31. 12. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 355/1 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets forordning (EØF) om et fællesskabsprogram for informationsteknologi i 
vejtransporten — Dedikeret færdselsinfrastruktur med henblik på trafiksikkerhed i Europa 
(DRIVE) 
KOM(87) 351 endelig udg. 
(Forelagt Rådet af Kommissionen den 7. august 1987) 
(87/C 355/01) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 
130Q, stk. 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, 
i samarbejde med Europa-Parlamentet, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Fællesskabet har til opgave gennem oprettelsen af et 
fælles marked og gennem gradvis tilnærmelse af med­
lemsstaternes økonomiske politik at fremme en harmo­
nisk udvikling af den økonomiske virksomhed i Fæl­
lesskabet som helhed og snævrere forbindelser mellem 
medlemsstaterne; 
stats- og regeringscheferne har understreget betydnin­
gen af vejtransportens effektivitet, sikkerhed og forene­
lighed med miljøet som en væsentlig faktor i den økono­
miske vækst og sociale udvikling inden for de rammer, 
der er fastlagt i Romtraktaten (*); 
Europa-Parlamentet har i en vurdering af vejtranspor­
tens situation og udvikling understreget dennes rolle for 
fremtidens politiske, sociale og økonomiske udvikling i 
Fællesskabet og særlig henvist til behovet for at udvikle 
elektroniske hjælpemidler for færdselssikkerheden (2), 
t1) Artikel 75. 
(2) Europa-Parlamentets beslutning om iværksættelse af et pro­
gram for fællesskabsforanstaltninger med henblik på en for­
øgelse af færdselssikkerheden på vejene (EFT nr. C 104 af 
27. 4. 1984, s. 88). det har endvidere med vedtagelsen (3) af beretningen (4) 
om EF's automobilindustri fra udvalget om økonomi, 
valutaspørgsmål og industripolitik påvist denne indus­
trigrens europæiske dimension; 
Rådet opfordrede i sin resolution af 19. december 1984 
om færdselssikkerhed Kommissionen til at forelægge 
forslag herom (5); 
med en Europæisk Fælles Akt foreligger der et nyt 
politisk og retligt grundlag for udviklingen af en vi­
denskabelig og teknologisk strategi med særlig vægt på 
fremme af industriens konkurrenceevne; 
Rådet har vedtaget rammeprogrammet for fællesska­
bets forskning og teknologiske udvikling, og dermed 
skabt grundlag for foranstaltninger vedrørende anven­
delse af informationsteknologi og telekommunikation 
med henblik på at opfylde fælles samfundsmæssige 
behov, herunder på vejtransportens område, idet disse 
foranstaltninger skal iværksættes ved særprogrammer, 
for hvilke kriterierne for udvælgelse er fastlagt, mens 
afgørelse om metoder, varighed og finansiering træffes 
samtidig med særprogrammernes vedtagelse; 
Rådet har erkendt betydningen af standardisering inden 
for informationsteknologi og telekommunikation (6), og 
samarbejde inden for standardforberedende og prækon­
kurrencemæssig forskning og udvikling (F & U) med 
henblik på udvikling af standarder der kan yde et væ-
(3) Europa-Parlamentets beslutning af 23. januar 1987 (PE 
110.615). 
(4) Dokument A 2-171/86, 8. december 1986 (ordfører Peter 
Beazley). 
(5) EFT nr. C 341 af 21. 12. 1984. 
(6) Rådets afgørelse af 22. december 1986 (EFT nr. L 36 af 
7. 2. 1987, s. 31). 
Nr. C 355/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 87 
sentligt bidrag, navnlig ved at lette udviklingen henimod 
mere effektiv og sikker vejtransport på regionalt og 
lokalt plan; 
Det økonomiske og sociale Udvalg har udtrykkelig 
henvist til elektronisk trafikregulering på større veje(1) 
og til iværksættelse af et fællesskabsprogram om færd­
selssikkerhed (2); 
Kommissionen har i sit forslag til et transportinfra­
strukturprogram på mellemlangt sigt(3) udtrykkelig 
henvist til betydningen af at stimulere en teknologisk 
udvikling, der kan forbedre transportydelsen og sand­
synligvis blive værdifuld for eksporten og for udvidelsen 
af det indre marked for ny teknologi til den europæiske 
industri, med henblik på at yde sikkerhed for øget 
produktivitet og konkurrenceevne i fremtiden; 
ved fremkomsten af tjenester for mobilkommunikation 
og med den fremadskridende indførelse af EDB i motor­
køretøjer opstår der betingelser, der muliggør væsentli­
ge forbedringer i trafikregulering og færdselssikkerhed 
og formindskelse af vejtransportens påvirkning af mil­
jøet; 
udvikling inden for vejtransportens effektivitet og sik­
kerhed vil gavne den internationale konkurrenceevne 
for det europæiske erhvervsliv i almindelighed og for 
industrien i særdeleshed; 
fremskridt inden for vejtransportens effektivitet og sik­
kerhed vil bidrage til at løse problemet med uacceptable 
sociale og andre følger af færdselsulykker; 
samordnede bestræbelser på dette område vil bidrage 
til skabelsen af det indre marked og forhindre dannelsen 
af nye indre grænser for færdselssikkerheden; 
udvikling af fælles funktionsspecifikationer for udstyr 
og tjenester vii styrke Fællesskabets indre sammen­
hæng, og gøre det muligt for de mindre udviklede 
regioner at drage fuld nytte af bestræbelserne i de 
medlemsstater, der inden for Fællesskabet går i spidsen 
for forbedring af infrastrukturudviklingen på transport­
og trafikreguleringsområdet; 
udvikling af teknologi og tjenester til vejtransportinfra­
strukturen giver små og mellemstore virksomheder 
store muligheder for fremstilling af udstyr og levering 
af specialiserede tjenester i Fællesskabet; 
projekter, der gennemføres i forbindelse med Eureka, 
og specifikke aktiviteter iværksat under rammepro­
grammet bør supplere og støtte hinanden; 
(!) Udtalelse af 27. maj og 28. april 1977 (EFT nr. C 126 af 
28. 5. 1977, s. 20). 
(2) Udtalelse af 24. maj 1984 (EFT nr. C 206 af 6. 8. 1984, s. 60). 
(3) KOM(86) 340 endelig udg. på det andet ministermøde om Eureka i London (juni 
1986) udtalte Kommissionen ønske om at støtte projek­
ter med tilknytning til færdselssikkerhed og skibsfart; 
det er en påtrængende nødvendighed at tilvejebringe 
eller konsolidere et specifikt europæisk industripoten­
tiel på det relevante teknologiske område; dette skal 
være til gavn for industrien, net-/radiospredningsopera-
tører, forskningsinstitutioner, foretagender, herunder 
små og mellemstore virksomheder, og andre i Fæl­
lesskabet etablerede organer, som er bedst egnede til at 
nå disse mål; 
sonderende undersøgelser på fællesskabsplan har be­
kræftet behovet for og fordelene ved et EF-samarbejde 
på dette område; 
under definitionsfasen for Prometheus er målsætninger­
ne og gennemførlighed blevet bekræftet, og det arbejde, 
der skal iværksættes for at gennemføre dem, nøjere 
identificeret; 
Kommissionen har arbejdet sammen med industrien og 
myndighederne for at definere det standardforbereden­
de og prækonkurrencemæssige arbejde vedrørende vej­
infrastruktursystemet, som der er behov for med hen­
blik på at supplere bilindustriens bestræbelser; 
det er i Fællesskabets interesse at konsolidere det vi­
denskabelige og finansielle grundlag for europæisk 
forskning ved i højere grad at inddrage deltagere fra 
europæiske tredjelande i visse EF-programmer, herun­
der programmer der vedrører samarbejde om forskning 
og udvikling inden for vejtransportteknologi; 
resultaterne fra ESPRIT og RACE og fra de igangværen­
de standardiseringsbestræbelser vil kunne udnyttes i 
Drive-programmet; 
gennemførelse af samordnede aktioner inden for ram­
merne af COST er afgørende som supplement til indus-
triorienterede F&U-projekter; 
Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning 
(Crest) har givet udtalelse — 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
1. Et fællesskabsprogram for informationsteknologi 
i vejtransporten, herefter benævnt »Drive«, vedtages 
for en første periode på 30 måneder, der begynder den 
1. januar 1988. 
31. 12. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 355/3 
2. Programmet sigter mod, i samklang med offentlige 
og private bestræbelser inden for informationsteknologi 
i vejtransporten iværksat på nationalt og internationalt 
plan, at øge konkurrenceevnen hos Fællesskabets indus­
trivirksomheder, operatørselskaber og tjenesteydende 
virksomheder for, færrest mulige omkostninger og 
mindst mulig forsinkelse, at forbedre vejtransportens 
effektivitet og sikkerhed for slutbrugerne samt mod i 
størst mulig udstrækning at mindske vejtranportens 
påvirkning af miljøet, idet det på denne måde skal 
bidrage til at realisere både sociale og økonomiske 
målsætninger. 
3. Programmet udgør Fællesskabets bidrag til Eure-
ka-aktionerne på dette felt, navnlig Prometheus-projek-
tet, med hensyn til standardisering og fælles funktions­
specifikationer for udviklingen af avancerede infra­
struktursystemer. 
Artikel 2 
Dette program, som der er redegjort mere detaljeret for 
i bilag I, går ud på at udvikle en fælles idémæssig 
ramme for samarbejde, standardforberedende arbejde 
og teknologiudforskning samt undersøgelse af de ikke 
teknologiske faktorer, i overensstemmelse med mål­
sætningen om at samordne de europæiske bestræbelser 
på at forbedre vejtransportens effektivitet og færdsels­
sikkerheden samt mindske påvirkningen af miljøet. Ar­
bejdet omfatter følgende punkter: 
I. Udvikling af en referencemodel. 
II. Specifikationer, protokoller og standarder. 
III. Informationsteknologi i vejtransporten (RTI-
teknologi). 
IV. Vurdering af teknologiske scenarier. 
V. Handlingsplan. 
Dette arbejdes rækkevidde og verificerbare målsætnin­
ger er beskrevet mere detaljeret i bilag I og i udkastet 
til arbejdsplan. 
Artikel 3 
1. De nærmere målsætninger for aktionen er fastsat 
i en arbejdsplan, som skal vedtages efter den i artikel 7 
fastsatte fremgangsmåde. 
2. Evalueringen af projekterne foretages af Kommis­
sionen under hensyntagen til de i bilaget og arbejdspla­
nen fastsatte målsætninger. Spørgsmålet om, hvorvidt 
projekter, hvortil der kræves en F&U-indsats, der over­
stiger 50 mandår, kan tages i betragtning, skal afgøres 
efter den i artikel 7 fastsatte fremgangsmåde. Hvad 
andre projekter angår, vil resultatet af evalueringen 
blive meddelt det i artikel 6 omtalte udvalg. 
3. Projekterne under programmet skal gennemføres 
på grundlag af kontrakter med omkostningsdeling, som 
indgås af Kommissionen med industriforetagender, 
net-/radiospredningsoperatører, foretagender, forsk­
ningsinstitutioner, herunder små og mellemstore virk­
somheder og andre organisationer etableret i Fæl­
lesskabet. Kontrahenterne forventes at bære en væsent­lig del af omkostningerne, normalt mindst 50 % af de 
samlede udgifter. 
4. Projektforslag skal normalt indsendes som svar 
på et offentligt udbud offentliggjort i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende og have deltagelse af mindst to 
uafhængige partnere, som ikke begge/alle er etableret i 
den samme medlemsstat. En af parterne skal være et 
handelsforetagende. 
5. I undtagelsestilfælde, hvor det offentlige udbud 
ikke har givet tilfredsstillende svar, i hastetilfælde og i 
tilfælde, hvor et offentligt udbud ikke er den rette 
fremgangsmåde ud fra omkostningseffektivitetssyns-
punkt, kan der efter den i artikel 7 fastsatte fremgangs­
måde træffes beslutning om at afvige fra de i stk. 3 og 
4 fastsatte principper. 
Artikel 4 
Er der indgået rammeaftale om videnskabeligt og tek­
nisk samarbejde mellem europæiske tredjelande og Det 
Europæiske Fællesskab, kan organisationer og virk­
somheder, der er etableret i disse lande, blive partnere 
i et projekt, der gennemføres under dette program. 
Artikel 5 
1. Størrelsen af Fællesskabets bidrag til programmets 
gennemførelse anslås til 60 million ECU over en 30 
måneders periode, herunder personaleudgifter, som 
ikke må overskride 4,5 % af Fællesskabets bidrag. 
2. Den vejledende fordeling af dette bidrag fremgår 
af bilaget. 
Artikel 6 
1. Kommissionen drager omsorg for, at aktionen 
gennemføres korrekt, og træffer de hertil fornødne for­
anstaltninger, jf. dog de i artikel 3 fastsatte procedurer. 
2. Kommissionen bistås i udførelsen af opgaverne af 
et udvalg, i det følgende benævnt »udvalget«. Udvalget 
består af to repræsentanter for hver medlemsstat og har 
en repræsentant for Kommissionen som formand. 
Udvalgets medlemmer kan bistås af eksperter eller råd­
givere afhængigt af arten af de spørgsmål, der be­
handles. 
Udvalgets forhandlinger er fortrolige. Udvalget fastsæt­
ter selv sin forretningsorden. Kommissionen varetager 
sekretariatsfunktionen. 
3. Kommissionen kan høre udvalget om ethvert 
spørgsmål, der falder inden for denne forordnings om­
råde. 
Nr. C 355/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 87 
Artikel 7 BlLAG 
1. Når der henvises til fremgangsmåden i denne arti­
kel, forelægger formanden udvalget et udkast til de 
foranstaltninger, der skal vedtages. Udvalget afgiver 
udtalelse om udkastet inden for en frist, der fastsættes 
af formanden under hensyntagen til, hvor meget sagen 
haster. Denne er normalt på en måned og må i intet 
tilfælde overstige to måneder. Udtalelsen vedtages med 
det flertal, der er fastsat i EØF-Traktatens artikel 148, 
stk. 2, for afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag 
af Kommissionen. Medlemsstaternes repræsentanter i 
udvalget tildeles den stemmevægt, der er anført i nævnte 
artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. 
2. Kommissionen vedtager de foreslåede foran­
staltninger, såfremt de er i overensstemmelse med ud­
valgets udtalelse. Såfremt de foreslåede foranstaltninger 
ikke er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, 
eller såfremt der ikke foreligger en udtalelse, forelægger 
Kommissionen straks Rådet et forslag om de foran­
staltninger, der skal træffes. Rådet træffer afgørelse 
med kvalificeret flertal. 
3. Såfremt Rådet ikke har truffet afgørelse inden for 
en frist på en måned efter sin behandling af sagen, 
vedtager Kommissionen de foreslåede foranstaltninger. 
Artikel 8 
Resultatet af aktionen gennemgås af Kommissionen 
efter tolv måneder. Kommissionen underretter Rådet 
og Europa-Parlamentet om resultaterne af denne 
gennemgang samt om de forslag til ændringer eller 
forlængelse af aktionen, som Kommissionen måtte 
finde passende at fremsætte. 
Artikel 9 
1. Med henblik på de koordinationsaktiviteter, der 
er anført i artikel 1, stk. 2, udveksler medlemsstaterne 
og Kommissionen alle relevante oplysninger, som de 
har adgang til, og som de frit kan fremlægge vedrørende 
aktiviteter på de områder, der er omfattet af denne 
forordning, hvad enten disse aktiviteter er planlagt eller 
gennemført under deres tilsyn eller ikke. 
2. Udvekslingen af oplysninger sker i henhold til en 
procedure, der vil blive fastlagt af Kommissionen efter 
høring af udvalget, og oplysningerne vil blive behandlet 
som fortrolige, såfremt den, der giver oplysningerne, 
ønsker det. 
Artikel 10 
Denne forordning træder ikraft den 1. januar 1988. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og 
gælder umiddelbart i hver medlemsstat. I. UDVIKLING AF REFERENCEMODEL 
Målsætning 
Målsætningen for dette arbejde er at oprette rammerne for under­
modeller, som kan anvendes til vurdering af mulige systemer. 
Samlet vil undermodellerne udgøre en referencemodel, som vil 
være det vigtigste værktøj i vurderingen af mulige infrastrukturer 
og køretøjs-baserede systemer set i forhold til de definerede 
målsætninger ved hjælp af en bred vifte af vurderingskriterier. 
Omfang 
Dette arbejdes omfang vil omfatte metoder til vurdering af om­
kostningerne og fordelene ved mulige systemer på forskellige 
faser i deres gennemførelse, herunder også deres mulighed for 
at blive accepteret af førere og ejere af køretøjer, følger for 
ulykkestallet samt på, hvor alvorlige ulykkerne er, finansielle og 
driftsmæssige konsekvenser for de driftsledende myndigheder, 
følger for trafikstrømmen og nettets effektivitet samt fordelene 
for miljøet. Eksisterende modeller vil blive anvendt eller anvendt 
som grundlag, hvor dette måtte være passende. 
En basismodel vil give midlerne til at udforme skøn over vejtrafik­
kens efterspørgsel og netudbuddet, som vil udgøre en del af de 
grundlæggende oplysninger, der skal anvendes som materiale for 
metoderne til vurdering af virkningerne. De undermodeller, den 
består af, vil give de grundlæggende værktøjer til vurderingen af 
virkningerne. 
En referencemodel for infrastrukturerne vil give de rammer, 
hvorefter konsekvenserne af de forskellige infrastruktur-baserede 
systemer kan vurderes, med bl.a. tidsplan, omkostningsmæssige 
og organisatoriske faktorer, som skal tages med i overvejelserne. 
En referencemodel for grænseflåderne vil give midlerne til vurde­
ringen af brugerens mulige accept af de eventuelle teknologiske 
valgs køretøjsbaserede undersystemer. Denne undermodel inde­
holder værktøjerne til markedsforskning samt mekanismerne til 
vurdering af egnetheden af grænsefladen mellem menneske og 
maskine. 
Undermodellen for den trafikale virkning vil som materiale an­
vende særlige planer, der fremsætter diskrete sæt af teknologiske 
muligheder, taget fra referencemodellen for infrastrukturerne, 
sammen med de grundlæggende trafikskøn fra basismodellen 
samt virkningerne af indtrængningen på markedet, som er skøn­
net i referencemodellen for grænsefladerne, og frembringer skøn 
over virkningerne på trafikken. 
Resultaterne fra undermodellen for den trafikale virkning vil 
sammen med oplysninger fra selve planerne, give materialet til 
undermodellen for vurdering, som skal udformes til vurdering af 
valgenes virkning med hensyn til særlige kriterier. Disse kriterier 
omfatter parametre for finansiering, drift, sikkerhed, effektivitet 
samt miljø. 
Resultatet af arbejdet med undermodellen for vurdering giver 
oplysninger til sammenligning af virkningerne, hvor følgerne af 
de forskellige valg sammenlignes. 
A. Basistrafikmodel 
Målsætning 
At give det grundlæggende værktøj til beregning af vejnettets 
udbud og vejtrafikkens efterspørgsel, som vil udgøre en reference, 
som virkningen af de forskellige valg kan vurderes i forhold til. 
31. 12. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 355/5 
Omfang 
Basis undermodellen vil i høj grad være afhængig af eksisterende 
modeller, datakilder samt eksisterende perspektivprogrammer for 
færdselsinfrastruktur. Men behovet for en integreret pan-europæ-
isk fremgangsmåde vil uundgåeligt medføre nyt udviklingsarbejde 
og ny dataindsamling, sammen med en betydelig samordning og 
transformation af informationer fra disse eksisterende kilder. 
Basismodellen vil være en bredt anlagt, traditionel trafikbe­
regningsmodel, som i sig selv indeholder en række undermodeller. 
Disse undermodeller behandler eventuel egen bil, frembringelse 
og tiltrækning af ture, delt transport, turfordeling, godsbefor­
dring samt trafikken på vejnettet. 
Det kan være passende at anvende en trafiksimuleringsmodel, 
som kan vurdere detaljerede ændringer i trafikstrømmen inden 
for et begrænset geografisk område. Integration af simulerings­
modellen i de samlede rammer for det samlede basismodel vil så 
give et nyttigt værktøj til en generalisering fra det mikroskopiske 
til det makroskopiske. 
Et særligt krav inden for basismodellen vil være fremstillingen af 
ulykkestal. Der er blevet udarbejdet en grov oversigt over forhol­
det mellem ulykkestallet og antallet af kørte kilometer, men der er 
megen plads for forbedring. Det vil være nødvendigt, at indsamle 
ulykkesstatistikker fra hver enkelt medlemsland, at udvikle for­
skellige former for teknik til normalisering af disse, så de danner 
et ensartet grundlag, samt at undersøge forholdet mellem resulta­
terne af undermodellen for trafiktæthed og ulykkestallet. Model­
len bør søge at beregne forholdet for ulykkestallet, opdelt efter, 
hvor alvorlige de er, således at f.eks. en hastighedsændring — 
som måske kunne føre til en stigning i ulykkesantallet men et 
fald, hvor alvorlige ulykkerne gennemsnitlig er, hvilket måske 
fører til en samlet nettogevinst — kan blive tilstrækkeligt præsen­
teret. 
Det vil være nødvendigt nærmere at angive særlige designår, 
hvor basismodellen gennemføres. På baggrund af den presserende 
nødvendighed for optimalt at anvende det begrænsede synergivin­
due til udviklingen af standardiserede systemer, kan det indleden­
de designår være allerede 1990, med en mellemsigtet udviklingspe­
riode, som angives med 1995, som anden dato. Det skal naturlig­
vis være muligt at gennemføre basismodellen i andre designår 
end de, der først er valgt. 
B. Referencemodel for infrastrukturerne 
Målsætning 
Referencemodellen for infrastrukturerne vil give de rammer, som 
konsekvenserne af forskellige infrastruktur-baserede systemer 
kan vurderes i henhold til, med bl.a. de faktorer vedrørende 
ydelse, tidsplan, omkostninger samt organisation, som skal tages 
med i overvejelserne. 
Omfang 
Der vil på grundlag af de krav og definitioner, som fremsættes 
af de vigtigste medvirkende organisationer, der udgør de mulige 
operatører af infrastrukturerne, samt på grundlag af de forskellige 
krav til installationer, drift og vedligeholdelse, som vedrører de 
mange forskellige teknologiske valg, blive oprettet et informa­
tionsgrundlag, som udgør referencemodellen for infrastruktu­
rerne. 
Der vil blive henvist til denne model ved udarbejdelsen af standar­
der, indsamling og spredning af data, datatransmissionsprotokol­
ler samt funktionelle specifikationer, i særdeleshed når de har 
forbindelse med infrastrukturelle krav. Modellen skal tage hensyn til de teknologiske ressourcer, geo-
demografiske miljøer, udviklingen af forskellige former for teknik 
samt ressourcernes tilgængelighed. Planer for gennemførelse af 
infrastruktur-baserede systemer skal udarbejdes til at vurdere de 
bedste teknologisk-økonomiske strategier, der skal vedtages, idet 
der tages hensyn til den gradvise integration af andre RTI funk­
tioner. 
C. Referencemodel for grænsefladerne 
Målsætning 
Referencemodellen for grænseflader skal give midlerne til vurde­
ring af ydelse, omkostninger samt brugernes mulige accept af 
infrastruktur- og køretøjsbaserede undersystemer, herunder bl.a. 
værktøj til markedsforskning. 
Omfang 
Denne undermodel skal søge at fastslå brugernes særlige krav til 
vejtransportmiljøet, bl.a. køretøjsbrugernes (både ejere og førere) 
samt trafikledernes. Målet vil være at give retningslinier vedrøren­
de funktionelle specifikationer og standarder i forbindelse med 
trafikstyringssystemer, køretøjs-baserede komponenter af de tek­
nologiske valg samt grænsefladen mellem menneske og maskine 
(både i trafikstyringssystemer og i køretøjet). 
Modellen skal kunne skelne mellem forskellige brugere, forskelli­
ge typer køretøjer, samt de forskellige kriterier, som sandsynligvis 
vil være passende. F.eks. vil trafikledere drage fordel af de statisti­
ske, historiske og aktuelle trafikinformationer. Ejerne af vare- og 
lastbiler vil drage fordel af rutevejledningen baseret på færrest 
mulige betalingsrutetræer, hvorimod det måske vil være ønskeligt 
at kunne tilbyde privatbilisten en række valg indeholdende rute­
kriterier lige fra korteste tid til mindste afstand samt andre 
informationer. 
Det vil måske være passende at udvikle forskellige former for 
markedsforskningsteknik som en støtte i vurderingen af, hvor 
egnede forskellige funktioner og former for teknik er med henblik 
på deres iværksættelse. Den anvendte teknik bør søge at fastslå 
kravene hos ejerne af køretøjerne, deres villighed til at betale 
for forskellige faciliteter, samt ydelsen og den mulige accept af 
grænsefladen mellem menneske og maskine i forbindelse med 
føreren — herunder også styringsfaciliteter samt præsentation af 
informationerne. 
D. Undermodel for trafikal virkning 
Målsætning 
Undermodellen for den trafikale virkning skal frembringe skøn 
over virkningerne på trafikken af forskellige mulige teknologiske 
valg og gennemførelsesstrategier. 
Omfang 
Undermodellen skal som materiale anvende resultaterne fra basis­
modellen, og vil angive en grundlæggende trafikefterspørgsels-
og udbudssituation samt anvende materiale fra referencemodel­
lerne for infrastrukturer og køretøj, som til sammen definerer 
eventuelle gennemførelsesplaner. 
Undermodellen skal opstille former for teknik til præsentation af 
de virkninger, som særlige systemer har på trafikken ved at 
betragte hver fase af basismodellen for sig. Nogle systemer vil 
måske påvirke antallet af de, som har egen bil, fordi sådanne 
virkninger, der blev skønnet i forbindelse med referencemodellen 
Nr. C 355/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 87 
for køretøjer, var af betydning — i dette tilfælde må hver kompo­
nent i basismodellen omvurderes tilsvarende; andre teknologiske 
muligheder, f.eks. billige, orienteringsudstyr, som kan monteres, 
har måske marginelle følger for køretøjets rute, hvilket kræver 
justeringer af undermodellen for trafiktæthed. Systemer til forhin­
dring af sammenstød har måske eller måske ikke betydelige følger 
for trafikstrømmen. Disse vil kunne bedømmes ved at udvide 
omfanget under undermodellen for trafiktæthed til at omfatte en 
basismodel for ulykker, men systemerne ville også have betydelige 
følger for ulykkestallet, og hvor alvorlige ulykkerne er. Basismo­
dellen for ulykker må derfor forbedres, så den også tager hensyn 
til virkningerne af det nye system. 
Undermodellen for den trafikale virkningsfunktion er derfor at 
bedømme hver komponent i basismodellen for sig, hvorefter den 
omspecificeres, så der tages hensyn til følgerne af de nye systemer. 
Om specifikationen vil medføre en omjustering for at tage hensyn 
til de detaljerede følger og kan enten være afhængig af resultater­
ne af forsøg i marken eller af resultaterne af simuleringer, eller 
af begge. 
E. Undermodel for vurdering 
Målsætning 
Målsætningen for undermodellen for vurdering er at give infor­
mationer om de finansielle, drifts-, sikkerheds-, effektivitets- samt 
miljømæssige følger af de overvejede teknologiske valg, som er 
nødvendige for den samlede vurdering af valgene samt udviklin­
gen af livskraftige planer. 
Omfang 
Undermodellen skal som materiale anvende resultaterne fra 
undermodellerne for infrastrukturerne, køretøj samt den trafikale 
virkning og skal frembringe skøn over omkostningerne og udgif­
terne i forbindelse med hvert overvejet teknologisk valg. 
Fordelene kan f.eks. omfatte fald i antallet af ulykker og besparel­
ser på de dermed forbundne omkostninger, fald i ressourceom­
kostningerne til drift af køretøjerne, besparelser på rejsetiden i 
forbindelse med forbedret neteffektivitet, forøget netkapacitet 
samt nedbringelse af investeringerne i nybygningen af veje. Der 
vil ligeledes være miljømæssige fordele som følge af nedsat forure­
ning. I det fleste tilfælde vil det være muligt at formulere besparel­
serne udtrykt i kapitalbesparelser, men visse resultater af under­
modellen for vurdering må nødvendigvis enten være umålelige 
eller udtrykt i andre værdier end de finansielle. 
II. FORSLAG TIL SPECIFIKATIONER, PROTOKOLLER 
SAMT STANDARDISERING 
Målsætning 
At fastsætte protokoller for signalspredning og udveksling af 
informationer, at definere de signalkarakteristika, som er nødven­
dige, for at systemet kan arbejde tilfredsstillende uden interferens 
til eller fra andre systemer. At definere specifikationer for data­
indsamling og -spredning. 
Omfang 
Arbejdets omfang er at finde fælles fremgangsmåder for alle de 
deltagende parter til: 
— definitionen af målsætningerne, — anvendelsen af referencemodellen til vurdering af hver græn­
seflades krav, 
— udarbejdelsen af standarder og definitioner, der omfatter de 
krav, der opstår som følge af de anvendte kombinationer af 
teknologiske valg, 
— udkast til retningslinier til udfærdigelse af Forordninger. 
A. Definition af krav og særlige målsætninger 
Målsætning 
Formålet med denne opgave er at udarbejde særlige målsætninger 
for kravene fra signaler, protokoller samt hovedvejenes faciliteter, 
som fuldstændigheden og effektiviteten kan bedømmes i forhold 
til. 
Omfang 
Dette arbejdes omfang omfatter udarbejdelsen af særlige og rea­
listiske målsætninger til udfærdigelse af standarder for de forskel­
lige grænseflader, som identificeres under udviklingen af referen­
cemodellen. 
Det forudses, at dette vil være en proces præget af gentagelser 
under forløbet af det første år, på hvilket tidspunkt målsætninger­
ne og kravene er ført ajour og forbedret i takt med den gradvise 
tilføjelse af grænsefladerne. 
B. Anvendelsen af referencemodellen 
Målsætning 
Målsætningen for dette arbejde er at gennemføre de forskellige 
undermodeller, som udgør komponenter af referencemodellen, 
både individuelt og i fællesskab for at sikre udfærdigelsen af de 
bedst mulige standarder og protokoller med henblik på en effektiv 
drift af det samlede hele. 
Omfang 
Dette arbejdes omfang skal omfatte den række grænseflader, som 
er opstillet på grundlag af en undersøgelse af referencemodellen 
omfattende alle dens undersystemer. Dermed vil der blive opstillet 
de nødvendige mindsteparametre for driften for den lange række 
grænseflader, som vil blive anvendt af Drive systemet. De endelige 
krav skal defineres med skyldig hensyntagen til visse fælles græn­
ser. Det vil være nødvendigt at vedtage passende strategier for at 
opnå det bedst mulige samlede resultat til en acceptabel pris. 
C. Udviklingen af forslag til funktionelle specifikationer og stan­
dardisering 
Målsætning 
Denne fases målsætning er at udfærdige velegnede standarder og 
protokoller til definition af de grænseflader, som anvendes i hele 
Drive systemet. 
Omfang 
Dette arbejdes omfang er at overveje hver enkelt grænseflade i 
det samlede system for at opstille omfattende standarder, som 
måtte kunne nås ved hjælp af de på det tidspunkt kendte teknolo­
gier, og som vil muliggøre en effektiv drift af det samlede hele. 
Hvor det måtte være på sin plads, bør disse standarder og 
protokoller svare til eller overholde de, som allerede er blevet 
31. 12. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 355/7 
opstillet, af andre, der er beskæftiget med udvekslingen af data, 
som f.eks. CCITT eller CEPT. 
Fordi Drive vil gøre brug af de mest avancerede teknologier, er 
det sandsynligt, at de medvirkende, som arbejder i forbindelse 
med Drive, vil være blandt de førende og vil måske være nødt 
til at tage initiativet til udarbejdelse af reviderede standarder. 
Grænsefladerne skal ikke blot tage hensyn til grænserne mellem 
maskineludstyret, men også til hele registeret af grænser, der 
måtte høre med mellem de tre operatørgrupper, d.v.s. maskinel 
— programmel — mennesket. 
D. Udfærdigelsen af forslag til retningslinier til udarbejdelsen af 
forordninger 
Målsætning 
Denne fases målsætning er at udarbejde retningslinier til oplys­
ning af lovgiverne om, hvad de forordninger, der fremover skal 
være gældende, skal indeholde. 
Omfang 
Dette arbejdes omfang er at dække den række forordninger, som 
måtte påkræves indført eller ændret inden for medlemslandene, 
således at færdselsinfrastrukturen kan installeres og drives. Et 
yderligere aspekt i dette arbejde er at omfatte enhver forordning, 
som gælder for forpligtelserne for de førere, som ønsker at benytte 
systemet og de, som ikke ønsker det. Det forudses, at dette 
arbejde vil være forskelligt i de enkelte medlemslande for at give 
en ensartethed, som endelig skal aftales. 
III. RTI TEKNOLOGI 
Målsætning 
Målsætningen for denne del er at undersøge de centrale teknolo­
gier, som måske kan anvendes i Drive projektet med henblik 
på at opnå det bedst mulige forhold mellem omkostninger og 
resultater, at udvælge teknologier, som er tilstrækkeligt udviklede 
til at kunne gennemføres inden for den planlagte tidsramme, og 
som det senere vil være muligt at udvide med henblik på yderligere 
funktioner. Dette arbejde vil naturligvis være systemstyret og 
særligt forbundet til de funktionelle specifikationer, som er udledt 
i del II, samt blive vurderet i henhold til den referencemodel, som 
er udledt i del I. 
Omfang 
Arbejdets omfang omfatter den forskning, afprøvning samt de 
forsøg, som er nødvendige for at undersøge de teknologisk/ 
økonomiske karakteristika for de nye teknologier i forbindelse 
med Drive. Indholdet dækker emner vedrørende maskinel og 
programmel, som er særligt tilknyttet Drive, herunder: 
A. Mulighedsskabende og støttende RTI teknologi 
1. Særlige komponenter 
Det er ligeledes nødvendigt med særlige komponenter med hen­
blik på iværksættelse ved lave omkostninger af begge de elemen­
ter, som permanent er monteret i køretøjet samt af elementerne 
på den anden side af køretøjets grænseflade. Grænsefladerne til 
radiofyr ved vejsiden, sløjfer eller andre sensorer skal ligeledes 
overvejes på samme måde og skal så vidt muligt udvikles, så de 
ikke medfører for mange systembegrænsninger, når teknologierne 
ændrer sig. Produktionsmængden af disse elementer vil helt sik­
kert støtte særlige, specificerede integrerede kredsløb med anven­
delse af silicium eller gallium arsenid teknologi og, såfremt der 
indbygges sensorer for førerens tilstand, biochip teknologi. 2. Kommunikationsvalg 
Disse opdeler sig naturligt i elektromagnetisk stråling og linie­
systemer. Ser man på det elektromagnetiske spektrum, vil anven­
delsen strække sig fra underlydsteknik, eventuelt multiplexet med 
underholdning, over frekvenser i kiloområdet til vejsløjfesporing 
og transmission, HF til lokale udsendelser, VHF og UHF til 
kommunikation mellem køretøj og faste stationer samt mobilra­
diosystemer, mikrobølger til satellitkommunikation og millimeter 
bølger, iltbånd eller infrarød til kommunikation over korte af­
stande til radiofyr ved vejsiden, o.s.v. 
Modulationssystemerne, som skal undersøges, omfatter digital 
multi-niveau frekvenshopping samt støjkommunikation eller 
bredsprektrumteknik. 
Ved liniekommunikation mellem kontrolstationerne og radiofy­
rene ved vejsiden, sløjfer o.s.v., kan der bl.a. vælges mellem 
PSTN eller message switching infrastructure, sammen med ISDN, 
når gennemførelsen er tilstrækkeligt langt fremskredet. De vigtig­
ste valg er, i hvilket omfang kommunikationen skal være i sand 
tid eller foregå via et efterspørgselssystem eller med masseoverfør­
sel af visse informationer om natten. Der vil naturligvis blive 
indbygget forskellige former for avanceret fejlbeskyttelsesteknik 
sammen med metoder til størst mulig nedbringelse og komprime­
ring af meddelelser. 
3. Den interaktive komponent mellem de en­
kelte køretøjer 
Det vil være nødvendigt at undersøge de forskellige former for 
teknik, som f.eks. radar, sonar, infrarød eller stimuleret radiogen­
tagelse. I forbindelse hermed skal teknologierne for afsendere og 
modtagere identificeres med henblik på at være billige, robust og 
vibrationssikre. 
B. RTI programmelteknologi 
1. Programmelinfrastruktur 
Drive nettet kræver programmel, som der stilles mere komplekse 
krav til end vore dages telekommunikationssystemer. F.eks. vil 
beslutningsstøttesystemer være stadig mere fremtrædende i trafik­
styringssystemerne og endog i selvstændige, indbyggede systemer 
i køretøjerne. Men der vil blive opnået betydelige stigninger i 
programmeringsproduktiviteten ved tilvejebringelse af en ensartet 
programmelinfrastruktur vedrørende specifikationer, iværksæt­
telse, on-line miljø, afprøvning, genanvendelighed samt det tilsva­
rende værktøjssæt. 
2. Værktøjer til definition af krav 
Arbejdet med påvisning af krav og disses senere kortlægning i en 
systemkonstruktion er en vigtig bestanddel af det første år. I 
forbindelse med udviklingen af både maskinel og programmel vil 
der nødvendigvis være en lang række nødvendige valg. Disse krav 
dækker funktionssystemets adfærd, grænseflader samt ydelse. En 
omfattende indsats vil være påkrævet for at opstille rammer for 
kravene — et arbejde, som skal give mulighed for kontrol af 
ensartethed og fuldstændighed. 
3. Grænsefladen til føreren 
Kravene til grænsefladen til føreren er meget strenge, idet mindst 
mulig interferens må overføres til føreren, hvis primære opgave 
er at styre køretøjet. For at nå en flersproget indarbejdelse, vil 
det være nødvendigt grundigt at undersøge teknikken for synte­
tisk tale og billedgrafiske skærme. 
Nr. C 355/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 87 
4. Den menneskelige faktu; 
Konstruktionsarbejdet på dette område skal sigte mod at afskær­
me brugeren fra meget af Drive's komplekse sammensætning 
og give en enkel, brugervenlig grænseflade, som er baseret på 
brugerens behov, herunder særlige grupper som f.eks. uerfarne 
eller handicappede brugere. 
C. Selvkontrollerende systemer 
Eftersom der er liv, som afhænger af Drive systemernes fuldstæn­
dighed, er det af yderste vigtighed, at de indeholder avanceret 
selvkontrollerende samt flertalsafgørende teknik. Disse skal ikke 
blot angive eventuelt systemsvigt, men også når systemredundan­
sen er brugt op, og kun back-up systemet fungerer. 
IV. VURDERING AF DE TEKNOLOGISKE PLANER 
Målsætning 
Dette arbejdes målsætning er at vurdere de teknologiske valg og 
iværksættelsesstrategier, som er identificeret i del III i forhold til 
særlige målsætninger ved hjælp af en række kriterier samt at 
anvende disse resultater til at frembringe livskraftige planer for 
en række aktuelle og fremtidige forhold. 
Omfang 
Arbejdets omfang omfatter tre hovedopgaver: 
— forbedringen af målsætningerne, 
— anvendelsen af referencemodellen til vurdering af de forskelli­
ge teknologiske valgs egnethed, samt 
— frembringelsen af livskraftige planer, som indeholder de pas­
sende teknologiske valg til at kunne opfylde de definerede 
målsætninger. 
A. Forbedring af målsætningerne 
Målsætning 
Formålet med denne opgave er at udarbejde særlige målsætninger 
i forbindelse med forbedringer af følgerne for sikkerhed, effektivi­
tet, samt miljø, som de forskellige teknologiske valgs ydelse kan 
vurderes i forhold til. 
Omfang 
Arbejdets omfang omfatter udarbejdelsen af særlige, realistiske 
målsætninger for bestemte tidspunkter i fremtiden: f.eks. er de 
to målsætninger, som er defineret i dokumentets hovedtekst: 
— 1990: Fungerende flersproget vejinformation i sand tid samt 
orienteringssystem i Europa, samt 
— 1995: Fungerende fail-safe til forhindring af sammenstød ved 
kollissionshastigheder på over 30 km/t. 
Det vil måske være passende at udarbejde alternative målsætnin­
ger i forbindelse med andre kriterier eller andre år. Der vil 
sandsynligvis være en iterativ proces, hvor målsætningerne kan 
forbedres i lyset af, hvad der er ønskeligt og/eller muligt ved 
hjælp af resultaterne af den samlede vurderingsproces. B. Anvendelsen af referencemodellen 
Målsætning 
Dette arbejdes målsætning er at gennemføre de forskellige under­
modeller, som er komponenter af referencemodellen for at kunne 
bedømme følgerne af de teknologiske valg og disses iværksættel­
sesstrategier, som skal vurderes. 
Omfang 
For hvert valg, der skal vurderes, kan der være en række aktuelle 
og fremtidige forhold, inden for hvilke vurderingen bør udføres. 
En del af arbejdet vil omfatte påvisningen af disse forhold samt 
anvendelsen af basisreferencemodellen til udarbejdelse af de rele­
vante trafikefterspørgsels- og vejudbudsforhold. 
Arbejdets hoveddel vil være at påvise de dele af referencemodel­
len, som det vil være relevant at anvende i forbindelse med netop 
det valg, som vurderes samt at justere og gennemføre modellerne 
i henhold dertil. 
C. Oversigt over iværksættelsesplaner 
Målsætning 
Målsætningen for dette arbejde er at udarbejde livskraftige planer 
med henblik på yderligere udvikling, baseret på resultaterne fra 
vurderingen af de tekniske valg, samt det omfang der opfylder 
de definerede målsætninger. 
Omfang 
Arbejdets omfang er at bedømme resultaterne af de udførte 
analyser, med anvendelse af referencemodellen som vurderings-
ramme, hvor opfyldelsen af de definerede målsætninger kan 
vurderes i henhold til en række kriterier. 
I overensstemmelse med resultaterne af bedømmelserne bør der 
fremkomme særlige teknologiske valg, som vil være velegnede til 
yderligere udvikling med henblik på at nå de særlige mål­
sætninger. 
V. HANDLINGSPLAN 
Målsætning 
Dette arbejdets målsætning er direkte at forbinde resultaterne fra 
vurderingen af planerne for de identificerede målsætninger samt 
at udarbejde et muligt oversigtsprogram med henblik på yderlige­
re udvikling. 
Omfang 
Dette arbejdes omfang omfatter en detaljeret redegørelse for de 
teknologiske planer, der er identificeret i den samlede vurdering 
med hensyn til de særlige målsætninger, valget af relevante planer 
med henblik på yderligere udvikling samt udarbejdelsen af udkast 
til arbejdsprogram i forbindelse med iværksættelsen af de anbefa­
lede planer. 
A. Definition af opgave 
De individuelle opgaver, som er nødvendige for at nå hver af de 
valgte planer, vil blive defineret efter vurderingen af de vigtigste 
alternativer. 
31. 12. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 355/9 
B. Udkast til iværksættelse 
Der vil blive udarbejdet et udkast til arbejdsprogram for det 
yderligere arbejde, som er påkrævet for at nå de valgte planer, 
baseret på de i del V(A) identificerede individuelle opgaver. Udarbejdelsen af anbefalinger vedrørende udkastet til handlings­
planen skal omfatte ressourceskøn samt identifikation af milepæ­
le. Det vil være af yderste vigtighed at identificere realistiske 
tidsplaner, som tager højde for betydningen af det arbejde, der 
udføres på andre områder, samt behovet for at identificere det 
bedst mulige potentiel for udnyttelse af synergivinduet.