ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Som led i den normale administrative procedure for validering af udførselsangivelser kan toldmyndighederne også plombere containere, trailere eller lastvogne uden at have foretaget fysisk kontrol. Retten observerede navnlig denne fremgangsmåde i Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig og Italien. Hertil kommer, at vareforsendelser under T.I.R.-proceduren (10) også toldforsegles, igen uden at der nødvendigvis er blevet gennemført fysisk kontrol (jf. tekstboks 3 og illustration 1).

Tekstboks 3I 2001 blev en vareforsendelse med 20 tons oksekød, som skulle udføres til Rusland, toldklareret i Spanien. Vareforsendelsen, som var forseglet af de spanske toldmyndigheder, blev midlertidigt oplagret i et kølehus i Hamburg (af- og pålæsning blev foretaget under toldmyndighedernes kontrol). Varerne blev derefter under toldkontrol taget ud af kølehuset og transporteret med lastbil til Rusland. Selv om varerne var toldforseglede, udtog de tyske toldmyndigheder en stikprøve, og analysen resulterede i, at varerne blev klassificeret som spiseligt slagteaffald af kvæg, som ikke gav ret til restitutioner. På grundlag af disse resultater blev der foretaget supplerende undersøgelser i Spanien, som resulterede i, at der blev opdaget yderligere uregelmæssigheder til et beløb på ca. 497 000 euro — inklusive 56 000 euro i renter — som var begået af samme eksportør. Som afslutning på de administrative procedurer traf det udbetalende organ i slutningen af 2006 en beslutning om inddrivelse. Sagen verserer i øjeblikket ved en national domstol, som skal træffe endelig afgørelse i sagen. Ca. 80 % af T5-kontroleksemplarerne viste, at vareforsendelserne var toldforseglet ved afgangen, uden at der var foretaget fysisk kontrol, og de var derfor — pr. definition — udelukket fra den population, der kunne komme i betragtning til ombytningskontrol ved de forskellige EU-udgangstoldsteder.
39.

Kommissionen mener, at overvågningsforanstaltningerne omfatter samtlige forbindelser med medlemsstaterne og ikke kun kontrolbesøg. F.eks. har møderne i udvalget bestående af repræsentanter for medlemsstaterne gjort det muligt at give specifik vejledning i ERF's forskellige regler. Selv om der ikke var nogen bestemmelser herom i retsgrundlaget for ERF I, har Kommissionen, inden for rammerne af sine ressourcemæssige begrænsninger etableret et program for besøg på stedet med henblik på at bistå medlemsstaterne. På grund af de alvorlige forvaltningssvagheder, som Kommissionen havde konstateret i Det Forenede Kongerige, tog generaldirektøren for GD JLS forbehold over for denne særlige situation i sine årsrapporter for 2004 og 2005. Kommissionen foreslog Det Forenede Kongerige, som gav sin accept dertil, at anvende princippet om en finansiel korrektion på 5 % for årene 2000 og 2001, hvilket skulle afspejle medlemsstatens ansvar for de konstaterede forvaltningssvagheder. Proceduren for afslutning af regnskaberne for årene 2002-2004 er endnu ikke afsluttet. Den overdrevne mængde uddelegerede opgaver i Østrig blev konstateret af Kommissionen under et »overvågningsbesøg« og straks meddelt de nationale myndigheder. Arten af uddelegerede opgaver blev ændret under den nye udbudsprocedure med henblik på fornyelsen af kontrakterne. Som følge af Rettens konstateringer vedrørende Italien har Kommissionen planlagt to aktioner: et besøg med ex post-kontrol af ERF 2000-2004 og et besøg med henblik på overvågning af kontrolsystemerne for ERF II. Ex post-kontrollen er ved at være afsluttet, og den omfatter en detaljeret undersøgelse af betingelserne for anvendelse af ERF, herunder hvorvidt procedurerne for forslagsindkaldelse har været i overensstemmelse med retsgrundlagets bestemmelser. Generelt vil Kommissionen ved afslutningen af de årlige programmer, og i givet fald under sine egne overvågningsbesøg, sikre sig, at de forvaltningssvagheder, som Retten måtte have konstateret, er blevet afhjulpet.
I næsten alle evalueringerne blev det konkluderet, at den oprindelige udviklingsstrategi stadig var relevant, men at det var for tidligt at foretage en effektivitetsvurdering. Kommissionen sammenfattede evalueringsresultaterne i sin rapport »The Mid Term Evaluation in Objective 1 and 2 Regions: Growing Evaluation Capacity« (november 2004). Kommissionens resumé er gengivet i tekstboks 4.

Tekstboks 4Evaluatorernes svar på evalueringsspørgsmålene — I næsten alle tilfælde konkluderedes det, at programmernes strategier stadig var hensigtsmæssige. — Det var ofte for tidligt at vurdere programmernes effektivitet på grund af deres langsomme eller sene start. Overvågningsordningen gav anledning til problemer, da det tit var nødvendigt at omdefinere indikatorer og mål. — Det var i mange tilfælde også for tidligt at måle programmernes effekt, selv om evaluatorerne i nogle tilfælde anbefalede en revision af målene på grundlag af erfaringerne fra de første gennemførelsesår. Undersøgelser af store EF-støtterammer på grundlag af makroøkonomiske modeller viste, at programmerne var på vej til at opfylde deres overordnede målsætninger. — Produktiviteten blev oftere målt på den finansielle absorption end på omkostningerne pr. output eller pr. opnået resultat. Kravene under N+2-reglen havde gjort, at den finansielle absorption var klart forbedret i forhold til tidligere (dvs. pengene blev brugt hurtigere end før). — Evalueringerne viste, at det hastede med at forbedre kvantificeringen af målene. — Gennemførelsesprocedurerne opfyldte de lovmæssige krav og var væsentligt forbedret i forhold til tidligere. Kilde: Kommissionens rapport »The Mid Term Evaluation in Objective 1 and 2 Regions« — Growing Evaluation Capacity — november 2004 (s. 19).
Særberetning nr. 8/2008 Er krydsoverensstemmelsesordningen effektiv?



EU-Tidende nr. C 045 af 24/02/2009 s. 0022 - 0022



Særberetning nr. 8/2008 "Er krydsoverensstemmelsesordningen effektiv?" (2009/C 45/04) Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 8/2008 "Er krydsoverensstemmelsesordningen effektiv?" er netop blevet offentliggjort. Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: www.eca.europa.eu Beretningen kan rekvireres gratis i papirudgave og på CD-ROM ved henvendelse til Revisionsretten: Den Europæiske Revisionsret Kommunikation og Beretninger 12, rue Alcide De Gasperi L-1615 Luxembourg Tlf. (352) 4398-1 E-mail: euraud@eca.europa.eu eller ved udfyldelse af den elektroniske ordreseddel på EU-Bookshop. --------------------------------------------------
Særberetning nr. 11/2008 Forvaltningen af Den Europæiske Unions støtte til operationer vedrørende offentlig oplagring af korn



EU-Tidende nr. C 045 af 24/02/2009 s. 0023 - 0023



Særberetning nr. 11/2008 "Forvaltningen af Den Europæiske Unions støtte til operationer vedrørende offentlig oplagring af korn" (2009/C 45/05) Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 11/2008 "Forvaltningen af Den Europæiske Unions støtte til operationer vedrørende offentlig oplagring af korn" er netop blevet offentliggjort. Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: www.eca.europa.eu Beretningen kan rekvireres gratis i papirudgave og på CD-ROM ved henvendelse til Revisionsretten: Den Europæiske Revisionsret Kommunikation og Beretninger 12, rue Alcide De Gasperi L-1615 Luxembourg Tlf. (352) 4398-1 E-mail: euraud@eca.europa.eu eller ved udfyldelse af en elektronisk ordreseddel på EU-Bookshop. --------------------------------------------------
Ifølge Kommissionens opfattelse er kriterierne i forordningen blevet anvendt på den klarest mulige måde (se de detaljerede kommentarer til tekstboks 3). Forordningens definition af en regional katastrofe er dog temmelig vag, og det er vanskeligt at opfylde betingelserne for at få sin ansøgning godkendt. Medlemsstaterne og Kommissionen investerer megen tid og mange bestræbelser i at forberede og vurdere ansøgninger vedrørende mindre regionale katastrofer, der som regel fører til afslag. En af de væsentligste ændringer i forslaget om en ny forordning er derfor, at der kun skal anvendes kvantitative grænser for, hvor stor skaden skal være, for at fonden kan anvendes, hvilket ville være til fordel for fondens gennemskuelighed. Med den foreslåede revision af forordningen for Solidaritetsfonden ville det for de nationale myndigheder være klarere, hvornår de kunne forvente støtte fra fonden til at afhjælpe følgerne af en katastrofe.

Med hensyn til retfærdighedsprincippet tages der hensyn til et lands velstand, navnlig ved definitionen af grænsen for en »større katastrofe«. Den metode, der er blevet anvendt til at beregne tilskuddet, er blevet diskuteret i detaljer med Rådet og har aldrig givet anledning til kritik fra modtagerlandene.
III.

Retten undersøgte Kommissionens forvaltningsrolle og anvendelsen af BTO-systemet i seks medlemsstater. Generelt fandt Retten, at systemet var godt udformet. Kommissionen forvaltede generelt systemet tilfredsstillende, og de seks reviderede medlemsstater havde i vidt omfang fulgt lovgivningen om BTO. Ikke desto mindre fremgår det af de vigtigste resultater, der er anført nedenfor, at der er behov for at forbedre systemets generelle funktionsmåde: a) Hvis to eller flere medlemsstater har udstedt forskellige tarifoplysninger for samme varer (normalt kaldet indbyrdes afvigende BTO'er), indbringes sagerne for Toldkodeksudvalget, medmindre de pågældende medlemsstater er i stand til at komme til enighed om toldklassificeringen. Ved Rettens revision konstateredes der situationer, som kan være til skade for en hurtig løsning af toldklassificeringsspørgsmål. En inkonsekvent toldklassificering kan derfor blive ved med at forekomme i en længere periode. Det kan påvirke inkasseringen af det korrekte beløb i traditionelle egne indtægter. b) Kommissionen har ikke systematisk behandlet spørgsmålet om, hvorvidt en medlemsstat, der har udstedt en ukorrekt BTO, der medfører tab af traditionelle egne indtægter, skal holdes økonomisk ansvarlig. Der findes ikke et pålideligt overslag over, hvor stort et beløb i traditionelle egne indtægter der er gået tabt på grund af sådanne ukorrekte toldklassificeringer. c) Kommissionen har ikke systematisk ført tilsyn med, om medlemsstaterne overholder fællesskabslovgivningen om BTO. d) Der blev konstateret forskellige mangler i medlemsstaterne, bl.a. eksempler på, at det ikke blev kontrolleret, om der var indgivet andre BTO-anmodninger, eller om der forelå indbyrdes afvigende BTO’er for samme varer, at det tog lang tid at udstede en BTO, og at opdateringen af EBTI-3-databasen var forsinket. e) Når en økonomisk aktør angiver sine varer, er han ikke forpligtet til at anføre sin BTO, og det blev bekræftet ved revisionen, at der sjældent blev anført BTO’er. En importangivelse kan kun uden besvær krydskontrolleres med den relevante BTO, hvis der henvises til denne, når varerne indføres. Når det ikke angives, at der findes en BTO, har toldtjenestemændene svært ved at kontrollere, om klarereren har en BTO for varerne, og om toldpositionen er korrekt. Kommissionen ligger ikke inde med et pålideligt skøn over værdien eller omfanget af indførsler, som er dækket af en BTO. f) Når en økonomisk aktør får indrømmet en »toleranceperiode«, kan de varer, der er omfattet heraf, indføres til en hvilken som helst medlemsstat. Under det nuværende system er det dog vanskeligt for de nationale toldmyndigheder at sikre, at det kun er den mængde varer, som er dækket af toleranceperioden, som indføres under BTO’en.
Særberetning nr. 1/2009 Bankforanstaltninger i Middelhavsområdet som led i Meda-programmet og tidligere protokoller



EU-Tidende nr. C 091 af 21/04/2009 s. 0007 - 0007



Særberetning nr. 1/2009 "Bankforanstaltninger i Middelhavsområdet som led i Meda-programmet og tidligere protokoller" 2009/C 91/03 Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 1/2009 "Bankforanstaltninger i Middelhavsområdet som led i Meda-programmet og tidligere protokoller" er netop blevet offentliggjort. Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: www.eca.europa.eu Beretningen kan rekvireres gratis i papirudgave og på CD-ROM ved henvendelse til Revisionsretten: Den Europæiske Revisionsret Kommunikation og Beretninger 12 rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tlf. +352 4398-1 e-mail: euraud@eca.europa.eu eller ved udfyldelse af en elektronisk ordreseddel på EU-Bookshop. --------------------------------------------------
DA Den Europæiske Unions Tidende C 366/8

Særberetning nr. 24/2016

»Der bør gøres mere for at sikre opmærksomhed på og overholdelse af statsstøttereglerne inden for samhørighedspolitikken«

(2016/C 366/07)

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 24/2016 »Der bør gøres mere for at sikre opmærksomhed på og overholdelse af statsstøttereglerne inden for samhørighedspolitikken« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu eller EU Bookshop: https://bookshop.europa.eu
DA Den Europæiske Unions Tidende C 18/24

Særberetning nr. 34/2016

»Bekæmpelse af madspild: en mulighed for EU for at forbedre fødevareforsyningskædens ressourceeffektivitet«

(2017/C 18/08)

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 34/2016 »Bekæmpelse af madspild: en mulighed for EU for at forbedre fødevareforsyningskædens ressourceeffektivitet« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu eller EU Bookshop: https://bookshop.europa.eu.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 436/2

Særberetning nr. 22/2017

»Valgobservationsmissioner — der er gjort en indsats for at følge op på anbefalingerne, men der er behov for bedre overvågning«

(2017/C 436/02)

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 22/2017 »Valgobservationsmissioner — der er gjort en indsats for at følge op på anbefalingerne, men der er behov for bedre overvågning« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu
Særberetning nr. 27/2018

»Faciliteten for flygtninge i Tyrkiet: Støtten er nyttig, men bør forbedres for at give mere valuta for pengene«

(2018/C 414/07)

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 27/2018 »Faciliteten for flygtninge i Tyrkiet: Støtten er nyttig, men bør forbedres for at give mere valuta for pengene« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu.
C 38/19

Særberetning nr. 03/2019

Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer: En indsats er nødvendig for at gøre EFSI til en fuldstændig succes

(2019/C 38/07)

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 03/2019 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer: En indsats er nødvendig for at gøre EFSI til en fuldstændig succes— er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu.
C 233/3

Særberetning nr. 10/2019

Stresstest af banker på EU-plan: Der gives oplysninger om banker i et hidtil uset omfang, men der er brug for bedre koordinering og større fokus på risici

(2019/C 233/03)

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 10/2019 »Stresstest af banker på EU-plan: Der gives oplysninger om banker i et hidtil uset omfang, men der er brug for bedre koordinering og større fokus på risici« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu
C 170/22

Særberetning nr. 12/2020

Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning — Det blev oprettet for at fremme investeringer i EU, men dets effekt er stadig begrænset

(2020/C 170/04)

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 12/2020 »Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning — Det blev oprettet for at fremme investeringer i EU, men dets effekt er stadig begrænset« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu.
C 372/4

Særberetning nr. 18/2021

Kommissionens overvågning af medlemsstater, der afslutter et makroøkonomisk tilpasningsprogram: et hensigtsmæssigt redskab, men der er brug for strømlining

(2021/C 372/03)

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 18/2021 »Kommissionens overvågning af medlemsstater, der afslutter et makroøkonomisk tilpasningsprogram: et hensigtsmæssigt redskab, men der er brug for strømlining« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu.
Særberetning 28/2022:

»Instrumentet for støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE)«

(2022/C 476/06)

Den Europæiske Revisionsret har offentliggjort sin særberetning 28/2022: »Instrumentet for støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) - SURE-finansieringen bidrog til jobbevarelsen under covid-19-krisen, men dens fulde effekt er ukendt«.

Beretningen kan læses direkte på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: https://www.eca.europa.eu/da/Pages/DocItem.aspx?did=62745
C 238/8

Særberetning 12/2022

»Holdbarhed inden for udvikling af landdistrikterne: De fleste projekter forbliver i drift i den krævede periode, men der er mulighed for at opnå mere varige resultater«

(2022/C 238/06)

Den Europæiske Revisionsret har offentliggjort sin særberetning 12/2022 »Holdbarhed inden for udvikling af landdistrikterne: De fleste projekter forbliver i drift i den krævede periode, men der er mulighed for at opnå mere varige resultater«.

Beretningen kan læses direkte på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: https://www.eca.europa.eu/da/Pages/DocItem.aspx?did=61262
C 10/6

Særberetning 01/2023:

»Værktøjer til at lette rejser inden for EU under covid-19-pandemien - Relevante initiativer med alt fra stor til begrænset virkning«

(2023/C 10/05)

Den Europæiske Revisionsret har offentliggjort sin særberetning 01/2023: »Værktøjer til at lette rejser inden for EU under covid-19-pandemien - Relevante initiativer med alt fra stor til begrænset virkning«.

Beretningen kan læses direkte på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: https://www.eca.europa.eu/da/Pages/DocItem.aspx?did=62947
VII.

Der skal gøres en større indsats for at få overvågnings- og kontrolsystemerne til at fungere effektivt og for at afhjælpe deres svagheder, så man bedre bliver i stand til at håndtere de medfølgende risici på følgende områder, hvor der stadig er fejl, som indvirker væsentligt på betalingerne: a) For så vidt angår den fælles landbrugspolitik fik Retten tilbagevendende bevis for, at de udgifter, som ikke er omfattet af IFKS, eller hvor IFKS ikke anvendes rigtigt, er forbundet med større risiko, fordi kontrolsystemerne er mindre effektive. Kontrol af landbrugsstøtte, som ikke er omfattet af IFKS, og som foretages efter, at udbetalingen har fundet sted, giver ikke rimelig sikkerhed for, at fællesskabslovgivningen er overholdt. Retten konkluderede, at der stadig er fejl, som indvirker væsentligt på landbrugsudgifterne taget under et. b) For strukturforanstaltningernes vedkommende konstaterede Retten igen, at der er svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne, hvilket viser, at der i større eller mindre grad er behov for forbedringer for i programmeringsperioden 2000-2006 fuldt ud at kunne overholde de fastsatte krav til forvaltningen om effektiv daglig kontrol og/eller kravet om, at der skal foretages uafhængig stikprøvekontrol af operationerne. For begge programmeringsperioder (1994-1999 og 2000-2006) gælder det, at der blev fundet mange fejl, der havde relation til lovlighed og formel rigtighed i udgifterne i de anmeldelser, som er grundlaget for Kommissionens betalinger. c) For de interne politikkers vedkommende giver resultaterne af Rettens revision af overvågnings- og kontrolsystemerne og de underliggende transaktioner ikke tilstrækkelig sikkerhed for, at betalingerne er lovlige og formelt rigtige, på trods af de forbedringer, der er sket på nogle områder. Der vil formentlig fortsat være risiko for fejl, medmindre retsgrundlaget ændres, og ordningerne for godtgørelse af omkostninger forenkles, og de procedurer og instrukser, der gælder for de forskellige programmer, præciseres. d) For så vidt angår foranstaltningerne udadtil har forbedringerne af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer endnu ikke haft nogen effekt i de organisationer, der gennemfører aktionerne, hvor Retten konstaterede mange fejl i form af en relativt høj fejlfrekvens i betalingerne med relativ stor finansiel effekt. Dette hang sammen med, at der ikke var anlagt en samlet strategi for overvågning, kontrol og revision af disse organisationer.
XI.

Retten noterer sig, at der på andre områder stadig er fejl, som indvirker væsentligt på betalingerne, og Kommissionen og medlemsstaterne og de andre modtagerlande bør gøre en større indsats for at få implementeret passende overvågnings- og kontrolsystemer, så de bedre vil kunne takle de iboende risici. Der er tale om følgende områder: den fælles landbrugspolitik, strukturforanstaltninger, interne politikker og foranstaltninger udadtil. a) For så vidt angår den fælles landbrugspolitik fik Retten bevis for, at de udgifter, som ikke er omfattet af IFKS, eller hvor IFKS ikke anvendes rigtigt, eller hvor systemet først lige er blevet indført, er forbundet med større risiko, fordi kontrolsystemerne er mindre effektive. Hertil kommer, at resultaterne af IFKS-inspektionerne ikke i tilstrækkelig grad efterprøves og valideres af et uafhængigt organ, og at EU normalt ikke kontrollerer ansøgningerne om støtte på stedet. Godkendelsessystemerne og kontrollen af landbrugsstøtte, som ikke er omfattet af IFKS, og som foretages efter, at udbetalingen har fundet sted, giver ikke rimelig sikkerhed for, at fællesskabslovgivningen er overholdt. Retten konkluderede, at der stadig er fejl, som indvirker væsentligt på landbrugsudgifterne taget under et. b) For strukturforanstaltningernes vedkommende konstaterede Retten igen, at Kommissionen ikke fører et effektivt tilsyn for at formindske risikoen for, at den kontrol, som medlemsstaterne skal udføre, ikke sikrer, at der ikke godtgøres udgifter, som er ansat for højt, eller udgifter, som ikke er støtteberettigede. For begge de to programmeringsperioders vedkommende (1994-1999 og 2000-2006) konstaterede Retten, at udgifterne ikke var fri for væsentlige uregelmæssigheder. Nogle af programmerne for perioden 1994-1999 var blevet afsluttet uden gyldigt grundlag. c) For de interne politikkers vedkommende viste Rettens revision, at der på trods af de fremskridt, der er gjort på nogle områder, er svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne, som har resulteret i en væsentlig fejlfrekvens i betalingerne til modtagerne. Fejlene skyldes hovedsagelig det komplicerede system for godtgørelse af omkostninger og de uklare procedurer og instrukser for de forskellige programmer. d) For så vidt angår foranstaltningerne udadtil har forbedringerne af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer endnu ikke haft nogen effekt i de organisationer, som gennemfører aktionerne, hvor der stadig er en væsentlig fejlfrekvens, som kan forklares med, at der ikke er anlagt en samlet strategi for overvågning, kontrol og revision af disse organisationer.