Særberetning Bedre 
energiforsyningssikkerhed 
gennem udvikling af det 
indre energimarked: 
Der er behov for en 
yderligere indsatsDA 2015  nr. 16
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2015
Print ISBN 978-92-872-3358-5 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/95824 QJ-AB-15-018-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-3368-4 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/507457 QJ-AB-15-018-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-3322-6 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/619064 QJ-AB-15-018-DA-E
© Den Europæiske Union, 2015
Eftertryk tilladt med kildeangivelse.
Tilladelse til at anvende eller gengive foto 1, 2 og 3 samt illustrationen i tekstboks 13 skal indhentes direkte hos 
indehaveren af ophavsretten.
Printed in Luxembourg
Bedre 
energiforsyningssikkerhed 
gennem udvikling af det  
indre energimarked: 
Der er behov for en 
yderligere indsats
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2015  nr. 16
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner vedrø -
rende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og 
udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til forvaltningens resultat -
opnåelse eller regeloverholdelsen, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den 
politiske og offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling II - der ledes af Henri Grethen, medlem af Revisionsretten - 
hvis speciale er udgiftsområderne strukturpolitikker, transport og energi. Revisionsarbejdet blev ledet af Phil Wynn Owen, 
medlem af Revisionsretten, med støtte fra kabinetschef Gareth Roberts, attaché Katharina Bryan, kontorchef Pietro Puricella, 
opgaveansvarlig Erki Must og revisorerne Jolita Korzunienė, Pekka Ulander, Svetoslav Hristov, Aleksandra Klis-Lemieszonek 
og Andrew Judge.
Fra venstre til højre:  P . Puricella, A. Judge, G. Roberts, J. Korzunienė, P . Ulander, K. Bryan, E. Must, A. Klis-  
Lemieszonek, P . Wynn Owen, S. Hristov.
03
 Indhold
Punkt
 Glossar
I – VIII Resumé
1 – 19 Indledning
5 – 8 Energiforsyningssikkerheden og det indre energimarked
9 – 13 Lovrammen for det indre energimarked
14 – 19 Investeringsbehovene og EU’s finansielle værktøjer på energiinfrastrukturområdet
20 – 26 Revisionens omfang og revisionsmetoden
27 – 112 Bemærkninger
27 – 71 Målet om at gennemføre det indre energimarked i 2014 er ikke blevet opfyldt
30 – 42 Der er stadig problemer med gennemførelsen af EU’s lovramme for det indre energimarked
43 – 54 Væsentlige forskelle mellem den måde, medlemsstaterne organiserer deres energimarkeder på, kan 
bremse den videre udvikling af det indre energimarked
55 – 71 Der er gjort fremskridt med hensyn til at sammenkoble markederne i Europa, men prisvirkningerne af det 
indre energimarked er endnu ikke slået fuldstændig igennem
72 – 98 Generelt er energiinfrastrukturen i Europa endnu ikke velegnet til fuldt integrerede markeder, 
og derfor giver den ikke på nuværende tidspunkt en effektiv forsyningssikkerhed
73 – 81 Infrastrukturen i og mellem mange medlemsstater er endnu ikke velegnet til det indre energimarked
82 – 87 Der er ikke foretaget en samlet behovsvurdering på EU-niveau, der kan lægges til grund for prioriteringen 
af investeringer i energiinfrastruktur i EU
88 – 98 Udvikling af grænseoverskridende infrastruktur kræver samarbejde mellem nabolande
04 Indhold
99 – 112 EU-budgettets finansielle støtte til energiinfrastruktur har kun i begrænset omfang bidraget til 
udviklingen af det indre energimarked og energiforsyningssikkerheden
100 – 109 EU yder støtte til energiinfrastrukturprojekter gennem flere finansieringsinstrumenter, men ingen af dem 
har udviklingen af det indre energimarked som primært mål
110 – 112 Mange EU-medfinansierede energiinfrastrukturer har endnu ingen indvirkning på det indre energimarked
113 – 127 Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I  —  a) Gennemsnitlige eldetailpriser inkl. afgifter for private forbrugere: 
1. kvartal 2015, eurocent pr. kWh
    b) Gennemsnitlige elpriser ekskl. moms og ikkerefunderbare afgifter for industrielle 
forbrugere: 1. kvartal 2015, eurocent pr. kWh
 Bilag II —  Vurderede gasindkøbspriser betalt af leverandørerne i EU’s medlemsstater - 
årsgennemsnit for 2014 (euro pr. MWh)
 Bilag III — Medlemsstaternes deltagelse i ACER’s arbejdsgrupper - januar 2013 til maj 2015
 Kommissionens svar
05
 Glossar
Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER): et EU-agentur med hjemsted 
i Ljubljana i Slovenien, som blev oprettet i marts 2011 under den tredje energipakke med det formål at fremme 
gennemførelsen af de indre markeder for elektricitet og naturgas. ACER er en uafhængig europæisk struktur, der 
støtter samarbejde mellem europæiske energireguleringsmyndigheder.
Connecting Europe-faciliteten (CEF): CEF har siden 2014 ydet finansiel støtte til tre sektorer - energi, transport og 
informations- og kommunikationsteknologi (IKT). På disse tre områder udpeger CEF investeringsprioriteterne for 
de næste ti år, f.eks. el- og gaskorridorer, anvendelse af vedvarende energi, sammenkoblede transportkorridorer og 
renere transportmåder, højhastighedsbredbånd og digitale net.
De europæiske net af transmissionssystemoperatører for elektricitet og gas (ENTSO-E og ENTSO-G): Disse net 
består af alle EU’s el- og gas-TSO’er samt tilsluttede TSO’er i andre lande og repræsenterer TSO’erne i alle regioner 
og i forbindelse med alle tekniske og markedsrelaterede spørgsmål.
De europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene): en fælles ramme for Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond 
for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF).
De transeuropæiske energinet (TEN-E): TEN-E-programmets mål er at udvikle det indre energimarked gennem 
sammenkobling, interoperabilitet og udvikling af transeuropæiske net til transport af elektricitet og gas samt at 
sikre og diversificere forsyningen og fremme en bæredygtig udvikling.
Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI): EFSI har til formål i perioden 2015-2017 at mobilisere 
mindst 315  milliarder  euro i private og offentlige langsigtede investeringer i hele EU. EFSI vil blive oprettet under 
Den Europæiske Investeringsbank (EIB) som en trustfond med ubegrænset varighed med henblik på finansiering 
af mere risikobetonede projektelementer. En garanti på op til 16  milliarder  euro, som dækkes af EU-budgettet, vil 
kompensere for den ekstra risiko, EIB tager. Medlemsstaterne kan bidrage til EFSI. EFSI kan finansiere projekter af 
fælles interesse eller andre sammenkoblingsprojekter. Energiinfrastruktur er en af EFSI’s prioriteter.
Den tredje energipakke : en lovpakke om energimarkederne i EU. Den fastsætter de vigtigste regler for det indre 
energimarkeds funktion, bl.a. om handelen på tværs af grænserne og den institutionelle struktur.
Det europæiske genopretningsprogram for energiområdet (EEPR): EEPR blev iværksat i slutningen af 2008 
som reaktion på den økonomiske og finansielle krise. Det yder finansiering til projekter, hvis formål er at gøre 
energiforsyningen mere pålidelig og reducere drivhusgasemissionerne.
Det indre energimarked : Det indre energimarked er den lovgivnings- og infrastrukturmæssige ramme, der skal 
sikre, at gas og elektricitet kan strømme frit og handles på tværs af grænserne overalt i EU.
Energienklave : en region med utilstrækkelige forbindelser til energitransmissionsnet. En sådan region er derfor 
ofte afhængig af en enkelt ekstern energikilde eller -leverandør.
Energiforsyningssikkerhed : uafbrudt adgang til energikilder til en overkommelig pris, som defineret af Det 
Internationale Energiagentur.
Flydende naturgas (LNG): LNG er en naturgas, der er omdannet til flydende form med henblik på opbevaring eller 
transport.
06 Glossar
Handel mellem virksomheder (B2B-handel): en handelstransaktion mellem to virksomheder, f.eks. mellem en 
producent og en engrosforhandler, eller mellem en engrosforhandler og en detailforhandler.
Milliarder kubikmeter (bcm): et volumenmål for gas, der både anvendes i forbindelse med produktion og handel.
Nationale reguleringsmyndigheder : De nationale reguleringsmyndigheder er offentlige organisationer, der 
kontrollerer, at reglerne for markedsadgang er rimelige. I nogle medlemsstater fastsætter de også engrospriser 
og detailpriser for forbrugerne. De fremlægger analyser, der anvendes til at fastsætte de tariffer, som TSO’erne 
opkræver.
Netregler og retningslinjer : regelsæt, der finder anvendelse på en eller flere dele af energisektoren. De skal 
bidrage til gennemførelsen af det indre energimarked ved at supplere de eksisterende nationale regler, så 
grænseoverskridende spørgsmål kan håndteres på en systematisk måde.
Projekter af fælles interesse : I oktober 2013 vedtog Kommissionen en liste over 248 vigtige 
energiinfrastrukturprojekter. Projekter af fælles interesse vil få gavn af hurtigere og mere effektive 
godkendelsesprocedurer og forbedret regulering. De kan også modtage støtte under Connecting 
Europe-faciliteten.
Samkøringslinje : en struktur, der gør det muligt at transportere elektricitet eller gas mellem nationale net. En 
sådan struktur kan ejes og drives af én eller flere transmissionssystemoperatører.
Sammenkoblingsplanen for det baltiske energimarked (BEMIP): et regionalt initiativ, som blev undertegnet 
i 2009 med det formål at integrere Estland, Letland og Litauen i de europæiske energimarkeder, så disse lande 
ophører med at være energienklaver, og deres energimarkeder liberaliseres.
Tiårige netudviklingsplaner : De tiårige netudviklingsplaner for elektricitet og gas er halvårlige, ikkebindende 
dokumenter, der offentliggøres af ENTSO-E og ENTSO-G. De har til formål at sikre øget information og 
gennemsigtighed vedrørende investeringer i el- og gastransmissionssystemer.
Transmissionssystemoperatør (TSO): en enhed med ansvar for at transportere energi i form af naturgas eller 
elektricitet på nationalt eller regionalt plan ved hjælp af fast infrastruktur.
Udvalgsprocedure : et system med udvalg, som overvåger de delegerede retsakter, der implementeres 
af Kommissionen. Udvalgene består af repræsentanter for medlemsstaterne og har mandat til at regulere 
bestemte uddelegerede aspekter af den afledte ret, der vedtages af Rådet og - når der anvendes fælles 
beslutningsprocedure - Europa-Parlamentet. Kommissionen er formand for disse møder og stiller sekretariat til 
rådighed.
Unbundling : en proces, hvorved en vertikalt integreret energivirksomheds transmissionsaktiviteter adskilles fra 
dens andre aktiviteter, f.eks. produktion og distribution.
07
 Resumé
I
Den Europæiske Union (EU) har i de sidste 20 år udvik -
let en samlet tilgang til energi- og klimapolitik. Denne 
politik videreudvikles løbende under påvirkning af de 
voksende udfordringer vedrørende klimaforandringerne 
og den foranderlige internationale kontekst, bl.a. den 
politiske udvikling ved EU’s grænser og indgåelsen af 
handelsaftaler med eksterne partnere.
II
I de sidste ti år er energiforsyningssikkerheden blevet 
et vigtigt emne i Europa. Regeringernes og offentlig -
hedens bekymring har været rettet mod de risici, der 
er forbundet med afhængigheden af eksterne kilder, 
den politiske usikkerhed i eksterne leverandør- og 
transitlande og mulige afbrydelser i energiforsyningen. 
Desuden er der en stigende erkendelse af, at de for -
andringer i EU’s energisystem, der skyldes ændrede 
efterspørgselsmønstre og øget anvendelse af ved -
varende energikilder, skaber nye udfordringer med 
hensyn til at sikre de endelige forbrugere en uafbrudt 
energiforsyning til en overkommelig pris.
III
EU har vedtaget en række retsakter med det formål at 
støtte udviklingen af et indre energimarked. Det indre 
energimarked er den lovgivnings- og infrastruktur -
mæssige ramme, der skal sikre, at gas og elektricitet 
kan strømme frit og handles på tværs af grænserne 
i hele EU. Den seneste lovgivningspakke, kaldet den 
tredje energipakke, opstillede et mål om at gennem -
føre det indre energimarked i 2014. Mellem 2007 og 2013 
blev der tildelt ca. 3,7  milliarder  euro fra EU-budgettet 
til energiinfrastruktur, og yderligere 7,4  milliarder  euro 
forventes tildelt i perioden 2014-2020.
IV
Hensigten med vores revision var at fastslå, om gen -
nemførelsen af politikforanstaltningerne vedrørende 
det indre energimarked og anvendelsen af EU’s midler 
til energiinfrastruktur effektivt har været til gavn for 
forsyningssikkerheden.
08
 Resumé
V
EU’s mål om at gennemføre det indre energimarked 
i 2014 er ikke blevet opfyldt. Generelt er energiinfra -
strukturen i Europa endnu ikke velegnet til fuldt 
integrerede markeder, og derfor giver den ikke 
på nuværende tidspunkt en effektiv forsyningssik -
kerhed. EU-budgettets finansielle støtte til energiin -
frastruktur har kun i begrænset omfang bidraget 
til udviklingen af det indre energimarked og til 
energiforsyningssikkerheden.
VI
Der er stadig problemer med gennemførelsen af EU’s 
lovramme for det indre energimarked. Væsentlige 
forskelle mellem den måde, medlemsstaterne organi -
serer deres energimarkeder på, kan bremse den videre 
udvikling af det indre energimarked. Der er gjort frem -
skridt med hensyn til at sammenkoble markederne 
i Europa, men prisvirkningerne af et indre energi -
marked er endnu ikke slået fuldstændig igennem. Vi 
fremsætter derfor følgende anbefalinger:
Anbefaling 1 : Eftersom det indre energimarked endnu 
ikke er gennemført, bør Kommissionen afslutte sine 
vurderinger og indlede de nødvendige traktatbrudspro -
cedurer mod medlemsstaterne inden udgangen af 2016.
Anbefaling 2 :
a) Medlemsstaterne bør sikre, at de nationale regu -
leringsmyndigheder er uafhængige, og at deres 
rolle ikke begrænses. De nationale regulerings -
myndigheder bør have tilstrækkelige ressourcer til 
deres aktiviteter, så de bl.a. fuldt ud kan deltage 
i samarbejdet på EU-niveau.
b) Kommissionen bør sikre, at Agenturet for Sam -
arbejde mellem Energireguleringsmyndigheder 
(ACER) har de nødvendige beføjelser til at indhente 
de oplysninger fra medlemsstaternes relevante 
institutioner, som det skal bruge ved udførelsen af 
sine opgaver.Anbefaling 3 : Kommissionen bør fremme en bred 
udvikling af gennemsigtige handelsmekanismer på 
både gas- og elområdet. Den bør bl.a. lette og støtte 
oprettelsen af børser i medlemsstater, hvor der endnu 
ikke findes børser, eller hvor B2B-handelsmekanismer 
er dominerende.
Anbefaling 4 : Kommissionen bør fremskynde udvalgs -
proceduren med henblik på at få godkendt netreglerne 
for elektricitet inden udgangen af 2015. Den bør også 
tilskynde ACER og ENTSO’erne til at støtte hurtig 
implementering af netregler i medlemsstaterne inden 
for rammerne af regionale samarbejdsinitiativer.
Anbefaling 5 : Kommissionen bør:
a) på elområdet overveje at opstille sammenkob -
lingsmål, der er baseret på markedsbehovene og 
ikke på den faste nationale produktionskapacitet
b) på gasområdet revurdere de potentielle omkost -
ninger og fordele ved målmodellen og i lyset af den 
usikre efterspørgsel overveje, om der er alternativer 
til omfattende anlæggelse af gasledninger, f.eks. 
installering af strategisk placerede LNG-terminaler, 
der kan levere gas til et eller flere nationale mar -
keder på måder, der er forenelige med det indre 
energimarked. Dette arbejde bør bygge på en 
samlet vurdering af behovene i EU.
09
 Resumé
VII
Infrastrukturen i og mellem mange medlemsstater er 
endnu ikke velegnet til det indre energimarked. Der 
er ikke foretaget en samlet behovsvurdering, der kan 
lægges til grund for prioriteringen af investeringer 
i energiinfrastruktur i EU. Udvikling af grænseover -
skridende infrastruktur kræver samarbejde mellem 
nabolande. Vi anbefaler derfor følgende:
Anbefaling 6 : Kommissionen bør:
a) identificere grænseoverskridende energiinfra -
struktur, hvis fulde potentiale til at støtte det indre 
energimarked ikke udnyttes, enten fordi der er lagt 
beslag på den i bilaterale langtidskontrakter, som 
ikke giver tredjepart adgang, eller fordi den tek -
niske kapacitet, f.eks. til tovejsdrift i gasledninger, 
ikke anvendes
b) samarbejde med aktørerne i medlemsstaterne for 
at sikre, at denne infrastruktur i større omfang rent 
faktisk bruges kontinuerligt til fordel for det indre 
energimarked
c) undersøge, hvilke fordele der kan opnås ved at 
oprette regionale transmissionssystemoperatører 
(TSO’er) som et middel til at fremme og forvalte 
energistrømme effektivt på tværs af grænserne 
under optimal anvendelse af den eksisterende 
infrastruktur.
Anbefaling 7 : Kommissionen bør:
a) udarbejde en samlet vurdering af EU’s behov for 
energiinfrastruktur, der kan lægges til grund for 
udviklingen af det indre energimarked og anvendes 
som reference i forbindelse med andre strategido -
kumenter, f.eks. de tiårige netudviklingsplaner
b) med henblik på at understøtte behovsvurderingen 
sørge for kapacitet til at udarbejde energimarkeds -
modeller med en bred vifte af efterspørgselsscena -
rier, enten hos sig selv eller hos ACER
c) samarbejde med ENTSO-E og ENTSO-G, så behovs -
vurderingen kan fungere som input i forbindelse 
med den infrastrukturplanlægning i EU, der har 
relation til det indre energimarked, bl.a. de tiårige 
netudviklingsplaner.VIII
EU yder støtte til energiinfrastrukturprojekter gennem 
flere finansieringsinstrumenter, men ingen af dem har 
udviklingen af det indre energimarked som primært 
mål. De EU-medfinansierede energiinfrastrukturer har 
en begrænset indvirkning på det indre energimarked. 
Vi anbefaler derfor følgende:
Anbefaling 8 : Kommissionen bør forbedre sine plan -
lægningsprocedurer og navnlig styrke prioriteringen 
og finansieringen af projekter af fælles interesse på 
grundlag af en samlet vurdering af EU’s behov for 
infrastrukturudvikling.
Anbefaling 9 : Kommissionen bør fremsætte forslag 
til lovgivning om, hvordan det i afgørelserne om 
udvælgelse af energiinfrastrukturprojekter til finan -
siering kan gøres til en betingelse, at det indre ener -
gimarked fungerer hensigtsmæssigt og uafbrudt 
i medlemsstaterne.
10
 Indledning
01 
Den Europæiske Union har i de sidste 
20 år udviklet en samlet tilgang til ener -
gi- og klimapolitikken1. Denne politik 
videreudvikles løbende under påvirkning 
af de voksende udfordringer i forbin -
delse med klimaforandringerne og den 
foranderlige internationale kontekst, 
bl.a. den politiske udvikling ved EU’s 
grænser og indgåelsen af handelsafta -
ler med eksterne partnere.
02 
Mandatet til at udvikle en EU-politik 
på energiområdet gives i artikel 4 
i traktaten om Den Europæiske Unions 
funktionsmåde (TEUF), som fastsætter, 
at der på dette område er delt kompe -
tence mellem EU og medlemsstaterne. 
Artikel 194 fastsætter, at EU’s energi -
politik skal have som mål:
a) at sikre energimarkedets funktion
b) at sikre energiforsyningssikkerheden 
i Unionen
c) at fremme energieffektivitet og 
energibesparelser samt udvikling 
af nye og vedvarende energikilder
d) at fremme sammenkobling af 
energinet.
03 
Medlemsstaterne fastlægger deres 
nationale energimiks, træffer afgørelse 
om afgifter og tillægsafgifter på gas og 
elektricitet og fører tilsyn med el- og 
naturgasmarkederne inden for deres 
egne grænser.04 
I de sidste ti år er energiforsynings -
sikkerheden blevet et vigtigt emne 
i Europa. Regeringernes og offentlig -
hedens bekymring har været rettet 
mod de risici, der er forbundet med 
afhængigheden af eksterne kilder, den 
politiske usikkerhed i eksterne leveran -
dør- og transitlande og mulige afbry -
delser i energiforsyningen. Desuden 
er der en stigende erkendelse af, at de 
forandringer i EU’s energisystem, der 
skyldes ændrede efterspørgselsmøn -
stre og øget anvendelse af vedvarende 
energikilder, skaber nye udfordringer 
med hensyn til at sikre de endelige for -
brugere en uafbrudt energiforsyning 
til en overkommelig pris.1 Denne tilgang er fastlagt i en 
række dokumenter, 
herunder - men ikke 
begrænset til - Kommissionens 
meddelelser fra 1995 og 2007 
om EU’s energipolitik, 
energi- og klimapakkerne 
for 2020 og 2030 og den nyligt 
udsendte meddelelse om 
energiunionen.
11 Indledning
Energiforsyningssikker -
heden og det indre 
energimarked
05 
Kommissionen har konsekvent frem -
met udviklingen af indre markeder for 
elektricitet og naturgas som grundlag 
for energiforsyningssikkerheden  
i Unionen. Det indre energimarked er 
den lovgivnings- og infrastrukturmæs -
sige ramme, der skal sikre, at gas og 
elektricitet kan strømme frit og hand -
les på tværs af grænserne i hele EU. 
I sin seneste meddelelse om den euro -
pæiske energisikkerhedsstrategi, som 
blev offentliggjort den 28. maj 20142, 
siger Kommissionen følgende: »Nøglen 
til forbedret energisikkerhed ligger for 
det første i en mere kollektiv tilgang 
gennem et velfungerende indre mar -
ked og et øget samarbejde på regio -
nalt og europæisk plan, navnlig med 
hensyn til at koordinere udbygning af 
nettene og åbne markeder«.
06 
Udviklingen af åbne, konkurrence -
prægede og fuldt fungerende indre 
markeder for elektricitet og naturgas 
har potentiale til at give forsyningssik -
kerhedsmæssige fordele for Unionen 
som helhed. Sådanne markeder mulig -
gør større diversificering i forsyningen, 
mindskelse af lokale forsyningsrisici, 
smidig og fleksibel handel i og mellem 
medlemsstaterne og levering af energi på 
en økonomisk effektiv måde. Forsynings -
sikkerhed er et offentligt gode, der har 
en pris, og at sikre dette gode på den 
mest omkostningseffektive måde er et 
centralt mål for EU’s energipolitik.07 
I december 2014 bekræftede Rådet for 
Den Europæiske Union sin støtte til 
gennemførelsen af det indre ener -
gimarked og understregede, at »alle 
bestræbelser skal sættes ind for at nå 
målet om et fuldt fungerende og for -
bundet indre energimarked så hurtigt 
som muligt«3.
08 
Udviklingen af det indre energimarked 
kræver både, at der opstilles regler 
for, hvordan de indre markeder for gas 
og elektricitet skal fungere, og at der 
gøres en indsats for at sikre, at den 
nødvendige infrastruktur er på plads.2 KOM(2014) 330 endelig af 
28. maj 2014 »Europæisk 
energisikkerhedsstrategi«.
3 Konklusionerne fra samlingen 
i Rådet for Den Europæiske 
Union (transport, 
telekommunikation og energi) 
den 9. december 2014.
12 Indledning
Lovrammen for det indre 
energimarked
09 
Reglerne for det indre energimarkeds 
funktion antager flere forskellige 
former. Først udarbejdes der en lov -
ramme, som fastlægger principperne 
for udviklingen af indre markeder for 
elektricitet og naturgas og de regule -
ringsmæssige betingelser for handel 
med energi. Denne lovramme er ble -
vet udarbejdet gennem tre »pakker« af 
afledt EU-ret (jf. figur 1 ).10 
I 2011 blev den tredje energipakke sup -
pleret med forordningen om integritet 
og gennemsigtighed på engrosenergi -
markederne4 (REMIT)5. Denne forord -
ning omhandler spørgsmålene om 
markedsintegritet og markedsmisbrug 
og fastsætter, at engrosenergimar -
kederne skal overvåges for at afsløre 
og forebygge markedsmanipulation. 
Forordningen skal være fuldt gennem -
ført i april 2016.Figur 1Udarbejdelsen af de tre energipakker
Centrale elementer
Direktiv 2009/72/EF
Direktiv 2009/73/EFForordning (EF) nr. 713/2009Forordning (EF) nr. 714/2009Forordning (EF) nr. 715/2009 Tredje pakke
2009Anden pakke 
2003Første pakke 
1996/1998
TSO'er koordineres af 
ENTSO-E og ENTSO-GTiårige 
netudviklings-
planerTSO som en 
særskilt enhedReguleringsmyn-
digheder koor-
dineres af ACERJuridisk 
adskillelseUafhængig natio-
nal regulerings-
myndighedKun reguleret 
adgang100 %Regnskabs-
mæssig 
adskillelseKompetent 
myndighedForhandling, 
regulering, 
eneaftagersystemGradvis og 
begrænsetNetudviklingUnbundling af 
TSO'erMarkeds-
reguleringAdgang for 
tredjeparterMarkedsåbning
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.4 Engroshandel finder sted 
mellem energiimportørerne 
eller -producenterne og de 
leverandører, der sælger 
energiprodukter til 
slutkunderne.
5 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1227/2011 af 
25. oktober 2011 om integritet 
og gennemsigtighed på 
engrosenergimarkederne 
(EUT L 326 af 8.12.2011, s. 1).
13 Indledning
11 
Der er også to EU-retsakter, der direkte 
omhandler el- og gasforsyningssikker -
heden. Disse retsakter skal sikre, at det 
indre energimarked fungerer hensigts -
mæssigt og uafbrudt, også under usæd -
vanlige omstændigheder:
a) Elforsyningsdirektivet6 fra 2005 
forpligter medlemsstaterne til at 
sikre en passende produktionska -
pacitet, en rimelig balance mellem 
udbud og efterspørgsel og en pas -
sende sammenkobling med andre 
medlemsstater.
b) Forordningen om naturgasforsy -
ningssikkerheden  fra 20107 fast -
sætter standarder for forsyning og 
infrastruktur og definerer ansvarsom -
råder for naturgasvirksomhederne, 
medlemsstaterne og Kommissionen 
både med hensyn til forebyggelse 
af og reaktion på afbrydelser af 
forsyningerne.12 
Denne lovramme udstikker de grund -
læggende principper for det indre 
energimarked, men er ikke i sig selv en 
model for, hvordan energimarkeder 
skal udformes i praksis. Kommissionen 
har derfor udarbejdet målmodeller 
for elektricitet og gas med det formål 
at opfylde målet om priskonvergens8. 
Disse modeller er blevet videreudviklet 
med deltagelse af ENTSO’erne og ACER 
samt repræsentanter for energiindu -
strien og er nu ved at blive indarbejdet 
i et sæt af retningslinjer og netregler, 
som fastsætter de tekniske bestem -
melser for, hvordan disse markeder 
skal fungere:
a) Målmodellen for elektricitet  
sigter mod at koble de nationale 
markeder sammen til ét fælles -
europæisk marked9. Ud over at 
fremme priskonvergens skal denne 
markedskobling også sikre optimal 
anvendelse af transmission over 
grænserne.
b) Målmodellen for gas  skal fremme 
priskonvergens gennem handel 
baseret på gashubs10. Den sigter 
mod at udvikle indgangs- og ud -
gangspunkter og smidige virtuelle 
handelssteder.6 Europa-Parlamentets og 
Rådets direktiv 2005/89/EF af 
18. januar 2006 om 
foranstaltninger til fremme af 
elforsyningssikkerhed og 
infrastrukturinvesteringer 
(EUT L 33 af 4.2.2006, s. 22).
7 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 994/2010 af 20. okto -
ber 2010 om foranstaltninger 
til opretholdelse af naturgas -
forsyningssikkerheden og 
ophævelse af Rådets direktiv 
2004/67/EF (EUT L 295 af 
12.11.2010, s. 1).
8 Nærmere oplysninger om 
udviklingen af målmodellerne 
kan findes her: https://
ec.europa.eu/energy/en/
consultations/
consultation-generation-
adequacy-capacity-
mechanisms-and-internal-
market-electricity
9 Markedskobling betyder, at 
adskilte day-ahead-
spotmarkeder forbindes ved 
hjælp af den disponible 
grænseoverskridende 
transmissionskapacitet. Der er 
udviklet en specifik algoritme 
kaldet EUPHEMIA til at 
implementere 
sammenkoblingen af 
elmarkederne i Den 
Europæiske Union.
10 En gashub er et fysisk eller 
virtuelt handelssted, hvor 
gasforsyninger prissættes på 
grundlag af efterspørgslen 
i regionen. Gashubpriserne 
bevæger sig på grundlag af 
det skiftende samspil mellem 
udbud og efterspørgsel.
14 Indledning
EU-energipolitikkens 
vigtigste aktører - roller og 
ansvarsområder
13 
Processen med at udvikle, gennemføre 
og regulere det indre energimarked in -
volverer en række offentlige og private 
aktører, som har forskellige roller og 
ansvarsområder:
a) I Kommissionen  er Generaldirek -
toratet for Energi (GD for Energi) 
ansvarligt for at udvikle og gen -
nemføre EU’s energipolitik som 
fastsat i artikel 194 i TEUF. Denne 
politik skal bl.a. sikre et velfun -
gerende marked for energi, sikre 
forsyningssikkerheden i Unionen 
og fremme sammenkoblingen af 
energinet. Med hensyn til det indre 
energimarked er det Kommissionens 
ansvar:
i) at udarbejde politikdokumen -
ter og forslag til retsakter efter 
behov
ii) at overvåge gennemførelsen af 
energipakkerne i national ret
iii) at vedtage netregler sammen 
med medlemsstaterne ved 
hjælp af udvalgsproceduren.
b) Energimarkederne skal overvåges 
af nationale reguleringsmyn -
digheder , der er helt uafhængige 
af medlemsstaternes regeringer. 
Kravet om oprettelse af nationale 
reguleringsmyndigheder blev ind -
ført med den anden energipakke. 
Den tredje energipakke styrkede 
deres rolle yderligerec) Agenturet for Samarbejde 
mellem Energireguleringsmyn -
digheder  (ACER) blev oprettet 
med den tredje energipakke og skal 
fremme og lette samarbejdet mellem 
de nationale reguleringsmyndighe -
der. ACER udarbejder overordnede 
retningslinjer, hvorfra der afledes 
netregler, og afgiver udtalelser om 
en række forskellige energimar -
kedsspørgsmål. ACER har ingen 
gennemførelsesbeføjelser, så dets 
afgørelser er ikke direkte bindende 
for markedsdeltagerne.
d) Transmissionssystemoperatører 
(TSO’er) er enheder med ansvar 
for at transportere energi i form 
af naturgas eller elektricitet på 
nationalt eller regionalt plan ved 
hjælp af fast infrastruktur. De skal 
samarbejde med hinanden inden 
for rammerne af de europæiske 
net af transmissionssystemope -
ratører for elektricitet og gas  
(ENTSO-E og ENTSO-G). ENTSO’erne 
er ansvarlige for at udarbejde 
netregler ud fra ACER’s overordnede 
retningslinjer og for at udarbejde 
de tiårige netudviklingsplaner.
15 Indledning
Investeringsbehovene og 
EU’s finansielle værktøjer 
på energiinfrastruktur -
området
14 
Det er nødvendigt at investere i energiin -
frastruktur, så der kan opnås forsynings -
sikkerhedsmæssige fordele ved hjælp af 
det indre energimarked. I EU finansieres 
energiinfrastruktur hovedsagelig af 
TSO’er ved hjælp af tariffer, der pålæg -
ges forbrugerne efter princippet om, at 
brugeren betaler. TSO’ernes egne mid -
ler til infrastrukturinvesteringer kan ud -
gøre fra 20 % af projektomkostningerne 
og op til det fulde investeringsbeløb. 
Ifølge Kommissionens tal fra 2011 investe -
rede TSO’erne 9,1 milliarder euro om året 
i energiinfrastruktur mellem 2005 og 2009. 
Dette beløb fordelte sig med 5,8  milliar -
der euro om året til elinfrastruktur og 
3,3 milliarder  euro til gasinfrastruktur.
15 
Den Europæiske Investeringsbank 
(EIB)  er den største overnationale yder 
af lån og garantier til energiinfrastruk -
turprojekter i EU. Mellem 2007 og 2012 
ydede EIB lån på 29,4 milliarder euro til 
investeringer i modernisering og udvik -
ling af de europæiske el- og gasnet11.16 
Energiinfrastruktur er også en af priori -
teterne for den nyoprettede Europæiske 
Fond for Strategiske Investeringer 
(EFSI)12. Denne fond kombinerer kapital 
fra EU-budgettet og EIB med henblik 
på at mobilisere offentlige og pri -
vate investeringer i EU på mindst 
315 milliarder  euro13.
17 
Sammenlignet med TSO’ernes egne 
investeringer og de midler, der stil -
les til rådighed fra EIB og EFSI, er 
EU-budgettets  investeringer i ener -
giinfrastruktur forholdsvis beskedne. 
Mellem 2007 og 2013 blev der tildelt 
ca. 3,7 milliarder euro fra EU-budgettet 
til energiinfrastruktur, og yderligere 
7,4 milliarder  euro forventes tildelt 
i perioden 2014-2020, jf. tabel 1 .Tabel 1Midler afsat til energiinfrastruktur i perioden 2007-2020 (millioner euro)
Sektor TEN-E EEPR CEF – energi ESI-fondene I alt
2007-2013Elektricitet 81 905 498 1 484
Gas 64 1 363 814 2 241
I ALT 145 2 268 1 312 3 725
2014-2020 Elektricitet og gas 5 350 2 00017 350
I ALT 2007-2020 145 2 268 5 350 3 312 11 075
1 Vejledende tal oplyst til revisionsholdet af GD for Regionalpolitik og Bypolitik.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret baseret på GD for Regionalpolitik og Bypolitiks databaser og gennemførelsesrapporter om EEPR.11 Den Europæiske 
Investeringsbank: »Energy 
Lending Criteria«, 23. juli 2013.
12 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
2015/1017 af 25. juni 2015 om 
Den Europæiske Fond for 
Strategiske Investeringer, Det 
Europæiske Centrum for 
Investeringsrådgivning og 
Den Europæiske Portal for 
Investeringsprojekter og om 
ændring af forordning (EU) nr. 
1291/2013 og (EU) nr. 
1316/2013 - Den Europæiske 
Fond for Strategiske 
Investeringer.
13 Udtalelse nr. 4/2015 om forslag 
til Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning om Den 
Europæiske Fond for 
Strategiske Investeringer og 
om ændring af forordning (EU) 
nr. 1291/2013 og (EU) 
nr. 1316/2013 (EUT C 191 af 
15.4.2015, s. 1).
16 Indledning
18 
Midlerne ydes gennem flere fonde, 
som Kommissionen forvalter. Fondene 
har forskellig størrelse og yder forskel -
lige typer finansiering til forskellige 
typer af projekter (jf. tabel 1 ):
a) De transeuropæiske energinet  
(TEN-E), der blev oprettet i 199614, 
var et instrument, som blev for -
valtet af Kommissionen, og som 
finansierede el- og naturgasin -
frastruktur. TEN-E-forordningen 
fra 201315 opstillede kriterier for 
identificering af projekter af fælles 
interesse.
b) Det europæiske genopretnings -
program for energiområdet  
(EEPR) blev oprettet i 2009 med 
henblik på at stimulere EU’s økono -
mi gennem infrastrukturinveste -
ringer16. EEPR finansierede projek -
terne på den vedtagne liste, som 
bliver forvaltet direkte af Kommis -
sionen. De finansierede projekter 
er stadig under gennemførelse, 
men der vil ikke blive støttet nye 
projekter under denne ordning.
c) Connecting Europe-faciliteten 
(CEF)17 blev oprettet med henblik 
på at foretage investeringer på 
områderne transport, telekommu -
nikation og energi i perioden 2014-
202018. Faciliteten skal tiltrække pri -
vate investeringer ved hjælp af en 
række værktøjer, bl.a. tilskud, særli -
ge lån og garantier samt gælds- og 
egenkapitalinstrumenter. Der ydes 
medfinansiering i form af tilskud 
på grundlag af offentlige indkal -
delser af forslag, og forvaltningen 
varetages af Forvaltningsorganet 
for Innovation og Netværk (INEA).d) De europæiske struktur- og 
investeringsfonde  (ESI-fondene)19 
finansierer også investeringer i ener -
giinfrastruktur. Denne finansiering 
ydes på grundlag af nationale 
operationelle programmer, der er 
godkendt af Kommissionen.
19 
I 2010 skønnede Kommissionen, at der 
frem til 2020 ville være behov for at 
investere en billion euro i Europas 
energisektor. Heraf skulle ca. 210 mil -
liarder euro bruges til el- og gasnet 
af europæisk betydning20. For nylig 
har Det Internationale Energiagentur 
(IEA) anslået, at det samlede behov for 
investeringer i el- og gasnet i EU vil 
stige til 931 milliarder euro i perioden 
2014-203521.14 TEN-E-programmet blev 
oprettet ved følgende 
retsakter: Europa-Parlamen -
tets og Rådets beslut -
ning 1364/2006/EF af 
6. september 2006 om 
retningslinjer for de 
transeuropæiske energinet og 
om ophævelse af beslut -
ning 96/391/EF og beslut -
ning 1229/2003/EF (EUT L 262 
af 22.9.2006, s. 1).
15 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 347/2013 af 17. april 2013 
om retningslinjer for den 
transeuropæiske energiinfra -
struktur og om ophævelse af 
beslutning nr. 1364/2006/EF 
og ændring af forordning (EF) 
nr. 713/2009, (EF) nr. 714/2009 
og (EF) nr. 715/2009 (EUT L 115 
af 25.4.2013, s. 39) skal fremme 
den rettidige udvikling og 
interoperabilitet af de 
transeuropæiske energinet 
(TEN-E).
16 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 663/2009 af 13. juli 2009 om 
et program til støtte for den 
økonomiske genopretning 
i form af fællesskabsstøtte til 
projekter på energiområdet 
(EUT L 200 af 31.7.2009, s. 31).
17 I overensstemmelse med 
Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
2015/1017 om Den Europæiske 
Fond for Strategiske 
Investeringer blev finansie -
ringsrammen for gennemfø -
relsen af CEF i energisektoren 
for perioden 2014-2020 
reduceret med 500 millioner 
euro (fra 5 850 millioner til 5 
350 millioner euro) med 
henblik på delvis at finansiere 
bidraget fra Unionens 
almindelige budget til EFSI.
18 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1316/2013 af 11. decem -
ber 2013 om oprettelse af 
Connecting Europe-faciliteten, 
om ændring af forordning (EU) 
nr. 913/2010 og om ophævelse 
af forordning (EF) nr. 680/2007 
og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 
af 20.12.2013, s. 129).
19 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1303/2013 af 
17. december 2013 om fælles 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden, Den 
Europæiske Landbrugsfond 
17
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
20 
Hensigten med denne revision var at 
fastslå, om gennemførelsen af poli -
tikforanstaltningerne vedrørende det 
indre energimarked og anvendelsen 
af EU-udgifter til energiinfrastruktur 
effektivt har givet forsyningssikker -
hedsmæssige fordele.
21 
Vi undersøgte navnlig:
 ο om Kommissionen og medlemssta -
terne har gennemført politikkerne 
vedrørende det indre energi -
marked  og dermed forbedret 
forsyningssikkerheden
 ο om energiinfrastrukturen i Europa 
er velegnet til fuldt integrerede 
markeder og dermed giver effektiv 
forsyningssikkerhed
 ο om EU’s finansielle støtte  til 
energiinfrastruktur effektivt har bi -
draget til udviklingen af det indre 
energimarked.
22 
Revisionen på stedet blev gennemført 
fra medio maj 2014 til medio maj 2015.
23 
Vores revision havde fokus på transport 
af gas gennem rørledninger, oplagring 
af gas - herunder i LNG-terminaler - 
og eltransmission. Vi dækkede ikke 
energiproduktion22 og energieffektivi -
tet23. Vi dækkede heller ikke systemer 
til distribution af energi til de endelige 
forbrugere, energifattigdom, energiaf -
gifter og -tilskud samt politikmålene 
i energi- og klimapakkerne for 2020 og 
2030.24 
Vores revision omfattede politikforan -
staltninger og finansiering siden 2007. 
Vi valgte en regional tilgang og under -
søgte casestudier i seks medlemssta -
ter - Bulgarien, Estland, Litauen, Polen, 
Spanien og Sverige. Vi analyserede de 
regionale markeder og omfanget af 
sammenkoblingerne mellem de nævn -
te medlemsstater og deres naboer.
25 
I disse casestudier vurderede vi, hvor -
dan investeringsbehovene var blevet 
fastlagt, implementeringen af prin -
cipperne for det indre energimarked, 
samarbejdet på tværs af grænserne og 
rationalet bag projektforslagene. Dette 
sikrede en bred geografisk repræsenta -
tion fra hele EU. I casestudierne var der 
15 eksempler på specifikke projekter 
med EU-medfinansiering. Revisions -
arbejdet i forbindelse med de enkelte 
casestudier omfattede samtaler med 
embedsmænd i medlemsstaterne og 
med EU-tjenestemænd.
26 
Vi forsøgte også så vidt muligt at 
identificere god praksis, som kunne 
udbredes blandt interessenter i andre 
medlemsstater.for Udvikling af 
Landdistrikterne og Den 
Europæiske Hav- og 
Fiskerifond og om generelle 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden og Den 
Europæiske Hav- og 
Fiskerifond og om ophævelse 
af Rådets forordning (EF) 
nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 320).
20 COM(2010) 677 final af 
17. november 2010: 
»Prioriteringer på 
energiinfrastrukturområdet 
for 2020 og derefter - en plan 
for et integreret europæisk 
energinet«.
21 »International Energy Agency 
World Investment Outlook 
2014«, Paris: OECD/IEA, s. 167.
22 Energiproduktion er 
omhandlet i særberetning 
nr. 6/2014 »Støtten fra 
samhørighedspolitikkens 
fonde til produktion af 
vedvarende energi - har den 
givet gode resultater?«  
(http://eca.europa.eu ).
23 Energiforbrug er omhandlet 
i særberetning nr. 21/2012 
»Omkostningseffektiviteten af 
investeringer 
i energieffektivitet under 
samhørighedspolitikken« 
(http:/eca.europa.eu ).
18
 Bemærkninger
Målet om at gennemføre 
det indre energimarked 
i 2014 er ikke blevet 
opfyldt
27 
Siden 2007 har det indre energimarked 
været i centrum for udformningen af 
EU’s energipolitik. Den tredje energi -
pakke fra 2009 fastsatte, at direktiverne 
om gas og elektricitet skulle være 
gennemført senest den 3. marts 201124. 
Dette mål blev imidlertid ikke gennem -
ført det år. Endvidere blev der i 2009 
vedtaget tre forordninger, der indgår 
i den tredje energipakke25.
28 
I 2011 bekræftede Rådet sin støtte til 
det indre energimarked og slog fast, 
at det »bør være gennemført inden 
udgangen af 2014, således at gas 
og elektricitet kan strømme frit«26. 
I december 2014 var det stadig ikke 
sket, og Rådet bekræftede på ny det 
presserende behov for effektiv og 
konsekvent gennemførelse og anven -
delse i alle EU-medlemsstaterne af 
de bestemmelser, der er fastsat i den 
tredje energipakke27.29 
Til opfyldelse af dette mål er det 
vigtigt:
 ο at EU’s lovramme for det indre 
energimarked gennemføres
 ο at det eksisterende kludetæppe 
af lokale og nationale markeder 
harmoniseres
 ο at der opnås priskonvergens
 ο at der sikres hensigtsmæssig ener -
giinfrastruktur (jf. punkt 72 ff.).24 Elektricitet: Artikel 49, stk. 1, 
i Europa-Parlamentets og 
Rådets direktiv 2009/72/EF af 
13. juli 2009 om fælles regler 
for det indre marked for 
elektricitet og om ophævelse 
af direktiv 2003/54/EF 
(EUT L 211 af 14.8.2009, s. 55). 
Gas: Artikel 54, stk. 1, 
i Europa-Parlamentets og 
Rådets direktiv 2009/73/EF af 
13. juli 2009 om fælles regler 
for det indre marked for 
naturgas og om ophævelse af 
direktiv 2003/55/EF (EUT L 211 
af 14.8.2009, s. 94).
25 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 714/2009 af 13. juli 2009 om 
betingelserne for netadgang 
i forbindelse med grænseover -
skridende elektricitetsudveks -
ling og om ophævelse af 
forordning (EF) nr. 1228/2003, 
Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 715/2009 af 13. juli 2009 om 
betingelserne for adgang til 
naturgastransmissionsnet og 
om ophævelse af forordning 
(EF) nr. 1775/2005, og 
Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 713/2009 af 13. juli 2009 om 
oprettelse af et agentur for 
samarbejde mellem 
energireguleringsmyndighe -
der.
26 Konklusioner vedtaget af Det 
Europæiske Råd den 
4. februar 2011.
27 Konklusionerne fra samlingen 
i Rådet (transport, 
telekommunikation og energi) 
i Bruxelles den 
9. december 2014.
19 Bemærkninger
Der er stadig problemer 
med gennemførelsen af 
EU’s lovramme for det indre 
energimarked
30 
Den tredje energipakke omfatter både 
forordninger, der anvendes direkte, og 
direktiver, der skal integreres i hver en -
kelt medlemsstats lovramme. Kommis -
sionen overvåger denne proces ved at 
foretage:
a) gennemførelseskontrol , hvor det 
undersøges, om medlemsstaterne 
har ændret deres nationale lovgiv -
ning med henblik på at integrere 
direktivernes bestemmelser28. Hvis 
Kommissionen vurderer, at dette ikke 
er sket i en medlemsstat, kan den 
indlede en traktatbrudsprocedure, 
der kan føre til, at der anlægges en 
sag ved EU-Domstolen
b) overensstemmelseskontrol , 
hvor det vurderes, om de praktiske 
ændringer stemmer overens med 
direktivernes bestemmelser. For 
at lette denne vurdering beder 
Kommissionen medlemsstaterne 
om oplysninger og redegørelser 
ved hjælp af såkaldte »EU-pilotan -
modninger«. Hvis Kommissionen 
vurderer, at de praktiske ændringer 
i en medlemsstat ikke afspejler 
direktivernes bestemmelser kor -
rekt, kan den indlede en formel 
traktatbrudsprocedure i medfør af 
artikel 258 i TEUF.28 Kommissionens vurdering 
bygger på officielle 
dokumenter fra 
medlemsstaterne, 
kontrahentens rapporter, de 
landeansvarliges oplysninger, 
markedsovervågning via 
medierne og specifikke 
henvendelser til tredjeparter.
20 Bemærkninger
31 
Tabel 2  viser situationen pr. 
30. juni 2015 for disse kontroller, 
inklusive traktatbrudsprocedurer, 
vedrørende lovgivningen i den tredje 
energipakke. Analysen viser, at der 
stadig mangler meget, før den tredje 
energipakke kan siges at være fuldt 
gennemført i medlemsstaterne:
a) Kommissionen fandt det nødvendigt 
at indlede traktatbrudsprocedurer 
mod 19 af de 28 medlemsstater 
for manglende gennemførelse  
af bestemmelserne i den tredje 
energipakke. Alle disse procedurer 
var afsluttet pr. 30. juni 2015.
b) I 2013 begyndte Kommissionen at 
anmode om oplysninger fra med -
lemsstaterne og indledte i nogle 
tilfælde traktatbrudsprocedurer for 
manglende overensstemmelse  
med bestemmelserne i den tredje 
energipakke:
i) Kommissionen havde afsluttet 
sin vurdering af ti medlemssta -
ter og indledt traktatbudspro -
cedurer i medfør af artikel 258 
i TEUF. Alle disse sager verserede 
stadig.
ii) Kommissionen havde via 
EU-pilotanmodninger bedt 
fire medlemsstater om oplys -
ninger, men havde endnu ikke 
afsluttet sin vurdering.
iii) Kommissionen havde endnu ikke 
sendt en anmodning om oplys -
ninger til 14 medlemsstater.32 
De bestemmelser i den tredje energi -
pakke, som er relevante i forbindelse 
med denne revision, og som Kommis -
sionens kontrol har afsløret problemer 
med, omhandler:
 ο de nationale reguleringsmyndig -
heders funktion (jf. punkt 34-36)
 ο transmissionssystemoperatørernes 
funktion (jf. punkt 37-42)
 ο forhold vedrørende forskellige for -
mer for prisregulering (jf. punkt 64).
33 
Vores revision bekræftede, at der på 
disse områder var problemer som be -
skrevet i de følgende punkter.
21 Bemærkninger
Kommissionens gennemførelseskontrol og overensstemmelseskontrol vedrørende 
den tredje energipakke pr. 30. juni 2015
Gennemførelseskontrol Overensstemmelseskontrol
Gennem  førel ses  kontrol 
afsluttetTraktatbruds  procedure 
indledt og afsluttetTraktatbruds  procedure 
indledtTraktat  bruds  procedure 
afsluttet
Belgien √ √ √ Ikke afsluttet
Bulgarien √ √ Ingen procedure indledt
Den Tjekkiske Republik √ Ikke relevant Ingen procedure indledt
Danmark √ √ Ingen procedure indledt
Tyskland √ Ikke relevant √ Ikke afsluttet
Estland √ √ Ingen procedure indledt
Irland √ √ Ingen procedure indledt
Grækenland √ Ikke relevant Ingen procedure indledt
Spanien √ √ √ Ikke afsluttet
Frankrig √ √ √ Ikke afsluttet
Kroatien √ Ikke relevant √ Ikke afsluttet
Italien √ Ikke relevant √ Ikke afsluttet
Cypern √ √ Ingen procedure indledt
Letland √ Ikke relevant Ingen procedure indledt
Litauen √ √ Ingen procedure indledt
Luxembourg √ √ √ Ikke afsluttet
Ungarn √ Ikke relevant √ Ikke afsluttet
Malta √ Ikke relevant Ingen procedure indledt
Nederlandene √ √ Ingen procedure indledt
Østrig √ √ √ Ikke afsluttet
Polen √ √ Ingen procedure indledt
Portugal √ Ikke relevant Ingen procedure indledt
Rumænien √ √ √ Ikke afsluttet
Slovenien √ √ Ingen procedure indledt
Slovakiet √ √ Ingen procedure indledt
Finland √ √ Ingen procedure indledt
Sverige √ √ Ingen procedure indledt
Det Forenede Kongerige √ √ Ingen procedure indledt
NB:  
- »Ikke relevant« betyder, at der ikke er blevet indledt en traktatbrudsprocedure, og at Kommissionen heller ikke senere vil indlede en på grund -
lag af gennemførelseskontrollen, som nu er afsluttet i alle medlemsstaterne.  
- »Ingen procedure indledt« betyder, at der ikke er indledt en traktatbrudsprocedure mod den pågældende medlemsstat. Kommissionen 
overvejer situationen og vil måske indlede en traktatbrudsprocedure senere.  
- »Ikke afsluttet« betyder, at der er indledt en traktatbrudsprocedure, men at den endnu ikke er afsluttet.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen.Tabel 2
22 Bemærkninger
Energireguleringsmyndighe -
derne har udfordringer med at 
varetage deres opgaver både 
på nationalt plan og på EU-plan
34 
Det indsamlede revisionsbevis viste 
følgende problemer vedrørende de 
nationale reguleringsmyndigheders 
funktion:
a) De nationale reguleringsmyndighe -
ders uafhængighed har afgørende 
betydning for, at de kan varetage 
deres opgaver korrekt. Deres chefer 
bør udvælges på en gennemsigtig 
måde og kunne operere frit. Disse 
principper bliver ikke altid fulgt, jf. 
eksemplerne i  tekstboks 1 .
b) Repræsentanter for flere af de 
nationale reguleringsmyndigheder 
fremhævede risici i relation til be-
grænsninger af deres rolle . Nogle 
regeringer har selv beholdt bestemte 
reguleringsbeføjelser eller har pålagt 
de nationale reguleringsmyndig -
heder at bruge metoder til fastsæt -
telse af tariffer, der kan favorisere 
bestemte markedsdeltagere. Jf. 
eksemplerne i  tekstboks 2 .
c) Selv om de nationale regule - 
ringsmyndigheder har de samme 
opgaver i alle medlemsstaterne, 
er det meget forskelligt, hvor 
mange ressourcer de har. De 
nationale reguleringsmyndigheder, 
vi besøgte, havde fra 21 til mere 
end 200 ansatte til at tage sig af 
energispørgsmål. Nogle nationale 
reguleringsmyndigheder mener, 
at de har tilstrækkelige ressour -
cer til at behandle alle aspekter 
af energimarkedet. På grund af 
ressourcemæssige begrænsninger 
er nogle nationale regulerings -
myndigheder imidlertid dårligere 
rustet end andre til at deltage i det 
internationale samarbejde, som er 
afgørende for det indre energimar -
ked (jf. punkt 35). Jf. eksemplerne 
i tekstboks 3 .
23 Bemærkninger
Forhold med indvirkning på de nationale reguleringsmyndigheders uafhængighed
Bulgarien  - I perioden 2009-2015 udskiftede regeringen flere gange formanden for energi- og vandregule -
ringskommissionen, bl.a. fire gange alene i 2013. Energipriserne skal fastsættes af uafhængige reguleringsmyn -
digheder på grundlag af de faktiske omkostninger. I Bulgarien fastsatte energi- og vandreguleringskommissionen 
imidlertid regulerede elpriser, så det etablerede energiselskab som offentlig leverandør var forpligtet til at 
købe elektriciteten dyrt og sælge den billigt og derfor akkumulerede et underskud på ca. 800 millioner euro 
mellem 2010 og udgangen af 2014.
Litauen  - Siden 2013 har det litauiske parlament kunnet vedtage at udskifte chefen for den nationale regule -
ringsmyndighed, hvis det ikke godkender årsrapporten om reguleringsmyndighedens aktiviteter.
Begrænsninger af de nationale reguleringsmyndigheders rolle
Spanien  - Ministeriet for industri, energi og turisme fastsætter de gas- og eltariffer eller systemafgifter, som 
TSO’erne opkræver hos brugere af gas- og elinfrastruktur. Den nationale reguleringsmyndighed foreslår en 
metode til beregning af en række omkostningselementer, der kun udgør 1/3 af de endelige nettariffer, mens 
de elementer, der udgør de resterende 2/3 af tarifferne, udelukkende beregnes af den spanske regering. Dette 
rejser tvivl om, hvorvidt den nationale reguleringsmyndighed har tilstrækkelige beføjelser til at varetage denne 
del af sine reguleringsmæssige opgaver.
Litauen  - Ifølge den tredje energipakke skal de nationale reguleringsmyndigheder have ansvaret for at fast -
sætte transmissions- eller distributionstarifferne i overensstemmelse med gennemsigtige kriterier. I Litauen 
fastlægger regeringen imidlertid metoden til fastsættelse af gas- og eltarifferne, og detailpriserne reguleres. 
Ifølge den nationale reguleringsmyndigheds foreløbige beregninger betyder det, at de to offentligt ejede 
energiselskaber frem til 2024 via tarifferne vil kunne opkræve 167  millioner  euro mere, end hvis tarifferne var 
fastsat af den nationale reguleringsmyndighed.
De nationale reguleringsmyndigheders ressourcer
Sverige  - Det svenske energitilsyn bekræftede, at det med 100 sektorspecialister er fuldt rustet til at deltage 
i ACER’s arbejde, herunder med udstationering af nationale eksperter. Det bekræftede også, at det har truffet 
alle de nødvendige forberedelser til at gennemføre REMIT-forordningen, bl.a. ved at etablere et fuldt udstyret 
hold til at varetage opgaven.
Estland  - Kun 21 af de 61 ansatte i den nationale konkurrencemyndighed arbejder med energiområdet. I sin 
analyse af det estiske energimarked udtrykte Kommissionen bekymring for, om denne reguleringsmyndighed 
har tilstrækkelige ressourcer til at regulere energimarkedet og deltage i samarbejdsaktiviteter på EU-niveau 
(jf. bilag III ).Tekstboks 1 Tekstboks 2 Tekstboks 3
24 Bemærkninger
35 
Der findes ingen energireguleringsmyn -
dighed på EU-niveau, men de nationale 
reguleringsmyndigheder forventes at 
samarbejde i ACER-regi (jf. punkt 13). 
Efterhånden som energimarkederne 
i EU bliver mere integrerede, bliver 
det stadig vigtigere at få løst grænse -
overskridende reguleringsproblemer. 
For nærværende har ACER et system 
af arbejdsgrupper om bl.a. elektricitet, 
gas, markedsintegritet og overvågning, 
der beskæftiger sig med disse spørgs -
mål. Formålet med denne tilgang er 
at involvere medlemsstaterne direkte, 
men i praksis deltager medlemsstaterne 
ikke i lige stort omfang, og de mest 
aktive har derfor størst indflydelse på 
arbejdet i disse grupper. Nogle af de 
nationale reguleringsmyndigheder 
oplyste, at deres ressourcer i form af 
specialister, der kan interagere i et 
internationalt miljø, og rejsebudgetter 
er begrænsede (jf. punkt 34). I  bilag III  
gives der nærmere oplysninger om 
medlemsstaternes deltagelse i ACER’s 
arbejdsgrupper.
36 
En af ACER’s opgaver er at analysere 
udviklingen på energimarkederne 
og yde politikrådgivning til de na -
tionale reguleringsmyndigheder og 
EU-institutionerne. ACER har imidler -
tid ikke beføjelser til at kræve, at de 
nationale reguleringsmyndigheder 
eller medlemsstaterne udleverer de 
relevante energimarkedsdata. Mangel 
på data begrænser ACER’s evne til 
at foretage markedsanalyser og yde 
politikrådgivning til EU-institutioner -
ne og medlemsstaternes nationale 
reguleringsmyndigheder.TSO’ernes unbundling 
er formelt gennemført, 
men det har ikke altid 
ført til liberaliserede og 
konkurrenceprægede markeder
37 
Elektricitet og gas forbruges sjældent dér, 
hvor disse varer produceres eller indføres 
i et land. For at bringe de store ener -
gimængder ud til forbrugerne er der 
udviklet transmissionssystemer. De  
organisationer, der driver disse transmis -
sionssystemer i EU-medlemsstaterne, 
kaldes transmissionssystemoperatører.
38 
Den proces, hvorved transmissions -
aktiviteterne adskilles fra en vertikalt 
integreret energivirksomheds andre 
aktiviteter, f.eks. produktion og distri -
bution, kaldes unbundling. Denne pro -
ces begyndte med den første og den 
anden energipakke. Kommissionen har 
bekræftet, at alle medlemsstaterne 
formelt har gennemført lovgivningen 
i den tredje energipakke, herunder 
bestemmelserne om unbundling (jf. 
punkt 31). Figur 2  viser TSO’ernes ener -
gihandelsmæssige rolle og position før 
og efter unbundling.
25 Bemærkninger
39 
Formålet med unbundling og diverse 
andre foranstaltninger var at skabe de 
reguleringsmæssige betingelser for et 
indre energimarked, men ofte er der 
ikke opstået et liberaliseret og konkur -
rencepræget marked. Det skyldes, at 
mange regeringer og etablerede ener -
giselskaber fortsat begrænser tredje -
parters adgang til nettet ved hjælp af 
regler og tekniske restriktioner. F.eks. 
har nye leverandører på gas- og elmar -
kederne brug for adgang til transmis -
sions- og opbevaringsfaciliteter. Uden adgang til sådanne faciliteter er det 
vanskeligt for dem at komme ind på de 
nationale el- og gasmarkeder. I 2010 op -
rettede det etablerede gasselskab i Polen 
for eksempel et såkaldt »special-purpose 
company«, som den nationale regule -
ringsmyndighed ikke anser for at være 
en TSO, og som ejer 100 % af den un -
derjordiske gasopbevaringskapacitet 
i Polen. Der er dermed en risiko for, at 
dette datterselskab kan begrænse nye 
gasleverandørers adgang til det polske 
marked29.Figur 2Energihandel og transmission før og efter unbundling
Efter unbundling Før unbundling
Ikkereguleret interaktionReguleret interaktion
ForbrugerSærskilt virksomhed eller funktionKey:Forbruger ForbrugerDistribution Transmission (TSO'er) Drift af forsyningsnet
SalgMellemhandlerProduktion/import
Produktion/import
Drift af forsyningsnet
Handel
SalgVertikalt integreret 
virksomhed
Kilde:  Præsentation givet af James Matthys-Donnadieu den 26. august 2014 på sommerkurset »Economics of Electricity Markets« ved Gents 
universitet.29 Ifølge tal offentliggjort i det 
polske energitilsyns rapport 
for 2014 har den etablerede 
gasleverandør ca. 95 % af 
markedet for engroshandel 
med gas i Polen.
26 Bemærkninger
40 
Efterhånden som medlemsstaternes 
net i højere grad sammenkobles ved 
hjælp af infrastruktur, er der et klart 
behov for mere samarbejde mellem 
TSO’er i nabolande, herunder en 
koordineret tilgang til udvikling af 
infrastruktur med særligt fokus på for -
syningssikkerhed. Som et eksempel på 
godt samarbejde kan nævnes, at den 
svenske el-TSO også kan styre nettene 
i Norge og Danmark, fordi der er ind -
gået aftale om det, og fordi nettene er 
teknisk sammenkoblede. Denne grad 
af samarbejde er imidlertid ikke særlig 
udbredt.
41 
Alle TSO’er skal certificeres af de 
nationale reguleringsmyndigheder. 
Kommissionen spiller en rolle i denne 
proces og afgiver udtalelse om de 
nationale reguleringsmyndigheders 
udkast til afgørelser. Før Kommissio -
nen afgiver en sådan udtalelse, kon -
trollerer den, om den pågældende TSO 
har tilstrækkelige aktiver og kan foretage 
uafhængige investeringer. Der er stadig 
TSO’er, hvis certificering ikke er færdig -
behandlet i Kommissionen30.42 
Der findes ingen TSO på EU-niveau. 
TSO’erne samarbejder i ENTSO-E og 
ENTSO-G. De nationale TSO’er deltager 
i ENTSO’ernes aktiviteter i forskelligt 
omfang, og det skaber en risiko for, at 
de tekniske løsninger, der udvikles, er 
mest anvendelige for de mest aktive 
deltagere.30 Pr. 1. juni 2015 havde 
Kommissionen afgivet 
109 udtalelser. Syv gas-TSO’er 
og tre el-TSO’er afventer 
stadig certificering. Det drejer 
sig om gas-TSO’erne for 
Estland, Letland, Finland, 
Italien, Ungarn, Belgien 
(gencertificering) og Det 
Forenede Kongerige 
(gencertificering) og 
el-TSO’erne for Ungarn, for 
Østersøkablet mellem Sverige 
og Tyskland og for Italien 
(gencertificering).
27 Bemærkninger
Væsentlige forskelle mellem 
den måde, medlemsstaterne 
organiserer deres 
energimarkeder på, kan 
bremse den videre udvikling 
af det indre energimarked
43 
Kommissionen har evalueret de 
fremskridt, der er gjort i retning af at 
gennemføre det indre energimarked, 
og konkluderet, at der er 28 forskellige 
nationale lovrammer for energimarke -
der31. EU har således et kludetæppe af 
lokale, nationale og regionale marke -
der i stedet for ét indre energimarked. 
Udfordringen med hensyn til den videre 
udvikling af det indre energimarked 
består i at finde måder, hvorpå disse 
markeder kan arbejde sammen. Det er 
en stor udfordring af følgende årsager:
 ο Der anvendes stadig forskellige 
handelsmekanismer i EU.
 ο Energimarkederne påvirkes af 
forskellige interventioner.
 ο Det er stadig en udfordring at 
udarbejde og implementere 
netregler.
 ο Markederne har forskellige grader 
af integritet og gennemsigtighed.Der anvendes stadig forskellige 
handelsmekanismer i EU
44 
Den tredje energipakke fastsætter ikke, 
at bestemte handelsmekanismer skal 
implementeres i hele EU. I praksis handles 
gas og elektricitet på en række forskellige 
måder (jf. punkt 60). De markeder, der 
effektivt fremmer gennemførelsen af 
det indre marked, er karakteriseret ved 
at være smidige, gennemsigtige og 
åbne for deltagelse. Under revisionen 
identificerede vi mindst fire forskellige 
handelsmekanismer, som har disse 
karakteristika i varierende grad, jf. 
beskrivelsen i  tabel 3 .
De nationale 
energimarkeder påvirkes 
af regeringsinterventioner, 
hvis formål er at gennemføre 
andre nationale politikker eller 
EU-politikker
45 
Både nationalt og på EU-niveau er 
energipolitikken tæt forbundet med 
mange andre politikker, eksempelvis 
vedrørende den bredere økonomi, klima -
forandringer, erhvervslivet, innovation 
og arbejdsmarkedsforhold. Foranstalt -
ninger til gennemførelse af disse po -
litikker kan indvirke på energimarke -
dernes funktion, f.eks. ved at tilskynde 
til at anvende bestemte energikilder 
eller yde særlig støtte til én. På med -
lemsstatsniveau kan disse politikker 
være fuldt ud rationelle - hvis de f.eks. 
støtter anvendelsen af indenlandske 
energikilder og dermed bidrager til 
opfattelsen af energisikkerhed i den 
pågældende medlemsstat - men de 
kan forvride markederne og prissæt -
ningen i hele det indre energimarked.31 COM(2015) 80 final af 
25. februar 2015 »En 
rammestrategi for en 
modstandsdygtig energiunion 
med en fremadskuende 
klimapolitik«.
28 Bemærkninger
Identificerede energihandelsmekanismer
Smidighed
Gennemsig -
tighed
Åbenhed for 
deltagelseEksempel fra revisionens casestudier
Regionale børser
Disse markeder understøttes af mekanismer til langsigtet 
finansiel risikoafdækning, omfatter flere lande og sigter mod 
at skabe et område, hvor energi kan flyde frit. De er normalt 
meget smidige, og deres funktion er baseret på markedsdelta -
gernes frivillighed.√ √ √ Den fælles børs for elhandel i Norden og Østersøområdet.
Direkte handel mellem virksomheder (B2B-handel)
Denne mekanisme bygger på handelsaftaler indgået mellem 
energiproducenter og kunder. Sådanne aftaler, typisk langtids -
kontrakter, er ikke gennemsigtige, fordi handelsbetingelserne 
ikke offentliggøres for andre markedsdeltagere. Det gør det 
vanskeligt at beregne en referencepris for gas og elektricitet på 
et bestemt markedsområde.X X √Da revisionen fandt sted, blev 100 % af gassen og elektriciteten 
i Bulgarien handlet på denne måde.
Indtil 2014 havde Spanien ikke et integreret, organiseret 
gasmarked. I 2013 blev ca. 66 % af gassen handlet i LNG-ter -
minaler ved indgåelse af bilaterale kontrakter. Den nationale 
reguleringsmyndighed havde svært ved at få objektive data 
om gaspriserne.
Begrænsede markeder
Disse børser oprettes på grundlag af initiativer eller afgørel -
ser truffet af medlemsstaternes regeringer. Når handlende 
pålægges at anvende sådanne børser, kan det indikere, at 
pristilbuddene ikke fuldt ud er baseret på dynamikken mellem 
udbud og efterspørgsel.√ √ XI 2013 blev 50 % af elektriciteten i Polen solgt på energi -
børsen, mens resten blev solgt ved B2B-handel. Den polske 
energibørs blev oprettet på initiativ af en gruppe handlende, 
men blev senere støttet af de nationale myndigheder, der 
pålagde elproducenterne at sælge mindst 70 % af deres 
produktion på børsen.
Markeder for overskydende mængder
Disse børser findes hovedsagelig i gassektoren. De anvendes 
i sammenhænge, hvor markedet er meget reguleret eller 
domineres af én stor leverandør. Det fører til handler, der ikke 
afspejler prisdynamikken på markedet som helhed, selv om de 
foretages på en gennemsigtig måde.√ X XPå den polske gasbørs er det muligt at købe gas til en pris, der 
er mere end 20  % lavere end den regulerede engrospris.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.Tabel 3
29 Bemærkninger
46 
Kommissionen er bevidst om disse 
interventioners potentielle indflydelse 
på energimarkedernes funktion. Den 
har imidlertid kun beskedne muligheder 
for at begrænse dem, selv hvis den øn -
skede at gøre det. Kommissionen har 
redegjort for sin holdning i retnings -
linjerne for statsstøtte på energiområ -
det32 og i forklarende bemærkninger til 
energipakkerne. To af Kommissionens 
synspunkter har særlig relevans i for -
bindelse med denne revision:
 ο at regulering af engrospriser ikke 
bør være tilladt33
 ο at regulerede detailpriser bør fast -
sættes på et niveau, der giver mu -
lighed for konkurrerende tilbud. 
I den regulerede pris bør elkompo -
nentens pris ikke ligge under den 
gennemsnitlige engrospris på et 
specifikt marked34.
Vedtagelsen af netregler og 
retningslinjer er særlig langsom 
på elområdet
47 
Netregler er tekniske regler, der 
skal danne grundlag for den tekniske 
interoperabilitet i el- og gastransmis -
sionssystemerne i EU. Reglerne fast -
sætter fælles tekniske standarder, der 
skal sikre, at energi kan flyde frit over 
grænserne. De føjer mere detaljerede 
bestemmelser til energimarkedernes 
lovramme for at sikre en ensartet 
gennemførelse af energipakkerne. 
Fuldt implementeret kan netreglerne 
gøre det muligt at reducere antallet 
af handelsmekanismer og skabe de 
nødvendige betingelser for at sikre 
integrering af kompatible markeder. 
ACER spiller en særlig fremtrædende 
rolle i denne proces. ACER udarbejder 
overordnede retningslinjer og vurde -
rer også de regler, der udarbejdes af 
ENTSO’erne, før reglerne forelægges 
for Kommissionen. Derefter er det 
Kommissionens ansvar at vedtage den endelige formulering af reglerne og 
koordinere udvalgsproceduren, hvor 
reglerne vedtages formelt.
48 
Allerede nu handles der energi i og 
mellem nogle medlemsstater, selv 
om netreglerne ikke er endelig aftalt 
og godkendt. Ikke desto mindre vil 
fuldførelsen af denne proces være et 
vigtigt skridt i udviklingen af et korrekt 
fungerende indre energimarked.
49 
Som det fremgår af tabel 4 , har det 
været en langvarig og vanskelig proces 
at få netreglerne godkendt. Pr. 30. juni 
2015 var status:
 ο at der var sket fremskridt i gassek -
toren, idet fire af de fem regler var 
blevet godkendt, og den sidste var 
under forhandling
 ο at ingen af de elleve regler for 
elsektoren var blevet godkendt. 
Selv efter at ACER har sendt 
sagerne til Kommissionen, opstår 
der store forsinkelser, når netreg -
lerne skal godkendes ved hjælp af 
udvalgsproceduren. Kun fem af de 
ni regler, der var blevet sendt til 
Kommissionen, var gået videre til 
denne procedure.32 Retningslinjer for statsstøtte til 
miljøbeskyttelse og energi 
2014-2020 (2014/C 200/01).
33 De kriterier, som en 
prisregulering skal opfylde for 
at være i overensstemmelse 
med EU-lovgivningen, blev for 
nylig bekræftet i den dom, der 
den 10. september 2015 blev 
afsagt i traktatbrudssagen 
mod Polen vedrørende 
regulerede gaspriser for andre 
kunder end husholdninger 
(sag C-36/14).
34 Kommissionens meddelelser 
om energipriser 
og -omkostninger i Europa, 
SWD(2014) 19 final og 
SWD(2014) 20 final.
30 Bemærkninger
Udarbejdelse af netreglerne
Overordnede 
retningslinjer 
fastlagt af ACERRegel udarbej -
det af ENTSO-G 
eller ENTSO-EEndelig anbefa -
ling fra ACERStart på 
udvalgs -
procedurenOffentliggørelse 
i EU-TidendeGasKapacitets  tildelings mekanismer 3. kvartal 2011 3. kvartal 2012 4. kvartal 2012 1. kvartal 2013 4. kvartal 2013
Procedurer for håndtering af 
kapacitets begrænsningerIkke relevant Ikke relevant Ikke relevant 1. kvartal 2012 3. kvartal 2012
Balancerings- og transmissions -
systemer for gas4. kvartal 2011 1. kvartal 2013 1. kvartal 2013 3. kvartal 2013 1. kvartal 2014
Interoperabilitet og regler om 
dataudveksling3. kvartal 2012 4. kvartal 2013 1. kvartal 2014 3. kvartal 2014 2. kvartal 2015
Harmoniserede strukturer for 
transmissions  tariffer4. kvartal 2013ElektricitetKapacitets  tildeling og håndtering af 
kapacitets begrænsninger 2. kvartal 20113. kvartal 2012 1. kvartal 2013 3. kvartal 2014
Fremadrettet kapacitets  tildeling 3. kvartal 2013 2. kvartal 2014 2. kvartal 2015
Nettilslutning af produktions  anlæg
2. kvartal 20112. kvartal 2012 1. kvartal 2013 1. kvartal 2015
Nettilslutning af distributions  anlæg 4. kvartal 2012 1. kvartal 2013 2. kvartal 2015
Tilslutning af anlæg med højspændt 
jævnstrøm2. kvartal 2014 3. kvartal 2014 2. kvartal 2015
Operationel sikkerhed
4. kvartal 20111. kvartal 2013 4. kvartal 2013
Operationel planlægning og 
programsættelse1. kvartal 2013 4. kvartal 2013
Lastfrekvens  regulering og reserver 2. kvartal 2013 3. kvartal 2013
Operationel træning
Krav og driftsprocedurer 
i beredskabs  situationer1. kvartal 2015 2. kvartal 2015
Balancering 3. kvartal 2012 4. kvartal 2013
NB: Procedurerne for håndtering af gaskapacitetsbegrænsninger blev ikke behandlet på samme måde som de andre netregler. Den tredje ener -
gipakke havde allerede fastlagt procedurer herfor i forordning (EF) nr. 715/2009, og de blev ajourført ved en udvalgsprocedure i 2012.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra ACER.Tabel 4
31 Bemærkninger
50 
Ved vores revision identificerede vi fire 
årsager til, at denne proces har været 
langsom:
a) Der er ikke noget tydeligt behov 
på markeder, der allerede fungerer 
hensigtsmæssigt. Aktørerne på 
sådanne markeder er uvillige til at 
skifte til et nyt sæt tekniske regler, 
og netreglernes bidrag til at skabe 
mere integrerede europæiske 
markeder har ikke høj prioritet. 
Intra-day-markedsmekanismen 
Elbas35 på den fælles elbørs for 
Norden og Østersøområdet adskil -
ler sig f.eks. i teknisk henseende 
fra intra-day-handelsplatformene 
i det centrale Europa. Medlemssta -
terne i Norden og Østersøområdet 
var uvillige til at indgå aftale om 
en fælles europæisk løsning, der 
er anderledes end Elbas, og den 
efterfølgende debat om, hvilket 
system der skal anvendes i hele 
Europa, forsinker sammenkoblin -
gen af markederne.
b) Den tredje energipakke mangler 
en klar tidsramme  eller klare 
tidsfrister for udarbejdelse, god -
kendelse og implementering af 
netreglerne.
c) Udarbejdelsen af reglerne 
i ENTSO’erne og ACER er en kom -
pliceret proces . Afgørelserne om 
udvikling af netregler træffes af 
TSO’erne ved flertalsafstemning 
i ENTSO’erne og af de nationale 
tilsynsmyndigheder i ACER. Det 
er problematisk, for selv om 
ENTSO’erne er europæiske organer 
med opgaver vedrørende udvik -
lingen af det indre energimarked, 
repræsenterer de også deres med -
lemmers interesser. Det kan føre 
til interessekonflikter for delta -
gerne og skabe en risiko for, at de 
aftalte løsninger baseres på laveste 
fællesnævner og ikke fremmer 
markedskoblingen optimalt.d) Kommissionen har ikke rettidigt 
iværksat og fremmet gennem -
førelsen  af udvalgsproceduren, 
navnlig på elområdet.
51 
Der er i begrænset omfang foretaget 
hurtig implementering af netregler. 
TSO’er og nationale reguleringsmyn -
digheder fra en række medlemsstater 
har iværksat regionale initiativer med 
henblik på hurtig implementering af 
to netregler, og syv medlemsstater 
har siden 2012 samarbejdet om hurtig 
implementering af netreglen om 
kapacitetstildelingsmekanismer36.
Handelsmekanismerne har 
forskellige grader af integritet 
og gennemsigtighed
52 
Ifølge principperne for det indre 
energimarked skal energi handles 
på regelbaserede og gennemsigtige 
markeder. Som beskrevet ovenfor er 
det forskelligt, hvor gennemsigtige 
handelsmekanismerne er (jf. punkt 44). 
Derfor blev der i 2011 vedtaget en 
EU-forordning37 om integritet og gen -
nemsigtighed på engrosenergimarke -
derne (jf. tekstboks 4 ).35 Flere oplysninger om Elbas: 
http://www.nordpoolspot.
com/TAS/
Intraday-market-Elbas/
36 Den Tjekkiske Republik, 
Spanien, Frankrig, Ungarn, 
Polen, Portugal og Rumænien.
37 Forordning (EU) nr. 1227/2011 
suppleret med REMIT-
gennemførelsesretsakterne 
vedtaget medio 
december 2014.
32 Bemærkninger
53 
ACER og reguleringsmyndighederne 
i fire af de seks medlemsstater, der blev 
besøgt i forbindelse med revisionen, 
oplyste, at de ikke er helt klar til at 
implementere REMIT-systemet. En 
national reguleringsmyndighed i Bul -
garien anførte, at eftersom Bulgarien 
ikke på nuværende tidspunkt har en 
energibørs, finder REMIT-forordningen 
ikke anvendelse.
54 
Velfungerende børser har interne 
gennemsigtighedsordninger, hvis 
formål er at forebygge markedsmani -
pulation. Sådanne ordninger vil kunne 
levere input til ACER og regulerings -
myndighederne inden for rammerne 
af REMIT. I forbindelse med mindre 
gennemsigtige handelsmekanismer 
såsom B2B-handel og markeder for 
overskydende mængder er der endnu 
ingen effektive tilsynsordninger. Selv 
når REMIT-forordningen er trådt fuldt 
ud i kraft, vil der derfor fortsat kunne 
være risici for markedsmanipulation og 
uregelmæssig udveksling af oplysninger.Der er gjort fremskridt med 
hensyn til at sammenkoble 
markederne i Europa, men 
prisvirkningerne af det indre 
energimarked er endnu ikke 
slået fuldstændig igennem
55 
I den tredje energipakke behandles 
elmarkedet og gasmarkedet på samme 
måde. De modeller, der er udarbejdet 
for de to markeder, er også ens, for så 
vidt som de sigter mod at sikre adgang 
til energi fra flere forskellige kilder og 
skabe priskonkurrence på alle markeds -
områder (jf. punkt 12).
56 
Energipriserne i medlemsstaterne 
bør sammenlignes på grundlag af 
engrospriserne og ikke detailpriserne, 
fordi detailpriserne inkluderer afgifter, 
tillægsafgifter og rabatter, som varierer 
fra medlemsstat til medlemsstat. De gen -
nemsnitspriser, der betales af private 
og industrielle kunder, adskiller sig væ -
sentligt fra engrospriserne, jf.  bilag I .REMIT og ACER
REMIT-forordningen , som gennemføres af ACER, fastlægger et system til overvågning af engrosenergimarkederne 
i Europa, og den giver ACER en væsentlig ny ansvarsopgave i tillæg til dem, der fulgte med den tredje energipakke. 
ACER har været nødt til at anskaffe ny IT-infrastruktur, nye overvågningsværktøjer og særlig ekspertise.
 οGennemførelsesfasen  begyndte med vedtagelsen af forordningen og afsluttedes med ikrafttrædelsen af 
reglerne om dataindsamling. ACER har udarbejdet metoder, procedurer og IT-værktøjer til brug i forbindelse 
med overvågning af engrosenergimarkederne, bl.a. med henblik på dataudveksling med de nationale 
reguleringsmyndigheder og andre myndigheder på nationalt niveau og EU-niveau.
 οI den operationelle fase  indsamler og analyserer ACER data i en proces med fire trin: overvågning, ind -
ledende undersøgelse af unormale begivenheder, efterforskning og håndhævelse. ACER indsamler data 
direkte fra markedsdeltagere og tredjeparter.Tekstboks 4
33 Bemærkninger
57 
Forholdsvis små forskelle mellem en -
grospriserne i nabolande og inden for 
regioner ville være en af indikatorerne 
for et velfungerende indre energi -
marked. Væsentlige forskelle mellem 
engrospriserne ville indikere, at man 
ikke opnåede de økonomiske gevin -
ster, som åbne markeder og sammen -
kobling giver mulighed for.
58 
I nogle medlemsstater reguleres 
engros- og detailpriserne på energi, 
og det kan indvirke på størrelsen af 
prisforskellene mellem medlemsstaterne 
(jf. punkt 45 og 46).59 
Der er ikke opnået konvergens mellem 
medlemsstaternes engrospriser på 
elektricitet. Som det fremgår af  figur 3 , 
er engrospriserne på elektricitet meget 
forskellige i EU. Den højeste engrospris 
er over 85 % højere end den laveste38. 
Der kan noteres store forskelle mellem 
nabolande, f.eks. mellem Estland og 
Letland og mellem Den Tjekkiske Re -
publik og Polen.Figur 3Gennemsnitlige grundlastpriser på elektricitet i 2014 i medlemsstater med børser
Grundlastpris på elektricitet
euro pr. MWh
EL IE UK IT LT LV PL ES PT NL BE HU SI EE FI FR RO SK AT CZ DE SE DK70
60
50
40
30
20
10
058 57
53 5250 50
4443 42 41 41 41 40
383635 3534 33 33 3332 31
NB: Der foreligger ikke prisoplysninger for Bulgarien, Kroatien, Cypern, Luxembourg og Malta.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen.38 Spændet mellem de højeste 
og de laveste engrospriser på 
elektricitet var det samme 
i 2013 og i første kvartal i 2015.
34 Bemærkninger
60 
Markedsøkonomisk set skal tre be -
tingelser være opfyldt, for at der kan 
opnås priskonvergens:
a) Medlemsstaterne skal have forplig -
tet sig til at sikre, at der udvikles 
liberaliserede og konkurrencepræ -
gede markeder (jf. punkt 39).
b) De handelsmekanismer, der anven -
des i medlemsstaterne, skal være 
kompatible på tværs af grænserne. 
Hvis den ene medlemsstat anven -
der en B2B-model, og den anden 
deltager i en regional børs, er 
effektiv markedskobling umulig (jf. 
punkt 44).
c) Der skal være tilstrækkelig kapacitet 
til rådighed i transmissionsnettene 
på tværs af grænserne og også i de 
nationale transmissionsnet.
61 
De fleste af de medlemsstater, der an -
vender en form for børs som handelsme -
kanisme, er involveret i day-ahead-mar -
kedskobling39. Det har imidlertid 
ikke ført til fuld konvergens mellem 
engrospriserne på elektricitet, da 
medlemsstaterne ikke nødvendigvis 
bruger de samme handelsmekanismer, 
og sammenkoblingerne mellem og 
inden for medlemsstaterne er begræn -
sede. Som det fremgår af figur 3 , er 
der fortsat prisforskelle mellem disse 
medlemsstater.62 
Samkøringslinjer gør det muligt at 
forbinde nationale energimarkeder, og 
muligheden for grænseoverskridende 
virkninger burde teoretisk set påvirke 
energipriserne. EU har opstillet som 
mål, at de grænseoverskridende elsam -
menkoblinger skal have en kapacitet 
på mindst 10 % af de enkelte med -
lemsstaters installerede produktions -
kapacitet40 (jf. også punkt 75). Opnåel -
sen af sammenkoblingskapaciteten på 
10 % har imidlertid ikke nødvendigvis 
ført til priskonvergens.
63 
Den sammenkoblingskapacitet, der er 
nødvendig for at opnå priskonvergens, 
varierer afhængigt af markedsbehove -
ne og de specifikke omstændigheder 
i medlemsstaterne og de omgivende 
regioner. Det kan kræve en sammen -
koblingskapacitet på meget mere 
end 10 % at sikre konvergens i elpri -
serne, men i nogle situationer - navnlig 
mellem store markeder - kan det være 
tilstrækkeligt med en lavere sammen -
koblingskapacitet. Selv om Portugals 
sammenkoblingskapacitet f.eks. er 
på under 10 %, jf. tabel 5 , fremgår 
det af figur 3 , at der ikke er nogen 
væsentlig prisforskel mellem Portugal 
og nabolandet Spanien. I  tekstboks 5  
gives der flere eksempler på forhol -
det mellem priskonvergens og dette 
sammenkoblingsmål.39 Undtagelserne er Grækenland, 
Irland og Polen.
40 Sammenkoblingsmålet på 
10 % blev aftalt ved Det 
Europæiske Råds møde 
i Barcelona i 2002. Alle 
medlemsstater skal senest 
i 2020 have udviklet en 
sammenkoblingskapacitet på 
mindst 10 % af deres 
installerede 
produktionskapacitet. Det 
betyder, at hvert land skal 
have installeret elledninger, 
der gør det muligt at 
transportere mindst 10 % af 
den elektricitet, der 
produceres på landets 
kraftværker, over grænserne til 
nabolandene.
35 Bemærkninger
64 
Nogle medlemsstater har forpligtet sig 
til at gennemføre reformer med relation 
til det indre energimarked, men lader 
stadig ikke udbuds- og efterspørg -
selsdynamikken bestemme energipri -
serne. I én af de medlemsstater, der 
var omfattet af vores revision, blev 
engrospriserne på energi reguleret, og 
fire af medlemsstaterne i revisionsstik -
prøven anvendte forskellige former for 
detailprisregulering.Fuld implementering af 
målmodellen for gas vil måske 
kun få begrænset effekt på de 
gennemsnitlige engrospriser
65 
Målmodellen for gas fastsætter, at der 
skal indføres handel baseret på hubs 
(jf. punkt 12). Indtil videre anvendes 
hubbaseret prissætning kun i syv med -
lemsstater41. I andre medlemsstater 
handles gas under B2B-modeller med 
eksklusivkontrakter om anvendelse 
af ledningskapaciteten, hvor gaspro -
ducenterne forpligter sig til at levere 
specifikke mængder gas til en fast pris. 
Det er så denne faste pris, der danner 
grundlag for engrosprisen i det enkelte 
land.Elprisernes konvergens og målet om en sammenkoblingskapacitet på 10 %
Estland og Letland  har på nuværende tidspunkt en sammenkoblingskapacitet svarende til ca. 60 % af den 
estiske og 33 % af den lettiske produktionskapacitet. Sammenkoblingen ligger således højt over målet på 
10 %, men alligevel er der stadig væsentlige prisforskelle.
Polen  har en tilstrækkelig sammenkoblingskapacitet med sine nabolande. Hvis man ser bort fra sammenkob -
lingerne med lande uden for EU - Hviderusland og Ukraine - svarer sammenkoblingskapaciteten til 15 % af 
den disponible produktionskapacitet. De eksisterende grænseoverskridende forbindelser, som har en samlet 
kapacitet på 5 GW, kan dog stort set ikke bruges til kommerciel handel på grund af de restriktioner, som den 
polske TSO har indført for at håndtere ikkeplanlagte energistrømme fra Tyskland.
Disse ikkeplanlagte strømme skyldes, at produktionskapaciteten for vindkraft er høj i Nordtyskland, og at 
transmissionskapaciteten i Tyskland er begrænset. Fordi elektriciteten ikke kan transmitteres i Tyskland, kan 
den strømme ud i nabolandenes net og skabe såkaldte »loop flows«. For at håndtere disse potentielle strømme 
lukker den polske TSO næsten helt for sammenkoblingskapaciteten med Tyskland og holder kun en lille del 
åben for elhandel.
Den eneste fuldt operationelle sammenkobling, der indvirker på elprisen i Polen, er SwePol -forbindelsen til 
Sverige (600 MW), hvis kapacitet svarer til ca. 1,6 % af Polens samlede nationale elproduktionskapacitet (jf. 
tekstboks 7 ).Tekstboks 5
41 Grænseoverskridende 
gashandel fra hub til hub er på 
nuværende tidspunkt mulig 
mellem Belgien, Tyskland, 
Frankrig, Italien, 
Nederlandene, Østrig og Det 
Forenede Kongerige.
36 Bemærkninger
66 
I nogle medlemsstater anvendes der 
både hubbaserede mekanismer og 
B2B-mekanismer til handel med gas. 
Italien har f.eks. en gashub, hvis gasle -
verandører har indgået fire særskilte 
B2B-kontrakter. Derimod har Estland 
og Letland kun én gasforsyningskilde, 
og prisen er fastlagt i B2B-kontrakter42.
67 
Hubs forudsætter, at der er mere 
end én forsyningskilde, og at gassen 
leveres enten via sammenkoblings -
ledninger eller på andre måder, f.eks. 
LNG. Indførelse af konkurrencepræ -
get handel baseret på hubs i hele EU 
ville kræve betydelige investeringer 
i infrastruktur for at sikre levering af 
gas fra alternative kilder. Hvis disse in -
vesteringsomkostninger skulle dækkes 
gennem stigninger i nettarifferne over 
tid, ville de økonomiske fordele ved at 
udvikle handel baseret på hubs i hele 
EU måske være begrænsede, navnlig 
fordi de gennemsnitlige hubbaserede 
priser kun er 10 % lavere end de gen -
nemsnitlige B2B-priser43.
68 
Endvidere kræver konkurrencepræget 
handel baseret på hubs, at der er en 
tilstrækkelig gasforsyning fra forskel -
lige kilder. Det kan ganske vist skabe 
konkurrence på avancen, hvis der er 
flere leverandører af gas fra den samme 
nationale kilde, men det giver ikke 
nødvendigvis forsyningssikkerheds -
mæssige fordele, for hvis en afbrydelse 
rammer den eneste nationale kilde, 
kan det påvirke alle forsyningsruterne.42 Nogle lande har en slags 
hybridsystemer. Polen har 
f.eks. regulerede engros- og 
detailpriser på gas, men en del 
af de importerede mængder 
og nogle af de uudnyttede 
mængder sælges på en børs. 
I fjerde kvartal af 2014 var 
gasprisen på børsen 26,2  euro 
pr. MWh, mens den regulerede 
pris var 36 euro pr. MWh. I 2013 
foregik kun tre procent af den 
samlede gashandel på børsen.
43 Beregninger baseret på 
oplysninger fra ACER viser, at 
den gennemsnitlige hubpris 
i 2014 i de syv medlemsstater, 
der havde hubs, var 24,8 euro 
pr. MWh, mens den 
gennemsnitlige importpris 
i B2B-kontrakter i 2014 var 
27,0 euro (jf. bilag II ). Spændet 
mellem den laveste og den 
højeste pris gik fra 22,1 til 
32,0 euro pr. MWh i B2B-
kontrakter og fra 23,4 til 
27,8 euro pr. MWh på gashubs. 
I beregningen af den 
gennemsnitlige B2B-pris er 
der taget højde for den rabat 
på 21 %, som Litauen fik med 
tilbagevirkende kraft, 
jf. tekstboks 6 .
37 Bemærkninger
69 
I alt dette skal der også tages højde for 
den betydelige usikkerhed omkring 
den fremtidige efterspørgsel efter 
gas i EU. Som det fremgår af figur 4 , 
faldt gasefterspørgslen med 14 % 
mellem 2010 og 2013, og selv i Kom -
missionens egen prognose anses det 
for usandsynligt, at efterspørgslen vil 
stige. Det betyder, at potentielle inve -
storer er forsigtige med at forpligte sig 
til fremtidige investeringer.70 
Kommissionen har ikke selv mulighed 
for at udarbejde prognoser for gasef -
terspørgslen i EU og bruger i stedet 
prognoser leveret af en ekstern kontra -
hent (jf. punkt 83). Figur 4  viser også, 
at Kommissionen konsekvent har over -
vurderet gasefterspørgslen i perioden, 
og at den har brug for at genoprette 
prognosernes troværdighed.Figur 4Gasforbruget i EU-27 i 2000-2013 og Kommissionens prognoser frem til 2030
Indenlandsk bruttoforbrug
millioner ton olieækvivalent
2011-prognose2005-prognose
2009-prognose2003-prognose
2013-prognose2007-prognoseFaktisk forbrug
2030 2028 2026 2024 2022 2020 2018 2016 2014 2012 2010 2008 2006 2004 2002 2000600
500
400
300
NB: Alle prognoserne gælder forbruget i EU-27 i femårsintervaller (2005, 2010, 2015 osv.). De seneste tal fra Eurostat om det faktiske gasforbrug er 
fra 2013.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Eurostat og Kommissionens halvårlige energiprognoser udgivet mellem 2003 
og 2013.
38 Bemærkninger
71 
Der kan indføres konkurrence på 
gasmarkederne ved hjælp af alterna -
tive metoder, som ganske vist ikke vil 
sikre en fuldt ud konkurrencepræget 
og hubbaseret prissætning, men som 
vil kunne give større forsyningssikker -
hed. Én mulighed ville være at sikre en 
alternativ gaskilde, som kunne påvirke 
den anden gasleverandørs pris. Som 
eksempel kan nævnes LNG-terminalen 
i Litauen, hvor man har opnået en sådan 
priseffekt og samtidig sikret, at der er 
en alternativ forsyning til rådighed, 
hvis gasledningerne i Østersøområdet 
rammes af afbrydelser, jf. tekstboks 6 .
»Independence«: LNG-terminalen i Klaipeda, Litauen
Den flydende LNG-terminal »Independence« blev installeret i Klaipedas havn i november 2014. Det er et 
norskejet skib, som Litauen har leaset for en periode på 10 år med efterfølgende forkøbsret. Terminalen, der 
kan levere 3,8 milliarder m3 gas pr. år, har i væsentlig grad forbedret Litauens gasforsyningssikkerhed og øget 
konkurrencen mellem gasleverandørerne i hele regionen.
Ifølge Litauens nationale reguleringsmyndighed sænkede den anden leverandør af gas til Litauen prisen på 
importeret gas med 21 % til ca. 28,6 euro pr. MWh, da det vigtigste anlægsarbejde i forbindelse med LNG-ter -
minalen var afsluttet i 2014, dvs. endnu før terminalen var fuldt operationel.Tekstboks 6
Foto  1 - Den flydende LNG-terminal »Independence«  
 ankommer til Klaipedas havn.
© Höegh LNG
39 Bemærkninger
Generelt er 
energiinfrastrukturen 
i Europa endnu ikke 
velegnet til fuldt 
integrerede markeder, og 
derfor giver den ikke på 
nuværende tidspunkt en 
effektiv 
forsyningssikkerhed
72 
Velegnet infrastruktur er lige så nød -
vendig for det indre energimarkeds 
funktion som markedsstrukturer og 
effektiv regulering. I denne sektion af 
beretningen vurderes det:
a) om den aktuelle energiinfrastruktur 
i EU er velegnet til udviklingen af 
det indre energimarked
b) om der udvikles infrastruktur på 
grundlag af en samlet behovsanalyse
c) hvilket samarbejde det kræver at 
gennemføre infrastrukturprojekter.Infrastrukturen i og mellem 
mange medlemsstater er 
endnu ikke velegnet til det 
indre energimarked
Energiinfrastrukturen i én 
medlemsstat kan påvirke 
energimarkederne i andre 
medlemsstater
73 
Energiinfrastrukturen i én medlemsstat 
kan i praksis begrænse strømmen af 
elektricitet og gas mellem dette land 
og dets nabolande og mellem andre 
medlemsstater. Under revisionen kon -
staterede vi således følgende forhold:
a) Utilstrækkelig absorptionska -
pacitet. Dette problem kan opstå, 
når infrastrukturen i en medlems -
stat ikke har tilstrækkelig kapacitet 
til import og eksport mellem dette 
land og de nationale markeder 
i dets nabolande. Det kan skyldes, 
at de nationale transmissionsnet 
er overbelastede, at elnettenes fre -
kvens ikke er høj nok, eller at der 
mangler fri kapacitet og/eller tryk 
i gassystemerne. Jf. eksemplerne 
i tekstboks 7 .
Eksempler på utilstrækkelig absorptionskapacitet i den nationale 
transmissionsinfrastruktur
SwePol-forbindelsen mellem Polen og Sverige , som blev taget i brug i 2000, har en installeret kapacitet på 
600 MW, men denne kapacitet bruges ikke fuldt ud, selv om der er væsentlige forskelle mellem engrospriserne 
på elektricitet på markederne i de to medlemsstater. Ifølge den polske TSO har eltransmissionsinfrastrukturen 
i det nordlige Polen ikke tilstrækkelig kapacitet til at modtage denne mængde elektricitet og distribuere den i det 
nationale net. I 2014 svingede den kapacitet, der var til rådighed for markedet, mellem 273 MW og 424 MW, 
dvs. betydeligt under forbindelsens maksimale kapacitet.
Estland  har gassamkøringslinjer med tredjelande og med Letland, og trykket i det estiske system sikres af 
pumpestationer i Letland. Der er planlagt en ny undervandsgasledning mellem Estland og Finland. For at der 
kan flyde gas i denne ledning, skal gastrykket i det estiske system øges, enten ved at der opføres en pumpestation 
i Estland, eller den lettiske pumpestation opgraderes.Tekstboks 7
40 Bemærkninger
b) Utilstrækkelig kapacitet til ener -
gitransit. Nogle medlemsstater er 
blevet, eller forventes at blive, så -
kaldte energitransitkorridorer. Disse 
korridorer ligger mellem medlems -
stater, der er rige på energi og kan 
eksportere gas eller elektricitet 
til en konkurrencedygtig pris, og 
medlemsstater, der kan drage 
fordel af disse energistrømme. 
Energitransit gennem en medlems -
stat kræver, at medlemsstatens kapacitet ikke udnyttes fuldt ud 
af den indenlandske efterspørgsel. 
Nogle transitlande har ingen ledig 
kapacitet, og det kan føre til be -
grænsninger i energistrømmene, 
jf. eksemplerne i  tekstboks 8 . Det 
modsatte problem kan opstå, 
når gasledninger ved indgåelse 
af langtidskontrakter reserveres 
til transit og derfor ikke er til 
rådighed til indenlandsk brug (jf. 
punk t 111).
Udfordringer med hensyn til energitransit
Sverige  er transitland for norsk elektricitet, der flyder til Finland, Danmark, Tyskland og Polen. Landet har in -
vesteret i sammenkoblinger, der muliggør denne energistrøm. Interne kapacitetsbegrænsninger i Sverige har 
imidlertid hindret en stabil eksport til Danmark. På baggrund af en henvendelse fra Danmark til Kommissionen 
opdelte Sverige i 2011 derfor sit elmarked i fire handelszoner. Det førte til, at områder med kapacitetsbegræns -
ninger lettere kunne identificeres, og at nettene blev forstærket.
Frankrig  vil være nødt til at fungere som transitland, hvis der skal flyde gas mellem Den Iberiske Halvø og 
resten af Europa. For nærværende er dette imidlertid ikke muligt på grund af de aktuelle markedsforhold, 
den begrænsede netkapacitet i det sydlige Frankrig og problemer med gasstrømmene mellem Nord- og 
Sydfrankrig.
Der er også udfordringer i elsektoren: De fysiske forbindelser mellem Spanien og Frankrig er begrænsede, og 
en anden væsentlig hindring for integreringen af Spanien og Portugal i det indre energimarked er behovet for 
at styrke de indre elforsyningsnet i både Spanien og Frankrig, da det ellers ikke vil være muligt at transmittere 
elektricitet mellem Den Iberiske Halvø og det centrale Europa.Tekstboks 8
41 Bemærkninger
Der er stadig mangler i den 
grænseoverskridende 
infrastruktur mellem 
medlemsstaterne
74 
Problemerne vedrørende kapaciteten 
i de grænseoverskridende samkø -
ringslinjer viser sig, efterhånden som 
efterspørgslen efter energihandel 
mellem medlemsstaterne stiger. Der 
er ikke foretaget en samlet analyse af 
manglerne i den grænseoverskridende 
infrastruktur i EU (jf. punkt 82). Selv om 
der således mangler en strategisk be -
hovsvurdering, har man på EU-niveau 
opstillet mål for sammenkoblingen af 
el- og gasnet.75 
Elsammenkoblingsmålet på 10 %44 
blev fastsat af Det Europæiske Råd 
i 200245. Der er imidlertid stadig med -
lemsstater, der slet ikke har eller kun 
har beskedne elsammenkoblinger med 
deres nabolande, og i juni 2015 havde 
12 medlemsstater ikke opfyldt sam -
menkoblingsmålet på 10 %, jf. tabel 5 . 
Som beskrevet i punkt 63 medfører 
opfyldelse af sammenkoblingsmålet 
på 10 % ikke nødvendigvis, at der op -
nås priskonvergens på elmarkederne 
i nabolandene.Tabel 5EU-medlemsstaternes elsammenkoblingskapacitet i 2014
Elsammenkoblingskapacitet på over 10  % Elsammenkoblingskapacitet på under 10  %
Medlemsstat % Medlemsstat %
Luxembourg 245 Irland 9
Kroatien 69 Italien 7
Slovenien 65 Portugal 7
Slovakiet 61 Rumænien 7
Danmark 44 Det Forenede Kongerige 6
Finland 30 Estland 4
Ungarn 29 Letland 4
Østrig 29 Litauen 4
Sverige 26 Spanien 3
Nederlandene 17 Polen 2
Belgien 17 Cypern 0
Den Tjekkiske Republik 17 Malta 0
Bulgarien 11
Grækenland 11
Tyskland 10
Frankrig 10
NB: De tre baltiske lande betragtes som én region, men hver for sig har de opfyldt målet på 10 %.
Kilde:  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om opfyldelse af elsammenkoblingsmålet på 10 %.44 Sammenkoblingskapaciteten 
i en medlemsstat beregnes 
ved at sammenholde den 
installerede 
elproduktionskapacitet med 
den samlede kapacitet i dens 
elsammenkoblinger. Der er 
forskellige holdninger til, om 
elproduktionen skal beregnes 
ud fra den installerede 
kapacitet eller den faktisk 
udnyttede kapacitet.
45 Formandskabets konklusioner 
fra Det Europæiske Råd 
i Barcelona, den 15. og 
16. marts 2002, 
SN 100/1/02 REV 1.
42 Bemærkninger
76 
Nogle medlemsstater som for eksempel 
Cypern er ægte energienklaver, for hvem 
det er meget kompliceret at etablere 
sammenkoblinger. Andre medlems -
stater har en lav sammenkoblingska -
pacitet, fordi de lægger restriktioner 
på udviklingen eller anvendelsen af 
samkøringslinjer, jf. tekstboks 5 .
77 
N-1-reglen for gas46, der blev indført 
i 2010 ved forordningen om naturgas -
forsyningssikkerheden, har til formål 
at sikre, at der på alle markeder findes 
alternative leverandører af gas. Denne 
regel skulle være overholdt senest 
i december 2014. Overholdelsen blev 
vurderet på grundlag af en beregning, 
der sammenholdt betydningen af den 
enkelte medlemsstats største indgangs -
punkt med betydningen af alle dens 
andre indgangspunkter tilsammen. 
Der er mulighed for at overholde 
N-1-reglen på regionalt niveau, hvis de 
relevante medlemsstater udarbejder 
en fælles risikovurdering, en fælles 
forebyggende handlingsplan og en 
fælles beredskabsplan. På grund -
lag af data fra medlemsstaterne har 
Kommissionen vurderet, at seks af 
de 26 medlemsstater med indgangs -
punkter i EU ikke overholdt N-1-reglen 
i december 201447.
78 
Med henblik på overholdelse af N-1-reg -
len er der blevet installeret kapacitet til 
tovejsdrift på nogle eksisterende gas -
ledninger. Af de seks medlemsstater, 
revisionen omfatter, har fire48 udstyret 
en eller flere gassamkøringslinjer med 
kapacitet til tovejsdrift, så der kan flyde 
gas i begge retninger. Installeringen 
af denne kapacitet til tovejsdrift har 
imidlertid næsten ikke indvirket på 
gasmarkedernes funktion, da den 
primært er beregnet til brug i tilfælde, 
hvor forsyningen afbrydes.79 
Ligesom det er tilfældet med el -
sammenkoblingsmålet på 10 %, har 
N-1-reglen for gas kun begrænset 
anvendelighed i forbindelse med ana -
lyser af infrastrukturbehovene, for hvis 
det alternative indgangspunkt leverer 
gas fra den samme nationale kilde som 
det største indgangspunkt, opnås der 
ikke nødvendigvis øget konkurrence, 
og effekten på forsyningssikkerheden 
vil være beskeden. Finland og Letland 
har f.eks. begge mere end ét indgangs -
punkt, men reelt er de afhængige af en 
enkelt gasleverandør, fordi al gassen til 
disse punkter kommer fra den samme 
nationale kilde.
80 
Fordi anlæggelse af gasinfrastruktur 
ofte kræver store investeringer, er der 
ikke altid en klar økonomisk fordel ved 
at etablere ledningssammenkoblinger 
med flere forskellige leverandører 
(jf. også punkt 67 og 69). På denne 
baggrund overvejer nogle medlems -
stater, om det kan være fordelagtigt at 
udvikle deres gasmarkeder ved hjælp 
af alternative metoder, f.eks. ved at 
installere LNG-terminaler. Projekter 
vedrørende LNG-terminaler er ved at 
blive planlagt eller gennemført i bl.a. 
Litauen (jf. tekstboks 6 ), Polen, Est -
land, Finland, Sverige og Kroatien.
81 
Ikke desto mindre er der fortsat med -
lemsstater, der overvejer ambitiøse 
tiltag, bl.a. anlæggelse af ny gasinfra -
struktur med henblik på at oprette 
gashubs. F.eks. er både Bulgarien og 
Polen ved at forberede gashubs, selv 
om det indenlandske gasforbrug er 
faldende49.46 N-1-kriteriet blev indført ved 
forordning (EU) nr. 994/2010 
om naturgasforsyningssikker -
heden i oktober 2010. Denne 
regel - som bygger på en 
tilsvarende regel i elsektoren - 
forpligter de medlemsstater, 
der er afhængige af én 
importledning, én underjor -
disk lagerfacilitet eller én 
anden form for afgørende 
infrastruktur, til at sikre, at 
efterspørgslen på ekstremt 
kolde dage kan dækkes, selv 
om den vigtigste importinfra -
struktur svigter.
47 SWD(2014) 325 final af 
16. oktober 2014: 
»Commission Staff Working 
Document. Report on the 
implementation of Regulation 
(EU) 994/2010 and its 
contribution to solidarity and 
preparedness for gas 
disruptions in the EU«. De seks 
medlemsstater var Sverige, 
Litauen, Bulgarien, 
Grækenland, Slovenien og 
Luxembourg. Tre af disse - 
Luxembourg, Slovenien og 
Sverige - er i henhold til 
forordningens artikel 6, stk. 10, 
ikke bundet af reglen.
48 Undtagelserne er Estland og 
Sverige.
49 Ifølge Bulgariens statistiske 
kontor faldt gasforbruget fra 
3 218 milliarder kubikmeter 
(mia. m3) i 2011 til 2 840 mia. 
m3 i 2014.
43 Bemærkninger
Der er ikke foretaget en 
samlet behovsvurdering på 
EU-niveau, der kan lægges 
til grund for prioriteringen 
af investeringer 
i energiinfrastruktur i EU
Der mangler en samlet 
vurdering af EU’s 
infrastrukturbehov
82 
Der er brug for at foretage en samlet 
vurdering af EU’s infrastrukturbehov, 
der kan lægges til grund for beslutnin -
ger om udviklingen af det indre ener -
gimarked og forsyningssikkerheden 
og anvendes i forbindelse med andre 
politiske forpligtelser, hvor energisek -
toren spiller en vigtig rolle, herunder 
især forpligtelser vedrørende klimaind -
sats. I betragtning af de store behov 
for investeringer i energiinfrastruktur 
i hele EU er det endvidere afgørende at 
have en sådan vurdering som værktøj 
i forbindelse med beslutninger om 
målretning af de begrænsede midler 
fra EU og andre kilder. Kommissionen 
har ikke udviklet en metode, der kan 
samle de politiske input på EU-niveau 
i en langsigtet plan for udvikling af 
transmissionsinfrastrukturen.
83 
Et uundværligt input til en sådan sam -
let vurdering ville være en sofistikeret 
markedsudviklingsmodel, der kunne 
forudsige infrastrukturbehovene i for -
skellige politik- og markedsscenarier, 
herunder i en bred vifte af forskellige 
efterspørgselsscenarier (jf. punkt 70). 
For nærværende har Kommissionen 
ikke selv et værktøj til udarbejdelse 
af modeller, og den har heller ikke 
adgang til et sådant værktøj hos ACER. 
Hidtil har Kommissionen anvendt ener -
gimarkedsmodeller udarbejdet af en 
ekstern kontrahent, mens ACER anven -
der modeller udarbejdet af ENTSO-E 
og ENTSO-G.84 
Det forhold, at målretningen af EU-mid -
lerne ikke foretages på grundlag af 
en hensigtsmæssig behovsvurdering, 
kan føre til, at der rundt omkring i EU 
finansieres projekter, som ikke er 
nødvendige for at dække det for -
ventede energibehov, eller som kun 
har begrænset potentiale til at give 
forsyningssikkerhedsmæssige fordele. 
Selv om LNG-terminalen i Klaipeda (jf. 
tekstboks 6 ) har tilstrækkelig kapacitet 
til at dække den faldende gasefterspørg -
sel i de tre baltiske lande50, omfatter 
BEMIP-planen anlæggelse af endnu en 
regional LNG-terminal i området ved 
Østersøens østkyst, i Finland eller Est -
land51 (jf. tekstboks 9 ), og denne ter -
minal optræder på listen over projekter 
af fælles interesse (jf. tekstboks 12 ).
De værktøjer, der anvendes 
i forbindelse med 
investeringsplanlægningen, 
har begrænsninger
85 
I mangel af en samlet vurdering har 
Kommissionen anvendt en række mere 
specifikke værktøjer til planlægning af 
infrastruktur, bl.a.:
 ο lister over projekter af fælles inte -
resse (jf. analysen i punkt 103)
 ο tiårige netudviklingsplaner.50 Ifølge Eurostats statistikker er 
Estland, Letland og Litauens 
samlede efterspørgsel efter 
naturgas faldet fra 5,6 mia. m3 
i 2010 til 4,6 mia. m3 i 2014.
51 En aftale indgået 
i november 2014 mellem 
Finland og Estlands 
statsministre fastsætter, at der 
skal anlægges en større 
regional LNG-terminal 
i Finland og en mindre 
terminal til lokal brug i Estland. 
Hvis det finske projekt ikke 
gennemføres efter tidsplanen, 
har Estland mulighed for at 
bygge den regionale terminal.
44 Bemærkninger
86 
Selv om de tiårige netudviklingsplaner 
indeholder oversigter over de investe -
ringer, der er planlagt af de nationale 
el- og gas-TSO’er, giver de ikke et sam -
let investeringsbillede, der kortlægger 
behovene for politik- og markedsud -
vikling på EU-niveau, fordi:
 ο de ikke bygger på en samlet 
EU-vurdering, der tager højde for 
EU’s forskellige politikmål
 ο de ikke tager behørigt hensyn 
til de fremtidige infrastrukturin -
vesteringer, der er planlagt af 
private enheder, og den fremtidige 
energiproduktion
 ο de nationale reguleringsmyn -
digheder ikke spiller en stærk 
rolle i forbindelse med vurde -
ringen af forslag til de tiårige 
netudviklingsplaner
 ο de ikke altid er i overensstem -
melse med de nationale planer 
for investeringer i energiinfra -
struktur. ACER har i ENTSO-E’s 
tiårige netudviklingsplan fra 2012 
identificeret 51 nationale projek -
ter, der ikke indgik i de nationale 
udviklingsplaner52.
87 
Kommissionen erkender, at de med -
delelser, den får fra medlemsstaterne 
om deres eksisterende og planlagte 
eltransmissionskapacitet, ofte ikke er 
i overensstemmelse med de tiårige 
netudviklingsplaner. Kommissionen 
kan derfor ikke drage endelige konklu -
sioner og foretage en hensigtsmæssig 
vurdering af de fremtidige mangler 
i energiinfrastrukturen og dens po -
tentiale til at dække efterspørgslen53. 
ACER, som overvåger gennemførelsen 
af de tiårige netudviklingsplaner, har 
udtrykt betænkeligheder ved en række 
praktiske aspekter ved planerne54.Udvikling af 
grænseoverskridende 
infrastruktur kræver 
samarbejde mellem 
nabolande
88 
Gennemførelse af projekter vedrørende 
grænseoverskridende infrastruktur for -
udsætter et velfungerende regionalt 
samarbejde og en fælles opfattelse af 
udviklingsbehovene. I praksis kan der 
imidlertid være udfordringer forbundet 
med grænseoverskridende projekter, 
f.eks. at den ene eller begge parter 
ikke opfatter projekterne som nødven -
dige, og at det er vanskeligt at skaffe 
alle de nødvendige planlægningstil -
ladelser samt at sikre en fair finansie -
ring af energiinfrastrukturprojekter 
og fordele de ofte høje omkostninger 
mellem parterne. Ikke desto mindre 
findes der i EU eksempler på effektivt 
samarbejde, der har dannet grundlag 
for udvikling af fælles infrastruktur og 
markedsudvikling.
Der er ved at opstå et regionalt 
samarbejde i energisektoren
89 
På energiområdet udspringer regio -
nalt samarbejde mellem to eller flere 
medlemsstater enten af politiske eller 
tekniske initiativer.52 ACER’s udtalelse nr. 8/2014.
53 Kommissionens 
arbejdsdokument 
»Investment Projects in Energy 
Infrastructure« (SWD(2014) 313 
final af 13.10.2014, s. 4), som 
ledsagede »Meddelelse fra 
Kommissionen til Europa-
Parlamentet, Rådet, Det 
Europæiske Økonomiske og 
Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget - Fremskridt 
med hensyn til 
gennemførelsen af det indre 
marked for energi«.
54 I sin udtalelse nr. 16/2014 
udtrykte ACER 
betænkeligheder med hensyn 
til de tiårige 
netudviklingsplaner og 
påpegede navnlig, at der kun 
i begrænset omfang foreligger 
data, at præsentationen af 
forsyningsnettenes 
overførselskapacitet er 
mangelfuld, at der bør 
foretages cost-benefit-
analyser vedrørende alle 
transmissionsinvesteringer, og 
at nogle investeringer ikke er 
beskrevet tilstrækkelig klart.
55 En fælles erklæring 
undertegnet den 4. marts 2015 
af Kommissionens formand, 
Jean-Claude Juncker, Frankrigs 
præsident, François Hollande, 
Spaniens premierminister, 
Mariano Rajoy, og Portugals 
premierminister, Pedro Passos 
Coelho, om vedtagelse af 
metoder til at styrke 
forbindelserne mellem Den 
Iberiske Halvø og resten af 
EU’s energimarked.
45 Bemærkninger
90 
Et vigtigt og aktuelt eksempel på po-
litiske initiativer  er sammenkoblings -
planen for det baltiske energimarked 
(BEMIP), jf. tekstboks 9 . Et andet spiren -
de regionalt initiativ er et energiforum 
for det sydøstlige og centrale Europa. 
Der er også fælles politiske forpligtel -
ser vedrørende infrastrukturudvikling, 
f.eks. Madriderklæringen55, initiativer 
vedrørende regionalt samarbejde, 
f.eks. i Coreso56, og energiforsynings -
grupper, f.eks. gaskoordinationsgrup -
pen for Finland og de baltiske lande. 
Disse grupperinger, der ofte er skabt 
med deltagelse af Kommissionen, bliver 
ofte formaliseret ved aftaler mellem 
medlemsstaterne på højt politisk plan. 
Somme tider udbygges de med aftaler 
om specifikke projekter – for eksem -
pel den nyligt åbnede elforbindelse 
mellem Spanien og Frankrig (jf. tekst -
boks 10  og punkt 93).91 
Tekniske initiativer til samarbejde  
iværksættes som regel inden for 
rammerne af CEER57 og ACER, f.eks. 
de grupper, der arbejder med udvik -
ling af netregler (jf. også bilag III ). 
Disse grupperinger kan også føre til 
nye former for regionalt samarbejde 
såsom initiativer vedrørende regional 
sikkerhedskoordinering58.
Hvad er sammenkoblingsplanen for det baltiske energimarked (BEMIP)?
Sammenkoblingsplanen for det baltiske energimarked (BEMIP)  blev undertegnet af Litauen, Polen, Letland, 
Danmark, Estland, Sverige, Finland og Tyskland samt Kommissionens formand den 17. juni 2009.
BEMIP-planen har til formål at integrere Estland, Letland og Litauen i de europæiske energimarkeder, så disse 
lande ophører med at være energienklaver, og at liberalisere deres energimarkeder med henblik på tilslutning 
til den fælles elbørs. Planen omfatter også en række infrastrukturprojekter, fra anlæggelse af danske vindmøl -
leparker i Nordsøen til udvikling af gasnet i Estland. EstLink 2-forbindelsen mellem Estland og Finland, som 
indgik i BEMIP , er blevet anlagt med finansiel støtte fra EU og har allerede haft indvirkning på elmarkedet i Estland 
(jf. tekstboks 13).
BEMIP er stadig under gennemførelse. F.eks. reguleres detailpriserne på gas og elektricitet stadig i Litauen, 
og nogle infrastrukturprojekter er endnu ikke gennemført - bl.a. den regionale baltiske LNG-terminal, der skal 
anlægges i Finland eller Estland.Tekstboks 956 Coreso (Coordination of 
Electricity System Operators) 
er det første center for 
regional teknisk koordinering 
på elområdet og omfatter 
flere TSO’er fra Frankrig, 
Belgien, Tyskland, Italien og 
Det Forenede Kongerige.
57 CEER - Rådet af Europæiske 
Energiregulatorer: en NGO 
baseret i Bruxelles, der 
varetager de nationale 
reguleringsmyndigheders 
interesser i forbindelse med 
udviklingen af det indre 
energimarked.
58 Der er stor forskel på, hvor 
meget medlemsstaternes 
organisationer deltager 
i initiativerne vedrørende 
regionalt samarbejde. F.eks. 
deltog Sveriges nationale 
reguleringsmyndighed i alle 
ACER’s arbejdsgrupper og 
initiativer vedrørende hurtig 
vedtagelse. Desuden deltager 
den svenske el-TSO i diverse 
initiativer vedrørende 
regionalt samarbejde og 
i grupperne vedrørende hurtig 
implementering af netregler. 
Da revisionen fandt sted, 
deltog Bulgariens to TSO’er 
derimod ikke i noget regionalt 
samarbejde eller i nogen 
grupper vedrørende hurtig 
implementering.
46 Bemærkninger
92 
Kommissionen fremmer infrastruktur -
samarbejde mellem medlemsstaterne 
og forsøger at udbrede det, den be -
tragter som god praksis under BEMIP , 
til andre regioner i f.eks. det centrale 
og sydøstlige Europa og til Den Iberiske 
Halvø. I sidstnævnte tilfælde er der for 
nylig blevet bekendtgjort et energi -
sektorsamarbejde mellem Frankrig, 
Portugal og Spanien, som er vedtaget 
på højeste politiske plan.
93 
I perioden 2007-2013 udpegede Kom -
missionen desuden fire koordinatorer, 
der skulle fremme indgåelsen af aftaler 
mellem medlemsstater om opførelse 
af bestemte elementer i den grænse -
overskridende infrastruktur59. En af 
koordinatorerne skulle forbedre ener -
gisammenkoblingen mellem Frankrig 
og Spanien, og arbejdet omfattede 
interaktion med både nationale og 
lokale politikere og interessenter og 
kortlægning af behovet for tekniske 
løsninger. Dette bidrog til udformnin -
gen af et elsammenkoblingsprojekt, 
der efterfølgende blev gennemført 
med støtte fra EU60 (jf. tekstboks 10 ).Det er en kompleks proces at 
fordele omkostningerne i for -
bindelse med grænseoverskri -
dende projekter
94 
Grænseoverskridende energiprojekter 
omfatter anlæggelse af infrastruktur 
i mindst to medlemsstater. Det er en 
kompleks proces at fordele omkost -
ningerne i forbindelse med sådanne 
anlægsprojekter, fordi de involverede 
medlemsstater gerne vil sikre sig, at 
deres omkostninger svarer til de frem -
tidige fordele, de kan forvente at opnå. 
Kompleksiteten er særlig stor i forbin -
delse med projekter, hvor der er mere 
end to medlemsstater involveret, og/
eller hvor det ikke står klart, hvem der 
kan forventes at opnå de fremtidige 
fordele og hvordan.59 De andre projekter, som 
Kommissionen udpegede 
koordinatorer til, var 
forbindelsen mellem Polen og 
Litauen, Nabucco og 
tilslutningen af havbaseret 
vindkraft i Danmark, Tyskland 
og Polen.
60 »Rapport du Coordonnateur 
Europeen, Mario Monti, Projet 
d’Intérêt Europeen EI 3: 
Interconnexion électrique 
France - Espagne«, Bruxelles, 
september 2008.
47 Bemærkninger
Elsammenkoblingsprojektet mellem Spanien og Frankrig
Projektet vedrørende elsammenkoblingen mellem Frankrig og Spanien  omfattede anlæggelse af en 
højspændt jævnstrømsforbindelse med 2 000 MW mellem de to lande. Samkøringslinjen på 64,5 km består af 
en strækning på 33,5 km i Frankrig og en strækning på 31 km i Spanien, der krydser Pyrenæerne gennem en 
tunnel på 8,5 km.
Behovet for denne sammenkobling var blevet påvist i 1978, og de tekniske undersøgelser blev foretaget mel -
lem 1998 og 2006. Efter støtte fra EU-koordinatoren i 2007 og 2008 blev afgørelsen om projektudformningen 
truffet i juni 2008, da den franske og den spanske regering undertegnede en aftale. Projektomkostningerne 
blev delt ligeligt mellem Frankrig og Spanien, og EU bidrog til finansieringen. Anlægsarbejdet begyndte i septem -
ber 2011, og den tekniske aflevering fandt sted i december 2014. Samkøringslinjen skulle tages i brug i juni 2015, 
men pr. 30. juni 2015 var det endnu ikke sket.
De samlede projektomkostninger beløb sig til 721 millioner euro, hvoraf 225 millioner euro kom fra EEPR. 
Omkostningerne ved at føre samkøringslinjen gennem Pyrenæerne i en tunnel var ti gange højere end de 
anslåede omkostninger ved at anlægge et kabel oven på jorden. Man anså imidlertid tunnellen for nødven -
dig - hovedsagelig på grund af særlige miljøhensyn - og den blev defineret som en ekstraordinær løsning på 
en række ekstraordinære problemer på stedet. Forbindelsen har fordoblet den spanske elsammenkoblingska -
pacitet fra 3 % til 6 % og forhøjet den franske fra 10 % til 11 %.Tekstboks 10
Foto 2 - En kabelsektion i samkøringslinjen med højspændt jævnstrøm  
installeres i  tunnellen gennem Pyrenæerne.
© IRTE, Philippe Grollier
48 Bemærkninger
95 
Fordeling af omkostningerne i forbin -
delse med grænseoverskridende pro -
jekter er relevant i forbindelse med til -
deling af EU-midler under Connecting 
Europe-faciliteten (CEF). TEN-E-forord -
ningen fastsætter, at beslutninger om 
fordeling af omkostningerne i forbin -
delse med grænseoverskridende 
projekter skal træffes af de nationale 
reguleringsmyndigheder i de berørte 
medlemsstater. Hvis projektledere fra 
medlemsstaterne ønsker at søge om 
finansiering fra CEF, men de nationale 
reguleringsmyndigheder ikke kan nå 
til enighed i løbet af seks måneder, kan 
disse bede ACER om at afgøre sagen 
(jf. eksemplet i  tekstboks 11 ). Denne 
proces har følgende ulemper:
a) Den er tidskrævende og kan vare 
op til et år, hvis der først skal 
forhandles mellem de nationale 
reguleringsmyndigheder, og sagen 
derefter skal afgøres af ACER.
b) Nogle parter er kritiske over for 
den anvendte metode.Det kan være problematisk 
at skaffe de nødvendige 
tilladelser, og det kan føre til 
forsinkelser
96 
Grænseoverskridende projekter støder 
ofte på lokal modstand, fordi det kan 
virke, som om disse projekter forstyrrer 
de lokale aktiviteter og ikke eller kun 
i ringe grad er til gavn for lokalsamfun -
det. I en sådan sammenhæng er det 
ofte en lang og kompleks proces at 
skaffe lokale planlægningstilladelser, og 
under revisionen fremhævede TSO’er 
og reguleringsmyndigheder dette 
som en væsentlig årsag til forsinkelser 
i gennemførelsen af infrastrukturpro -
jekter. Kommissionen rapporterer, at 
ca. 50 % af de kommercielt levedygtige 
elprojekter ikke vil være gennemført 
i 2020 på grund af forsinkelser61.
Fordelingen af omkostningerne i forbindelse med projektet vedrørende den 
grænseoverskridende LitPol-forbindelse
LitPol-projektet  omfatter anlæggelse af en elsamkøringslinje mellem Polen og Litauen, der skal gøre de tre 
baltiske lande mindre isoleret fra Den Europæiske Unions energimarked. Litauens nationale reguleringsmyn -
dighed hævdede, at Sverige burde bidrage med 47 millioner euro til anlægsarbejdet på Litauens territorium 
som betaling for de fordele, Sverige efter reguleringsmyndighedens mening ville opnå som følge af projektet. 
Hverken Sveriges nationale reguleringsmyndighed eller den svenske TSO var enige i den litauiske regulerings -
myndigheds påstand, og de beskrev deres holdning over for ACER, da ACER blev bedt om at afgøre sagen. ACER 
var enig med Sverige og fastslog med henblik på finansiering fra CEF, at Litauen var det eneste land, der 
opnåede fordele ved projektet, og at Sverige ikke skulle bidrage til det. På baggrund af denne afgørelse kunne 
Litauens TSO efterfølgende søge om finansiering fra CEF (jf. tabel 6 ). Der gik næsten et år, før denne proces var 
afsluttet, og afgørelsen forelå.Tekstboks 1161 KOM(2010) 677.
49 Bemærkninger
97 
TEN-E-forordningen fra 2013 forsøgte 
at afhjælpe disse problemer ved at:
a) indføre en samlet frist på tre et 
halvt år for tilladelsesproceduren
b) pålægge medlemssta -
terne at strømline deres 
miljøgodkendelsesprocedurer
c) pålægge medlemsstaterne at 
samle eller samordne tilladelsesbe -
føjelserne hos én myndighed - en 
one-stop-shop - senest i novem -
ber 2013. I juni 2015 havde alle 
medlemsstaterne oprettet one-
stop-shops, og alle undtagen én 
havde offentliggjort en vejledning 
for udstedelse af tilladelser62. Disse 
one-stop-shops er imidlertid stadig 
et nyt initiativ, og det er for tidligt 
at vurdere, om de er effektive.
98 
Den EU-koordinator, der arbejdede 
med samkøringslinjen mellem Frankrig 
og Spanien (jf. tekstboks 10 ), konsta -
terede, at man bedst kan imødegå lo -
kalsamfundenes modstand mod infra -
strukturprojekter ved gennem direkte, 
lokal kommunikation at oplyse om 
fordelene ved flere sammenkoblinger, 
især for forbrugerne. Generelt kan stør -
re viden blandt forbrugerne om energi -
markedernes funktion også føre til intelli -
gent forbrugeradfærd og til større accept 
af sådanne sammenkoblingsprojekter.EU-budgettets finansielle 
støtte til energiinfrastruk -
tur har kun i begrænset 
omfang bidraget til udvik -
lingen af det indre energi -
marked og energiforsy -
ningssikkerheden
99 
I perioden 2007-2013 har EU tildelt 
3,7 milliarder  euro til investeringer 
i energiinfrastruktur gennem flere 
forskellige instrumenter, og yderligere 
7,35  milliarder  euro forventes tildelt 
i perioden 2014-202063. Det er mange 
midler, men de dækker kun ca. 5 % 
af det behov for infrastrukturinveste -
ringer, der anslås i de tiårige netudvik -
lingsplaner for elektricitet og gas. De 
disponible EU-midler skal derfor bruges 
strategisk og gives til de vigtigste 
projekter på grundlag af en strategisk 
behovsvurdering (jf. punkt 83).62 Ifølge medlemsstaternes 
oplysninger til Kommissionen.
63 I dette tal indgår ikke potentiel 
fremtidig støtte til 
energiinfrastruktur fra Den 
Europæiske Fond for 
Strategiske Investeringer, som 
regner med garantier på 
16 milliarder euro dækket af 
EU-budgettet.
50 Bemærkninger
EU yder støtte til energiin -
frastrukturprojekter gennem 
flere finansieringsinstru -
menter, men ingen af dem 
har udviklingen af det indre 
energimarked som primært 
mål
Utilstrækkelig prioritering 
af projekterne har 
reduceret effektiviteten 
af EU’s finansiering til 
energiinfrastruktur
100  
Eftersom EU har begrænsede ressour -
cer til at finansiere energiinfrastruktur, 
er det vigtigt at kunne prioritere pro -
jekterne. Der er ikke foretaget nogen 
behovsvurdering på EU-niveau, men 
Kommissionen har brugt flere forskellige 
lister over specifikke projekter til at 
prioritere investeringerne fra EU-bud -
gettet og identificere projekter, der er 
berettigede til finansiering:
 ο listen over projekter af fælles inte -
resse under TEN-E-forordningen
 ο listen over kritiske projekter af 
fælles interesse i energisikkerheds -
strategien fra 2014 ο listen over projekter, der er beret -
tigede til støtte under det euro -
pæiske genopretningsprogram for 
energiområdet (EEPR)
 ο listen over projekter, der er beretti -
gede til støtte fra Den Europæiske 
Fond for Strategiske Investeringer.
101  
Listen over projekter af fælles interesse 
under TEN-E-forordningen blev udarbej -
det i to trin:
a) Den oprindelige liste over projek -
ter af fælles interesse blev opstillet 
i 2006. Den omfattede 550 projek -
ter af europæisk interesse i alle de 
daværende medlemsstater, men 
gav ingen klar vejledning om, hvilke 
projekter der skulle prioriteres 
med henblik på EU-finansiering (jf. 
tekstboks 12 ).
Hvordan får et energiinfrastrukturprojekt status som projekt af fælles interesse?
Begrebet projekter af fælles interesse har eksisteret, siden programmet for transeuropæiske net begyndte. 
Projekter af fælles interesse skal være omfattet af hurtigere og mere effektive tilladelsesprocedurer og en 
fordelagtig reguleringsmæssig behandling.
Under den aktuelle TEN-E-forordning identificeres projekterne af fælles interesse inden for »prioriterede korridorer«. 
Processen til udvælgelse af projekter af fælles interesse tager udgangspunkt i de tiårige netudviklingsplaner, der 
udarbejdes af ENTSO-G og ENTSO-E. For at blive optaget på listen skal projekterne indebære væsentlige for -
dele for mindst to medlemsstater, bidrage til markedsintegration og fremme konkurrencen, forbedre forsynings -
sikkerheden og reducere CO2-emissionerne.Tekstboks 12
51 Bemærkninger
b) I 2013 udstak TEN-E-forordningen64 
en ramme for prioritering af inve -
steringer i energiinfrastruktur ved 
at identificere tolv prioriterede 
korridorer65. Forordningen gav også 
vejledning om identificering og 
gennemførelse af projekter af fæl -
les interesse. Listen over projekter 
af fælles interesse under denne 
forordning omfattede 248 projek -
ter, heraf 132 vedrørende elinfra -
struktur og 107 vedrørende gasinfra -
struktur66. På listen over projekter 
af fælles interesse under denne 
forordning er der færre projekter 
end på listen fra 2006. I TEN-E-for -
ordningens artikel 4, stk. 4, er det 
imidlertid fastsat, at Kommissionen 
ikke må rangordne projekterne 
inden for de enkelte prioriterede 
korridorer.
c) Listen over projekter af fælles 
interesse ajourføres hvert andet år, 
næste gang i november 2015.
102  
I 2014 blev der i energisikkerheds -
strategien67 opstillet en senere liste 
over 33 projekter, der kaldes »kritiske 
projekter af fælles interesse«. Der er 
tale om 27 gasprojekter og kun 6 elpro -
jekter, og de anslåede omkostninger 
anslås til ca. 17 milliarder euro. Efter 
Kommissionens mening har disse 
projekter afgørende betydning med 
hensyn til at forbedre forsyningssik -
kerheden og sikre bedre forbindelser 
mellem energimarkederne på kort og 
mellemlang sigt.103  
Alle disse lister er udarbejdet uden en 
klar, underliggende, analytisk vurde -
ring af, hvilke projekter der bør prio -
riteres for at sætte EU i stand til at nå 
sine energipolitiske mål (jf. punkt 82). 
Det er forbundet med en række risici 
at bruge sådanne lister som grundlag 
for afgørelser om EU-finansiering, og 
hvis Kommissionen fortsat vil definere 
investeringsprioriteterne ved hjælp af 
sådanne lister, bør den være opmærk -
som på disse risici:
a) En liste kan omfatte så mange pro -
jekter, at det ikke giver mening at 
kalde dem prioriterede projekter, 
eftersom listen ikke er fokuseret 
om det lille antal projekter, der 
vedrører EU’s mest presserende 
behov. Den oprindelige TEN-E-liste 
over projekter af fælles interesse 
omfattede 550 projekter, og efter 
forenklingen i 2006 var der stadig 
248 projekter.
b) Fordi sådanne lister opstilles på 
grundlag af forslag fra medlemssta -
terne og ikke er lister over projekter, 
der klart vedrører behov på EU-ni -
veau, kan de i praksis ende med 
blot at være en sammenblanding 
af projekter, som projektledere fra 
medlemsstaterne gerne vil have fi -
nansieret af indenlandske årsager.
c) Nogle projekter på sådanne lister 
er måske allerede blevet sat i gang 
eller er gennemført med midler 
fra andre nationale eller private 
kilder68.64 Forordning (EU) nr. 347/2013.
65 »Prioriteringer på 
energiinfrastrukturområdet 
for 2020 og derefter«, 2011, 
s. 14. Elektricitet: 
offshoreelnettet i de nordlige 
have, nord-syd-elforbindelser 
i det vestlige Europa, 
nord-syd-elforbindelser i det 
centrale Øst- og Sydøsteuropa, 
sammenkoblingsplan for det 
baltiske energimarked, 
intelligente net, elmotorveje. 
Gas: nord-syd-gasforbindelser 
i det vestlige Europa, 
nord-syd-gasforbindelser i det 
centrale Øst- og Sydøsteuropa, 
den sydlige gaskorridor, 
sammenkoblingsplan for det 
baltiske energimarked.
66 Syv af de resterende ni 
projekter vedrørte olie, og to 
projekter vedrørte intelligente 
net.
67 COM(2014) 330 final, s. 10.
68 I oktober 2014 færdiggjordes 
anlæggelsen af en elledning 
med 400 kV mellem Bescanó 
og Santa Llogaia i Spanien, 
hvilket var et skridt i retning af 
den nye elsammenkobling 
mellem Frankrig og Spanien. 
Dette projekt optræder 
imidlertid stadig på listen over 
projekter af fælles interesse og 
på EFSI’s liste.
52 Bemærkninger
EEPR, CEF og ESI-fondene er 
ikke primært udformet til at 
styrke det indre energimarked
104  
Det oprindelige formål med det euro -
pæiske genopretningsprogram for 
energiområdet (EEPR) var at finansiere 
modne energiinfrastrukturprojekter, 
der kunne levere økonomisk vækst i lø -
bet af kort tid. Udvikling af det indre 
energimarked og forsyningssikkerhed 
var derfor ikke de primære mål for 
programmet. Alle medlemsstater fik 
tildelt midler til energiinfrastrukturpro -
jekter. Det er stort set ikke lykkedes at 
opfylde programmets oprindelige mål 
om at levere økonomisk vækst i løbet 
af kort tid, hvilket skyldes:
a) at nogle af de finansierede projekter 
ikke var tilstrækkelig modne. Projek -
ter til en værdi af 422 millioner euro, 
svarende til 18,6 % af de samlede 
EEPR-tilskud, er blevet bragt til ophør. 
Det gælder f.eks. Nabuccogaslednin -
gen, gasforbindelsen ITGI-Poseidon, 
GALSI-ledningerne og de rumæn -
ske gasprojekter vedrørende 
tovejsdrift
b) at gennemførelsen af projekterne 
er blevet væsentligt forsinket, og 
at der derfor pr. 28. februar 2015 
kun var udbetalt 1,1  milliard  euro 
under EEPR. Det svarer til 48 % af 
de oprindelig tildelte beløb.105  
Connecting Europe-faciliteten  (CEF) 
har til formål at støtte gennemførelsen 
af projekterne af fælles interesse på 
energiområdet. Kun projekter af fælles 
interesse, der ikke er kommercielt 
levedygtige under den gældende 
lovramme suppleret med reglerne for 
grænseoverskridende omkostningsfor -
deling, er berettigede til finansiering 
fra CEF. CEF yder støtte i form af tilskud 
og andre finansielle instrumenter til 
anlægsarbejde og nødvendige tek -
niske undersøgelser på grundlag af 
indkaldelser af forslag.
106  
En række aspekter ved CEF’s udform -
ning begrænser facilitetens potentiale 
med hensyn til at støtte udviklingen af 
det indre energimarked:
a) Kommissionen kan kun finansiere 
projekter indsendt i forbindelse 
med indkaldelser af forslag. Det 
betyder, at Kommissionen kun 
har begrænsede muligheder for 
at målrette støtten mod bestemte 
projekter af fælles interesse.
b) Fordi modenhed er et vigtigt til -
skudskriterium, har de mest modne 
aktioner størst chance for at blive fi -
nansieret. Det er dog ikke nødven -
digvis disse projekter, der bidrager 
mest til udviklingen af det indre 
energimarked.
c) Fordi status for gennemførelsen 
af det indre energimarked i de for -
skellige medlemsstater ikke er et 
af de kriterier, der anvendes til pro -
jektudvælgelse, kan Kommissionen 
kun i begrænset omfang bruge CEF 
til at tilskynde medlemsstaterne til 
reformer med relation til det indre 
energimarked.
53 Bemærkninger
107  
Mellem 2007 og 2013 blev der tildelt 
ca. 1,3 milliarder euro fra de europæ -
iske struktur- og investeringsfonde  
(ESI-fondene) til finansiering af el- og 
gasinfrastruktur. Mellem 2014 og 2020 vil 
dette beløb stige til ca. 2 milliarder euro. 
11 medlemsstater modtog finansiering 
mellem 2007 og 2013. Den største 
modtager var Polen, der modtog 
63 % af ESI-fondenes tildelinger til 
energiinfrastruktur.
108  
Hovedparten af disse tildelinger er 
blevet brugt til regionale sammen -
koblinger og opgradering af eksiste -
rende energiinfrastruktur i de enkelte 
medlemsstater. Nogle af midlerne er 
også blevet brugt til anlæggelse af 
grænseoverskridende forbindelser, 
LNG-terminaler og underjordiske gas -
lagre. Seks medlemsstater - Bulgarien, 
Den Tjekkiske Republik, Grækenland, 
Litauen, Polen og Rumænien - har pla -
ner om mellem 2014 og 2020 at bruge 
midler fra ESI-fondene til investeringer 
i energiinfrastruktur.
109  
Under ESI-fondene er det medlems -
staterne, der udvælger projekterne. 
Kommissionen skal kun godkende store 
projekter69. Under forhandlingerne 
om medlemsstaternes partnerskabs -
aftaler og operationelle programmer 
for finansieringsperioden 2014-2020 
havde Kommissionen mulighed for 
at få indføjet resultatindikatorer med 
relation til udviklingen af det indre 
energimarked, men det skete ikke. 
Investeringer i energiinfrastruktur er 
ikke en prioritet for ESI-fondene. De 
tegner sig for ca. 0,5 % af de samlede 
tildelinger fra EFRU, Samhørighedsfon -
den og ESF både i perioden 2007-2013 
og i perioden 2014-2020.Mange EU-medfinansierede 
energiinfrastrukturer har 
endnu ingen indvirkning på 
det indre energimarked
110  
Som led i revisionen gennemgik vi 
15 energiinfrastrukturprojekter, der 
modtog EU-medfinansiering, ti vedrø -
rende gas og fem vedrørende elektrici -
tet (jf. tabel 6 ). Vi analyserede projek -
ternes potentielle indvirkning på det 
indre energimarkeds funktion.69 I forbindelse med 
investeringer 
i energiinfrastruktur under 
den tematiske målsætning om 
fremme af bæredygtig 
transport og afskaffelse af 
flaskehalsproblemer i vigtige 
netinfrastrukturer er der tale 
om projekter med samlede 
støtteberettigede 
omkostninger på over 
75 millioner euro, mens loftet 
er 50  millioner  euro 
i forbindelse med andre 
investeringer 
i energiinfrastruktur under 
ESI-fondene, som stort set ikke 
er omfattet af denne revision.
54 Bemærkninger
111 
I juli 2015 konstaterede vi følgende:
a) Et af disse projekter har haft en 
væsentlig indvirkning på det indre 
energimarked - nemlig projektet 
vedrørende EstLink 2-forbindelsen  
mellem Estland og Finland, som 
er afsluttet og taget i brug (jf. 
tekstboks 13 ).
b) Et andet væsentligt projekt er 
afsluttet og taget i brug for nylig - 
nemlig samkøringslinjen mellem 
Frankrig og Spanien  (jf. også 
tekstboks 10 ).
EstLink 2-projektet ændrede regionens elmarked
EstLink 2  modtog 100 millioner euro i støtte fra EEPR. Formålet med projektet var at anlægge endnu en sam -
køringslinje mellem Finland og Estland med en transmissionskapacitet på 650 MW. Dette projekt er vellykket 
i og med, at det er lykkedes at overvinde de tekniske vanskeligheder og andre udfordringer, afslutte projektet 
og tage forbindelsen i brug. Den har en positiv indvirkning på elmarkedet, især i Estland, hvor elpriserne er 
blevet mindre ustabile og har nærmet sig priserne i Finland.Tekstboks 13
1. 330 kV Püssi substation
2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation1. 330 kV Püssi substation2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation
© Elering
55 Bemærkninger
Projekter gennemgået i forbindelse med revisionen
ProjektStatus  
(juni  2015)Medlems  staterProjekt-
omkost ninger  
(millioner euro)EU-medfinan-
siering  
(millioner euro)EU-finansierings -
instrumentGasSammenkobling 
Bulgarien-GrækenlandForventes afsluttet 
i 2018Bulgarien, Grækenland 220 45 EEPR
Samkøringslinjen mellem 
Bulgarien og RumænienForventes afsluttet 
i 2015Bulgarien, Rumænien 24 9 EEPR
Nabuccoledningen AflystØstrig, Bulgarien, Ungarn, 
Tyskland, Rumænien7 900 (planlagt) 200 (tildelt) EEPR
Sammenkobling Letland-Litauen Afsluttet i 2013 Litauen, Letland 33 13 EEPR
Jurbarkas-Klaipeda-ledningen Afsluttet i 2013 Litauen 46 21 ESI-fondene
Klaipeda-Kiemenai - kapacitets -
udbygningI gang Litauen 64 28 CEF
Swinoujscie - LNG-terminalForventes afsluttet 
i 2015Polen 65755 EEPR
199 ESI-fondene
Gustorzyn-Odolanow-ledningen Afsluttet i 2014 Polen 102 49 ESI-fondene
Sammenkoblingen GIPL I gang Polen, Litauen 558 306 CEF
Samkøringslinjen mellem  
Frankrig og SpanienAfsluttet i 2012 Frankrig, Spanien 617 45 EEPR
Subtotal 2 321 970ElektricitetSamkøringslinjen mellem  
Frankrig og SpanienTaget i brug 
i juni 2015Frankrig, Spanien 721 225 EEPR
Portugal-Spanien  - udbygning Afsluttet i 2011 Portugal, Spanien 136 46 EEPR
EstLink  2 Taget i brug i 2014 Estland, Finland 320 100 EEPR
NordBaltForventes afsluttet 
i 2015Sverige, Litauen 366 175 EEPR
LitPolForventes afsluttet 
i 2015Polen 528207 ESI-fondene
2 TEN-E
Litauen 1322 TEN-E
58 CEF (ansøgning)
Subtotal 1 543 815
I alt 3 864 1 785Tabel 6
56 Bemærkninger
112  
De andre projekter har endnu ikke 
i samme omfang haft indvirkning på 
det indre energimarked:
a) Et af de ti gasprojekter åbner  
op for nye markedsmuligheder, 
nemlig GIPL -projektet, der vil 
muliggøre gashandel mellem Polen 
og Litauen, som på nuværende 
tidspunkt ikke har nogen sammen -
koblinger. De øvrige ni projekter 
har hovedsagelig fokus på at øge 
den eksisterende kapacitet eller 
direkte afhjælpe forsyningssikker -
hedsmæssige svagheder.b) Fem af de 15 projekter er afsluttet. 
Jo hurtigere projekterne afsluttes, 
og infrastrukturen tages i brug, 
desto større bliver indvirkningen på 
det indre energimarked. Det kan 
imidlertid tage længere tid end 
planlagt at gennemføre projekter, 
der ikke var helt modne, da finan -
sieringsafgørelserne blev truffet. 
Når det er sagt, skal det dog også 
tilføjes, at store infrastrukturprojek -
ter er teknisk komplekse projekter, 
og at det planlagte anlægsarbejde 
ofte tager længere tid end forven -
tet, delvis på grund af uforudsete 
omstændigheder (jf. eksemplet 
i tekstboks 14 ).
NordBalt-projektet
NordBalt-projektet  omfatter anlæggelse af en samkøringslinje mellem Sverige og Litauen. Den kan potentielt 
få en væsentlig indvirkning på elmarkedets funktion i de medlemsstater, der samarbejder under BEMIP-planen, 
fordi den kan skabe øget handel på den fælles elbørs for Norden og Østersøområdet. Det har imidlertid vist 
sig at være en kompleks proces at lægge et kabel under Østersøen, og projektet forventes først afsluttet i juni 2016, 
seks et halvt år efter det blev opført på listen over projekter, der finansieres under EEPR.Tekstboks 14
Foto 3 - NordBalt - station i Klaipeda, Litauen
© Litgrid
57 Bemærkninger
c) Samkøringslinjernes potentia -
le til at fremme energistrømme 
mellem nabomarkeder afhæn -
ger af kapaciteten i de nationale 
energitransmissionssystemer (jf. 
punkt 73). Dette problem blev 
konstateret i to af de projekter, 
der blev gennemgået i forbindelse 
med revisionen (jf. tekstboks 15 ).d) To af projekterne vil sandsynligvis 
ikke være særlig produktive, da de 
omfatter anlæggelse af ny trans -
missionskapacitet ved siden af 
eksisterende kapacitet, jf. eksem -
plerne i  tekstboks 16 .
Eksempler på sammenkoblinger, der ikke understøttes af de nationale net
LitPol-projektet  omfatter anlæggelse af en samkøringslinje mellem Polen og Litauen, der skal gøre de tre 
baltiske lande mindre isoleret fra Den Europæiske Unions energimarked. Mulighederne for at bruge den til at 
importere elektricitet fra Polen til Litauen er imidlertid begrænset, fordi der mangler produktionskapacitet 
i Polen tæt på den litauiske grænse, og der ikke er tilstrækkelige forbindelser til andre polske områder, hvor 
elproduktionskapaciteten er større. Energistrømme i begge retninger bliver kun mulige, hvis man udbygger 
det polske net, og det er der ingen planer om at gøre før 2020.
Samkøringslinjen mellem Bulgarien og Rumænien  skal gøre det muligt at sende 1,3 millioner m3 naturgas 
pr. dag fra Rumænien til Bulgarien. Med det nuværende lave tryk i det rumænske gassystem vil der imidlertid 
ikke kunne flyde så store mængder gas over grænsen til Bulgarien. De potentielle gasstrømme til og fra Ungarn 
vil også være begrænsede under de nuværende forhold. Der er behov for yderligere investeringer i det rumænske 
gastransmissionsnet, så det nationale transmissionssystem kan forbindes med den transitledning, der går gen -
nem Rumænien. Rumænien bliver også nødt til at ophæve den nationale lov, der forbyder denne form for eksport 
af gas.
Nye gasledninger anlægges ved siden af eksisterende ledninger
I forbindelse med projekterne vedrørende samkøringslinjer mellem Rumænien, Bulgarien og Grækenland  
anlægges der nye gasledninger som supplement til eksisterende ledninger. Det skyldes, at en leverandør fra 
et tredjeland ved indgåelse af en langtidskontrakt har reserveret kapaciteten i det eksisterende transitnet, der 
går gennem Rumænien og Bulgarien til Grækenland.Tekstboks 15 Tekstboks 16
58
 Konklusioner 
og anbefalinger
113  
Målet om at gennemføre det indre 
energimarked i 2014 er ikke blevet op -
fyldt. Generelt er energiinfrastrukturen 
i Europa endnu ikke velegnet til fuldt 
integrerede markeder, og derfor giver 
den ikke på nuværende tidspunkt en 
effektiv forsyningssikkerhed. EU-bud -
gettets finansielle støtte til energiinfra -
struktur har kun i begrænset omfang 
bidraget til udviklingen af det indre 
energimarked og energiforsyningssik -
kerheden (punkt 27).
Målet om at gennemføre det 
indre energimarked i 2014 er 
ikke blevet opfyldt
114  
Siden 2007 har det indre energimarked 
været i centrum for udformningen af 
EU’s energipolitik. Den tredje energi -
pakke fra 2009 fastsatte, at direktiverne 
om gas og elektricitet skulle være 
gennemført senest den 3. marts 2011. 
Målet blev imidlertid ikke gennemført 
det år. I 2011 bekræftede Rådet sin 
støtte til det indre energimarked og 
slog fast, at det skulle være gennem -
ført inden udgangen af 2014. På grund 
af forskellige problemer er dette mål 
imidlertid heller ikke blevet opfyldt 
(punkt 29).115  
Der mangler stadig meget, før den 
tredje energipakke kan siges at være 
fuldt gennemført. Kommissionen 
overvåger fortsat medlemsstaternes 
gennemførelse af pakkens bestemmel -
ser, selv om 2014-fristen er passeret 
(punkt 30-33).
Anbefaling 1 -  
Afslutning af 
Kommissionens 
overensstemmelseskontrol
Eftersom det indre energimarked endnu 
ikke er gennemført, bør Kommissionen 
afslutte sine vurderinger og indlede de 
nødvendige traktatbrudsprocedurer 
mod medlemsstaterne inden udgan -
gen af 2016.
59 Konklusioner og anbefalinger
116  
De nationale reguleringsmyndighe -
der i EU har stadig udfordringer, der 
begrænser deres uafhængighed og 
deres frihed til at anvende faglig 
dømmekraft. Det er ikke alle de natio -
nale reguleringsmyndigheder, der har 
tilstrækkelige ressourcer til at varetage 
de nødvendige opgaver, herunder at 
deltage i samarbejdet om aktiviteter 
på EU-niveau, for eksempel dem, som 
Agenturet for Samarbejde mellem 
Energireguleringsmyndigheder (ACER) 
står for. ACER har ikke beføjelser til at 
kræve, at de nationale reguleringsmyn -
digheder i alle medlemsstater udleve -
rer de relevante energimarkedsdata 
(punkt 35 og 36).
Anbefaling 2 -  
De nationale 
reguleringsmyndigheder 
og ACER
a) Medlemsstaterne bør sikre, at de 
nationale reguleringsmyndighe -
der er uafhængige, og at deres 
rolle ikke begrænses. De nationa -
le reguleringsmyndigheder bør 
have tilstrækkelige ressourcer til 
deres aktiviteter, så de bl.a. fuldt 
ud kan deltage i samarbejdet på 
EU-niveau.
b) Kommissionen bør sikre, at ACER 
har de nødvendige beføjelser til 
at indhente de oplysninger fra 
medlemsstaternes relevante insti -
tutioner, som det skal bruge ved 
udførelsen af sine opgaver.117  
Væsentlige forskelle mellem den 
måde, medlemsstaternes organiserer 
deres energimarkeder på, bremser den 
videre udvikling af det indre energi -
marked. Der er 28 nationale lovrammer, 
som i praksis udgør et kludetæppe af 
lokale, nationale og regionale marke -
der i stedet for et indre energimarked. 
Formålet med unbundling og diverse 
andre foranstaltninger var at skabe de 
reguleringsmæssige betingelser for et 
indre energimarked, men ofte er der 
ikke opstået et liberaliseret og konkur -
rencepræget marked. Det er fortsat en 
stor udfordring at videreudvikle EU’s 
indre energimarked og finde praktiske 
metoder, der kan få markederne til at 
arbejde sammen. Det skyldes, at der 
anvendes flere forskellige handelsme -
kanismer i EU, og at energimarkederne 
påvirkes af forskellige interventioner 
(punkt 39 og 43-46).
Anbefaling 3 -  
Gennemsigtig handel
Kommissionen bør fremme en bred 
udvikling af gennemsigtige han -
delsmekanismer på både gas- og 
elområdet. Den bør bl.a. lette og støtte 
oprettelsen af børser i medlemsstater, 
hvor der endnu ikke findes børser, 
eller hvor B2B-handelsmekanismer er 
dominerende.
60 Konklusioner og anbefalinger
118  
Netregler er tekniske regler, der skal 
danne grundlag for den tekniske 
interoperabilitet i el- og gastrans -
missionssystemerne i EU. Reglerne 
fastsætter fælles tekniske standarder, 
der skal sikre, at energi kan flyde frit 
over grænserne. På det seneste er der 
sket fremskridt med hensyn til god -
kendelsen af netregler for gas, men 
ingen af netreglerne for elektricitet er 
blevet endelig godkendt ved hjælp af 
udvalgsproceduren. Inden for rammer -
ne af regionale initiativer vedrørende 
hurtig implementering bliver nogle 
netregler anvendt, før de er endelig 
godkendt (punkt 47-51).
Anbefaling 4 -  
Godkendelse og 
implementering af 
netregler
Kommissionen bør fremskynde ud -
valgsproceduren med henblik på at få 
godkendt netreglerne for elektricitet 
inden udgangen af 2015. Den bør også 
tilskynde ACER og ENTSO’erne til at støt -
te hurtig implementering af netregler 
i medlemsstaterne inden for rammerne 
af regionale samarbejdsinitiativer.119  
Der er gjort fremskridt, men prisvirk -
ningerne af det indre energimarked er 
endnu ikke slået fuldstændig igennem, 
og der er stadig væsentlige forskelle mel -
lem energipriserne i medlemsstaterne.
120  
Der er ikke opnået konvergens mellem 
engrospriserne på elektricitet i EU, og 
der er tilmed store forskelle mellem 
nabolande. For at stimulere elhandel 
på tværs af grænserne har EU opstillet 
som mål, at hver medlemsstats græn -
seoverskridende elsammenkoblinger 
skal have en kapacitet på mindst 10 % 
af dens installerede produktionskapa -
citet. Dette mål mangler dog relevans, 
fordi det har fokus på infrastrukturud -
vikling i stedet for at være baseret på 
efterspørgselsdynamikken og sigte 
mod opnåelse af priskonvergens 
(punkt 59-64).
121  
Selv hvis det lykkedes at implementere 
den aktuelle målmodel for gas med 
handel baseret på hubs, vil den måske 
kun få begrænset effekt på de gen -
nemsnitlige engrospriser. Det vil kræve 
betydelige investeringer at anlægge 
store gasledninger i EU med det formål 
at lette udviklingen af en konkurrence -
præget handel baseret på hubs i hele 
Europa. I nogle tilfælde vil det måske 
ikke indebære en økonomisk fordel. 
Konkurrence på gasmarkederne kan 
indføres på andre måder, f.eks. ved at 
installere strategisk placerede LNG-ter -
minaler, der kan levere gas til et eller 
flere nationale markeder (punkt 65-71).
61 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 5 -  
Modeller for markeds- og 
infrastrukturudvikling på 
el- og gasområdet
Kommissionen bør:
a) på elområdet overveje at op -
stille sammenkoblingsmål, der 
er baseret på markedsbehovene 
og ikke på den faste nationale 
produktionskapacitet
b) på gasområdet revurdere de po -
tentielle omkostninger og fordele 
ved målmodellen og i lyset af den 
usikre efterspørgsel overveje, om 
der er alternativer til omfattende 
anlæggelse af gasledninger, f.eks. 
installering af strategisk placerede 
LNG-terminaler, der kan levere gas 
til et eller flere nationale markeder 
på måder, der er forenelige med 
det indre energimarked. Dette 
arbejde bør bygge på en samlet 
vurdering af behovene i EU (jf. 
anbefaling 7 ).
Energiinfrastrukturen i Europa 
er endnu ikke velegnet til 
fuldt integrerede markeder, 
og derfor giver den ikke på 
nuværende tidspunkt en 
effektiv forsyningssikkerhed
122  
Energiinfrastrukturen i og mellem 
medlemsstaterne er endnu ikke veleg -
net til det indre energimarked. I praksis 
kan utilstrækkelig infrastrukturkapa -
citet i en medlemsstat begrænse den 
potentielle import og eksport samt 
mulighederne for, at medlemsstaten 
kan fungere som transitland. Der er 
også stadig mangler i den grænseover -
skridende gas- og eltransmissionsin -
frastruktur mellem medlemsstaterne 
(punkt 73-81).Anbefaling 6 -  
Optimal anvendelse af den 
eksisterende infrastruktur
Kommissionen bør:
a) identificere grænseoverskridende 
energiinfrastruktur, hvis fulde 
potentiale til at støtte det indre 
energimarked ikke udnyttes, enten 
fordi der er lagt beslag på den 
i bilaterale langtidskontrakter, som 
ikke giver tredjepart adgang, eller 
fordi den tekniske kapacitet, f.eks. 
til tovejsdrift, ikke anvendes
b) samarbejde med aktørerne i med -
lemsstaterne for at sikre, at denne 
infrastruktur i større omfang rent 
faktisk bruges kontinuerligt til 
fordel for det indre energimarked
c) undersøge, hvilke fordele der kan 
opnås ved at oprette regionale 
TSO’er som et middel til at fremme 
og forvalte energistrømme effek -
tivt på tværs af grænserne under 
optimal anvendelse af den eksiste -
rende infrastruktur.
123  
Der er brug for at foretage en samlet 
vurdering af EU’s behov for energiin -
frastruktur, der kan lægges til grund 
for beslutninger om udviklingen af 
det indre energimarked og forsynings -
sikkerheden (punkt 82). I betragtning 
af de store behov for energiinveste -
ringer i EU er en sådan samlet analyse 
et afgørende værktøj til målretning 
af EU-midler og andre midler i ener -
gisektoren (punkt 82, 84 og 99). De 
planlægningsværktøjer, Kommissionen 
på nuværende tidspunkt anvender - 
hovedsagelig listerne over projekter af 
fælles interesse og de tiårige netudvik -
lingsplaner - har væsentlige begræns -
ninger (punkt 85-87). Kommissionen 
har heller ikke en avanceret markeds -
udviklingsmodel, der kan understøt -
te den påkrævede behovsanalyse 
(punkt 83).
62 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 7 -  
Udarbejdelse af en 
samlet vurdering af EU’s 
infrastrukturbehov
Kommissionen bør:
a) udarbejde en samlet vurdering af 
EU’s behov for energiinfrastruktur, 
der kan lægges til grund for ud -
viklingen af det indre energimar -
ked og anvendes som reference 
i forbindelse med andre strate -
gidokumenter, f.eks. de tiårige 
netudviklingsplaner
b) med henblik på at understøtte 
behovsvurderingen sørge for ka -
pacitet til at udarbejde energimar -
kedsmodeller med en bred vifte 
af efterspørgselsscenarier, enten 
hos sig selv eller hos Agenturet for 
Samarbejde mellem Energiregule -
ringsmyndigheder (ACER)
c) samarbejde med ENTSO-E og 
ENTSO-G, så behovsvurderingen 
kan fungere som input i forbindelse 
med den infrastrukturplanlægning 
i EU, der har relation til det indre 
energimarked, bl.a. de tiårige 
netudviklingsplaner.124  
Udvikling af grænseoverskridende 
energiinfrastruktur kræver samarbejde 
mellem nabolande. I en sådan sam -
menhæng kan det være en udfordring 
at sikre projektfinansiering, fordele 
omkostningerne og skaffe de nødven -
dige planlægningstilladelser. Overalt 
i EU er der gjort gode erfaringer med 
regionalt samarbejde i energisektoren 
i form af både politiske og tekniske 
initiativer. Nogle af Kommissionens 
koordineringsaktiviteter har givet posi -
tive resultater (punkt 88-93).
Den Europæiske Unions 
finansielle støtte til 
energiinfrastruktur har 
kun i begrænset omfang 
bidraget til udviklingen af 
det indre energimarked og til 
energiforsyningssikkerheden
125  
Utilstrækkelig prioritering af projek -
terne har reduceret effektiviteten af 
EU’s finansiering af energiinfrastruktur. 
Kommissionen har brugt flere forskellige 
lister over specifikke projekter med hen -
blik på at prioritere investeringerne fra 
EU-budgettet og identificere projek -
ter, der er berettigede til finansiering. 
Kommissionen har imidlertid ikke 
opstillet disse lister på grundlag af en 
samlet vurdering af EU’s behov for in -
frastrukturudvikling. Det skaber risici, 
der undergraver anvendeligheden 
af disse lister som redskab til priorite -
ring af investeringer og målretning af 
EU-midler (punkt 100-103).
63 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 8 -  
Bedre anvendelse af 
listerne over projekter af 
fælles interesse
Kommissionen bør forbedre sine 
planlægningsprocedurer og navnlig 
styrke prioriteringen og finansieringen 
af projekter af fælles interesse på 
grundlag af en samlet vurdering af 
EU’s behov for infrastrukturudvikling 
(jf. anbefaling 7 ).
126  
De vigtigste EU-instrumenter til finan -
siering af energiinfrastrukturprojekter - 
EEPR, Connecting Europe-faciliteten 
og de europæiske struktur- og investe -
ringsfonde - er ikke primært udformet 
til at styrke det indre energimarked, 
og det ses tydeligt i bestemte aspekter 
ved deres gennemførelse. Finansierin -
gen fra CEF ydes uden krav om energi -
markedsreformer, og der er ikke fastsat 
betingelser vedrørende udvikling af 
det indre energimarked i ESI-fondenes 
partnerskabsaftaler for perioden 2014-
2020 (punkt 104-109).Anbefaling 9 -  
Det indre energimarkeds 
hensigtsmæssige og 
uafbrudte funktion 
som betingelse for 
EU-finansiering af 
energiinfrastrukturprojekter
Kommissionen bør fremsætte forslag 
til lovgivning om, hvordan det i afgø -
relserne om udvælgelse af energiinfra -
strukturprojekter til finansiering kan 
gøres til en betingelse, at det indre 
energimarked fungerer hensigtsmæs -
sigt og uafbrudt i medlemsstaterne.
127  
Der er eksempler på EU-finansierede 
energiinfrastrukturprojekter, der har 
haft en positiv indvirkning på det indre 
energimarked og forsyningssikker -
heden. Men mange andre projekter 
har indtil videre kun haft begrænset 
effekt. Det skyldes, at nogle af projek -
terne ikke har haft fokus på behovet 
for at udvikle det indre energimarked, 
at kun ganske få er blevet afsluttet og 
taget i brug, at kapacitetsproblemer 
i nabolande i nogle tilfælde har van -
skeliggjort anvendelsen, og at projek -
ternes produktivitet i nogle tilfælde er 
begrænset, fordi den nye infrastruktur 
anlægges ved siden af allerede eksiste -
rende infrastruktur (punkt 110-112).
Vedtaget af Afdeling II, der ledes af Henri GRETHEN, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 21. oktober 2015.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand

64
 Bilag Bilag Ia) Gennemsnitlige eldetailpriser inkl. afgifter for private forbrugere: 1. kvartal 2015, 
eurocent pr. kWh
> 22,0119,01 – 22,00 14,01 – 1 9,00 < 14,00Grå: Ikke-EUPriser pr, kWh (eurocent)
 14,54
 20,23 18,26 17,67
 13,12 16,23 11,33
 9,31 13,17 19,37 15,84
 12,66
 14,43
 ,7912
 14,59
 ,3520
 24,21 12,47 17,41
 29,74 30,83
 18,08
 20,80 24,35 19,11
 22,53 22,33 10,06
NB: Om forbrugerpriserne er overkommelige, er et spørgsmål for sig, som bør behandles under hensyntagen til de disponible nettoindkomster 
i de enkelte medlemsstater. Som nævnt i punkt 23 omfattede denne revision ikke energifattigdom.
Kilde:  Europa-Kommissionen.
65 Bilag Bilag Ib) Gennemsnitlige elpriser ekskl. moms og ikkerefunderbare afgifter for industrielle 
forbrugere: 1. kvartal 2015, eurocent pr. kWh
 > 14,01 12,01 – 14,00  9,01 – 12,00 < 9,00 Grå: Ikke-EU Priser pr. kWh (eurocent)
13,8010,24
16,09
15,439,568,628,61
8,358,966,977,44
8,87
8,38
8,27
11,15
10,95
17,0210,9514,94
15,828,47
10,23
10,8513,5212,84
12,0412,3510,06
Kilde:  Kommissionen.
66 Bilag Bilag IIVurderede gasindkøbspriser betalt af leverandørerne i EU’s medlemsstater -  
årsgennemsnit for 2014 (euro pr. MWh)
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af oplysninger fra ACER. Cypern og Malta har på nuværende tidspunkt ikke gasmarkeder og er derfor ikke 
omfattet. 
 Hubpris  Importpris oplyst ved grænsen 
 
   
        
 
 
  
  
 
  
    
   26,4Syd  
24,7Nord  
27,822,1
24,1
31,8 26,227,0 25,724,724,0 23,923,7
23,924,127,628,8
32,0
29,3
35,3
25,1
26,7
30,9
28,224,3
26,4
28,927,625,4
25,0
67 Bilag Bilag IIIMedlemsstaternes deltagelse i ACER’s arbejdsgrupper - januar 2013 til maj 2015
Repræ sen  tant -
skabetArbejds gruppen 
ved rørende 
elektricitetArbejds gruppen 
ved rørende gasArbejdsgruppen 
vedrørende implemen -
tering, overvågning og 
benchmarkingArbejds gruppen 
vedrørende integritet 
og gennemsig  tighed på 
markedet
Antal afholdte møder 22 24 25 24 20
Østrig 22 24 25 19 20
Tyskland 22 23 25 17 19
Det Forenede Kongerige 22 24 24 15 20
Frankrig 20 23 24 17 20
Belgien 22 21 25 24 11
Spanien 22 19 25 19 17
Sverige 22 23 21 17 19
Portugal 22 24 25 5 16
Italien 22 20 21 11 16
Nederlandene 22 24 22 6 16
Polen 21 22 25 2 16
Ungarn 22 18 22 0 19
Danmark 22 21 16 6 11
Finland 22 21 15 0 16
Den Tjekkiske Republik 22 13 9 4 19
Irland 22 14 14 0 12
Luxembourg 19 8 9 0 14
Slovenien 18 0 8 0 7
Kroatien 15 3 5 1 4
Grækenland 20 1 5 0 2
Litauen 18 1 3 0 2
Letland 16 0 6 0 1
Malta 22 0 0 0 0
Rumænien 18 1 2 0 1
Estland 18 0 0 0 0
Cypern 14 0 0 0 0
Bulgarien 2 0 0 0 0
Slovakiet 1 0 0 0 0
68
Anbefaling 1
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissionens tjenestegrene har gjort overholdel -
sen af reglerne i den tredje energipakke til en priori -
tet i 2015. Overensstemmelseskontrollen af gennem -
førelsen af den tredje energipakke er afsluttet i alle 
28 medlemsstater, og alle eventuelle spørgsmål, 
som er uforenelige med lovgivningen om det indre 
marked, forelægges myndighederne i de berørte 
medlemsstater.
Anbefaling 2 a)
Denne anbefaling er rettet til medlemsstaterne. 
Kommissionen er imidlertid enig i anbefalingen og 
vil udøve en særlig kontrol af de nationale regule -
ringsmyndigheders uafhængighed under overens -
stemmelsesvurderingen af reglerne i den tredje 
energipakke.
Anbefaling 2 b)
Kommission accepterer anbefalingen og er ved at 
undersøge mulighederne for at styrke de nuværende 
beføjelser for Agenturet for Samarbejde mellem 
Energireguleringsmyndigheder (ACER), herunder 
over for medlemsstaterne, med henblik på at 
tilpasse dem til virkeligheden på det mere integre -
rede indre marked.
Anbefaling 3
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Med henblik på at afhjælpe problemet med 
underudviklet handel via børser har Kommissionen 
vedtaget forordninger på gas- og elområdet, som 
gør oprettelsen af energibørser obligatorisk (f.eks. 
forordningerne om håndtering af kapacitetstilde -
ling og afbalancering på gasområdet og forord -
ningen om kapacitetstildeling og håndtering af 
kapacitetsbegrænsninger, der fastsætter regler for 
EU-dækkende markedskobling på elområdet). Des -
uden er Europa-Parlamentets og Rådets forordning 
(EU) nr. 1227/2011 af 25. oktober 2011 om integritet 
og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne 
(REMIT) ved at blive gennemført.Resumé
IV
Kommissionen understreger, at det er vigtigt at 
have et velfungerende el- og gasmarked af hensyn 
til forsyningssikkerheden.
V
Meddelelsen »Fremskridt med hensyn til gennemfø -
relsen af det indre marked for energi« (COM(2014) 634) 
anerkendte, at EU var godt på vej til at gennemføre 
det indre energimarked. Den grænseoverskridende 
handel er stigende, vedvarende energi integreres 
med held i systemet, og arbejdet med at udbygge 
intelligente net og fremme decentral el er begyndt. 
Men det stod også klart, at arbejdet endnu ikke 
er færdiggjort. Der er en række hindringer for, at 
markedet kan fungere problemfrit. Energiunions -
projektet har til formål at afhjælpe disse hindringer. 
Kommissionen har taget konkrete skridt til at fjerne 
de resterende markedsbarrierer for det indre ener -
gimarked, navnlig i dens forslag om en ny udform -
ning af energimarkedet.
Med hensyn til energiinfrastruktur er det vigtigt at 
understrege, at:
- energiinfrastruktur forventes at blive finansieret 
af markedet – dvs. brugertakster, der er godkendt 
af uafhængige tilsynsmyndigheder. Økonomisk 
støtte fra EU-budgettet bør derfor være undta -
gelsen og ikke reglen
- hvor der er tildelt økonomisk støtte, er energi -
forsyningssikkerheden blevet væsentlig forbed -
ret for visse regioner (jf. f.eks. eksemplerne for 
det europæiske genopretningsprogram for 
energiområdet (EEPR) under Revisionsrettens 
bemærkning i punkt 103 eller en række af de 
reviderede projekter, der er medfinansieret 
af Connecting Europe-faciliteten (CEF) eller de 
europæiske struktur- og investeringsfonde 
(ESI-fondene), og som er nævnt i Revisionsret -
tens bemærkning til punkt 109-111).Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 69
VII
Kommissionen er af den opfattelse, at det er nød -
vendigt at forbedre den transeuropæiske infra -
struktur for at sikre dens fulde virkning på det indre 
energimarked. Kommissionen anerkender, at det er 
nødvendigt at foretage en omfattende vurdering 
af behovet for EU-infrastruktur, men ønsker også 
at understrege, at der i høj grad allerede foretages 
infrastrukturplanlægning på EU-plan, og hvordan 
dette indgår i Kommissionens politik. Selv om der 
kan være behov for at optimere procedurer og værk -
tøjer, foretages der allerede en forsvarlig vurdering 
af, hvad der er behov for med hensyn til vigtig euro -
pæisk energiinfrastruktur. Se Kommissionens svar på 
anbefaling 7 og punkt 82.
Anbefaling 6 a)
Kommissionen accepterer anbefalingen. Den er alle -
rede begyndt at gennemføre tiltag i den henseende. 
Det gælder især Gruppen på Højt Plan vedrørende 
Gassammenkobling i Central- og Sydøsteuropa. 
Gruppen har til formål at koordinere bestræbelserne 
på at fremme grænseoverskridende og transeuropæisk 
infrastruktur, der diversificerer gasforsyningen til regi -
onen, samt gennemføre harmoniserede regler.
Anbefaling 6 b)
Kommissionen accepterer anbefalingen. Den arbej -
der allerede i denne retning inden for rammerne 
af de regionale initiativer: Et af hovedmålene med 
regionale initiativer er at fokusere på flaskehalsene 
(fysiske eller lovmæssige) inden for grænseoverskri -
dende infrastruktur.
Anbefaling 6 c)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Samarbejde mellem transmissionssystemoperatører 
er allerede gjort obligatorisk i mange gennemførel -
sesregler (»netregler«) vedrørende netdrift og handel 
med energi.
I forbindelse med forslaget om en ny udformning af 
elmarkedet undersøger den mulighederne for for -
stærket samarbejde og delt ansvar mellem trans -
missionssystemoperatører på grundlag af konceptet 
med initiativer vedrørende regional sikkerheds -
koordinering som et første skridt hen imod bedre 
integration af transmissionssystemoperatører på 
regionalt plan.Anbefaling 4
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissæren med ansvar for klima og energi 
har gjort vedtagelsen af netregler til en prioritet. 
Kommissionen har arbejdet tæt sammen med de 
lovgivende myndigheder, transmissionsnetopera -
tører og andre interessenter for at omformulere de 
foreslåede netregler på en måde, der sikrer deres 
neutralitet og en effektiv gennemførelse. Otte ud 
af ti foreslåede regler for elnettet forventes at blive 
vedtaget af udvalget inden udgangen af 2015.
Kommissionen fremmer aktivt en tidlig gennemfø -
relse af netreglerne inden for rammerne af regionale 
samarbejdsinitiativer.
Anbefaling 5 a)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Selv om det nuværende mål på 10 % for 2020 er 
baseret på produktionskapacitet, bliver der taget 
højde for omkostningsaspekter og mulighederne 
for kommerciel handel, og de vil spille en vigtig 
rolle i udformningen af sammenkoblingsmålet for 
2030 på regionalt niveau eller landeniveau. Dette 
vil give den nødvendige fleksibilitet til at tilpasse 
minimumsmålet på 15 % for elsammenkobling i 2030 
til markedsbehovene.
Anbefaling 5 b)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Den tiårige netudviklingsplan for 2015 for gas giver 
allerede en god vurdering af infrastrukturbehovene 
inden for en lang række forskellige scenarier om den 
fremtidige efterspørgsel, priser, infrastrukturudvik -
ling og andre aspekter. Analysen viser tydeligt, at 
der ikke vil være behov for alle de planlagte pro -
jekter. Den løbende proces med projekter af fælles 
interesse bygger på denne vurdering. Desuden er 
man for at nå frem til en forstærket behovsvurde -
ring for EU’s gasmarked begyndt at arbejde på en 
EU-strategi for oplagring af flydende naturgas (LNG) 
og gas, og Kommissionen offentliggør sin strategi 
for oplagring af LNG og gas i januar 2016.
Kommissionens svar 70
F.eks. er formålet med udvælgelsen af projekter 
af fælles interesse at identificere de projekter, der 
bidrager mest til at nå EU’s energipolitiske mål (en 
overkommelig pris, energiforsyningssikkerhed og 
bæredygtighed).
En mere robust behovsanalyse, der omfatter både el- 
og gasmarkedet, vil være til rådighed ved udgangen 
af 2016. Se Kommissionens svar på anbefaling 7 a).
Hvad angår finansieringen, tages der også ved udvæl -
gelsen af tiltag til støtte, for projekter, hvor der er 
identificeret et behov for offentlig støtte, hensyn til 
modenhed og andre evalueringskriterier. Kom -
missionen samarbejder tæt med Den Europæiske 
Investeringsbank (EIB) og andre interessenter for at 
øge den tekniske bistand til forbedring af projekter 
af strategisk interesse. Derfor er der ikke planlagt 
yderligere tiltag.
Anbefaling 9
Kommissionen kan ikke acceptere anbefalingen.
Kommissionen er overbevist om, at der er behov 
for lige store fremskridt vedrørende infrastruktur 
og markedsregulering for at sikre et effektivt indre 
energimarked. En usmidig konditionalitet ville 
imidlertid være for kompleks at gennemføre på en 
juridisk bindende måde og risikerer at være til skade 
for udviklingen af den nødvendige infrastruktur.Anbefaling 7 a)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Den har allerede truffet foranstaltninger med hen -
blik herpå. Man har løbende arbejdet på at udvikle 
de tiårige netudviklingsplaner og (siden 2013) de 
tilhørende cost-benefit-analyser. Desuden skal 
europæiske net af transmissionssystemoperatører 
(ENTSO’er) i henhold til artikel 11, stk. 8, i TEN-E-for -
ordningen udarbejde en model for et (sammenkob -
let) el- og gasnet, og den skal indsendes til Kom -
missionen og ACER senest den 31. december 2016. 
Kommissionen vil sikre, at dette sker til tiden.
Anbefaling 7 b)
Kommissionen accepterer delvis anbefalingen.
Hvis der skal skabes analytisk kapacitet og kapaci -
tet til at udarbejde modeller internt, kunne det få 
betydelige ressourcemæssige konsekvenser enten 
for Kommissionen eller ACER. Det kunne være et 
relevant alternativ at outsource denne kapacitet til 
ENTSO’er under tilsyn af ACER og Kommissionen.
Anbefaling 7 c)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Cost-benefit-analysen af hele energisystemet, der 
ligger til grund for planlægningen og behovsvur -
deringen og de tiårige netudviklingsplaner, udar -
bejdes af ENTSO’erne i tæt samarbejde med både 
Kommissionen og ACER.
Anbefaling 8
Kommissionen accepterer delvis anbefalingen.
Hvad angår prioriteringen, minder Kommissionen 
om, at en forbedring af planlægningsprocedurerne 
er en del af den løbende samarbejdsmekanisme med 
alle berørte interessenter.
Kommissionens svar 71
Fælles svar fra Kommissionen på 
punkt 14-18
Hvad angår energiinfrastruktur, sammenkobles de 
europæiske el- og gastransmissionssystemer i sti -
gende grad, men der er stadig behov for betydelige 
infrastrukturinvesteringer. Ved udgangen af 2015 
afsluttes 13 projekter fra den første EU-liste over 
projekter af fælles interesse for gas og elektricitet. 
Lidt over 100 projekter af fælles interesse er i fasen 
med bevilling af tilladelse og kan forventes snart at 
indlede anlægsfasen. De fleste investeringer i ener -
giinfrastruktur foretages af den private sektor, men 
der er en række særlige EU-redskaber til rådighed 
for at hjælpe med at imødegå yderligere finansielle 
udfordringer. Siden lanceringen af Connecting 
Europe-faciliteten i 2014 er der tildelt 796 mio. EUR 
i form af tilskud til forslag til vigtige energiinfrastruk -
turprojekter i hele Europa. Der er også supplerende 
støtte til rådighed fra de europæiske struktur- og 
investeringsfonde. Desuden yder Den Europæiske 
Fond for Strategiske Investeringer yderligere støtte 
til energiprojekter af strategisk betydning.
For at afhjælpe specifikke infrastrukturproblemer 
i nogle europæiske regioner mere effektivt har 
man øget det regionale samarbejde mellem de 
berørte medlemsstater. Det resulterede i oprettel -
sen af Grupperne på Højt Plan vedrørende Gassam -
menkobling på Den Iberiske Halvø og i Central- og 
Sydøsteuropa (CESEC) samt en reform af Gruppen på 
Højt Plan for Østersøregionen (BEMIP). Grupperne 
forventes at foreslå konkrete løsninger på infrastruk -
turproblemer og sikre gennemførelsen af relevante 
projekter.Indledning
03
Medlemsstaterne har det primære ansvar for at 
anvende og håndhæve EU-lovgivningen, og deres 
vilje til gennemføre lovgivningen fuldt ud og kor -
rekt spiller en afgørende rolle. De nationale rege -
ringer er for øjeblikket ansvarlige for at udarbejde 
energilovgivning og -politikker, der vedrører det 
indre marked. De er også som ejere af energiforsy -
ning og transmissionsselskaber en central aktør på 
EU’s energimarkeder.
05
Kommissionen er af den opfattelse, at et reelt åbent, 
konkurrencedygtigt og godt forbundet energimar -
ked er den bedste måde til at sikre energiforsynings -
sikkerheden, og at dette vil gøre det muligt for EU 
at foretage den nødvendige overgang til en lavemis -
sionsenergisektor på den mest omkostningseffektive 
og sikre måde.
Kommissionen har derfor med Rådets og Parlamen -
tets godkendelse udarbejdet en strategi for en ener -
giunion, og en vigtig del af denne strategi vedrører 
forpligtelsen til at fjerne de største hindringer for 
bedre integrerede energimarkeder i Europa.
Som led i denne strategi vil den styrke indsatsen for 
at håndhæve den fulde gennemførelse af den gæl -
dende energilovning og den tilknyttede lovgivning. 
Kommissionen har også iværksat en omfattende 
revision af den gældende EU-energilovgivning, især 
på elområdet (»forslaget om en ny udformning af 
markedet«), med henblik på at tilpasse de eksiste -
rende regler i den tredje energipakke, hvor det er 
nødvendigt, for at fremme markedsintegrationen. 
Den har desuden indledt en omfattende revision af 
sin lovgivning om energiforsyningssikkerhed.
13
Se Kommissionens svar på punkt 5.
Kommissionen er af den opfattelse, at eftersom med -
lemsstaterne har pligt til at tage hensyn til virknin -
gerne af deres nationale beslutninger på nabolande 
i henhold til EU-lovgivning, kræver organisationen 
af et indre energimarked tæt samarbejde mellem 
EU og medlemsstaterne/de nationale regeringer.
Kommissionens svar 72
44
Kommissionen mener også, at de eksisterende 
mekanismer i den nuværende sammenhæng er 
uensartede. For at afhjælpe denne situation har 
Kommissionen vedtaget lovgivning til harmonise -
ring af handelsmekanismer for gas og elektricitet. 
Denne lovgivning er ved at blive gennemført (navn -
lig ved vedtagelse af vejledningen om kapacitetstil -
deling og håndtering af kapacitetsbegrænsninger 
på elområdet og håndtering af kapacitetstildeling/
procedurerne for håndtering af gaskapacitetsbe -
grænsninger og afbalancering af netregler/vejled -
ninger for gasområdet), og den vil reducere ineffekti -
viteten i den nuværende lovramme om handel med 
energi betydeligt.
46
Problemet med ukoordinerede statslige interventioner 
på energimarkederne er efter Kommissionens mening 
en af de største hindringer for et integreret mar -
ked, og det spiller derfor en afgørende rolle med 
hensyn til at opnå et velfungerende indre energi -
marked – og energiforsyningssikkerhed.  Kommissio -
nen  har skitseret hovedproblemerne og de foreslåede 
foranstaltninger i sin meddelelse om det indre marked 
for elektricitets realisering og den mest effektive 
offentlige intervention (C(2013) 7243), og den læg -
ger særlig vægt på at afskaffe unødvendige inter -
ventioner i dens løbende forslag om en ny udform -
ning af markedet (jf. meddelelsen om lancering af den 
offentlige høring om en ny udformning af energimar -
kedet, (COM(2015) 340).
50 a)
Kommissionen bemærker, at de nationale TSO’er, 
tilsynsmyndigheder og medlemsstater ofte har 
tøvet med at indgå en aftale om tilpasning af de 
gældende nationale eller regionale regler i form 
af en kompromisløsning, som ville skabe et mere 
integreret/større regionalt marked eller EU-dæk -
kende marked. Kommissionen fremmer yderligere 
integration af det indre energimarked, selv for mar -
keder, der fungerer hensigtsmæssigt, således at de 
potentielle fordele ved en europæisk integration til 
fulde kan føres ud i livet såsom mere konkurrence, 
likviditet og øget forsyningssikkerhed.Bemærkninger
29 - Første led 
Medlemsstaterne har nøglen til gennemførelsen 
af det indre marked. Se også Kommissionens svar 
på punkt 3. Deres indsats afgør, om hindringer 
for grænseoverskridende handel med energi rent 
faktisk bliver afhjulpet, og om systemdriften koor -
dineres med naboerne. Kun med medlemsstater, 
der arbejder proaktivt på at afhjælpe hindringer for 
grænseoverskridende handel, kan det lykkes Kom -
missionen at oprette et indre energimarked.
32 - Tredje led
Problemerne i forbindelse med den tredje energi -
pakke er et yderligere vigtigt aspekt, som Kommis -
sionen kontrollerer i forbindelse med dens gennem -
førelses- og overensstemmelseskontrol.
35
Kommissionen mener, at løsninger på grænseover -
skridende stridsspørgsmål mellem medlemsstaterne 
får stadig større betydning. Jo tættere markederne 
bliver integreret, jo større behov er der for en uaf -
hængig myndighed, der kan dæmpe og i sidste ende 
løse konflikter mellem medlemsstaterne vedrørende 
reguleringsmæssige problemer.
Kommissionen opfordrer fortsat alle medlemsstater 
til at deltage i arbejdsgruppemøder. For at sikre 
gennemsigtighed i deres arbejde gøres møderesul -
taterne tilgængelige for alle medlemsstater.
40
Kommissionens forslag om en ny udformning af 
energimarkedet, der blev lanceret den 15. juli 2015 
(COM(2015) 340), sigter netop mod at styrke lovrammen 
for samarbejdet mellem transmissionssystemoperatør 
(TSO’er).
Kommissionens svar 73
51
Kommissionen understreger, at TSO’er og de natio -
nale reguleringsmyndigheder, især på elområdet, 
har været meget aktive med tidlige gennemførel -
sesprojekter vedrørende netregler (jf. f.eks. den 
frivillige markedskoblingsproces, afbalance -
ringsinitiativerne eller arbejdet med regionale 
sikkerhedskoordineringscentre).
53
Kommissionen arbejder aktivt sammen med Bulga -
rien for at fremskynde processen med oprettelse af 
en energibørs med henblik på at deltage fuldt ud 
i EU-dækkende handel med energi (»markedskob -
ling«), herunder med energifællesskabslande (som 
tilsammen danner »8. Region«).
54
Kommissionen påpeger, at REMIT-overvågnings -
rammen, der er oprettet ved REMIT-gennemførel -
sesforordning (EU) nr. 1348/2014, endnu ikke er 
trådt i kraft, hvad angår »B2B-handel« (de såkaldte 
»ikke-standardtransaktioner«). Forordningen omfat -
ter indtil videre kun de såkaldte »standardtransaktio -
ner« (dvs. transaktioner på handelssteder). Bestem -
melserne vedrørende ikke-standardtransaktioner 
(dvs. bilaterale transaktioner uden for handelsste -
der) træder i kraft i marts 2016.
59
Priskonvergensen halter bagefter forventningerne, 
hovedsageligt på grund af overvejende forskellige 
statsinterventioner, som fremmer meget forskellige 
former for elforsyning. Initiativer vedrørende det 
indre marked har imidlertid afgjort tilpasset priserne 
(jf. den seneste erfaring med strømbaseret markedskob -
ling) og har potentiale til at gøre det yderligere – særlig, 
når medlemsstaterne beslutter at foretage en større 
tilpasning af deres statsinterventioner.
61
Med forordningen om kapacitetstildeling og hånd -
tering af kapacitetsbegrænsninger, som bliver retligt 
bindende i alle medlemsstater i august 2015, oprettes 
harmoniserede handelsmekanismer. Kommissionen 
er enig i, at fuld priskonvergens stadig forhindres 
af andre faktorer (såsom manglende sammenkob -
ling, ukoordinerede statsinterventioner i forskellige 
medlemsstater osv.).50 b)
Vedtagelse af EU-lovgivning om tekniske regler kræ -
ver ændringer af de etablerede nationale systemer og 
derfor, at man finder kompromiser mellem 28 med -
lemsstater om ofte indviklede tekniske spørgsmål 
om systemdrift eller handel med energi, som har 
væsentlige distributionsmæssige virkninger. Dette 
begrænser evnen til at planlægge, præcis hvor lang 
tid det tager at finde de nødvendige kompromiser.
Kommissionen har taget skridt til at sikre en klar og 
gennemsigtig planlægning ved regelmæssigt at 
offentliggøre den forventede vedtagelsesprocedure.
50 c)
Kommissionen undersøger mulige forbedringer af 
proceduren for vedtagelse af netregler i forbindelse 
med forslaget om en ny udformning af markedet.
50 d)
Netregler og retningslinjer er dokumenter fra Kom -
missionen, som har til formål at afskaffe handelshin -
dringer ved at tilpasse markeds- og netdriftsreglerne.
Det er Kommissionens opgave at sikre, at europæ -
iske net af elektricitetstransmissionssystemopera -
tørers (ENTSO-E’s) og ACER’s udkast til tekster er 
i overensstemmelse med EU-lovgivningen, er neu -
trale over for alle interessenter og ikke blot bekræf -
ter status quo, men betyder et reelt fremskridt for 
det indre energimarked (jf. Kommissionens svar på 
punkt 50, underpunkt a)).
I forbindelse med de foreslåede elregler var Kom -
missionen nødt til at arbejde intenst på de fore -
slåede tekster, før den kunne vedtage dem som 
EU-lovgivning. Vedtagelsen tog derfor længere tid 
end oprindeligt forventet, også på grund af den 
store økonomiske betydning og de mulige distri -
butionsmæssige virkninger af de vedtagne regler. 
Den tid, der blev brugt på at lave et nyt udkast til 
regler og forhandle med medlemsstater og inte -
ressenter om behovet for en ambitiøs lovgivning 
var en god investering, da de regler, som i sidste 
ende blev vedtaget, vil medføre reelle fremskridt 
i harmoniseringen.
Kommissionens svar 74
83
Når der tages højde for begrænsninger i ACER’s 
bemanding (og lignende begrænsninger hos ACER), 
kunne ENTSO’erne efter Kommissionens mening 
udarbejde infrastrukturmodeller samt udvikle en 
række scenarier under nøje tilsyn af Kommissionen 
og ACER.
Det bør bemærkes, at 2014-udgaven af den tiårige 
netudviklingsplan allerede omfatter fire scenarier. 
Udarbejdelsen af metoder og scenarier kan forbed -
res og ajourføres, og Kommissionen samt ACER kan 
samarbejde tæt med ENTSO’erne om dette.
84
Finansieringen er ikke altid baseret på en forhånds -
behovsvurdering (top-down), men skal nødvendigvis 
vurderes i forhold til specifikke krav. Når specifikke 
projekter vurderes, er modenhed et af de vigtigste 
kriterier sammen med de fordele, som et projekt 
vil betyde for den region, i hvilken det er placeret. 
Dette gælder både for finansielle instrumenter og 
tilskud.
86 - Fjerde led
Formålet med de tiårige netudviklingsplaner er ikke, at 
de skal være i fuld overensstemmelse med de nationale 
planer, eftersom det er meningen, at de skal være mere 
end en liste over alle nationale planer. De fokuserer på 
transeuropæisk infrastrukturudvikling, der tjener de 
primære mål om markedsintegration, forsyningssik -
kerhed og bæredygtighed.
87
Planlægningen skal være baseret på en række fuld -
stændige, pålidelige og robuste data. At indhente 
disse data, især fra initiativtagere til projekter, men 
også fra medlemsstater, er bestemt en af de stør -
ste udfordringer i den næste runde af de tiårige 
netudviklingsplaner.64
Kommissionen er enig i, at prisregulering, der fører 
til energipriser med tab, bør forhindres, og har taget 
problemet op i drøftelser med medlemsstaterne 
samt i overtrædelsesprocedurer. EU-Domstolen har 
for nylig godkendt Kommissionens tvangsforan -
staltning mod regulerede priser (C-36/14).
70
Kommissionen har en afdeling, der arbejder med 
markedsovervågning og energiprognoser. Kom -
missionen erkender, at afdelingens kapacitet til at 
udføre komplekse analyser er begrænset på grund 
af ressourcebegrænsninger. Den ser gerne, at dens 
kapacitet bliver øget.
Kommissionen kan under alle omstændigheder blive 
nødt til at anvende ekstern ekspertise.
75
Det vigtigste instrument til at hjælpe medlemssta -
terne med at opfylde målet på 10 % er at identificere 
og fremme gennemførelsen af relevante projekter af 
fælles interesse. F.eks. er en væsentlig del af hand -
lingsplanen for det regionale initiativ i Sydvesteuropa 
viet til at øge sammenkoblingsprocenten mellem Den 
Iberiske Halvø og det kontinentale elmarked.
82
Kommissionen anerkender, at det er nødvendigt at 
foretage en omfattende vurdering af behovet for 
EU-infrastruktur, men ønsker også at understrege, 
at der i høj grad allerede foretages planlægning 
af EU-infrastruktur, og hvordan dette bidrager til 
Kommissionens politik.
De tiårige netudviklingsplaner, der udarbejdes af 
det europæiske net af transmissionssystemope -
ratører, er baseret på en grundig evaluering af 
infrastrukturbehovene, som også lægges til grund 
for efterspørgslen. Den hyppighed, med hvilken 
de ajourføres, dvs. hvert andet år, sikrer, at ændrin -
gen i både efterspørgsel og produktionsmønstre 
afspejles i planen. Der udvælges derefter projekter 
til EU-listen over projekter af fælles interesse på 
grundlag af disse planer og ved brug af metoden 
fra cost-benefit-analysen af hele energisystemet, jf. 
TEN-E-forordningen. Udvælgelsen af projekter af 
fælles interesse foretages på en gennemsigtig og 
forsvarlig måde.
Kommissionens svar 75
104
Kommissionen medgiver, at forsinkelser i projekt -
gennemførelsen har forhindret det europæiske 
genopretningsprogram for energiområdet i hurtigt 
at levere økonomisk vækst.
De har imidlertid betydelige langsigtede fordele, 
særlig med hensyn til energiforsyningssikkerhed:
Alle undtagen et af modstrøms- og sammenkob -
lingsprojekterne i Central- og Østeuropa er gennem -
ført og har derved øget modstandsdygtigheden 
i EU’s gasnet væsentligt i tilfælde af forsyningsaf -
brydelser i lighed med afbrydelsen i begyndelsen 
af 2009.
»Nordbalt 02«-projektet bidrog til at gennemføre 
den nødvendige opgradering i det litauiske trans -
missionsnet for at fremme strømmen af elektricitet 
gennem samkøringsforbindelser. »Estlink 2« forbandt 
det estiske net/det baltiske net til det nordiske elek -
tricitetsmarked via et undervandskabel til Finland.
En ny undervandskabelforbindelse mellem Italien 
og Malta gjorde en ende på det maltesiske nets 
isolation fra det øvrige Europa.
109
Hvad angår de operationelle programmer for perioden 
2014-2020, har kun seks medlemsstater valgt EFRU-in -
vesteringsprioriteten, der bl.a. vedrører forbedring 
af energiforsyningssikkerheden gennem udvikling 
af intelligente energioplagrings- og transmissions -
systemer. Der er fastsat en særlig forhåndsbetin -
gelse i lovgivningen om denne investeringspriori -
tet, der sikrer overensstemmelse med de relevante 
dele af lovgivningen om det indre energimarked og 
bestemmelserne om projekter af fælles interesse. 
Der fastsættes resultatindikatorer i de relevante 
operationelle programmer (og ikke i partnerskabs -
aftaler) for hvert af de aftalte specifikke mål, og de 
omfatter resultatindikatorer vedrørende aspekter af 
det indre energimarked.90
Kommissionen har gjort regional markedsintegra -
tion til et nøgleinstrument til opnåelse af fremskridt 
med det indre energimarked. Den vil fortsat aktivt 
støtte og videreudvikle regionale initiativer inden 
for alle områder af det indre marked (f.eks. infra -
struktur, handel med energi, systemdrift, produk -
tionens tilstrækkelighed og støtteordninger for 
vedvarende energi) uden at tabe det endelige mål 
om et EU-dækkende integreret marked af syne.
100
På både gas- og elområdet giver de respektive 
ENTSO’ers proces med udarbejdelse af de tiårige 
netudviklingsplaner et godt overblik over, hvor net -
investeringer er påkrævet på europæisk plan.
Disse indgår i procedurer såsom listen over projek -
ter af fælles interesse. Det er imidlertid vigtigt at 
minde om, at prioriterede eller strategisk vigtige 
projekter ikke nødvendigvis kræver EU-støtte, for 
at man kan gå videre med dem. Andre ikkefinan -
sielle hindringer (f.eks. bevilling af tilladelse) er ofte 
vigtigere. Formålet med processen for projekter af 
fælles interesse er at gøre det muligt at afhjælpe 
disse hindringer. Hvis der er specifikke hindringer 
vedrørende finansiering, overvejes det at yde støtte 
fra EU-budgettet (f.eks. under Connecting Europe-fa -
ciliteten). Derfor udarbejdes lister generelt ikke ude -
lukkende med det formål at prioritere investeringer 
fra EU-budgettet.
103
Listen over projekter af fælles interesse er base -
ret på en grundig vurdering, som forbedres ved at 
tilpasse forskellige aspekter af cost-benefit-analysen 
(f.eks. hvordan man skal vurdere energiforsyningssik -
kerheden). I henhold til den gældende lovgivning 
om Connecting Europe-faciliteten er en af forud -
sætningerne for at få økonomisk støtte, at projektet 
skal være opført på listen. Beslutningen om at yde 
støtte træffes i overensstemmelse med den nuvæ -
rende lovramme efter at have behandlet ansøgnin -
gen på grundlag af en række tildelingskriterier, der 
tager hensyn til politikmål samt tekniske og finan -
sielle aspekter.
Kommissionens svar 76
Anbefaling 1
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissionens tjenestegrene har gjort overholdel -
sen af reglerne i den tredje energipakke til en priori -
tet i 2015. Kontrollen af gennemførelsen af den tredje 
energipakke er afsluttet i alle 28 medlemsstater, og 
alle eventuelle spørgsmål, som er uforenelige med 
lovgivningen om det indre marked, forelægges myn -
dighederne i de berørte medlemsstater.
Anbefaling 2 a)
Denne anbefaling er rettet til medlemsstaterne. 
Kommissionen er imidlertid enig i anbefalingen og 
vil udøve en særlig kontrol af de nationale regule -
ringsmyndigheders uafhængighed under overens -
stemmelsesvurderingen af reglerne i den tredje 
energipakke.
Anbefaling 2 b)
Kommission accepterer anbefalingen og er ved 
at undersøge mulighederne for at styrke ACER’s 
nuværende beføjelser, herunder over for medlems -
staterne, med henblik på at tilpasse dem til virkelig -
heden på det mere integrerede indre marked.
Anbefaling 3
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Med henblik på at afhjælpe problemet med 
underudviklet handel via børser har Kommissionen 
vedtaget forordninger på gas- og elområdet, som 
gør oprettelsen af energibørser obligatorisk (f.eks. 
forordningerne om håndtering af kapacitetstilde -
ling og afbalancering på gasområdet og forord -
ningen om kapacitetstildeling og håndtering af 
kapacitetsbegrænsninger, der fastsætter regler for 
EU-dækkende markedskobling på elområdet). Des -
uden er Europa-Parlamentets og Rådets forordning 
(EU) nr. 1227/2011 af 25. oktober 2011 om integritet 
og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne 
(REMIT) ved at blive gennemført.Støtte til omstillingen til en lavemissionsøkonomi, 
herunder investeringer i energieffektivitet, ved -
varende energi og intelligente distributionsnet, er 
en prioritet for ESI-fondene i perioden 2014-2020, 
særlig med obligatoriske minimumstildelinger for 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU). 
Investeringer i andre energiinfrastrukturer såsom 
fjernelse af flaskehalse inden for vigtige netinfra -
strukturer er vigtige for bestemte medlemsstater. 
Sådanne investeringer udgør i gennemsnit ca. 0,5 % 
af den samlede tildeling fra EFRU, Samhørighedsfon -
den (CF) og Den Europæiske Socialfond (ESF), både 
i perioden 2007-2013 og 2014-2020, men i nogle 
medlemsstater er andelen højere (ca. 2 %), hvilket 
afspejler nationale behov og prioriteter.
112 b)
Gennemførelsen af alle projekter, der medfinansie -
res af EU-budgettet, overvåges nøje, og anmodnin -
ger fra initiativtagere til projekter om at ændre støt -
teafgørelsen undersøges omhyggeligt og afvises, 
hvis de fremførte argumenter er utilstrækkelige.
Konklusioner og anbefalinger
113
Det er vigtigt at understrege, at: 
- energiinfrastruktur forventes at blive finansieret 
af markedet – dvs. brugertakster og markedet. 
Økonomisk støtte fra EU-budgettet bør derfor 
være undtagelsen og ikke reglen
- hvor der er tildelt økonomisk støtte, er energi -
forsyningssikkerheden blevet væsentlig forbedret 
for visse regioner (jf. f.eks. eksemplerne for EEPR 
under Revisionsrettens bemærkning i punkt 103 
eller en række af de reviderede projekter, der er 
medfinansieret af CEF eller ESI-fondene, og som 
er nævnt i Revisionsrettens bemærkning i punkt 
109 -111).
Kommissionens svar 77
Anbefaling 5 b)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Den tiårige netudviklingsplan for 2015 for gas giver 
allerede en god vurdering af infrastrukturbehovene 
inden for en lang række forskellige scenarier om den 
fremtidige efterspørgsel, priser, infrastrukturudvik -
ling og andre aspekter. Analysen viser tydeligt, at der 
ikke vil være behov for alle de planlagte projekter. 
Den løbende proces med projekter af fælles inte -
resse bygger på denne vurdering. Desuden er man 
for at nå frem til en forstærket behovsvurdering for 
EU’s gasmarked begyndt at arbejde på en EU-stra -
tegi for oplagring af LNG og gas, og Kommissionen 
offentliggør sin strategi for oplagring af LNG og gas 
i januar 2016.
Anbefaling 6 a)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Den er allerede begyndt at gennemføre tiltag i den 
henseende. Det gælder især Gruppen på Højt Plan 
vedrørende Gassammenkobling i Central- og Syd -
østeuropa. Gruppen har til formål at koordinere 
bestræbelserne på at fremme grænseoverskridende 
og transeuropæisk infrastruktur, der diversificerer 
gasforsyningen til regionen, samt gennemføre har -
moniserede regler.
Anbefaling 6 b)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Den arbejder allerede i denne retning inden for 
rammerne af de regionale initiativer: Et af hoved -
målene med regionale initiativer er at fokusere på 
flaskehalsene (fysiske eller lovmæssige) inden for 
grænseoverskridende infrastruktur.
Anbefaling 6 c)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Samarbejde mellem transmissionssystemoperatører 
er allerede gjort obligatorisk i mange gennemførel -
sesregler (»netregler«) vedrørende netdrift og handel 
med energi.
I forbindelse med forslaget om en ny udformning 
af elmarkedet undersøger den mulighederne for 
forstærket samarbejde og delt ansvar mellem trans -
missionssystemoperatører på grundlag af konceptet Anbefaling 4
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissæren med ansvar for klima og energi 
har gjort vedtagelsen af netregler til en prioritet. 
Kommissionen har arbejdet tæt sammen med de 
lovgivende myndigheder, transmissionsnetopera -
tører og andre interessenter for at omformulere de 
foreslåede netregler på en måde, der sikrer deres 
neutralitet og en effektiv gennemførelse. Otte ud 
af ti foreslåede regler for elnettet forventes at blive 
vedtaget af udvalget inden udgangen af 2015.
Kommissionen fremmer aktivt en tidlig gennemfø -
relse af netreglerne inden for rammerne af regionale 
samarbejdsinitiativer.
120
Priskonvergensen halter bagefter forventnin -
gerne, hovedsageligt på grund af meget forskellige 
statsinterventioner, som fremmer meget forskellige 
former for elforsyning. Initiativer vedrørende det 
indre marked har imidlertid afgjort rettet ind/til -
passet priserne (jf. den nylige erfaring med strøm -
baseret markedskobling) og har potentiale til at 
gøre det yderligere – særlig, når medlemsstaterne 
beslutter at foretage en større tilpasning af deres 
statsinterventioner.
Anbefaling 5 a)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Selv om det nuværende mål på 10 % for 2020 er 
baseret på produktionskapacitet, bliver der taget 
højde for omkostningsaspekter og mulighederne 
for kommerciel handel, og de vil spille en vigtig rolle 
i udformningen af sammenkoblingsmålet for 2030 
på regionalt niveau eller landeniveau. Dette vil 
give den nødvendige fleksibilitet til at tilpasse mini -
mumsmålet på 15 % for elsammenkobling i 2030 til 
markedsbehovene.
Kommissionens svar 78
Disse indgår i procedurer såsom listen over projek -
ter af fælles interesse. Det er imidlertid vigtigt at minde 
om, at prioriterede eller strategisk vigtige projekter 
ikke nødvendigvis kræver EU-støtte, for at man kan 
gå videre med dem. Andre ikkefinansielle hindringer 
(f.eks. udstedelse af tilladelse) er ofte mere betyde -
lige. Formålet med processen for projekter af fælles 
interesse er at gøre det muligt at rette op på disse 
hindringer. Hvis der er specifikke hindringer vedrø -
rende finansiering, overvejes det at yde støtte fra 
EU-budgettet (f.eks. under Connecting Europe-fa -
ciliteten). Derfor udarbejdes lister generelt ikke ude -
lukkende med det formål at prioritere investeringer 
fra EU-budgettet.
Anbefaling 8
Kommissionen accepterer delvis anbefalingen.
Hvad angår prioriteringen, minder Kommissionen 
om, at forbedring af planlægningsprocedurerne er 
en del af den løbende samarbejdsmekanisme med 
alle berørte interessenter.
F.eks. er formålet med udvælgelsen af projekter 
af fælles interesse at identificere de projekter, der 
bidrager mest til at nå EU’s energipolitiske mål (en 
overkommelig pris, energiforsyningssikkerhed og 
bæredygtighed).
En mere robust behovsanalyse, der omfatter både 
el- og gasmarkedet, vil være til rådighed ved udgan -
gen af 2016. Se Kommissionens svar på anbefaling 7 a).
Hvad angår finansieringen, tages der også ved 
udvælgelsen af tiltag, der kan modtage støtte, for 
projekter, hvor der er identificeret et behov for 
offentlig støtte, hensyn til modenhed og andre 
evalueringskriterier. Kommissionen samarbejder 
tæt med EIB og andre interessenter for at øge den 
tekniske bistand til forbedring af projekter af strate -
gisk interesse. Derfor er der ikke planlagt yderligere 
tiltag.med initiativer vedrørende regional sikkerheds -
koordinering som et første skridt hen imod bedre 
integration af transmissionssystemoperatører på 
regionalt plan.
Anbefaling 7 a)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Den har allerede truffet foranstaltninger med hen -
blik herpå. Man har løbende arbejdet på at udvikle 
de tiårige netudviklingsplaner og (siden 2013) de 
tilhørende cost-benefit-analyser. Desuden skal 
ENTSO’er i henhold til artikel 11, stk. 8, i TEN-E-for -
ordningen udarbejde en model for et (sammenkob -
let) el- og gasnet, og den skal indsendes til Kom -
missionen og ACER senest den 31. december 2016. 
Kommissionen vil sikre, at dette sker til tiden.
Anbefaling 7 b)
Kommissionen accepterer delvis anbefalingen.
Hvis der skal skabes analytisk kapacitet og kapaci -
tet til at udarbejde modeller internt, kunne det få 
betydelige ressourcemæssige konsekvenser enten 
for Kommissionen eller ACER. Det kunne være et 
relevant alternativ at outsource denne kapacitet til 
ENTSO’er under tilsyn af ACER og Kommissionen.
Anbefaling 7 c)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Cost-benefit-analysen af hele energisystemet, der 
ligger til grund for planlægningen og behovsvur -
deringen og de tiårige netudviklingsplaner, udar -
bejdes af ENTSO’erne i tæt samarbejde med både 
Kommissionen og ACER.
125
Inden for både gas og elektricitet giver de respek -
tive ENTSO’ers proces med udarbejdelse af de 
tiårige netudviklingsplaner et godt overblik over, 
hvor netinvesteringer er påkrævet på europæisk 
plan.
Kommissionens svar 79
126
Hvad angår ESI-fondene, tager EFRU under det tema -
tiske mål om fremme af bæredygtig transport og fjer -
nelse af flaskehalse inden for vigtige netinfrastrukturer 
sigte på at styrke energiforsyningssikkerheden i både 
EU-lande og nabolande. Et af målene med det indre 
marked er energiforsyningssikkerhed. ESI-fondenes 
forhåndsbetingelser blev indført i den retlige ramme 
for 2014-2020 for at sikre, at ESI-fondenes investe -
ringer er effektive, bidrage til at gennemføre refor -
mer af det indre marked og til bedre gennemførelse 
af projekter, der modtager støtte fra ESI-fondene.
CEF har tydeligvis mål for det indre energimarked 
som angivet i forordningens artikel 4. Dette under -
streges som et af de prioriterede mål, der skal behand -
les i de første to arbejdsprogrammer, i artikel 17, stk. 6.
Det er imidlertid ikke muligt at knytte CEF-støtte 
til fravær/tilstedeværelse af reformer af det indre 
energimarked som anført i Kommissionens svar på 
anbefaling 9.
Anbefaling 9
Kommissionen kan ikke acceptere anbefalingen.
Kommissionen er overbevist om, at der er behov 
for lige store fremskridt vedrørende infrastruktur 
og markedsregulering for at sikre et effektivt indre 
energimarked. En usmidig konditionalitet ville 
imidlertid være for kompleks at gennemføre på en 
juridisk bindende måde og risikerer at være til skade 
for udviklingen af den nødvendige infrastruktur.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Hensigten med denne revision var at fastslå, om 
gennemførelsen af politikforanstaltningerne vedrørende 
det indre energimarked og anvendelsen af EU’s midler til 
energiinfrastruktur effektivt har været til gavn for 
forsyningssikkerheden. EU’s mål om at gennemføre det 
indre energimarked i 2014 er ikke blevet opfyldt. Generelt 
er energiinfrastrukturen i Europa endnu ikke velegnet til 
fuldt integrerede markeder, og derfor giver den ikke på 
nuværende tidspunkt en effektiv forsyningssikkerhed. 
EU-budgettets finansielle støtte til energiinfrastruktur har 
kun i begrænset omfang bidraget til udviklingen af det 
indre energimarked og til energiforsyningssikkerheden.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET