Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 278/08)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Fiefs Vendéens«

PDO-FR-A0733-AM02

Ansøgningsdato: 12.5.2022

1. Beskrivelse og begrundelse for ændringen

1. Officiel geografisk kode

Beskrivelse og begrundelse

Kommunerne i det geografiske område er blevet ajourført i henhold til den officielle geografiske kode.

Det geografiske områdes perimeter forbliver helt den samme.

Punkt 6 i enhedsdokumentet ændres.

2. Afgrænset parcelområde

Beskrivelse og begrundelse

Datoen den 9. og 10. februar 2022 er blevet føjet til listen over møder i det kompetente nationale udvalg, der har godkendt de afgrænsede parcelområder.

Formålet med denne ændring er at tilføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med parcelafgrænsningen inden for det geografiske produktionsområde er det muligt at udpege de parceller, der egner sig til produktion af vin med den pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelse.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

3. Overgangsbestemmelser

Beskrivelse og begrundelse

Overgangsforanstaltninger, der er udløbet, udgår.

Registreringen af parceller, der er omfattet af overgangsforanstaltninger, ophører.

Denne ændring har ingen indvirkning på enhedsdokumentet.

4. Henvisning til kontrolorganet

Beskrivelse og begrundelse

Affattelsen af henvisningen til kontrolstrukturen er blevet gennemgået for at harmonisere affattelsen med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1. Produktets betegnelse

Fiefs Vendéens

2. Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

1. Hvid- og rosévine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vinene er ikkemousserende hvid-, rosé- og rødvine.

Vinene har følgende analytiske egenskaber:

— Naturligt alkoholindhold i volumen på mindst: hvidvine 10 %, rosévine 10,5 %, rødvine 10,5 %

— Maksimalt totalt alkoholindhold udtrykt i volumen efter berigelse: hvidvine 12 %, rosévine 12 %, rødvine 12,5 %

— Maksimalt indhold af flygtige syrer: hvidvine 11 milliækvivalenter pr. liter, rosévine 11 milliækvivalenter pr. liter, rødvine 13 milliækvivalenter pr. liter

— Maksimalt indhold af fermenterbart sukker (glukose og fruktose): hvidvine 3 gram pr. liter, rosévine 3 gram pr. liter, rødvine 2,5 gram pr. liter

— Maksimalt indhold af æblesyre: mindre end eller lig med 0,4 gram pr. liter for rødvine.

Det totale syreindhold i totalt indhold af svovlholdige syrer og totalt alkoholindhold overholder EU-lovgivningen. Hvidvinene har en ligevægt, der domineres af deres friskhed. De er fine og delikate og er ofte kendetegnet af mineraler og en lang række blomster- og frugtagtige noter.

Rosévinene har nuancer fra svag rosa til laksefarvet. De er let syrlige med friskhed og fedme og oftest med frugtaroma.

Rødvinene adskiller sig med deres kraftige frugtagtige aroma, der nogle gange ledsages af noter af søde krydderier, læder og lakrids.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 14,3 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2. Rødvine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vinene har følgende analytiske egenskaber:

— Naturligt alkoholindhold i volumen på mindst: 11 %

— Maksimalt indhold af fermenterbart sukker (glukose og fruktose): 2,5 gram pr. liter

— Maksimalt indhold af æblesyre: mindre end eller lig med 0,4 gram pr. liter for rødvine.

Det totale syreindhold i totalt indhold af svovlholdige syrer og totalt alkoholindhold overholder bestemmelserne i EU-lovgivningen.

Rødvinene adskiller sig med deres kraftige frugtagtige aroma, der nogle gange ledsages af noter af søde krydderier, læder og lakrids.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 16,3 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5. Vinfremstillingsmetoder

1. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

a. Væsentlige ønologisk fremgangsmåde

Til fremstilling af rosévine er anvendelsen af kul til ønologisk brug, alene eller i blandinger, forbudt.

Til fremstilling af rødvine er de substraktive berigelsesteknikker tilladte, og den maksimale delvise koncentration i forhold til de realiserede mængder, er fastsat til 10 %.

Vinene må efter berigelse ikke have et totalt alkoholindhold, som overstiger følgende: hvidvine 12 %, rosévine 12 %, rødvine 12,5 %.

Foruden ovennævnte bestemmelser skal vinen, hvad angår ønologisk fremgangsmåde, opfylde samtlige krav i EU-lovgivningenog i den franske lov om landbrug og fiskeri (»Code rural et de la pêche maritime«).

b. Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden på vinmarkerne er 5 000 vinstokke pr. hektar

Afstanden mellem rækkerne er mindre end eller lig med 1,80 m, og afstanden mellem vinstokkene i den samme række er mellem 0,90 m og 1,30 m.

Vinplanterne beskæres på følgende måder med højst 10 skud pr. vinstok:

— enten ved simpel eller dobbelt Guyotbeskæring

— eller ved kortsporebeskæring eller langsporebeskæring med maksimum fem sporer pr. vinstok.

Beskæringen slutter før den 31. maj i høståret.

c. Kul

Restriktion, der gælder for forarbejdningen

Til fremstilling af rosévine er det tilladt at anvende kul til ønologisk brug til vinmost og ung vin, der stadig er i gæringsfasen, for op til 15 % af de rosévine, der fremstilles af den berørte vinproducent, for den pågældende høst og en maksimal dosis på 60 gram pr. hektoliter.

2. Maksimale udbytter

a. Hvid- og rosévine

66 hektoliter pr. hektar

b. Rødvine

62 hektoliter pr. hektar

6. Afgrænset geografisk område

Druehøsten, fremstillingen og forarbejdningen finder sted i følgende kommuner i departementet Vendée som godkendt af »Institut national de l'origine et de la qualité« på det kompetente nationale udvalgs møde den 10. februar 2011. Dette område udgøres på datoen for det kompetente nationale udvalgs godkendelse af denne produktspecifikation af følgende kommuner eller dele af kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2021:

Auchay-sur-Vendée alene den delegerede kommune Auzay, Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Le Champ-Saint-Père, Chantonnay, Château-Guibert, La Couture, L’Ïle-d’Olonne, Longèves, Mareuil-sur-Lay-Dissais, Les Sables d’Olonne alene den delegerede kommune Olonne-sur-Mer, Pissotte, Le Poiré-sur-Velluire, Rives de l’Yon, Rosnay, Le Tablier, Vairé og Vix.

7. Druesorter

Cabernet franc N

Chardonnay B

Chenin B

Négrette N

Pinot noir N

8. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område er beliggende mellem det skovrige Vendée i nord og Luçon-sletten i syd. Det armorikanske bjergmassivs grænse strækker sig fra vest til øst fra Les Sables-d’Olonne ved Atlanterhavskysten til Fontenay-le-Comte. Vinmarkerne er beliggende i områderne, hvor denne grænse er skåret igennem af det strukturerede hydrografiske net på bakkeskråninger på mellem 3 % og 5 % og især vendt mod syd/sydvest. Så følger de geografiske enheder »Brem« omkring marskengene ved Olonne, »Mareuil« og »Chantonnay« langs Lay- og Yondalene, »Vix« og »Pissotte« på bakkeskråningerne ved floden Vendée. Dette geografiske område består af 18 kommuner i den sydlige del af departementet Vendée.

Set fra et geologisk perspektiv er det geografiske område forholdsvis homogent, beliggende på kanten af det krystalagtige armorikanske fundament i kontakt med kalkformationerne fra juratiden. Den geologiske bund består først og fremmest af skifer og rhyolit, nogle gange af gneiss og amfibolit, endog kalk for den geografiske betegnelse »Vix«. Imidlertid er dette kalklag oftest dækket af et grovsandet fluvialt lag der er dannet i tertiærtiden. Følgelig er de præcist afgrænsede områder for høsten af druer som oftest syreholdig brun jord, der indeholder en stor andel af grove bestanddele. De skiller sig grundlæggende ud fra den dybe siltblandede jord i skovområdet i nord såvel som fra den frugtbare svære lerjord på sletten i syd. Klimaet i det sydlige Vendée, et tempereret kystklima, er markant varmere end klimaet i skovområdet, der er beliggende længere mod nord. Det regner især mindre, og solen skinner mere, og der er et underskud af regn om sommeren (områderne Olonne og La Rochelle er de mest solrige på Atlanterhavskysten med 1 430 soltimer i gennemsnit over en periode på 6 måneder fra juni til september). Den årlige gennemsnitstemperatur svinger mellem 12° C og 12,5° C med de største temperatursvingninger fra vest til øst, efterhånden som man kommer højere og højere op, og påvirkningen fra havet forsvinder.

Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der er relevante for tilknytningen:

En lang række dokumenter, der beskriver et tiende på vinproduktet, som blev betalt til klostre i regionen, vidner om udviklingen af vindyrkningen i Vendée i middelalderen. Fra det 11. århundrede etableres der en aktiv handel med vine med den geografiske betegnelse »Brem« til Holland. Fra det 12. århundrede til det 15. århundrede bliver vinene med den geografiske betegnelse »Mareuil« transporteret med flodpram til havnene i Saint-Benoist og Moricq-sur-le-Lay, dernæst gennem La Rochelle, hvor de blev lastes på skibe med England som bestemmelsessted.

Vi må vente på skrifterne fra Rabelais, der opholder sig i Fontenay-le-Comte og Maillezais fra 1520 til 1528, for at kende de druesorter, der blev anvendt den gang. Allerede i det 16. og 17. århundrede var den mest dyrkede hvide druesort chenin B (»Franc Blanc« i »Brem«, »Blanc d'Aunis« i »Vix«), mens vinstokbestanden af rosé- og rødvine var domineret af pinot noir N og især négrette N (kaldet »Pinot Rosé« eller »Bourgogne« i »Brem«, »Ragoûtant« i »Mareuil« og »Chantonnay«, »Folle Noire« i »Vix«). Druesorten cabernet franc N blev indført i det 18. århundrede.

Vinavl i Vendée fik et kraftigt opsving i det 19. århundrede og omfattede 18 000 hektar i 1880. Efter angreb fra vinlus specialiserede producenter fra det sydlige Vendée sig og genoprettede vindyrkningsarealet på de bedst beliggende bakkeskråninger med podede planter fra traditionelle druesorter, hvortil tilføjedes hovedsageligt druesorterne gamay N, chardonnay B, cabernet-sauvignon N og, i henhold til område, druesorterne sauvignon blanc B (»Vix«), grolleau gris G (»Brem«).

Efter Anden Verdenskrig forsøgte producenterne at samle de fem historiske produktionscentre. Mærket »Anciens Fiefs du Cardinal« blev skabt i 1953 med henvisning til Richelieu, der udnævntes til biskop af Luçon i 1608 og var stor foregangsmand for vine med den geografiske betegnelse »Mareuil«. Reglerne for produktion blev kodificeret og strammet op, hvilket gjorde det muligt at forbedre kvaliteten, samtidig med at de lokale egenskaber ved vinstokkene respekteredes. »Vins des Fiefs Vendéens« blev godkendt som simpel oprindelsesbetegnelse i 1965, dernæst som »vins des pays« i 1974 og som »appellation d'origine vin délimité de qualité supérieure« i 1984. Indsatsen vedrørende anerkendelse af den kontrollede oprindelsesbetegnelse blev indledt i 1991.

I 2009 dækkede vindyrkningsarealet 480 hektarer, der udnyttedes af ca. 40 producenter med en årlig gennemsnitsproduktion på 27 000 hektoliter, heraf 45 % rosévine, 40 % rødvine og 15 % hvidvine. Hvidvinene har en ligevægt, der domineres af deres friskhed. De er fine og delikate og er ofte kendetegnet af mineraler og en lang række blomster- og frugtagtige noter.

Rosévinene har nuancer fra svag rosa til laksefarvet. De er let syrlige med friskhed og fedme og oftest med frugtaroma.

Rødvinene adskiller sig med deres kraftige frugtagtige aroma, der nogle gange ledsages af noter af søde krydderier, læder og lakrids. De geografiske betegnelser »Brem« og »Pissotte« er ofte rubin- til granatfarvet og runde og fine, mens vinene »Mareuil«, »Chantonnay« og »Vix« kan være mere farvede og have en mere struktureret smag. Den sydlige tendens for klimaet i den sydlige del af Vendée med sit gavmilde sollys sammen med bakkeskråninger med stenet og overfladisk jord, som hovedsageligt er af skifer eller rhyolit, har ledt vindyrkningen i det geografiske område i retning af en lang tradition for produktion af hovedsageligt rosé- og rødvine, som i gennemsnit udgør 85 % af produktionen af den kontrollede oprindelsesbetegnelse.

Vindyrkningsarealets geografiske beliggenhed mellem Val de Loire og Sud-Ouest giver sig også udtryk i vinstoksorterne gennem generationer. Således består vinområdet af en original vinstokbestand, der blander påvirkninger fra Loire (chenin, cabernet franc, grolleau gris) med kontinentale (pinot noir, gamay) og sydvestlige (négrette, cabernet-sauvignon) påvirkninger. I alle tilfælde er druesorten chenin B dominerende inden for hvidvine, druesorterne pinot noir N og gamay N er de primære druesorter inden for rosévine, mens druesorterne pinot noir N, cabernet franc N og négrette N er grundlaget for rødvine og sikrer produkternes egenskaber.

Historien bag hver eneste geografiske betegnelse minder os om, at de forskellige handelskanaler har eksisteret længe. Således blev vinene med den geografiske betegnelse »Brem« fragtet gennem havnen Saint-Martin-de-Brem, dem med betegnelserne »Mareuil« og »Chantonnay« gennem Laydalen og dem med betegnelserne »Vix« og »Pissotte« gennem Vendées udmunding. I betragtning af ændringerne i de naturlige faktorer (jordbund og klima) har producenterne gennem tiden lokalt rettet sig mod strategier for vinstokke og traditioner for forskellige og tilbagevendende sammenstikninger, hvilket fører til smagsnuancer vinene imellem og er medvirkende til rigdommen i vinene med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. Der har dog aldrig været gennemført sammenstikninger med vinene fra de fem geografiske enheder, og det ønskes heller ikke.

Siden 1985 den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Fiefs vendéens« blevet stedse mere berømt, og salgsmængden er næsten fordoblet. Feriegæsterne ved kysten i Vendée sætter pris på vinenes særpræg, friskhed og frugtagtige aroma. Deres forskelligartethed gør det muligt at bruge dem i enhver situation med den regionale gastronomi.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres af en af følgende supplerende geografiske betegnelser:

— »Brem«

— »Chantonnay«

— »Mareuil«

— »Pissotte«

— »Vix«

for de vine, der opfylder de produktionsbetingelser, der er fastsat for hver betegnelse i varespecifikationen.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres af den supplerende geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i varespecifikationen fastsatte bestemmelser.

Enhver frivillig angivelse skrives på etiketterne med skrifttegn, der hverken i højde, bredde og tykkelse er større end det dobbelte af de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Størrelsen på skrifttegnene for de supplerende geografiske betegnelser »Brem«, »Chantonnay«, »Mareuil«, »Pissotte«, »Vix« er både i højde, bredde og tykkelse mindre end eller lige så store som de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Størrelsen på skrifttegnene for de supplerende geografiske betegnelser »Val de Loire« er både i højde, bredde og tykkelse mindre end eller lige så store som de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Enhver angivelse af navnet på en druesort er forbudt på etiketten med alle de obligatoriske oplysninger.

Vinene kan have angivelse af årgang, hvis de druer, der er anvendt til fremstillingen, udelukkende er fra det år.

I mærkningen af de vine, der er omfattet af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Fiefs Vendéens«, kan en mindre geografisk enhed præciseres på betingelse af, at: det drejer sig om en navngiven matrikelregistret lokalitet navnet fremgår af høstanmeldelsen den navngivne matrikelregistrerede lokalitet nævnes umiddelbart under navnet på betegnelsen, den trykkes med skrifttegn, der hverken i højde eller bredde må være større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ab074c84-057d-4f28-8501-8c98876fe25a

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.