(Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union)
¯RSRAPPORT
om gennemfłrelsen af EU’s fælles aktion af 17. december 1998 om Den Europæiske Unions bidrag
til bekæmpelse af destabiliserende ophobning og spredning af håndskydevåben og lette våben(1999/34/FUSP) og EU-programmet til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med
konventionelle våben fra 1997
(2001/C 216/01)
RESUMÉ
Den 26. juni 1997 vedtog Rådet (almindelige anliggender) EU-
programmet til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handelmed konventionelle våben, og den 17. december 1998 vedtogRådet en fælles aktion om Den Europæiske Unions bidrag tilbekæmpelse af destabiliserende ophobning og ukontrolleretspredning af håndskydevåben og lette våben. Siden da harmedlemsstaterne indhłstet betydelig erfaring i at tackle detproblem, som håndskydevåben og lette våben udgłr, gennemspecifikke aktioner i mange af de berłrte lande og regioner iverden.
For at nå målsætningerne i den fælles aktion har EU styrket sin
indsats for at skabe enighed i de regionale og internationalefora (f.eks. De Forenede Nationer og Organisationen for Sikker-hed og Samarbejde i Europa) og blandt de berłrte lande. EUhar deltaget aktivt i forberedelserne til FN’s konference omulovlig handel med hånd- og mandbårne våben inden for alleområder (den 9.-20. juli 2001 i New York), samt i forhandling-erne af protokollen om bekæmpelse af ulovlig fremstilling afog handel med skydevåben, dele, komponenter og ammunitionhertil, til De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse afgrænseoverskridende organiseret kriminalitet, som FN’s general-
forsamling vedtog den 31. maj 2001. EU har desuden haft
mange bilaterale kontakter inden for rammerne af den politiskedialog.
Rapporten er delt op i tre afsnit. Del I omhandler de enkelte
landes indsats for at lłse problemet i forbindelse med hånd-våben i medlemsstaterne, såsom tværinstitutionelt samarbejde,nylig vedtaget lovgivning og stłtte til relevant forskning. Del IIomhandler internationale foranstaltninger, såsom bistand tilprojekter, der ledes af internationale eller regionale organisatio-
ner eller ikke-statslige organisationer (ngo’er), bistand til de
berłrte lande og tilrettelæggelse af internationale konferencer.EU-samarbejde med andre stater er også omhandlet. Del IIIbehandler prioriteterne for en mere systematisk tilgang til EU’sbistand på området håndvåben og lette våben.Rapporten omhandler i princippet kun år 2000, men da det er
den fłrste rapport under den fælles aktion, indeholder denogså oplysninger om tidligere aktiviteter. For at belyse bag-grunden gives der nedenfor en kort beskrivelse af den fællesaktion og af programmet.
De associerede lande i Central- og Østeuropa, Cypern og de
EFTA-lande, der er medlemmer af EØS, har tilsluttet sig dette
program og i den fælles aktion.
Fælles aktion (1999/34/FUSP) om Den Europæiske Unions bidrag
til bekæmpelse af destabiliserende ophobning og spredning af hånd-skydevåben og lette våben
EU vedtog den 17. december 1998 en fælles aktion om hånd-
våben. I denne aktion foreslås en række mål, principper og for-anstaltninger, som gælder for alle lande. I aktionen opfordres
EU også til at bidrage til særlige aktioner med henblik på at
stłtte den fælles aktions mål. Disse mål omfatter bekæmpelseaf destabiliserende ophobning og ukontrolleret spredning afhåndvåben og lette våben, idet de bidrager til at reducere dennuværende ophobning til niveauer, der svarer til legitime sik-kerhedsbehov, samt til at lłse de problemer, der er forbundetmed sådanne ophobninger.
Med henblik på nå disse mål har EU forpligtet sig til at arbejde
for skabe konsensus i de relevante internationale fora med hen-blik på at iværksætte en række principper og foranstaltninger,der sigter mod at hindre yderligere destabiliserende ophobningaf håndvåben, og som omfatter fłlgende:
 forpligtelse for alle lande til kun at importere og ligge inde
med våben til egne legitime sikkerhedsbehov og for eks-
porterende lande til kun at levere håndvåben til regeringer
i overensstemmelse med de relevante internationale ogregionale restriktive kriterier for våbeneksport, jf. EU’sadfærdskodeks for våbeneksport1.8.2001 C 216/1 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA
 oprettelse og vedligeholdelse af nationale registre over
våben, der besiddes af et lands myndigheder, og oprettelseaf en restriktiv national våbenlovgivning for håndvåben
 iværksættelse af tillidsskabende foranstaltninger, herunder
foranstaltninger, der skal fremme łget gennemsigtighed ogåbenhed. Dette kan głres ved at oprette regionale registreover håndvåben og regelmæssigt udveksle oplysninger omeksport, import, fremstilling og lagre af håndvåben og omnationale våbenlovgivninger
 bekæmpelse af ulovlig handel med håndvåben ved at ind-
fłre effektiv national kontrol med våbenoverfłrsler
 foranstaltninger til at gå imod og vende »voldskulturer« ved
łget inddragelse af offentligheden gennem offentlige oplys-nings- og opmærksomhedskampagner.
EU vil desuden sigte mod at tilvejebringe konsensus på regio-
nalt og internationalt plan med hensyn til en række foranstalt-
ninger, der har til formål at reducere de eksisterende ophob-
ninger af håndvåben. Sådanne foranstaltninger kunne bl.a.omfatte:
 stłtte til lande, der głr en indsats for at kontrollere eller
afskaffe overskydende håndvåben på deres område
 fremme af tillidsskabende foranstaltninger og incitamenter
til frivillig aflevering af overskydende våben eller ulovligevåben, afvæbning og demobilisering af stridende parter ogefterfłlgende rehabilitering og reintegration i det civilesamfund
 effektiv fjernelse af overskydende håndvåben til sikker op-
lagring samt hurtig og effektiv destruktion af disse våben,helst under international overvågning
 ydelse af stłtte gennem relevante internationale organisa-
tioner, programmer og agenturer samt regionale arrange-menter.
EU har i den forbindelse påtaget sig at yde finansiel og teknisk
stłtte til projekter, som bidrager direkte til gennemfłrelsen afovennævnte principper. Disse omfatter relevante programmereller projekter, der gennemfłres af FN, Den Internationale
Rłde Kors KomitØ, andre internationale organisationer og
regionale arrangementer samt ngo’er. Sådanne projekter kanbl.a. omfatte våbenindsamling, reform af sikkerhedssektorensamt programmer for demobilisering og reintegration samtsærlige programmer for stłtte til ofre.EU-programmet til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handel med
konventionelle våben
Rådet (almindelige anliggender) vedtog den 26. juni 1997 EU-
programmet til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig handelmed konventionelle våben.
Programmet sigter mod at tackle de problemer, som er forbun-
det med ulovlig handel med konventionelle våben, navnlighåndvåben, både i EU og i lande, hvor der foregår ulovlighandel med håndvåben. Programmet består af tre dele. Fłrstedel indeholder forslag om at skabe et bedre samarbejde omhåndhævelse af lovgivningen og forbedre udvekslingen afoplysninger om ulovlig våbenhandel. I anden del opfordres EUog medlemsstaterne til at bistå andre lande med at forebyggeog bekæmpe ulovlig handel med våben, f.eks. ved at skærpelove og administrative bestemmelser om regulering og overvåg-ning af våbenhandel og ved at słrge for, at der uddannes et til-strækkeligt antal politi- og toldtjenestemænd til at håndhæveden nationale lovgivning om kontrol med våbeneksport. I pro-grammets tredje del skitseres måder, hvorpå EU og dets med-lemsstater kan bistå berłrte lande, navnlig i post-konflikt-situa-tioner, således at den ulovlige omsætning af og handel medvåben bringes til ophłr, bl.a. ved at gennemfłre våbenindsam-
lings-, tilbagekłbs- og destruktionsprogrammer samt
iværksætte uddannelsesprogrammer med henblik på at głreden lokale befolkning mere bevidst om de negative fłlger afulovlig handel med håndvåben.
Den fłrste årsrapport for programmet blev offentliggjort den
8. juli 1998 og den anden den 19. januar 2000. Rapporte-ringsproceduren for programmet er nu koordineret med pro-ceduren for den fælles aktion. Denne rapport omfatter såledesbåde programmet og den fælles aktion.
DEL I
DE ENKELTE LANDES INDSATS FOR AT LØSE PROBLEMER I
FORBINDELSE MED H¯NDV¯BEN
I.A. Samarbejde, samordning og udveksling af op-
lysninger mellem administrative og retshåndhæ-vende myndigheder osv.
Med hensyn til samarbejde, samordning og udveksling af oplys-
ninger mellem administrative og retshåndhævende myndig-heder og lignende foranstaltninger har medlemsstaterne givetfłlgende oplysninger.
IIrland samarbejder politimyndighederne med den irske told-
myndighed (Customs and Excise) og med de irske væbnedestyrker i deres bestræbelser på at håndhæve våbenlovgivningen.Retsmedicinske undersłgelser og sporing af alle beslaglagteskydevåben udfłres centralt af Gardas hovedkvarter.C 216/2 1.8.2001 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA
ISverige samarbejder politiet med toldvæsenet, det nationale
inspektorat for strategiske produkter og de svenske væbnedestyrker om at tackle problemerne med ulovlig våbenhandel ogtilstedeværelsen af ulovlige våben. Myndighederne bistår rutine-mæssigt hinanden som en normal del af efterforskningen afvåbenrelaterede overtrædelser. Det nationale retsmedicinskelaboratorium har et våbenreferencebibliotek samt et bibliotekover affyringstestdata for beslaglagte våben. Sverige er sammenmed Danmark og Norge ved at udvikle en nordisk våben-
sporingsdatabase.
IItalien blev der oprettet en ad hoc gruppe om håndvåben og
lette våben i juni 2000, som koordineres af udenrigsministeriet.Denne gruppe består af repræsentanter fra alle de relevanteministerier og retshåndhævende myndigheder, samt af enrepræsentant for den nationale våbenproducentsammenslut-ning. Udenrigsministeriet har også iværksat en nyttig dialogom håndvåben og lette våben med visse italienske ngo’er. Mini-steriet stłtter desuden en undersłgelse af Italiens fremstillingog eksport af håndvåben og lette våben, som vil blive afsluttetinden begyndelsen af FN-konferencen om håndvåben.
ISpanien arrangerer de retshåndhævende myndigheder en gang
om året kurser om våben og sprængstoffer og den kriminelleanvendelse heraf, samt seminarer med henblik på at udveksleog opdatere oplysninger herom og om våben- og sprængstof-teknologi. De forskellige retshåndhævende myndigheder råderover et fælles computerbaseret system, som blev sat i drift ibegyndelsen af 2000, og som tjener til at identificere våben,der sættes i forbindelse med forbrydelser.
IDet Forenede Kongerige blev der i 1997 oprettet et tværministe-
rielt udvalg for håndvåbenpolitik under formandskab af Mini-steriet for Udenrigs- og Commonwealth-spłrgsmål. Udvalgetmłdes hver tredje måned for at overvåge og koordinere denpolitiske udvikling med hensyn til håndvåben og lette våben.Der fłres også en lłbende og regelmæssig dialog med inter-esserede ngo’er.
I.B. Nylig vedtaget lovgivning, revision af den eksiste-
rende lovgivnings praktiske funktion
Med hensyn til den nylig vedtagne lovgivning og revisionen af
den eksisterende lovgivnings praktiske funktion har medlems-staterne givet fłlgende oplysninger.
IFrankrig er der bestræbelser på at reformere landets lovgiv-
ning om mæglere og mellemhandlere, der er involveret i hand-el med våben og krigsmateriel. Premierministeren har lige god-kendt et lovforslag, der vil blive endeligt vedtaget inden for denærmeste måneder. Ifłlge lovforslaget skal mæglere have for-udgående tilladelse til at udłve deres virksomhed, og de for-
pligtes til at fłre et særligt register med detaljerede oplysningerom deres transaktioner. Mæglerne vil også blive underlagtregelmæssig myndighedskontrol. Systemet vil komme til atomfatte både mæglere og mellemhandlere og rækker videreend håndvåben og lette våben, idet det omfatter alle våben ogal krigsmateriel, der er underkastet nationale regler.
IIrland hłrer kontrol med eksport af håndvåben og lette våben
under loven om eksportkontrol fra 1983 (Control of ExportsAct). I bekendtgłrelsen om eksportkontrol (Control of ExportsOrder) opstilles en liste over varer, der ikke må eksporteresuden tilladelse fra ministeren for erhvervspolitik, handel ogbeskæftigelse. I 2000 blev der udstedt en revideret bekendt-głrelse om eksportkontrol for yderligere at strłmline de irskebestemmelser om tilladelse til eksport af alle produkter på denmilitære liste. Reglerne for at besidde, bruge eller bære etskydevåben er i Irland indeholdt i forskellige våbenlove. For-
skellige bekendtgłrelser om sikker opbevaring af tilladte skyde-
våben er under revision.
IBelgien udarbejdede justitsministeren i 2000 en sikkerheds-
plan, der bl.a. omfatter håndvåben. En ny lov, der væsentligt
ændrer den nuværende lovgivning, forventes at blive forelagtfor parlamentet.
ISverige reguleres besiddelse af, handel med og import af sky-
devåben af våbenloven og lov om militært udstyr. I juli 2000blev der foretaget nogle ændringer af våbenlovgivningen foryderligere at forebygge brugen af skydevåben i forbindelse medkriminalitet samt anden misbrug af sådanne våben. Ifłlge dennye lovgivning skal de lokale politimyndigheder kontrollere, atbestemmelserne om sikker opbevaring af skydevåben overhold-es. Våbenhandlere må ikke have automatiske skydevåben pålager. Automatiske skydevåben kan kun bestilles, når våben-handleren har en kłber, der har tilladelse til det pågældendevåben. Våbentilladelse til håndvåben og automatvåben kanhłjst gives for fem år. Private borgere kan til politimyndig-hederne indlevere skydevåben, som de ikke har tilladelse til,hvorved de eventuelt kan undgå at blive retsforfulgt for ulovligvåbenbesiddelse.
I december 2000 meddelte Det Forenede Kongerige , at der snart
ville blive offentliggjort et lovforslag om eksportkontrol ogikke-spredning, der bl.a. ville omfatte befłjelser med hensyn tiludstedelse af tilladelse til mellemhandlervirksomhed. Lovfor-
slaget blev offentliggjort i marts 2001. I juli 2000 offentlig-
gjorde Det Forenede Kongerige sin tredje årsrapport (for kalen-deråret 1999) om strategisk eksportkontrol. Denne rapport varlangt mere gennemsigtig end de tidligere, og de fremtidige rap-porter vil blive stadig mere specifikke og detaljerede.1.8.2001 C 216/3 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA
IItalien er emnet håndvåben og lette våben blevet drłftet i par-
lamentet, hvor deputeretkammerets udvalg om udenrigsanlig-gender i oktober sidste år vedtog en resolution, der forpligterregeringen til » at indtage en fast holdning i alle internatio-nale fora med hensyn til at stłtte bekæmpelsen af ukontrolleretspredning af håndvåben og lette våben «, samt » at styrke,også på nationalt plan, de foranstaltninger, som sigter mod atintensivere eller sikre bedre samordning af indsatsen for atbekæmpe handel med håndvåben og lette våben «.
I april 2000 offentliggjorde Italien sin tiende årsrapport om
import, eksport og transit af forsvarsmateriel (både godkendel-ser og leveringer) i overensstemmelse med lov nr. 185/1990.Denne rapport, der er rettet til parlamentet, men som også ertilgængelig for offentligheden, giver en mængde oplysninger frade seks ministerier, der er involveret i kontrolsystemet forudveksling af forsvarsmateriel.
ITyskland er der blevet udarbejdet et forslag til ændring af
våbenloven, og det handler hovedsagelig om besiddelse ogbrug af våben inden for Tysklands grænser. Forslaget drłftesstadig. Forbundsregeringen vedtog i januar 2000 ændringer til»Politiske principper for eksport af krigsvåben og andetmilitært udstyr«. Disse politiske principper finder anvendelse påeksport af alle håndvåben og lette våben. Den væsentligsteændring består i, at der lægges stłrre vægt på menneskerettig-hedssituationen i modtagerlandet, som skal tages i betragtning,når der træffes en afgłrelse om eksport. Det fremhæves desu-den, at det er vigtigt at skaffe sikre oplysninger om, hvad derer det endelige formål med de eksporterede våben. Endelig blevdet understreget, at EU’s adfærdskodeks er en integrerende delaf de politiske principper.
INederlandene blev den maksimale straf for ulovlig besiddelse af
og handel med håndvåben sat op i 2000. Den parlamentariskeforsamling godkendte endvidere et lovforslag om transit afmilitære produkter. Loven træder sandsynligvis i kraft i lłbet af2001.
ILuxembourg er gældende lovgivning om håndvåben for tiden
under revision.
I.C. Andre initiativer eller aktiviteter, f.eks. stłtte til
relevant forskning
Medlemsstaterne har også givet oplysninger om andre initiati-
ver og aktiviteter med henblik på at bekæmpe ophobning ogukontrolleret spredning og for at forhindre ulovlig handel medhåndvåben såsom stłtte til forskningsprojekter.
IFrankrig er der med offentliggłrelsen af to dokumenter gjort
en indsats for stłrre gennemsigtighed, som er rettet mod etbredt publikum.
a) Forsvarsministeriets rapport til parlamentet om Frankrigs
eksport af militært udstyr i 1999. I denne rapport, somhenvender sig til parlamentet og mere generelt den brede
offentlighed, redegłres der for Frankrigs holdning og inter-nationale indsats i forbindelse med bekæmpelse af spred-ning og ukontrolleret handel med håndvåben og lettevåben. Rapporten bidrager i væsentlig grad til łget gen-nemsigtighed, idet den for hvert bestemmelsesland angiver,hvor mange forhåndseksporttilladelser der er udstedt foralle de forskellige kategorier, som er opstillet i EU’s fællesholdning. Rapporten giver bl.a. oplysninger om våbenover-fłrsler, som Forsvarsministeriet har foretaget i 1999, udeneller mod vederlag, navnlig af håndvåben og lette våben.Det błr bemærkes, at adskillelsen mellem eksportfremme-funktionen og eksportkontrolfunktionen er blevet styrket.
Dokumentet findes på Internettet: http://www.
defense.gouv.fr; der klikkes fłrst på »actualitØ« og dernæst
på »tous les dossiers en ligne«.
b) Brochuren med titlen »Våbenkontrol, nedrustning og ikke-
spredning  Frankrigs politik«, der udkom på fransk ogengelsk i 2000, behandler problemet med håndvåben oglette våben. Brochuren er blevet udsendt i et stort oplag ogbidrager til at orientere et bredt publikum om Frankrigsindsats på dette område.
Sverige har stłttet fłlgende projekter på Stockholms internatio-
nale fredsforskningsinstitut (SIPRI):
 »Military Expenditure Data for African Countries«, 1 mio.
SEK
 »Conflicts and Small Arms Transfers«, 480 000 SEK. Dette
projekt udfłres i samarbejde med det schweizisk baserede»Small Arms Survey«
 »Internet Database on European Conventional Arms Export
Controls«, 1,5 mio. SEK. Formålet med dette projekt er ori-entering og kontrol af EU’s adfærdskodeks for våbeneks-port med fokus på Central- og Østeuropa
 »Conflict Prevention, Management and Resolution in
Africa«, 500 000 SEK. Dette projekt indgår i SIPRI’s forsk-ningsprogram om »Conflict Prevention and Armed Respon-ses«.
INederlandene blev der i januar 2000 arrangeret en udstilling i
Udenrigsministeriet i Haag. Justitsministeriet fłrte i perioden1.-12. november 2000 en kampagne med henblik på indsam-
ling af ulovlige skydevåben blandt civile borgere med fritagelse
for den sædvanlige straf. De indsamlede skydevåben vil blivedestrueret. Nogle er allerede blevet destrueret symbolsk  devar blevet mast med en vejtromle.C 216/4 1.8.2001 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA
IDanmark har det danske forsvar destrueret 30 300 maskin-
geværer og 14 400 rifler i perioden 1989-2000 som opfłlg-ning af FN’s Generalforsamlings resolution vedrłrende ulovlighandel med håndvåben.
Det Forenede Kongerige offentliggjorde i december 2000 en arti-
kel om håndvåben og lette våben på hjemmesiden »Focus Inter-national« i Ministeriet for Udenrigs- og Commonwealth-spłrgs-mål, hvori der blev redegjort for Det Forenede Kongeriges rollei debatten om disse våben.
DEL II
INTERNATIONALE BESTR˘BELSER P¯ AT LØSE
PROBLEMERNE I FORBINDELSE MED H¯NDV¯BEN
På internationalt plan har både EU og de enkelte medlemsstater
iværksat aktioner. Der er givet fłlgende oplysninger.
II.A. EU-aktioner
EU er aktiv både med hensyn til bistand til og samarbejde med
stater og internationale og regionale organisationer.
II.A.1. EU-stłttede projekter
Den Europæiske Union har iværksat fłlgende aktioner med
hensyn til teknisk, finansiel og anden stłtte til projekter, der
gennemfłres af FN, Den Internationale Rłde Kors KomitØ,
andre internationale organisationer og regionale arrangementersamt ngo’er samt til andre stater, især stater i de berłrte områ-der.
Rådet vedtog den 10. maj 1999 afgłrelse 1999/320/FUSP (
1)
om gennemfłrelse af den fælles aktion om Den EuropæiskeUnions bidrag til indsamling og destruktion af våben i Alba-nien. Denne afgłrelse har til formål at bidrage til fremme afindsamling og destruktion af våben i Gramsh-området i Alba-nien. EU’s bidrag på 500 000 EUR blev tildelt den del af FN’sDDA og UNDP-pilotprojektet, der vedrłrer aflevering af våben.Desuden ændrede Rådet sin afgłrelse af 17. december 1999(1999/846/FUSP) (
2) med henblik på at udvide projektet til
også at omfatte Elbasan- og Peskopja-områderne i Albanien.
UNDP meddelte den 5. april 2000 Kommissionen, at man ikkekunne opfylde vilkårene i det kontraktudkast, som Kommissio-nen havde forelagt i overensstemmelse med afgłrelsen om gen-nemfłrelse. På denne baggrund besluttede Rådet den 20.november 2000 (
3) at ophæve de to afgłrelser.Rådet vedtog den 17. december 1999 en afgłrelse
(1999/845/FUSP) om gennemfłrelse af den fælles aktion medhenblik på EU’s bidrag til bekæmpelse af destabiliserendeophobning og ukontrolleret spredning af håndvåben og lettevåben i Mozambique (
4). Med denne afgłrelse bidrog EU til at
lokalisere, indsamle og destruere våben i Mozambique via dengrænseoverskridende operation, der er fælles for det sydafrikan-ske politi og det mozambiquiske politi (operation Rachel). EUydede 200 000 EUR til stłtte af det sydafrikanske politi somimplementerende organ med henblik på indkłb af brændstof,luftstłtte, sprængstoffer og tilbehłr samt proviant og dagligefornłdenheder. Det vellykkede projekt vil blive afsluttet i lłbetaf fłrst halvår 2001.
Rådet vedtog den 15. november 1999 afgłrelse
1999/730/FUSP om gennemfłrelse af den fælles aktion medhenblik på EU’s bidrag til bekæmpelse af destabiliserende
ophobning og ukontrolleret spredning af håndvåben og lette
våben i Cambodja (
5). Med denne afgłrelse bidrog EU med
500 000 EUR til fremme af kontrol, indsamling og destruktionaf våben i Cambodja. H.J. van der Graaf blev udpeget som pro-jektleder til at forestå projektet. Han er udstationeret i PhnomPenh. Afgłrelsen udlłb den 15. november 2000, men Rådetbesluttede at forlænge projektlederens mandat og vedtog en nyafgłrelse (2000/724/FUSP) (
6) den 20. november 2000. Denne
afgłrelse vil give yderligere 1 300 000 EUR til projektet, dergennemfłres i tæt samarbejde med Cambodjas regering.
Rådet godkendte den 14. december 2000 et EU-bidrag på
90 000 EUR til de lokale politistyrker i Sydossetien som led iet program, hvis formål er at give dem udstyr til indsamling ogdestruktion af håndvåben og lette våben. Dette bidrag skalmedvirke til at få offentligheden til at slutte op om civilbefolk-ningens aflevering af våben og forstærke og udbygge civilsam-fundets involvering i indsamlingen og bortskaffelsen af devåben, der er indsamlet, samt skabe et klima af sikkerhed, kol-
lektivt ansvar og forsoning mellem befolkningerne.
Rådet godkendte den 12. marts 2001 et EU-bidrag med hen-
blik på at bekæmpe problemerne med håndvåben og lette
våben i Latinamerika og Caribien gennem projekter under FN’sregionale center for fred, nedrustning og udvikling i Latiname-rika og Caribien beliggende i Lima (Peru). Dette bidrag sigtermod at hjælpe centret i forbindelse med dets uddannelsesaktivi-teter for told- og politimyndighedernes ansatte i form af rele-vant undervisning, samt med dets projekt om at stille udstyr til
(1) EFT L 123 af 13.5.1999, s. 12.
(2) EFT L 326 af 18.12.1999, s. 74.
(3) EFT L 292 af 20.11.2000, s. 2.(4) EFT L 326 af 18.12.1999, s. 73.
(5) EFT L 294 af 16.11.1999, s. 5.
(6) EFT L 292 af 21.11.2000, s. 3.1.8.2001 C 216/5 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA
rådighed til oprettelse af databaser vedrłrende ophobning af
håndvåben og lette våben i denne region. EU’s bidrag er på345 000 EUR.
II.A.2. EU-samarbejde med andre stater
På topmłdet mellem EU og USA den 17. december 1999 blev
det besluttet at nedsætte en arbejdsgruppe om håndvåben oglette våben for at tilvejebringe regelmæssig udveksling på eks-
pertplan med henblik på at łge samarbejdet og informations-
udvekslingen og evaluere de fremskridt, som EU og USA głrmed hensyn til håndvåben og lette våben. Gruppen młdesmindst Øn gang under hvert EU-formandskab. Gruppen har påmłderne i december 2000 og maj 2001 fokuseret på FN-kon-ferencen i 2001. Som led i forberedelserne til denne konfe-rence har EU-trojkaen haft et række uformelle młder medUSA.
På baggrund af erklæringen fra topmłdet mellem EU og
Canada om nedsættelse af en fælles arbejdsgruppe vedrłrendehåndvåben er der blevet afholdt halvårlige ekspertmłder, hvorder bl.a. er blevet fokuseret på forberedelserne til FN-konferen-cen i 2001. Arbejdsgruppen młdtes i december 2000 og maj2001. Der har også været holdt uformelle młder med Canada.
Den 15.-16. maj 2001 blev der i Ottawa afholdt en workshop
med titlen »Destruktion af håndvåben og lette våben i forbind-else med fredsunderstłttende operationer«.
Southern African Development Community (SADC) vedtog i
1998 det regionale handlingsprogram vedrłrende lette våbenog ulovlig handel, der skaber en indsatsramme bl.a. med hen-syn til ulovlig handel, styrkelse af retlige kontroller med våben-overfłrsler, fjernelse af våben fra samfundet og łget gennem-sigtighed. EU-SADC-Gruppen vedrłrende Håndvåben blevoprettet i 1999 og młdtes fłrste gang i juni 2000. Under detandet młde i april 2001 drłftede gruppen områder forkonkret samarbejde og forberedelsen af FN-konferencen i2001.
I tilknytning til młder i Den Tværfaglige Gruppe vedrłrende
Organiseret Kriminalitet (MDG) er der blevet holdt młder mel-lem EU-medlemsstaterne og en række G-8-lande samt Mexicosom led i forberedelserne til forhandlingerne om FN’s protokolom skydevåben.
II.A.3. Internt EU-samarbejde
Der foregår et samarbejde mellem medlemsstaternes politimyn-
digheder og toldmyndigheder inden for rammerne af Arrow-
projektet, som er Politisamarbejdsgruppens operative projekt til
bekæmpelse af ulovlig våbenhandel (under tredje słjle). Hensig-ten er at nå frem til en fælles strategisk EU-oversigt over oganalyse af ulovlig våbenhandel. Arrow-projektet, der koordine-res af Finland, blev iværksat som en fælles indsats mod ulovlig
våbenhandel og gennemfłrt som en fælles europæisk aktionden 13.-26. november 2000.
II.B. Aktioner iværksat af medlemsstater
EU-medlemsstaterne giver finansiel, teknisk og anden bistand
til projekter, der ledes at FN, andre internationale eller regio-nale organisationer og ngo’er. Derudover stłtter medlemssta-terne de berłrte stater direkte.
II.B.1. Medlemsstaters stłtte til FN-projekter
Medlemsstaterne har ydet stłtte til fłlgende projekter i FN-regi.
Frankrig har iværksat foranstaltninger med henblik på finansiel
bistand på 3 mio. FRF til PCASED-programmet (Programmefor Coordination and Assistance for Security and Development,under UNDP) og 2,5 mio. FRF over en femårs periode til DeForenede Nationers regionale center i LomØ.
Sverig e har ydet fłlgende bidrag til FN-projekter i forbindelse
med håndvåben og lette våben
 350 000 SEK til at fuldfłre FN’s Lessons Learned-enheds
konsulentprojekt »Monitoring the Implementation of thePrinciples and Guidelines on Disarmament, Demobilisationand Reintegration of Ex-Combatants«
 5 000 USD til at finansiere trykning af FN’s Lessons Lear-
ned-enheds rapport »Disarmament, Demobilisation andReintegration of Ex-Combatants in a Peacekeeping Environ-ment«
 15 000 USD til UNIDIR’s projekt »Peace Building and Prac-
tical Disarmament in West Africa«, der er tilknyttetPCASED
 20 000 USD til FN’s regionale center for fred, nedrustning
og udvikling i Afrika, som ligger i LomØ, til oprettelse af etclearingscenter til bekæmpelse af ulovlig handel med hånd-våben
 4 mio. SEK til UNDP’s projekt »Arms for Development« i
Elbasan i Albanien
 350 000 USD til gennemfłrelsen af Ecowas’s moratorium
for import, eksport og fremstilling af håndvåben viaUNDP’s »Programme for Coordination and Assistance for
Security and Development« (PCASED). Denne stłtte vil
blive viderefłrt i 2001 (Sveriges samlede bidrag til PCASEDer på 1 mio. USD, hvilket placerer Sverige blandt de stłrstebistandsydere til programmet).C 216/6 1.8.2001 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA
Sverige har også udstationeret en Junior Professional Officer i
FN’s regionale center for fred, nedrustning og udvikling i Latin-amerika, som ligger i Lima, og har bidraget med 20 000 USDtil uddannelse af personale i politi og toldvæsen samt til opret-telsen af et regionalt clearingscenter for skydevåben.
Derudover har Forsvarshögskolan i Sverige i samarbejde med
FN’s afdeling for fredsbevarende operationer bidraget til inter-nationale kurser i afvæbning, demobilisering og reintegrationaf krigsveteraner, som fandt sted i Zimbabwe, Canada, Sverige
og Ghana på grundlag af en undervisningsplan, der var sam-
mensat af personer fra Lester B. Pearson Peacekeeping Centreof Canada, de norske væbnede styrkers internationale center ogden svenske Forsvarshögskolan. Det fłrste kursus i Sverige blevafholdt i september 2000 med ca. 20 internationale deltagere,der repræsenterede militæret og diverse statslige og ikke-stats-lige organisationer. Formålet med kurset var at give et overblikover fredsstłttende missioner med henblik på at łge forståel-sen for aktiviteter og programmer, der er nłdvendige for enfredelig udvikling, samt at udveksle erfaringer fra felten. Etandet kursus blev afholdt i juni 2001. Den svenske regeringhar stłttet projektet med 850 000 SEK.
Belgien har ydet en stłtte til et UNIDIR-projekt om civil-
samfundets rolle med hensyn til kontrol med håndvåben i detvestlige Afrika.
Tyskland har ydet stłtte til fłlgende FN-projekter i forbindelse
med afvæbning, demobilisering og reintegration af krigsvetera-ner
 et Unicef-projekt i Sierra Leone til reintegration af błrn:
890 000 DEM
 stłtte til MINURCA’s (FN’s mission i Den Centralafrikanske
Republik) demobiliserings- og reintegrationsprogram i DenCentralafrikanske Republik: 330 000 USD
 stłtte til DDA’s (De Forenede Nationers afdeling for ned-
rustning) fact-finding-mission i Niger med henblik på et»våben for udvikling«-projekt: 61 000 USD
 programmet for fred og nedrustning i Afrika under FN’s
regionale center for fred, nedrustning og udvikling i Afrika,beliggende i LomØ: 49 000 USD.
Nederlandene bidrog med 50 000 NLG til et projekt under FN’s
regionale center i Lima, som er rettet mod uddannelse af politiog toldpersonale i Latinamerika og Caribien.
Danmark bidrog med 5 000 USD til UN DDA, De Forenede
Nationers afdeling for nedrustning, til udarbejdelse og trykningaf »Practical Disarmament Measures. A Reference Paper«. Dettereferenceværktłj beskriver oprindelsen, mandatet og udvikling-
en i strategien for at tackle specifikke situationer gennem prak-tiske nedrustningsforanstaltninger og fremsætter en rækkebetragtninger med henblik på evaluering af projektforslag ogopstiller en standardform for udarbejdelse af projektforslag.
Finland gav 12 500 EUR til UNIDIR til et projekt om handel
med håndvåben, og 8 350 EUR til UNDIP til informationspro-jektet om håndvåben.
Det Forenede Kongerige har indtil nu ydet 1 365 000 GBP til
våbenindsamlingsprojektet i Albanien, heraf 610 000 GBP viaUNDP til dets »våben for udvikling«-pionerprojekt. Det For-enede Kongerige har endvidere ydet 300 000 GBP til »Pro-gramme for Coordination and Assistance for Security andDevelopment« (PCASED) til gennemfłrelsen af Ecowas’s mora-torium og til at fremme vedtagelsen af andre foranstaltninger iandre områder i Afrika.
II.B.2. Medlemsstaters stłtte til projekter, der gennemfłres under
andre internationale organisationer og ngo’er
Med hensyn til stłtte til projekter, der gennemfłres under
andre internationale organisationer end FN, regionale arrange-menter og ngo’er, har medlemsstaterne givet fłlgende oplys-ninger.
Frankrig stłtter det moratorium om import, eksport og frem-
stilling af håndvåben i Vestafrika, som Ecowas’s stats- og rege-ringschefer har vedtaget. Frankrig bidrog også med 330 000FRF til den nationale konference i Mali om håndvåben og lettevåben i november 2000. Frankrigs indsats over for ulovligvåbenhandel foregår hovedsagelig gennem det bilaterale sam-arbejde. Der er truffet en lang række foranstaltninger til fordelfor forskellige afrikanske lande, og de har til formål at styrkepolitiets og toldvæsenets operative kapacitet i forbindelse medbekæmpelse af grænseoverskridende handel i stor målestok,herunder ulovlig våbenhandel (et bidrag på 13 mio. FRF).
Frankrig bidrog łkonomisk og logistisk til »Seminar for the
implementation and application of the regulation of the con-trol of international movement of fire arms, their parts, com-ponents and ammunition«, som CICAD (Den InteramerikanskeKommission for Kontrol med Narkotikamisbrug) havde arran-
geret den 23.-24. maj 2000 i Martinique inden for rammerne
af OAS og FN’s regionale center for fred, nedrustning og udvik-ling i Latinamerika og Caribien, og som handlede om hånd-våben og lette våben.1.8.2001 C 216/7 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA
Sverige har ydet fłlgende bidrag til internationale projekter i
forbindelse med håndvåben og lette våben:
 3,3 mio. SEK til et Verdensbank-projekt for demobilisering
i Cambodja
 300 000 USD til Organisationen for Afrikansk Enhed
(OAU) til regionale forberedelser til FN-konferencen omulovlig handel med hånd- og mandbårne våben inden foralle områder
 1 mio. SEK til »Arias Foundation for Peace and Human
Progress« til udvikling af en international adfærdskodeksfor våbenhandel og til forberedelse af FN-konferencen omulovlig handel med hånd- og mandbårne våben inden foralle områder.
Sverige har også stłttet fłlgende forskningsprojekter:
 »Small Arms Survey«-projektet ved The Graduate Institute
of International Studies, der har til formål at łge kendska-bet til fremstilling, handel, oplagring og brug af håndvåbenog etablere en bedste praksis for de regioner, som projektet
er rettet mod, stłttes med 180 000 SEK årligt. Det er et
schweizisk projekt, som også stłttes af Tyskland, Danmark(70 000 CHF), Det Forenede Kongerige (30 000 GBP) ogNederlandene (100 000 NLG), samt Canada og Norge
 Saferworld-seminarprogrammet »Tackling the Spread of
Light Weapons: Deepening Collaboration between EUMember States and Associate Countries« blev stłttet med
200 000 SEK fra februar 1999 til januar 2001
 Monterey Institute-projektet »Practical Guide for Working
in Weapons-Abundant Areas: Identification, Safe Handling,Collection and Destruction« stłttes med 135 000 SEK.Dette projekt stłttes også af Schweiz
 Det sydafrikansk baserede Institute for Security Studies’
projekt om spredning af håndvåben i det sydlige Afrikastłttes med 600 000 SEK.
Belgien har stłttet en undersłgelse foretaget af den belgiske
ngo »Vrede« om våbenproduktion i udlandet under belgisklicens. Belgien har også stłttet projektet »Gun free SouthAfrica«, i samarbejde med en belgisk ngo (»Broederlijk Delen«).Projektet har til formål at łge civilsamfundets bevidsthed omde negative virkninger af den store udbredelse af håndvåben.
Tyskland har stłttet projektet »Swords into ploughshares« i
Mozambique med 161 000 USD i forbindelse med projekter tilafvæbning, demobilisering og reintegration af krigsveteraner.Nederlandene bidrog med 43 000 NLG til udgivelsen af vejled-
ningen »Tackling Small Arms and Light Weapons: A PracticalGuide for Collection and Destruction« fra SAND-programmet(Program on Security and Development), the Monterey Instituteof International Studies og Bonn International Centre for Con-version (BICC). Finland bidrog med 8 000 EUR.
Nederlandene har endvidere ydet fłlgende bidrag:
 900 000 NLG til det fælles OAU/ISS-projekt om hånd-
våben
 70 000 GBP til det fælles Saferworld-projekt BASIC og
International Alert’s »Biting the Bullet«
 100 000 NLG til Saferworld’s projekt »Tackling the Spread
of Light Weapons: Deepening Collaboration between EUMember States and Associate Countries«.
Den italienske hær deltog i et antal eksterne operationer, hvor-
under fłlgende håndvåben og lette våben blev indsamlet ellerbeslaglagt og derefter destrueret:
MSU-KFOR: 4 maskingeværer, 86 maskinpistoler, 28 rifler, 4
panserværnskanoner, 35 haglgeværer, 12 granatkastere, 71revolvere, 5 riffelgranater og 60 håndgranater blev overgivet tilden multinationale brigade  destruktionscentret.
Italfor-BIH-enheden: 1 let maskingevær, 5 automatrifler, 2 rifler
og 5 bærbare launchere blev indsamlet og destrueret.
Italfor-Kosovo-enheden: 65 lette maskingeværer, 5 tunge
maskingeværer, 15 morterer (14 blev destrueret), 43 pan-serværnskanoner (38 destrueret) 4 granatlaunchere, 8 luft-værnskanoner (5 destrueret), 870 automatrifler (865 destrue-ret), 391 rifler (387 destrueret), 31 haglgeværer (28 destrueret).
II.B.3. Aktioner iværksat af medlemsstaterne til stłtte for berłrte
stater
Medlemsstaterne har givet fłlgende oplysninger med hensyn til
teknisk, finansiel og anden bistand, der er ydet andre stater,især stater i berłrte regioner.
Det Forenede Kongerige var i august behjælpeligt med at arran-
gere et EU-finansieret besłg i London for Cambodjas premier-ministers juridiske rådgiver med henblik på information omDet Forenede Kongeriges lovgivning om håndvåben og lettevåben. I september overdrog Det Forenede Kongerige formeltC 216/8 1.8.2001 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA
en britisk fremstillet Euroshear 4 000 våbendestruktions-
maskine til Royal Swaziland Police og słrgede for uddannelse ibrugen heraf.
Det Forenede Kongerige godkendte i november 2000 finansie-
ringen af en fond til destruktion af håndvåben, der starter sinvirksomhed i 2001/2002 og får tildelt 140 000 GBP for detfłrste år. Britiske styrker indtog fortsat en ledende rolle i devåben- og ammunitionsindsamlingsprogrammer, der er en delaf Operation Leatherman i Kosovo og Operation Harvest i Bos-nien.
De italienske og albanske forsvarsministerier har udarbejdet et
aftalememorandum om samarbejde på grundlag af aftalen ombilateralt samarbejde på forsvarsområdet mellem Den ItalienskeRepubliks regering og Republikken Albaniens regering fra1995. Aftalen har til formål at omorganisere og styrke dealbanske væbnede styrker. Italien vil yde teknisk bistand, råd-givning, udstyr og materiel på specifikke områder. De vigtigstemål for samarbejdet er stabilisering og normalisering af situa-tionen i Balkanområdet og at yde direkte bistand til omorgani-
sering af de albanske socio-politiske strukturer i den fłlsomme
overgangsperiode med »vestliggłrelses«- og »modernise-rings«-processen. Der er blevet nedsat en italiensk ekspertdele-gation (DIE) med henblik på at udvikle bistands- og sam-arbejdsaktiviteter inden for ovennævnte områder og bistå dealbanske væbnede styrker med at omdanne og tilpasse deresmilitære strukturer. DIE har været aktiv i Albanien siden den28. august 1997 sammen med albanske eksperter.
Tyskland har stłttet afvæbnings-, demobiliserings- og reintegra-
tionsprogrammer i Angola, Tchad, Etiopien, Eritrea, Mozam-bique, Somalia og Uganda. På Filippinerne stłttes reintegratio-nen af muslimske krigsveteraner på Mindanao inden for ram-merne af to projekter (uddannelse samt familie og sundhed).Det drłftes for łjeblikket, om der skal ydes stłtte til den syd-afrikanske regerings rationaliseringsprogram (demobilisering ogreintegration) gennem Instituttet for Sikkerhedsstudier (ISS). Iperioden 1999-2002 er der afsat 4 mio. DEM til demobilise-ring og reintegration af krigsveteraner i Cambodja. Der er afsat13,4 million DEM til integration af krigsveteraner i Mozam-
bique for perioden 1994-2001. Der er planer om afvæbning,
demobilisering og reintegration af krigsveteraner i Sierra Leoneinden for rammerne af et omfattende rehabiliterings- og gen-opbygningsprogram til 5,34 mio. DEM.
Fra 2000 til 2002 yder Tyskland 1,5 mio. DEM til at udvikle
og forlænge foranstaltninger til kontrol af handel med hånd-våben på Afrikas Horn. For 2001-2004 er der afsat 10 mio.DEM til som led i udviklingssamarbejdet at reducere ukontrol-
leret spredning og misbrug af håndvåben. Som led i en integre-ret og samlet indsats stłttes desuden flere udviklingsprojekter,der medvirker til at bekæmpe problemet med håndvåben, f.eks.i forbindelse med reform af sikkerhedssektoren, god regerings-fłrelse og fremme af kommunikation gennem det civile sam-funds organisationer.
Tyskland iværksatte i november 2000 inden for rammerne af
Stabilitetspagten for Sydłsteuropa et projekt, der er rettet modeffektiv destruktion af håndvåben i Albanien: Fra december
2000 til april 2001 er 40 000 håndvåben og lette våben blevet
destrueret af et hold af eksperter fra det albanske forsvarsmini-sterium i samarbejde med tyske specialister, der både har słr-get for undervisning og særligt materiel og udstyr. Der blevafsat 500 000 DEM til dette formål. Projektet bygger på etmemorandum af 7. september 2000, hvori den albanske rege-ring forpligter sig til at »destruere håndvåben og lette våben,der blev stjålet under krisen i 1997, herunder våben, der alle-rede er indsamlet, samt våben, der vil blive indsamlet blandtcivilbefolkningen«.
Nederlandene har bidraget med 300 000 NLG til OSCE’s frivil-
lige fond for Moldova med henblik på fjernelse af russisk
militærudstyr fra Transdnestrien. Nederlandene finansierede
også en national ammunitionsdestruktionseksperts deltagelse iOSCE’s mission i Moldova.
Nederlandene har bidraget med 25 000 NLG til »Flamme de la
Paix«-ceremonien i Niger. Danmark bidrog med 145 000 DKR.
Belgien har også ydet et bidrag.
Finland finansierede i efteråret 2000 to konsulenter, som skal
foretage undersłgelser vedrłrende håndvåben, den ene i Guate-
mala og den anden i Bosnien-Hercegovina. Finland planlægger
at gennemfłre initiativer og anbefalinger på baggrund af disseundersłgelser i indeværende år.
Spaniens Guardia Civil yder teknisk bistand til retshåndhævel-
sesmyndigheder i lande som Nicaragua, Guatemala, El Salva-dor, Mozambique og Timor. Denne bistand omfatter kontrolmed håndvåben og sprængstoffer.
II.C. Medlemsstaters tilrettelæggelse og deltagelse i
internationale seminarer og konferencer
Medlemsstaterne har givet fłlgende oplysninger om tilrettelæg-
gelse og stłtte til internationale seminarer og konferencer. Der-udover har EU-medlemsstater deltaget i en række seminarer ogworkshopper vedrłrende eksportkontrol med håndvåben oglette våben.
Det Forenede Kongerige finansierede i februar 2000 Kampala-
konferencen om »Tackling Small Arms Proliferation in Eastern1.8.2001 C 216/9 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA
Africa and the Greater Horn«, som fłrte til, at der blev udarbej-
det en skitse til en handlingsplan for subregionen, hvori våben-handel vil blive taget op. Department for International Deve-lopment (Det Forenede Kongeriges ministerium for internatio-nal udvikling) har bidraget finansielt til opfłlgningsmłder iforbindelse med denne handlingsplan. Det Forenede Kongerigestłtter fem opfłlgnings-workshopper, som arrangeres af Safer-world og Intergovernmental Authority for Development.
Østrig har bidraget finansielt til afholdelsen af en regional
rundbordskonference, der fandt sted den 14.-15. april 2000 iTbilisi, Georgien, med titlen »Small Arms  Large Measures:
Curbing Arms Transfers as a Conflict Prevention Strategy in
the South Caucasus«. Rundbordskonferencen blev arrangeret isamarbejde mellem East-West Institute og Saferworld. Finland
var en af forhandlingslederne ved rundbordskonferencen.Østrig bidrog med en foredragsholder, og franske eksperter del-
tog i konferencen. Østrig ydede også finansiel bistand til todelegationers deltagelse i OSCE-seminaret om håndvåben oglette våben, som fandt sted den 3.-5. april 2000 i Wien, ogbidrog med en foredragsholder. Nederlandene og Finland ydede
finansiel bistand til tre delegationers deltagelse. Finland bidrogmed en af forhandlingslederne. Østrig havde på det tidspunktformandskabet for OSCE og stod derfor sammen med Inter-national Alert og Saferworld for et arrangement om håndvåbenog lette våben (»Tackling Small Arms  the OSCE Initiativeand the UN 2001 Conference«) den 27. november 2000 i til-knytning til ministermłdet i OSCE i Wien.
Nederlandenes udenrigsminister deltog i SADC-EU-ministerkon-
ferencen, der fandt sted i Gaborone, Botswana, den 29.-30.november 2000. Ministeren tog spłrgsmålet om håndvåben oglette våben op i sin tale. Konferencen resulterede i vedtagelsenaf en erklæring fra SADC-EU om håndvåben og lette våben.Danmark ydede et bidrag på 30 000 USD, hvoraf 10 000 USD
vil blive brugt til opfłlgningsarbejde, Finland bidrog med
30 000 EUR, og Det Forenede Kongerige gav 50 000 GBP i stłtte
til De Store Słers områdes og Afrikas Horns konference omhåndvåben og lette våben, der blev afholdt den 12.-15. marts2000 i Nairobi og var arrangeret af sikkerhedsforsknings- oginformationscentret Security Research and Information Centre(SRIC) og De Forenede Nationers African Institute for the Pre-vention of Crime and the Treatment of Offenders (UNAFRI).
Finland arrangerede en international workshop med titlen »Ac-
tion Plan for Small Arms  goals for the 2001 UN ConferenceWorkshop«, der blev afholdt i december 2000 i Saariselkä iFinland. Denne workshop var tilrettelagt i samarbejde medSaferworld, BASIC og International Alert og var en del af deres»Biting the Bullet«-projekt, som forberedelse af FN-konferenceni 2001.
Belgien har sponsoreret et seminar af særlig interesse for luft-
fartssektoren om kontrol med illegale overfłrsler, der blevorganiseret af ngo’en Saferworld.
Tyskland var vært for en konference for international politisk
dialog om udvikling og nedrustning den 30. oktober  1.november 2000 i Bonn, der især drejede sig om spłrgsmåletom håndvåben og lette våben.Portugal har organiseret et młde med Amnesty International
om overfłrsler af militær-, sikkerheds- og politiudstyr i februar2000 i Lissabon og har deltaget i et seminar organiseret afSaferworld om kontrol med strłmmen af håndvåben og lettevåben fra og igennem en udvidet EU.
II.D. EU’s og medlemsstaternes deltagelse i internatio-
nale organisationers arbejde og i regionale aftalervedrłrende konventionelle våben, navnlig hånd-våben og lette våben, samt bestræbelser for atopbygge konsensus i relevante regionale og inter-nationale fora om den fælles aktions principper
II.D.1. De Forenede Nationer (navnlig forberedelserne til FN-konfe-
rencen om ulovlig handel med hånd- og mandbårne våben
inden for alle områder)
Som fłlge af den betydning, EU tillægger foranstaltningerne til
bekæmpelse af den ukontrollerede spredning og destabilise-rende ophobning af håndvåben, har EU deltaget aktivt i for-beredelserne til FN’s konference om ulovlig handel med hånd-
og mandbårne våben inden for alle områder.
EU har fremsat forslag inden for nłgleområder som eksport-
kontrol og -kriterier; mærkning og sporing; formidling; forvalt-ning af lagre, overskud og destruktion; afvæbning, demobilise-ring og reintegration af tidligere soldater; bistand til implemen-tering af konkrete foranstaltninger og opfłlgning med henblikpå at gennemfłre et politisk bindende handlingsprogram medfremadrettede foranstaltninger på nationalt, regionalt og globaltplan.
I juli 2000 indstillede Det Forenede Kongerige Sir Michael
Weston som UK’s kandidat til at lede konferencen, og i sep-tember blev han godkendt som EU’s kandidat.
I forbindelse med fłrste młde i komitØen til forberedelse af
konferencen i 2001 tog Nederlandene sammen med Schweiz og
Norge initiativ til en gruppe af venner for konferencen i 2001,
der skulle sætte yderligere skub i processen med den forbere-dende komitØ. Den 28.-29. september 2000 organiseredeNederlandene sammen med Ungarn en ekspertworkshop omdestruktion af håndvåben og lette våben. Denne workshopmundede ud i en række anbefalinger til konferencen i 2001,som blev forelagt for formanden for komitØen til forberedelseaf konferencen. Under samme młde den 29. februar 2000 iden forberedende komitØ organiserede Nederlandene sammenmed Saferworld, BASIC og International Alert en offentlig brie-fing.
Frankrig ,Belgien ogDet Forenede Kongerige var repræsenteret i
gruppen af regeringseksperter under FN, der blev oprettet ihenhold til UNGA-resolution 54/54 V. Som forberedelse til FN-konferencen i 2001 har denne gruppe foretaget en feasibility-C 216/10 1.8.2001 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA
undersłgelse hvad angår restriktioner for fremstillingen af og
handelen med håndvåben og lette våben til kun at omfattestatsautoriserede personer, idet dens mandat også dækker for-midlingsvirksomhed, herunder navnlig transport og finansielletransaktioner i forbindelse med ulovlige leverancer. UK ogandre medlemsstater deltog også aktivt i arbejdet i GenŁve-gruppen af lande, der arbejder med håndvåben og lette våbensamt konferencen.
Med henblik på De Forenede Nationers konference i 2001 fore-
lagde Frankrig i samarbejde med Schweiz under fłrste młde i
komitØen til forberedelse af FN’s konference om håndvåben etarbejdsdokument med overskriften »Bidrag til gennemfłrelsenaf en international handlingsplan til brug for konferencen i2001: Mærkning og identifikation af samt kontrol med hånd-våben og lette våben«. Der blev afholdt et seminar om spłrgs-målet den 12.-13. marts 2001 i GenŁve.
EU-medlemsstaterne har taget aktiv del i forhandlingerne om
protokollen om bekæmpelse af ulovlig fremstilling af og handelmed skydevåben, dele, komponenter og ammunition hertil, til
De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænse-
overskridende organiseret kriminalitet. Generalforsamlingenvedtog den 31. maj 2001 protokollen uden afstemning. EU-Kommissionen havde et forhandlingsmandat vedrłrende nogleaf protokollens artikler. Frankrig organiserede i januar 2000 et
arbejdsmłde for »Francophonie«-medlemsstaterne om detteemne.
Endvidere har Belgien, Finland, Frankrig, Tyskland, Det Forenede
Kongerige ogSverige deltaget i arbejdet i FN’s generalsekretærs
Gruppe af Regeringssagkyndige for Håndvåben, som har udar-bejdet to rapporter om spłrgsmålet.
II.D.2. De Forenede Nationers Generalforsamling
Medlemsstaterne har indtaget fłlgende holdninger til de resolu-
tioner vedrłrende håndvåben, der blev vedtaget på De For-enede Nationers 55. Generalforsamling:
 »Konsolidering af fred ved hjælp af praktiske nedrustnings-
foranstaltninger« (55/33G)
 Tyskland (forslagsstiller), EU-medlemsstaterne medforslags-
stillere.
 »Gennemsigtighed inden for forsvarsmateriel« (55/33U)
 Tyskland og Nederlandene (forslagsstillere), EU-medlems-
staterne medforslagsstillere.
 »Ulovlig handel med håndvåben og lette våben« (55/33Q)
 EU-medlemsstaterne medforslagsstillere »Bistand til stater, der bremser den ulovlige handel med
håndvåben og indsamler dem« (55/55J)
 EU-medlemsstaterne medforslagsstillere
 »Forholdet mellem nedrustning og udvikling« (55/33L)
 vedtaget ved konsensus
II.D.3. Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa
EU-medlemsstaterne har deltaget aktivt i OSCE’s arbejde inden
for håndvåben og lette våben, hvilket fłrte til vedtagelse afOSCE’s dokument om håndvåben og lette våben på OSCE-mi-nisterkonferencen den 24. november 2000. Det Forenede Kon-gerige koordinerede forhandlingerne gennem sit formandskabfor arbejdsgruppe B under Forummet for Sikkerhedssam-arbejde. Dokumentet er et væsentligt regionalt bidrag tilbekæmpelsen af spredning og misbrug af håndvåben og lettevåben og et vigtigt tillidsskabende skridt op til FN-konferenceni 2001. Det Forenede Kongerige har ligeledes ydet stłtte tilOSCE-sekretariatet i den forbindelse.
II.D.4. Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater
Sverige er repræsenteret i den rådgivende gruppe under
PCASED. Jf. endvidere afsnit II.B.2 om medlemsstaternesfinansielle stłtte til Ecowas og PCASED.
II.D.5. Wassenaar-arrangementet
EU-medlemsstaterne har deltaget aktivt i arbejdet i tilknytning
til Wassenaar-arrangementet. Det Forenede Kongerige har f.eks.
givet sin tilskyndelse til de igangværende drłftelser inden forWassenaar-arrangementet om det łnskelige og gennemfłrlige iat tage overfłrsler af håndvåben og lette våben med i infor-mationsudvekslingen mellem de deltagende stater.
II.D.6. Southern African Development Community
Under de regelmæssige bilaterale kontakter med SADC-stater,
også på ministerplan, har Det Forenede Kongerige stłttet
bestræbelserne for at styrke EU-SADC-processen og gennem-fłrelsen af det regionale EU-SADC-handlingsprogram.
II.D.7. Det Euro-Atlantiske Partnerskabsråd og Den Nordatlantiske
Traktats Organisation
EU-medlemsstater deltager aktivt i arbejdet i EACP. Indtil maj
2000 varetog Det Forenede Kongerige formandskabet forEAPC-NATO-ad hoc-arbejdsgruppen vedrłrende håndvåben oglette våben.1.8.2001 C 216/11 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA
II.D.8. Andet arbejde
Spłrgsmålet om håndvåben og lette våben behandles
regelmæssigt i młder på ekspertniveau som led i den politiskedialog med de associerede lande.
DEL III
PRIORITETER FOR DEN EUROP˘ISKE UNIONS FREMTIDIGE
BISTAND
III.A. Prioriterede retningslinjer
EU kan yde et vigtigt bidrag til at få udryddet de problemer,
som den destabiliserende og ukontrollerede spredning af hånd-våben og lette våben er skyld i. En indsats for at elimineredenne kilde til destabilisering og konflikt vil være et væsentligtbidrag til forebyggelse af fremtidige konflikter. De foranstalt-ninger, EU allerede har truffet, udgłr vigtige skridt i dennehenseende og błr fłlges op af beslutsomme bestræbelser isamme retning. Vedtagelse på FN-konferencen om ulovlighandel med hånd- og mandbårne våben inden for alle områderaf et handlingsprogram om forebyggelse, bekæmpelse ogudryddelse af ulovlig handel med hånd- og mandbårne våbeninden for alle områder vil udgłre et supplement til det tilsagn,EU tidligere har givet via den fælles aktion om håndvåben.
For at forbedre og styrke gennemfłrelsen af den fælles aktion
og programmet har medlemsstaterne opstillet en række ret-ningslinjer om spłrgsmål, som der błr træffes afgłrelse om,eller som błr behandles i nær fremtid. Disse retningslinjer vilnaturligvis blive revideret med regelmæssige mellemrum påbaggrund af den erfaring, der hłstes under processen med gen-nemfłrelse af EU-projekter.
III.B. Behovet for en samlet strategi
Selv om der er en bred erkendelse af, at der błr træffes yder-
ligere internationale foranstaltninger for at lłse problemerne iforbindelse med håndvåben og lette våben, er der mange kom-plekse faktorer og processer, der skal tages hensyn til, somf.eks. international og intern sikkerhed, handel, civil-militæreforbindelser og våbens rolle i samfundet. Der findes ikke Ønenkelt hurtig lłsning på disse problemer. De skal behandlessom led i en samlet strategi, der omfatter de forskellige aspek-ter af problemet  som kan være forskellige fra region tilregion  og lłsningerne skal findes inden for en bred vifte afaftalte foranstaltninger. Medlemsstaterne er enige om, atsådanne bestræbelser błr tage sigte på både at reducere deeksisterende destabiliserende ophobninger og at forebyggeyderligere ukontrolleret spredning af disse våben. Den lokalekapacitet til at tackle disse spłrgsmål kan styrkes gennembistand.
Med hensyn til finansiel stłtte til projekter i forbindelse med
håndvåben og lette våben vil det være EU’s mål at styrkebestræbelserne for at reducere de disponible mængder af hånd-våben og lette våben samt leverancerne heraf til konfliktområ-
der eller potentielle konfliktområder, at medvirke til at udvikleen række internationale foranstaltninger, der kan begrænseefterspłrgslen efter håndvåben og lette våben i sådanne områ-der, og at hjælpe regeringerne med at klare de problemer, somskyldes disse våben. Sådanne foranstaltninger kan træffes af EUeller på medlemsstatsniveau, og ved at gå igennem de relevanteregionale eller globale institutioner. Medlemsstaternes og Kom-missionens bestræbelser vil tage sigte på komplementaritet ogafspejle łnsket om at behandle de forskellige aspekter af pro-blemet med håndvåben på nationalt, subregionalt, regionalt ogglobalt plan.
III.C. Behovet for en målrettet indsats
Lande med megen usikkerhed og vold kan ikke udnytte udvik-
lingsbistand effektivt. Bistanden til konflikttruede lande ellerregioner błr derfor ydes for at fremme sikkerhed, afvæbning,demobilisering og reintegrering i samfundet af krigsveteranersom en integreret del af sociale og łkonomiske udviklingspro-grammer.
I de tilfælde, hvor regeringerne aktivt bestræber sig på at
begrænse tilstrłmningen af våben til og omsætningen af hånd-våben og lette våben inden for deres region, błr EU sam-arbejde med dem om denne opgave. De modtagende regeringerhar måske i praksis ikke kapacitet til at gennemfłre deres kon-trolprogrammer. EU vil derfor være villig til at overveje at ydepraktisk stłtte til initiativer som kapacitetsopbygning oguddannelse, bevidstgłrelse osv.
III.D. Behovet for kriterier for tildeling af midler
Bistand fra EU til de projekter, der hidtil er blevet stłttet, er
blevet vedtaget på et ad hoc-grundlag. For at sikre, at alle pro-jekter er omfattende og målrettede har medlemsstaterne opstil-let fłlgende grundlæggende kriterier på grundlag af hvilke EUvil foretage en forelłbig vurdering af ansłgningerne.
 Bistand fra EU på området håndvåben og lette våben skal
baseres på en ægte politisk vilje i modtagerstaten.
 Bistandsprojekter baseres på tæt samarbejde med myndig-
hederne i modtagerstaten, og de forskellige aktłrers rollebłr fastlægges.
 De foreslåede projekter skal fremme enten lokal, national
eller regional sikkerhed i den modtagende stat/region (f.eks.bidrage til kontrol med håndvåben, tillidsskabende for-anstaltninger, forsoning, regional stabilitet).C 216/12 1.8.2001 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA
 I projekter, der omfatter indsamling af våben, błr alle de
indsamlede våben i princippet destrueres.
 Bistand på området håndvåben og lette våben błr indgå i
en overordnet udviklings- og sikkerhedsstrategi over formodtagerlandet. I tilfælde, hvor dette ikke er muligt, błrprojektforslaget skitsere, hvordan denne aktivitet vil bidragetil at integrere en politik for håndvåben og lette våben i enbredere sikkerheds- og udviklingspolitik.
 For hvert projekt opstilles der klare mål tillige med referen-
cepunkter og en tidshorisont, således at virkningen af pro-jektet kan vurderes.
 Ansłgninger om bistand błr klart redegłre for, hvordan
det foreslåede projekt kan fremme de mål og målsætninger,der er indeholdt i EU’s fælles aktion.
 Ansłgninger om bistand błr klart redegłre for, hvordan
det foreslåede projekt kan fremme modtagerlandets evne tilat overholde eksisterende regionale eller internationale for-pligtelser.
EU-medlemsstaterne og Kommissionen vil indlede en dialog
inden for de relevante arbejdsgrupper med henblik på at udar-bejde eller præcisere fælles kriterier for EU-projekter.III.E. Behovet for grundig vurdering og evaluering
Det er vigtigt, at projekter, der stłttes af EU-midler, vurderes
og evalueres grundigt. Foranstaltninger med henblik herpåomfatter:
 Gennemfłrelsen af projekterne błr finde sted efter for-
svarlige łkonomiske forvaltningsprincipper.
 En endelig rapport vil blive forelagt ved projektets afslut-
ning med en oversigt over de opnåede resultater.
 Der vil blive foretaget en vurdering for at evaluere, om
målene er nået, og om der er behov for en opfłlgning. Ensådan vurdering foretages i det mindste hen imod projek-tets afslutning. Projekter, der gennemfłres over en langperiode, eller hvortil Den Europæiske Union yder et bety-deligt bidrag, vurderes ligeledes i lłbet af gennemfłrelses-perioden.
 Vurderingen udfłres af uafhængige eksperter.
 Den endelige rapport og vurderingen vil også blive brugt
til at fastslå, hvilken lære der kan drages med henblik påfremtidige projekter.1.8.2001 C 216/13 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA