Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om ændring af forordning (EU) nr. 691/2011 om europæiske miljøøkonomiske regnskaber /* COM/2013/0247 final - 2013/0130 (COD) */





BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET Forordning (EU) nr. 691/2011 om europæiske miljøøkonomiske regnskaber blev vedtaget den 6. juli 2011. Den omfatter tre moduler: luftemissionsregnskab, miljørelaterede skatter og materialestrømsregnskab. Forordningens artikel 10 indeholder en liste over mulige nye moduler, der indføres efter forslag fra Kommissionen. De første tre af de nye moduler nævnt i artikel 10 er omfattet af dette udkast til ændring af forordningen: miljøbeskyttelsesudgifter, sektoren for miljøvenlige varer og tjenesteydelser og energiregnskaber. Brugerne lægger stor vægt på analyse og anvendelse af miljøregnskaber ved udarbejdelsen af modeller og prognoser både i forbindelse med udarbejdelse af politikforslag og rapportering om gennemførelse af politikker og virkningerne heraf. Ved hjælp af de nye moduler kan de integrerede datasæt udvides til sådanne formål og analyser. Forordningens artikel 4 omhandler pilotundersøgelser, som medlemsstaterne gennemfører på frivillig basis for at teste muligheden for at indføre nye moduler. Gennem adskillige sådanne gennemførte pilotundersøgelser er det blevet dokumenteret, at de tre nye moduler er mulige at indføre. Miljøregnskaber bruger eksisterende data til at udarbejde regnskaberne. Det er ikke nødvendigt at indsamle nye data for at gennemføre de nye moduler. Oplysningerne i de eksisterende dataindsamlingsinstrumenter vil blive brugt bedre. FN's Statistiske Kommission har vedtaget et integreret miljøøkonomisk system (SEEA) som en international statistisk standard ved sin 43. forsamling i februar 2012. De nye moduler er i fuld overensstemmelse med SEEA. Den foreslåede forordning, der ændrer tidligere forordning, er på linje med den reviderede europæiske strategi for miljøregnskaber (ESEA 2008). Den vil sikre, at medlemsstaternes statistiske kontorer kan udvide deres arbejde vedrørende miljøregnskaber med det primære formål at levere harmoniserede og aktuelle data af god kvalitet. 2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER Forslaget er blevet drøftet inden for rammerne af det europæiske statistiske system med dataproducenter og -brugere på et teknisk plan via skriftlige høringer, i taskforcer, i de relevante arbejdsgrupper om miljøregnskaber og om miljøudgiftsstatistik i marts 2012 og med direktørerne for miljøstatistik og miljøregnskaber i april og november 2012. 3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET Formålet med dette forslag om en ændringsretsakt er at sikre international sammenlignelighed af miljøøkonomiske regnskaber ved at udvide dækningen af forordning 691/2011 til yderligere moduler som nævnt i forordningens artikel 10. Den foreslåede retsakt er af relevans for EØS og bør derfor omfatte hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. 4. BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER Forslaget har ingen nye virkninger for Unionens budget. 2013/0130 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om ændring af forordning (EU) nr. 691/2011 om europæiske miljøøkonomiske regnskaber (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR – under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 338, stk. 1, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1) I Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. XXX af XXX 2013 om fastlæggelse af Fællesskabets syvende miljøhandlingsprogram[1] fastsættes det, at pålidelige oplysninger om de vigtigste udviklingstendenser, belastninger og faktorer, som bevirker miljøændringer, er af stor betydning for udformningen af en effektiv politik, dens gennemførelse og borgernes myndiggørelse generelt. Der bør udvikles instrumenter med henblik på at øge befolkningens bevidsthed om de miljømæssige konsekvenser af økonomisk aktivitet. (2) Ved artikel 10 i forordning (EU) nr. 691/2011 opfordres Kommissionen til at rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af forordningen, og, hvis det er nødvendigt, til at foreslå indførslen af nye miljøøkonomiske regnskabsmoduler, såsom miljøbeskyttelsesudgifter og –indtægter (EPER)/regnskaber for miljøbeskyttelsesudgifter (EPEA), sektoren for miljøvenlige varer og tjenesteydelser (EGSS) og energiregnskaber. (3) Disse tre nye moduler medvirker direkte til Unionens politikprioriteter om grøn vækst og ressourceeffektivitet ved at tilvejebringe vigtige oplysninger om indikatorer, såsom markedsmæssig produktion og beskæftigelse i EGSS, nationale miljøbeskyttelsesudgifter og brug af energi i en detaljeret NACE-opdeling. (4) FN's Statistiske Kommission vedtog de centrale rammer for det integrerede miljøøkonomiske system (SEEA) som en international statistisk standard ved sin 43. forsamling i februar 2012. De nye moduler er i fuld overensstemmelse med SEEA. (5) Udvalget for det Europæiske Statistiske System er blevet hørt — (6) Forordning (EU) nr. 691/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Artikel 1 Forordning (EU) nr. 691/2011 ændres som følger: 1. I artikel 2 tilføjes følgende numre: "4) "miljøbeskyttelsesudgifter": de økonomiske ressourcer, som residente enheder afsætter til miljøbeskyttelse. Miljøbeskyttelse omfatter alle aktiviteter og foranstaltninger, som har forebyggelse mod, nedbringelse af og eliminering af forurening, så vel som nogen anden forringelse af miljøet, som deres hovedformål. Dette indbefatter tiltag taget for at genoprette miljøet, efter at det er blevet forringet. Aktiviteter som, mens de gavner miljøet, primært tilfredsstiller tekniske behov eller en virksomheds eller anden institutions interne krav vedrørende hygiejne eller sikkerhed er ikke omfattet. 5) "sektoren for miljøvenlige varer og tjenesteydelser": de produktionsaktiviteter i en national økonomi, der skaber miljørelaterede produkter. Miljørelaterede produkter er produkter, der er skabt med miljøbeskyttelse og ressourceforvaltning for øje. Ressourceforvaltning omfatter bevarelse, vedligehold og forbedring af beholdningen af naturressourcer og derved en beskyttelse mod udtømmelse. 6) "fysiske energistrømsregnskaber": konsistente opgørelser over strømmene af fysisk energi ind i de nationale økonomier, strømmene inden for økonomien og output til andre økonomier eller til miljøet." 2. I artikel 3, stk. 1, tilføjes følgende litraer: "d) et modul for regnskaber for miljøbeskyttelsesudgifter, jf. bilag IV e) et modul for regnskaber for sektoren for miljøvenlige varer og tjenesteydelser, jf. bilag V f) et modul for fysiske energistrømsregnskaber, jf. bilag VI." 3. Artikel 8, stk. 2, affattes således: "2. Med henblik på at opnå en undtagelse i henhold til stk. 1 for bilag I, II og III, indgiver den berørte medlemsstat en behørigt begrundet anmodning herom til Kommissionen senest 12. november 2011. Med henblik på at opnå en undtagelse i henhold til stk. 1 for bilag IV, V og VI indgiver den berørte medlemsstat en behørigt begrundet anmodning herom til Kommissionen senest [...[2].]" 4. Bilaget til nærværende forordning indsættes som bilag IV, V og VI til forordning (EU) nr. 691/2011. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand BILAG "BILAG IV MODUL FOR REGNSKABER FOR miljøbeskyttelsesudgifter Afdeling 1 MÅL Regnskaber for miljøbeskyttelsesudgifter fremlægger data på en måde, der er i fuld overensstemmelse med de data, der er indberettet i henhold til ENS, om udgifterne til miljøbeskyttelse, dvs. de økonomiske ressourcer de residente enheder har afsat til miljøbeskyttelse. Regnskaberne samler de nationale udgifter til miljøbeskyttelse (MB), som er defineret som summen af residente enheders brug af MB-tjenesteydelser, faste bruttoinvesteringer (FB) til MB-aktiviteter og overførsler til MB, som ikke er en modydelse til ovenstående poster, minus finansiering fra resten af verden. Regnskaberne for miljøbeskyttelsesudgifter bør gøre brug af allerede eksisterende oplysninger fra nationalregnskaberne (produktionskonto og indkomstdannelseskonto, FB efter NACE, tilgangs- og anvendelsestabellerne og data i henhold til formålsklassifikationen for offentlig forvaltning og service), statistik over erhvervsstruktur, virksomhedsregister og andre kilder. I dette bilag defineres de data, som medlemsstaterne skal indsamle, sammenstille, indberette og evaluere til brug for regnskaberne for miljøbeskyttelsesudgifter. Afdeling 2 DÆKNING Regnskaberne for miljøbeskyttelsesudgifter har de samme systemgrænser som ENS og fremlægger miljøbeskyttelsesudgifter for hoved, bi- og hjælpeaktiviteter. De følgende sektorer er omfattet: – det offentlige (herunder nonprofitinstitutioner rettet mod husholdninger) og virksomheder som institutionelle sektorer, der producerer MB-tjenesteydelser. Specialiserede producenter producerer MB-tjenesteydelser som deres hovedaktivitet – husholdninger, det offentlige og virksomheder som forbrugere af MB-tjenesteydelser – resten af verdenen som begunstigede eller som oprindelsessted for overførsler for miljøbeskyttelse. Afdeling 3 OMRÅDER Medlemsstaterne udarbejder regnskaberne for miljøbeskyttelsesudgifter for følgende områder, som er defineret i overensstemmelse med ENS: – produktion af miljøbeskyttelsestjenesteydelser. Markedsproduktion, ikke-markedsproduktion og produktion af hjælpeaktiviteter opgøres særskilt – specialiserede producenters forbrug af miljøbeskyttelsestjenesteydelser – import og eksport af miljøbeskyttelsestjenesteydelser – moms og andre skatter, minus produktsubsidier, på miljøbeskyttelsestjenesteydelser – faste bruttoinvesteringer og anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver til produktionen af miljøbeskyttelsestjenesteydelser – endeligt forbrug af miljøbeskyttelsestjenesteydelser – miljøbeskyttelsesoverførsler (modtaget/sendt). Alle data angives i mio. national valuta. Afdeling 4 FØRSTE REFERENCEÅR, INDBERETNINGSHYPPIGHED OG INDBERETNINGSFRISTER 1. Statistikkerne udarbejdes og indberettes hvert år. 2. Statistikkerne indberettes inden 24 måneder efter udgangen af referenceåret. 3. Med henblik på at opfylde brugernes behov for fuldstændige og aktuelle datasæt udarbejder Kommissionen (Eurostat), så snart der er tilstrækkelige landedata til rådighed, et samlet skøn for EU-27 for dette moduls vigtigste aggregater. Kommissionen (Eurostat) udarbejder og offentliggør om muligt skøn for data, som medlemsstaterne ikke har indberettet inden for den frist, der er fastsat i punkt 2. 4. Det første referenceår er det år, i hvilket denne forordning træder i kraft. 5. Ved den første dataindberetning skal medlemsstaterne medsende årlige data fra 2013 frem til det første referenceår. 6. Ved hver efterfølgende dataindberetning til Kommissionen leverer medlemsstaterne årlige data for årene n-3, n-2, n-1 og n, hvor n er referenceåret. Afdeling 5 INDBERETNINGSSKEMAER 1. For hvert af de i afdeling 3 nævnte områder indberettes dataene opdelt efter: – typer af producenter/forbrugere af miljøbeskyttelsestjenesteydelser som defineret i afdeling 2 – kategorier i klassifikationen af miljøbeskyttelsesaktiviteter (CEPA) aggregeret som følger: for offentlige ikke-markedsaktiviteter og for miljøbeskyttelsesoverførsler: – CEPA 2 – CEPA 3 – summen af CEPA 1 + 4 + 5 + 7 – CEPA 6 – summen af CEPA 8 + 9 for virksomheders hjælpeaktiviteter: – CEPA 1 – CEPA 2 – CEPA 3 – summen af CEPA 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 for virksomheder som sekundære og specialiserede producenter: – CEPA 2 – CEPA 3 – CEPA 4 for husholdninger som forbrugere: – CEPA 2 – CEPA 3 – følgende NACE-koder for hjælpeproduktionen af MB-tjenesteydelser: NACE Rev. 2 B, C, D, hovedgruppe 36. Data for hovedafdeling C indberettes efter hovedgrupper. Hovedgrupperne 10-12, 13-15 og 31-32 grupperes sammen. Medlemsstater, som ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 295/2008[3] (vedrørende definitioner af variabler, den tekniske fremgangsmåde for indberetning af data, kravene om dobbeltrapportering for NACE Rev. 1.1 og NACE Rev. 2 og undtagelser for statistikker over erhvervsstrukturer) ikke er forpligtede til at indsamle miljøbeskyttelsesudgiftsdata for en eller flere af disse NACE-koder, behøver heller ikke at fremlægge oplysninger for disse NACE-koder. 2. De CEPA-kategorier, der henvises til i punkt 1, er som følger: CEPA 1 – bekæmpelse af luftforurening CEPA 2 – regn- og spildevandshåndtering CEPA 3 – affaldshåndtering CEPA 4 – beskyttelse af jord, grundvand og vandmiljø CEPA 5 – støjbekæmpelse CEPA 6 – biodiversitet og landskabsbeskyttelse CEPA 7 – strålingsbeskyttelse CEPA 8 – miljømæssig forskning og udvikling CEPA 9 – andre miljøbeskyttelsesaktiviteter Afdeling 6 OVERGANGSPERIODERNES MAKSIMALE VARIGHED Til gennemførelse af bestemmelserne i dette bilag er den maksimale varighed af overgangsperioden to år fra første indberetningsfrist. Bilag V MODUL FOR SEKTOREN FOR miljøVENLIGE VARER OG TJENESTEYDELSER Afdeling 1 MÅL Statistikker over miljøvenlige varer og tjenesteydelser registrerer og præsenterer data om nationale økonomiers produktionsaktiviteter, der skaber miljøvenlige varer, på en måde, som er fuldt ud forenelig med de data, der indberettes i henhold til ENS. I dette bilag defineres de data, som medlemsstaterne skal indsamle, sammenstille, indberette og evaluere vedrørende miljøvenlige varer og tjenesteydelser. Afdeling 2 DÆKNING Sektoren for miljøvenlige varer og tjenesteydelser har de samme systemgrænser som ENS og består af alle miljøvenlige varer og tjenesteydelser, der er skabt inden for produktionsgrænsen. Produktion er ifølge ENS defineret som den aktivitet, der er udført under en institutionel enheds kontrol og ansvar, og som bruger arbejdskraft, kapital, varer og tjenesteydelser til at producere varer og tjenesteydelser. Miljøvenlige varer og tjenesteydelser falder ind under følgende kategorier: miljøvenlige specifikke tjenesteydelser, miljøvenlige varer med ét formål (tilknyttede produkter), tilpassede produkter og miljøvenlige teknologier. Afdeling 3 OMRÅDER Medlemsstaterne udarbejder statistikker over sektoren for miljøvenlige varer og tjenesteydelser for følgende områder: – markedsproduktion, heraf: – eksport – merværdi af markedsaktiviteter – beskæftigelse i markedsaktiviteter. Alle data angives i mio. national valuta, undtagen for beskæftigelse, som angives omregnet til fuldtidsbeskæftigede. Afdeling 4 FØRSTE REFERENCEÅR, INDBERETNINGSHYPPIGHED OG INDBERETNINGSFRISTER 1. Statistikkerne udarbejdes og indberettes hvert år. 2. Statistikkerne indberettes inden 24 måneder efter udgangen af referenceåret. 3. Med henblik på at opfylde brugernes behov for fuldstændige og aktuelle datasæt udarbejder Kommissionen (Eurostat), så snart der er tilstrækkelige landedata til rådighed, et samlet skøn for EU-27 for dette moduls vigtigste aggregater. Kommissionen (Eurostat) udarbejder og offentliggør om muligt skøn for data, som medlemsstaterne ikke har indberettet inden for den frist, der er fastsat i punkt 2. 4. Det første referenceår er det år, i hvilket denne forordning træder i kraft. 5. Ved den første dataindberetning skal medlemsstaterne medsende årlige data fra 2013 frem til det første referenceår. 6. Ved hver efterfølgende dataindberetning til Kommissionen leverer medlemsstaterne årlige data for årene n-3, n-2, n-1 og n, hvor n er referenceåret. Afdeling 5 INDBERETNINGSSKEMAER 1. For hvert af de i afdeling 3 nævnte områder indberettes dataene krydsklassificeret efter: – klassificering af de økonomiske aktiviteter, NACE Rev. 2 (aggregeringsniveau A*21, som fastsat i ENS) – kategorier i klassifikationen af miljøbeskyttelsesforanstaltninger (CEPA) og klassifikationen af ressourceforvaltningsforanstaltninger (CReMA) aggregeret som følger: – CEPA 1 – CEPA 2 – CEPA 3 – CEPA 4 – CEPA 5 – CEPA 6 – summen af CEPA 7 + 8 + 9 – CReMA 10 – CReMA 11 – CReMA 13 – CReMA 13A – CReMA 13B – CReMA 13C – CReMA 14 – summen af CReMA 12 + 15 + 16 2. De CEPA-kategorier, der henvises til i punkt 1, er som fastsat i bilag IV. CReMA-kategorierne, der henvises til i punkt 1, er som følger: CReMA 10 – vandhåndtering CReMA 11 – håndtering af skovressourcer CReMA 12 – håndtering af vilde dyr og planter CReMA 13 – håndtering af energiressourcer CReMA 13A – produktion af vedvarende energi CReMA 13B – varme-/energibesparelser og varme-/energihåndtering CReMA 13C – minimering af brugen af fossil energi som råstof CReMA 14 – mineralhåndtering CReMA 15 – forsknings- og udviklingsaktiviteter for ressourcehåndtering CReMA 16 – andre ressourcehåndteringsaktiviteter Afdeling 6 OVERGANGSPERIODERNES MAKSIMALE VARIGHED Til gennemførelse af bestemmelserne i dette bilag er den maksimale varighed af overgangsperioden to år fra første indberetningsfrist. Bilag VI MODUL FOR fysiske energistrømsregnskaber Afdeling 1 MÅL Fysiske energistrømsregnskaber præsenterer data over de fysiske energistrømme udtrykt i terajoule, på en måde, som er fuldt ud forenelig med begreberne i og principperne bag det europæiske nationalregnskabssystem (ENS) og med data, der indberettes i henhold til ENS. De registrerer energidata i forhold til de økonomiske aktiviteter, som udøves af residente enheder i nationale økonomier opdelt efter økonomisk aktivitet. De præsenterer tilgang og anvendelse af naturlige energitilførsler, energiprodukter og overskydende energi. De økonomiske aktiviteter omfatter produktion, forbrug og akkumulering. Afdeling 2 DÆKNING Fysiske energistrømsregnskaber har samme systemgrænser som ENS og er også baseret på residensprincippet. I overensstemmelse med ENS anses en enhed for at være en resident enhed i et land, når dens økonomiske interessetyngdepunkt ligger inden for dette lands økonomiske område - dvs. når den udøver økonomiske aktiviteter igennem længere tid (et år eller mere) inden for dette område. Fysiske energistrømsregnskaber registrerer fysiske energistrømme fra alle aktiviteter fra alle residente enheder, uanset hvor disse fysiske energistrømme rent faktisk forekommer geografisk. Fysiske energistrømsregnskaber registrerer fysiske energistrømme fra miljøet til økonomien, inden for økonomien og fra økonomien tilbage til miljøet. Afdeling 3 OMRÅDER Medlemsstaterne udarbejder fysiske energistrømsregnskaber for følgende områder: – de fysiske energistrømme inddelt i tre generiske kategorier: – i) naturlige energitilførsler – ii) energiprodukter – iii) overskydende energi – oprindelsen af de fysiske energistrømme inddelt i fem kategorier: produktion, forbrug, akkumulering, resten af verden og miljøet – destinationen af de fysiske energistrømme inddelt i de samme fem kategorier, som oprindelsen af de fysiske energistrømme. Alle data angives i terajoule. Afdeling 4 FØRSTE REFERENCEÅR, INDBERETNINGSHYPPIGHED OG INDBERETNINGSFRISTER 1. Statistikkerne udarbejdes og indberettes hvert år. 2. Statistikkerne indberettes inden 18 måneder efter udgangen af referenceåret. 3. Med henblik på at opfylde brugernes behov for fuldstændige og aktuelle datasæt udarbejder Kommissionen (Eurostat), så snart der er tilstrækkelige landedata til rådighed, et samlet skøn for EU-27 for dette moduls vigtigste aggregater. Kommissionen (Eurostat) udarbejder og offentliggør om muligt skøn for data, som medlemsstaterne ikke har indberettet inden for den frist, der er fastsat i punkt 2. 4. Det første referenceår er det år, i hvilket denne forordning træder i kraft. 5. Ved den første dataindberetning skal medlemsstaterne medsende årlige data fra 2013 frem til det første referenceår. 6. Ved hver efterfølgende dataindberetning til Kommissionen leverer medlemsstaterne årlige data for årene n-3, n-2, n-1 og n, hvor n er referenceåret. Afdeling 5 INDBERETNINGSSKEMAER 1. For hvert af de i afdeling 3 nævnte områder indberettes følgende data: – tilgangstabel for energistrømme i fysiske enheder. Denne tabel præsenterer tilgang af naturlige energitilførsler, energiprodukter og overskydende energi (rækkevis) efter oprindelse, dvs. "leverandør" (søjlevis) – tabel for brug af energistrømme. Denne tabel præsenterer brugen af naturlige energitilførsler, energiprodukter og overskydende energi (rækkevis) efter destination, dvs. "bruger" (søjlevis) – tabel for emissionsrelevante energistrømme. Denne tabel præsenterer emissionsrelevant brug af naturlige energitilførsler og energiprodukter (rækkevis) efter de brugende og de udledende enheder (søjlevis) – nøgleenergiindikatoren "residente enheders samlede energiforbrug" fordelt på industrier og husholdninger – brotabel, der viser de forskellige elementer, der udgør forskellen mellem nøgleenergiindikatoren "residente enheders samlede energiforbrug" og den fælles nøgleenergiindikator, som præsenteret i den europæiske energistatistik "indenlandsk bruttoenergiforbrug". 2. Tilgangs- og anvendelsestabeller for energistrømme (herunder emissionsrelevante strømme) har fælles struktur med hensyn til rækker og søjler. 3. Søjlerne markerer oprindelserne (tilgang) eller destinationerne (anvendelsen) af de fysiske strømme. Søjlerne er inddelt i fem kategorier: – "produktion" vedrører produktionen af varer og tjenesteydelser. Produktionsaktiviteter er klassificeret efter NACE Rev. 2, og data er indberettet på aggregeringsniveau A*64 – "forbrugsaktiviteter" er præsenteret i en søjle vedrørende private husholdningers endelige forbrug – "akkumulering" handler om forandringerne i beholdningerne af energiprodukter inden for økonomien – "resten af verden" registrerer strømmene af importerede og eksporterede produkter – "miljøet" registrerer oprindelsen af naturlige tilførselsstrømme og destinationen af overskydende strømme 4. Rækkerne beskriver typen af fysiske strømme klassificeret som i afsnit 3, første led. 5. Klassifikationen af naturlige energitilførsler, energiprodukter og overskydende energi er som følger: – naturlige energitilførsler er inddelt i ikke-vedvarende naturlige energitilførsler og vedvarende naturlige energitilførsler – energiprodukter er inddelt efter klassifikationen af produkter efter aktivitet (CPA) og klassifikationen brugt i de europæiske energistatistikker – overskydende energi omfatter svind (uden økonomisk værdi); tab under udvinding/indvinding, distribution/transport, omdannelse/konvertering og opbevaring; Lige så vel som saldoposter til at afstemme tilgangs- og anvendelsestabellerne. 6. "Broen" fra residensprincipsindikatoren til den områdebestemte indikator er præsenteret for hele den nationale økonomi (ikke opdelt efter industrier) og den opnås således: residente enheders samlede energiforbrug - residente enheders energiforbrug i udlandet + ikke-residente enheders energiforbrug inden for det nationale område = indenlandsk bruttoenergiforbrug (områdebaseret) Afdeling 6 OVERGANGSPERIODERNES MAKSIMALE VARIGHED Til gennemførelse af bestemmelserne i dette bilag er den maksimale varighed af overgangsperioden to år fra første indberetningsfrist." [1] EUT L xxx. [2] OJ: Please insert date – three months after the entry into force of this amending Regulation. [3] EUT L 97 af 9.4.2008, s. 13.