6.5.5 Kræftscreening 
I den tredje EF-handlingsplan mod kræft (1996-2000) prioriteres tidlig diagnosticering af 
kræft og kræft-screeninger højt. Målet er at forbedre mulighederne for tidlig diagnosticering, 
navnlig gennem udvikling og spredning af effektive screeningprogrammer og hensigtsmæssig 
praksis. For kvinders vedkommende er der i næsten tyve år gennemført særlige screeninger 
for bryst- og livmoderhalskræft. Disse screeninger har vist sig at være effektive, når de 
gennemføres rigtigt (se nedenfor). 
Screeningydelseme er kun effektive, såfremt de er af god kvalitet. F.eks. har fejlfortolkning af 
smearprøver gjort det nødvendigt at genindkalde kvinder til yderligere undersøgelser. Faktisk 
er den omstændighed, at kræftscreening giver en vis procentdel falske positive og falske 
negative resultater, for nogle et vægtigt argument mod sådanne screeningprogrammer. 
I de screeningprogrammer, der faktisk findes, påvirkes effektiviteten stærkt af, hvor mange i 
målgruppen der deltager. 60% deltagelse er acceptabelt, men 75% (eller mere) er ønskeligt. 
De ønskelige tal opnås typisk kun i lande, hvor der gennemføres systematiske 
screeningprogrammer med personlige indkaldelser. Mangelfuld deltagelse kan bl.a. skyldes 
manglende adgang til screeningfaciliteter, enten på grund af geografisk isolation eller på 
grund af (lav) socioøkonomisk status, manglende oplysninger eller en mangel på kvindelige 
læger46 47. Hvad angår det sidstnævnte punkt viser resultaterne af 
Eurobarometerundersøgelsen i 1996, at godt 36% af kvinderne i EF foretrækker en læge af 
samme køn. Procentsatsen varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat. Danske, finske og 
irske kvinder går mest ind for kvindelige læger, og svenske, luxembourgske og nederlandske 
kvinder går mindst ind for kvindelige læger (se figur 6.9 og tabel 6.8). 
Disse tal bør fortolkes forsigtigt, da "osteoporoseundersøgelse" ikke specifikt blev defineret i 
undersøgelsen. Følgelig er der ingen garanti for, at respondenternes svar er helt korrekte. 
90 
6.5.5.1 Screening for livmoderhalskræft 
Livmoderhalskraft kan opdages ved en Papanicolaou-smearprøve, som kvinder bl.a. kan få 
foretaget hos de praktiserende læger, på familieplanlægningsklinikker, hospitaler og særlige 
kvindeklinikker. En vurdering af de organiserede screeningprogrammer viser et væsentligt 
fald i mortaliteten som følge af livmoderhalskræft. F.eks. viser finske undersøgelser et muligt 
fald i mortaliteten på 50-80%48, mens Sverige beretter om et faktisk fald på 34%49. Generelt 
skønnes den faldende incidens af og mortalitet som følge af livmoderhalskræft at være 
tilstrækkelig til at retfærdiggøre massescreeningprogrammer °. 
Selv om alle medlemsstater råder over smearprøvefaciliteter, er det ikke alle, der har 
massescreeningprogrammer3 . I Danmark, Finland, Sverige, Nederlandene og Det Forenede 
Kongerige gennemføres der på nationalt plan screeninger for livmoderhalskræft, dog med 
forskellige anbefalede tidsintervaller52. Danmark og Sverige indkalder f.eks. kvinder til prøve 
hvert tredje år, mens Finland og Nederlandene benytter femårige intervaller. I Det Forenede 
Kongerige kan kvinder vælge mellem tre- og femårige intervaller. Den ved lov fastsatte 
screeningalder er også forskellig i de forskellige medlemsstater. Den nedre aldersgrænse går 
fra 18 til 30 år og den øvre grænse fra 59 til 75 år. 70-83% af målgruppen deltager i 
screeningprogrammerne. 
På EF-plan havde ca. 40% af alle kvinder på 15 år og derover fået foretaget en smearprøve i 
det forløbne år (Eurobarometer 1996). Tallet svinger fra 16,5% blandt kvinder på 65 år og 
derover til ca. 46% blandt 35- til 64-årige kvinder (se figur 6.10 og tabel 6.9). Der er 
betydelige forskelle mellem medlemsstaterne. Danske og tyske (både fra den tidligere Tyske 
Demokratiske Republik og den tildligere Forbundsrepublik) kvinder havde de højeste 
screeningprocenter (henholdsvis 63,5%, 53,2% og 52,3%). Irland og Portugal havde de 
laveste tal (henholdsvis 15,8%) og 22,3%). 
6.5.5.2 Brystkræftscreening 
Brystkræftscreening kan foretages ved fysisk undersøgelse af brystet eller ved en 
mammografiundersøgelse. I årtier er man gået ind for fysisk undersøgelse af brystet foretaget 
af læger, sygeplejersker o.lign. (palpering) eller af kvinderne selv med henblik på tidlig 
diagnosticering. Palpering finder ret ofte sted enten som en separat undersøgelse eller som led 
i en almindelig lægeundersøgelse. Resultaterne har imidlertid været skuffende, idet der ikke er 
opdaget mange yderligere knuder på et tidligt stadium. Da mange yngre kvinder endvidere har 
godartede knuder i brystet, bliver mange kvinder uden grund henvist til yderligere 
undersøgelser eller biopsier. Undersøgelser vedrørende selvundersøgelsernes effektivitet har 
givet tvetydige resultater53. Ikke desto mindre havde næsten 40% af alle kvinder i EF selv 
undersøgt deres bryster i det forløbne år (Eurobarometer 1996). Tallene varierer lidt mellem 
de forskellige aldersgrupper, nemlig fra 29,8%) blandt kvinder på 60 år og derover og 48,4%» 
blandt kvinder på 50-59 år (se figur 6.11 og tabel 6.10). Inden for EF går tallene fra 61,5% i 
den tidligere Tyske Demokratiske Republik til kun 15,6% i Irland. 
Nogle af de selvstyrende områder i Spanien har screeningprogrammer, og i Irland er der ved at blive 
udarbejdet et nationalt program. I Tyskland har kvinder, der er sygeforsikrede, ret til en årlig 
undersøgelse . 
91 
Ved veltilrettelagte screeninger blandt 50-69-årige kvinder opdages brystkræft i gennemsnit 
fire år tidligere end ved en klinisk undersøgelse, hvilket (efterhånden) har reduceret 
mortaliteten. Mens screeningprogrammer med fuld (100%) deltagelse næsten kan halvere 
risikoen for at dø af brystkræft, kan screeningprogrammer med 70% deltagelse reducere 
risikoen med en tredjedel54. Da brystkræft opdages tidligere hos flere kvinder, og da den 
forventede levetid øges ved tidlig behandling, vil antallet af opfølgningsundersøgelser 
nødvendigvis også stige. Endvidere skulle der, når brystkræftmortaliteten falder, blive færre 
patienter, der skal behandles for metastaser i andre dele af organismen. 
Screeninger har vist sig effektive som middel til at reducere brystkræftmortaliteten hos 50-69-
årige kvinder, men der er for tiden ikke tilstrækkelige beviser til at anbefale massescreeninger 
af kvinder mellem 40 og 49 år55. 
Flere og flere lande overvejer ønskeligheden af massescreeningprogrammer for brystkræft. 
Lande med et nationalt screeningprogram begrunder deres beslutning med, at 
screeningudgifterne og den stress, der forårsages af falske positive resultater eller af viden om 
sygdommens tilstedeværelse, opvejes af fordelene ved at nedbringe behovet for avanceret 
behandling og mortaliteten. 
En stor del af debatten om den såkaldte sygehggørelse af kvinder har fundet sted, uden at der 
egentlig foreligger nogen viden om kvinders følelser med hensyn til 
mammografiundersøgelser. Derfor blev kvinderne under Eurobarometerundersøgelsen i 1996 
bedt om at tilkendegive, hvorvidt de var enige eller uenige i følgende udtalelse: 
"Mammografiscreening, dvs. røntgenundersøgelse af brystet, bør gratis tilbydes alle 
kvinder fra en bestemt alder, idet en sådan screening kan medvirke til at mindske 
brystkræftmortaliteten." 
Svarene, der fremgår af figur 6.12 og tabel 6.11, viser entydigt, at kvinderne går ind for 
massescreeninger. Over 90% af kvinderne i EF er (helt eller delvis) enige i denne udtalelse. 
Endvidere er der i modsætning til, hvad der gælder for de øvrige spørgsmål i 
Eurobarometerundersøgelsen, kun få udsving mellem medlemsstaterne og aldersgrupperne. 
Trods denne enighed blandt kvinder om fordelene ved mammografiundersøgelser er 
situationen i de enkelte medlemsstater meget forskellig. For tiden har Finland, Nederlandene, 
Luxembourg (for kvinder omfattet af socialsikringen), Sverige og Det forenede Kongerige 
nationale (masse-)mammografiprogrammer. Danmark, Frankrig og Spanien gennemfører 
mammografiscreeningprogrammer i visse områder. I Tyskland tilbydes kvinder med 
sygeforsikring en årlig screening, som dog ikke nødvendigvis omfatter et mammogram. 
Deltagelsen i de nationale screeningprogrammer varierer også: I Nederlandene er 
deltagelsesprocenten 79%,, i Finland 89%, i Sverige 70-85% og i Det Forenede Kongerige 
72% . 
92 
Selv om mange medlemsstater ikke har nationale screeningprogrammer, betyder det ikke, at 
kvinder i disse lande ikke får foretaget mammografiundersøgelser, når det er nødvendigt. Som 
vist i figur 6.13 og tabel 6.12 svarede 38% af alle kvinder mellem 50 og 59 år og 28% af 
kvinderne mellem 60 og 69 år, at de havde fået foretaget en sådan undersøgelse i det forløbne 
år. I betragtning af forskellene i de nationale screeningprogrammer kan det ikke overraske, at 
der er væsentlige forskelle mellem medlemsstaterne i den procentdel af kvinderne, der havde 
fået foretaget en mammografiundersøgelse i det forløbne år. I Sverige og Luxembourg - som 
begge har massescreeningprogrammer - havde henholdsvis 71% og 64% fået foretaget en 
undersøgelse, mens Grækenland og Irland havde de laveste tal, nemlig henholdsvis 31% og 
2%(forde50-59-årige). 
Referencer 
1 Abel-Smith, B., Figueras, J., Holland, W., McKee, M., Mossialos, E. (1995). Choices in Health Policy. London. 
Dartmouth. 
2 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1990), Europa mod Kræft: 1990-1994, anden handlingsplan, 
Luxembourg. 
3 Sundhedsministeriet, Danmark, 1994. Levetiden i Danmark, København, Danmark. 
4 Sinkkoncn, S. ( 1996). "Finsk rapport om kvinders sundhed". Kuopio: Ikke offentliggjort. 
5 Thomas, C. ( 1996) "Britisk rapport om kvinders sundhed". Lancaster: Ikke offentliggjort. 
6 lbid. 
7 Thornton, L., 1992. Smoking in pregnancy: behaviour, belief and attitudes of women attending a Dublin 
maternity hospital. Dublin: Ph.D.-afhandling forelagt Faculty of Public Health Medicine of the Royal College of 
Physicians of Ireland med henblik på medlemsskab. Ikke offentliggjort. 
8 Eurostat (1996) Socialt portræt af Europa, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle 
Publikationer. 
9 Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed (1996). Ikke offentliggjort. 
10 Sinkkonen, S. ( 1996) "Finsk rapport om kvinders sundhed". Ikke offentliggjort. 
11 Eurostat, (1995a). Kvinder og mænd i Den Europæiske Union: et statistisk portræt. Luxembourg. Kontoret for 
De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. 
12 Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed ( 1966). Ikke offentliggjort. 
13 European Bureau for Action on Smoking Prevention (1994) Tobacco and health in the European Union, an 
overview. Bruxelles: BASP. 
14 Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994a), Levetiden i Danmark, København: Sundhedsministeriet. 
15 Peto, R. m.fl. (1994): Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect estimates from vital 
statistics. Oxford: Oxford Medical Publications. 
16 Abel-Smith, B., Figucras, J., Holland, W., McKee, M., Mossialos, E. (1995). Choices in Health Policy. 
Dartmouth. London. 
17 Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994a). Levetiden i Danmark, København, Danmark. 
18 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i 
Det Europæiske Fællesskab. 1995. KOM(95) 357 endelig udg., Bruxelles: Kommissionen. 
19 Marmot, M., Brunner, E. (1991) "Alcohol and cardiovascular disease: the status of the U shaped curve". BMJ; 
303:565-568. 
20 Se f.eks. Le, M.G., Hill, C, Kramar, A., Flamant, R. (1984). "Alcoholic beverage consumption and breast cancer 
in a French case-control study", Am J Epidemiol., 120:350-357; Rohan, T.E., McMichael, A.J. (1988), "Alcohol 
consumption and risk of breast cancer", Int J Cancer, 41:695-699; Willet, W.C. m.fl. (1987), "Moderate alcohol 
consumption and the risk of breast cancer", N Eng J Med, 316:1174-1180. 
21 Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994c). Kræftudvikling og kræftdødelighed, København, Danmark. 
22 Irlands Department of Health ( 1995). Developing a Policy for Women's Health: A Discussion Document. Dublin: 
Stationary Office. 
23 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sudhedssituationen i 
Det Europæiske Fællesskab, 1995. KOM(95) 357 endelig udg., Bruxelles: Kommissionen. 
24 Thornton, L., 1992. Smoking in pregnancy: behaviour, belief and attitudes of women attending a Dublin 
maternity hospital. Ph.D.-afhandling forlagt Faculty of Public Health of the Royal College of Physicians of 
Ireland med henblik på medlemskab. Ikke offentliggjort. 
25 Se f.eks. Glenn, S.W., Parsons, O.A., Stevens, L. (1989) "Effects of alcohol abuse and familial alcoholism on 
physical health in men and women". Health Psychol. 8:325-341; North, C.S. (1996) "Alcoholism in women -
more common ~ and serious - than you might think". Postgrad Med. 100:221-224; Chou, S.P., Dawson, D.A. 
93 
(1994), "A study of the gender differences in morbidity among individuals diagnosed with alcohol abuse and/or 
dependence". J Subst Abuse. 6:381-392; og Thomasson, H.R. (1995), "Gender differences in alcohol metabolism. 
Physical responses to ethanol". Recent Dev Alcohol. 12:163-179. 
26 Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed ( 1996). Ikke offentliggjort. 
27 Sundh, M., Renck, B. (1996) "Svensk rapport om kvinders sundhed". Karlstad: Ikke offentliggjort. 
28 Vermeulen, M. (1996) "Nederlandsk rapport om kvinders sundhed". Amsterdam: Ikke offentliggjort. 
29 Folkhalsoinstitutet & Centralforbundet for alkohol- och narkotikaupplysning. Alkohol och narkotikautvecklingen 
i Sverige. Rapport 95. Stockholm, 1995. 
30 Thomas C. (1996) "Britisk rapport om kvinders sundhed". Lancaster: Ikke offentliggjort. 
31 Department of Health, Det forenede Kongerige ( 1996), personlig meddelelse. 
32 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i 
Det Europæiske Fællesskab, KOM(95) 357 endelig udg., Bruxelles: Kommissionen. 
33 Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994). Kræftudvikling og kræftdødelighed, København, Danmark 
34 Pi-Sunycr, F.X. (1993), "Medical Hazards of Obesity", Ann Intern Med, 119:665-660. Se tillige oster, W.R., 
Burton, B.J. (Eds.) (1985). "National Institutes of Health Consensus Conference: Health Implications of 
Obesity", Ann Intern Med. 103:977-1077. 
35 Blumen-Krantz, M. ( 1996) "Obesity: The World's Oldest Metabolic Disorder", Mednews. 
36 Sundhedsministeriet, Danmark ( I994d). Hjertesygdom i Danmark, København, Danmark. 
37 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a), Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i 
Det Europæiske Fællesskab 1995. KOM(95) 357 endelig udg., Bruxelles: Kommissionen. 
38 Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994c). Kræftudvikling og kræftdødelighed, København, Danmark. 
39 Sundh, M., Renck, B. (1996) "Svensk rapport om kvinders sundhed", Karlstad: Ikke offentliggjort. 
40 Blair, S.N. m.fl. (1989). "Physical fitness and all-cause mortality". Journal of American Medical Association. 
262(17):2395-2401. 
41 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i 
Det Europæiske Fællesskab, 1995. KOM(95) 357 endelig udg., Bruxelles: Kommissionen. 
42 Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed 1996. Ikke offentliggjort. 
43 Se f.eks. King, H., Zimmet, P. (1988) "Trends in the prevalence and incidence of diabetes: non-insulin-
dependent diabetes mellitus", World Health Statistics Quarterly. Rapport Trimestriel de Statistiques Sanitaires 
Mondiales, 41 (3-4) 190-6; Eshøj, O. m.fl. (1994) "Increased prevalence of insulin-treated diabetes mellitus in 
Funen County, Denmark". Journal of Internal Medicine, 235 (5) 405-10. 
44 British Diabetic Association ( 1996). Counting the Cost: The Real Impact of Non-Insulin Dependent Diabetes, 
London, British Diabetic Association. 
45 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995c). "The fight against cancer: an action plan for 1996-
2000", i Social Europe: Two years of Community social policy: July 1993 - June 1995. Luxembourg: Kontoret 
for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, ss. 101-103. 
46 Bentham G., m.fl. (1995) "Factors affecting non-response to cervical cytology screening in Norfolk, England". 
SocSciMed40: 131-35. 
47 Gatrell A., Maddocks A., Kirwan M., Garnett S. (1995), "Making GIS sing and dance to a Purchaser's tune". 
Proceedings A Gl '95. 
48 Pukkala 1993, Women and men in Finland, Living Conditions 1995: 1, Det Finske Canccrrcgister, 
kræftstatistikker fra NAWH. 
49 Laara, E., Day, N.E. & Hakama, M.: "Trends in mortality from cervical cancer in the Nordic countries: 
association with organized screening programmes". Lancet, 1247-9. 
50 Screening for cervical cancer ( 1996), Mednews (208/04728). 
51 Sanchis, C. (1996). Spanish Report on Women's Health, Valencia: Ikke offentliggjort. Weilandt, C. (1996), Tysk 
rapport om kvinders sundhed, Bonn: Ikke offentliggjort. 
52 Petersson, B., (1996) "Dansk rapport om kvinders sundhed", København: Ikke offentliggjort. Sinkkonen, S. 
(1996) "Finsk rapport om kvinders sundhed". Kuopio: Ikke offentliggjort. Sundh, M., Renck, B. (1996) "Svensk 
rapport om kvinders sundhed". Karlstad: Ikke offentliggjort. Vermeulen, M. (1996) "Nederlands rapport om 
kvinders sundhed". Amsterdam: Ikke offentliggjort. Thomas, C. (1996) "Britisk rapport om kvinders sundhed". 
Lancaster: Ikke offentliggjort. 
53 Se f.eks. Canadian Task Force on the Periodic Health Examination (1986) "The Periodic Health Examination: 2, 
1985 update", Can Med Assoc J. 134:724-729; Foster, R.S., Constanza, M.C. (1984), "Breast self-examination 
practices and breast cancer survival", Cancer, 53:999-1005; og Le Geyte, M., Mant., D., Vessey, M.P. m.fl. 
(1992) "Breast self-examination and survival from breast cancer". Br J Cancer, 66:917-918. 
54 Nystrôm, L., Rutqvist, L.E., Wall, S. m.fl. (1993), "Breast cancer screening with mammography: an overview of 
Swedish randomised trails", Lancet, 341: 973-978. 
55 Cancer screening for patients ( 1995). Mednews (208/05499). 
56 Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed (1996). Ikke offentliggjort. 
94 
AJL^^Jgywbj^A^Mjfc^^^JtMijfci^^jJU^J^ 
95 AJL^^Jgywbj^A^Mjfc^^^JtMijfci^^jJU^JL 
95 AJL^^Jgywbj^A^Mjfc^^^JtMijfci^^jJU^JL 
95 
FigutAl 
Procentdel rygere (1991)* 
Kvinder på 15 år og derover, udvalgte EU-lande 
Danmark 
Irland 
Det Forenede K. 
Spanien 
Tyskland V 
Italien 
Luxembourg 
Grækenland 
Belgien 
Portugal Kl 
0% 20% 
' Belgien: 1989. 
Spanien og Italien: 1990 40% 60% 80% 100% 
Kilde: Eurostat "95b 
Tabel 6,1 
Procentdel rygere (1991)* 
Kvinder på 15 år og derover, udvalgte EU-lande 
Procent 
Danmark 42 
Nederlandene 33 
Frankrig 32 
Irland 31 
Det Forenede Kongerige 29 
Spanien 27 
Tyskland V 26 
Italien 26 
Luxembourg 26 
Grækenland 25 
Belgien 24 
Portugal 12 
* Belgien 1989; Spanien og Italien: 1990 
Kilde: Eurostat 1995b 
96 
Figur 6,2 
Mortalitet som følge af rygning (1990) 
Kvinder på 35 år og devover*, EU 15 
EU i alt 
Portugal 
Irland 
10 12 14 16 18 
% dødsfald som følge af rygning 
Kilde: Peto R, Lopez AD, Boreham J, Thun M, Heath C. Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. 
Indirect estimates from vital statistics. Oxford Medical Publications. Oxford, New York, Tokyo, 1994. 
Tabel 6,2 
Mortalitet som følge af rygning (1990) 
Kvinder på 35 år og devover*, EU 15 
Irland 
Danmark 
Det Forenede Kongerige 
Østrig 
Nederlandene 
Sverige 
Italien 
Tyskland 
Grækenland 
Finland 
Belgien 
Frankrig 
Luxembourg 
Portugal 
Spanien 
EU I alt (15) Mortalitet I alt* 
2,3 /14,2 
4,4/28,8 
48 /320,0 
2,1/43,3 
2,7 / 60,0 
2,0/45,5 
10,1/256 
16,2/487 
1,3/43,2 
0,7 / 24,9 
1,3/50,0 
2.2 /246,0 
0,0/ 1,8 
0,0/47,0 
0,0/151,0 
9.3 IX 817,9 Procent 
16,2 
15,3 
15,0 
4,9 
4,5 
4,4 
4,0 
3,3 
3,0 
2,8 
2,6 
0,9 
0,0 
0,0 
0,0 
5,1 
Kilde: Peto R, Lopez AD, Boreham J, Thun M, Heath C. Mortality from smoking in developed countries. 1950-
2000. Indirect estimates from vital statistics. Oxford Medical Publications. Oxford, New York, Tokio.1994. 
•Dødsfald som følge af rygning pr. 1.000 dødsfald og i procent; data blev beregnet (se kilde) for to 
aldersgrupper: 35-69 år og 70 + år og lagt sammen. (Der blev udarbejdet skøn for 1990). 
97 
Figur 6,3 
Mortalitet som følge af leversygdomme (1992) 
Alle kvinder, EU 15 
SDR kronisk leversygdom og skrumpelever, alle aldre 
pr. 100.000, Kvinder 
Ordn« «Har 1992 SDR 
EU 15 
ØSTRIG 
ITALIEN (3) 
PORTUGAL 1 
TYSKLAND (4) 
LUXEMBOURG (1) 
FRANKRIG 
SPANIEN 
DANMARK 
BELGIEN (2) | 
FINLAND 
GRÆKENLAND 
DET FORENEDE K. 
SVERIGE 
NEDERLANDENE 
IRLAND 
M971 
21989 
31991 
4 ForbundtrepubHkkan indtil 1990 
Kilde: HFA 1996 SDR kronisk leversygdom og skrumpelever, alle aldre. pr. 100.000 
Jtøodo 
EU 19 
ØSTRIG 
ITALIEN > 
PORTUGAL1 
TYSKLAND 
LUXEMBOURG1 
FRANKRIG 
SPANIEN 
DANMARK 
BELGIEN2 
FINLAND 
GRÆKENLAND 
DET FORENEDEK 
SVERIGE 
NEDERLANDENE 
IBLAND. •rar »ndrtngl* 
alrtnn 1870, 
»•51 
14.42 
13.78 
13,70 
12.84 
10.90 
8.98 
8.92 
8.77 
8,46 
6,01 
4,58 
4,46 
4,19 
3.58 
1,93 
'1971 
21989 
'1991 
4 Forbundsrepublikken indtil 1990 
Kilde: HFA 1996 
Figur 6,4 
Procentdel overvægtige og undervægtige 
Kvinder på 18 år og derover, EU 15 (1996) -19,81 
10,84 
-13,11 
-45,57 
-3,31 
-34,6« 
-53,8! 
-40.97 
8.54 
10,55 
80.4C 
-50.2Î 
91,42 
-10.8Î 
-2,72 
•33 4f 
EU 15 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Finland 
Grækenland 
Tyskland 0 
Tyskland V 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Det Forenede K. 
40% 
meget undervægtig (<18 BMI) undervægtig (18-20 BMI) 
overvætig (27-30 BMI) 20% \ 40% 
meget overvætig (30+ BMI) 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
98 
Tabel 6,3 
Procentdel overvægtige og undervægtige 
Kvinder på 18 år og derover, EU 15 (1996) 
EU IS 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Finland 
Grækenland 
Tyskland 0 
Tyskland V 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Det Forenede Kongerige meget 
undervætig 
(BMK18) 
% 
2,8 
2.2 
4,1 
2,4 
3,8 
2,8 
1,8 
2,1 
1,4 
2,6 
4,2 
4,2 
2,2 
1,5 
3,2 
1,7 
2,5 undervætig 
(18SBMR20) 
% 
12,4 
10,1 
10,0 
15,2 
20,5 
7,8 
8,7 
5,8 
11,1 
10,5 
14,7 
14,9 
8,6 
8,1 
10,9 
10,0 
10,1 normal vægt 
(20SBMK27) 
% 
64,4 
66,7 
67,0 
65,9 
60,1 
64,1 
56,3 
72,1 
71,0 
70,0 
62,0 
61,1 
68,6 
61,9 
62,3 
69,4 
60,6 overvætig 
(27SBMR30) 
% 
12,4 
12,4 
8,9 
9,0 
9,9 
13,8 
16,6 
13,6 
12,0 
8,8 
11,9 
10,7 
12,0 
14,8 
15,3 
11,8 
13,8 meget 
overvætig 
(BMte30) 
% 
8,1 
8,5 
10,0 
7,5 
5,6 
11,4 
16,6 
6,4 
4,5 
8,1 
7,2 
9,2 
8,6 
13,7 
8,3 
7,0 
13,1 BMI-
gennetnsnit 
24,0 
24,1 
24,2 
23,5 
23,0 
24,7 
25,5 
24,2 
23,6 
24,1 
23,5 
23,7 
24,2 
24,9 
24,3 
23,9 
25,2 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Figur 6,5 
Procentdel, der har fået undersøgt hjertet I det seneste år 
Kvinder på 15 og derover, EU 15 (1996) 
Tyskland 0 
Portugal 
Tyskland V 
Østrig 
Grækenland 
Finland 
EU 15 
Italien 
Belgien 
Irland 
Luxembourg 
Frankrig 
Det Forenede K. 
Spanien 
Danmark 
Sverige 
Nederlandene 
0% EU-
gennemsnit 
-H 1 +. 
20% 40% 60% 80% 100% 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
99 
Tabel 6,4 
Procentdel, der har fået undersøgt hjertet I det seneste år 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Tyskland 0 
Portugal 
Tyskland V 
Østrig 
Grækenland 
Finland 
EU 15 
Italien 
Belgien 
Irland 
Luxembourg 
Frankrig 
Det Forenede Kongerige 
Spanien 
Danmark 
Sverige 
Nederlandene 15-34 
ar 
% 
11,9 
15,1 
9,0 
19,0 
13,1 
8,7 
9,8 
9,9 
6,3 
7,5 
11,6 
10,4 
8,3 
13,3 
5,4 
4,0 
4,8 35-64 
år 
% 
39,7 
38,6 
35,8 
23,0 
27,6 
22,2 
22,2 
18,6 
21,1 
19,7 
16,7 
19,4 
15,1 
12,8 
14,1 
t2,l 
11,5 65+ 
Ar 
% 
66,3 
54,2 
61,0 
58,9 
45,7 
47,9 
43,7 
43,5 
45,5 
50,7 
40,0 
32,3 
36,2 
35,2 
31,4 
32.2 
24,2 Total 
35,3 
32,6 
31,5 
27,2 
25,4 
23,9 
21,8 
20,7 
20,4 
19,1 
18,5 
17,6 
17,0 
16,9 
14,1 
12,8 
9,7 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Figur 6,6 
Procentdel, der har fået foretaget en kolesterolprøve I det seneste år 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Grækenland 
Østrig 
Tyskland V 
Tyskland 0 
Portugal 
Luxembourg 
Spanien 
Frankrig 
Italien 
Belgien 
EU 15 
Finland 
Nederlandene 
Sverige 
Irland 
Det Forenede K. 
Danmark 
- i 
0% 20% 
ordnet efter gennemsnittet for begge aldersgruppe 85 4r og derover 
40% 60% 80% 100% 
Ja 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
100 
Tabtl 6,5 
Procentdel, der har fået foretaget en kolesterolprøve I det seneste år 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Grækenland 
Østrig 
Tyskland V 
Tyskland 0 
Portugal 
Luxembourg 
Spanien 
Frankrig 
Italien 
Belgien 
EU 15 
Finland 
Nederlandene 
Sverige 
Irland 
Det Forenede Kongerige 
Danmark 15-34 
år 
17,1 
26,1 
11,7 
14,8 
14,5 
19,0 
20,2 
24,2 
15,5 
11,1 
13,8 
9,2 
5,7 
3,5 
4,5 
3,8 
3,6 35-49 
år 
31,8 
28,6 
22,8 
27,2 
34,2 
33,7 
27,6 
29,8 
24,7 
22,6 
22,8 
21,7 
10,6 
8,9 
12,3 
12,8 
8,0 50-64 
år 
56,3 
48,1 
52,0 
49,3 
51,4 
46,0 
35,0 
38,9 
40,2 
39,0 
37,2 
30,4 
25,8 
22,6 
18,0 
14,9 
8,9 65+ 
år 
67,9 
56,0 
48,0 
50,0 
46,4 
49,0 
58,1 
53,0 
46,6 
41,4 
42,8 
38,7 
27,3 
23,6 
25,4 
16,1 
12,8 Total 
38,1 
35,6 
30,6 
32,7 
33,3 
31,9 
31,7 
33,0 
29,1 
25,1 
26,2 
23,5 
12,5 
12,8 
12,0 
10,6 
7,5 
Kilde: Eurbarometer 44.3/1996 
Figur 6,7 
Procentdel, der har fået foretaget en diabetesundersøgelse I det seneste år 
Kvinder på 40 år og derover, EU 15 (1996) 
Tyskland 0 
Tyskland V 
Portugal 
Grækenland 
Luxembourg 
Østrig 
Finland 
EU 15 
Italien 
Frankrig 
Spanien 
Belgien 
Danmark 
Det Forenede K. 
Sverige 
Nederlandene 
Irland • 
•5 Ar og derover 
0% 20% 
ordnet efter gennemsnit for begge aldersgrupper 40% 60% 80% 100% 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
101 
Tabel 6,6 
Procentdel, der har fået foretaget en diabetesundersøgelse I det seneste år 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Tyskland 0 
Tyskland V 
Portugal 
Grækenland 
Luxembourg 
Østrig 
Finland 
EU 15 
Italien 
Frankrig 
Spanien 
Belgien 
Danmark 
Det Forenede Kongerige 
Sverige 
Nederlandene 
Irland alder <40 
år 
23,7 
14,2 
17,2 
12,8 
24,7 
20,2 
16,1 
12,5 
7,5 
15,2 
7,3 
10,7 
10,4 
13,3 
5,8 
10,4 
5,8 alder 40-64 
år 
42,2 
41,7 
39,5 
33,3 
30,5 
29,5 
29,5 
25,1 
22,2 
19,8 
19,2 
19,9 
14,6 
15.8 
12,1 
13,4 
7,8 alder 65+ 
år 
62,5 
58,0 
48,5 
47,6 
45,1 
44,0 
37,8 
36,6 
34,5 
34,9 
30,1 
23,2 
24,4 
19.5 
21,4 
15,2 
15,5 Total 
38,1 
33,0 
31,4 
26,8 
30,0 
27,3 
26,1 
21,6 
18,5 
19,6 
15,4 
16,3 
14,5 
15,4 
11,2 
11,9 
7,9 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996. 
Figure 6,6 
Procentdel, der har fået foretaget en osteoporoseundersøgelse I det seneste år 
Kvinder på 50 år og derover, EU 15 (1996) 
Østrig 
Tyskland V 
Tyskland 0 
Grækenland 
Belgien 
Frankrig 
Italien 
EU 15 
Danmark 
Spanien 
Luxembourg 
Portugal 
Nederlandene 
Det Forenede K. 
Sverige 
Irland 
Finland EU-
gennemsnit 
0% 20% 40% 60% 80% 100% 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
102 
Tabel 6.7 
Procentdel, der har fået foretaget en osteoporoseundersøgelse I det seneste år 
Kvinder på 50 år og derover, EU 15 (1996) 
Østrig 
Tyskland V 
Tyskland 0 
Grækenland 
Belgien 
Frankrig 
Italien 
EU 15 
Danmark 
Spanien 
1 .uxembourg 
Portugal 
Noderlandene 
Det Forenede Kongerige 
Sverige 
Irland 
Finland 50+ 
år 
27,5 
26,7 
22,8 
19,7 
19,5 
19,2 
18,5 
16,8 
14,1 
12,6 
12.3 
11.6 
10,3 
5,7 
5,5 
4,5 
4,4 50-64 
år 
28,9 
27,0 
18,8 
18,2 
24,5 
19,2 
20,7 
16,7 
11.0 
10,5 
19.4 
12.2 
8.5 
5,3 
3,5 
4,7 
2,7 65+ 
år 
25,9 
26,4 
29,5 
21,7 
14,3 
19,4 
16,2 
17,2 
18,3 
14.9 
7.1 
10,6 
15.6 
6,1 
8,0 
4,2 
6,1 Total 
15,7 
13,6 
14,1 
9,0 
10,3 
9,4 
8,2 
8,7 
7.3 
7,9 
14.3 
6,6 
4.7 
3,6 
2,4 
2,2 
2,9 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Fieur6.9 
Procentdel, der foretrækker kvindelige læger 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Danmark 
Finland 
Irland 
Tyskland V 
Italien 
Tyskland 0 
Det Forenede K. 
Grækenland 
Østrig 
EU 15 
Spanien 
Portugal 
Frankrig 
Belgien 
Nederlandene 
Luxembourg 
Sverige 
0% 
ordnet efter "enkj" tmmiw tsKKKyssKKg^g 
r^^rnsq 
im^sssys^^ 
RssvmmmNysssss3 KMMMMMMMKSa 
EKKKKKKKKSS^ RS ^ 
vrtUckfl 
enio 
^^^^^^^ 
KSKftKKKKS&K^ gennemsnit 
l^ftKKKKKSSSSa 
ty^s^^y^^ KWKKSaS^^ 
^my^^^^ 
KKKS^&KSS&K*^^ 
l^ftf^^ 
20% 40% 60% 80% 100% 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
* Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige/uenige i følgende udtalelse: "Jeg foretrækker at konsultere en 
læge af mit eget køn i tilfælde af sundhedsproblemer" Tabellerne viser fordelingen af svarene på denne udtalelse. 
103 
label 6,8 
Procentdel, der foretrækker kvindelige læger * 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Danmark 
Finland 
Mand 
Tyskland V 
Italien 
Tyskland 0 
Det Forenede Kongerige 
Grækenland 
Østrig 
EU 15 
Spanien 
Portugal 
Frankrig 
Belgien 
Nederlandene 
Luxembourg 
Sverige helt 
uenig 
16,1 
8,6 
10,0 
10,8 
21,7 
12,6 
12,5 
15,7 
17,4 
16,7 
9,7 
10,5 
24,0 
15,9 
45,8 
19,7 
15,7 nærmest 
uenig 
21,8 
21,4 
22,8 
24,3 
6,2 
26,8 
29,7 
16,5 
20,9 
22,3 
30,1 
26,2 
21,6 
34,4 
15,3 
31,0 
25,3 ved 
ikke 
2,0 
18,8 
18,7 
22,2 
31,2 
21,1 
18,8 
30,2 
25,2 
25,4 
25,7 
33,3 
31,4 
27,6 
17,9 
29,7 
39,4 nærmest 
enig 
25,2 
30,0 
21,7 
27,7 
21,1 
23,1 
21,0 
23,6 
20,7 
21,0 
23,9 
21,3 
14,2 
15,0 
8,9 
13,2 
13,1 helt 
enig 
34,9 
21,2 
26,8 
15,0 
19,9 
16,5 
17,9 
14,1 
15,8 
14,6 
10,6 
8,7 
8,8 
7,1 
12,1 
6,5 
6,4 
Kile: Eurobarometer 44.3/1996 
* Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige/uenige i følgende udtalelse: "Jeg foretrækker at 
konsultere en læge af mit eget køn i tilfælde af sundhedsproblemer". Tabellerne viser fordelingen af svarene på denne 
udtalelse. 
Figur 6,10 
Procendtel, der har fået foretaget en smearprøve I det seneste år 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Danmark 
Østrig 
Frankrig 
Tyskland 0 
Finland 
Tyskland V 
Luxembourg 
Belgien 
EU 15 
Grækenland 
Italien 
Det Forenede K. 
Sverige 
Nederlandene 
Spanien 
Portugal 
Irland 
0% 
ordnet efter aldersgruppen 35-64 alder 15+ • 
alder 35-64 
20% 40% 60% 80% 100% 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
104 
Tabel 6.9 
Procendtel, der har fået foretaget en smearprøve I det seneste år 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Danmark 
Østrig 
Frankrig 
Tyskland 0 
Finland 
Tyskland V 
Luxembourg 
Belgien 
EU 15 
Grækenland 
Italien 
Det Forenede Kongerige 
Sverige 
Nederlandene 
Spanien 
Portugal 
Irland 15-34 
år 
51,8 
49,3 
55,2 
55,7 
38.0 
38,0 
42,5 
41,6 
37,3 
24.4 
22.2 
41,6 
26,7 
20,1 
29,3 
23,2 
14.4 35-64 
år 
73,2 
60.9 
60,4 
58,1 
55,1 
53,2 
52,2 
49,4 
45,9 
43.0 
40.3 
38,0 
36,8 
32.2 
31.3 
27.3 
21,5 65+ 
år 
58,1 
22,0 
21,2 
27,3 
12,8 
18,0 
18,0 
20,2 
16,5 
15,5 
15,5 
8,6 
11,2 
15,2 
12,9 
7,2 
1,4 lait 
63,5 
50,2 
53,2 
52,3 
40,6 
41,4 
42.8 
41,0 
37,7 
31,9 
29.1 
33.3 
28,8 
26,4 
27,2 
22,3 
15,8 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Fi2ur6.ll 
Procendtel, der har fået foretaget en smearprøve I det seneste år 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Tyskland 0 
Danmark 
Østrig 
Luxembourg 
Tyskland V 
Frankrig 
Belgien 
EU 15 
Finland 
Sverige 
Spanien 
Italien 
Nederlandene 
Det Forenede K. 
Portugal 
Grækenland 
Irland 
0% 
ordnet efter aidersgruopen 15+ 20% 40% 60% 80% 100% 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
105 
Tabel 6,10 
Procentdel, der har fået undersøgt brystet ved palpering I det seneste år 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
15-34 
ar 35-49 
år 50-59 
ar 60+ 
år lait 
Tyskland 0 
Danmark 
Østrig 
Luxembourg 
Tyskland V 
Frankrig 
Belgien 
EU 15 
Finland 
Sverige 
Spanien 
Italien 
Nederlandene 
Det Forenede Kongerige 
Portugal 
Grækenland 
Irland 54,2 
41,1 
55,4 
45,8 
48,6 
42,3 
36,3 
32,4 
24,1 
20,4 
27,8 
20,1 
16,3 
20,8 
19,3 
15,9 
11,9 71,5 
51,5 
59,7 
66,3 
64,3 
50,9 
58,7 
47,0 
48,6 
38,7 
38,6 
38,4 
39,4 
34,3 
35,8 
29,6 
22,8 74,5 
64,7 
62,7 
76,7 
63,1 
58,2 
50,0 
48,4 
54,8 
44,3 
36,2 
37,7 
33,3 
37,7 
34,5 
36,5 
22,2 50,8 
62,8 
32,5 
27,3 
38,4 
39,4 
27,0 
29,8 
33,6 
37,9 
21,0 
23,2 
26,0 
18,8 
18,0 
11,5 
9,5 61,5 
52,8 
52,7 
52,3 
52,0 
46,8 
41,2 
37,9 
37,6 
33,2 
29,9 
28,0 
27,9 
25,8 
24,8 
21,4 
15,6 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Figur 6.12 
Procentdel, der går ind for mammografiscreening 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Finland 
Sverige 
Frankrig 
Det Forenede K. 
Nederlandene 
Spanien 
Italien 
Grækenland 
EU 15 
Irland 
Luxembourg 
Danmark 
Tydkland 0 
Portugal 
Belgien 
Østrig 
Tyskland V alder 15+ • 
alder 50-59 
EU-
gennemsnit 
0% 
ordnet efter aldersgruppen 15+ 20% 40% 60% 80% 100% 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
106 
Tabel 6,11 
Procentdel, der går ind for mammografiscreening 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Finland 
Sverige 
Frankrig 
Nederlandene 
Det Forenede Kongerige 
Spanien 
Italien 
Grækenland 
EU 15 
Irland 
Luxembourg 
Danmark 
Tyskland 0 
Portugal 
Belgien 
Østrig 
Tyskland V 15-34 
år 
97,6 
97,1 
95,4 
92,8 
94,8 
96,5 
93,8 
92,1 
91,3 
91,6 
90,9 
88,1 
86,4 
91,3 
87,9 
82,3 
81,1 35-49 
år 
98,6 
96,8 
93,0 
97,0 
96,6 
96,1 
91,1 
96,2 
91,7 
89,7 
89,1 
89,1 
85,7 
90,0 
87,2 
88,3 
85,0 50-59 
år 
98,6 
98,9 
96,9 
91,2 
94,3 
98,6 
93,5 
93,2 
93,0 
90,9 
90,3 
90,6 
90,4 
79,3 
87,1 
90,7 
88,2 60+ 
år 
97,5 
93,1 
95,7 
98,6 
94,0 
88,7 
86,8 
82,0 
87,4 
84,8 
82,5 
85,8 
90,3 
86,0 
86,9 
71,7 
73,2 lait 
98,0 
96,4 
95,2 
95,0 
95,0 
94,8 
91,2 
90,9 
90,7 
89,6 
88,7 
88,3 
87,9 
87,8 
87,4 
82,8 
81,1 
Kilde: Eurobarometer 44.3/19% 
Figur 6,13 
Procentdel, der har fået foretaget en mammografiundersøgelse I det seneste år 
Kvinder 50-69 år, EU 15 (1996) 
Sverige •••••••MMaM^^HMiiMHHM 
Danmark •••••••••••••••JMHF^3 
Nederlandene HHHHHHHHHMMHHHMBB—-1 
Luxembourg ••••••••iaaHHMH 
Finland ••••••^••••^••••••••i 
Det Forenede K. •••••••••••••ÉMMi 
Frankrig •HHHHÉ EU_ 
EU 15 ••••••••••ÉHHaB ^ gennemsnit 
Tyskland V ^HHniMH 
Portugal •••••••^•••ni 
Spanien •••••••••ÉMH 
Tyskland 0 •••••••&••• 
Italien "•^•••M^MHHM 
Belgien •••••^••MM 
Grækenland mmâïmàÊÊÊÊÊËÊÊm 
Irland •—' , , 
- =——i \ 1 1 i 1 1 1 i ' alder 60-69 
alder 50-59 
0% 20% 
ordnet efter gennemsnittet for begge aldersgrupper 40% 60% 80% 100% 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
107 
Tabel 6,12 
Procentdel, der har fået foretaget en mammografiundersøgelse I det seneste år 
Kvinder 15 år, EU 15 (1996) 
<40 
år 40-49 
år 50-59 
år 60-69 
år 70+ 
år lait 
Sverige 2,4 
Danmark 11,0 
Nederlandene 6,1 
Luxembourg 13,9 
Finland 2,4 
Østrig 19,1 
Det Forenede Kongerige 2,6 
Frankrig 6,0 
EU 15 8,1 
Tyskland V 14,8 
Portugal 10,7 
Spanien 12,6 
Tyskland 0 14,2 
Italien 3,4 
Belgien 11,0 
Grækenland 3,2 
Irland 2,7 30,3 
34,4 
16,5 
47,0 
11,8 
41,1 
10,5 
23,9 
24,6 
30,4 
21,7 
32.5 
25,5 
27,0 
31,2 
19,3 
10,1 70,5 
51,2 
50,9 
64,3 
58,3 
57,3 
40,0 
34,4 
38,0 
37,4 
35,6 
31,9 
31,2 
36,0 
32,2 
30,6 
1,9 57,4 
57,4 
55,6 
36,4 
33,7 
27,1 
32,5 
32,8 
28,4 
26,1 
22.5 
24,3 
22,8 
19,0 
16,7 
14,8 
6,8 22,4 
45,5 
15,8 
20,0 
9,1 
19,3 
3,2 
22,9 
11,9 
11,8 
10,2 
3.9 
16,0 
9,4 
10,5 
5,1 
4,4 27,9 
31,1 
18,4 
28,3 
17,8 
28,9 
12,9 
18,4 
18,1 
21,8 
18.0 
18,8 
20,7 
15,1 
17,2 
12,0 
4,6 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
108 
7. SÆRLIGE KVINDESUNDHEDSPROBLEMER 
I dette afsnit redegøres der for bestemte kvindesundhedsproblemer, der har betydning for 
indsatsen til fremme af folkesundheden på fællesskabs- og nationalt plan. Spørgsmålene 
afspejler de sundhedsproblemer, kvinder har på forskellige stadier af deres liv. Således 
behandles spiseforstyrrelser og HIV/AIDS med henblik på unge kvinder. For kvinder i den 
fødedygtige alder fokuseres der på familieplanlægning og abort, og for ældre kvinders 
vedkommende på menopause og menopauserelaterede sundhedsspørgsmål (f.eks. osteoporose 
og hormonbehandlinger). Endvidere behandles vold mod kvinder på grund af spørgsmålets 
betydning for kvinder i alle aldre. 
Det skal bemærkes, at der kun foreligger få nationale statistikker om disse spørgsmål trods 
deres store betydning. Endvidere er de foreliggende data vanskeligt sammenlignelige på grund 
af forskelle i definitioner og/eller dataindsamlingsmetoder. Dette afsnit skal derfor betragtes 
som et forsøg på at belyse vigtige nyopdukkende kvindesundhedsspørgsmål og ikke som en 
sammenligning mellem disse aspekter af kvindernes sundhedssituation i EF. 
7.1 Spiseforstyrrelser 
Spiseforstyrrelserne bulimi og anoreksi, som navnlig forekommer blandt unge kvinder, er 
forbundet med betydelig morbiditet og endog mortalitet. Der findes for tiden ingen national 
folkesundhedspolitik om disse emner nogetsteds i EF, og der foreligger ingen nationale 
statistikker om sygdommenes incidens og prævalens. Flere skøn over bulimi-/anoreksi-
incidensen viser, at sygdommene bliver stadig mere udbredte i EF. Men på grund af den større 
mediebevågenhed er det umuligt at fastslå, om der er tale om en reel stigning, eller om 
stigningen blot er resultat af en større bevidsthed om problemet. En anden grund til, at det er 
vanskeligt at skaffe pålidelige oplysninger om incidensen af spiseforstyrrelser er, at ofrene 
ofte søger at skjule deres sygdom(me). 
De skønsmæssige incidenstal for disse spiseforstyrrelser er meget forskellige. Ifølge én kilde1 
skønnes anoreksiincidensen i de vestlige lande at være næsten 1% blandt kvinder mellem 14 
og 29 år. Men andre undersøgelser peger på meget lavere tal, nemlig fra 0,45 pr. 100.000 i 
Sverige2 og 8,1 pr. 100.000 i Nederlandene3 3, mens Det Forenede Kongeriges tal lå på 0,66-
3,77 pr. 100.0004. Det siger sig selv, at det er umuligt at fastslå, hvilket skøn der er det mest 
nøjagtige. Med hensyn til bulimi skønnes incidensen i de vestlige lande at ligge på 1-2% af 
kvinder mellem 14 og 45 år5. Skønnene i de forskellige undersøgelser varierer fra 11,4 pr. 
100.000 i Nederlandene5 6 til 3-4% i Sverige og Tyskland7 8. 
Som nævnt er anoreksi og bulimi forbundet med betydelig morbiditet og mortalitet. Navnlig 
selvmord og selvmordsforsøg forekommer ofte. Desværre foreligger der kun få oplysninger 
om de faktiske morbiditets- og mortalitetstal, idet andre lidelser ofte angives som den direkte 
dødsårsag (eller sygdomsårsag). F.eks. angives selvmord som følge af depression eller 
hjertestop, to hyppige lidelser i forbindelse med anoreksi, ofte som dødsårsag, selv om 
anoreksi ville være lige så (eller mere) rigtigt. I en undersøgelse skønnes mortaliteten at ligge 
I denne undersøgelse var 8,3% af stikprøven mænd. 
I denne undersøgelser var 3,5% af stikprøven mænd. 
109 
på 6% for anoreksi og 3,1% for bulimi9. Hertil kommer, at mange kvinder lider af partielt 
anoreksi-/bulimisyndrom eller andre unormale spisevaner, som udgør en sundhedsrisiko og 
bevirker, at kvinderne er mere udsat for at blive ramt af reelle spiseforstyrrelser. 
Årsagerne til spiseforstyrrelserne er uklare. Nogle peger på samfundets besættelse af 
legemsvægt og udseende som årsag. Forskningsresultater tyder på, at teenagere og unge 
kvinder er særlig bekymret for vægten, og at dette kan være grunden til den større incidens af 
spiseforstyrreler i disse aldersgrupper. F.eks. viser en belgisk undersøgelse10, at unge 
skolepiger bekymrer sig om deres vægt, selv når de har et ideelt BMI-indeks. Dette får dem til 
at tillægge sig spisevaner, som betragtes som en risikofaktor i forbindelse med 
spiseforstyrrelser. I lighed hermed viser en nederlandsk undersøgelse, at 41% af et 
repræsentativt udsnit af skolepiger betragtede sig selv som værende for kraftige, 33% af dem 
var på slankekur, 11% led af en eller anden form for spiseforstyrrelse, og 1,5% led af 
bulimi/anoreksi11. 
Resultaterne af disse og lignende undersøgelser bekræftes af resultaterne af 
Eurobarometerundersøgelsen i 1996. Som vist i figur 7.1 og tabel 7.1 var ca. en tredjedel af 
EF's kvinder mellem 15 og 24 år utilfredse med deres vægt, og ca. 25% havde været på 
slankekur i det forløbne år (se figur 7.2 og tabel 7.2). Der er store udsving mellem 
medlemsstaterne. Græske kvinder er mest utilfredse med deres vægt, og irske kvinder mindst, 
hvilket måske delvis afspejler forskelle i legemsvægtfordelingen (se afsnit 6.3). Som det 
fremgår af figur 7.3 er der i høj grad sammenhæng mellem en persons tilfredshed med sin 
vægt og BMI-indekset. Kvinder, der betragtes som alvorligt overvægtige (dvs. kvinder med et 
BMI-indeks på 30 og derover), er langt mere tilbøjelige til at erklære sig utilfredse med deres 
vægt end alvorligt undervægtige kvinder (med et BMI-indeks på under 18). 
Behandlingen af spiseforstyrrelser omfatter ernæringsvej ledning, psykoterapi, familieterapi 
(anbefales i forbindelse med anoreksi) og kognitiv terapi (anbefales i forbindelse med bulimi). 
Lægehjælp/psykiatrisk hjælp fas som regel på hospitaler med særlige programmer for 
ambulant behandling. Indlæggelser begrænses til tilfælde, hvor lidelsen er livstruende13. 
Specialklinikker er blevet etableret i visse medlemsstater (f.eks. Sverige, Finland, Belgien, 
Det Forenede Kongerige), men efterspørgslen efter behandling overstiger udbuddet. 
7.2 HIV/AIDS og kvinders sundhed 
Smitte med humant immundefekt virus (HIV) og akkvisit immundefekt-syndrom (AIDS) er et 
væsentligt sundhedsspørgsmål for unge kvinder. Siden påvisningen af de første AIDS-tilfælde 
i EF i begyndelsen af 1980'erne er forebyggelse af HIV blevet et vigtigt mål for 
folkesundhedsindsatsen. Men da AIDS først blev meget udbredt blandt bøsser og biseksuelle 
mænd, er man først for nylig begyndt at betragte AIDS som et problem, der også angår 
kvinder. Pr. 30. september 1996 havde 167.021 personer pådraget sig AIDS i EF, heraf 27.355 
(17%) kvinder (se tabel 7.3 og 7.4a)14. Af disse kvinder var flertallet (52%) stiknarkomaner. 
Mens AIDS-incidensen blandt bøsser og biseksuelle mænd synes at stabilisere sig, er AIDS 
De samlede tal i de to tabeller er ikke identiske, selv om de kommer fra samme kilde14. Der gives 
ingen forklaring på afvigelsen, som dog sandsynligvis skyldes manglende oplysninger om 
kønsfordelingen i de indberettede tilfælde (tabel 7.3). 
110 
stadig mere udbredt i den heteroseksuelle befolkning (mænd og kvinder). Alt tyder på, at de 
fleste tilfælde af HIV-smitte, der skyldes et heteroseksuelt forhold, er en følge af usikker sex 
med HIV-positive stiknarkomaner15, og at de fleste børn, der er HIV-positive ved fødslen, er 
blevet smittet gennem perinatal (vertikal) overførsel (dvs. fra moder til barn) fra en moder, der 
er stiknarkoman, eller en moder, der har en partner i risikogruppen. 
Det skal dog bemærkes, at hovedsmittevejene for HIV hos kvinder er forskellige i de 
forskellige medlemsstater (se figur 7.4). I Spanien, Italien, Portugal og Irland tegner 
stiknarkomaner sig for størstedelen af AlDS-tilfældene, mens heteroseksuel overførsel er den 
hyppigst forekommende form i Belgien. 
På grund af den større HIV-/AIDS-prævalens blandt mænd ved man forholdsvis lidt om 
udviklingshistorien bag HIV hos kvinder. Det står dog klart, at kvinder er mere modtagelige 
for virusen (ligesom for andre seksuelt overførte sygdomme) end mænd. Med andre ord er det 
lettere at overføre HIV-virus fra mænd til kvinder end det modsatte. Endvidere får kvinder 
ofte diagnosen stillet på et senere stadium, fordi deres symptomer ikke erkendes. Seksuelt 
overførte infektioner i forplantningsorganerne er også blevet identificeret som medvirkende 
risikofaktorer for så vidt angår spredningen af HIV . 
Hertil kommer, at kvinder har andre vanskeligheder med at beskytte sig selv mod infektion. 
De er den svagere part, når der skal træffes beslutning om sikker sex, uanset om der er tale om 
stabile, tilfældige eller kommercielle seksuelle forhold. Samtidig går man ofte ud fra, at det er 
kvinderne, der har ansvaret for brugen af kondomer. Trenden viser, at kvinder og mænd har 
ændret deres seksuelle adfærd. De benytter oftere kondomer og har mindsket antallet af 
partnere. Men der forekommer stadig usikker sex. Prostituerede er særlig udsat for smitte, selv 
om prostitution i modsætning til den gængse opfattelse ikke synes at have spillet en væsentlig 
rolle i forbindelse med HIV-smitten i EF17. Dette tyder på, at prostituerede er blevet mere 
opmærksomme på nødvendigheden af at dyrke sikker sex, efter at de er blevet tilskyndet hertil 
af forebyggende foranstaltninger. 
Trods de risici, kvinder står over for, er det generelt begrænset, hvad der har været af 
forebyggende foranstaltninger rettet mod kvinder. Enten er foranstaltningerne blevet rettet 
indirekte mod kvinder som led i almindelige kampagner for hele befolkningen, eller der har 
været særlige foranstaltninger rettet mod bestemte undergrupper, navnlig stiknarkomaner og 
prostituerede. Der kræves en mere målrettet indsats over for kvinder, særlig unge kvinder, 
som tilhører eller kan komme til at tilhøre gruppen med den højeste HIV-incidens. 
7.3 Familieplanlægning 
Et af de vigtigste spørgsmål for kvinder i den fødedygtige alder er familieplanlægning. De 
fleste kvinder føler, at for at have kontrol over deres liv må de kunne kontrollere deres 
fertilitet og bestemme, hvor mange børn de skal have, og hvor længe der skal gå mellem dem. 
De må også kunne give udtryk for deres seksualitet uden frygt for uønsket graviditet og 
kønssygdomme. Derfor er adgangen til svangerskabsforebyggende midler og abort væsentlige 
spørgsmål. 
111 
Den lette adgang til effektive svangerskabsforebyggende midler har bidraget til de hastigt 
faldende fertilitetstal i EF. Siden 1970 er fertiliteten faldet i samtlige medlemsstater bortset fra 
Finland og Sverige, hvor der har været en mindre stigning (se tabel 7.5). Der foreligger ingen 
oplysninger om anvendelsen af svangerskabsforebyggende midler i Grækenland, Irland og 
Luxembourg, men i de fleste af medlemsstaterne ligger anvendelsesgraden mellem 71% og 
81%. I Portugal og Spanien er tallene noget lavere, nemlig henholdsvis 66% og 59%. 
Der foreligger ingen oplysninger om svangerskabsforebyggelse blandt teenagere, men det 
vides, at teenagere af forskellige grunde er mindre tilbøjelige til at anvende 
svangerskabsforebyggende midler end den voksne befolkning. Dette kan skyldes uvidenhed, 
frygt for at forældrene skal blive klar over deres seksuelle aktivitet, manglende adgang til 
svangerskabsforebyggende midler osv. Disse faktorer bidrager til det forholdsvis høje 
fødselstal blandt teenagere, som fortsætter i EF, selv om der for nylig er registreret en vis 
nedgang (se tabel 7.5). 
Følgende svangerskabsforebyggelsesmetoder er tilgængelige i EF: naturlige metoder (f.eks. 
'sikre perioder', coitus interruptus), hormoner (f.eks. p-piller, indsprøjtning, optagelse gennem 
huden), barrieremetoder (f.eks. mandlige og kvindelige kondomer, forskellige former for 
pessar, spiraler) kirurgiske teknikker (f.eks. sterilisering af mænd og kvinder) og postcoital 
svangerskabsforebyggelse (dvs. 'dagen derpå'-pillen). De mest udbredte midler er p-piller 
efterfulgt af kondomer. Anvendelsen af kondomer er taget til som følge af indsatsen for at 
forhindre spredning af HIV 
Valget af svangerskabsforebyggende middel påvirkes sandsynligvis af tilgængelighed og pris, 
nationale politikker, fysisk tilgængelighed, kulturelle og religiøse overvejelser, 
helbredstilstand, partnerpræferencer og socioøkonomisk status. En anden faktor, der påvirker 
valget, er sundhedsrisiciene og/eller bivirkningerne i forbindelse med et 
svangerskabsforebyggende middel. F.eks. forbindes forhøjet blodtryk og øget risiko for 
blodpropper med visse p-piller, og øget risiko for bækkenbetændelse forbindes med spiraler, 
hvilket bevirker, at disse metoder er uacceptable for visse kvinder. Valget af metode er også 
tilbøjeligt til at ændre sig med tiden. Yngre kvinder foretrækker måske p-piller eller 
kondomer, mens ældre kvinder muligvis foretrækker spiral og sterilisering. 
I alle medlemsstater er der adgang til familierådgivning fra læger, familieplanlægningscentre, 
fødeklinikker og kommunale sundhedscentre, men prisen varierer meget. I visse 
medlemsstater (f.eks. Finland, Italien og Det Forenede Kongerige) udleveres der gratis 
20 21 
svangerskabsforebyggende midler , mens andre (f.eks. Irland og Tyskland) retter indsatsen 
mod særlige grupper som f.eks. de ubemidlede22 eller de unge23.1 visse medlemsstater (f.eks. 
Finland, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige) findes der 
familieplanlægnignscentre specielt beregnet for seksuelt aktive teenagere . 
7.4 Abort 
Forbedringen af familieplanlægningsprogrammerne har mindsket antallet af uønskede 
graviditeter, men har ikke helt elimineret dem. Følgelig foretages der fortsat aborter, ikke 
mindst blandt teenagere25. Årsagerne til aborterne omfatter svigtende 
112 
svangerskabsforebyggelse, passende familiestørrelse, graviditet som følge af voldtægt, 
bekræftede misdannelser af fosteret, sundhedsrisiko for moderen og socioøkonomiske 
omstændigheder. 
Abort tillades efter varierende kriterier/betingelser i alle medlemsstater undtagen Irland og 
Nordirland8. Ansatte i sundhedssektoren i Irland har siden 1995 kunnet orientere deres klienter 
om lovlige aborttjenester i EF, men kun i forbindelse med rådgivning om alle tilgængelige 
muligheder og uden at anbefale abort. I 1992 fik irske kvinder ret til at rejse inden for EF for at 
fa en abort. 
Kriterierne for at opnå abort varierer blandt de medlemsstater, der tillader abort. De omfatter 
alle specifikke frister, som generelt tillader abort i de første tre måneder, men kun i begrænset 
udstrækning i de næste tre måneder. Rådgivning før aborten med vægt på alternative 
muligheder og betænkningstid er obligatorisk i samtlige medlemsstater. I visse medlemsstater 
er det ligeledes bestemt, at ansatte i sundhedsvæsenet kan nægte at foretage abort af moralske 
grunde. For nylig synes nogle medlemsstater (Spanien, Tyskland og Frankrig) at have 
liberaliseret deres abortpolitik, dog ikke uden modstand. Andre lande (Italien og Belgien) har 
søgt at stramme politikken.26. 
Antallet af aborter pr. 1.000 kvinder varierer inden for EF (se tabel 7.6). De højeste tal har 
man i Sverige (18,3 pr. 1.000 kvinder), Danmark (14,3 pr. 1.000 kvinder) og Frankrig (13,0 
pr. 1.000 kvinder). I Italien, Nederlandene og Spanien er tallene væsentligt lavere: henholdsvis 
8,6, 6,0 og 5,4 pr. 1.000 kvinder. En anden abortstatistik, der ofte fremlægges, er antallet af 
aborter pr. 1.000 levendefødsler. Ikke overraskende svinger også dette tal fra medlemsstat til 
medlemsstat. De højeste tal kommer fra Sverige, Italien, Danmark, Frankrig og Det Forenede 
Kongerige27, mens de laveste tal kommer fra Nederlandene, Luxembourg og Spanien (se tabel 
7.6). Tallene i de sidstnævnte lande er på kun en tredjedel af tallene i den førstnævnte gruppe. 
Det er yderst sjældent, at der opstår komplikationer i forbindelse med aborter foretaget under 
betryggende lægelige vilkår. En undersøgelse synes at pege på, at mortaliteten ved legale 
aborter før otte uger er 0,5 pr. 100.000^. Dette skal sammenlignes med, at 7 pr. 100.000 
kvinder dør i barselsseng (se afsnit 3.3) 
Påvisningen af trenderne for abort over længere tid kompliceres af mangel på oplysninger og 
sammenlignelighed. Men en gennemgang af oplysningerne fra Det forenede Kongerige, 
Nederlandene og Spanien synes at pege på, at udviklingen, efter at en medlemsstat har 
legaliseret abort, følger et typisk mønster, først stiger aborttallet, ofte i væsentlig grad, 
hvorefter tallet med tiden stabiliserer sig og måske endog falder. 
Kvinder kan ikke få abort i Irland. Det bemærkes dog, at Irish Supreme Court har fastslået, at abort 
vil kunne tillades, såfremt der er en reel og væsentlig fare for kvindens liv, en fare, der ikke kan 
undgås på andre måder. Abortion Aet af 1967, som finder anvendelse i England, Skotland og Wales, 
blev ikke udstrakt til at gælde i Nordirland, hvor abort kun er tilladt, såfremt moderens liv står på 
spil. 113 
7.5 Menopause 
Menopause betyder i bogstavelig forstand, at den månedlige menstruation ophører, hvilket er 
ensbetydende med afslutningen på kvindens frugtbare periode. Men udtrykket benyttes som 
regel om den længere periode (tyve år eller mere), hvor en kvindes krop tilpasser sig et lavere 
hormonniveau før og efter menstruationens afslutning. Gennemsnitsalderen ved menopausen 
er 50-52 år. Dvs. at kvinder i EF kan forvente at leve i hvert fald en tredjedel af deres liv efter 
menopausen. 
Menopausens indvirkning på kvinders helbred varierer. Det skønnes* at 75% af kvinder i 
overgangsalderen oplever problemer eller ubehag, men kun 10-20%» søger lægehjælp29. 
Virkningerne på kort sigt omfatter vasomotoriske symptomer (hedestigninger og natlige 
svedeture), urogenitale symptomer og humørsvingninger. Disse symptomer kan tilskrives 
virkningen af det fald i hormon- (østrogen-) niveauet, som menopausen indebærer. 
Den længere levetid for kvinder i EF har intensiveret debatten om de mulige langsigtede 
følger af menopausen. Selv om der i øjeblikket ikke er noget bevis for en årsagsforbindelse 
mellem hormonniveauet og sundheden efter menopausen, viser morbiditetsstatistikkerne en 
øget incidens af hjerte-karsygdomme og osteoporose blandt kvinder, der har overstået 
menopausen. 
7.5.1 Osteoporose og hjerte-karsygdomme 
Aldersrelateret osteoporose opstår hos både kvinder og mænd, men forekommer hyppigst hos 
kvinder på grund af det accelererende tab af knoglevæv hos kvinder under og efter 
menopausen. Postmenopausal osteoporose giver anledning til bekymring i hele EF på grund 
af det store antal knoglebrud, særlig brud på hofter og rygsøjlen, der medfører høj mortalitet 
og morbiditet og nedsat mobilitet og livskvalitet. Forskningsresultaterne peger på, at 
osteoporose er tiltagende. En græsk undersøgelse viser, at 9% af kvinderne over 45 år har 
osteoporosesymptomer30. I en finsk undersøgelse er det beregnet, at kvinder på 50 år og 
derover har næsten en 40% risko for knoglebrud som følge af osteoporose i deres levetid31. 
Andre undersøgelser viser, at hoftebrud fører til 20% mortalitet i det første år og 40%» i de tre 
år efter bruddet. Endvidere genvinder over halvdelen af de personer, der får et hoftebrud, 
aldrig fuld førlighed . 
De forebyggende initiativer har fokuseret på, hvorledes man kan opretholde livskvaliteten 
også i en høj alder, og hvorledes man kan nedsætte omkostningerne i forbindelse med 
osteoporose. Der er for tiden ingen osteoporose-screeningprogrammer i EF, selv om de fleste 
af medlemsstaterne har lokale screeningfaciliteter. Der kræves yderligere forskning for at 
fastslå de omkostningseffektiviteten af forebyggelsesmetoderne, som omfatter primær 
forebyggelse, dvs. mere motion og større kalcium-indtag for teenagere og kvinder før 
menopausen; sekundær forebyggelse med vægt på tidlig diagnosticering (og behandling) 
gennem screening; og tertiær forebyggelse, som typisk indebærer forebyggelse af ulykker og 
rehabilitering af kvinder med osteoporose. 
114 
Hjerte-karsygdomme er længe blevet betragtet som en mandesygdom, navnlig på grund af den 
lave incidens hos kvinder før menopausen. Blandt kvinder under 50 år er incidensen kun en 
fjerdedel af incidensen blandt mænd i samme alder. Men risikoen for hjerte-karsygdomme øges 
væsentligt, efterhånden som kvinder ældes. Når de når 60-års alderen er incidensen steget til 
halvdelen af niveauet for mænd33. Betragtes kvinder gennem hele deres livsforløb, viser hjerte­
karsygdomme sig som den primære dødsårsag. På grund af kvindernes længere levetid er disse 
sygdomme hurtigt ved at blive en vigtig dødsårsag i hele EF. 
7.5.2 Forebyggelse og symptomkontrol 
Forskning i årsagerne til og behandling af osteoporose og hjerte-karsygdomme i kvinder efter 
menopausen fortsætter i mange medlemsstater. Siden 1980'erne er mange læger begyndt at 
anbefale hormonbehandlinger, fordi de virker forebyggende på såvel osteoporose, hjerte­
karsygdomme som - hvilket for nylig er blevet dokumenteret - Alzheimers sygdom34. Debatten 
om de relative fordele og ulemper ved hormonbehandlinger er dog langt fra afsluttet. Der 
foreligger ingen nøjagtige tal for hormonbehandlingernes udbredelse i medlemsstaterne, men 
skønnene svinger fra 2% i Italien35, 4% i Spanien36, 15% i Nederlandene37, 20% i Østrig38 og 
Sverige39, til 56% i Finland40 
Undersøgelser viser, at det er kvinder, der bor i byerne, og som har en højere socio-økonomisk 
status, der far hormonbehandlinger41. Kvinder med længere uddannelser er også mere 
tilbøjelige til at få hormonbehandlinger, hvilket tyder på, at den brede befolkning ikke får 
tilstrækkelige oplysninger om hormonbehandlingernes potentielle fordele (og bivirkninger). I 
denne forbindelse stillede Eurobarometerundersøgelsen i 1996 kvinder det spørgsmål, om de 
følte sig velunderrettet (eller dårligt underrettet) om hormonbehandlinger. Svarene fremgår af 
figur 7.5 og tabel 7.7, som viser, at 61% føler sig dårligt underrettet. Gennemgås svarene 
efter aldersgrupper, gælder denne konklusion stadig, selv om kvinder mellem 50 og 64 år synes 
at være lidt bedre informeret end kvinder fra de øvrige aldersgrupper. Dette kan måske 
forklares ved, at hormonbehandlinger har særlig relevans for denne aldersgruppe. Figur 7.5 
viser også store variationer mellem medlemsstaterne. Portugal, Irland, Spanien og Grækenland 
har den største andel af dårligt informerede kvinder, mens Finland og Luxembourg har den 
laveste andel. Det forekommer således, at jo bedre kvinder er informeret, jo mere tilbøjelige er 
de til at gøre brug af denne behandlingsform. Alt i alt viser disse resultater et klart behov for 
mere (eller bedre) information om hormonbehandlinger i EF. 
7.6 Vold mod kvinder 
Vold mod kvinder - som af FN's generalforsamling er defineret som "any act of gender-based 
violence that results in, or is likely to result in, physical, sexual or psychological harm or 
suffering to women, including threats of such acts, coercion or arbitrary deprivation of liberty, 
whether occurring in public or in private life"42 - er et stadig større problem i EFa43. På grund af 
mangelen på nationale statistikker om emnet, er det umuligt at fastslå, om den registrerede 
stigning i volden mod kvinder aspejler en reel stigning, eller om den skyldes, at flere tilfælde 
bliver anmeldt på grund af større bevidsthed om og accept af problemet. 
Europa-Kommissionen har for nylig foreslået et fællesskabshandlingsprogram til bekæmpelse af 
handel med kvinder med henblik på seksuel udnyttelse44. 
115 
Vold mod kvinder, som oprindelig blev betragtet som et menneskerettighedsspørgsmål, er 
efterhånden blevet anerkendt som et folkesundhedsproblem. European Women's Health 
Network, som blev etableret i Wien i 1994, anførte vold mod kvinder som et af seks væsentlige 
sundhedsproblemer. Selv om det vides, at vold mod kvinder rammer på tværs af 
socioøkonomiske, kulturelle, religiøse og racemæssige skel, er der en opfattelse af, at visse 
kvindegrupper, som f.eks. de ældre, indvandrerne og de fattige, er særlig udsatte. 
Årsagerne til volden mod kvinder er uklare, men alkohol- og narkotikamisbrug, fattigdom og 
trange boligforhold er faktorer, som bevisligt forværrer de voldelige angreb over for kvinder44. 
Det er også blevet påpeget, at samfundsmæssige ændringer, der skal forbedre kvinders status (i 
forhold til mænds), muligvis har bidraget til at øge antallet af overfald og seksuelle overgreb 
mod dem45. 
7.6.1 Vold i hjemmet 
Selv om der kun foreligger fa oplysninger herom, anerkendes det nu i alle medlemsstater, at en 
mandlig partners vold mod kvinder er den mest endemiske form for vold46 47. I almindelighed 
sondres der i de tilgængelige data mellem vold i hjemmet og voldtægt. Men begreberne 
overlapper hinanden, idet voldtægt i et parfohold også betragtes som en form for vold i 
hjemmet. Der er meget fa oplysninger om de følger, vold i hjemmet har på længere sigt for 
kvinder. De få undersøgeler, der findes, er tilbøjelige til at fokusere på psykologiske og ikke på 
fysiske følger. Feks. skønnes det, at voldsramte kvinder fire-fem gange så hyppigt far brug for 
psykiatrisk behandling og fem gange så hyppigt forsøger at begå selvmord som ikke-
voldsramte kvinder48. En dansk undersøgelse vedrørende kvinder, som har forsøgt at begå 
selvmord, har vist, at disse kvinder havde været udsat for en høj grad af psykisk og fysisk 
vold49. I nyere tid har en række medlemsstater gennemført undersøgelser for at skaffe 
grunddata om antallet af kvinder, der udsættes for vold i hjemmet. Skønnene varierer fra hver 
femte kvinde i Irland50, hver fjerde i Det Forenede Kongerige51 og hver tredje i Portugal52 og i 
Tyskland53. 
7.6.2 Voldtægt og seksuelle overgreb 
Voldtægt og seksuelle overgreb kan medføre fysiske skader og alvorlige følelsesmæssige 
traumer. Voldtægtsofre er endvidere ofte udsat for en række forskellige sundhedsrisici fra 
dødsfald/selvmord til uønsket graviditet, seksuelt overførte sygdomme, herunder HIV, 
kroniske lidelser og psykiske symptomer som f.eks. depression, vrede, skyldfølelse, 
søvnbesvær, spiseforstyrrelser, frygt for sex og manglende koncentrationsevne5 .54 
Det erkendes i hele EF, at voldtægt er en forbrydelse, der alt for ofte ikke anmeldes. F.eks. 
blev der i Finland i 1980'erne i gennemsnit anmeldt 345 voldtægtstilfælde om året, selv om 
politiet skønner, at det faktiske tal var mellem 6.000 og 10.000 om året55. I øvrigt ligger 
antallet af voldtægtsanmeldelser pr. år fra 125 i Portugal (1992), 1381 i Sverige (1995), 1599 i 
Spanien (1992) til 5082 i Det Forenede Kongerige (1994). I Nederlandene, hvor antallet af 
anmeldelser sættes i forhold til befolkningstallet, steg tallet fra 7 til 10 pr. 100.000 kvinder 
mellem 1980 og 198856. 
116 
7.6.3 Sexchikane og forfølgelse 
Sexchikane - uønskede seksuelle tilnærmelser - og forfølgelse - vedvarende forulempelse af en 
person - er i de senere år kommet mere i fokus i medlemsstaterne. Selv om der ikke foreligger 
nationale statistikker, viser en række undersøgelser, at sexchikane over for kvinder er et meget 
udbredt fænomen. I en finsk undersøgelse skønnes det f.eks., at 26% af kvinderne (mod 4% af 
mændene) i gruppen af 18- til 24-årige udsættes for sexchikane57. I Nederlandene viser 
rapporter, at hver tredje pige under 16 år udsættes for en eller anden form for uønskede 
seksuel tilnærmelse - lige fra sexchikane til voldtægt58. 
Referencer 
1 West, R. (1994). Eating disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health 
Economics. 
2 Ibid. 
3 Hoek, HW. (1995). "Impact of Urbanization on Detection of Eating Disorders". Psychiatry, 152:8,1272-1278. 
4 Thomas, C. (1996). Britisk rapport om kvinders sundhed. Lancaster. Ikke offentliggjort. 
5 West, R. (1994). Eating disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health 
Economics. 
6 Ibid. 
7 Weilandt, C. (1996). Tysk rapport om kvinders sundhed. Bonn. Bkke offentliggjort. 
8 Folkhâlsoinstitutet och Socialstyrelsen (1995). Ett liv av vikt. Regeringens uppdrag av anorexia-bulemia. 
Stockholm. 
9 West, R. (1994). Eating disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health 
Economics. 
10 Vervaet, M. m.fl. (udateret). Attitudes of schoolboys and girls toward body-weight and eating habits and 
eating-style as a risk factor for eating disorders: a pilot study in young females. Dcke offentliggjort. 
11 Vermeulen, M. ( 1996). Nederlandsk rapport om kvinders sundhed. Amsterdam. Ikke offentliggjort. 
12 Azevedo, M.H.P.; Ferreira, C.P. (1992) "Anorexia Nervosa and Bulimia: A Prevalence Study". Acta Psychiatry 
Scandinavica. 86:432-436. 
Baptista, F. m.fl. (1996). "The Prevalence of Disturbances of Eating Behaviour in a Portuguese Female 
University Population". European Eating Disorders Review, 4(0), 144.1 -11. 
13 West, R. (1994). Eating disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of Health 
Economics. 
14 European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, HIV/AIDS Surveillance in the European 
Community and COST countries Europe: Quarterly Report nr. 36, 30. september 1996. 
15 McKeganey m.fl. (1992). "Female streetworking prostitution and HTV infection in Glasgow". BMJ. 305:801-
804. 
16 Piot m.fl. (1988). HIV infection in female prostitutes. Antwerpen. Institute of Tropical Medicine. 
17 Alary, M. (1993). "HTV infection in European female sex workers: epidemiological link with the use of 
petroleum based lubricants". AIDS. 7:40 M08. 
18 Ditch, J., Bradshaw, J., og Eardley, T., (1994). Developments in national family policies in 1994. University of 
York. 
19 Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed ( 1996). Ikke offentliggjort. 
20 Sinkkonen, S. ( 1996). Finsk rapport om kvinders sundhed. Kuopio. Ikke offentliggjort. 
21 Thomas, C. ( 1996). Britisk rapport om kvinders sundhed. Lancaster. Ikke offentliggjort. 
22 Riper, H, Cowley, H. ( 1996). Irsk rapport om kvinders sundhed. Limerick. Ikke offentliggjort. 
23 Weilandt, C. ( 1996). Tysk rapport om kvinders sundhed. Bonn. Ikke offentliggjort. 
24 Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed. 
25 Coeytaux, F.M., Leonard, A.H., Bloomer, CM. (1993). "Abortion", i: Koblinsky, M., Timyan, J., og Gay, J. 
(red. ). The health of women: a global Perspective. Colorado: Westview Press. 
26 Ditch, J., Bradshaw, J., og Eardley, T. (1994). Developments in national family policies in 1994. York. 
University of York. 
27 Saurel-Cubizolles, M. J., Blondel, B. ( 1996). La Santé des Femmes. Flammarion Médecine-Sciences, Paris. 
28 Segal, S., La Guardia, K.D. (1990). "Termination of pregnancy, a global view". Beillieres Clin Obstet Gynecol. 
4:235-247. 
29 Haas, S., Schiff, I. (1988). "Symptoms of oestrogen deficiency", i: Studd, J.W.W. og Whitehead, M.I. (red.). The 
Menopause. Oxford: Blackwell Scientific Publications, ss. 15-23. 
117 
30 Kallinikos, G., Roumeliotou, A. ( 1996). Græsk rapport om kvinders sundhed. Athen. Ikke offentliggjort. 
31 Kroger H. (toim.) (1995). "Osteoporoosin diagnoisointi ja hotio Kuopion yliopistollisen spiranton alueella". 
Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin julkaisuja. (Publikationsserie fra Pohjois-Savo hospitalsdistrikt), nr. 22/1995, 
Kuopio. 
32 Stray-Pedersen, B. (1996). "Osteoporosis - The Silent ThieP i: European Institute of Women's Health. Women 
in Europe: Towards Healthy Ageing. Konferencerapport. 16. oktober 1996. Dublin: European Institute of 
Women's Health. 
33 Llewellyn-Jones, D, og Abraham, S. (1988). Menopause. Oxford: Penguin Books. 
34 Se f.eks. Paganini-Hill, A. ( 1995). "The risks and benefits of estrogen replacement therapy: leisure world". Int J 
Fertil Menopausal Stud. 40 (suppl. 1): 54-62; se tillige Boulton, A. (1996). "Hormone therapy may protect 
against Alzheimer's disease". BMJ. bind 313, s. 442. 
35 Bailey, J., Kraft van Ermel, L. (1995). "Hormone replacement therapy, current practice and future trends". 
European Menopause Journal. 2( 1 ), 4-7. 
36 Martinez, F.J., Varela E., Suarez S. (1994). "The menopause and hormone replacement therapy: its prevalence 
in the town of Lugo". Atencion Primaria, 14(9); 1052-7. 
37 Vermeulen, M. ( 1996). Nederlandsk rapport om kvinders sundhed. Amsterdam. Ikke offentliggjort. 
38 Birbaumer, A. (1996). Østrigsk rapport om kvinders sundhed. Wien. Ikke offentliggjort. 
39 Sundh, M., Renck, B. (1996). Svensk rapport om kvinders sundhed. Karlstad. Ikke offentliggjort. 
40 Sinkkonen, S. (1996). Finsk rapport om kvinders sundhed. Kuopio. Ikke offentliggjort. 
41 Topo Pâivi, Klaukka Timo, Hemminki Elina ja Uutela Antti (1991). "Use of hormone replacement therapy in 
1976-89 by 45-64 year old Finnish women". Journal of Epidemiology and Community Health. 45: 277-280. 
42 De Forenede Nationer ( 1994). A/RES/48/104. 
43 Kornmissionen for De Europæiske Fællesskaber (1996b). Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-
Parlamentet om handel med kvinder med henblik på seksuel udnyttelse, KOM(96) 567 endelig udg. Bruxelles: 
Kommissionen. 
44 WHO (1995b). Investing in women's health: Central and Eastern Europe. København: WHO Regional 
Publications. 55. 
45 Sundh, M., Renck, B. ( 1996). Svensk rapport om kvinders sundhed. Karlstad. Ikke offentliggjort. 
46 Heise, L. (1993). "Violence against women: the missing agenda", i: Koblinsky, M., Timyan, J., og Gay, J. 
(red.). The health of women: a global Perspective. Colorado; Westview Press. 
47 Romkens, R. ( 1992). Gewoon Geweld? Amsterdam/Lisse: Swets & Zeitlinger. 
48 Heise, L. (1993). "Violence against women: the missing agenda", i: Koblinsky, M., Timyan, J., og Gay, J. 
(red.). The health of women: a global Perspective. Colorado; Westview Press. 
49 Arcel, L.T., Mantonakis, M., Petersoon, B. m.fl. (1992). "Suicide attempts among Greek and Danish women 
and the quality of their relationships with husbands or boyfriends". Acta Psychiatr Scandinavica, 85(3), 189-95. 
50 Moloney, E. (1996). "Domestic violence 'suffered by 1 in 5 women'". Irish Independent, 30. april, 5. 
51 Mooney, K ( 1993 ) The Hidden Figure: Domestic Violence in North iMndon. Islington: Islington Council. 
52 Silva, L. ( 1995) "Entre Marido e Mulher Alguém Meta a Colher". À Bolina: Colecçâo das Mulheres et dos 
Homens. 
53 Weilandt, C. ( 1996). Tysk rapport om kvinders sundhed. Bonn. Ikke offentliggjort. 
54 Heise, L. (1993). "Violence against women: the missing agenda", i: Koblinsky, M., Timyan, J., og Gay, J. 
(red.). The health of women: a global Perspective. Colorado; Westview Press. 
55 Sinkkonen, S. (1996). Finsk rapport om kvinders sundhed. Kuopio. Ikke offentliggjort 
56 Medlemsstaternes rapporter om kvinders sundhed ( 1996). Ikke offentliggjort. 
57 Haavio-Mannila E., Kontula K. (toim.) (1993). Suomalainen seksi. Tietoa suomalaisten sukupuolielaman 
muutoksesta. WSOY. 
58 Vermeulen, M. ( 1996). Nederlandsk rapport om kvinders sundhed. Amsterdam. Ikke offentliggjort. 
118 
Figurer og tabeller 
119 
Figur 7,1 
Procentdel der er utilfreds med legemsvægten* 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Grækenland 
Det Forenede K. 
Frankrig 
Finland 
Nederlandene 
Danmark 
EU 15 
Spanien 
Sverige 
Tyskland V 
Luxembourg 
Belgien 
Portugal 
Italien 
Østrig 
Tyskland 0 
Irland 
0% 
ordnet efter aldersgruppen 15-24 • 
alder 15+ 
alder15-24 
20% 40% 60% 80% 100% 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
* Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige/uenige i følgende udtalelse: "Jeg er meget tilfreds med min legemsvægt.' 
Figuren viser, hvilken procentdel af respondenterne, der var uenig (lidt eller meget) i denne udtalelse. 
Tabel 7.1 
Procentdel der er utilfreds med legemsvægten* 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
15-24 
år 25-34 
år 35-64 
år 65+ 
år lait 
Grækenland 
Det Forenede Kongerige 
Frankrig 
Finland 
Nederlandene 
Danmark 
EU 15 
Spanien 
Sverige 
Tyskland V 
Luxembourg 
Belgien 
Portugal 
Italien 
Østrig 
Tyskland 0 
Irland 46,5 
45,0 
40,0 
39,5 
35,7 
33,4 
33,3 
32,7 
30,5 
30,2 
29,7 
28,5 
26,9 
24,3 
23,0 
20,0 
18,9 35,3 
43,6 
41,2 
52,3 
28,7 
32,7 
30,6 
31,2 
38,2 
18,1 
38,8 
40,5 
27,4 
19,1 
28,0 
23,9 
27,1 45,9 
56,9 
43,7 
60,0 
38,0 
43,8 
40,1 
37,8 
49,3 
33,3 
42,3 
35,8 
31,0 
28,3 
33,1 
41,2 
34,2 33,7 
47,9 
28,8 
45,4 
42,4 
31,4 
30,7 
31,5 
39,3 
19,4 
26,5 
28,5 
12,6 
26,8 
40,7 
22,1 
26,8 42,1 
50,4 
40,6 
52,2 
35,6 
38,0 
35,4 
34,4 
42,6 
26,9 
36,9 
34,3 
26,5 
25,8 
28,3 
31,7 
28,6 
Source : Eurobarometer 44.3/19% 
* Respondenterne blev anmodet om at angive, hvorvidt de var enige/uenige i følgende udtalelse: "Jeg er meget tilfreds med min legemsvægt.' 
Figuren viser, hvilken procentdel af respondenterne, der var uenig (lidt eller meget) i denne udtalelse. 
120 
Fieur 7.2 
Procentdel, der har været på slankekur I det seneste år 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Grækenland 
Luxembourg 
Det Forenede K. 
Danmark 
Nederlandene 
EU 15 
Frankrig 
Spanien 
Belgien 
Italien 
Tyskland V 
Finland 
Sverige 
Østrig 
Irland 
Tyskland 0 
Portugal • 
jjdw15+ 
alder 15-24 
0% 
Ordnet efter aldersgruppen 15-24 20% 40% 60% 80% 100% 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
Tabel 7.2 
Procentdel, der har været på slankekur I det seneste år 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Grækenland 
Luxembourg 
Det Forenede Kongerige 
Danmark 
Nederlandene 
EU 15 
Frankrig 
Spanien 
Belgien 
Italien 
Tyskland V 
Finland 
Sverige 
Østrig 
Irland 
Tyskland 0 
Portugal 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 15-24 
ar 
43.7 
40.7 
39,0 
35.8 
31.4 
23,6 
22.5 
22.1 
20.2 
19.2 
19.1 
18.6 
16.7 
15.2 
14.2 
11.7 
7.7 25+ 
år 
34.1 
34.8 
33,7 
26.4 
23,8 
24,7 
26,0 
24,6 
23.7 
26,1 
17,8 
18,5 
19,4 
18.6 
22.7 
17.4 
22.8 lait 
35.7 
35,8 
34,6 
27,7 
24,8 
24,5 
25,4 
24,1 
23,1 
24,8 
17,9 
18,5 
19,0 
18,1 
20,9 
16.7 
20.0 
121 
Fimr 7.3 
Procentdel der er utilfreds med legemsvægten* 
Kvinder på 18 år og derover, EU 15 (1996) 
Sverige 
Tyskland V 
Finland 
Frankrig 
Grækenland 
Det Forenede K. 
Danmark 
Spanien 
EU 15 
Nederlandene 
Tyskland 0 
Irland 
Østrig 
Luxembourg 
Portugal 
Italien 
Belgien 
0% 
ordnet •Aer "meoet overvwtiq" 30f BUM 
meoet ovørwaotki 
I I «18 BMI 
meoet undervestia 
EU-
gennemsnit 
20% 40% 60% 80% 100% 
Kild*: Eurobarometer 44.3/1998 
* Se note til Figur 7.1. 
pr Tabel 7.3 
Kumuleret antal AIDS-tilfælde* 
'. smitteoverførende gruppe, EU 15 (1996) 
Sinttteovertoren4e gruppe 
Homo-/biseksuel mand 
Stiknarkoman 
Homo-/biseksuel stiknarkoman 
Bløder 
Modtager af blodtransfusion*** 
Heteroseksuel kontakt 
Andre****/Ubestemt 
I ALT Kvinder 
Sanriet kumuleret 
tal** 
N 
14049 
71 
1439 
10 199 
1597 
27 355 Sejnlet kumuleret 
tal** 
1% 
51,4 
0,3 
5,3 
37,3 
5,8 
100 MRM 
Samlet In—ulm! 
tal** 
N 
59260 
51535 
2 535 
2806 
1635 
12 869 
6 344 
136984 tal** 
1% 
43,3 
37,6 
1,9 
2,0 
1,2 
9,4 
4,6 
100 
* 13 år og derover 
** Siden epidemiens begyndelse 
*** Inkl. transseksuelle 
**** Inkl. modtagere af blodkomponenter eller -vcv 
Kilde: European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, Quarterly Report No. 33, (4)1995 
122 
Figur 7.4 
Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 
1985-1995 
Østrig 
Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
90-, 
80-
70-
60-
50-
40-
30-
20- -
io 1 ,.->-;.:^^.«^ 
0 ,|nrfTfr,r, , ,—1^ , , | 1 1 | 
85 88 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis « Année de diagnostic 
Belgien 
Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsar 
Women - Femmes 
Cases • Cas 
120 -i 
100-
80-
60-
40i „.*•' 
20-4 ,„.-•-•' 
*».»" 
0 t rMMv î—i **Y*—i—i—i—i—i 
85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis - Année de diagnostic 
IDU-UDI Heterosex. 
IDU = Stiknarkomaner Heterosex. = Heteros. 
*13 år og derover 
**Justeret for indberetningsforsinkelser (1993-1995) 
123 
Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 
1985-1995 
Danmark 
Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
160 -j 
140-
120-
100 
80-
60-
40-
20-I , r,rtr*»gyA»^^*i:*tr*7"'7<''''t 
86666768 89 90 9192939495 
Year of diagnosis -Année de diagnostic 
Finland 
Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår 
Women - Femmes 
Cases - Cas 
30-j 
25-
20-
15-
10-
5-
0 «l-LlffjiTlltm ^«"j'li.^* yrtr**y,*?«l^ir.i ,y y 
85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis - Année de diagnostic 
IDU-UDI Heterosex. 
IDU = Stiknarkomaner Heterosex. = Heteros. 
* 13 år og derover 
**Justeret for indberetningsforsinkelser (1993-1995) 
124 
Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 
1985-1995 
Frankrig 
Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
2500 
2000-
1600-
1000-
500-
0 juffTfp**, , , , , , , ,-
85 66 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis - Année de diagnostic 
Tyskland 
Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
1400 -s 
1200-
1000-
800-
600-
400-
200-
„„.•....r.pVtjv»VMVI«VMVUVMV»»*»vt«vt 
85 86 87 68 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis - Année de dagnostfc 
IDU-UDI Heterosex. 
IDU = Stiknarkomaner Heterosex. = Heteros. 
* 13 år og derover 
••Justeret for indberetningsforsinkclscr (1993-1995) 
125 
Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 
19SM99S 
gnekçniand, 
Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår 
Women * Femmes 
Caaee-Caa 
140-| 
120-
100-
80-
60-
40-
20« 
0-86 86 87 88 88 80 91 81 88 84 98 
Year of otagnoeài - Année de dtaonejtfc 
Irland 
Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
30-i 
25-
20-
15-
10-
6 \ 
eeeeu .-*•„ // M. 
i i r*"r i i i i i• •'"• i 
6586 87 688980 9192838496 
IDU-UDI -•-• Heterosex. 
IDU - Stiknarkomaner Heterosex. » Heteros. 
•13 år og derover 
**Justeret for indbcretningsforsinkelser (1993-1995) 
126 
Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 
1985-1995 
Italien 
Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
3000-1 
2500-
2000-
1500-
1000-
500 
0 ., •••" .-. — •-'* 
aMrtYâ'y^iel.g^ijr'iinJ i m. nu.' i • • ••• i• 
85 88 87 68 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis - Année de dtagnostte 
Luxembourg 
Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
12 1 
10-
8-
6 
4-1 
A 
2A fi* 
H—J—i'**V*v*'V*V* i V:i 
86 86 87 88 89 90 91 92 93 94 
Year of diagnosis • Armée de diagnostic 
IDU-UDI -"-'Heterosex. 
IDU = Stiknarkomaner Heterosex. = Heteros. 
*13 år og derover 
**Justeret for indberetningsforsinkelser (1993-1995) 
127 
Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 
1985-1995 
Nederlandene 
Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
400-, 
350-
300 
250-
200-
150-
100-
50-
»ymmmfmr ,„, , , , p , , f 
8586 87 688990 9192839495 
Year of diagnosis - Année de diagnostic 
Portugal 
Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
300n 
250-
200-
150-
100 -| 
50 
Lmw*<i'.i... i • i.i m tMOtlf **i n,i .-*•» vtf--
r—r 
85 86 87 88 
Year of dtagnosls - Année de diagnostic T—i r—T 1 1 
90 91 92 93 94 95 
IDU-UDI Heterosex. 
IDU = Stiknarkomaner Heterosex. = Heteros. 
* 13 år og derover 
••Justeret for indberetningsforsinkelser (1993-1995) 
128 
Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 
1985-1995 
Spanien 
Antal tilfælde^* pr. diagnosticcringsår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
4000 -i 
3500-
3000 
2500 
2000-
1500-
1000-
500-
•* ,».* — •-«*•*"•* 
te^SuBSJeMeiwéwsejriMulhd^ 
85 86 87 88 69 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis - Année de dtagnoslte 
Sverige 
Number of cascs^* by year of diagnosis 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
120-j 
100-
80-
60-
40-
20- ,*..-•-' 
.* — -.*. • ;. ' *-.. 
65 66 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis - Année da diagnostic 
IDU-UDI Heterosex. 
IDU = Stiknarkomaner Heterosex. = Heteros. 
•13 år og derover 
••Justeret for indberetningsforsinkelser (1993-1995) 
129 
Tilfælde af AIDS blandt voksne/unge* i de to hovedsmittegrupper, 
1985-1995 
Pet Forenede Kongerige 
Antal tilfælde** pr. diagnosticeringsår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
1200 
1000 
800 H 
400-j 
200 
85 66 87 68 89 90 91 92 93 94 95 
Year of Diagnosis - Année de diagnostic 
IDU-UDI -•-• Heterosex. 
IDU - Stiknarkomaner Heterosex. = Heteros. 
•13 år og derover 
••Justeret for indbcrctmngsïorsinkclscr (1993-1995) 
130 
Tabel 7.4 
Kumuleret antal AIDS-tilfælde for begge køn* 
EU 15 (1996) 
Land Samlet kumuleret tal* 
31.12.1996 
Østrig 1609 
Belgien 2 203 
Danmark 1957 
Finland 248 
Frankrig 43 451 
Tyskland 15 308 
Grækenland 1422 
Irland 549 
Italien 35 949 
Luxembourg 114 
Nederlandene 4199 
Portugal 3 575 
Spanien 41 598 
Sverige 1445 
Det Forenede 13 394 
Kongerige 
EU I ALT 1 167 021 
* Siden epidemiens begyndelse 
Kilde: European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, 
Quarterly Report No. 33,30 september 1996 
Tabel 7.5 
Brug af prævention og fertilitetskvotienter blandt 
Kvinder, EU 15 
FertUttetskvotient pr, 1000 
kvinder på 15-19 år 
1970 1990 Kvinder, der bruger 
prævention 
% 
1986-93 Fertilitetskvotient 
lait 
1970 1993 Fødselsprocent 
for kvinder under 
20 ir I det senest 
tflgæntellge år 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige 71 
79 
78 
80 
81 
75 
ej oplyst 
ej oplyst 
78 
ej oplyst 
76 
66 
59 
78 
81 2,30 
2,20 
1,90 
1.80 
2,50 
2.10 
2.30 
3,90 
2,40 
ej oplyst 
2,60 
2,80 
2,80 
1,90 
2,40 1,50 
1,70 
1,70 
1,90 
1,70 
1,30 
1,40 
2,10 
1,30 
1,70 
1,60 
1,60 
1,20 
2,10 
1,80 5,76(1992) 
3,69(1986) 
2,73 (1988) 
2,70(1992) 
2.40(1991) 
3,36(1991) 
5.82(1992) 
4,35(1987) 
3,00(1994) 
2,62(1989) 
1,87(1992) 
10,35 (1985) 
5,20(1989) 
3,11(1986) 
8,13(1989) 61,4 
31,1 
32,4 
32,2 
26,4 
ej oplyst 
36,5 
16,9 
42,8 
28,0 
22,6 
29,4 
14,1 
34.0 
49,7 21,3 
12,2 
9,1 
12.1 
9,0 
ej oplyst 
26,3 
16,0 
10,0 
11,6 
8,3 
26,3 
16,7 
12,7 
33,0 
Kilde: Human Development Report 1995/HFA 1996. 
131 
Tabel 7.6 
Abort, EU (15) 
Land 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige Aboruorgrrning 
Ar 
1975 
1990 
1970 
1975 
1992/1996 
1986 
Ulovlig 
1978 
1979 
1984 
1984 
1985 
1938 
1968 Aborttal pr. 1000 
Kvinder 
ej oplyst 
ej oplyst 
14,3 (1993) 
7,9 (1994) 
13,0 (1990) 
ej oplyst 
ej oplyst 
ej oplyst 
8,6 (1994) 
ej oplyst 
6,0 (1994) 
ej oplyst 
5,38 (1994) 
18.3 (1994) 
12,18 (1994)* Antal aborter pr. 1000 
fevendefedte barn, 
alle aldre 
ej oplyst 
ej oplyst 
278.00 (1992) 
157,34 (1993) 
254,00 (1990) 
146.60 (1992) 
108,25 (1991) 
ej oplyst 
287,30 (1991) 
99,0 (1992) 
98,70 (1992) 
200,00 (1994) 
92.70 (1990) 
290,00 (1993) 
227,48 (1988) Antal aborter pr. 1000 
levenderwhc barn, 
under 20 år 
ej oplyst 
ej oplyst 
1856,07 (1988) 
961.22 (1991) 
1058,00 (1990) 
ej oplyst 
86,47 (1992) 
ej oplyst 
ej oplyst 
ej oplyst 
558,50 (1988) 
ej oplyst 
ej oplyst 
1701.40 (1993) 
663.52 (1988) 
Kilde: Human Development Report 1995/HFA. 1996. 
132 
Fi2ur 7.5 
Procentdel, der ikke er godt underrettet om hormonbehandlinger 
Kvinder på 35 år og derover, EU 15 (1996) 
Portugal 
Irland 
Spanien 
Grækenland 
Italien 
Nederlandene 
Det Forenede K. 
EU 15 
Tyskland 0 
Tyskland V 
Østrig 
Sverige 
Frankrig 
Danmark 
Belgien 
Finland 
Luxembourg akter 50-64 • 
aktor 35-49 
0% 
ordnet efter aldersgruppen 50-64 år 20% 40% 60% 
% ikke underrettet 80% 100% 
Kilde: eurobarometer 44.3/1996 
Tabel 7.7 
Procentdel, der ikke er godt underrettet om hormonbehandlinger 
Kvinder på 15 år og derover, EU 15 (1996) 
Portugal 
Irland 
Spanien 
Grækenland 
Italien 
Nederlandene 
Det Forenede Kongerige 
EU 15 
Tyskland 0 
Tyskland V 
Østrig 
Sverige 
Frankrig 
Danmark 
Belgien 
Finland 
Luxembourg <35 
år 
77,3 
69.8 
72.7 
76.7 
89.7 
67.9 
70.1 
71,7 
64,5 
67.2 
64.7 
77.0 
66.0 
71.4 
55,8 
54.6 
53.7 35-49 
år 
69.2 
. 64,4 
62.2 
75,8 
71,2 
65.7 
60.8 
59,3 
59.2 
51.2 
59.7 
57.3 
55,3 
53,6 
33.1 
36.4 
44.6 50-64 
år 
67.9 
67,4 
67,0 
65,2 
61.6 
50,5 
50,5 
47,1 
42,1 
40,7 
39,4 
36,5 
28,6 
26,8 
26.0 
15.2 
10,8 65+ 
år 
67.0 
74,7 
71,0 
81.0 
69,0 
51.5 
62,7 
58,5 
65.9 
54,0 
58,2 
46.1 
45.5 
41,9 
32,3 
32.8 
21.6 lait 
71.5 
68,5 
68,7 
74,6 
75.2 
62.9 
62.8 
60,9 
57,5 
54,7 
57,6 
57,4 
51,4 
51,6 
39.9 
36.7 
40.3 
Kilde: Eurobarometer 44.3/1996 
133 
8. KONKLUSION 
Denne rapport er udarbejdet for at give en oversigt over spørgsmål angående kvinders sundhed 
og kvinders sundhedssituation. Den har til formål at hjælpe med at belyse 
kvindesundhedsproblemer på grundlag af de seneste oplysninger, der foreligger på 
fællesskabsplan, og er tænkt som et diskussionsoplæg. Rapporten skal ikke danne grundlag for 
et nyt EF-handlingsprogram om kvinders sundhed, men rapportens konklusioner vil i givet fald 
blive indarbejdet i de eksisterende programmer. Selv om de foreliggende oplysninger er 
ufuldstændige, er der indsamlet tilstrækkelig mange af dem til at give et indtryk af (nogle af) de 
mange forskellige aspekter af kvindesundhed. Det står navnlig klart, at kvinder i EF er 
forholdsvis sunde, både målt i middellevetid, som nu er 80 år, og bedømt efter, hvorledes de 
selv opfatter deres sundhedssituation. Gennemsnitlig mener over 60% af kvinderne i EF, at de 
har et godt eller meget godt helbred. 
Denne situation er resultatet af flere årtiers forbedringer i kvinders sundhed, dels som følge af 
de generelle forbedringer af levevilkårene i EF, dels som følge af forbedringer af kvinders 
status i samfundet. Det siger sig selv, at kvinders sundhed varierer i de forskellige 
medlemsstater, dels på grund af en forskel i udgangspunktet, dels på grund af, at fremskridtene 
ikke sker lige hurtigt. Det står dog klart, at visse af de medlemsstater, der havde den ringeste 
sundhedssituation for tyve år siden, har opnået de største forbedringer, mens andre 
medlemsstater med tradition for et godt sundhedsniveau her opnået mere beskedne resultater. 
Trods de konstaterede forbedringer giver kvinders sundhed fortsat anledning til bekymringer. 
Næsten hver fjerde kvinde i EF er mere eller mindre invalid på grund af langvarig sygdom. 
Endvidere er der et stort antal (også forholdsmæssigt) kvinder, der lever usundt (f.eks. 
rygning, alkohol, manglende motion og usund kost). Tilsammen bidrager disse faktorer til 
(meget) af den invaliditet, morbiditet og præmatur mortalitet, der forekommer hos kvinder i 
EF. 
De væsentligste dødsårsager for kvinder er hjerte-karsygdomme og kræft. Begge disse 
sygdomme fører ligeledes til megen præmatur mortalitet, som i vid udstrækning kan 
forebygges enten gennem primær forebyggelse, sundere livsstil, eller sekundær forebyggelse 
(tidlig diagnosticering af sygdomme, f.eks. ved screeninger). Desværre synes der at være en del 
misforståelser blandt kvinder med hensyn til, om de har en særlig risiko for at udvikle 
hjertesygdomme, og hvad de vigtigste risikofaktorer er. 
De foreliggende oplysninger om sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse viser store forskelle 
mellem medlemsstaterne med hensyn til, om kvinder modtager de nødvendige ydelser. Det er 
især bemærkelsesværdigt, at under halvdelen af de meget overvægtige kvinder over 40 år, som 
er i risikogruppen for type li-diabetes, i det forudgående år var blevet screenet for denne 
sygdom, som er i hurtig fremmarch, og som er årsag til betydelig mortalitet og morbiditet. Det 
er også værd at bemærke, at de fleste kvinder uanset alder føler sig utilstrækkeligt informeret 
om potentielle fordele og ulemper ved hormonbehandlinger. Disse og andre konstateringer gør 
det klart, at der findes en række væsentlige sundhedsproblemer, der berører kvinder, og som 
der endnu ikke sættes ind imod. 
134 
I den sidste del af rapporten er der gjort forsøg på at belyse aspekter af nyopdukkede 
sundhedsproblemer, der har betydning for kvinder i de forskellige stadier af deres liv. Det er 
navnlig blevet klart, at HIV og AIDS ikke længere er sygdomme, der særlig rammer 
(homoseksuelle) mænd. Faktisk er kvinder mere modtagelige for sygdommen end mænd, selv 
om de stadig udgør en minoritet blandt ATDS-ofrene. Der bør derfor også gøres en indsats 
rettet mod kvinder for at forhindre spredningen af denne sygdom. Spiseforstyrrelser blandt 
unge kvinder synes at være et voksende sundhedsproblem, der kan få alvorlige konsekvenser. 
Blandt ældre kvinder er et af hovedproblemerne den stigende osteoporoseincidens, som 
skyldes dels befolkningens aldring, dels at forebyggelses- og behandlingsmulighederne ikke får 
tilstrækkelig opmærksomhed. 
Afslutningsvis må det fremhæves, at det ikke er meningen med denne rapport om kvinders 
sundhed at antyde, at der bør lægges større vægt på kvinders sundhed end på mænds, men 
alene at de af biologiske, sociale og andre grunde har andre sundhedsproblemer end mænd, 
hvilket bør erkendes. Kvinder lever i dag længere end mænd, men deres alderdom er meget 
præget af sygdom og invaliditet. Anerkendelse af kvinders specifikke sundhedsproblemer er det 
første skridt i retning af en forbedring af deres situation. 
135 
BILAG I - Ordliste 
Anoreksi: 
Psykisk betinget spiseforstyrrelse, der navnlig rammer kvinder. Sygdommen er 
kendetegnet ved overdrevne slankekure, vægttab og udsultning og ledsages af en 
forstyrret kropsopfattelse og mangel på kontrol. Kan være dødbringende1. 
Bulimi: 
Psykisk betinget spiseforstyrrelse, der navnlig rammer kvinder. Sygdommen er 
kendetegnet ved indtagelse af store mængder føde inden for kort tid, en følelse af at 
miste kontrollen og kompenserende adfærd med henblik på at undgå vægtforøgelse, 
f.eks. ved at kaste op2. 
Børnemortalitet: 
Det årlige antal døde børn under ét år pr. 1 000 levendefødte3. 
Dødsfald i forbindelse med fødsler: 
Angives som regel pr. 100.000. 
Forkortelse af middellevetiden (antal år) som følge af dødsfald før 65-års alderen: 
Den hypotetiske forlængelse af middellevetiden, der ville opstå, såfremt mortaliteten i 
aldersgruppen 0-64 år blev helt elimineret4. 
Incidens: 
Antallet af nye sygdomstilfælde i en given periode (normalt 1 år)5. 
Kredsløbsygdomme: 
Omfatter akut hjerteinfarkt og andre iskæmiske hjertesygdomme. Iskæmi er den 
utilstrækkelige regionale gennemblødning6. 
Menopause: 
Den månedlige menstruations ophører, hvilket er ensbetydende med afslutningen på 
kvindens frugtbare periode. Gennemsnitsalderen ved menopausens indtræden er 50-52 
år i EF. 
136 
Middellevetid: 
Det gennemsnitlige antal år, en person med en given alder kan forvente at leve, 
forudsat at den alderspecifikke mortalitet forbliver konstant. Middellevetiden ved 65-
års alderes angiver f.eks. det gennemsnitlige antal år, en person, der når 65-års 
alderen, kan forvente at leve7. 
Prævalens: 
Andelen af syge i en befolkningsgruppe på et givet tidspunkt eller i en given periode8. 
Samlet fertilitet: 
Det gennemsnitlige antal levendefødsler for en kvinde i hendes levetid, hvis hun skulle 
føde i hver af de fertile aldre i overenstemmelse med den fremherskende 
alderspecifikke fertilitet9. 
Standardberegnet mortalitet eller standarddødsrate (SDR): 
Antal dødsfald pr. 100.000 indbyggere med justeringer som følge af aldersstrukturen i 
en europæisk standardbefolkning. SDR-kvotienterne gør det muligt at sammenligne 
lande over nogen tid, idet de måler mortaliteten uafhængigt af de forskellige 
aldersstrukturer i befolkningerne. SDR-kvotienterne i denne rapport er beregnet af 
WHO10 
Referencer 
1 American Psychiatric Association ( 1987). Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSMIII-R). 
Washington, D.C.: American Psychiatric Association. 
2 Ibid. 
3 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i 
Det Europæiske Fælleskab. 1995. KOM(95) 357 endelig udg. Bruxelles: Kommissionen. 
4 WHO ( 1996). Health for All Database, København: WHO Regional Office for Europe. 
5 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i 
Det Europæiske Fælleskab. 1995. KOM(95) 357 endelig udg. Bruxelles: Kommissionen. 
6 Eurostat (1995b). Årbog 1995. Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle 
Publikationer. 
7 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995b). Den demografiske situation i Den Europæiske Union. 
1994. Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. 
8 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i 
Det Europæiske Fælleskab. 1995. KOM(95) 357 endelig udg. Bruxelles: Kommissionen. 
9 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i 
Det Europæiske Fælleskab. 1995. KOM(95) 357 endelig udg. Bruxelles. Kommissionen. 
10 Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (1995a). Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i 
Det Europæiske Fælleskab. 1995. KOM(95) 357 endelig udg. Bruxelles: Kommissionen. Eurostat (1995b). 
Årbog 1995. Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. 
137 
BILAG II - Oversigt over figurer 
Figur 1.1: Tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders sundhed 1996. Kvinder på 
15 år og derover, EU 15 
Figur 1.2: Tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders sundhed 1996. Kvinder på 
15 år og derover 
Figur 2.1: Feminiseringsgrad, 1996 (EU 15) 
Figur 2.2: Feminiseringsgraden i aldersgrupperne o-19 år og 60 år og derover, 1996 
(EU 15) 
Figur 2.3: Familier før og nu, EU 15 
Figur 2.4: Udvikling i den økonomiske indikator "fertilitet" i de seneste 40 år 
Figur 2.5: Ændringer i beskæftigelsen (EU) 
Figur 2.6: Nuværende demografiske struktur og strukturen for den erhvervsaktive 
befolkning 
Figur 3.1: Middellevetid ved fødslen, 1970-1995. Kvinder. EU (15) 
Figur 3.2: Forkortelse af middellevetiden som følge af præmatur død 
Figur 3.3: Middellevetid ved fødslen (antal år). EU 15 ( 1995) 
Figur 3.4: Børnemortalitet 
Figur 3.5: Mortalitet blandt fødende kvinder 
Figur 3.6: Egen opfattelse af sundhedstilstand, 1996. Kvinder på 15 år og derover. EU 
(15) 
Figur 3.7: Egen opfattelse af sundhedstilstand. Ældre kvinder. EU 15 (1996) 
Figur 3.8: Gennemsnitshøjde (i cm). Kvinder på 18 år og derover. EU 15 (1996) 
Figur 3.9: Gennemsnitshøjde (i cm). Kvinder på 18 år og derover, efter aldersgruppe. 
EU 15 (1996) 
Figur 3.10: Gennemsnitshøjde (i cm). Kvinder efter aldersgruppe. EU 15 (1996) 
Figur 4.1: Procentdel invalide som følge aflangvarig sygdom. Kvinder på 15 år og 
derover. EU 15 (1996) 
Figur 4.2: Procentdel invalide som følge af langvarig sygdom, efter aldersgruppe og 
invaliditetsgrad. EU 15 (1996) 
Figur 4.3: Procentdel invalide som følge aflangvarig sygdom. Kvinder på 65 år og 
derover. EU 15 (1996) 
Figur 4.4: Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som 
følge af sygdom eller skade. Kvinder på 16 år og derover. EU 11 ( 1994) 
Figur 4.5: Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som 
følge af sygdom eller skade. Kvinder på 65 år og derover. EU 11 (1994) 
Figur 4.6: Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som 
følge af emotionelle eller psykiske problemer. Kvinder på 16 år og derover. 
EU 12 (1994) 
Figur 4.7: Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som 
følge af emotionelle eller psykiske problemer. Kvinder på 65 år og derover. 
EU 12 (1994) 
Figur 4.8: Procentdel kvinder, der har konsulteret en læge i de seneste to uger. Kvinder 
på 15 år og derover. EU 15 (1996) 
Figur 4.9: Procentdel kvinder, der har konsulteret en læge i de seneste to uger. Efter 
aldersgruppe EU 15 (1996) 
138 
Figur 4.10: Procentdel, der har været indlagt på hospital i det seneste år (ikke i forb. m. 
fødsel). Kvinder på 16 år og derover. EU 15 (1996) 
Figur 4.11: Procentdel, der har været indlagt på hospital i det seneste år (ikke i forb. m. 
fødsel). Efter aldersgruppe. EU 15 (1996) 
Figur 4.12: Gennemsnitligt antal nætter på hospitalet i det seneste år. Kvinder på 15 år 
og derover. EU 15 (1996) 
Figur 5.1: Vigtigste dødsårsager ( 1992). Alle kvinder. EU ( 15) 
Figur 5.2: Mortalitet som følge af færdselsulykker. Alle kvinder. EU 15 
Figur 5.3: Mortalitet som følge af selvmord og selvfremkaldt skade, Alle kvinder. EU 
15 (1992) 
Figur 5.4: Kræftmortalitet. Kvinder 0-64 år. EU 15 (1992) 
Figur 5.5: Kræftmortalitet. Alle kvinder. EU 15 (1992) 
Figur 5.6: Kræftmortalitet hos kvinder. Alle kvinder. EU 15 ( 1992) 
Figur 5.7: Brystkræftmortalitet. Kvinder 0-64 år. EU 15 ( 1992) 
Figur 5.8: Brystkræftmortalitet. Alle kvinder. EU 15 (1992) 
Figur 5.9: Brystkræftmortalitet. Alle kvinder 1970-1992, EU 15 (1992) 
Figur 5.10: Mortalitet som følge af livmoderhalskræft. Kvinder 0-64 år, EU 15 (1992) 
Figur 5.11: Mortalitet som følge af livmoderhalskræft. Alle kvinder. EU 15 ( 1992) 
Figur 5.12: Mortalitet som følge afkræft i åndedrætssystemet (1970-1992). Kvinder 0-
64 år. EU 15 
Figur 5.13: Mortalitet som følge afkræft i åndedrætssystemet. Kvinder 0-64 år, EU 15 
(1992) 
Figur 5.14: Mortalitet som følge afkræft i åndedrætssystemet. Alle kvinder, EU 15 
(1992) 
Figur 5.15: Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af lungekræft, Alle kvinder. 
EU 15 (1996) 
Figur 5.16: Mortalitet som følge af kredsløbssygdomme. Kvinder 0-64 år, EU 15 (1992) 
Figur 5.17: Mortalitet som følge af kredsløbssygdomme. Alle kvinder, EU 15 (1992) 
Figur 5.18: Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af hjertesygdomme, Alle 
kvinder. EU 15 (1996) 
Figur 5.19: Mortalitet som følge af iskæmiske hjertesygdomme. Kvinder 0-64 år, EU 15 
(1992) 
Figur 5.20: Mortalitet som følge af iskæmiske hjertesygdomme, Alle kvinder, EU 15 
(1992) 
Figur 5.21: Opfattelse af, hvilke risikofaktorer, der er de vigtigste i forbindelse med 
hjertesygdomme, Alle kvinder. EU 15 (1996) 
Figur 5.22: Mortalitet som følge af apopleksi, Kvinder 0-64 år, EU 15 (1992) 
Figur 5.23: Mortalitet som følge af apopleksi, Alle kvinder. EU 15 (1992) 
Figur 6.1: Procentdel rygere. Kvinder på 15 år og derover ( 1991 ), Udvalgte EU-lande 
Figur 6.2. Mortalitet som følge af rygning. Kvinder på 35 år og derover, EU 15 
Figur 6.3: Mortalitet som følge af leversygdomme, Alle kvinder, EU 15 ( 1992) 
Figur 6.4: Procentdel overvægtige og undervægtige. Kvinder på 18 år og derover.EU 
15(1996) 
Figur 6.5: Procentdel, der har fået undersøgt hjertet i det seneste år. Kvinder på 15 år 
og derover. EU 15 (1996) 
Figur 6.6: Procentdel, der har fået foretaget en kolesterolprøve i det seneste år. Kvinder 
på 15 år og derover. EU 15 (1996) 
139 
Figur 6.7: Procentdel, der har fået foretaget en diabetesundersøgelse i det semeste år. 
Kvinder på 40 år og derover. EU 15 ( 1996) 
Figur 6.8: Procentdel, der har fået foretaget en osteoporoseundersøgelse i det seneste 
år. Kvinder på 50 år og derover. EU 15 (1996) 
Figur 6.9: Procentdel, der foretrækker kvindelige læger. Kvinder på 15 år og derover. 
EU 15 (1996) 
Figur 6.10: Procentdel, der har fået foretaget en smearprøve i det seneste år. Kvinder på 
15 år og derover. EU 15 (1996) 
Figur 6.11: Procentdel, der har faet undersøgt brystet ved palpering i det seneste år. 
Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) 
Figur 6.12: Procentdel, der går ind for mammografiscreening. Kvinder på 15 år og 
derover. EU 15 (1996) 
Figur 6.13: Procentdel, der har fået foretaget en mammografiundersøgelse i det seneste 
år. Kvinder på 50-69 år. EU 15 (1996) 
Figur 7.1: Procentdel, der er utilfreds med legemsvægten. Kvinder på 15 år og derover. 
EU 15 (1996) 
Figur 7.2: Procentdel, der har været på slankekur i det seneste år. Kvinder på 15 år og 
derover. EU 15(1996) 
Figur 7.3: Procentdel, der er utilfreds med legemsvægten, efter vægtkategori. Kvinder 
på 18 år og derover. EU 15 (1996) 
Figur 7.4: AIDS-tilfælde hos unge/voksne i de to største smitteoverførende grupper, 
1985-1995 
Figur 7.5: Procentdel, der ikke er godt underrettet om hormonbehandlinger. Kvinder på 
35årogderover.EU15(1996) 
140 
BILAG HI - Oversigt over tabeller 
Tabel 1.1: Tilstrækkelig opmærksomhed omkring kvinders, 1996. Kvinder på 15 år og 
derover, EU 15 
Tabel 2.1: Kvinders andel af den samlede befolkning i Den Europæiske Union 1993 
(EU 15) 
Tabel 2.2: Kvindelig og mandlig befolkning i EU ( 15) 
Tabel 2.3: Vielser og skilsmisser i EU (15). 1960-1995 
Tabel 2.4: Fødsler og fertilitet i EU (15). 1960-1995 
Tabel 2.5: Brug af prævention og fertilitet (EU 15) 
Tabel 2.6: Beskæftigelse. EU 15 (1993) 
Tabel 2.7: Deltidsbeskæftigelse i % af den samlede beskæftigelse. EU 15 ( 1993) 
Tabel 2.8: Arbejdsløshed. EU 15 (1993) 
Tabel 2.9: Kønsrelaterede udviklingsindekser 
Tabel 3.1: Middellevetid ved fødslen (antal år). EU 15 ( 1995) 
Tabel 3.2: Middellevetid i 15-årsalderen (antal år). EU 15 (1995) 
Tabel 3.3: Middellevetid i 45-årsalderen (antal år). EU 15 (1995) 
Tabel 3.4: Middellevetid i 65-årsalderen (antal år). EU 15 ( 1995) 
Tabel 3.5: Helbredsvurdermg 1996. Kvinder på 15 år og derover. EU 15 
Tabel 3.6: Helbredsvurdermg 1996. Kvinder på 65-74 år. EU 15 
Tabel 3.7: Helbredsvurdermg 1996. Kvinder på 75 år og derover. EU 15 
Tabel 3.8: Gennemsnitshøjde (i cm). Kvinder på 18 år og derover, efter aldersgruppe. 
EU 15 (1996) 
Tabel 4.1: Invaliditet som følge aflangvarig sygdom. Kvinder på 65 år og derover. EU 
15(1996) 
Tabel 4.2: Procentdel invalide som følge af langvarig sygdom. Efter aldersgruppe. EU 
15(1996) 
Tabel 4.3: Invaliditet som følge aflangvarig sygdom. Kvinder på 65 år og derover. EU 
15(1996) 
Tabel 4.4: Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som 
følge af sygdom eller skade. Kvinder på 16 år og derover. EU 11 (1994) 
Tabel 4.5: Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som 
følge af sygdom eller skade Kvinder på 65 år og derover. EU 11 (1994) 
Tabel 4.6: Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som 
følge af emotionelle eller psykiske problemer. Kvinder på 16 år og derover. 
EU 11 (1994) 
Tabel 4.7: Procentdel, der har været hæmmet i deres aktiviteter i de seneste to uger som 
følge af emotionelle eller psykiske problemer. Kvinder på 65 år og derover. 
EU 11 (1994) 
Tabel 4.8: Procentdel kvinder, der har konsulteret en læge i de seneste to uger. Kvinder 
på 15 år og derover. EU 15 (1996) 
Tabel 4.9: Procentdel kvinder, der har konsulteret en læge i de seneste to uger, efter 
aldersgruppe. EU 15(1996) 
Tabel 4.10: Procentdel, der har været indlagt på hospital (ikke i forb. m. fødsel) i det 
seneste år. Kvinder på 16 år og derover. EU 15 (1996) 
Tabel 4.11: Procentdel, der har været indlagt på hospital (ikke i forb. m. fødsel) i det 
seneste år, efter aldersgruppe. EU 15 (1996) 
141 
Tabel 4.12: Gennemsnitligt antal nætter på hospitalet i det seneste år. Kvinder på 15 år 
og derover. EU 15 (1996) 
Tabel 5.1: Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af lungekræft. Kvinder på 15 
år og derover. EU 15 (1996) 
Tabel 5.2: Opfattelse af, hvilket køn der hyppigst rammes af hjertesygdomme. Alle 
kvinder. EU 15 (1996) 
Tabel 5.3: Opfattelse af, hvilke risikofaktorer der er de vigtigste i forbindelse med 
hjertesygdomme (1996). Alle kvinder. EU 15 
Tabel 6.1 : Procentdel rygere (1991 ). Kvinder på 15 år og derover. Udvalgte EU-lande 
Tabel 6.2: Mortalitet som følge af rygning (1990). Kvinder på 35 år og derover. EU 15 
Tabel 6.3: Procentdel overvægtige og undervægtige. Kvinder på 18 år og derover. EU 
15(1996) 
Tabel 6.4: Procentdel, der har fået undersøgt hjertet i det seneste år. Kvinder på 15 år 
og derover. EU 15 (1996) 
Tabel 6.5: Procentdel, der har fået foretaget en kolesterolprøve i det seneste år. Kvinder 
på 15 år og derover. EU 15 (1996) 
Tabel 6.6: Procentdel, der har faet foretaget en diabetesundersøgelse i det seneste år. 
Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) 
Tabel 6.7: Procentdel, der har fået foretaget en osteoporoseundersøgelse i det seneste 
år. Kvinder på 50 år og derover. EU 15 (1996) 
Tabel 6.8: Procentdel, der foretrækker kvindelige læger. Kvinder på 15 år og derover. 
EU 15 (1996) 
Tabel 6.9: Procentdel, der har fået foretaget en smearprøve i det seneste år. Kvinder på 
15 år og derover. EU 15 (1996) 
Tabel 6.10: Procentdel, der har faet undersøgt brystet ved palpering i det seneste år. 
Kvinder på 15 år og derover. EU 15 (1996) 
Tabel 6.11: Procentdel, der går ind for mammografiscreening. Kvinder på 15 år og 
derover. EU 15 (1996) 
Tabel 6.12: Procentdel, der har fået foretaget en mammografiundersøgelse i det seneste 
år. Kvinder på 15 år og derover.EU 15 (1996) 
Tabel 7.1 : Procentdel, der er utilfreds med legemsvægten. Kvinder på 15 år og derover. 
EU 15 (1996) 
Tabel 7.2: Procentdel, der har været på slankekur i det seneste år. Kvinder på 15 år og 
derover. EU 15 (1996) 
Tabel 7.3: Kumuleret antal AIDS-tilfælde pr. smitteoverførende gruppe. EU 15 (1996) 
Tabel 7.4: Kumuleret antal AIDS-tilfælde for begge køn. EU 15 (1996) 
Tabel 7.5: Brug af prævention og fertilitetskvotienter blandt kvinder. EU 15 
Tabel 7.6: Abort. EU (15) 
Tabel 7.7: Procentdel, der ikke er godt underrettet om hormonbehandlinger. Kvinder på 
15 år og derover. EU 15 (1996) 
142 
BILAG IV - Bibliografi 
Abel-Smith, B., Figueras, J., Holland, W, McKee, M., Mossialos, E. (1995), Choices in 
Health Policy. London: Dartmouth. 
Alary, M. et al. (1993), "HIV infection in European female sex workers: epidemiological 
link with the use of petroleum based lubricants," AIDS, 7:401-408. 
American Psychiatric Association (1987), Diagnostic and Statistical Manual of Mental 
Disorders (DSMIII-R), Washington, DC: American Psychiatric Associatioa 
Arcel, L.T., Mantonakis J., Petersson, B., et al. (1992), "Suicide attempts among Greek 
and Danish women and the quality of their relationships with husbands or boyfriends," 
Acta Psychiatry Scandinavica, 85(3), 189-95. 
Azevedo, M. H. P.; Ferreira, C. P. (1992), "Anorexia Nervosa and Bulimia: A Prevalence 
Study," Acta Psychiatry Scandinavica, 86: 432-436. 
Bailey, J., Kraft van Ermel, L. (1995),"Hormone replacement therapy, current practice 
and future trends," European Menopause Journal, 2(1), 4-7. 
Baptista, F. et. al. (1996), 'The Prevalence of Disturbances of Eating Behaviour in a 
Portuguese Female University Population," European Eating Disorders Review, 4(0), 
144.1-11. 
Bentham G., et al (1995), 'Tactors affecting non-response to cervical cytology screening 
in Norfolk, England," Soc SciMed, 40: 131-35. 
Bille-Brahe U, Jessen G. (1994), "Suicide in Denmark, 1922-1991: The Choice of 
Method " Acta Psychiatrica Scandinavica, 90 (2) 91-96. 
Birbaumer, A. (1996), Østrigsk rapport om kvinders sundhed, Wien: Ikke offentliggjort. 
Blair, S.N. et al. (1989), "Physical fitness and all-cause mortality, " Journal of American 
Medical Association, 262(17):2395-2401. 
Blumen-Kantz, M. (1996), "Obesity: The World's Oldest Metabolic Disorder," 
Mednews. 
Boulton, A. (1996), "Hormone therapy may protect against Alzheimer's disease," BMJ, 
Vol. 313, p. 442. 
British Diabetic Association (1996^, Counting the Cost: The Real Impact of Non-Insulin 
Dependent Diabetes, London: British Diabetic Association. 
British Heart Foundation (1996), personlig meddelelse. 
Bruggeman, K. (1996), Belgisk rapport om kvinders sundhed, Bruxelles: Ikke 
offentliggjort. 
Burdorf, A., Swuste, P. Maas, P.v.d. (1988), "Asbest en gezondheid: van 
patientbespreking naar erkenning van beroepsziekten in Nederland," Ned Tijdschr 
Geneeskunde, 132:2162-7. 
Canadian Task Force on the Periodic Health Examination (1986), "The Periodic Health 
Examination: 2,1985 update," Can Med Assoc J, 134:724-729. 
Cancer screening for patients (1995), Mednews, 208/05499, december 1996. 
CancerNet (1996a), Screening for cervical cancer, 208/04728,. National Cancer 
Institute. 
CancerNet (1996b), Prevention of cervical cancer, 208/04734, National Cancer Institute. 
CEC (Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber) (1990), Europa mod kræft: 
1990-1994, anden handlingsplan, Luxembourg. 
CEC (1992), Directiv 92/85/EEC, 10. oktober 1992, Bruxelles: CEC. 
143 
CEC (1995a), Rapport fra Kommissionen om sundhedssituationen i Det Europæiske 
Fællesskab, 1995, KOM(95) 357 endelig udg. Bruxelles: CEC. 
CEC (1995b), Den demografiske situation i Den Europæiske Union, 1994, Luxembourg: 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. CEC (1995c), 
'The fight against cancer: an action plan for 1996-2000," Social Europe Two years 
of community social policy: July 1993 June 1995. Luxembourg: Kontoret for De 
Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, ss. 101 -103. 
CEC (1996a), Den demografiske situation i Den Europæiske Union, 1995, Luxembourg: 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. 
CEC (1996b), Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om 
handel med kvinder med henblik på seksuel udnyttelse, KOM(96) 567 endelig udg., 
Bruxelles: CEC. 
Chou, S.P., Dawson, DA. (1994), "A study of the gender differences in morbidity among 
individuals diagnosed with alcohol abuse and/or dependence,"/Subst Abuse, 6:381-
392. 
Coeytaux, FM., Leonard, AH, Bloomer, CM. (1993), "Abortion," in: Koblinsky, M., 
Timyan, J., and Gay, J. (eds), The health of women: a global perspective, Colorado: 
Westview Press. 
Da Silva, L.F. (1996), Portugisisk rapport om kvinders sundhed, Porto: Ikke 
offentliggjort. 
Davey-Smith, G., Blåne, D., Bartley, M. (1994), "Explanations for socio-economic 
differentials in mortality. Evidence from Britain and elsewhere," European Journal of 
PublicHealth, 4: 131-144. 
Ditch, J., Bradshaw, J., Eardley, T. (1994), Developments in national family policies in 
1994. York: University of York. 
Donaldson, R.J. and Donaldson, L.J. (1993), Essential Public Health Medicine, 
Dordrecht: Kluwer Academic Publishers. 
Dooghe, G. and Appleton, N. (1995), Elderly Women in Europe. Choices & Challenges, 
Leuven: Centrum voor Bevolkings- en Gezinsstudies. 
Eshøj, O., et al. (1994), "Increased prevalence of insulin-treated diabetes mellitus in 
Funen County, Denmark," Journal of InternalMedicine, 235 (5) 405-10. 
European Bureau for Action on Smoking Prevention ( 1994,), Tobacco and health in the 
European Union, an overview. Bruxelles: BASP. 
European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, HIV/AIDS Surveillance 
in the European Community and Cost countries Europe. Quarterly Report: No. 36, 
30.9.1996. 
European Journal of Cancer Prevention (1994), Vol 3, Supplement 1. 
European Working Group (1996), Environmental tobacco smoke and lung cancer risk. 
Trondheim: European Working Group. 
Europæisk Overvågningscenter for SMV, Fjerde årsberetning 1966, s. 330. 
Eurostat (1993),. Population and social conditions. Women in the European 
Community, Rapid Reports, No. 10, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske 
Fællesskabers Officielle Publikationer. 
Eurostat (1995a), Kvinder og mænd i Den Europæiske Union: Et statistisk portræt, 
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. 
Eurostat (1995b), Årbog 1995, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers 
Officielle Publikationer. 
144 
Eurostat (1996), Socialt portræt af Europa, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske 
Fællesskabers Officielle Publikationer. 
Fiebach, N.H., Viscoli, M. and Horwitz, RI. (1990), "Differences between Women and 
Men in Survival after Myocardial Infarction: Biology or Methodology?" JAMA, Vol. 
263, No. 8,1092-1096. 
Fisher, N.J., Nielsen, P.K. (1993), "Dødsfald efter tidligere bevidst selvforgiftning. Et 
tiårs materiale fra én intensivafdeling". Ugeskrift for Læger, 155:1857-61 
Folkhalsoinstitutet & Centralfbrbundet for alkohol- och narkotikaupplysning (1995/ 
Alkohol och narkotikautvecklingen i Sverige. Rapport 95. Stockholm, Sverige. 
Folkhalsoinstitutet och Socialstyrelsen (1995), Ett liv av vikt. Regeringens uppdrag av 
anorexia-bulemia, Stockholm, Sverige. 
Foster, R.S., Constanza, MC. (1984), "Breast self-examination practices and breast 
cancer survival," Cancer, 53:999-1005. 
Foster, W.R., Burton, BT. (eds) (1985), "National Institutes of Health Consensus 
Conference: Health Implications of Obesity," Ann Intern Med, 103: 977-1077. 
Frigo, AC. (1996), Italiensk rapport om kvinders sundhed, Padova: Ikke offentliggjort. 
Gatrell A., Maddocks A., Kirwan M., Garnett S. (1995), "Making GIS sing and dance to 
a Purchaser's tune, "Proceedings AGI 1995. 
Glenn, S.W., Parsons, O.A., Stevens, L. (1989), "Effects of alcohol abuse and familial 
alcoholism on physical health in men and women," Health Psychol, 8:325-341. 
Haas, S., Schiff, I. (1988), "Symptoms of oestrogen deficiency," in: Studd, J.W.W. and 
Whitehead, M. I. ( eds), 77K?Menopause. Oxford: Blackwell Scientific Publications, 
ss. 15-23. 
Haavio-Mannila E., Kontula K. (eds.) (1993/ Suomalainen seksi. Tietoa suomalaisten 
sukupuolielaman muutoksesta. WSOY. 
Hall, EM, Johnson, J.V, Tsou, T. (1993), "Women, Occupation, and Risk of 
Cardiovascular Morbidity and Mortality," Occupational Medicine, Vol. 8, No. 4, 709-
719. 
Hein, Suadicani, Gyntelberg (1992), "Lung Cancer Risk and Social Class," Danish 
Medical Bulletin, 39:173-6. 
Heise, L. (1993), "Violence against women: the missing agenda," in: Koblinsky, M., 
Timyan, J., and Gay, J. ( eds.), The health of women: a global Perspective. Colorado: 
Westview Press. 
Hoek, H.W. ( 1995), "Impact of Urbanization on Detection of Eating Disorders," 
Psychiatry 152:8, 1272-1278. 
Irish Department of Health (1995), Developing a Policy for women's Health: A 
Discussion Document. Dublin: Stationary Office. 
Kallinikos, G., Roumeliotou, A. (1996), Græsk rapport om kvinders sundhed, Athen: 
Ikke offentliggjort. 
Khan, S. et al (1990), "Increased Mortality of Women in Coronary Artery Bypass 
Surgery: Evidence for Referral Bias," Ann Int Med, 112: 561-567. 
King, H., Zimmet, P. (1988), 'Trends in the prevalence and incidence of diabetes: non-
insulin-dependent diabetes mellitus," World Health Statistics Quarterly. Rapport 
Trimestriel de Statistiques Sanitaires Mondiales, 41 (3-4) 190-6. 
Kliewer, E.V., Smith, K.R (1995), "Breast cancer mortality among immigrants in 
Australia and Canada," Journal of the National Cancer Institute, 87(15): 1154-1161. 
145 
Kroger, H. (ed.) (1995), "Osteoporoosin diagnoisointi ja hotio Kuopion yliopistollisen 
sairaalan alueella," Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin Julkaisuja, Publication Series of 
the Pohjois-Savo Hospital District, No 22/1995, Kuopio. 
Laara, E, Day N.E., Hakama M. (1987), 'Trends in mortality from cervical cancer in the 
Nordic countries: association with organized screening programmes," The Lancet, 
8544:1247-9. 
Law, MR, Hackshaw, A.K. (1996), "Environmental Tobacco Smoke," Br Med Bull, 
52: 22-34. 
Lee, P.N. (1992), Environmental tobacco smoke and mortality. Bask: Karger. 
Le, M.G., Hill, C, Kramar, A., Flamant, R. (1984), "Alcoholic beverage consumption 
and breast cancer in a French case-control study," Am J Epidemiol, 120:350-357. 
Le Geyte, M., Mant, D, Vessey, MP, et al. (1992), 'Breast self-examination and 
survival from breast cancer," Br J Cancer, 66:917-918. 
Lerner, D.J, Kannel, W.B. (1986), "Patterns of coronary heart disease morbidity and 
mortality in the sexes. A 26-year follow-up of the Framingham population," American 
Heart Journal, Vol. Ill, No.2,383-390. 
Llewellyn-Jones, D, and Abraham, S. (1988), Menopause. Oxford. Penguin Books. 
Marmot, M, Brunner, E. (1991), "Alcohol and cardiovascular disease: the status of the U 
shaped curve," BMJ, 303:565-568. 
Martinez, F.J, Varela E, Suarez S. (1994), "The menopause and hormone replacement 
therapy: its prevalence in the town of Lugo," Atencion Primaria, 14(9); 1052-7. 
McKeganey, N, et al. ( 1992), 'Temale streetworking prostitution and HTV infection in 
Glasgow," BMJ, 305: 801-804. 
McWilliams, M, Gray, A.M. (1996), Nordirsk rapport om kvinders sundhed, Belfast: 
Dcke offentliggjort. 
Ministère de la Santé de Grand-Duché de Luxembourg (1994), Santé pour Tous, 
Luxembourg. 
Moloney, E. (1996), "Domestic violence 'suffered by 1 in 5 women'," Irish Independent, 
30. april 1996. 
Mooney K. (1993), The Hidden Figure: Domestic Violence in North London. Islington: 
Islington Council. 
Nordentoft, M, et al. (1993) "High mortality by natural and unnatural causes: A 10 year 
follow up study of patients admitted to a poisoning treatment centre after suicide 
attempts, " BMJ, 306: 1637-41. 
North, C.S. (1996), "Alcoholism in women - more common -- and serious -- than you 
might think," PostgradMed, 100:221-224. 
Nystrôm, L, Rutqvist, L.E, Wall, S. m.fl. (1993), "Breast cancer screening with 
mammography: an overview of Swedish randomised trails" Lancet, 341:973-978. 
O'Malley, M.S, Fletcher, S.W. (1987), "Screening for breast cancer with breast self 
examination," .Z4M4; 257:2197-2203. 
Paganini-Hill, A. (1995), "The risks and benefits of estrogen replacement therapy: leisure 
world," Int J Fertil Menopausal Stud, 40(suppl 1): 54-62. 
Petersson, B. (1996), Dansk rapport om kvinders sundhed, København: Ikke 
offentliggjort. 
Peto, R. et al. (1994), Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. 
Indirect estimates from vital statistics, Oxford: Oxford Medical Publications. 
Pi-Sunyer, F.X. (1993), "Medical Hazards of Obesity," Ann Intern Med, 119:665-660. 
146 
Mot, P, et al. (1990), HIV infection in female prostitutes, Antwerp: Institute of Tropical 
Medicine. 
Platts et al. (1992), "WHO/EURO Multi-Centre Study on Parasuicide," Acta Psychiatry 
Scandinavica, 85:97-104. 
Pukkala (1993), Kvinder og mænd i Finland, levevilkår 1995:1, Finsk Cancerregister: 
Cancerstatistikker fra NAWH. 
Riper, H, Cowley, H. (1996), Irsk rapport om kvinders sundhed, Limerick: Ikke 
offentliggjort. 
Roberts, H. (1992), "Introduction: women's health matters," in: Women's Health 
Matters. Roberts, H. (éd.), London: Routledge, pp. 1-10. 
Rohan, T.E, McMichael, A. J. (1988), "Alcohol consumption and risk of breast cancer," 
Int J Cancer, 41:695-699. 
Romkens, R. (1992), Gewoon Geweld? Amsterdam/Lisse: Swets & Zeitlinger. 
Salonen, J.T, Nyyssonen, K, Korpela, H, Tuomilehto, J, Seppanen R, Salonen, R. 
(1992), "High stored iron levels are associated with excess risk of myocardial 
infarction in eastern Finnish men," Circulation, 86:803-811. 
Sanchis, C. (1996) Spansk rapport om kvinders sundhed, Valencia: Ikke offentliggjort. 
Saurel-Cubizolles, M.J, Blondel, B. (1996), La Santé des Femmes, Paris: Flammarion 
Médecine-Sciences. 
Schaapveld, K, Hirasing, R.A. (1993), Preventiegids, Assen/Maastricht: Van Gorcum. 
Scientific American (1996), Special Issue: What you need to know about cancer, Vol. 
275,No.3. 
Screening for cervical cancer ( 1996), Mednews (208/04728), March 1996. 
Segal, S, LaGuardia, K.D. et al, (1990), 'Termination of pregnancy: a global view," 
Baillieres Clin Obstet Gynecol, 4:235-247. 
Silva, L. (1995), "Entre Marido e Mulher Alguém Meta a Colher". In: À Bolina: 
Colecçao das Mulheres e dos Homens. 
Sinkkonen, S. (1996), Finsk rapport om kvinders sundhed, Kuopio: Ikke offentliggjort. 
Smith, G.D. and AN. Phillips (1996), "Passive smoking and Health: Should we believe 
Philip Morris's 'experts'?" BMJ, 313: 929-33. 
Stray-Pedersen, B. (1996), "Osteoporosis - The Silent Thief ' in: European Institute of 
Women's Health, Women in Eurofye: Towards Healthy Ageing, Conference Report, 
16 October 1996, Dublin. European Institute of Women's Health. 
Sundh, M, Renck, B. (1996) Svensk rof)/x>rt om kvinders sundhed, Karlstad: Ikke 
offentliggjort. 
Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994a), Levetid i Danmark, København: 
Sundhedsministeriet. 
Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994b), Udvikling i selvmordsdødelighed i Danmark, 
København: Sundhedsministeriet. 
Simdhedsrninisteriet, Danmark ( 1994c), Kræftudvikling og kræftdødelighed i Danmark, 
København: Sundhedsministeriet. 
Sundhedsministeriet, Danmark ( 1994d), Hjertesygdom i Danmark, København: 
Sundhedsministeriet. 
Sytkowski, P.A, Kannel, W.B, D'Agostino, RB. (1990), "Changes in risk factors and 
the decline in mortality from cardiovascular disease," N Engl J Med, 322:1635-41. 
The National Women's Health Resource Center (1992), National Women's Health 
Report, New York: The National Women's Health Resource Center. 
147 
Thomas, C. (1996), Britisk rapport om kvinders sundhed, Lancaster: Ikke offentliggjort. 
Thomasson, H.R. (1995), "Gender differences in alcohol metabolism. Physical responses 
to ethanol," Recent Dev Alcohol, 12:163-179. 
Thornton, L. (1992), Smoking in pregnancy: behaviour, belief and attitudes of women 
attending a Dublin maternity hospital. Dublin: Ph.D. thesis submitted for Membership 
of the Faculty of Public Health Medicine of the Royal College of Physicians of Ireland 
(ikke offentliggjort). 
Topo Pâivi, Klaukka Timo, Hemminki Elina ja Uutela Antti (1991), "Use of hormone 
replacement therapy in 1976-89 by 45-64 year-old Finnish women," Journal of 
Epidemiology and Community Health, 45: 277-280. 
Tunstall-Pedoe, H. et al. (1994), "Myocardial Infarction and Coronary Deaths in the 
WHO MONICA Project," Circulation, 90:583-612. 
United Nations (1991), The World's Women 1970-1990, Trends and Statistics. New 
York: United Nations. 
United Nations (1994), A/RES/48/104. 
United Nations Development Programme (1995), Human Development Report 1995. 
New York: Oxford University Press 
Vermeulen, M. (1996), Nederlandsk rapport om kvinders sundhed, Amsterdam: Ikke 
offentliggjort. 
Vervaet, M. et al. (udateret), Attitudes of schoolboys and girls towards body-weight and 
eating habits and Eating-style as a risk factor for eating disorders: a pilot study in 
young females. (Belgien, ikke offentliggjort) 
Vioque J, Fenollar J. (1995), "The distribution of mortality by cervical cancer in Spain 
from 1981 to 1986. An ecological study," Medicina Clinica, 104 (8): 287-92. 
West, R. (1994), Eating disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: 
Office of Health Economics. 
Wielandt, C. (1996), Tysk rapport om kvinders sundhed, Bonn: Ikke offentliggjort. 
World Health Organization (WHO) (1994), Health in Europe, European Series, No. 56, 
Regional Publications, København: WHO Regional Office for Europe. 
WHO (1995a/ Highlights on Women's Health in Europe. København: WHO Regional 
Office for Europe. 
WHO (1995b), Investing in women's health: Central and Eastern Europe. København: 
WHO Regional Publications, 55. 
WHO (1995c), Highlights on Health in Belgium, København: WHO Regional Office for 
Europe (udkast) 
WHO (1995d), Highlights on Health in Denmark, København: WHO Regional Office 
for Europe (udkast). 
WHO (1995e), Highlights on Health in France, København: WHO Regional Office for 
Europe (udkast). 
WHO (1995f), Highlights on Health in Germany, København: WHO Regional Office for 
Europe (udkast). 
WHO (1995g), Highlights on Health in Greece, København: WHO Regional Office for 
Europe (udkast). 
WHO (1995h), Highlights on Health in Ireland, København: WHO Regional Office for 
Europe (udkast). 
WHO (19951), Highlights on Health in Italy, København: WHO Regional Office for 
Europe (udkast). 
148 
WHO (1995j), Highlights on Health in Luxembourg, København: WHO Regional Office 
for Europe (udkast). 
WHO ( 1995k), Highlights on Health in Portugal, København: WHO Regional Office for 
Europe (udkast). 
WHO (1995m), Highlights on Health in Spain, København: WHO Regional Office for 
Europe (udkast). 
WHO (1995n), Highlights on Health in The Netherlands, København: WHO Regional 
Office for Europe (udkast). 
WHO (1995o), Highlights on Health in the United Kingdom, København: WHO 
Regional Office for Europe (udkast). 
Willett, W.C, et al. (1987), "Moderate alcohol consumption and the risk of breast 
cancer," N Eng J Med, 316:1174-1180. 
DATAKILDER 
CEC (1995), Den demografiske situation i Den Europæiske Union, 1994, Luxembourg: 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. 
CEC (1996a), Den demografiske situation i Den Europæiske Union, 1995, Luxembourg: 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. 
European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS. HIV/AIDS Surveillance 
in the European Community and COST countries: Quarterly Report No. 36, 
30.9.1996 
Eurostat (1995a), Kvinder og mænd i Den Europæiske Union: Et statistisk portræt. 
Luxembourg: Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer. 
Eurostat (1995b), Årbog 1995, Luxembourg. Kontoret for De Europæiske Fællesskabers 
Officielle Publikationer. 
Eurostat (1996), Socialt portræt af Europa, Luxembourg: Kontoret for De Europæiske 
Fællesskabers Officielle Publikationer. 
Eurostat database, 1997. 
OECD (1994), Employment Outlook. Paris: OECD, juli 1994. 
OECD (1995), The Labour Force Statistics: 1973-1993. Paris: OECD. 
Peto, R et al. (1994), Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. 
Indirect estimates from vital statistics, Oxford: Oxford Medical Publications. 
WHO (1995p), 1994 WorldHealth Antmal Statistics. Genève. WHO. 
WHO ( 1996), Health for All Database, København. WHO Regional Office for Europe. 
149 
BILAG V - Medlemsstaternes koordinatorer 
Medlemsstaternes koordinatorer har udarbejdet ikke offentliggjorte nationale rapporter 
om kvinders sundhed, som er benyttet som input ved udarbejdelsen af denne rapport 
Belgien 
Katrien Bruggeman 
Mieke van Haegendoren 
Nederlandstalige Nationale Vrouwenraad 
'De Amazone 
Bruxelles 
Danmark 
Birgit Petersson 
Folkesundhedsafdelingen 
Kvinde- og kønsforskning 
Københavns Universitet 
Panum-Instituttet 
København 
Tyskland 
Caren Weilandt 
Adrienne Zeir 
Wissenschaftliches Institut der Arzte Deutchslands (WIAD) 
Bonn 
Grækenland 
George Kallinikos 
Anastasia Roumeliotou 
National School of Public Health 
Athen 
Spanien 
150 
Carmen Sanchis 
Institute of Public Health of Valencia 
Generalitat Valenciana (Conselleria de Sanitat i Consum) 
Institut Valencia d'Estudis en Salut Publica (TVESP) 
Valencia 
Frankrig 
(Samarbejde baseret på: Saurel-Cubizolles, MJ, Blondel, B. (1996), La Sante des Femmes. 
Paris: nammarion Médecine-Sciences, see bibliografisk reference, European Women's Health 
Project står ikke bag denne publikation). 
Beatrice Blondel 
INSERM 
Unité de Recherches Epidemiologiques sur la Santé des Femmes et des Enfant-U 149 
Villejuif Cedex 
Irland 
H. Riper 
H. Cowley 
University of Limerick 
Limerick 
Italien 
Francesco Grigoletto 
Anna Chiara Frigo 
Universita' degli Studi di Padova 
Instituto di Igjene 
Padova 
Luxembourg 
H. Riper 
University of Limerick 
Limerick 
151 
Nederlandene 
Mary Vermeulen 
Foundation Augustus 
Amsterdam 
Nordirland 
Monica McWilliams 
Ann Marie Gray 
University of Ulster 
Belfast 
Østrig 
Andrea Birbaumer 
Technische Universitåt Wien 
Inst.f. Gestaltungs- und Wirkungsforschung 
AbteilungfurCSCW 
Wien 
Portugal 
Luisa Ferreira Da Silva 
Comissao Para a Igualdade e Para os Direitos das Mulheres 
(Udvalget for Lighed og Kvinders Rettigheder) 
Arbejds- og Socialministeriet 
Porto 
Finland 
Sirkka Sinkkonen 
Katri Vehvilainen-Julkunen 
Department for Health Policy and Management 
University of Kuopio 
Kuopio 
152 
Sverige 
Mona Sundh 
Barbro Renck 
Centrum for Folkhalsoforskning 
Karlstad 
Det Forenede Kongerige 
Carol Thomas 
University of Lancaster 
Dept. of Applied Social Science 
Lancaster 
153 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 224 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 
Katalognummer : CB-CO-97-214-DA-C 
ISBN 92-78-19695-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg