OMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(91)253 endelig udg. - SYN 351 
Bruxelles, den 24- juli 1991 
FORSLAG 
TIL RÅDETS SJETTE DIREKTIV 
om bestemmelser vedrørende sommertid 
(Forelagt af Kommissionen) 

Begrundelse 
1. De fleste medlemsstater indførte sommertid i løbet af 70'erne; andre 
havde allerede tidligere indført denne foranstaltning. 
Fællesskabsbestemmelserne (Rådets første direktiv fra 1980) trådte i 
kraft i 1981 og havde udelukkende til formål gradvist at harmonisere 
datoer og klokkeslæt for begyndelsen og ophøret af perioden med sommer-
t id. 
Fællesskabsbestemmelserne vedrørende harmonisering af sommertiden blev 
fastsat, fordi det var nødvendigt at ophæve de hindringer for varers og 
tjenesteydelsers frie bevægelighed, som de nationale bestemmelser ved­
rørende sommertid kunne skabe. 
2. Dette mål er nået, undtagen i Irland og Det Forenede Kongerige, som 
stadig anvender en anden dato for sommertidens ophør. 
Kommissionen erkender, at denne situation medfører ulemper bl.a. for 
transport og kommunikation i Europa. Den britiske og irske regering har 
imidlertid beskæftiget sig med spørgsmålet i den senere tid for at fin­
de ud af, hvordan det er muligt at overgå til centraleuropæisk tid. Ef­
tersom dette direktiv gælder for to år, er Kommissionen af den opfat­
telse, at det vil være hensigtsmæssigt endnu engang at give de berørte 
medlemsstater mulighed for at løse spørgsmålet om harmonisering af som­
mertiden på nationalt plan. 
3. Hvad angår sommertidens indvirkning og især de eventuelle negative 
virkninger, har Kommissionen i de senere år modtaget et stigende antal 
klager over sommertiden fra privatpersoner og pressionsgrupper. 
Kommissionen har på grundlag af undersøgelser af fordele cg ulemper ved 
sommertid, der er foretaget af konsulenter uden for Kommissionen, kon­
sulteret medlemsstaternes eksperter for at gennemgå spørgsmålet. Det 
viste sig, at medlemsstaterne ikke har til hensigt at opgive sommerti­
den, i det mindste ikke inden for de næste år. Under disse omstændig­
heder foreslår Kommissionen at fastsætte datoer og klokkeslæt for som­
mertidens begyndelse og ophør i hele Fællesskabet for 1993 og 1994. 
4. I henhold til artikel 4 i det gældende femte direktiv skal Rådet inden 
den 1. januar 1992 vedtage den ordning, der skal anvendes fra 1993. 
Det foreslåede direktiv er baseret på artikel 100A, som det var tilfæl­
det med det femte direktiv. 
Proceduren for samarbejde med Europa-Parlamentet kræves derfor anvendt. 
RÅDETS SJETTE DIREKTIV 
om bestemmelser vedrørende sommertid 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 100 A, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen1^, 
i samarbejde med Europa-Parlamentet2) 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg3^, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Ved Rådets femte direktiv 89/47/EØF af 21. december 1988 om bestemmelser 
vedrørende sommertid4) indførtes en fælles dato og et fælles klokkeslæt 
for hele Fællesskabet for sommertidens begyndelse i 1990, 1991 og 1992, og 
- for sommertidens ophør disse år - to forskellige datoer, den ene gældende 
for medlemsstaterne bortset fra Irland og Det Forenede Kongerige og den an­
den for Irland og Det Forenede Kongerige; 
for så vidt som medlemsstaterne anvender bestemmelserne vedrørende sommer­
tid, er det vigtigt for gennemførelsen og funktionen af det indre marked at 
fastsætte en fælles dato og et fælles klokkeslæt for sommertidens begyn­
delse og ophør, der gælder for hele Fællesskabet, fra 1993. 
på grund af geografiske forhold bør Irland og Det Forenede Kongerige for et 
af eller samtlige disse år dog have mulighed for at fastsætte en anden dato 
for sommertidens ophør end den, der er fastsat for de øvrige medlemsstater-, 
i henhold til artikel 4 i femte direktiv skal Rådet inden den 1. januar 
1992 på forslag af Kommissionen vedtage den ordning, der skal gælde fra 
1993; 
1) 
2) 
3) 
4) EFT L 17 af 21.1.1989, s. 57. 
- 2 -
på grund af geografiske forhold bør de fælles bestemmelser for sommertiden 
ikke gælde for medlemsstaternes oversøiske territorier; 
det er hensigtsmæssigt fra tid til anden at tage perioden med sommertid op 
til fornyet overvejelse, og derfor bør de bestemmelser, der vedtages, gælde 
for årene 1993 og 1994 -
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: 
Artikel 1 
I dette direktiv forstås ved "perioden med sommertid" den periode af året, 
hvor uret stilles 60 minutter frem i forhold til tiden resten af året. 
Artikel 2 
Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at pe­
rioden med sommertid i årene 1993 og 1994 i samtlige medlemsstater begynder 
kl. 1.00 verdenstid (GMT), den sidste søndag i marts, dvs.: 
- i 1993: 28. marts, 
- i 1994: 27. marts. 
Artikel 3 
1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at 
perioden med sommertid i årene 1993 og 1994 slutter kl. 1.00 verdenstid 
(GMT) den sidste søndag i september, dvs.: 
- i 1993: 26. september 
- i 1994: 25. september. 
2. Irland og Det Forenede Kongerige kan imidlertid træffe de nødvendige 
foranstaltninger for at sikre, at perioden med sommertid i 1993 og 1994 
slutter kl. 1.00 verdenstid (GMT) den fjerde søndag i oktober, dvs,: 
- i 1993: 24. oktober, 
- i 1994: 23. oktober. 
- 3 
3. Hvis Irland og Det Forenede Kongerige inden 1994 beslutter at bringe 
ophøret af deres periode med sommertid på linje med datoerne i stk. 1, 
meddeler de deres beslutning til Kommissionen, som underretter de Øvrige 
medlemsstater herom. 
Artikel 4 
Inden den 1. januar 1994 vedtager Rådet på forslag af Kommissionen den 
ordning, der skal gælde fra 1995. 
Artikel 5 
Dette direktiv gælder ikke for medlemsstaternes oversøiske territorier. 
Artikel 6 
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 

ISSN 0254-1459 
KO M (91) 253 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 12 
Katalognummer : CB-CO-91-315-DA-C 
ISBN 92-77-74402-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg