ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
45.

understreger behovet for sammenhæng og et klart samspil mellem EU's forbrugerbeskyttelseslovgivning og EU-lovgivningen om digitale markeder med henblik på at etablere et højt forbrugerbeskyttelsesniveau for så vidt angår forbrugerrettigheder, adgang til varer og tjenesteydelser, herunder grænseoverskridende adgang, gennemsigtighed, ansvar og et sikkert digitalt miljø, og for at præcisere og styrke onlineformidleres ansvar. Onlineformidlere bør stille mekanismer til rådighed for at gøre det muligt at overvåge virksomheders onlinetilbud over tid for at undgå overtrædelser, som på grund af deres flygtige karakter kan skade forbrugerrettighederne;
32.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at det er nødvendigt at nå ud til EU's befolkning ved at kommunikere intensivt om den europæiske digitale ID-tegnebog og mulighederne for at anvende den i EU's indre marked. Derudover er det vigtigt at informere om beskyttelsesforanstaltningerne vedrørende databeskyttelse og datasikkerhed. Udvalget gør opmærksom på, at hurtige internetforbindelser for alle i Den Europæiske Union, herunder for borgerne i landdistrikter og fjerntliggende områder, er en grundlæggende forudsætning for, at borgerne vil bruge og tage godt imod den europæiske digitale ID-tegnebog;
33.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger behovet for grænseoverskridende og tværsektorielt samarbejde i kampen mod terrorisme, tilskynder til et stærkt samarbejde mellem regionale og nationale retshåndhævende myndigheder og Europol og fremhæver merværdien af relevante Cepol-uddannelser ( 23 ) . Udvalget ser frem til Kommissionens forslag om en EU-kodeks for politisamarbejde, anmoder om, at der tages højde for, at visse medlemsstater har en decentraliseret struktur på sikkerhedsområdet, og glæder sig over Kommissionens tilsagn om fortsat at støtte og være garant for ATLAS-netværket af særlige indsatsenheder ( 24 ) . Udvalget opfordrer til at undersøge mulighederne for sammenlægning og fælles udnyttelse af ressourcer.
59.

Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer til, at mindst 5 % af midlerne fra ESF+, der er under delt forvaltning, øremærkes til at støtte projekter inden for rammerne af den europæiske børnegaranti, og til at der udvikles et effektivt investeringsøkosystem for europæiske børn, som kombinerer EU-midler og nationale ressourcer. Der bør udpeges en national koordinator for børnegarantien for hver medlemsstat med de nødvendige beføjelser til at fremme, overvåge og rapportere om spørgsmål, der knytter sig til strategien for børns rettigheder og børnegarantien. Alle børn skal i tråd med FN's konvention om barnets rettigheder og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder sikres muligheden for at blive inddraget i beslutninger, der har virkninger for deres liv, og for at blive hørt på en måde, der er passende i forhold til deres alder og modenhed;
32.

anbefaler, at der indføres et tilsvarende beskyttelsesniveau som for geografiske betegnelser for landbrugsprodukter, og at det sikres, at medlemsstaterne gennem passende administrative eller juridiske foranstaltninger kan forhindre eller stoppe ulovlig anvendelse af geografiske betegnelser for industri og håndværk;
52.

er klar over, at manglen på data på regionalt plan og i grænseregioner er en hindring for en effektiv målretning af investeringerne. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til at styrke indsamlingen af statistiske data (via Eurostat og ESPON) på NUTS 3-niveau inden for de forskellige sektorpolitikker, der er relevante for samhørighedspolitikkens målsætninger — data, som også vil blive anvendt til at måle de fremskridt, der er opnået på det pågældende område. Udvalget anser også EU's indeks over sociale fremskridt, som Kommissionen fremlagde en ajourført udgave af i slutningen af 2020, for at være et passende instrument;
39.

er bevidst om, at konferencen om Europas fremtid udgør en enestående mulighed for at inddrage borgerne. Denne innovative og EU-omfattende deltagelse vil gøre det muligt i fællesskab at træffe beslutninger om et demokratisk Europas fremtid, udformning og prioriteter. Udvalget er fast besluttet på at inddrage de lokale og regionale myndigheder fuldt ud i konferencen for at afprøve bedste praksis og sikre, at borgerne og de lokale og regionale myndigheder bliver hørt.
Udvalget bemærker imidlertid, at der er behov for supplerende EU-midler, når der skal foretages investeringer — især med henblik på gennemførelse af foranstaltningerne i planerne for bæredygtig bytrafik — i byer og regioner. hvor det er godt at bo. Det omfatter bedre offentlige transportfaciliteter og gang- og cykelnetværk samt etablering af en god infrastruktur såsom offentligt tilgængelige ladestationer til elektriske køretøjer og brintdrevne brændselscellekøretøjer, fælles mobilitet og intelligente applikationer. For mindre udviklede regioner med økonomiske midler bør der sikres finansiering til initialinvesteringer og driftsomkostningerne ved transporttjenester på længere sigt. På grund af de store krav i tilknytning til anvendelsen af EU-midler og den komplekse budgetstruktur i medlemsstaterne er adgangen til midler undertiden vanskeligere end ved andre finansieringsmuligheder for de lokale og regionale myndigheder.

Udvalget henviser til, at der findes store behov i regioner med en stærk økonomisk orientering mod bil- og bilkomponentindustrien i forbindelse med omstruktureringen af sektoren. Produktionen af el- og hybridkøretøjer er langt mindre arbejdskraftintensiv i hele værdikæden, lige fra produktion til værksteder. Nye teknologier kræver helt andre færdigheder. De regioner, hvor bilindustrien tegner sig for en betydelig del af økonomien og beskæftigelsen, skal modtage den nødvendige ekstra støtte via EU-fondene for at minimere risiciene og opveje de negative virkninger, som den teknologiske omstilling, som EU opfordrer til, kan have på økonomien og beskæftigelsen.
41.

fremhæver det akutte behov for at ajourføre det nationale energimiks gennem anvendelse af nye avancerede teknologier, som bedst vil tjene opfyldelsen af målene for EU's dekarboniseringsstrategi og fuldt ud inddrage og drage nytte af bidragene fra producent-forbrugere, lokale energifællesskaber og nye teknologier. Udvalget understreger vigtigheden af et pålideligt lav- og mellemspændingselnet samt behovet for at øge andelen af vedvarende energi i grundbelastningen, navnlig gennem udbygning af lagrings- og forvaltningsteknologierne samt energinettene, for at forbinde nye mindre producenter bedre til lav- og mellemspændingsnettene. Udvalget opfordrer Kommissionen til at sikre, at projekter vedrørende intelligente net er bedre repræsenteret på listen over projekter af fælles interesse inden for den nye foreslåede TEN-E-ramme;
40.

understreger, at det er de lokale og regionale myndigheders ansvar at gøre en vedvarende indsats for at forbedre mobilitetsmønstrene og vælge de mest hensigtsmæssige transportformer, herunder at gøre sig overvejelser om fordelene og ulemperne ved de regionale lufthavnes tilgængelighed. Med det mål for øje er det nødvendigt, for så vidt angår klimaneutral transport, at støtte projekter inden for navnlig offentlig, men også individuel transport med få eller ingen emissioner, ikke-motoriseret transportinfrastruktur, innovativ opladningsinfrastruktur for køretøjer til offentlig transport og integration af offentlig transport. Det skal navnlig være muligt, hvor det kan lade sig gøre, at rejse til lufthavne med jernbane, hvilket også vil reducere emissionerne;
understreger, at Kommissionen under anvendelse af en klar og gennemsigtig procedure systematisk bør sikre sig, at chartret overholdes, inden der bevilges EU-midler. Overholdelse af EU-traktatens artikel 2, som omhandler Unionens værdier, bør være en betingelse for at kunne modtage EU-midler; Forordning (EU) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget ( 1 ) minder om følgende: »Det Europæiske Råd fastslog i sine konklusioner af 21. juli 2020, at Unionens finansielle interesser skal beskyttes i overensstemmelse med de generelle principper i EU-traktaterne, navnlig værdierne i artikel 2 i TEU«". I samme forordning fastsættes det, at når medlemsstaterne gennemfører Unionens budget, er respekt for retsstatsprincippet, som er uløseligt forbundet med respekt for demokrati og for grundlæggende rettigheder, »en vigtig forudsætning for overholdelse af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning som fastsat i artikel 317 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF)«;
31.

er enig i, at der er behov for at tilpasse færdighederne hos personer med handicap gennem uddannelse og erhvervsuddannelse og via den næste handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027. Udvalget er ligeledes enig i strategien om at gennemføre disse tiltag i et tæt samarbejde med medlemsstaterne, så det sikres, at de har adgang til inkluderende og tilgængelige programmer samt de nødvendige ressourcer, og at man udnytter og sikrer komplementaritet med de eksisterende ressourcer. RU ønsker også at præcisere, at der er behov for at gøre det nemmere for personer med handicap at studere på universitetet;
bemærker, at kommuner og byer spiller en vigtig rolle i forbindelse med byplanlægning og tilvejebringelse af offentligt, kooperativt, bæredygtigt og økonomisk overkommeligt boligbyggeri. Der bør for alle borgere være et større udbud af anstændige boliger, som er tilpasset de særlige behov hos f.eks. de ældre og personer med handicap med det sigte at bane vej for, at de kan føre en selvstændig tilværelse, og forhindre, at de anbringes på institution, og hos store familier og eneforsørgere, ofre for kønsbaseret vold og unge, som i deres barndom har været omfattet af beskyttelsesforanstaltninger. Boligløsningerne skal indarbejdes i de lokale udviklingsplaner med henblik på at skabe boligområder, der er gode at bo i. Inklusive, beskyttende og deltagerorienterede tilgange bør ikke kun benyttes i forbindelse med EU's renoveringsbølgeinitiativ, men også gennem et stærkt engagement fra EU's og medlemsstaternes side i at bygge nye boliger, herunder til langtidsleje. Det er afgørende, at de lokale og regionale myndigheder får mulighed for bedre at kombinere de forskellige finansieringskilder og bygge bæredygtige boliger. Hjemløshed bør imødegås på en integreret og holistisk måde ved at fokusere på forbedring af sundhedsmæssige og sociale støttenetværk for hjemløse. Et eksempel er »Housing First«-metoden, med hvilken det er lykkedes at mindske langvarig hjemløshed. De lokale og regionale myndigheder bør derfor indgå i »den europæiske platform for bekæmpelse af hjemløshed«. Udvalget beklager i den forbindelse, at handlingsplanen ikke fastlægger nogle kvantitative mål for bekæmpelsen af hjemløshed;
49.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at styrke gennemførelsen af den økosystembaserede tilgang til fiskeriforvaltning, bl.a. ved i stigende grad at anvende flerartstilgange for at minimere de negative virkninger af fiskeriaktiviteter og andre faktorer såsom klimaforandringer på de marine økosystemer, fiskebestandene og samfundet og for at sikre havenes modstandsdygtighed over for klimaforandringer. Udvalget gentager, at fuldt dokumenteret fiskeri og kvalitetsdata er afgørende for at forbedre fiskeriforvaltningen, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage de nødvendige skridt til at forbedre indsamlingen af data om rekreativt fiskeri og tage hensyn til dets indvirkning på miljøet og dets socioøkonomiske værdi;
10.

understreger behovet for at gøre alt, hvad der er muligt inden for det internationale samarbejde for at sikre, at Arktis forbliver sikkert, stabilt og fredeligt, og understreger vigtigheden af at opretholde, støtte og fremme et fredeligt samarbejde i Arktis gennem en række eksisterende samarbejdsstrukturer, først og fremmest Arktisk Råd som den vigtigste model for det arktiske polarsamarbejde, både på mellemfolkeligt og mellemstatsligt niveau. Af hensyn til stabiliteten er EU også nødt til at anerkende, at internationale ikkestatslige samarbejdsstrukturer på lokalt og regionalt niveau som bl.a. det arktiske borgmesterforum, netværket for nordiske tyndt befolkede områder (NSPA), det nordiske forum, Arktisk Økonomisk Råd og UArctic spiller en rolle og rummer muligheder for at fremme af dialog med henblik stabilitet. Disse subnationale strukturer kan tilføre en betydelig merværdi ved at skabe resultater inden for konkrete projekter og samle partnere, der er mindre begrænsede af den politiske udvikling på højt niveau. Udvalget opfordrer EU-institutionerne til at indgå partnerskaber og samarbejde med disse strukturer;
69.

mener, at det nye europæiske Bauhaus bør udvikle sig til at blive en reel bevægelse, som inddrager lokale og regionale myndigheder, Initiativet må ikke blot resultere i endnu et topstyret projekt. Det er afgørende for alle EU's byer og borgere at skabe en europæisk miljøbevidst måde at leve på. Det er nødvendigt, at det bliver et projekt for alle, ikke blot de få. Følelsen af medansvar er nødt til at starte med enkeltpersoner på græsrodsniveau og komme videre omkring end de store byområder. Tilgængelighed for almindelige mennesker og civilsamfundsorganisationer er et vigtigt og positivt aspekt af initiativet vedrørende det nye europæiske Bauhaus. For at blive en succes er denne øvelse nødt til at være både socialt, kulturelt og territorialt inkluderende.
65.

glæder sig over indførelsen af EU-dækkende og koordineret skovovervågning, men mener, at det er nødvendigt at vurdere merværdien og cost-benefit-forholdet ved det nye forslag om overvågning, rapportering og dataindsamling vedrørende EU's skove samt foretage en kortlægning af eksisterende og manglende data og oplysninger. Udvalget anerkender, at fjerndata, herunder satellitoplysninger og data indhentet på andre måder, er en omkostningseffektiv måde at forbedre videngrundlaget på sammen med de eksisterende og igangværende nationale skovopgørelser. I den forbindelse er det vigtigt at tage højde for subsidiaritet og administrative omkostninger og byrder. En EU-dækkende skovovervågning ville give merværdi, forudsat at en sådan indsats støttes af medlemsstaterne og lokale og regionale myndigheder, og forudsat at den bygger på terrændata eller data indsamlet til nationale og regionale skovopgørelser og inden for rammerne af Forest Focus. Udformningen af de nationale strategiske planer (frivillige eller obligatoriske planer), format og præcise mål bør desuden klart defineres, og skovejerne skal have omkostningseffektive incitamenter til at bidrage til dataindsamlingen.
38.

Det Europæiske Regionsudvalg noterer sig den seneste udvikling i struktureringen af FoI inden for beredskabet over for sundhedskriser. Det franske formandskab går stærkt ind for et »vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse for at styrke EU's industripolitik og strategiske position i sundhedssektoren ved at fremme innovation i sundhedsindustriens forskellige segmenter«. I april 2021 iværksatte Kommissionen i øvrigt høringer med henblik på at lancere et offentlig-offentligt europæisk partnerskab om pandemiberedskab under Horisont Europas arbejdsprogram for 2023-2024 med sigte på at koordinere medlemsstaternes forskning. På nuværende tidspunkt er der imidlertid ingen ramme til sikring af sammenhæng mellem alle de Horisont Europa-aktioner, der kan bidrage til HERA's missioner og det planlagte budget på 1,7 mia. EUR, men der blev mobiliseret 4 mia. EUR under de to tidligere rammeprogrammer for pandemi- og vaccineforskning. Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer derfor til at: — der oprettes et pluralistisk videnskabeligt råd for HERA, som involverer interessenter, med henblik på at fastlægge videnskabelige prioriteter og en køreplan for FoI, som bør anvendes i forbindelse med Horisont Europa — der stilles flere budgetmidler til rådighed under Horisont Europa for at opfylde HERA's FoI-behov — man gør sig overvejelser om oprettelsen af en fremtidig »mission« til forberedelse på og styring af sundhedskriser, som vil muliggøre en tværgående tilgang inden for Horisont Europa, en videnskabelig og operationel koordinering og inddragelse af alle interessenter med særlig vægt på fremme af offentlig-private partnerskaber.
35.

støtter behovet for at sørge for en vejledning vedrørende de europæiske rammer for håndtering af de psykosociale risici, som går videre end blot en individuel tilgang, da en sådan ikke er i stand til at tage hånd om arbejdets indvirkning på den mentale sundhed, og opfordrer i den henseende Kommissionen til at forsætte sit samarbejde med medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder om forebyggelse af de psykosociale risici på arbejdspladsen samt at undersøge, om der er behov for en meddelelse om dette som et første skridt, inden der fremsættes et direktiv om emnet;
45.

påpeger, at der skal en yderligere indsats til for at nedbringe niveauet af lugtforurening, og betragter direktivet om industrielle emissioner (IED) som det vigtigste redskab til bekæmpelse af lugtforurening, da det dækker alle former for emissioner. RU understreger betydningen af borgervidenskab og offentlig deltagelse for at tackle udfordringerne med lugtforurening. En tilgang på flere niveauer, der omfatter forskellige input fra forskellige aktører, kan gøre det muligt for borgerne at deltage i beslutningstagninger om deres miljø. En sådan tilgang kan desuden støtte politiske beslutningstagere og lugtemissionsforetagender i at træffe kvalificerede beslutninger og bedre håndtere problemet med lugtforurening.
47.

er enig med Kommissionen i, at digitaliseringen spiller en afgørende rolle i udviklingen af landdistrikter, da den sætter dem i stand til at bruge innovative løsninger til at forbedre deres modstandsdygtighed og udnytte deres potentiale. Udvalget opfordrer derfor til, at der lægges særlig vægt på at fremme rammer, der gør det muligt at supplere den offentlige indsats med privat handling for at finansiere de digitale infrastrukturer, der måske ikke er tilstrækkeligt konkurrencedygtige ud fra et privat investeringssynspunkt, men som ikke desto mindre er yderst konkurrencedygtige ud fra et socialt og territorialt synspunkt. Udvalget mener, at bredbånd er afgørende for, at landdistrikterne kan få adgang til forskellige tjenester og for at løse de problemer, der opstår som følge af de digitale huller, som adskillige samfund står over for;
48.

Det Europæiske Regionsudvalg gør opmærksom på, at bestemmelserne i handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige om kontrol med statsstøtte/subsidier pålægger begge parter betydelige begrænsninger med hensyn til offentlige subventioner. Bestemmelserne sikrer, at EU's konkurrencelovgivning fortsat opstiller standarder for lige konkurrencevilkår og aftalens artikel 3.4.2 og 3.5 fastslår, at visse former for subsidier ikke må anvendes af parterne, hvis de har en faktisk eller potentielt »væsentlig« indvirkning på handelen eller investeringerne mellem parterne. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til nøje at overvåge Det Forenede Kongeriges overholdelse af disse bestemmelser for at undgå enhver form for subsidiebaseret dumping fra Det Forenede Kongeriges side;
60.

påpeger behovet for at styrke kompetencerne hos landenes myndigheder og afhjælpe manglen på fagfolk inden for den maritime sektor og akvakultur. Der bør derfor indledes et samarbejde mellem EU og medlemsstaterne for at udbrede kendskabet til de maritime erhverv og gøre dem mere attraktive, forbedre arbejdsvilkår og karrieremuligheder, udvikle europæisk mobilitet for unge under uddannelse og tilbyde livslang videreuddannelse, så eksisterende erhverv udvides til at omfatte søfarten, og der skabes nye muligheder inden for de traditionelle søfartserhverv. Navnlig for så vidt angår uddannelse, vil der være behov for at tilpasse og fremme uddannelse på hav- og fiskeriområdet på en måde, så der bakkes op om generationsskiftet inden for sektorerne fiskeri, akvakultur og skaldyrsfiskeri;
41.

ser et stort potentiale i det tværregionale samarbejde og dets nye I3-instrument, også for at sikre, at de regioner, der står over for de største udfordringer i forbindelse med den dobbelte omstilling, kan kobles til andre regioner, hvilket vil bidrage til at skabe interregionale værdikæder og samhørighed. Øget anvendelse af dette instrument og af mulige yderligere instrumenter kan fremme det tværregionale samarbejde til styrkelse af de europæiske værdikæder. Europæiske netværk såsom Vanguardinitiativet kan understøtte denne proces. Udvalget mener, at det er meget vigtigt at henvise til strategierne for intelligent specialisering som ramme og værktøj for industriel modernisering og konceptet »åben innovation«. Udvalget understreger, at der er behov for at afstemme RIS3 med udviklingen af omstillingsforløb, da S3-strategierne også tager sigte på at øge tempoet i den dobbelte omstilling;
62.

fremhæver betydningen af økonomisk organisering, effektive markedsreguleringsværktøjer og finansiering af producentorganisationer for at nå målet om 25 %. F.eks. bør producenterne have en minimumspris, der overstiger den gennemsnitlige produktionspris for økologisk landbrug for at sikre en stabil minimumsindkomst. I tilfælde af uligevægt på markedet, hvor væksten i efterspørgslen ikke kan absorbere væksten i udbuddet, bør Kommissionen have beføjelse til at aktivere den særlige offentlige interventionsmekanisme for økologiske produkter;
3.

påpeger, at hjemløshed hele tiden forandrer sig og ikke kun berører personer, der bor på gaden. Hjemløshed bør også omfatte personer, der bor på herberger eller steder, der ikke er beregnet til beboelse, mennesker, der står over for at skulle forlade en institution uden nogen boligmuligheder, samt alle dem, der ikke har tilstrækkelige økonomiske ressourcer og/eller er afhængige af lejlighedsvis at kunne bo hos familie eller venner. Hvis man begrænser det komplekse spørgsmål om hjemløshed til kun at handle om hjemløse, der bor på gaden, vil man kun kunne træffe ringe politiske tiltag. Det er vigtigt at skelne mellem fuldstændig hjemløshed og situationer, hvor der er et minimalt støttenetværk, da indsatsen skal tilpasses til de forskellige omstændigheder for at optimere virkningen af de politiske tiltag;
33.

bifalder forslaget om at undersøge mulighederne for at anvende eksisterende lægemidler på nye områder, men ønsker i denne sammenhæng at understrege, at det er vigtigt at sikre tilstrækkelig klinisk evidens for det pågældende lægemiddels effekt og for patientsikkerheden ved at se på andre vigtige aspekter for ældre patienter end blot chancerne for overlevelse. Dette er vigtigt for patienterne, men også for at sundhedstjenesterne og dem, der betaler, kan tage stilling til anvendelsen af nye behandlinger. Udvalget minder om, at rimelige priser på lægemidler er en forudsætning for, at patienterne kan få den medicinske behandling, de har brug for, og for bæredygtige sundhedssystemer;
36.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at en erfaring fra pandemien er, at der er behov for — så vidt muligt på forhånd — at opfange signalerne om fremtidige tendenser, så der øjeblikkeligt kan gribes ind for i det mindste at dæmme op for de mest ødelæggende virkninger. Udvalget understreger, at det for de politiske beslutningstagere er vigtigt at have adgang til fuldstændige og opdaterede videnskabelige data for at kunne udvikle strategier, der er på højde med udfordringerne. Det understreger også behovet for et tæt og løbende samarbejde med det videnskabelige miljø og forskere;