DA Den Europæiske Unions Tidende C 164/18

Regionsudvalgets udtalelse om »Forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)«

(2005/C 164/03)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (KOM(2004) 490 endelig — 2004/0161 (CNS)),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 15. juli 2004 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 15. juni 2004 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Bæredygtig Udvikling,

under henvisning til konklusionerne fra den anden europæiske konference om landdistriktsudvikling i Salzburg 12.- 14. november 2003,

under henvisning til Kommissionens »Extended Impact Assessment Rural Development Policy Post 2006«,

under henvisning til bidrag fra Underudvalget for Bæredygtig Udvikling til Regionsudvalgets udtalelse om Tredje samhørighedsrapport (DI CdR 15/2004 rev. 1),

under henvisning til udtalelsen om reformen af den fælles landbrugspolitik — CdR 66/2003 fin (1),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 255/2004 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling den 9. december 2004 med Jan Pieter Lokker, medlem af Utrecht-provinsens udøvende råd (NL/PPE), som ordfører —

på sin 58. plenarforsamling den 23. og 24. februar 2005 (mødet den 23. februar 2005) vedtaget følgende udtalelse:

1. Regionsudvalgets synspunkter

1. Indledning

1.1 Landdistrikterne i EU er kendetegnet ved, at de er meget forskelligartede. Landdistriktspolitikken må tage hensyn hertil og sikre denne forskelligartethed, herunder den sociale struktur og miljøet, for fremtiden. Levende landdistrikter er ikke kun til gavn for landbefolkningen, men for samfundet som helhed.

1.2 I Europa er der langsomt ved at blive skabt en landdistriktspolitik, der er mere end en forlængelse af landbrugspolitikken. For ved siden af produktionen af fødevarer har landdistrikterne brug for andre økonomiske støttepiller, fordi landbruget spiller en aftagende økonomisk rolle i mange landdistrikter. Kun på den måde kan der miljømæssigt, økonomisk og socialt set holdes liv i de europæiske landdistrikter. Det drejer sig for det første om at give landbefolkningen langsigtede perspektiver gennem flere arbejdspladser, udvikling af infrastrukturer og diversificering af beskæftigelsesmulighederne på landet, for det andet skal landbrugsvarer være mere rettet mod forbrugerne i stedet for producenterne, som det var tilfældet før i tiden, og for det tredje må fødevarekvaliteten forbedres og naturen, landskabet, miljøet og vandet i højere grad beskyttes.

1.3 Det er nødvendigt med en realistisk tilgang. Det er derfor vigtigt at være bevidst om den rolle, det europæiske landbrug spiller for landskabsbevarelsen, og hvilke følger det ville have for området, hvis denne rolle forsvandt, samt hvad indførelsen af strengt økonomiske kriterier ville betyde for landbrugs- og skovbrugsaktiviteterne. Landdistriktspolitikken alene kan således ikke løse alle de problemer, EU's landdistrikter har at slås med. Nogle steder overstiger problemerne, hvad forordningen kan klare, og vil kræve en fælles indsats fra forskellige fonde. Koordinering — på regionalt plan — af landdistrikts- og regionalpolitikken (2) er her væsentlig. Regionsudvalget efterlyser yderligere forslag med henblik på screening af andre EU-politikker og nationale politikker for at sikre større komplementaritet med EU- og nationale regionaludviklingspolitikker. Ligeledes bør Den Europæiske Landbrugsfond for Landdistriktsudvikling holdes op mod andre politikker for at sikre, at målene supplerer hinanden.

1.4 Med Salzburg-konferencen (2003) fik landdistriktspolitikken nye kraftige impulser. Regionsudvalget bifalder, at konklusionerne fra Salzburg i vidt omfang er indoptaget i forordningen. At politikken skal gennemføres i alle Unionens regioner, og at gennemførelsen og finansieringen forenkles, er vigtige positive punkter. Regionsudvalget støtter også det partnerskab, der beskrives i forordningens artikel 6. Det er vigtigt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i alle landdistriktspolitikkens faser. På den måde kan man bedst sørge for, at der i en given region gennemføres de foranstaltninger, der kan fremme social og økonomisk samhørighed både inden for selve regionen og i forhold til naboregioner.

1.5 På den baggrund fremsætter udvalget følgende bemærkninger til forordningen. Hvad der først og fremmest fokuseres på, er, at der skal føres en ægte landdistriktsudviklingspolitik.

2. Hen imod en multisektoriel landdistriktspolitik …

2.1 Det glæder under alle omstændigheder Regionsudvalget, at Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 159 øremærker en betydelig del af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne til de regioner, der er støtteberettigede under det nye »konvergensmål«.

2.2 Regionsudvalget hilser den nye lovgivning om landdistriktspolitik velkommen, men beklager, at landdistriktspolitikken i betragtningerne i første instans ses som noget, der supplerer og ledsager markeds- og indkomstpolitikken, men ikke får tillagt en selvstændig rolle. Sammenhængende hermed er det tvivlsomt, om der er tilstrækkelige budgetmidler til at føre en ambitiøs landdistriktspolitik.

2.3 Regionsudvalget finder det nyttigt med en mere strategisk tilgang til landdistriktsudvikling. Det er vigtigt at undgå, at midlerne spredes for stærkt. Men udvalget tvivler på, at en europæisk strategi er til nogen nytte. Strategien fra Lissabon og Göteborg og konklusionerne fra Salzburg-konferencen giver allerede tilstrækkelige rammer på EU-plan. Det er op til medlemsstaterne, regionerne og de lokale myndigheder at fylde indhold i disse rammer for landdistrikterne og politikken. Kun på den måde kan man undgå spændingen mellem ønsket om en mere strategisk tilgang til landdistriktspolitikken på EU-plan og bevarelse af tilstrækkelig fleksibilitet på nationalt, regionalt og lokalt plan.

2.4 Regionsudvalget ser med tilfredshed på forslaget om, at medlemsstaterne skal høre deres regionale og lokale myndigheder. Det er dog bekymret over den tid, der er afsat til udarbejdelse af de nationale strategiplaner og programmerne for landdistriktsudvikling. Og det beklager, at strategiplanen skal indsendes til Kommissionen før programmerne, for de to ting hænger nøje sammen. Regionsudvalget foreslår, at man på det punkt følger samme procedure som i forbindelse med regionalpolitikken, hvor medlemsstaterne kan indsende den strategiske ramme sammen med de operationelle programmer (Henstilling 1).

2.5 På længere sigt kunne man tilstræbe at etablere én regionalfond, hvormed skellet mellem Landdistriktfonden og Regionaludviklingsfonden ophæves, så at der for hver region, på grundlag af en sammenhængende strategi for en regions samlede territorium, tages hensyn til hele regionens muligheder og problemer.

2.6 Landdistriktspolitikken kommer i stand via et eller flere programmer for landdistriktsudvikling. I disse programmer bliver der på grundlag af en analyse af regionens og/eller medlemsstatens stærke og svage sider indført foranstaltninger, der tager højde for den pågældende regions/medlemsstats behov. Disse foranstaltninger kan komme i konflikt med bestemmelsen i forordningens artikel 16 om EU's mindstebidrag til hver af de prioriterede opgaver (hhv. 15, 25 og 15 %). Regionsudvalget er enigt i, at der skal være balance i udgifterne til landdistriktspolitikken. Ud fra det synspunkt er det navnlig rimeligt at fastlægge en minimumsgrænse for den tredje prioriterede opgave, diversificering af økonomien i landdistrikterne. For det fremgår som bekendt af evalueringerne af de forskellige landdistriktsprogrammer for perioden 2000-2006, at netop den del af landdistriktspolitikken halter bagefter. Men fordelingen af midlerne mellem de prioriterede opgaver skal også afspejle programmernes analyse af stærke og svage sider. Udvalget insisterer derfor på, at der skal åbnes mulighed for at afvige fra procentsatserne i artikel 16, forudsat at det kan begrundes behørigt ud fra analysen i programmet (Henstilling 3).

2.7 Fordelingen af midlerne må heller ikke være til hinder for projekter, der overskrider grænserne for én af de prioriterede opgaver, men som helhed ligger inden for forordningens rækkevidde. Bestemmelsen i artikel 71, stk. 6, om, at en konkret aktion kun kan finansieres inden for en enkelt prioriteret opgave, synes imidlertid at umuliggøre dette, hvorfor Regionsudvalget foreslår at ændre artiklen på dette punkt (Henstilling 19).

2.8 Forordningen er undertiden påfaldende detaljeret, også sammenlignet med forordningerne om regionalpolitik. Visse ting kan med fordel overlades til dem, der udarbejder landdistriktsprogrammerne. F. eks. begrænsningen af støtten til forbedring af forarbejdning og afsætning til små virksomheder og mikrovirksomheder, bestemmelsen i artikel 50 om, at støtte til diversificering er begrænset til ét barn, og maksimumsgrænserne for EU-støtte i bilag 1.

2.9 I Salzburg konkluderede man, at levende landdistrikter er uundværlige for landbruget, ligesom landbruget er uundværligt for levende landdistrikter. Det er meget vigtigt, at der i programmerne for udvikling af landdistrikterne fokuseres tilstrækkeligt på unge landmænds etablering. For øjeblikket er der ikke nogen integreret politik for unge landmænd. Som eksempel på en sådan integreret politik kan nævnes en iværksætterpakke, hvori alle spørgsmål i tilknytning til overtagelse af en bedrift og til nye landmænds etablering er samlet i ét projekt.

2.10 Regionsudvalget tager til efterretning, at Kommissionen foreslår at afskaffe de socioøkonomiske kriterier for udpegelse af »andre områder med ulemper end bjergområder« og at anvende samme beregningsgrundlag for godtgørelserne som ved betalingerne i forbindelse med landbrugsmiljøprogrammerne. Kommissionens begrundelse herfor er klar nok, men Regionsudvalget er bekymret over de konsekvenser, som ændringen af kriterierne kan få for landbrugerne i de berørte områder. Hvis ændringen får store socioøkonomiske konsekvenser, bør de kunne mildnes via andre politiske interventioner. Det bør i det mindste overvejes at indføre en overgangsperiode i forbindelse med afviklingen af støtten til landmænd i områder, der fremover ikke mere skal kunne få støtte.

2.11 Regionsudvalget bifalder, at andre jordejere end landbrugere nu får mulighed for at få del i landbrugsmiljøforanstaltningerne. De kan afhjælpe, hvad der mangler i arealforvaltning, når målet er at dække alle arealer i et område (og ikke blot landbrugsarealerne). I tilknytning hertil foreslår Regionsudvalget eksplicit at åbne mulighed for andre belønningsgrundlag for landbrugsmiljøforanstaltninger, fordi det nuværende grundlag — der bygger på ekstraomkostninger og indkomsttab som følge af de indgåede forpligtelser — ikke altid er relevant. Som eksempel kan nævnes en godtgørelse, der bygger på leveret output og dermed forbundne nyttevirkninger (Henstilling 8).

2.12 Tilskyndelsen til at deltage i landbrugsmiljøforanstaltningerne, nemlig muligheden for at forøge godtgørelsen med 20 %, er ikke længere indeholdt i forordningen. Det finder Regionsudvalget ikke rimeligt under hensyntagen til disse foranstaltningers nytte og betydning for arealforvaltningen i landdistrikterne, og det foreslår derfor, at tilskyndelsen genindføres (Henstilling 8).

2.13 Der er meget store forskelle mellem lande med veludviklet skovbrug og lande med mindre udviklet skovbrug. Kommissionens forslag er ikke tilstrækkelig fleksible til at tilskynde til skovrejsning i lande, hvor skovbruget er mindre udviklet. Den skovbrugsindustri, som er under udvikling i disse lande, vil blive bragt i fare og miljømæssige fordele gå tabt, hvis der ikke afsættes midler til afhjælpning af disse forskelle.

2.14 Hvert år søger mange landbrugere arbejde uden for landbruget. Det kan i visse regioner forstærke problemet med affolkning. I forbindelse med bestræbelserne på at skabe beskæftigelse må der fokuseres på omskoling af landbrugere og mulighederne for deltidslandbrug. Ikke mindst i de regioner, der i mindre grad nyder godt af strukturfondene (navnlig Den Europæiske Socialfond, ESF), må landdistriktsudviklingsprogrammerne tage højde for denne omskoling og/eller udøvelse af diversificerede aktiviteter, herunder også ved siden af aktiviteter uden for landbruget. I regioner, hvor ESF er mere virksom, bør dens programmer udtrykkeligt omfatte omskoling af landbrugere og udøvelse af diversificerede aktiviteter.

2.15 Landdistrikter i EU kan tilbyde naturværdier og kulturel arv, som kan spille en nøglerolle med hensyn til diversificeret landdistriktsøkonomi. Den lokale turismesektors kapacitet til at udnytte disse attraktioner på en bæredygtig måde og give turisten oplevelser af høj kvalitet hæmmes imidlertid ofte af dårlig service og/eller manglende produktudvikling. Det er derfor afgørende, at der specifikt henvises til uddannelse under turismeforanstaltningen i forordningens artikel 52 (Henstilling 12).

2.16 Kvinder spiller en stor rolle i forbindelse med diversificering af økonomien i landdistrikterne, men de støder for det meste også på specifikke problemer som f. eks. mere begrænset adgang til kapital til etablering af virksomhed. Regionsudvalget finder det ønskeligt, at forordningen bidrager til stærkere inddragelse af kvinder i økonomien i landdistrikterne (Henstilling 11). Ligeledes er Internettet af uvurderlig betydning for diversificeringen af økonomien i landdistrikterne. Men mange landdistrikter har stadig kun begrænset eller slet ingen adgang til det. Regionsudvalget bifalder derfor Kommissionens forslag om, at EFRU skal benyttes til at udstyre landdistrikterne med tilstrækkelige IKT-infrastrukturer. Dermed ydes et vigtigt bidrag til at slå bro over denne digitale kløft, og landdistrikterne får lettere ved at tiltrække nye virksomheder, og de eksisterende virksomheder kan finde nye markeder. Supplerende tiltag i ELFUL-regi kan iværksættes under den prioriterede opgave om diversificering af økonomien i landdistrikterne.

3. … med god plads til regional prægning …

3.1 Regionsudvalget finder det meget vigtigt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i udformningen og gennemførelsen af landdistriktsudviklingsprogrammerne og mener, at denne rolle skal afspejles stærkere i forordningen (Henstilling 13). Regionsudvalget insisterer på, at de nationale strategier skal levne regionerne og kommunerne tilstrækkeligt spillerum til at finde skræddersyede løsninger (se også pkt. 2.2). Regionsudvalget mener, at det er vigtigt, at man i strategierne tager højde for behovet for afbalanceret fysisk planlægning i hver enkelt region. For mange forskrifter på EU- eller på nationalt plan om, hvilken strategi der skal følges, kan virke lammende på regionale initiativer, der er skåret til efter de lokale muligheder og problemer.

3.2 Der er brug for skræddersyede løsninger både i forbindelse med programmering, finansiering og kontrol. Det kan derfor undre, at forordningen bestemmer, at medlemsstaterne skal udarbejde enten et landdistriktsudviklingsprogram for hele deres område eller et program for hver region. Det er bedre at levne større frihed på dette punkt, herunder mulighed for at kombinere regionale og nationale programmer. I medlemsstater med føderal struktur har det endvidere allerede vist sig muligt i indeværende støtteperiode at vedtage nationale rammebestemmelser, som derefter kunne tilpasses de regionale programmer (Henstilling 2).

3.3 Regionsudvalget støtter forslaget om, at tredje prioriterede opgave helst skal gennemføres ved hjælp af lokale udviklingsstrategier. Det er ubestrideligt, at nye økonomiske aktiviteter er livsvigtige for landdistrikterne. Disse aktiviteter er komplementære i forhold til de landbrugsmæssige aktiviteter. Men disse nye aktiviteter skal indpasses med omtanke for ikke at antaste landdistrikternes kvaliteter. Her tilslutter Regionsudvalget sig Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs mening (3), at urbanisering af landdistrikterne, dvs. anvendelse af de samme foranstaltninger i landdistrikterne som i byerne, skal undgås. Det gælder ikke mindst for områder, der er under pres fra byerne, hvor bevarelse af landdistrikternes specifikke egenskaber er af stor betydning for livskvaliteten i byerne. Problemerne i disse områder, herunder landbrugets problemer, kræver en helt anden fremgangsmåde end problemerne i de mere perifere landdistrikter. Det skal forordningen levne tilstrækkelig plads til.

4. … med en klar og tydelig rolle for Leader

4.1 Regionsudvalget tillægger Leader-programmet stor betydning og beklager derfor dets uklare stilling i forordningen. På den ene side opfattes det i artikel 4, stk. 2, som den fjerde prioriterede opgave, på den anden side betragtes det som en metode til konkretisering af foranstaltningerne under de første tre prioriterede opgaver. Regionsudvalget insisterer på, at Leader skal have den plads, der tilkommer det, nemlig som en særskilt prioritet, sammenligneligt med Interregs rolle i regionalpolitikken. At integrere Leader i de øvrige prioriteter indebærer risiko for, at dets unikke karakter og særlige værdi går tabt. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at præcisere forordningen med hensyn til Leaders fremtidige rolle samt mere tydeligt at fremstille Leader som en særskilt prioritet.

4.2 Hvad angår gennemførelsen af de lokale strategier synes artikel 63, stk. 1, at kræve, at disse strategier skal opfylde alle målsætninger for de fire prioriterede opgaver. Det strider mod artikel 62, litra a), ifølge hvilken Leader-metoden skal tjene til at nå målene for en eller flere af de tre prioriterede opgaver. Regionsudvalget foreslår, at denne modsigelse fjernes fra forordningen (Henstilling 14).

4.3 Regionsudvalget støtter forslaget om at afsætte en væsentlig andel af de EU-midler, der er til rådighed for hver medlemsstat, til Leader, svarende til behovene i de berørte områder. Det støtter også forslaget om hurtigst muligt at oprette et europæisk netværk for landdistriktsudvikling. I den forbindelse kan der trækkes på erfaringerne med oprettelsen af de nationale LEADER-net. Regionsudvalget advarer dog imod en gentagelse af de uacceptable forsinkelser i lanceringen af EU-Observationscentret for Landdistrikter (Leader+), LEADER Europæisk Observationscenter (Leader II) og mange af de nationale LEADER-netværk. Kommissionen og medlemsstaterne bør prioritere at oprette disse organer lige fra starten af programperioden. De lokale myndigheder har stor erfaring i at arbejde med LEADER-tilgangen, hvilket medlemsstaterne bør trække på, når de opretter en ramme for LEADER.

4.4 Udvalget afviser tanken om at holde en væsentlig del af det disponible budget i reserve til medlemsstaterne med »de mest effektive« LEADER-programmer. Det vil formentlig afføde en tendens til at prioritere kortsigtede, »nemme« projekter i stedet for mellem- og langsigtede projekter. Af hensyn til planlægningen må det stå fast, hvilke midler der er til rådighed i den enkelte medlemsstat (Henstilling 15 og 18).

5. Afslutning

5.1 Regionsudvalget finder det vigtigt, at overgangen mellem programperioden 2000-2006 og programperioden 2007-2013 kommer til at foregå på en sådan måde, at kontinuiteten mellem aktioner og foranstaltninger ikke bringes i fare. Det må således sikres, at flerårige foranstaltninger, som blev bevilget i den tidligere fase — f.eks. miljøtiltag i landdistrikterne — finansieres indtil udløbet af forpligtigelsesperioden, og at den lovede EU-deltagelse (medfinansieringssats) bibeholdes. For at få en effektiv politik for landdistriktsudvikling i EU i den nye periode, støtter Regionsudvalget Kommissionens forslag om et budget på 88,75 mia. EUR (eksklusive graduering) til finansiering af EU's politik for udvikling af landdistrikterne. Renationalisering af politikken eller dele af den er Regionsudvalget stærkt imod.

5.2 Regionsudvalget tager til efterretning, at der ifølge forordningsforslaget udover forhåndsevalueringen, midtvejsevalueringen og den efterfølgende evaluering også hvert år skal foretages en løbende evaluering, men sætter spørgsmålstegn ved merværdien af en årlig løbende evaluering

5.3 Sigtet med forordningen er bl.a. at forenkle lovgivningen. For at kunne bedømme, om det faktisk bliver tilfældet, må man have kendskab til gennemførelsesforordningerne. Regionsudvalget vil gerne have lejlighed til også at udtale sig om disse forordninger og henviser i den forbindelse til dets medlemmers erfaringer med gennemførelsen af politikken.

2. Regionsudvalgets henstillinger

Henstilling 1

Artikel 11a, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 2. Hver medlemsstat sender Kommissionen sin nationale strategiplan, inden den forelægger sine programmer for landdistriktsudvikling. 2. Hver medlemsstat sender Kommissionen sine nationale og/eller regionale strategiplaner, inden eller samtidig med, at den forelægger sine programmer for landdistriktsudvikling.

Begrundelse

Ændringen tilsigter at udforme proceduren for forelæggelse af den nationale strategi og programmerne for landdistriktsudvikling lige som proceduren i regionaludviklingsforordningen. Medlemsstaterne er, i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, ansvarlige for landdistriktsudviklingsstrategien på det territorielle niveau, som er mest hensigtsmæssigt set ud fra den konkrete situation i hver medlemsstat.

Henstilling 2

Artikel 14, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag En medlemsstat kan enten forelægge et samlet program for hele sit område eller et program for hver region. En medlemsstat kan enten forelægge et samlet program for hele sit område og/eller et program for hver region. Hvis der forelægges både et nationalt program og regionale programmer, skal der være en klar sammenhæng mellem dem. Medlemsstaterne kan også forelægge til godkendelse en række rammebestemmelser, som enten helt eller delvis indgår i de regionale programmer.

Begrundelse

Ændringen giver medlemsstaterne bedre muligheder for at udforme programmerne i overensstemmelse med deres egne behov.

Henstilling 3

Artikel 16

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag EF's bidrag til hvert af de tre mål, der er nævnt i artikel 4, skal mindst omfatte 15 % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave I og III, jf. henholdsvis afdeling I og III i kapitel I, afsnit IV, og 25 % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave II, jf. afdeling II i kapitel I. EF's bidrag til hvert af de tre mål, der er nævnt i artikel 4, skal mindst omfatte 15 % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave I og III, jf. henholdsvis afdeling I og III i kapitel I, afsnit IV, og 25 % af fondens samlede bidrag til programmet for prioriteret opgave II, jf. afdeling II i kapitel I. Hvis det er behørigt begrundet i den analyse, der omtales i artikel 15, litra a), kan der afviges fra disse procentsatser.

Begrundelse

Ændringen har til formål at give den myndighed, der udarbejder programmet for landdistriktsudvikling, mulighed for at fordele budgettet mere fleksibelt mellem foranstaltningerne alt efter behovet.

Henstilling 4

Artikel 19, litra c), pkt. iii)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Støtte til at forbedre konkurrenceevnen inden for landbrug og skovbrug skal vedrøre: (...) Støtte til at forbedre konkurrenceevnen inden for landbrug og skovbrug skal vedrøre: (...) c) foranstaltninger, der har til formål at forbedre landbrugsproduktionens og landbrugsprodukternes kvalitet gennem: (...) c) foranstaltninger, der har til formål at forbedre landbrugsproduktionens og landbrugsprodukternes kvalitet gennem: (...) iii) støtte til producentsammenslutninger til informations- og markedsføringsaktiviteter, når det gælder produkter, der er omfattet af ordninger for fødevarekvalitet iii) støtte til producentsammenslutninger, herunder organer, som forvalter kvalitetsmærker eller –instrumenter, og brancheorganisationer, til informations- og markedsføringsaktiviteter, når det gælder produkter, der er omfattet af ordninger for fødevarekvalitet

Begrundelse

Der henvises til producentsammenslutninger, som producerer friske og forarbejdede produkter, i ordets bredeste forstand. Der er tale om forvaltningsorganer, som samler producenter og/eller forarbejdere.

Henstilling 5

Artikel 27

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Støtte i henhold til artikel 19, litra b), nr. iii), ydes til investeringer: 1. Støtte i henhold til artikel 19, litra b), nr. iii), ydes til investeringer: a) der generelt forbedrer virksomhedens resultater a) der generelt forbedrer virksomhedens resultater b) der vedrører forarbejdning og afsætning af produkter, som er omfattet af traktatens bilag I, undtagen fiskevarer, samt skovbrugsprodukter, og b) der vedrører forarbejdning og afsætning af produkter, som er omfattet af traktatens bilag I, undtagen fiskevarer, samt skovbrugsprodukter, og c) der følger EF's regler for den pågældende investering. Hvis investeringerne foretages for at opfylde EF's normer, kan støtten kun ydes til de investeringer, der foretages af mikrovirksomheder som omhandlet i stk. 2 for at opfylde nyligt indførte EF-normer. I så fald kan der bevilges en overgangsperiode på højst 36 måneder til opfyldelse af normen fra den dato, hvor normen bliver obligatorisk for virksomhederne. c) der følger EF's regler for den pågældende investering. Hvis investeringerne foretages for at opfylde EF's normer, kan støtten kun ydes til de investeringer, der foretages af mikrovirksomheder som omhandlet i stk. 2 for at opfylde nyligt indførte EF-normer. I så fald kan der bevilges en overgangsperiode på højst 36 måneder til opfyldelse af normen fra den dato, hvor normen bliver obligatorisk for virksomhederne. 2. Støtten i henhold til stk. 1 ydes kun til mikrovirksomheder og små virksomheder i den betydning, der er anført i Kommissionens henstilling 2003/361/EF. Når det gælder skovbrugsproduktion, er støtten begrænset til mikrovirksomheder. Støtten ydes ikke til kriseramte virksomheder i den betydning, der er anført i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. 2. Støtten i henhold til stk. 1 ydes kun til mikrovirksomheder, mellemstore og små virksomheder i den betydning, der er anført i Kommissionens henstilling 2003/361/EF, samt til sammenslutninger inden for fødevarebranchen. Når det gælder skovbrugsproduktion, er støtten begrænset til mikrovirksomheder. Støtten ydes ikke til kriseramte virksomheder i den betydning, der er anført i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. 3. Støtten må ikke overskride de grænser, der er fastsat i bilag I. 3. Støtten må ikke overskride de grænser, der er fastsat i bilag I.

Begrundelse

I analogi med foranstaltningerne inden for andre strukturfonde bemærkes det, at fødevareindustrien skaber flere arbejdspladser end de øvrige produktionssektorer.

Henstilling 6

Artikel 34

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Støtten ifølge denne afdeling vedrører følgende foranstaltninger: Støtten ifølge denne afdeling vedrører følgende foranstaltninger: a) foranstaltninger for bæredygtig anvendelse af landbrugsarealer gennem: a) foranstaltninger for bæredygtig anvendelse af landbrugsarealer gennem: i) betalinger for naturbetingede ulemper til landbrugere i bjergområder i) betalinger for naturbetingede ulemper til landbrugere i bjergområder ii) betalinger til landbrugere i andre områder med ulemper end bjergområder ii) betalinger til landbrugere i andre områder med ulemper end bjergområder iii) Natura 2000-betalinger iii) Natura 2000-betalinger iv) betalinger for miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd iv) betalinger for miljøvenligt landbrug og dyrevelfærd v) støtte til ikke-produktive investeringer v) støtte til ikke-produktive investeringer b) foranstaltninger for bæredygtig anvendelse af skovbrugsarealer gennem: b) foranstaltninger for bæredygtig anvendelse af skovbrugsarealer gennem: i) første skovrejsning på landbrugsarealer i) første skovrejsning på landbrugsarealer ii) første etablering af skovlandbrugssystemer på landbrugsarealer ii) første etablering af skovlandbrugssystemer på landbrugsarealer iii) første skovrejsning på andre arealer end landbrugsarealer iii) første skovrejsning på andre arealer end landbrugsarealer iv) Natura 2000-betalinger iv) Natura 2000-betalinger v) betalinger for miljøvenligt skovbrug v) betalinger for miljøvenligt skovbrug vi) genetablering af produktionspotentialet i skovbruget og indførelse af forebyggende aktioner vi) genetablering af produktionspotentialet i skovbruget og indførelse af forebyggende aktioner vii) støtte til ikke-produktive investeringer vii) støtte til ikke-produktive investeringer. c) foranstaltninger for udbredelse og bevarelse af skovlandbrugssystemer omfattende følgende tiltag: i) støtte til bevarelse og opretholdelse af skovlandbrugssystemer ii) Natura 2000-betalinger

Begrundelse

I EU's bestemmelser er arealernes udnyttelse inddelt i to rubrikker, nemlig landbrugsarealer og skovbrugsarealer. Skovlandbrugssystemer er kendetegnet ved, at der på ét og samme areal både drives land- og skovbrug på kort sigt (afgrøder eller kvægbrug) og foretages langsigtet produktion af goder, som knytter sig til skovbruget (træ, kork, fritidsaktiviteter og en lang række positive eksterne miljøvenlige forhold). Skovlandbrug dækker over en bred vifte af produktionsordninger baseret på en sammensat udnyttelse af arealer og på optimering af synergierne mellem de forskellige dyrkningsformer. Det omfatter flere kombinerede former for drift, hvor man udnytter komplementariteten mellem træer og landbrugs- og kvægavlsprodukter. I udkastet til forordning erkendes eksistensen af denne tredje form for arealanvendelse, som adskiller sig fra landbrug og skovbrug. Fællesskabets støtte er imidlertid begrænset til den første etablering af skovlandbrugssystemer. Med denne henstilling tilføjes der støtte til bevarelse og opretholdelse af skovlandbrug.

Henstilling 7

Artikel 36

Kommissions forslag RU's ændringsforslag Støtte i henhold til artikel 34, litra a), nr. iii), ydes til landbrugerne på årsbasis pr. ha udnyttet landbrugsareal for at kompensere for omkostningerne og indkomsttabet som følge af ulemper i de pågældende områder i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF. Støtte i henhold til artikel 34, litra a), nr. iii), ydes til landbrugerne på årsbasis pr. ha udnyttet landbrugsareal for at kompensere for omkostningerne og indkomsttabet som følge af ulemper i de pågældende områder i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF og for at skabe et incitament til at øge bedriftssystemets miljøværdi.

Begrundelse

Miljøbetydningen af landbrug og dets betydning for bevarelse af fauna, flora og landskaber bør erkendes ud fra en samfundsmæssig synsvinkel og ikke opfattes som en mindre aktivitet, hvis udøvelse kan begrænses.

Henstilling 8

Artikel 37, stk. 4

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 4. Betalingerne ydes på årsbasis og skal dække ekstraomkostninger og indkomsttab som følge af de indgåede forpligtelser. Om nødvendigt kan de også dække transaktionsomkostninger. Modtagerne udvælges eventuelt ved udbud efter resultatbaserede kriterier for økonomi, miljø og dyrevelfærd. Støtten må ikke overstige de maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag I. 4. Betalingerne ydes på årsbasis og skal dække ekstraomkostninger og indkomsttab som følge af de indgåede forpligtelser. Om nødvendigt kan de også dække transaktionsomkostninger. Betalingerne kan forøges med 20% for at tilskynde til deltagelse. Med behørig begrundelse kan medlemsstaterne stille forslag om andre støttegrundlag. Modtagerne udvælges eventuelt ved udbud efter resultatbaserede kriterier for økonomi, miljø og dyrevelfærd. Støtten må ikke overstige de maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag I.

Begrundelse

Under hensyntagen til landbrugsmiljøaftalernes betydning for forvaltningen af landdistrikterne er det ønskeligt at fastholde tilskyndelsen til at deltage i disse. Det er vigtigt at udvide grundlaget for støtteberegningen, da det nugældende grundlag ikke altid er relevant.

Henstilling 9

Ny artikel 46 a

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Støtte til bevarelse og forbedring af skovlandbrugssystemer med høj miljøværdi 1. Støtte i henhold til artikel 34, litra c), nr. i), ydes til landbrugere, som påtager sig drifts- og forvaltningsforpligtelser, der sikrer bevarelse og forbedring af skovlandbrugssystemer med høj miljøværdi, og som bl.a. omfatter dyrevelfærd. 2. Medlemsstaterne foreslår en oversigt over områder, der kan anses for at omfatte skovlandbrugssystemer med høj miljøværdi. 3. Støtten må ikke overstige de maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag I.

Begrundelse

Se henstilling 6.

Henstilling 10

Ny artikel 46 b

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Natura 2000-betalinger Støtte i henhold til artikel 31, litra c), nr. ii), ydes på årsbasis pr. ha udnyttet skovlandbrugsareal til enkeltpersoner eller sammenslutninger heraf for at kompensere dem for omkostninger som følge af begrænsninger i anvendelsen af de pågældende områder i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF. Støtten svinger mellem de minimums- og maksimumsbeløb, der er fastsat i bilag I.

Begrundelse

Se henstilling 6.

Henstilling 11

Artikel 49 (a)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Støtte i henhold til denne afdeling ydes til: Støtte i henhold til denne afdeling ydes til: a) foranstaltninger til diversificering af økonomien i landdistrikterne, der omfatter a) foranstaltninger til diversificering af økonomien i landdistrikterne, der omfatter i) fremme af diversificering til aktiviteter uden for landbruget i) fremme af diversificering til aktiviteter uden for landbruget ii) støtte til oprettelse og udvikling af mikrovirksomheder for at fremme iværksætterkulturen og udvikle den økonomiske struktur ii) støtte til oprettelse og udvikling af mikrovirksomheder for at fremme iværksætterkulturen og udvikle den økonomiske struktur iii) fremme af turismen iii) fremme af turismen iv) beskyttelse, opgradering og forvaltning af kulturarven for derved at bidrage til en bæredygtig økonomisk udvikling (iv) støtte til stærkere inddragelse af kvinderne i økonomien i landdistrikterne ivv) beskyttelse, opgradering og forvaltning af landboarven (naturlig, historisk og kulturel) kulturarven for derved at bidrage til en bæredygtig økonomisk udvikling

Begrundelse

Kvinder spiller en stor rolle i forbindelse med diversificeringen af økonomien i landdistrikterne, men de støder for det meste også på specifikke problemer som f. eks. begrænset adgang til kapital. Ændringen skal åbne mulighed for at støtte foranstaltninger, der kan fjerne disse hindringer. Inden for strategierne for landdistriktsudvikling efter LEADER-metoden satses der med gode resultater på landdistrikternes værdier i bredeste forstand. Aktionsgrupperne for landdistriktsudvikling beskæftiger sig både med den naturgivne, historiske og kulturelle arv.

Henstilling 12

Artikel 52

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Støtte i henhold til artikel 49, litra a), nr. iii), ydes til følgende: Støtte i henhold til artikel 49, litra a), nr. iii), ydes til følgende: a) infrastruktur i mindre omfang, såsom informationscentre og opsætning af skilte ved seværdigheder a) infrastruktur i mindre omfang, såsom informationscentre og opsætning af skilte ved seværdigheder b) infrastruktur, der giver adgang til naturområder, og overnatningsmuligheder b) infrastruktur, der giver adgang til naturområder, og overnatningsmuligheder c) udvikling og markedsføring af turistprodukter med relation til turisme i landdistrikter. c) udvikling og markedsføring, herunder online marketing, af turistprodukter med relation til turisme i landdistrikter. d) særlig erhvervsuddannelse til turismesektoren på områder som kundeservice og produktudvikling.

Begrundelse

Landdistrikter kan tilbyde fantastisk natur og andre attraktioner. Den lokale turismesektors kapacitet til at udnytte disse attraktioner på en bæredygtig måde og give turisten et kvalitetsprodukt er imidlertid ofte hæmmet af dårlig service og/eller forkert produktudvikling. Selv om artikel 56 henviser til »erhvervsuddannelse« er det afgørende, at der sker en specifik henvisning til uddannelse under turismeforanstaltningen. Folk reserverer i stadig stigende grad lige så meget rejser, ophold, ferie og fritidsprodukter og –tjenester online som de søger information. Mindre udbydere af ydelser relateret til turisme i landdistrikter vil være dårligere stillet uden uddannelse og manglende midler til at imødekomme behovet for online reservation og marketing.

Henstilling 13

Artikel 58

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Foranstaltningerne i artikel 49 skal helst gennemføres ved hjælp af lokale udviklingsstrategier. Foranstaltningerne i artikel 49 skal helst gennemføres under aktiv inddragelse af de lokale myndigheder ved hjælp af lokale udviklingsstrategier.

Begrundelse

Mange af foranstaltningerne i artikel 49 er kerneopgaver for de lokale myndigheder. I tidligere landdistriktsudviklingsprogrammer var de lokale myndigheder marginaliseret i processen, og var ikke direkte involveret i gennemførelsen af lokale udviklingsstrategier. Hvis man sikrer de lokale myndigheders aktive inddragelse i den europæiske landbrugsfond for landdistriktsudvikling (ELFUL), bliver tilgangen til udviklingen af mange landdistrikter mere global og sammenhængende. Hvis der ikke er en specifik reference til de lokale myndigheder, risikerer man at bringe gennemførelsen af ELFUL's mål i fare.

Henstilling 14

Artikel 63, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Når det gælder støtte i henhold til artikel 62, litra a), skal operationer, der gennemføres i henhold til strategien, opfylde denne forordnings mål for hver af de prioriterede opgaver 1. Når det gælder støtte i henhold til artikel 62, litra a), skal operationer, der gennemføres i henhold til strategien, opfylde et eller flere af denne forordnings mål for hver af de prioriterede opgaver

Begrundelse

Ifølge artikel 63, stk. 1, skal foranstaltninger, der gennemføres via Leader-metoden, opfylde alle forordningens mål. Dette strider mod artikel 62, litra a), og ændringen skaber overensstemmelse mellem de to artikler.

Henstilling 15

Artikel 70, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 3% af de i stk. 1 nævnte midler, dvs. 2,66 mia. EUR i 2004-priser, henføres til den reserve, der er fastsat i artikel 92. 3% af de i stk. 1 nævnte midler, dvs. 2,66 mia. EUR i 2004-priser, henføres til den reserve, der er fastsat i artikel 92.

Begrundelse

Det er ikke formålstjenligt at afsætte en præstationsafhængig reserve til Leader-metoden.

Henstilling 16

Artikel 71, stk. 4

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Uanset lofterne i stk. 3 kan fondens bidrag forhøjes med fem procentpoint for programmerne for regionerne i den yderste periferi og for de mindre øer i Det Ægæiske Hav. Uanset lofterne i stk. 3 kan fondens bidrag forhøjes med fem procentpoint for, så de svarer til 85% af de offentlige udgifter til finansiering af programmerne for regionerne i den yderste periferi og for de mindre øer i Det Ægæiske Hav.

Begrundelse

Anerkendelsen af de særligt alvorlige udviklingsproblemer i Europas yderste periferi, som er knæsat i EF-traktatens artikel 299, stk. 2 (kommende artikel III-424), kræver en specifik og passende behandling i landbrugspolitikken efter år 2006.

Derfor giver landbrugets særlige problemer i regionerne i den yderste periferi dem krav på at få større støtte end andre regioner. Af denne grund er det nødvendigt at opretholde støtteintensiteten for at opnå størst mulig effektivitet og afbøde de alvorlige struktursvagheder, som hovedsageligt er en følge af fjern beliggenhed og østatus.

Henstilling 17

Artikel 87

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Hvert år ved forelæggelsen af den årlige situationsrapport gennemgår Kommissionen og forvaltningsmyndigheden det foregående års resultater efter procedurer, som skal fastlægges efter aftale med den pågældende medlemsstat og forvaltningsmyndighed 1. Hvert år ved Ved forelæggelsen af den årlige midtvejsevalueringen i 2010 gennemgår Kommissionen og forvaltningsmyndigheden det foregående års de vigtigste resultater siden programmets start efter procedurer, som skal fastlægges efter aftale med den pågældende medlemsstat og forvaltningsmyndighed.

Begrundelse

Forordningen fastsætter en programløbetid på 7 år, der skal give medlemsstaterne mulighed for inden for de opstillede målsætninger at gennemføre deres nationale strategier for landdistriktsudvikling inden for dette tidsrum. For at sikre en bæredygtig udvikling af landdistrikterne og nå de strategiske mål er det vigtigt, at disse programmer løber over flere år. I dette øjemed opererer forordningsforslaget også med et længere tidsrum og ikke kun med et år.

Det er derfor et spørgsmål om, hvorvidt det er hensigtsmæssigt med en årlig gennemgang af programmerne, især når de gennemførte foranstaltninger er orienteret mod en bæredygtig målopfyldelse. Det er ikke realistisk, at der allerede efter et år kan foretages en meningsfuld vurdering af programgennemførelsen. Det forekommer snarere fornuftigt og tilstrækkeligt at evaluere programgennemførelsen halvvejs henne i forløbet og forbedre programkvaliteten. En årlig vurdering som fastsat i Kommissionens forslag ville betyde en unødvendig forøgelse af bureaukratiet og er i modstrid med målene om en enkel og klar programafvikling med et minimum af bureaukrati.

Henstilling 18

Artikel 92

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Det beløb, der henlægges til reserven, jf. artikel 70, stk. 2, skal anvendes til at styrke LEADER-metodens gennemførelse i programmerne. 1. Det beløb, der henlægges til reserven, jf. artikel 70, stk. 2, skal anvendes til at styrke LEADER-metodens gennemførelse i programmerne. 2. LEADER-metodens gennemførelse evalueres på grundlag af objektive kriterier, herunder: 2. LEADER-metodens gennemførelse evalueres på grundlag af objektive kriterier, herunder: a) i hvilken grad LEADER-metoden prioriteres a) i hvilken grad LEADER-metoden prioriteres b) LEADER-metodens geografiske rækkevidde b) LEADER-metodens geografiske rækkevidde c) hvor langt gennemførelsen af den prioriterede opgave LEADER er nået c) hvor langt gennemførelsen af den prioriterede opgave LEADER er nået d) løftestangseffekten på privat kapital d) løftestangseffekten på privat kapital e) resultaterne af midtvejsevalueringerne. e) resultaterne af midtvejsevalueringerne.

Begrundelse

Artiklen er overflødig, hvis den præstationsafhængige reserve afskaffes.

Henstilling 19

Artikel 71, stk. 6

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Så længe en operation finansieres af fonden, må der ikke samtidig ydes støtte til den fra strukturfondene, Samhørighedsfonden eller noget andet EF-finansieringsinstrument. Udgifter, der medfinansieres af fonden, må ikke medfinansieres via et andet EF-finansieringsinstrument. Så længe en operation finansieres af fonden, må der ikke samtidig ydes støtte til den fra strukturfondene, Samhørighedsfonden eller noget andet EF-finansieringsinstrument. Udgifter, der medfinansieres af fonden, må ikke medfinansieres via et andet EF-finansieringsinstrument. Der må kun ydes bidrag fra fonden til en operation under et enkelt landdistriktsudviklingsprogram ad gangen. Den må kun finansieres inden for en enkelt prioriteret opgave i landdistriktsudviklingsprogrammet Der må kun ydes bidrag fra fonden til en operation under et enkelt landdistriktsudviklingsprogram ad gangen. Den må kun finansieres inden for en enkelt prioriteret opgave i landdistriktsudviklingsprogrammet

Begrundelse

Den bestemmelse, der foreslås slettet, ville udelukke projekter, der overskrider grænserne for en af de prioriterede opgaver, men som helhed ligger inden for forordningens rækkevidde.

Henstilling 20

Bilag I om artikel 46 a og b

Kommissionens forslag

Intet

RU's ændringsforslag Artikel Emne Beløb i euro eller sats 46 a (3) Højeste betaling 200 € Pr. ha ULA 46 b Maksimal Natura 2000-betaling 200 € Pr. ha ULA

Begrundelse

For at sikre overensstemmelse med den nye artikel 46 a (1).

Bruxelles, den 23. februar 2005 Peter STRAUB Formand for Regionsudvalget

(1) EUT C 256 af 24.10.2003, s. 18.

(2) Som foreslået i forslaget til Rådets forordning om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (KOM(2004) 492 endelig).

(3) Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 30. juni 2004, NAT/243.