RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Anden foreløbige evaluering af de fælles teknologiinitiativer Artemis og ENIAC

(EØS-relevant tekst)

1. Indledning

Denne rapport fremhæver resultaterne og anbefalingerne fra det panel af uafhængige eksperter, der foretog anden foreløbige evaluering af de fælles teknologiinitiativer (FTI'er) Artemis og ENIAC. Den indeholder desuden Kommissionens bemærkninger og opstiller opfølgende foranstaltninger. Artemis og ENIAC er de fællesforetagender, der implementerer FTI’er inden for henholdsvis indlejrede computersystemer og nanoelektronik. På denne måde overholder Kommissionen evalueringskravene i artikel 11, stk, 2, i de grundlæggende retsakter for fællesforetagender[1].

2. Baggrund

FTI’erne, der blev udformet som fællesforetagender i medfør af artikel 187 i traktaten om EU's funktionsmåde (tidligere artikel 171 i traktaten), blev indført med det syvende rammeprogram (RP7) med det formål at understøtte nøgleområder inden for forskning og teknologisk udvikling, der er af stor vigtighed for EU’s konkurrenceevne. Fællesforetagenderne Artemis og ENIAC blev lanceret i februar 2008.

Fællesforetagenderne ENIAC og Artemis er offentlig-private partnerskaber mellem branchen, en række EU-medlemsstater og lande, der er associerede (FTI-medlemsstater)[2], og Den Europæiske Union med det specifikke formål at definere og implementere en fælles forskningsdagsorden for de europæiske forskningssamfund (branchen og akademiske og forskningsorganisationer), opnå synergi og koordinering af europæisk forskning og udvikling (FoU), fremme involvering af små og mellemstore virksomheder og skabe omfattende økonomiske og sociale fordele. Hovedinstrumentet er mobilisering af finansiering fra EU, FTI-medlemsstaterne og branchen.

Siden oprettelsen har fællesforetagenderne Artemis og ENIAC lanceret og evalueret henholdsvis seks forslagsindkaldelser (en pr. år) og ni forslagsindkaldelser (en i henholdsvis 2008, 2009 og 2010 og to i henholdsvis 2011, 2012 og 2013). I slutningen af 2012 havde fællesforetagenderne Artemis og ENIAC finansieret 102 projekter. Indtil videre har EU og FTI-medlemsstaterne tilsammen forpligtet sig for 1,115 mia. EUR til deling mellem de to FTI’er (2008-2012) ud over den private forsknings- og udviklingsindsats på over 1,670 mia. EUR.

De 52 Artemis-projekter repræsenterer indtil videre en samlet FoU-investering på 990 mio. EUR, der består af 288 mio. EUR i nationale bidrag, 163 mio. EUR i bidrag fra EU og 539 mio. EUR i bidrag fra branchen. Disse projekter beskæftiger sig med alle otte underprogrammer på Artemis' strategiske forskningsdagsorden inden for sikkerhed, sundhed, intelligente miljøer, fremstilling, IT, sikkerhed, bæredygtighed og design af indlejrede systemer. Efter et relativt bidrag fra Artemis-medlemsstaterne i de første fire år, satte indførelsen af Artemis-innovationspilotprojekterne i 2012 sat skub i aktiviteterne under fællesforetagendet som følge af højere forpligtelser fra medlemsstaterne.

Hvad angår de 50 ENIAC-projekter, repræsenterer de indtil videre en samlet FoU-investering på 1,795 mia. EUR, der består af 382 mio. EUR i nationale bidrag, 283 mio. EUR i bidrag fra EU og 1,130 mio. EUR i bidrag fra branchen. Projekterne dækker alle otte arbejdsområder af ENIAC’s strategiske forskningsdagsorden inden for køretøjer/transport, kommunikation/livsstil, energi, sundhed, sikkerhed, design og fremstilling af halvledere samt de tilgrundliggende materialer og udstyr. Siden 2011 er fællesforetagendet ENIAC som følge af anbefalingerne fra gruppen på højt plan om centrale nøgleteknologier blevet en vigtig drivkraft for implementeringen af pilotproduktionslinjer. Dette skabte en stærk stigning i interessenternes fælles investeringer, hvilket bragte programmets gennemførelsesgrad tæt på det forudsete budget.

Som det fremgår af Rådets forordninger om oprettelse af fællesforetagenderne Artemis og ENIAC, skal Kommissionen senest henholdsvis den 31. december 2010 og den 31. december 2013 gennemføre en foreløbig evaluering med assistance fra uafhængige eksperter. Evalueringerne omfatter fællesforetagenderne Artemis' og ENIAC's kvalitet, effektivitet og fremskridt mod de opstillede mål. Den første foreløbige evaluering af fællesforetagenderne Artemis og ENIAC[3] blev gennemført to år efter lanceringen af initiativerne, og den vurderede hovedsagelig effektiviteten, styringen og driften af fællesforetagenderne. Hovedformålet med anden foreløbige evaluering er at vurdere, hvad fællesforetagenderne Artemis og ENIAC har opnået efter mere end fem år i drift.

3. Evalueringsprocedure

Anden foreløbige evaluering vurderede fællesforetagendernes relevans, effektivitet, omkostningseffektivitet og forskningskvalitet. Desuden blev der gennemført en opfølgning på implementeringen af anbefalingerne i den første foreløbige evaluering i 2010 og på Kommissionens rapport om denne foreløbige evalueringsrapport[4].

Kommissionen udpegede et panel af eksterne og uafhængige eksperter med Dr. Götzeler som formand[5]. Ved sammensætningen af panelet var man opmærksom på at sikre god dækning af de tekniske områder og kontinuitet i forhold til panelet fra første foreløbige evaluering. Panelet opererede med konsensus og baserede sine resultater og anbefalinger på omfattende skrivebordsanalyser, resultater af peer reviews og interviews med interessenter[6].

Eksperternes evaluering foretaget mellem september 2012 og februar 2013. Den endelige rapport blev offentliggjort i juli 2013 og findes på webstedet for den digitale dagsorden[7]. Evalueringen foregik parallelt med udarbejdelsen af Kommissionens forslag vedrørende oprettelsen af et nyt fællesforetagende til erstatning for og opfølgning på fællesforetagenderne Artemis og ENIAC. Konklusionerne og anbefalingerne i evalueringen af fællesforetagenderne Artemis og ENIAC blev bl.a. analyseret og fungerede som input til konsekvensanalysen til den nye forordning om FTI'er.

4. Evalueringens resultater og anbefalinger

Anden foreløbige evalueringsrapport bekræfter, at fællesforetagenderne Artemis og ENIAC har stor værdi og har opnået betydelige resultater. Panelet konkluderer især, at i) fællesforetagenderne fortsat er meget relevante, og at der er blevet gjort væsentlige fremskridt for at opnå deres mål, ii) foretagenderne er yderst effektive, iii) omkostningseffektiviteten er høj på trods af den relativt store reguleringsmæssige, administrative og økonomiske byrde, og iv) fællesforetagendernes evaluering, rapportering og overvågning af projekter er af høj kvalitet. Generelt er panelet positivt indstillet over for treparts-FTI-instrumentet, der samler ressourcer fra branchen, EU og medlemsstaterne. Panelets anbefalinger opfordrer til større forenkling, bedre administrative procedurer og stærkere styringsstrukturerne. Kommissionen bifalder og støtter panelets varme fortale for behovet for én enkelt europæisk strategi vedrørende forskning, udvikling og innovation inden for elektronikkomponenter og -systemer. Denne strategi bør udvikles, parallelt med at der opstilles en oversigt over europæiske nøglesektorer. Den skal supplere de centrale støtteteknologier[8] med det formål at identificere, støtte og skabe vækst i de industrielle økosystemer, der er nødvendige for at opnå bæredygtig europæisk aktivitet inden for elektronikkomponenter og -systemer på en måde, der er kompatibel med fællesforetagendes åbenhed.

Den detaljerede liste over panelets anbefalinger findes i bilaget. Tidsplanen for anbefalingerne angiver, hvorvidt disse skal implementeres under de igangværende fællesforetagender, eller om det bør overvejes at lægge dem ind under et fremtidigt fællesforetagende, f.eks. elektronikkomponenter og -systemer for europæisk lederskab (ECSEL), som Kommissionen har foreslået[9].

Hvad angår implementeringen af anbefalingerne i første foreløbige evaluering er panelet generelt tilfreds og henviser til, at de fleste af anbefalingerne blev behandlet i Kommissionens rapport om den foreløbige evalueringsrapport og generelt er blevet implementeret på tilfredsstillende vis. Dog er implementeringen af visse anbefalinger, der var rettet til medlemsstaterne, ifølge panelet mindre tilfredsstillende. Disse anbefalinger vedrører harmonisering af medlemsstaternes finansieringspraksis, procedurer og flerårige budgetmæssige forpligtelser, der kan forårsage forsinkelser i procedurerne, og administrative byrder.

5. Planlagte opfølgningsforanstaltninger

Kommissionen hilser anden foreløbige evalueringsrapport velkommen. Anbefalingerne er baseret på en grundig og kritisk analyse. Som det fremgår af det følgende, vil Kommissionen implementere de anbefalinger, den har fået, og samarbejde med branchen, FTI-medlemsstaterne og fællesforetagenderne for at hjælpe dem med at udføre deres del.

Kommissionen forpligter sig især til:

· at træffe kortsigtede foranstaltninger for de eksisterende fællesforetagender (f.eks. vedrørende deres aktiviteter indtil lanceringen af det nye FTI) via deres styringsstrukturer, og til

· at træffe foranstaltninger inden for de juridiske rammer af næste generation af fællesteknologiinitiativet ECSEL.

Kommissionens reaktion på panelets anbefalinger er anført nedenfor. Kommissionens opfølgning på sin rapport om første foreløbige evaluering præsenteres ligeledes i dette afsnit.

5.1. Generelle bemærkninger

Kommissionen anerkender værdien af trepartsmodellen og er specielt tilfreds med de positive resultater vedrørende de igangværende fællesforetagenders effektivitet og omkostningseffektivitet. Det har været vanskeligt at lancere fællesforetagenderne og få dem effektivt op at køre, men de største vanskeligheder er blevet overvundet.

Hvad angår drift er fællesforetagendet ENIAC godt på vej til at opfylde den oprindelige ambition for initiativet, dvs. at stable et brancherelateret investeringsprogram i FoU inden for nanoteknologi på omkring 2,7 mia. EUR på benene. Fællesforetagendet Artemis vil være længere væk fra det oprindelige mål på 2,5 mia. EUR til FoU inden for indlejrede computersystemer. Udviklingen i løbet af de sidste to år peger dog også for Artemis' vedkommende på, at mængden af aktiviteter stiger betydeligt. Kommissionen har tillid til, at begge initiativer vil have opfyldt deres forpligtelser ved slutningen af deres mandat i 2017.

5.2. Anbefalinger til brancheorganisationerne

Kommissionen anerkender hvor vigtigt det er, at brancheorganisationerne er medlemmer af fællesforetagenderne, især i forbindelse med branchens bidrag, herunder små og mellemstore virksomheders bidrag, til at holde forskningsdagsordenen opdateret og promovere fællesforetagenderne. Kommissionen understreger, hvor vigtigt det er at involvere branchen på højeste niveau for at vise lederskab og engagement. I denne sammenhæng indeholder positionspapiret[10], der er udarbejdet under ledelse af AENEAS[11] og CATRENE[12], omfattende perspektiver og mål for den europæiske nanoelektronikbranche indtil 2020.

Kommissionen er enig i bemærkningerne fra panelet, der udarbejdede anden foreløbige evaluering, om, at tiden er moden til at udvikle fællesforetagenderne med det formål at støtte projekter med et højt teknologisk modenhedsniveau, således at der sættes større fokus på innovation og udnyttelse, og forskningen og udviklingen bringes tættere på markedet. Fællesforetagendet ENIAC’s indkaldelse af forslag til pilotproduktionslinjer i 2012 har især haft succes. Denne indkaldelse er den første storstilede implementering af anbefalingerne fra gruppen på højt plan om centrale støtteteknologier. Tilsvarende er Artemis-innovationspilotprojekterne i den grad "et prisværdigt forsøg på at understøtte innovationen lige fra godkendelsen af koncept og prototypestadiet til en solid produktionsplatform".

Ydermere anerkendes det gode arbejde, der er udført inden for Artemis og ENIAC[13] vedrørende porteføljeanalyse og centrale resultatindikatorer. Både brancheorganisationer og fællesforetagenderne tilskyndes til at fortsætte med at arbejde i denne retning og således tage fat på anbefaling 15.

Ikke desto mindre er Kommissionen enig med evalueringspanelet i, at der kan gøres mere, som det fremgår af anbefaling 1 og 2. Med det nye ECSEL-fællesforetagende bør partnerne i branchen gribe muligheden for en mere koordineret og proaktiv tilgang for at styrke den strategiske dimension i deres samarbejde. De opfordres til at opstille centrale principper for den europæiske elektronikkomponent og -systembranche, så den kan blive drivkraft for det lovende område for intelligente produkter og tjenester, der kan benyttes overalt. For at opnå dette indeholder forslaget til Rådets forordning om ECSEL et krav om en bredere deltagelse af aktører.

Rapporten fra Kommissionen om den første midtvejsevaluering indeholdt omfattende kommentarer til fællesforetagendernes positionering hen imod EUREKA. Kommissionen anerkender nu, at der er blevet gjort væsentlige fremskridt. Indenfor nanoelektronik har CATRENE og ENIAC udviklet et fælles visions-, missions- og strategidokument for FoU inden for mikro- og nanoelektronik i Europa. Inden for indlejrede computersystemer holder ITEA2[14] og Artemis fælles topmøder og har opstillet en koordineringsmekanisme[15]. Disse foranstaltninger vil i overensstemmelse med anbefaling 16 bidrage til udviklingen af en overordnet forsknings-, udviklings- og innovationsstrategi i EU, der dækker nanoelektronik, indlejrede computersystemer og cyber-fysiske systemer, og som bør styrkes.

5.3. Anbefalinger til fællesforetagenderne

Kommissionen tilslutter sig ekspertpanelets konklusion om, at evalueringen, udvælgelsesprocedurerne og den tekniske gennemgang er blevet strømlinede, gode og anses for at være nyttige af deltagerne. De projekter, der blev lanceret ved fællesforetagendernes start, lakker nu mod enden, og den endelige rapport bør fokusere på udnyttelse af resultaterne. Kommissionen hilser derfor anbefaling 3 og 15 velkommen og vil anmode de administrerende direktører om at undersøge muligheden for at implementere dem og sikre relevant rapportering vedrørende udnyttelsesforanstaltninger, samtidig med at den byrde, der lægges på støttemodtagerne, begrænses. Det er ligeledes vigtigt at udvikle en egnet model til at måle, hvilken indvirkning og succes projekterne under fællesforetagenderne har.

Som det fremgår af ovenstående, viste begge fællesforetagender sig i stand til at reagere hurtigt og hensigtsmæssigt på ændrede krav og styre initiativerne tættere på markedet. De forskellige organer i fællesforetagenderne skal anerkendes for dette. Derfor har Kommissionen tillid til, at anbefaling 4, 6 og 14 vil blive positivt modtaget i fællesforetagendernes organer, da disse behandler spørgsmål af mere driftsmæssig karakter.

Implementeringen af en ex-post revisionsstrategi i fællesforetagenderne har været særligt vanskelig og gav anledning til bemærkninger fra Revisionsretten. Kommissionen vil fortsætte med at rejse dette spørgsmål i bestyrelserne for at opnå rimelig sikkerhed for, at fællesforetagendernes økonomiske transaktioner er korrekte. Anbefaling 10, 12 og 13 behandles i forslag til Rådets forordning om ECSEL for så vidt disse anbefalinger kan implementeres inden for den gældende lovgivningsmæssige ramme.

5.4. Anbefalinger til Europa-Kommissionen

Anbefalingerne vedrørende næste generation af FTI’er er blevet taget i betragtning i Kommissionens forslag til Rådets forordning om fællesforetagendet ECSEL. Dette berører især anbefalingen om at indføre en enkelt FTI (anbefaling 5) med en enkelt integreret forsknings- og innovationsdagsorden (anbefaling 1) baseret på en forenklet finansforordning (anbefaling 7) og en bestyrelse med en styrket strategisk rolle (anbefaling 8). ECSEL-forslaget indebærer desuden en yderligere harmonisering af reglerne (anbefaling 9) i overensstemmelse med reglerne om deltagelse i Horisont 2020.

Desuden vedtog Kommissionen den 23. maj 2013 en europæisk strategi for mikro- og nanoelektronikkomponenter og -systemer[16] i overensstemmelse med anbefaling 16. En af hjørnestenene i strategien er at oprette det nye ECSEL-fællesforetagende, der fokuserer på innovation og dækker et højere teknologisk modenhedsniveau.

5.5. Anbefalinger til medlemsstaterne

Kommissionen anerkender de vanskeligheder, som de medlemsstater, der har deltaget i fællesforetagenderne, har haft med at implementere deres del af anbefalingerne, navnlig hvad angår indgåelse af flerårige forpligtelser, harmonisering af regler og finansieringsrater samt synkronisering af procedurer. Den erfaring og gensidige forståelse, der blev opbygget gennem deltagelse i fællesforetagenderne ENIAC og Artemis, burde gøre det muligt at starte på en frisk med fællesforetagendet ECSEL under Horisont 2020-paraplyen. Dette fremgår allerede af Kommissionens forslag til Rådets forordning om ECSEL, hvor disse spørgsmål bliver rejst. Den giver navnlig mulighed for en fælles tilgang til anvendelse af de offentlige bidrag til projekterne. Kommissionen tilskynder medlemsstaterne til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger til at støtte den foreslåede harmonisering og forenkling af procedurerne for støttemodtagerne i de fremtidige tiltag, der bliver udvalgt til at modtage økonomisk støtte.

Kommissionen bemærker ligeledes, at der på det seneste er sket væsentlige fremskridt inden for fællesforetagenderne Artemis og ENIAC, når det gælder om at finde den rette balance mellem at støtte nationale prioriteter og opnå fælles EU-mål.

6. Konklusion

Mens den første foreløbige evaluering hjalp fællesforetagenderne til at forbedre deres drift og fokusere på deres driftsmæssige mål, var resultaterne af anden foreløbige evaluering et relevant og afgørende input til udarbejdelsen af Kommissionens forslag til Rådets ECSEL-forordning. Selvom der stadig findes administrative barrierer, der skal overvindes i det fremtidige ECSEL-fællesforetagende, viste fællesforetagenderne Artemis og ENIAC sig at være et effektivt og virkningsfuldt værktøj til at implementere et FoU-program, der drives af branchen og samfinansieres af medlemsstaterne og EU.

Den endelige evaluering af Artemis og ENIAC skal efter planen finde sted i 2017 som en del af den foreløbige evaluering, der er planlagt for fællesforetagendet ECSEL. I den endelige evaluering skal der ses på den generelle indvirkning, som projekter, der modtager støtte fra fællesforetagenderne, har, og på, hvad de bidrager med set på baggrund af den europæiske strategi for nanoelektronik og indlejrede systemer.

Bilag – liste over evalueringspanelets anbefalinger

Nr[17] || Resumé af anbefalingerne || Tidsplan

Anbefalinger til brancheorganisationerne

1 || De fælles teknologiinitiativer, de strategiske forskningsdagsordener og arbejdsprogrammerne skal i højere grad afspejle et sammenhængende europæisk perspektiv, der er forbundet med en overordnet europæisk forsknings-, udviklings- og innovationsstrategi for elektronikkomponenter og –systemer, som det foreslås i anbefaling 16. || Næste generation af FTI’er

2 || Brancheorganisationerne bør spille en mere aktiv rolle, hvad angår definitionen af FTI’ernes overordnede mål og strategi og bør engagere sig mere aktivt med interessenterne for at fremme og lette deltagelsen i projektforslag, særligt for små og mellemstore virksomheder, samt for at udvikle den strategiske forskningsdagsorden og holde den opdateret. || Nu/næste generation af FTI’er

Anbefalinger til fællesforetagenderne[18]

3 || Evalueringen af projekter under fællesforetagenderne, inklusive en endelig evaluering efter projektets afslutning, skal ifølge panelets konklusion afholdes mellem seks og tolv måneder efter projektets afslutning, og bør omfatte en nøjere og mere grundig overvågning af den aktuelle og planlagte udnyttelse af resultaterne samt de foranstaltninger, projektpartnerne har iværksat for at opnå denne planlagte udnyttelse. || Nu

4 || Artemis-projekter bør, hvor dette er relevant, bygge videre på allerede udviklet Artemis-teknologi, idet der henvises til det, der tidligere er blevet støttet økonomisk. Endvidere bør der ud over nye tiltag demonstreres relevant brug af tidligere projektresultater, kombineret med passende fremskridt hen imod højere teknologiske modenhedsniveauer. Den andel af midlerne, der går til projekter der omhandler generiske applikationer og tjenester (applikationsprojekter), bør øges. || Nu/næste generation af FTI’er

6 || Indkaldelser og udvælgelse af ENIAC- og CATRENE-forslag bør bringes mere på linje med de relevante finansieringsorganer (f.eks. ved hjælp af fælles og/eller supplerende indkaldelser), idet der bevares en vis grad af fleksibilitet hvad angår tildeling af den mest passende finansieringskilde. || Nu/næste generation af FTI’er

8 || Fællesforanstaltningernes bestyrelser skal fokusere på strategiske spørgsmål og deres administrative byrder skal mindskes med det formål at tilskynde højtstående repræsentanter for erhvervslivet til at deltage. || Nu/næste generation af FTI’er

10 || Fællesforetagenderne bør undersøge og udvikle passende mekanismer for at skabe et ”varslingssystem” til tidlig identificering af potentielle forsinkelser eller begrænsninger af de midler, der stilles til rådighed af medlemsstaterne. For at slå bro over eventuelle finansieringskløfter, der således bliver identificeret, bør Kommissionen, på vegne af en medlemsstat, kunne yde et økonomisk forskud til projekter, der er missionskritiske. || Nu

12 || Der bør i udvælgelses- og evalueringsprocessen tages skridt (f.eks. modificering af evalueringskriterierne) til at forbedre sammensætningen af projektporteføljer og strategiske EU-mål, samt at sikre optimal dækning af de nøgleområder, der defineres i den generelle EU-strategi for elektronikkomponenter og -systemer (jf. anbefaling 16) og i de arbejdsplaner, der er affødt af en sådan strategi. || Næste generation af FTI’er

13 || Der bør udvikles og implementeres specifikke støttemekanismer, der skal fremme styringsprocesserne i FTI-projekterne. Styringsomkostningerne for alle FTI-projekter skal dækkes 100 % af Europa-Kommissionen. || Nu/næste generation af FTI’er

14 || FTI-projekterne bør kun underlægges én projektevaluering og rapporteringsproces, nemlig i fællesforetagendets regi. || Nu

15 || Der bør udvikles en passende model til måling af FTI-projekternes indvirkning og succes, som bør anvendes både ved igangværende og fremtidige FTI’er. || Nu

Anbefalinger til Europa-Kommissionen

5 || FTI’erne ENIAC og Artemis samt den europæiske teknologiplatform (ETP) for integrering af intelligente systemer (EPoSS) bør integreres i én enkelt organisation (en FTI for elektronikkomponenter og -systemer). || Næste generation af FTI’er

7 || Den foreslåede nye integrerede FTI (anbefaling 5), samt alle andre fremtidige FTI’er, bør oprettes som et offentlig-privat partnerskabsorgan, som defineret i artikel 209 i finansforordningen. || Næste generation af FTI’er

13 || Der bør udvikles og implementeres specifikke støttemekanismer, der skal fremme styringsprocesserne i FTI-projekterne. Styringsomkostningerne for alle FTI-projekter skal dækkes 100 % af Europa-Kommissionen. || Nu/næste generation af FTI’er

16 || Der bør på mellemlang-lang sigt udarbejdes en klart defineret generel EU-strategi om forskning, udvikling og innovation inden for elektronikkomponenter og -systemer, som bør bruges som en vigtig drivkraft i forbindelse med afgørelser om finansiering. || Nu

Anbefalinger til medlemsstaterne

9 || Reglerne for medlemsstaternes deltagelse, finansieringsraterne og procedurerne bør harmoniseres og synkroniseres, hvor dette er muligt, idet bedste praksis anvendes som det vejledende princip. || Nu/næste generation af FTI’er

11 || Medlemsstaterne bør forpligte sig til et flerårigt finansieringssystem. || Nu/næste generation af FTI’er

14 || FTI-projekterne bør kun underlægges én projektevaluering og rapporteringsproces, nemlig i fællesforetagendets regi. || Nu

[1] Rådets forordning (EF) nr. 74/2008 af 20. december 2007 om oprettelse af fællesforetagendet Artemis til gennemførelse af det fælles teknologiinitiativ vedrørende indlejrede computersystemer. Rådets forordning (EF) nr. 72/2008 af 20. december 2007 om oprettelse af fællesforetagendet ENIAC.

[2] Artemis-medlemsstater: Belgien, Cypern (som for nylig trådte ud), Danmark, Det Forenede Kongerige, Estland, Finland, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Letland, Nederlandene, Norge, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjekkiet, Tyskland, Ungarn og Østrig. ENIAC-medlemsstater: Belgien, Det Forenede Kongerige, Estland, Finland, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Letland, Malta, Nederlandene, Norge, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Spanien, Sverige, Tjekkiet, Tyskland, Ungarn og Østrig.

[3] http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/jti/index_en.htm.

[4] KOM(2010) 752 endelig og http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/jti/.

[5] Ekspertpanelet bestod af følgende medlemmer: M. Götzeler (administrerende direktør for Aixtron SE); W. Arden (tidligere Infineon Technologies); Ch. de Prost (ATMEL); J.-L. Dormoy (EDF); M. Jansz (Technology Foundation STW); T. Luukkonen (Research Institute of the Finnish Economy); A. Sangiovanni-Vincentelli (University of California, Berkeley); D. Wright (University of Exeter).

[6] Vidensgrundlaget for evalueringen omfattede en omfattende skrivebordsanalyse af relevante dokumenter vedrørende juridiske og økonomiske spørgsmål, forskningsdagsordener, arbejdsprogrammer, statistikker om deltagelse og projektinformation. Der blev gennemført 104 interviews med en bred vifte af interessenter: branchen, den akademiske verden, Kommissionen, nationale offentlige myndigheder, Eureka-kompetenceklyngerne og fællesforetagenderne.

[7] https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/second-interim-evaluation-artemis-and-eniac-joint-technology-initiatives.

[8] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/kets/hlg_report_final_en.pdf.

[9] COM(2013) 501 final og http://ec.europa.eu/research/press/2013/pdf/jti/ecsel_factsheet.pdf.

[10] Innovation for the future of Europe: Nanoelectronics beyond 2020 http://www.aeneas-office.eu/web/downloads/strategic-docs/position_paper_final.pdf.

[11] The Association for European NanoElectronics ActivitieS (AENEAS) http://www.aeneas-office.eu/web/index.php.

[12] The Eureka Cluster for Application and Technology Research in Europe on NanoElectronics http://www.catrene.org/.

[13] The industrial Association for Advanced Research & Technology for EMbedded Intelligence and Systems http://www.artemis-ia.eu/.

[14] The Eureka Cluster on Information Technology for European Advancement (ITEA) http://www.itea2.org/.

[15] High-level vision 2030 ITEA-ARTEMIS - http://www.artemis-ia.eu/publications.

[16] COM(2013) 298 final.

[17] Nummereringen af anbefalingerne refererer til eksperternes rapport.

[18] Anbefalingerne henviser til alle fællesforetagendets parters kollektive/fælles ansvar.