P9_TA(2020)0367

Genetisk modificeret majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5)

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D069147/02 — 2020/2893(RSP))

(2021/C 445/07)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D069147/02,

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 11, stk. 3, og artikel 23, stk. 3,

— der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 26. oktober 2020, som ikke mundede ud i en udtalelse,

— der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

— der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 2. juli 2009 og offentliggjort den 21. juli 2009 (3),

— der henviser til den begrundede udtalelse, der blev vedtaget af EFSA den 25. september 2019 og offentliggjort den 7. november 2019 (4),

— der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori det gør indsigelse mod markedsføringstilladelse til genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (5),

— der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3,

— der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

A. der henviser til, at Kommissionen ved sin beslutning 2009/866/EF (6) gav tilladelse til markedsføring af fødevarer og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret (»GM«) majs MIR604; der henviser til, at tilladelsen også omfatter markedsføring af produkter, der indeholder eller består af GM-majs MIR604, til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer, undtagen dyrkning;

B. der henviser til, at indehaveren af tilladelsen, Syngenta Crop Protection NV/SA, på vegne af Syngenta Crop Protection AG, den 26. juli 2018 indgav ansøgning til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 11 og 23 i forordning (EF) nr. 1829/2003 om forlængelse af tilladelsen;

C. der henviser til, at EFSA den 2. juli 2009 havde afgivet en positiv udtalelse, offentliggjort den 21. juli 2009, om den oprindelige ansøgning om markedsføringstilladelse;

D. der henviser til, at EFSA den 25. september 2019 afgav en positiv udtalelse, offentliggjort den 7. november 2019, om ansøgningen om forlængelse;

E. der henviser til, at de mulige anvendelser af GM-majs MIR604 omfatter fremstilling af foderstoffer og fødevarer såsom stivelse, sirup og olier (7);

F. der henviser til, at GM-majs MIR604 er designet til at producere det insektdræbende protein mCry3A (også kendt som »Bt-toksin«) med øget toksicitet (sammenlignet med de naturlige bakterier, det er afledt af), der anvendes mod majsrodbille (Diabrotica virgifera) og andre billelarver, der angriber majs, herunder majsrodbillearten Diabrotica barberi; der henviser til, at GM-majs MIR604 desuden er fremstillet med fosfomannoseisomerase-genet (PMI) fra Escherichia coli (E. coli),der udtrykker enzymet PMI som selektionsmarkør;

G. der henviser til, at kombinationen af de to genkonstruktioner skete ved »stacking«, men uden at der var foretaget nogen vurdering af de enkelte forældreplanter, hvilket var i strid med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 503/2013 (8);

H. der henviser til, at det af forordning (EF) nr. 1829/2003 fremgår, at GM-fødevarer eller -foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse;

Medlemsstaternes betænkeligheder ved EFSA's udtalelser

I. der henviser til, at medlemsstaterne i høringsperioden vedrørende den oprindelige ansøgning om markedsføringstilladelse havde mange kritiske bemærkninger til EFSA's udkast til udtalelse (9); der henviser til, at disse kritiske bemærkninger bl.a. gik ud på, at en stigning i allergifremkaldende aktivitet som følge af indholdet af mCry3A-protein fra GM-majs MIR604 i fødevarer og foderstoffer ikke kunne udelukkes, at dataene fra feltforsøg ikke kunne anses for tilstrækkelige til at give markedsføringstilladelse, at OECD's retningslinjer for testning ikke var fulgt i de toksikologiske undersøgelser, som anbefalet af EFSA, og at undersøgelsen med fodring af rotter og fjerkræ med hele MIR604-majsplanten, der skulle påvise toksikologisk sikkerhed, ikke anvendte toksikologiske endepunkter;

J. der henviser til, at medlemsstaterne i høringsperioden vedrørende ansøgningen om forlængelse igen havde mange kritiske kommentarer til EFSA's udkast til udtalelse (10); der henviser til, at disse kritiske bemærkninger bl.a. gik ud på, at den overvågningsmetode, som ansøgeren har implementeret, ikke lever fuldt op til kravene i bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF (11) eller til EFSA's anbefalinger, at påstanden om, at GM-majs MIR604 er lige så sikker som konventionel majs, ikke er underbygget, og at den foreslåede generelle overvågning af de forventede skadelige virkninger ikke er tilstrækkeligt uddybet, ligesom det blev bemærket, at Unionen har ratificeret FN's konvention om biologisk mangfoldighed (CBD), som klart fastslår, at både eksporterende og importerende lande har et internationalt ansvar med hensyn til biologisk mangfoldighed;

Ugyldige toksicitetsundersøgelser

K. der henviser til, at der ved undersøgelserne af akut toksicitet og nedbrydning i fordøjelsesvæsker blev anvendt mCry3A- og PMI-proteiner produceret af en rekombinant E. coli-stamme; der henviser til, at både mCry3A- og PMI-proteiner produceret af E. coli-bakterier adskiller sig fra proteiner produceret af GM-planter (12), hvilket rejser tvivl om validiteten af disse toksicitetsundersøgelser; der henviser til, at adskillige medlemsstater har nævnt dette som et problem (13);

L. der henviser til, at toksikologiske forsøg, der udføres med proteiner isoleret, generelt ikke kan tillægges større betydning, da virkningerne af proteinet i kombination med selve planten ikke tages i betragtning;

M. der henviser til, at visse planter, herunder majs, eksempelvis har en naturlig produktion af proteinasehæmmere, som har vist sig at bremse nedbrydningen af Bt-toksiner; der henviser til, at dette betyder, at Bt-toksinet er meget mere toksisk, når det indtages sammen med plantevævet, end det er isoleret; der henviser til, at en undersøgelse fra 1990 foretaget af forskere i Monsanto viste, at selv ved ekstremt lave niveauer af proteinasehæmmer øgedes Bt-toksinernes insektdræbende virksomhed med op til 20 gange (14); der påpeger, at denne interaktion aldrig er blevet vurderet eller nævnt af EFSA i dens risikovurderinger af genetisk modificerede Bt-planter;

N. der påpeger, at det er blevet påvist, at de faktorer, der øger Bt-proteinernes toksicitet, også kan påvirke deres selektivitet (15): når Bt-toksinets virkning på målorganismer øges, kan dets selektivitet samtidig mindskes, således at et større antal organismer uden for målgruppen kan blive ramt; der henviser til, at der til dato ikke er foretaget nogen systematisk forskning, men at flere undersøgelser tyder på. at proteinasehæmmere kombineret med Bt-toksiner indvirker på insekter uden for målgruppen (16);

O. der henviser til, at risikoen for højere toksicitet for mennesker og pattedyr som følge af interaktion mellem proteinasehæmmere og Bt-toksiner i GM-planter ikke er kendt;

Spørgsmål vedrørende Bt-adjuvansevne

P. der henviser til, at der i en række undersøgelser er observeret bivirkninger af eksponering for Bt-proteiner, som kan påvirke immunsystemet, og at nogle Bt-proteiner kan have adjuvansegenskaber (17), hvilket betyder, at de kan øge de allergifremkaldende egenskaber hos andre proteiner, de kommer i kontakt med;

Q. der henviser til, at EFSA anerkender, at Cry1Ac (18) har vist sig at fungere som adjuvans, men konkluderer, at eftersom majs ikke er en almindelig allergen fødevare, vil den adjuvanseffekt af Cry-proteiner, der er observeret ved høje doseringer indgivet intragastrisk eller intranasalt, sandsynligvis ikke give anledning til betænkeligheder med hensyn til allergenicitet (19); der påpeger, at EFSA imidlertid ikke tager i betragtning, at majs producerer proteinasehæmmer (20), og at der må forventes en meget langsommere nedbrydning af Bt-proteinerne, når de indtages med plantematerialet, end når det sker i isoleret form; der henviser til, at denne forskel også kan øge adjuvansevnen og gøre undersøgelser, der anvender isolerede proteiner, ugyldige; der henviser til, at der ikke blev foretaget empiriske undersøgelser for at undersøge den faktiske immunogenicitet af det Bt-toksin, der produceres af GM-planten; der henviser til, at nedbrydningen i fordøjelsesvæsker blev testet ved at anvende Bt-proteinet isoleret;

Bt-afgrøder: virkninger på organismer uden for målgruppen og øget resistens

R. der henviser til, at i modsætning til, hvad der gør sig gældende ved insekticider, hvor eksponeringen finder sted på sprøjtningstidspunktet og i et begrænset tidsrum derefter, indebærer anvendelsen af Bt-afgrøder en kontinuerlig eksponering af mål- og ikke-målorganismer for Bt-toksiner; der henviser til, at mCry3A-proteiner med undtagelse af pollen findes i alle dele af GM-majs MIR604 (21);

S. der henviser til, at mCry3A-genet som udtrykt af GM-majs MIR604 er blevet ændret for at øge toksiciteten over for insekter (22), men at risikovurderingen ikke omfattede nogen virkninger på organismer uden for målgruppen; der henviser til en medlemsstats bemærkning om, at eftersom »det oprindelige Cry3A-toksin er aktivt mod Chrysomelidae (23), bør risikovurderingen som minimum medtage skadevirkningerne for Chrysomelidae-arter uden for målgruppen«, og at »eftersom import, transport og forarbejdning af MIR604-majs kan medføre utilsigtet forekomst eller frigivelse af MIR604-majs i miljøet, bør majsens potentielle skadevirkninger for organismer uden for målgruppen tages i betragtning« (24);

T. der påpeger, at antagelsen om, at Bt-toksiner har en enkelt, målspecifik virkemåde, ikke længere kan betragtes som korrekt, og at virkninger på organismer uden for målgruppen ikke kan udelukkes (25); der henviser til, at et stigende antal organismer uden for målgruppen ifølge rapporter påvirkes på mange måder; der henviser til, at der ifølge en nylig oversigt findes 39 fagfællebedømte publikationer, der rapporterer om betydelige skadevirkninger af Bt-toksiner på mange arter, der er »out-of-range« (26);

U. der henviser til, at de kombinatoriske virkninger såsom kombinationen med proteinasehæmmere kan bidrage væsentligt til Bt-toksiners toksicitet; der henviser til, at spørgsmålet om selektivitet er særlig relevant for syntetiske Bt-toksiner såsom mCry3A, som kan udvise lavere selektivitet i kombination med højere toksicitet; der henviser til, at EFSA stadig mener, at Bt-toksiner kun påvirker et snævert spektrum af organismer uden for målgruppen, uden at tage hensyn til eventuelle kombinatoriske virkninger; der henviser til, at en bredere vifte af organismer uden for målgruppen kan blive eksponeret for Bt-toksiner via spild, affald og husdyrgødning;

V. der henviser til, at risikovurderingen ikke tog hensyn til udviklingen af resistens hos målskadegørerne over for mCry3A-proteinet, hvilket muligvis har ført til anvendelse af mindre miljøsikre pesticider eller øgede doser og antal anvendelser på GM-afgrøden i dyrkningslandet; der henviser til, at USA's Miljøstyrelse foreslår at udfase mange nuværende Bt-majshybrider samt visse Bt-bomuldssorter inden for de næste tre til fem år på grund af væksten i insektresistens over for disse afgrøder (27);

W. der henviser til, at selv om det er blevet hævdet, at anvendelsen af Bt-afgrøder fører til et fald i anvendelsen af insekticider, konkluderer en undersøgelse, der for nylig er offentliggjort i USA (28), at flere analyser af Bt-afgrøders indflydelse på pesticidanvendelsesmønstrene ikke synes at have taget frøbehandlinger med i betragtning og dermed kan have overvurderet reduktionen af insekticidbrugen (navnlig" det område, der behandles") i forbindelse med Bt-afgrøder; der henviser til, at det i samme undersøgelse konstateres, at neonicotinoid-frøbehandlinger ofte anvendes i forbindelse med Bt-majs og sojabønneafgrøder, at dette anvendelsesmønster kan have utilsigtede konsekvenser, nemlig resistens over for målskadedyr, udbrud af skadedyr, der ikke er målarter, og forurening med skadelige virkninger for vilde dyr, og at nogle af disse virkninger allerede er opstået; der henviser til, at Unionen har forbudt udendørs brug af tre neonicotinoider, herunder til bejdsning af frø, på grund af deres indvirkning på honningbier og andre bestøvere (29);

Udemokratisk beslutningstagning

X. der henviser til, at afstemningen den 26. oktober 2020 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at tilladelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne;

Y. der henviser til, at Kommissionen erkender, at det er problematisk, at afgørelser om markedsføringstilladelse til GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er en undtagelse for produkttilladelser som helhed, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende GM-fødevarer og -foderstoffer;

Z. der henviser til, at Parlamentet i sin 8. valgperiode vedtog alt 36 beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Parlamentet til dato har vedtaget 11 indsigelser i sin niende valgperiode; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at give tilladelse til nogen af disse GMO'er; der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat giver tilladelse til GMO'er;

AA. der henviser til, at Kommissionen i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011 kan beslutte ikke at give tilladelse til en GMO, når der i appeludvalget ikke er et kvalificeret flertal af medlemsstater for at give tilladelse (30); der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen i denne henseende;

1. mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003;

2. mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fordi det ikke er foreneligt med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 ( 31 ) , er at give et grundlag for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser i relation til GM-fødevarer og -foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstillende;

3. anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage;

4. glæder sig over, at Kommissionen i en skrivelse af 11. september 2020 til medlemmerne endelig anerkendte behovet for at tage højde for bæredygtighed, når det gælder beslutninger om at give tilladelse til GMO'er ( 32 ) ; udtrykker imidlertid sin dybe skuffelse over, at Kommissionen den 28. september 2020 gav tilladelse til import af en anden GM-sojabønne ( 33 ) , selv om Parlamentet havde gjort indsigelse, og et flertal af medlemsstaterne havde stemt imod;

5. opfordrer Kommissionen til i største hast at gøre fremskridt med hensyn til udarbejdelsen af bæredygtighedskriterier under fuld inddragelse af Parlamentet; opfordrer Kommissionen til at oplyse, hvordan denne proces vil blive gennemført og inden for hvilken tidsramme;

6. opfordrer på ny indtrængende Kommissionen til at tage hensyn til Unionens forpligtelser i henhold til internationale aftaler, såsom klimaaftalen fra Paris, FN's konvention om biologisk mangfoldighed og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, i tilladelsesprocessen;

7. gentager sin opfordring til Kommissionen om at ophøre med at give tilladelse til GMO'er, hvad enten de skal anvendes til dyrkning eller til fødevarer og foderstoffer, når medlemsstaterne i appeludvalget ikke afgiver nogen udtalelse, jf. artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) nr. 182/2011;

8. opfordrer EFSA til endelig at acceptere de betydelige forskelle mellem naturligt forekommende Bt-proteiner og dem, der udtrykkes i syntetiske transgener i GM-afgrødeplanter, og til at udvide sin risikovurdering, så den tager fuldt hensyn til alle interaktioner og kombinatoriske virkninger mellem Bt-toksiner, GM-planter og deres bestanddele, restkoncentrationer fra sprøjtning med de supplerende herbicider, miljøet samt indvirkningen på sundheden og fødevaresikkerheden;

9. opfordrer EFSA til ikke længere at acceptere toksicitetsundersøgelser baseret på isolerede proteiner, som sandsynligvis vil være anderledes med hensyn til struktur og biologiske virkninger end dem, der produceres af planten selv, og til at kræve, at alle test udføres med væv fra GM-planten;

10. opfordrer EFSA til at sikre, at data fra feltforsøg eller drivhuse dækker en tilstrækkelig bred vifte af agronomiske og miljømæssige forhold til at vurdere indvirkningen af alle de stressfaktorer, der må forventes under dyrkningen, på genudtrykket og plantens sammensætning;

11. opfordrer EFSA til at sikre, at data fra feltforsøg eller drivhuse dækker en tilstrækkelig bred vifte af forskellige sorter til at vurdere indvirkningen af forskellige genetiske baggrunde på genudtrykket og plantens sammensætning;

12. opfordrer EFSA til at anmode om data om indvirkningen af forbruget af fødevarer og foder fra GM-planter på tarmmikrobiomet;

13. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

(1) EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2) EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3) Videnskabelig udtalelse fra EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer om ansøgning (reference EFSA-GMO-UK-2005-11) om markedsføringstilladelse for insektresistent genetisk modificeret majs (begivenhed MIR604) til anvendelse i fødevarer og foderstoffer og til import og forarbejdning i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003 fra Syngenta Seeds S.A.S på vegne af Syngenta Crop Protection AG, EFSA Journal 2009; 7(7):1193, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1193

(4) Videnskabelig udtalelse fra EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer om vurdering af genetisk modificeret majs MIR604 i forbindelse med ansøgning om forlængelse af tilladelsen i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003 (ansøgning EFSA-GMO-RX-013), EFSA Journal 2019; 17(11):5846, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5846

(5) I sin ottende valgperiode vedtog Europa-Parlamentet 36 beslutninger, hvori det gjorde indsigelse mod markedsføringstilladelse til GMO'er. Endvidere har Parlamentet i sin niende valgperiode vedtaget følgende beslutninger:

— Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0028).

— Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0029).

— Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0030).

— Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0054).

— Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne MON 89788 (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0055).

— Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0056).

— Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0057).

— Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0069).

— Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0291).

— Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0292).

— Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0293).

(6) Kommissionens beslutning 2009/866/EF af 30. november 2009 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MIR604-majs (SYN-IR6Ø4-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT L 314 af 1.12.2009, s. 102).

(7) EFSA's udtalelse fra 2009, s. 11.

(8) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 503/2013 af 3. april 2013 om ansøgninger om tilladelse til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 og om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 641/2004 og (EF) nr. 1981/2006 (EUT L 157 af 8.6.2013, s. 1).

(9) Medlemsstaternes bemærkninger: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(10) Medlemsstaternes bemærkninger: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00644

(11) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF (EFT L 106 af 17.4.2001, s. 1).

(12) EFSA's udtalelse fra 2009, s. 12.

(13) Medlemsstatens bemærkninger, s. 8 og 14. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(14) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., »Ptentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors« Journal of Agricultural and Food Chemistry 1990, 38, pp. 1145-1152.

(15) Se f.eks. Then, C., »Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis — synergism, efficacy, and selectivity«, Environmental Science and Pollution Research 2010, 17, pp. 791–797, https://doi.org/10.1007/s11356-009-0208-3

(16) Se f.eks. Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., »Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.«, Ecotoxicology 2010, 19, pp. 1452-1459, https://doi.org/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E., Bigler, F., »Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees«, Apidologie 2005, 36(4), pp. 585-594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049; og Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M., »Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover«, Ecological Entomology, 30(3), pp. 307-315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x

(17) En oversigt kan findes i Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., »An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals«, Journal of Applied Toxicology 2016, 36(5), pp. 630-648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(18) Cry1Ac er kun et af blot nogle få Bt-toksiner, som er blevet undersøgt i detaljer af EFSA.

(19) EFSA's udtalelse fra 2009, s. 16.

(20) Se punkt M.

(21) EFSA's udtalelse fra 2009, s. 8.

(22) EFSA's udtalelse fra 2009, s. 7.

(23) Billefamilie, almindeligvis kendt som bladbiller.

(24) Se medlemsstaternes bemærkninger, s. 24. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(25) Se f.eks. Hilbeck, A., Otto, M., »Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment«, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(26) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., »Insecticidal Bt crops — EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design«, RAGES 2020, p. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(27) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(28) Douglas, M.R., Tooker, J.F., »Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops« Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, pp. 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(29) Neonicotinoids, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(30) det fremgår af artikel 6, stk. 3, i forordning (EU) nr. 182/2011, at Kommissionen »kan«, og ikke »skal«, gå videre med tilladelsen, hvis der i appeludvalget ikke er et kvalificeret flertal af medlemsstater for at give tilladelse.

(31) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

(32) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(33) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100