•s 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 16.10.1995 
KOM(95) 449 endelig udg 
95/0238 (COD) 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
vedrørende et handlingsprogram på fællesskabsplan om 
sundhedsovervågning som led i indsatsen på 
folkesundhedsområdet 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE 
om vedtagelse af det handlingsprogram på fællesskabsplan om 
sundhedsovervågning som led i indsatsen på 
folkesundhedsområdet 
(forelagt af Kommissionen) 
H 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
I. INDLEDNING 3 
II. OVERSIGT OVER SUNDHEDSDATA OG -INDIKATORER PÅ 
FÆLLESSKABSPLAN 5 
III. SUNDHEDSOVERVÅGNING I FÆLLESSKABET 6 
A. FÆLLESSKABETS NY ROLLE 6 
B. DE NYESTE FÆLLESSKABSINITIATIVER VEDRØRENDE 
SUNDHEDSOPLYSNING 7 
C. FÆLLESSKABETS POLITIK PÅ ANDRE OMRÅDER SAMT 
AKTIONSOMRÅDER 9 
IV. FORMÅL MED OG PRINCIPPER FOR ET SUNDIIEDSOVER-
VÅGNINGSSYSTEM PÅ FÆLLESSKABSPLAN 12 
V. SUNDHEDSINDIKATORER FOR FÆLLESSKABET 13 
A. PRIMÆRE INDIKATORER 14 
B. SEKUNDÆRE INDIKATORER 14 
C. ØVRIGE INDIKATORER 15 
D. ET HARMONISERET SYSTEM TIL SUNDHEDSRESSOURCE­
STATISTIK 15 
VI. METODER TIL INDSAMLING AF SUNDHEDSDATA PÅ 
FÆLLESSKABSPLAN 15 
VII. DATALEVERANDØRER TIL SUNDHEDSOVERVÅGNINGSYSTEMET 
PÅ FÆLLESSKABSPLAN 17 
VIII. ANALYSER 18 
IX. FORSLAG TIL AKTIONER - FEMÅRSPROGRAM 19 
A. FASTLÆGGELSE AF SUNDHEDSINDIKATORER PÅ 
FÆLLESSKABSPLAN 19 
B. UDVIKLING AF ET FÆLLESSKABSNETVÆRK TIL DATA­
INDSAMLING OG DATAFORMIDLING 20 
C. ANALYSER 21 
X. HØRING, VURDERING OG RAPPORTER 21 
A. HØRINGS- OG DELTAGELSESMEKANISMER 21 
B. EVALUERINGSRAPPORTER 22 
C. GENERELLE INFORMATIONSAKTIVITETER 22 
BILAG A 23 
I. INDLEDNING 
1. I medfør af artikel 3, litra o), og artikel 129 i traktaten om oprettelse af Det 
Europæiske Fællesskab får Fællesskabet for første gang et klart juridisk grundlag 
for iværksættelse af aktioner på folkesundhedsområdet. Fællesskabet skal bidrage 
til virkeliggørelsen af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, iværksætte sygdomsfore­
byggende aktioner især ved at tilskynde medlemsstaterne til at samarbejde og, om 
nødvendigt, støtte medlemsstaternes aktioner samt ved at fremme koordineringen 
af deres politikker og programmer. 
2. I Kommissionens meddelelse af 24. november 1993 om rammerne for en indsats 
til fremme af folkesundheden1 har Kommissionen fastlagt rammerne for fælles­
skabsaktioner for at nå målene om sundhedsbeskyttelse fastsat i artikel 3, litra o), 
og artikel 129. Fællesskabet har til opgave at støtte medlemsstaternes bestræbelser 
på sundhedsområdet, medvirke til at udarbejde og virkeliggøre målsætninger og 
strategier og bidrage til at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau i hele Fælles­
skabet, idet referencerammen er de bedste resultater, der allerede er opnået inden 
for et givet område i Fællesskabet. 
3. Ved iværksættelse af aktioner i henhold til artikel 129 skal Kommissionen tage 
hensyn til forebyggelse af sygdomme og beskyttelse af sundhedstilstanden. En 
forudsætning for en sådan aktion er et kendskab til de bestående problemer, disses 
karakter og omfang. Det er følgelig nødvendigt at måle omfanget af ændringer i 
sundhedstilstanden og af virkningerne af politikker, programmer og aktioner både 
på medlemsstatsplan og på fællesskabsplan, for at det kan konstateres, at de 
iværksatte aktioner er målrettede og rent faktisk resulterer i de tilsigtede forbedrin­
ger. Dertil kræves foranstaltninger til overvågning af sundhedstilstanden og 
dermed forbundne determinanter samt kapacitet til overvågning og evaluering af 
aktioner. På grundlag af de kriterier, der er fastsat i ovenfor nævnte meddelelse 
fra Kommissionen konstateres det, at eksistensen af sundhedsdata og -indikatorer 
er afgørende for tilvejebringelsen af sådan viden og den fornødne kapacitet, og at 
disse følgelig er en prioriteret faktor i Fællesskabets indsats. 
4. Både Rådet2, Europa-Parlamentet3 og Det Økonomiske og Sociale Udvalg4 har 
understreget, at sundhedsdata og -indikatorer er vigtige punkter, når det gælder 
fællesskabsaktioner på sundhedsområdet. Der er vedtaget en lang række 
resolutioner, beslutninger, konklusioner og udtalelser fra disse institutioner, som 
den 2. juni 1994 resulterede i vedtagelsen af Rådets resolution om Fællesskabets 
fremtidige indsats til fremme af folkesundheden. I denne resolution fastslår Rådet, 
KOM (93) 559 endelig udgave 
EFT C 174 af 25.06.1993, side 1 
EFT C 329 af 06.12.1993, side 375 
6. maj 1994, EN VI/379 
at sundhedsdata og -indikatorer er områder, der bør prioriteres højt, og 
Kommissionen opfordres til at fremsætte forslag hertil5. 
5. Kommissionens indsats på dette område har været koncentreret om at vurdere Fæl­
lesskabets og medlemsstaternes behov og om at afgøre, hvorledes man gennem 
fællesskabsaktioner kan opnå de bedste resultater under behørig hensyntagen til 
subsidiaritetsprincippet. Kommissionen har med bistand fra medlemsstaternes 
repræsentanter gennemgået eksisterende sundhedsdata og indikatorer på fælles­
skabsplan samt kilder, bredde og betydning. Kommissionen har i forbindelse med 
dette arbejde fået en række gode råd og henstillinger. 
6. I nærværende meddelelse omfatter sundhedsovervågning følgende tre elementer: 
Indsamling af sundhedsdata og udvikling af sundhedsindikatorer på fælles­
skabsplan. Dette omfatter udvikling af mekanismer til indsamling af data 
på fællesskabsplan, herunder undersøgelser samt udarbejdelse og 
godkendelse af definitioner og metoder for sundhedsindikatorer. 
Etablering af et system til analyse af de data, der stammer fra over­
vågningen af udviklingen på sundhedsområdet, af sygdomme, andre 
sundhedsproblemer og sundhedsdeterminanter. Dette omfatter analyse af 
udbredelsen af sygdomme og former for handicap i befolkningen samt 
analyse af de faktorer, der har indflydelse herpå. 
Formidling af oplysninger om sundhedstilstand og -determinanter for at 
man både på fællesskabsplan og i medlemsstaterne kan foretage en priori­
tering, analysere den førte politik og de iværksatte aktioner samt træffe 
afgørelse om ressourcefordeling. 
7. Overvågning af sundhedstilstanden indebærer ikke den form for sygdomskontrol, 
der udføres med det formål, at de kompetente myndigheder hurtigt skal kunne 
træffe foranstaltninger og iværksætte aktioner til bekæmpelse af akutte sundheds­
problemer og få kontrol over en situation, der har udviklet sig hurtigt, især hvis 
det gælder smitsomme sygdomme. Systemer til kontrol med sygdomme kan 
imidlertid danne grundlag for et overordnet system til overvågning af sundhedstil­
standen, især når det gælder forekomsten og udbredelsen af visse sygdomme. 
8. Overvågning af sundhedstilstanden på fællesskabsplan kunne omfatte områder, på 
hvilke Kommissionen allerede har fremsat forslag om en række handlingsprogram­
mer, herunder kræft6, fremme af sundheden, oplysning, uddannelse7, stofmisbrug8 
og AIDS samt visse andre smitsomme sygdomme9. Hertil kunne resultaterne fra 
relevante aktioner iværksat i forbindelse med disse programmer anvendes. 
Sundhedsovervågning på fællesskabsplan kan også tjene som grundlag for en 
EFT C 165 af 17.06.1994, side 1 
EFT C 139 af 21.05.1994, side 12 
EFT C 252 af 09.09.1994, side 3 
EFT C 257 af 14.09,1994, side 4 
EFT C 333 af 29.11.1994 og KOM(94), side 413 
vurdering af, hvilke virkninger fællesskabsprogrammerne og Fællesskabets politik 
på andre områder har haft på sundheden samt for en sammenligning af forholdene 
i de forskellige medlemsstater og af forholdene i Fællesskabet og i andre dele af 
verden. 
9. De disponible indikatorers relevans og kvalitet er afgørende for om virkningerne 
af aktionerne iværksat på fællesskabsplan og på nationalt plan kan evalueres og 
overvåges på tilfredsstillende vis. Målet med det i nærværende dokument 
foreslåede handlingsprogram er derfor at udvikle et politisk afstemt system af høj 
kvalitet til overvågning af sundhedstilstanden, som kan anvendes af Fællesskabet 
og medlemsstaterne i forbindelse med fastlæggelse af sundhedspolitik og 
evaluering heraf. Udgangspunktet for et sådant system er naturligvis de systemer, 
som allerede eksisterer i medlemsstaterne, og de oplysninger der formidles her­
igennem til internationale organisationer især WHO og OECD. Med udgangspunkt 
i de eksisterende systemer skal der foretages en nøje udvælgelse af indikatorer, der 
dækker de aftalte interesseområder og som i fornødent omfang suppleres med en 
række nye indikatorer. I udvælgelsen skal også indgå en systematiseret indsamling 
af data og formidling heraf til medlemsstaterne og Fællesskabet. 
10. For at opnå optimale resultater er det nødvendigt, at systemet til overvågning af 
sundhedstilstanden består af både nøje udvalgte sundhedsdata og indikatorer og af 
et netværk til indsamling og formidling af disse data primært gennem infor­
mationsteknologi. Et sådant system vil også umiddelbart kunne bidrage til analyse 
af oplysninger om sundhed og sundhedsrelaterede emner, det kan give svar på 
spørgsmål og efterprøve hypoteser samt formidle resultaterne af analyser, hvor 
dette måtte være relevant. Det er vigtigt at sikre, at der altid tages behørigt hensyn 
til lovgivningen om databeskyttelse og at implementere relevante fortroligheds- og 
sikkerhedsordninger. 
II OVERSIGT OVER SUNDHEDSDATA OG -INDIKATORER PÅ 
FÆLLESSKABSPLAN 
11. På sundhedsområdet har man i mange år søgt at finde en objektiv målestok for 
befolkningens sundhedstilstand. Denne tradition stammer formentlig fra sidste 
halvdel af det 17. århundrede, hvor demografien blev grundlagt. I over et 
århundrede har man accepteret børnedødelighed og forventet levetid ved fødslen 
som en gyldig målestok for befolkningens sundhedstilstand. Det er først i de 
senere år, at man er begyndt at inddrage en række andre indikatorer, herunder 
epidemiologisk forskning, til at supplere helhedsindtrykket. 
12. Denne udvikling er blandt andet et resultat af, at man i sundhedssektoren har 
indset, at som følge af det markante fald i især smitsomme sygdomme, der 
tidligere i høj grad plagede befolkningen, er en målestok baseret på dødeligheden 
ikke længere tilstrækkelig. Udviklingen og vedtagelsen af kvantitative mål inden 
for sociologi og folkesundhed er også et udslag heraf. 
13. Øget anvendelse af indikatorer til formulering, implementering og evaluering af 
socialpolitik og sociale programmer er især blevet fremmet gennem FN's arbejde. 
Dette gælder især FN's bestræbelser på siden 1950'erne at udvikle et 
levestandardsindeks samt et system med sociale data. OECD's program for sociale 
indikatorer har også haft en stor indflydelse på fastsættelsen af indikatorer i 
OECD-landene. 
14. Hvad angår sundhedsindikatorer, som normalt udgør en del af de sociale 
indikatorer, offentliggjorde Folkeforbundet allerede i 1930'erne et omfattende 
"sundhedsindeks". Efter anden verdenskrig er der taget mange initiativer til 
fastlæggelse af sundhedsindikatorer, især i USA. 
15. På internationalt plan har WHO siden begyndelsen af 1980'erne fremmet sy­
stematisk brug af sundhedsindikatorer og sundhedspolitisk orienterede oplysninger. 
I Health for AU-strategien spiller overvågning og evaluering af regionale, nationale 
og globale sundhedsstrategier en væsentlig rolle. Efterfølgende er der indført en 
minimumsliste for globale indikatorer. WHO's regionale kontor for Europa 
tilføjede i 1984 til denne liste en række regionale indikatorer, som er tilpasset 
behovene og prioriteringen i Europa. De forskellige lande er blevet opfordret til 
at supplere med nationale indikatorer, der passer til de nationale behov og 
særpræg10. På grundlag af disse indikatorer foretager WHO jævnligt kontrol for 
at måle fremskridtene i forhold til målsætningen i Health for All og for at vurdere, 
hvad man har prioriteret. 
16. OECD har også udført et værdifuldt stykke arbejde med hensyn til 
sundhedsindikatorer, især hvad angår indikatorer for sundhedspleje. Dette arbejde 
supplerer i et vist omfang WHO's arbejde. Endelig har også en række 
specialiserede europæiske institutioner og netværk, som f.eks. Det Internationale 
Kræftforskningscenter (IARC) i Lyon og Det Europæiske Center for 
Epidemiologisk Overvågning af AIDS i Paris, med støtte fra Fællesskabet bidraget 
til udarbejdelsen af oplysninger om sundheden i Europa - især i forbindelse med 
programmer og aktioner på folkesundhedsområdet. 
17. Forskningen i sundhedssystemer, der blev udført i forbindelse med det første 
forskningsprogram inden for biomedicin og sundhed (1990-1994) inden for 
rammerne af det tredje FTU-rammeprogram har muliggjort etablering af specifikke 
sygdomsdatabaser og europæiske netværk til udveksling af sundhedsdata. 
18. Eurostat (Fællesskabets statistiske kontor) har ligeledes i en årrække indsamlet 
statistiske oplysninger om sundhed og sundhedsrelaterede spørgsmål. En række 
sundhedsindikatorer indgår nu i den globale ramme for sociale indikatorer og 
statistikker. 
19. Der er allerede høstet vigtige internationale erfaringer med sundhedsdata og 
brugen af sundhedsindikatorer. Fællesskabet har spillet i rolle i denne proces, men 
denne rolle skal styrkes for at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. 
III. SUNDHEDSOVERVÅGNING I FÆLLESSKABET 
A. FÆLLESSKABETS NY ROLLE 
20. Medlemsstaterne bliver mere og mere afhængige af hinanden på mange områder. 
Med den økonomiske integration går det stærkt, og det samme er tilfældet med en 
række andre områder f.eks. fri bevægelighed, miljø, erhvervsuddannelse og 
forskning samt sociale regelsæt især om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. 
Desuden søger man i stigende grad at finde og implementere en fælles indgangs-
HANSLUWKA, H.E., "Measuring health of populations-Indicators and Indications", Social 
Sciences and Medicine, 1985, Vol. 20, nr. 12. side 1207-1224 
vinkel til at løse de eksisterende problemer. Fællesskabet spiller i denne 
forbindelse en meget stor rolle. 
21. Og sundhedsområdet er ingen undtagelse. Ikke kun fordi sundhedsproblemer går 
på tværs af landegrænserne, men også fordi det tilsyneladende i højere og højere 
grad er de samme problemer landene plages af. Desuden er der gjort store 
fremskridt i det europæiske sundhedssamarbejde, og der arbejdes i stigende grad 
på at finde fælles løsninger og forøge udvekslingen af ekspertise og erfaringer. 
Som et resultat af denne internationalisering er interessen for andre landes 
problemer og politikker vokset, og internationale sammenligninger er blevet et 
særdeles vigtigt instrument, når der skal træffes beslutninger om sundheds­
politikken på såvel nationalt plan som på fællesskabsplan. Medlemsstaterne har i 
det sidste årti øget samarbejdet på sundhedsområdet, således at det nu dækker et 
bredt spekter af emner, og Fællesskabet spiller en større og større rolle i denne 
proces især efter ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union. 
22. Målet for fællesskabsaktioner til implementering af artikel 129 i traktaten om Det 
Europæiske Fællesskab skal være at bidrage til virkeliggørelsen af et højt 
sundhedsbeskyttelsesniveau, de skal fokusere på sygdomsforebyggelse, fremme 
koordineringen af medlemsstaternes politikker og programmer og skabe grobund 
for et samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, der har 
kompetence på dette område. Aktionerne skal tilrettelægges på en sådan måde, at 
Fællesskabet kan bidrage mest muligt, og således at man gennem en vurdering 
heraf kan fastslå om målene er nået, hvilket forudsætter tilstedeværelsen af en 
række kvantitative foranstaltninger og af et system, som gør det muligt at 
registrere ændringer i sundhedstilstanden og risikofaktorerne samt virkningerne af 
sundhedspolitikken, programmerne og aktionerne i medlemsstaterne og på 
fællesskabsplan. 
B. DE NYESTE FÆLLESSKABSINITIATIVER VEDRØRENDE SUND-
IIEDSOPLYSNING 
23. I en række dokumenter, især i Beretning om den offentlige sundhedspolitik efter 
Maastricht", understreger Europa-Parlamentet, hvor vigtigt det er at være i be­
siddelse af tilstrækkelige og relevante oplysninger, som kan danne grundlag for 
udviklingen af fællesskabsaktioner på folkesundhedsområdet. 
24. Europa-Parlamentet opfordrer i den beslutning, der vedrørte beretningen, Kommis­
sionen til at oprette en europæisk epidemiologisk forskningsenhed, der skal 
indsamle og behandle sundhedsdata fra medlemsstaterne. Kommissionen opfordres 
endvidere til at påbegynde udarbejdelsen af en rapport om "Sundhedssituationen 
i Fællesskabet", og heri analysere udviklingstendenserne og vurdere virkningerne 
af sundhedspolitikken samt andre politikkers konsekvenser for sundheden. 
Desuden opfordres Kommissionen til at indsamle, analysere og formidle medlems­
staternes oplysninger om anmeldelsespligtige sygdomme samt samarbejde med 
nationale og internationale organer på dette område. 
EFT C 329 af 06.12.1993, side 375 
25. I Kommissionens meddelelse om rammerne for en indsats til fremme af folkesund­
heden af 24. november 1993 understreges det, at et øget samarbejde om 
standardisering og indsamling af sammenlignelige sundhedsdata samt udvikling af 
systemer til overvågning er en forudsætning for at kunne etablere støtterammer for 
og fremme medlemsstaternes politikker og programmer i overensstemmelse med 
subsidiaritetsprincippet. 
26. 1 Rådets resolution af 2. juni 1994 om Fællesskabets indsats til fremme af 
folkesundheden, understregede Rådet betydningen af at udvikle oplysninger om 
sundhedstilstanden i Fællesskabet og fremhævede, at de anvendte oplysninger og 
indikatorer bør omfatte foranstaltninger i forbindelse med befolkningens livskvali­
tet, nøjagtige vurderinger af sundhedsbehov, et skøn over, hvor mange dødsfald 
der kan undgås ved sygdomsforebyggelse, socio-økonomiske faktorer på sundheds­
området blandt de forskellige befolkningsgrupper og, hvis medlemsstaterne anser 
det for fornødent, bistand på sundhedsområdet, medicinsk praksis og reformernes 
virkning. 
27. I december 1993 etablerede Sundhedsudvalget arbejdsgruppen "sundhedsdata og 
indikatorer", der skal medvirke til udviklingen af et system til overvågning af 
sundhedstilstanden. Sundhedsudvalget rådgiver Kommissionen i sundheds­
spørgsmål og er sammensat af højtstående embedsmænd fra medlemsstaternes 
sundhedsministerier. Arbejdsgruppen skal løse følgende opgaver: 
Vurdere pålideligheden og sammenligneligneligheden af eksisterende 
sundhedsdata i Fællesskabet. 
Vurdere muligheden for at indføre ensartede basisdata på grundlag af 
hvilke der kan udføres en overvågning af sundhedstilstanden. Sådanne data 
skal endvidere anvendes til at formulere forebyggelsespolitikker og til at 
måle disses virkninger. 
Undersøge om eksisterende sundhedsdata kan konverteres til effektive 
sundhedsindikatorer med henblik på specifikke foranstaltninger. 
Definere eventuelle aktioner, der kan danne grundlag for et øget samar­
bejde på fællesskabsplan på dette område. 
28. På grundlag af arbejdsgruppens rapport, hvori indgik en omfattende oversigt over 
definitioner af og kilder til de til rådighed stående indikatorer på europæisk plan 
indsamlet af Eurostat, WHO og OECD, vedtog udvalget en række henstillinger, 
hvori de væsentligste punkter er: 
Primære indikatorer og sekundære indikatorer er nødvendige instrumenter 
både på fællesskabsplan og i den nationale sundhedspolitiske proces. 
De eksisterende sundhedsdata er meget forskellige hvad angår sammen­
lignelighed og pålidelighed. 
I takt med at der bliver bedre adgang til de nødvendige ressourcer, kan der 
i løbet af en periode på 5 til 10 år gøres store fremskridt med udviklingen 
af ensartede basisdata på fællesskabsplan til måling af sundhedstilstanden 
og sundhedspolitikkens virkninger. 
På nogle områder kan de eksisterende oplysninger konverteres til brugbare 
specifikke indikatorer. På andre områder findes der ingen data, eller de 
eksisterende data er ikke tilstrækkelige til at kunne danne grundlag for en 
fastsættelse af særlige indikatorer af acceptabel kvalitet. 
29. Arbejdsgruppens rapport og henstillingerne fra udvalget er blevet benyttet ved 
udarbejdelsen af såvel nærværende meddelelse som af Kommissionens forslag 
vedrørende sundhedsovervågning. 
C. FÆLLESSKABETS POLITIK PÅ ANDRE OMRÅDER SAMT 
AKTIONSOMRÅDER 
30. Fællesskabspolitikker og aktioner på andre områder har ofte både direkte og 
. indirekte indflydelse på sundhedsområdet. Kommissionens beretning om indførelse 
af krav om sundhedsbeskyttelse i Fællesskabets politikker12 indeholder en oversigt 
over de programmer, aktioner og instrumenter, der har indflydelse på sundheds­
området. 
31. Hvad angår socialpolitikken er sundhedsoplysning knyttet sammen med en 
opfølgning af medlemsstaternes politik inden for social beskyttelse, især hvad 
angår sygdomsrisiko. I henstillingen om overensstemmelse mellem målene og 
politikken for social beskyttelse13, foreslår Rådet, at der blandt andet fastlægges 
følgende fælles målsætninger: 
At sørge for adgang til nødvendig behandling og til sygdomsforebyggende 
foranstaltninger for alle, der har lovligt ophold på medlemsstaternes 
område. 
At opretholde og om nødvendigt udbygge et effektivt behandlingssystem, 
som tilpasses befolkningens behov. 
32. Kommissionen følger udviklingen på dette område og analyserer og rapporterer 
om overensstemmelser eller uoverensstemmelser i medlemsstaternes socialpolitik. 
Hvad angår sundhedssystemerne, nødvendiggør overvågningen af de foranstalt­
ninger, der er truffet for at holde omkostningerne på et rimeligt niveau og for at 
evaluere resultaterne, også en evaluering af, hvilke konsekvenser disse kan have 
for kvaliteten af de ydede tjenesteydelser og for lige adgang til behandling. 
33. På arbejdsmiljøområdet er der på fællesskabsplan gjort en stor indsats for at 
indføre harmoniserede data om erhvervssygdomme og -ulykker. Den valgte 
fremgangsmåde indebar udvikling af ensartede kriterier og metoder for indsamling 
af statistikker i alle medlemsstater. Når denne harmonisering er gennemført, 
forventes statistikkerne at give et mere nøjagtigt billede af arbejdssygdomme og -
ulykker. 
34. På baggrund af Rådets beslutning 93/464/EØF om rammeprogrammet for 
prioriterede aktioner vedrørende statistiske oplysninger 1993-199714 udarbejder 
Eurostat statistiske data om f.eks. sundhed og sikkerhed, beskæftigelse, levevilkår 
og social beskyttelse for så vidt angår prioriterede områder under de 
sektordækkende programmer inden for socialpolitik, økonomisk og social 
samhørighed samt forbrugerbeskyttelse. Oplysninger til fællesskabsstatistikker på 
områder som miljø, industri, nationalregnskab og transport indsamles ligeledes 
inden for rammerne af ovennævnte program. Desuden indsamler Eurostat data om 
KOM(95) 196,29.05.1995 
Rådets henstilling 92/442/EØF, EFT L 245 af 26.08.1992, side 49 
EFT L 219 af 28.08.1993, side I 
visse andre sociale indikatorer, som kan være relevante for folkesundheden. I 1994 
blev der iværksat en undersøgelse af husholdningerne i Fællesskabet (European 
Community Household Panel Survey - ECHP), som blandt andet omfatter 
demograf], indtægtsforhold, arbejdsstyrke, uddannelse, boligforhold og visse andre 
sundhedsaspekter. 
35. Hvad angår tværeuropæiske elektroniske datanet indeholder Kommissionens 
forslag til Rådets beslutning om iværksættelse af et flerårigt fællesskabsprogram 
vedrørende dataudveksling mellem administrationerne (IDA)15 tre projekter på 
sundhedsområdet, nemlig CARE (to projekter: varslingssystem og lægemiddel-
overvågning) og REITOX (Det Europæiske Informationsnet for Narkotika og 
Narkotikamisbrug, som er forbundet med Det Europæiske Overvågningscenter for 
Narkotika og Narkotikamisbrug). De to CARE-projekter i IDA stammer fra det 
tidligere ENS-CARE (det europæiske nervesystem). De aktuelle planer for IDA 
indebærer, at arbejdet i forbindelse med CARE-varslingssystemet (CARE-EWS) 
og arbejdet i forbindelse med netværket for lægemiddelovervågning, som Det 
Europæiske Lægemiddelagentur vil være forbundet med, i løbet af det næste to ar 
koncentrer sig om videreudvikling af pilotsystemerne mellem de nationale 
administrationer og overgangen til udnyttelsesfasen, idet de for IDA fastlagte 
strukturer fastholdes. 
36. Hvad angår forskning og teknologisk udvikling, omfattede aktiviteterne under det 
tredje FTU-rammeprogram følgende: forskning i kvaliteten af sundhedsplejen, 
undgåelige dødsfald (dødsfald som kan undgås gennem forebyggelse), 
EUROSTROKE (European stroke database), harmonisering af beregningen af 
forventet levetid i Europa, sammenligning og harmonisering af denominatorer for 
forskningen inden for den primære sundhedspleje i medlemsstaterne samt 
etablering af The European Clearing House on Health Outcomes. Hvad angår lige 
adgang til sundhedspleje efter indtægtsniveau er der udført forskning i sammen­
hængen mellem brugen af sundhedspleje og sygdomsfrekvens for visse 
persongrupper (COMAC-projektet). For videreudviklingen heraf kunne det være 
en fordel at fastsætte indikatorer for forholdet mellem indtægt og sygdoms-
frekvens. Under område 6 i forskningsprogrammet inden for biomedicin og 
folkesundhed16 (BIOMED 2) inden for rammerne af det fjerde ITU-program vil 
der i første omgang blive forsket i metoder for sundhedsdata vedrørende 
demografiske ændringer, metoder til evaluering af forebyggelsesstrategiernes 
effektivitet og vurdering af den socioøkonomiske indflydelse og virkningen af 
sundhedspolitiske initiativer, herunder udvikling af sundhcdsinformationssystemer. 
Endelig skal tidligere iværksatte aktiviteter om sundheds/informationsteknologi 
(ENS-CARE) fortsættes på udvalgte områder i forbindelse med det fjerde FTU-
rammeprogram, hvilket omfattede pilotprojekter om elektronisk udveksling af 
sundhedsdata vedrørende smitsomme sygdomme, statistikker, giftkontrol og 
lægemiddelovervågning. 
37. Miljøet spiller en vigtig rolle for befolkningens sundhedstilstand. Derfor er det 
vigtigt at informere fyldestgørende om miljøtilstanden, udstødningsgasser og 
bortskaffelse af affald. Der er især behov for oplysninger om koncentrationen af 
forurenende stoffer i miljøet, således at det kan vurderes, i hvilken grad disse 
stoffer påvirker folkesundheden. Sådanne oplysninger omfatter blandt andet 
EFT C 105 af 16.04.1993 
Rådets beslutning 94/9I3/EØF af 15. december 1994, EFT L 361 af 3 1.12.1994, side 40 
10 
oplysninger om luftkvaliteten i byområder og landdistriker og om koncentrationen 
af farlige stoffer i jorden og i grundvandet især efter brug af pesticider. For at 
kunne foretage virkningsfulde indgreb er det nødvendigt at have oplysninger om, 
hvilken virkning optagelse af forurenende stoffer har på mennesker, og om 
hvorledes disse stoffer optages. I femårs programmet for Det Europæiske 
Miljøagentur indgår projektet "Threats to Human Health", som involverer en 
analyse af den aktuelle situation og information/database forbindelser til WHO. 
38. På transportområdet gælder behovet for oplysninger først og fremmest problemet 
med at skabe tilgængelig offentlig transport for alle. Der er i denne forbindelse 
behov for oplysninger om mønstre i og geografisk fordeling af forskellige former 
for handicap, mobilitetshæmmende sygdomme samt aldersspecifikke sundheds­
faktorer. Desuden er der behov for oplysninger om færdselsulykker, og Rådet har 
i den forbindelse vedtaget at oprette en EF-database17, hvorigennem der kan 
indhentes bedre oplysninger på dette område på Fællesskabsplan. 
39. Hvad angår forbrugerbeskyttelse er der i forbindelse med EHLASS (Det 
europæiske overvågningssystem for ulykker i hjemmet og i fritiden)18 iværksat 
initiativer til at organisere og koordinere indsamlingen af data om ulykker i 
hjemmet og om fritidsulykker. 
40. Kommissionen har ligeledes anerkendt, at fastlæggelse af et klart sæt databeskyt­
telsesregler er en forudsætning for fri dataudveksling. I 1990 fremlagde 
Kommissionen således forslag til et rammedirektiv om beskyttelse af 
enkeltpersoner og personlige data med henblik på at sikre fri bevægelighed for 
sådanne data. Direktivet, der indeholder særlige bestemmelser om sundhedsdata, 
er netop blevet vedtaget af Rådet og Parlamentet der 24.7.95. Kommissionen 
anvender selv direktivforslagets principper for databeskyttelse. 
41 Hvad angår den fælles landbrugspolitik er tre informationssystemer (ADNS, 
ANIMO og SHIFT) p.t. under udvikling, og informationsteknologi indgår som et 
vigtigt redskab i strategien for den fælles veterinærkontrol. 
42. Endelig er den primære opgave for Det Europæiske Overvågningscenter for 
Narkotika og Narkotikamisbrug er at indsamle oplysninger om narkotika og 
stofmisbrug. Dette indebærer blandt andet, at centret skal kunne forsyne 
Fællesskabet og medlemsstaterne med objektive, troværdige og sammenlignelige 
data om narkotika, stofmisbrug og relaterede problemer. Endvidere vil der blive 
indsamlet data gennem Det Europæiske Informationsnet for Narkotika og 
Narkotikamisbrug (Reitox). Disse data vil blandt andet blive brug til at udarbejde 
en årlig statusrapport om narkotikaproblemet. 
EFT L 329 af 30.12.1993, side 63 
EFT L 331 af 21.12.1994 
11 
IV. FORMÅL MED OG PRINCIPPER FOR ET SUNDHEDSOVER­
VÅGNINGSSYSTEM PÅ FÆLLESSKABSPLAN 
43. Sundhedsoplysninger beskrives i traktatens artikel 129 som et særligt aktions­
område. Som ovenfor forklaret er sundhedsoplysninger i form af sundhedsdata og 
-indikatorer anerkendt som grundlæggende instrumenter, der indgår i den politiske 
beslutningsproees i Fællesskabet, samt som en væsentlig del af systemet til over­
vågning af sundhedstilstanden. Formålene hermed er: 
Overvåge sundheden og sundhedsdeterminanter i hele Fællesskabet og 
muliggøre sammenligninger med tredjelande. 
Lette planlægning, overvågning, implementering og evaluering af fælles­
skabsprogrammer og -aktioner. 
Formidle oplysninger og sammenlignelige indikatorer af høj kvalitet til 
medlemsstaterne, som kan støtte og forbedre de nationale systemer til 
sundhedsovervågning og bidrage til udformning af sundhedspolitikken i de 
enkelte medlemsstater. 
44. Udviklingen af et sundhedsovervågningssystem skal baseres på følgende 
principper: 
Systemet skal bygge på allerede disponible europæiske data og indikatorer, 
f.eks. fra medlemsstaterne, internationale organisationer, især WHO og 
OECD, Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og 
Narkotikamisbrug og Det Europæiske Miljøagentur, europæiske netværk 
samt Kommissionen. I den første fase vil disse data blive anvendt til 
overvågning af sundhedstilstanden og vurdering af politikken, og de skal 
desuden medvirke til en afdækning af de uundgåelige kvalitetsproblemer 
og til udarbejdelsen af løsningsforslag hertil. De eksisterende data vil 
ligeledes blive anvendt som grundlag for udvikling af nye data og 
indikatorer, hvor det anses for nødvendigt. 
Unødvendigt dobbeltarbejde skal undgås. De arbejdsopgaver, der allerede 
udføres af internationale organisationer, europæiske netværk og af 
Kommissionen, skal tilpasses til samt supplere hinanden. På den ene side 
skal det arbejde, der er relevant for Fællesskabet og som allerede udføres 
af medlemsstaterne og relevante internationale organisationer, konsolideres 
og progressivt harmoniseres, hvorved risikoen for unødigt dobbeltarbejde 
minimeres, og hvorved de forholdsvis sparsomme ressourcer udnyttes bedst 
muligt. På den anden side skal det prioriteres højt, at 
sundhedsovervågningssystemet omfatter områder, der er vigtige for 
fællesskabsprogrammer og -politikker, som endnu ikke er fuldt udviklede 
eller utilstrækkeligt udviklede. 
Systemet skal ikke påføre unødigt arbejde for de medlemsstater, der 
allerede sender sundhedsdata til en række internationale organisationer, 
netværk og til Kommissionen. Arbejdet forbundet med et system til over­
vågning af sundhedstilstanden må derfor ikke indebære, at medlemsstaterne 
er nødsaget til at udføre arbejde, som allerede udføres inden for rammerne 
af eksisterende internationale ordninger. 
12 
Eksisterende muligheder for udvikling af systemets forskellige elementer 
skal ud fra et omkostningsmæssigt synspunkt vurderes omhyggeligt, uanset 
om det gælder valget af sundhedsindikatorer, bredde eller kvalitet, de 
benyttede midler og rutinen eller planlagte ad hoe-analysei. 
Systemet skal være så fleksibelt som muligt, saledes at de eksisterende 
brugbare elementer kan indarbejdes, og således at det kan tilpasses til 
ændringer i bredde samt ændringer i prioriteringen for aktionerne. Samtidig 
skal systemet dog bibeholde de karakteristiske elementer, nemlig sammen­
lignelighed og progressiv harmonisering. Endvidere er det også af stor 
betydning, at mekanismerne til indsamling og distribution af sundhedsdata 
og -indikatorer er tilsvarende fleksible og ikke stiller unødvendige 
administrative krav. 
45. Ved etablering af et sundhedsovervågningssystem er det vigtigt at sikre, at det i 
tæt samarbejde med de potentielle brugere og leverandører af data i medlemssta­
terne og på fællesskabsplan besluttes, hvilke data der skal indsamles og formidles. 
Det er ligeledes vigtigt at sikre, at der tages behørigt hensyn til kravene om 
databeskyttelse. 
V. SUNDHEDSINDIKATORER FOR FÆLLESSKABET 
46. Med udgangspunkt i de foreslåede og planlagte programmer og aktioner på 
sundhedsområdet, fællesskabspolitikken på andre områder, medlemsstaternes behov 
samt den forventede udvikling i sundhedstilstanden og hvad angår determinanter 
har Kommissionen udvalgt en række områder, på hvilke der skal fastsættes 
indikatorer som et led i etableringen af systemet til overvågning af sundhedstil­
standen. Bilag A indeholder en oversigt over disse områder. Det er vigtigt at 
bemærke, at der allerede indsamles data på disse områder, men de skal vurderes 
nøje med henblik på fastsættelse af relevante sundhedsindikatorer. 
47. Sundhedsindikatorerne for Fa;llesskabet kan inddeles i to kategorier: primære indi­
katorer og sekundære indikatorer. Primære indikatorer er af betydning for Fælles­
skabets aktioner og programmer på sundhedsområdet og for vurdering af 
sundhedstilstanden og risikofaktorerne eller sundhedsdeterminanterne, f.eks. 
forbrug af alkohol og tobak. De sekundære indikatorer er indirekte forbundet med 
folkesundheden, men de er dog også vigtige for sundhedspolitikken. De omfatter 
indikatorer som vedrører fællesskabspolitikken på andre områder. De omfatter 
også indikatorer som især kan benyttes af medlemsstaterne, men som ikke har den 
store betydning for fællesskabspoltikken. 
48. De indikatorer, såvel primære indikatorer som sekundære indikatorer, der skal 
anvendes i systemet til overvågning af sundhedstilstanden, udvælges blandt de 
eksisterende internationale indikatorer, der allerede er gennemgået af Sundheds­
udvalget, og blandt de nationale indikatorer, der kan anvendes på fællesskabsplan. 
Endvidere vil der blive skabt nye indikatorer, hvis det viser sig at være 
nødvendigt. Processen vil blive gennemført i snævert samarbejde med 
medlemsstaterne eller i samarbejde med internationale organisationer, der har 
kompetence på dette område. Fællesskabsindikatorerne skal løbende evalueres og 
opdateres, således at de altid er tilpasset de aktuelle behov i Fællesskabet og i 
medlemsstaterne. Derfor kan det blive nødvendigt at udvikle nye indikatorer 
og/eller ændre klassifikationen fra sekundære indikatorer til primære indikatorer 
eller omvendt. 
13 
49. Fællesskabsindikatorer kunne bestå af: 
Indikatorer, som giver både Fællesskabet og medlemsstaterne et instrument 
på grundlag af hvilket, der kan drages sammenligninger mellem medlems­
staterne, og som letter koordineringen både i medlemsstaterne og 
medlemsstaterne imellem. 
Indikatorer, som gør det lettere at måle sundhedstilstanden og de vigtigste 
sundhedsdeterminanter i Fællesskabet, herunder resultater og ressour­
ceanvendelse. 
50. Afhængigt af de nødvendige datas kvalitet og tilgængelighed kan indikatorerne 
inddeles i følgende kategorier: 
Indikatorer, for hvilke der allerede er disponible data af høj kvalitet i 
medlemsstaterne. 
Indikatorer, for hvilke der allerede er disponible data i medlemsstaterne, 
men hvis kvalitet skal forbedres. 
Indikatorer, for hvilke der p.t. ikke er disponible data i fællesskabet, idet 
disse data skal indsamles i forbindelse med fællesskabsprogrammet for 
overvågning af sundhedstilstanden. 
A. PRIMÆRE INDIKATORER 
51. Til støtte for fællesskabsaktioner på folkesundhedsområdet bør der udvikles en 
række fundamentale indikatorer. Disse indikatorer kunne udgøre fundamentet for 
en overvågning af sundhedstilstanden i Fællesskabet. Indikatorerne skulle desuden 
afspejle hovedprioriteterne på folkesundhedsområdet, som det fremgår af 
Kommissionens meddelelse om rammerne for en indsats til fremme af folkesund­
heden. Med tiden kunne disse indikatorer ændres, således at de afspejler 
ændringerne i prioriteterne. 
52. De primære indikatorer kan således inddeles i følgende med hinanden forbundne 
to underkategorier: 
Indikatorer til at måle sundhedstilstanden og -determinanter i Fællesskabet. 
Indikatorer til at måle virkningen af fællesskabspolitikker og -aktioner på 
sundhedsområdet. 
B. SEKUNDÆRE INDIKATORER 
53. Eftersom prioriteringen ændrer sig med tiden skal systemet til overvågning af 
sundhedstilstanden være tilstrækkelig omfattende og fleksibelt til at kunne reagere 
på nye tendenser. For at opnå den ønskede fleksibilitet og bredde bør der, foruden 
de primære indikatorer også fastlægges en række indikatorer som baggrundsindika-
torer eller sekundære indikatorer. Disse indikatorer skal give mere dybtgående op­
lysninger på de områder, der er omfattet af de primære indikatorer, og dække et 
bredere spektrum. 
14 
54. De sekundære indikatorerne kunne omfatte følgende fire typer indikatorer: 
Indikatorer, der giver yderligere oplysninger om spørgsmål, der opstår i 
forbindelse med primære indikatorer, herunder vurdering af forholdet 
mellem sundhedsresultater og -determinanter. 
Indikatorer, der giver oplysninger om fælleskabspolitikken på andre 
områder. 
Indikatorer, der støtter medlemsstaternes sundhedspolitik. 
Indikatorer, der giver medlemsstaterne oplysninger, som kan anvendes til 
at drage sammenligninger på områder, der ikke er omfattet af primære 
indikatorer. 
C. ØVRIGE INDIKATORER 
55. I tilfælde, hvor sundhedsdata kun kan anvendes af de nationale og/eller regionale 
myndigheder, skal koordineringen af definitionerne og indsamlingsmetoderne 
prioriteres højt for at sikre bedre sammenlignelighed mellem regionerne og 
medlemsstaterne. 
D. ET HARMONISERET SYSTEM TIL SUNDHEDSRESSOURCESTA­
TISTIK 
56. Sundhedsudvalget har i sine henstillinger lagt vægt på en vurdering af mulig­
hederne for og det omkostningsmæssige aspekt af at udvikle standardiserede 
statistikker om sundhedsressourcer, og på baggrund heraf er det Kommissionens 
hensigt at støtte alle bestræbelser på at indarbejde sådanne statistikker i et 
fremtidigt system til overvågning af sundhedstilstanden. Dette ville også give 
vigtige oplysninger til det arbejde, der p.t. udføres på fællesskabsplan om 
udvikling af nationale satellitregnskaber for sundhed. 
VI. METODER TIL INDSAMLING AF SUNDHEDSDATA PÅ FÆL­
LESSKABSPLAN 
57. Ved udvikling af et sundhedsovervågningssystem er det nødvendigt at fastlægge 
en bestemt metode for at sikre, at medlemsstaternes data er sammenlignelige, dvs. 
de skal være af samme (høje) kvalitet og være defineret på samme måde. Data 
skal desuden være tidsmæssigt relevante. Endelig skal den anvendte metode være 
baseret på principperne beskrevet i kapitel IV om principperne for et system til 
overvågning af sundhedstilstanden. 
58. For i medlemsstaterne at undgå unødvendigt dobbeltarbejde i forbindelse med 
dataindsamling er det nødvendigt at bygge på de eksisterende nationale databaser, 
der er godkendt af medlemsstaternes myndigheder. Det kan blive nødvendigt at 
supplere data i disse databaser med særlige undersøgelser for at indsamle data, 
som ikke er tilgængelige via andre kanaler, eller som skal bruges til visse analyser. 
En sådan fremgangsmåde opfylder kravet om hurtig og omkostningsbesparende 
implementering. Ved denne fremgangsmåde udnyttes de eksisterende data desuden 
optimalt, og medlemsstaterne kan forbedre dataenes sammenlignelighed og 
kvalitet. Der opstår dog også ved denne fremgangsmåde en række problemer i 
metodemæssig henseende, som skal løses. 
15 
59. Blandt andet er sammenligneligheden af de eksisterende data fra medlemsstater i 
dag utilstrækkelig, fordi medlemsstaterne i mange tilfælde definerer deres 
sundhedsdata og -indikatorer forskelligt. Sammenligneligheden kan dog forbedres 
på tre måder: 
Udarbejdelse af dataordbøger, hvori der opstilles lighedspunkter mellem 
data, der defineres forskelligt. 
Konvertering af nationale data til definitionerne i Fællesskabets netværk 
i henhold til aftalte regler. 
I Iarmonisering af definitionerne og indsamlingsmetoderne for sundhedsdata 
indsamlet i medlemsstaterne. 
60. Ved hjælp af dataordbøgerne kan det forklares, hvorledes de forskellige medlems­
stater definerer ensartede begreber. Ved hjælp af ordbøgerne kan man således 
fastslå eventuelle lighedspunkter mellem data og samtidig bibeholde de 
individuelle definitioner. Denne fremgangsmåde kan anvendes, når man hverken 
kan konvertere eller harmonisere eksisterende data. Desuden kan metoden 
anvendes i forbindelse med udvikling af en konverterings- og/eller 
harmoniseringsmetode. 
61. Sammenligneligheden kan også forbedres ved at udarbejde og træffe aftaler om 
definitioner i et fællesskabsnetværk, hvilket vil gøre det muligt for medlemsstater­
ne at konvertere deres data. Denne fremgangsmåde forbedrer sammenligneligheden 
på fællesskabsplan uden at tvinge medlemsstaterne til at ændre definitionerne til 
internt brug. 
62. Harmonisering af definitioner på de nationale data og rutinemæssig indsamling 
indebærer de bedste muligheder for at forbedre sammenligneligheden og kvaliteten 
af fællesskabsdata. I nogle tilfælde kan en harmonisering dog nødvendiggøre en 
ændring af lovgivningen eller af de eksisterende traditioner og praksis. Harmoni­
sering er derfor en vanskelig og tid- og ressourcekrævende proces, som skal 
evalueres nøje i hvert enkelt tilfælde for at vurdere de dermed forbundne ulemper 
og fordele. Harmonisering af eksisterende data kan opfattes som et langsigtet mål, 
og som nævnt i afsnit 30 til 35 tilstræbes gennemførelse af en harmonisering på 
adskillige områder, men på grund af hensynet til udviklingen af systemet til 
overvågning af sundhedstilstanden må man på kort sigt ty til dataordbøger og 
konvertering. 
63. Medlemsstaterne indsamler også forskellige sundhedsdata gennem undersøgelser, 
såsom data om befolkningens egen opfattelse af deres sundhedstilstand eller 
særlige typer data fra behandlersystemet. Fordelen ved at indsamle data gennem 
undersøgelser er at data indsamles på samme tid og sted, og at det muliggør 
etablering af et samspil mellem forskellige variabler. Data fra undersøgelser kan 
gøres sammenlignelige ved at fastlægge indholdet af nuværende og fremtidige 
sundhedsundersøgelser eller ved at fastlægge moduler eller standardspørgsmål i de 
eksisterende undersøgelser. Harmonisering af undersøgelser vil formentlig være 
mindre tid- og ressourcekrævende, dels fordi det er lettere at harmonisere 
spørgsmål i undersøgelser og metoder end elementer i de eksisterende registre og 
de nationale databaser, som ofte er underlagt bestemmelser i lovgivningen, dels 
fordi dette arbejde allerede er påbegyndt. 
64. I nogle tilfælde skal de medlemsstater, der ikke selv foretager løbende sundheds­
undersøgelser, indhente oplysninger herom. Dette kan gøres enten ved at anvende 
16 
undersøgelser på fællesskabsplan, herunder EUROBAROMETER-undersøgclserne 
eller ved at supplere andre former for nationale undersøgelser (f.eks. undersøgelser 
af arbejdsstyrken, husholdningerne, osv.). 1 disse former for undersøgelser er del­
taget højde for behovet for sammenlignelige data i hele Fællesskabet. 
65. Foruden sundhedsoplysningerne, som kan indhentes hos kilder i medlemsstaterne 
som ovenfor beskrevet, kan det være nødvendigt at indsamle særlige sundhedsop­
lysninger i forbindelse med udførelse af visse undersøgelser, der foretages på 
fællesskabsplan. 
66. Dataindsamlingsmetoden skal fastlægges, og der skal tages stilling til, hvor ofte 
data indsamles. Data til de primære indikatorer skal indsamles regelmæssigt (årligt 
i de fleste tilfælde), og de skal bearbejdes og formidles hurtigt, således at de 
disponible data er så nye som muligt. Data til de sekundære indikatorer indsamles 
så ofte det er nødvendigt, afhængigt af anvendelse og hvilken form for indikatorer 
det drejer sig om. 
VII. DATALEVERANDØRER TIL SUNDHEDSOVERVÅGNINGS-
SYSTEMET PÅ FÆLLESSKABSPLAN 
67. Som tidligere nævnt indsamles der i dag data om sundhedstilstanden i Europa af 
WHO (dødsårsager), af det regionale WHO-kontor for Europa i Health for Ali-
databasen, af OECD (sundhedsressourcedata) og af Eurostat. Endvidere indsamles 
der data om særlige sygdomme af organisationer som f.eks. I ARC i Lyon (om 
kræft) og af Det Europæiske Center for Epidemiologisk Overvågning af AIDS i 
Paris og af Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og 
Narkotikamisbrug i Lissabon (om narkotika og stofmisbrug). Kommissionen vil 
tage højde for det arbejde, der allerede udføres for og af de forskellige 
organisationer - især udarbejdelse, bearbejdning og formidling af data, for at få 
en fornuftig arbejdsfordelingen mellem de forskellige leverandører til sundheds-
overvågningssystemet. 
68. Sundhedsovervågningssystemet er under alle omstændigheder primært baseret på 
sundhedsdata fra medlemsstaterne. Samtidig skal systemet kunne benytte sig af et 
effektivt og omkostningsbesparende middel til transmission, udveksling og 
formidling af sundhedsdata. 
69. Sundhedsdata og -indikatorer kan gøres tilgængelige og formidles på forskellige 
måder. Hvis man imidlertid ønsker at sikre, at de forskellige elementer i et system 
bevares og udnyttes bedst muligt med hensyn til bearbejdning, lagring og hurtig 
datatransmission, kan dette bedst opnås ved hjælp af et elektronisk netværk af 
distribuerede eller disseminerede databaser. I et sådant netværk kan data stilles til 
rådighed af uafhængige dataleverandører (dvs. nationale myndigheder og/eller 
institutioner) i overensstemmelse med aftalte regler omfattende dataspecifikationer. 
70. Der er en række fordele forbundet med et netværk bestående af distribuerede 
databaser: 
Det er fremtidsorienteret, fleksibelt og ikke så dyrt som de traditionelle 
indsamlingsmetoder. 
Det mindsker omfanget af dobbeltarbejde som finder sted i forbindelse 
med dataindsamling på internationalt plan. 
Medlemsstaterne skal kun forsyne én kilde med data (nemlig til netværket). 
17 
Det stiller ikke krav om en større ny administrativ struktur. 
Medlemsstaterne vil få ansvaret for at forsyne systemet med data, som 
derfor løbende kan opdateres. 
Det er muligt at benytte flere sprog. 
71. Det skal understreges, at et netværk bestående af distribuerede databaser er ideelt, 
ikke kun på grund af de tekniske fordele, men også fordi det giver mulighed for 
at arbejdet kan udføres så tæt på kilden som muligt. Dette er også i tråd med 
subsidiaritetsprincippet. 
72. I løbet af det sidste tre år er der gennem ENS-CARE-projektet udviklet et 
elektronisk netværk af distribuerede databaser med sundhedsdata, der nu løber som 
pilotprojekt. Kommissionen har ydet økonomisk støtte til dette projekt. Målet for 
IDA-projektet er at etablere et netværk af denne slags, som har til formål at lette 
telematisk dataudveksling mellem de nationale myndigheder. Et af de mange 
områder, der er omfattet heraf, er overvågning af sundhedstilstanden. 
73. Den foretrukne metode til systemet for overvågning af sundhedstilstanden vil 
derfor være et netværk bestående af distribuerede databaser. Det bør baseres på de 
hidtil høstede erfaringer fra arbejdet med udveksling af visse sammenlignelige 
sundhedsdata og indikatorer, og man vil kunne benytte den infrastruktur, der 
udvikles i forbindelse med IDA-programmet. Gennem det nye program kan 
indholdet af oplysningerne i systemet specificeres, - det gælder alle data og 
indikatorer i systemet til overvågning af sundhedstilstanden. Kommissionen vil 
opfordre medlemsstaterne til at deltage og samarbejde om udviklingen af et 
netværk bestående af distribuerede databaser. Relevante internationale organisa­
tioner vil ligeledes blive opfordret til at deltage. 
VIII. ANALYSER 
74. Med hensyn til sundhedsovervågningssystemet, der skal etableres gennem 
programmet, er en måling af sundhedstilstanden og -determinanterne kun et første 
skridt i bestræbelserne på at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. For at opnå 
de bedste resultater er det vigtigt, at systemet udnyttes optimalt. Derfor er det 
nødvendigt at udføre en række analyser enten årligt, med faste mellemrum eller 
på ad hoc-basis. 
75. Det er nødvendigt hvert år at overvåge en række sundhedsindikatorer, som 
tilsammen giver et overordnet billede af sundhedstilstanden i Fællesskabet. Dette 
vil være en hjælp i forbindelse med udarbejdelse af rapporterne om sundhedstil­
standen i Fællesskabet. Desuden vil det være nødvendigt at foretage analyser af 
indikatorerne i forhold til befolkningsundergrupper (f.eks. på grundlag af køn, 
alder, bopæl, socioøkonomisk status), således at det kan fastslås, om der eksisterer 
uacceptable forskelle på tværs af disse grupper, om der er problematiske områder, 
og således at der kan tages højde for sådanne forhold i planlægningen af program­
mer og aktioner. 
76. Indikatorerne skal også analyseres i forhold til tendenserne i løbet af en vis 
periode, således at det kan fastslås, om tendenserne afspejler de tilsigtede mål i 
den førte politik. 
77. En vigtig opgave er at kortlægge de væsentligste årsager til dødelighed og sygdom 
i Fællesskabet. Dette omfatter også kortlægning af variationer i dødelighed og 
sygdomsforekomst i de forskellige regioner og belblkningsundergrupper. En sådan 
kortlægning skal suppleres af analyser af determinanter for dødelighed og 
sygdomsforekomst, således at der kan udvikles effektive sundhedspolitiske 
redskaber. 1 denne sammenhæng kan det blive nødvendigt at undersøge og 
analysere de nationale sundhedspolitikker, som har vist sig at være effektive. 
78. Det er også vigtigt at foretage analyser af forholdet mellem forskellige sundheds-
determinanter, og det kan i denne forbindelse blive nødvendigt at gennemføre ad 
hoc-undersøgelser for at indhente de nødvendige oplysninger, hvis disse ikke er 
disponible. Selv om der som tidligere nævnt skal tages behørigt hensyn til lov­
givningens krav om databeskyttelse, vil det alligevel være muligt at anvende in­
dividuelle data med henblik på i forbindelse med sådanne analyser at validere 
eksisterende og foreslåede sundhedsindikatorer. Det må dog ikke ved brug af data 
være muligt at identificere enkeltpersoner. 
79. Pålidelige indikatorer vil også medvirke til at forbedre tilgængelige oplysninger 
til brug for epidemiologiske undersøgelser af de væsentligste døds- og sygdoms­
årsager, hvilket vil kunne anvendes såvel ved udviklingen af en ny sundhedspolitik 
som ved evaluering af tidligere og gældende politik. 
80. Fællesskabssystemet vil også komme til at indgå i analyserne af andre fællesskabs­
politikkers virkning på sundhedstilstanden, som anført i Kommissionens 
meddelelse om rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden. Systemet 
kan også benyttes til at kortlægge modstridende krav, og hvis der skal udføres en 
cost-benefit-analyse af særlige programmer og aktioner. 
81. De ovenfor beskrevne analyser skal koordineres, hvilket kræver deltagelse fra flere 
forskellige sider, herunder de europæiske agenturer og centre som f.eks. Det 
Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug samt Det 
Europæiske Miljøagentur. Dette nødvendiggør videreudvikling af et passende 
administrativt system på fællesskabsplan. Et sådant administrativt system skal 
kunne udføre analyser af høj kvalitet og reagere hurtigt på anmodninger og 
forespørgsler. 
IX. FORSLAG TIL AKTIONER - FEMÅRSPROGRAM 
82. Det er Kommissionens holdning, at etablering af et sundhedsovervågningssystem 
omfattende tre aktionsstrenge skal iværksættes gennem et femårs aktionsprogram. 
De tre aktionsstrenge er: etablering af sundhedsindikatorer for Fællesskabet, 
udvikling af et fællesskabsnetværk til dataindsamling og -formidling samt 
etablering af en administrativ enhed til gennemførelse af analyser. Aktionerne 
beskrives nedenfor. 
A. FASTLÆGGELSE AF SUNDHEDSINDIKATORER PÅ 
FÆLLESSKABSPLAN 
83. Det foreslås, at der fastlægges en række sundhedsindikatorer inden for de i bilag 
A beskrevne områder bestående af: 
En undergruppe af primære indikatorer til overvågning af fællesskabs­
aktioner på sundhedsområdet. 
En undergruppe af sekundære indikatorer, der skal benyttes til overvågning 
af Fællesskabets politik på andre områder, og som skal gøre det lettere for 
medlemsstaterne at forelage internationale sammenligninger. 
84. Fastlæggelse af indikatorer indebærer såvel identifikation og analyse af de 
indikatorer, der allerede eksisterer i medlemsstaterne og på fællesskabsplan - især 
hvad angår kvalitet og bredde - som udvælgelse og/eller udvikling af særlige 
indikatorer samt udarbejdelse af definitioner for disse indikatorer. 
85. Ved udvælgelsen af sundhedsindikatorerne på fællesskabsplan skal det tages i 
betragtning, at indikatorerne skal kunne anvendes som nødvendige instrumenter 
for: 
Overvågning på områder der har fællesskabsprioritet. 
Overvågning af virkningen af aktionsprogrammer vedrørende særlige 
sundhedsanliggender, f.eks. AIDS og andre smitsomme sygdomme, kræft, 
narkotika, ulykker, sundhedsfremmende foranstaltninger, sjældne 
sygdomme. 
Overvågning af udviklingen i sundhedstilstanden og -determinanterne i 
Fællesskabet. 
86. Ved fastlæggelsen af indikatorerne skal der tages højde for: 
Brugerbehov og specifikationer. 
Oversigter over de disponible data i medlemsstaterne. 
Definitioner og indsamlingsmetoder i medlemsstaterne, i Fællesskabet og 
internationale organisationer. 
Forslag til definitioner og kvalitetsnormer, såsom pålidelighed, troværdig­
hed og sammenlignelighed. 
87. Kommissionen agter at foretage en løbende revision af indikatorerne for at sikre, 
at de, om påkrævet, kan tilpasses nye prioriteter og ændrede behov. 
88. Kommissionen vil støtte gennemførelse af undersøgelser og analyser, der har til 
formål at fastslå, om det er hensigtsmæssigt at udvikle sundhedsressourcestatistik­
ker, herunder en undersøgelse af muligheden for at anvende nationale satellitregn­
skaber. 
B. UDVIKLING AF ET FÆLLESSKABSNETVÆRK TIL DATAIND­
SAMLING OG -FORMIDLING 
89. For at medlemsstaterne let kan få adgang til sundhedsdata og -indikatorer påtænker 
Kommissionen - som det bedste middel til at indsamle og formidle data - at 
fremme etableringen af et telematiknetværk, som forbinder de kompetente myndig­
heder i medlemsstaterne og som i forbindelse med programmet kan fastlægge -
specifikationerne for data i netværket baseret på distribuerede databaser. Det 
relevante arbejde vil blive udført parallelt med IDA- og G7- sundhedsprojektet. 
Eftersom det elektroniske dataudvekslingsnetværk formentlig ikke vil være fuldt 
20 
90. operationelt i programmets indledende faser, kan det blive nødvendigt at indføre 
visse forholdsregler for dataindsamling og -formidling som en midlertidig løsning. 
C. ANALYSER 
Hvert år skal Kommissionen offentliggøre en rapport om sundhedstilstanden i 
Fællesskabet. I det omfang det er relevant skal der i denne rapport indgå 
sundhedsdata og indikatorer indsamlet gennem systemet til overvågning af 
sundhedstilstanden. 
91. Kommissionen agter at anvende de over systemet indsamlede data til analyse af 
og rapportering om udvalgte sundhedsdeterminanter (f.eks. rygning, alkohol­
forbrug) og, i det omfang det er relevant, udtale sig om behovet for aktioner. 
Kommissionen påtænker ligeledes at anvende systemets data til analyse af, hvilken 
virkning Fællesskabets sundhedsprogrammer og -aktioner samt Fællesskabets 
politik på andre områder har på sundhedstilstanden. 
92. Endelig er det Kommissionens hensigt at stille informationsmateriale om særlige 
emner til rådighed for medlemsstaterne, internationale organisationer, faglige 
organisationer, interessegrupper og befolkningen som helhed. 
X. HØRING, VURDERING OG RAPPORTER 
A. HØRINGS- OG DELTAGELSESESMEKANISMER 
93. Etableringen af sundhedsovervågningssystemet på fællesskabsplan, der i første 
omgang påtænkes gennemført gennem et femårsprogram, skal ske i tæt samarbejde 
mellem Kommissionen og medlemsstaterne, når det gælder spørgsmål vedrørende 
rapportering, konvertering, harmonisering, databeskrivelse og udvælgelse af 
særlige indikatorer. Størstedelen af de data, der er nødvendige for al kunne 
fastlægge indikatorer til systemet, skal komme fra kilder i medlemsstaterne. 
Desuden skal en stor del af arbejdet med harmonisering, konvertering og 
databeskrivelse udføres af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. 
94. Kommissionen påtænker at nedsætte et udvalg bestående af specialister fra 
medlemsstaterne, som kan konsulteres i forbindelse med implementeringen af 
programmet. Disse specialister skal repræsentere såvel brugere som leverandører 
af sundhedsoplysninger. Hvad angår statistikker om sundhed og sikkerhed på 
fællesskabsplan vil de eksisterende fællesskabsudvalg blive tilknyttet arbejdet. Det 
gælder f.eks. Udvalget for De Europæiske Fællesskabers statistiske program19, Det 
Europæiske Rådgivende Udvalg for statistisk information på det økonomiske og 
sociale område20, EHLASS-udvalget21 samt Det Rådgivende Udvalg for 
Særprogrammet for Forskning og Teknologisk Udvikling inden for Biomedicin og 
Sundhed22. 
19 Rådets afgørelse 89/382/EØF, EFT L 181 af 28.06.89, side 47 
20 Rådets afgørelse 91/116/EØF, EFT L 59 af 06.03.1991, side 21 
21 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning af 7. december 1994, EFT L 331 af 21.12.1994, side 
1 
22 Rådets Beslutning 94/382/EF, EFT L 361 af 3 1.12.1994, side 42 
21 
95. Kommissionen vil opretholde kontakten til WHO og OECD, fordi disse 
organisationer spiller en stor rolle i forbindelse med udviklingen af internationale 
sundhedsoplysninger. Endvidere agter Kommissionen at indgå i et samarbejde på 
dette område med andre internationale organisationer og tredjelande. 
96. Kommissionen vil i påkommende tilfælde tilskynde fagfolk, NGO'er, som er 
beskæftiget med overvågning af sundhedstilstanden, samt europæiske netværk til 
udveksling af sundhedsdata til at deltage i arbejdet og trække på deres erfaring i 
forbindelse med iværksættelse og implementering af aktioner til udvikling af 
sundhedsdata og indikatorer under det foreslåede program. 
B. EVALUERINGSRAPPORTER 
97. Evaluering af handlingsprogrammet vil ske i form af to rapporter: 
Kommissionen aflægger en midtvejsrapport til Rådet, Europa-Parlamentet, 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Formålet med 
midtvejsrapporten er at holde Fællesskabets institutioner og gennem dem 
alle berørte parter nøje informeret om udviklingen i de i forbindelse med 
dette handlingsprogram iværksatte aktioner. Heri vil indgå information om 
projekter, der støttes under de forskellige aktioner. 
Kommissionen aflægger en afsluttende rapport om implementeringen af 
programmet, som omfatter en evaluering af de iværksatte aktioner, til de 
ovennævnte institutioner efter programmets udløb. 
C. GENERELLE INFORMATIONSAKTIVITETER 
98. Foruden programmets informationsaktiviteter vil Kommissionen sikre, at 
befolkningen og alle berørte parter får adgang til rapporterne om de iværksatte ak­
tioner og om de foretagne undersøgelser og vurderinger. 
22 
BILAG A 
Områder hvor der kan etableres sundhedsindikatorer inden for rammerne af et 
sundhedsovervågningssystem på fællesskabsplan 
A. Sundhedstilstand 
1. Forventet levetid: 
Forventet levetid på forskellige alderstrin 
Forventning til sundhedstilstand 
2. Dødelighed: 
Samlet dødelighed 
Dødsårsager 
Ovcrlevelsesprocent for visse sygdomme 
3. Sygdomsforekomst: 
Sygdomsfrekvens for visse sygdomme 
Co-morbiditet 
4. Funktion og livskvalitet: 
Opfattelse af egen helbredstilstand 
Fysisk handicap 
Aktivitetsbcgrænsninger 
funktionel tilstand/evne 
Fab af arbejde af helbredsmæssige årsager 
Mental sundhed 
5. Antropometriske karakteristika: 
B. Livsstil og sundhedsvaner 
1. Tobaksforbrug 
2. Alkoholforbrug 
3. Forbrug af ulovlige stoffer 
4. Fysiske aktiviteter 
5. Ernæring 
6. Seksualliv 
7. Andre sundhedsfremmende aktiviteter 
23 
C. Leve- og arbejdsvilkår 
1. Beskæftigede/arbejdsløse: 
Beskæftigelse 
2. Arbejdsmiljø: 
- * Ulykker 
Udsættelse for kræftfremkaldende stoffer og andre farlige stoffer 
Erhvervssygdomme 
3. Boligforhold 
4. Aktiviteter i hjemmet og fritidsaktiviteter: 
Ulykker i hjemmet 
Fritiden 
5. Transport: 
færdselsulykker 
6. Det eksterne miljø: 
Luftforurening 
Vandforurening 
Andre former for forurening 
Stråling 
Udsættelse for kræftfremkaldende stoffer og andre farlige stoffer uden for 
arbejdspladsen 
I). Sundhedsbeskyttelse 
1. Finansieringskilder 
2. Infrastruktur / arbejdskraft 
Anvendelse af sundhedsressourcer 
Plejepersonale 
3. Omkostninger / udgifter 
Hospitalsindlæggelse 
Ambulant behandling 
Lægemidler 
4. Forbrug / anvendelse 
Hospitalsindlæggelse 
Ambulant behandling 
Lægemidler 
5. Sundhedsfremmende foranstaltninger og sygdomsforebyggelse 
24 
E. Demografiske faktorer og andre sociale faktorer 
Køn 
Alder 
Civilstand 
Bopælsområde 
Uddannelse 
Indtægt 
Befo 1 k n i ngsundergrupper 
Sygeforsikring 
Diverse 
2. Produktsikkerhed 
Andet 
25 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE 95/0238 (COD) 
om vedtagelse af et handlingsprogram på fællesskabsplan 
om sundhedsovervågning som led i indsatsen på 
folkesundhedsområdet 
S6 
BEGRUNDELSE 
1 sin meddelelse af 24. november 1993 om rammerne for en indsats til fremme af 
folkesundheden definerede Kommissionen en ramme for fremtidige fællesskabs­
aktioner med henblik på at opfylde de målsætninger om sundhedsbeskyttelse, der 
er fastsat i artikel 3, litra o), og artikel 129 i traktaten om oprettelse af Det 
Europæiske Fællesskab. Det konstateres i denne meddelelse, at Kommissionen skal 
støtte medlemsstaternes indsats inden for folkesundhed, skal bidrage til 
udformning og gennemførelse af målsætninger og strategier og til sundhedsbe­
skyttelse overalt i Fællesskabet, hvor referencerammen er de bedste resultater, der 
allerede er opnået på et givet område inden for Fællesskabet. 
Ved iværksættelse af aktioner i henhold til artikel 129 skal Kommissionen tage 
hensyn til sygdomsforebyggelse og sundhedsbeskyttelse. En forudsætning for en 
sådan aktion er kendskab til de bestående problemer og til disses karakter og 
omfang. Det er følgelig nødvendigt at måle omfanget af ændringer i sundhedstil­
standen og af virkningerne af politikker, programmer og aktioner både på 
medlemsstatsplan og på fællesskabsplan. Der er endvidere et behov for at fremme 
udveksling og udbredelse af relevante oplysninger. På grundlag af de kriterier, der 
er fastsat i ovenfor nævnte meddelelse fra Kommissionen konstateres, at 
sundhedsovervågning på fællesskabsplan og især sundhedsdata og indikatorer er 
afgørende midler til at tilvejebringe og udbrede sådan viden, og, at disse følgelig 
er en prioriteret faktor i Fællesskabets indsats. 
Europa-Parlamentet og Rådet har endvidere i en række beslutninger og 
resolutioner understreget vigtigheden af relevante og korrekte sundhedsdata med 
henblik på at kortlægge aspekter i folkesundhed og tendenser, og med sigte på 
udformningen af Fællesskabets og medlemsstaternes aktioner inden for 
folkesundhed. Europa-Parlamentet fremhævede især behovet for indsamling og 
undersøgelse af sundhedsdata fra medlemsstaterne og for en vurdering af 
virkningerne af forskellige sundhedspolitikker. Og Rådet har fremhævet, at det er 
nødvendigt at råde over nøjagtige vurderinger af behov inden for folkesundhed, 
overslag over dødsfald, der vil kunne undgås, og evaluering af socio-økonomiske 
faktorers virkninger på sundhedstilstanden. 
Kommissionens indsats på dette område har indtil nu været koncentreret om 
Fællesskabets og medlemsstaternes behov, og om at finde metoder til at få mest 
muligt udbytte af Fællesskabets engagement. Med henblik herpå har Fællesskabet 
hørt en række eksperter inden for dette område og bistået af repræsentanter fra 
medlemsstaterne gennemgået foreliggende sundhedsdata og indikatorer på 
fællesskabsplan, deres kilder, dækningsgrad, betydning og modtaget råd og 
henstillinger med henblik på udarbejdelse af en handlingsplan for Fællesskabet om 
sundhedsovervågning. 
Den overordnede målsætning med det foreslåede 5-års handlingsprogram er at 
udforme et sundhedsovervågningssystem, der er af høj kvalitet og sundhedspolitisk 
orienteret. Dette system skal gøre det muligt at måle sundhedstilstanden og 
identificere hertil hørende determinerende faktorer (sundhedsdeterminanter) overalt 
i Fællesskabet. Det vil give medlemsstaterne de indikatorer og data, der er 
nødvendige for deres nationale sundhedspolitikker og vil endvidere lette planlæg­
ning, overvågning samt evaluering af fællesskabsprogrammer og aktioner i 
overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. 
&Y 
». Et sundhedsovervågningssystem på fællesskabsplan ville endvidere indebære 
oprettelse af et netværk til indsamling og formidling af sundhedsdata og indikato­
rer, navnlig under benyttelse af de muligheder, som anvendelsen af telematik 
åbner, samt opbygning af kapacitet til analyse af sundhedsdata, udarbejdelse af 
rapporter, oversigter og andre former for materiale til sundhedsoplysning. 
De grundliggende principper for udformningen af et sådant system indebærer, at 
man bygger på allerede disponible sundhedsdata og indikatorer i Europa, som 
f.eks. medlemsstaterne, de internationale organisationer og europæiske netværk 
råder over, samtidig med at man undgår enhver form for unødvendigt dobbelt­
arbejde og ikke belaster medlemsstater, der allerede videregiver sundhedsdata til 
en række internationale organisationer og netværk, og hvor man endvidere fore­
tager rentabilitetsanalyse i forbindelse med udarbejdelsen af de forskellige elemen­
ter i dette system og giver mulighed for en så høj grad af fleksibilitet som mulig 
med henblik på en tilpasning af systemet til fremme af datasammenlignelighed og 
progressiv harmonisering. 
:. De sundhedsindikatorer, der skal indsamles via Fællesskabets sundhedsovervåg­
ningssystem, kan opdeles i to forskellige typer: primære indikatorer og sekundære 
indikatorer. Ved primære indikatorer forstås de indikatorer, som er af afgørende 
betydning for Fællesskabets sundhedspolitik. Disse omfatter data- vedrørende 
sundhedstilstand samt sundhedsdeterminanter, såsom indtagelse af alkohol og 
tobak. Ved sekundære indikatorer forstås indikatorer, som kun indirekte spiller en 
rolle for folkesundheden, men som ikke desto mindre er vigtige for udformningen 
af en sundhedspolitik. Da de prioriterede områder sandsynligvis ændrer sig med 
liden, skal de indikatorer, der indsamles (både primære og sekundære) dække et 
så bredt område som muligt, for at man kan forstå samspillet mellem forskellige 
faktorer, der dels påvirker sundhedstilstanden, dels gør det muligt at foregribe 
fremtidige problemområder. 
>. Kommissionen lægger stor vægt på, at medlemsstaterne hurtigt kan råde over 
oplysninger vedrørende sundhedstilstanden på fællesskabsplan. Kommissionen 
agter derfor, hvad angår en effektiv indsamling af sundhedsdata og disses 
videregivelse, at fremme oprettelsen af et netværk på EU-plan, der især bygger på 
telematik, som forbindelsesled mellem de kompetente myndigheder i medlemsstat­
erne. Et sådant system ville minimalisere det arbejde, som pålægges medlemsstat­
erne, med at indsamle data, åbne mulighed for nem og rettidig tilpasning og 
adgang til de oplysninger, som systemet rummer, og ville være mere rentabelt end 
andre systemer og metoder til indsamling af sundhedsdata. 
! 0. Under ENS-CARE-programmet i det tredje rammeprogram for en indsats inden 
for forskning og teknologisk udvikling har man allerede udformet infrastrukturen 
til et sådant system i form af et pilotprojekt. Denne infrastruktur videreudvikles 
nu under projektet om udveksling af data mellem administrative myndigheder via 
telematik (IDA) og under G7-landenes Information Society Health Projects. Som 
led i det foreslåede 5-års program for sundhedsovervågning agter Kommissionen 
at tilskynde medlemsstaterne til at deltage og indgå i et nært samarbejde med 
hensyn til de specifikationer, der skal med i dette system, som skal bygge på 
distribuerede databaser, og hvor man vil fremme deltagelse af internationale 
organisationer og tredjelande, hvor dette måtte være relevant. 
11. Et sundhedsovervågningssystem på fællesskabsplan vil åbne mulighed for 
gennemførelse af en lang række forskellige analyser, der enten gennemføres regel-
t? 
mæssigt eller ad hoc. Disse analyser kan omfatte status over sundhedstilstanden 
og rapporter, der beskriver udviklingstendenser på området, analyser af særlige 
sundhedsproblemer og sundhedsdeterminanter samt analyse af andre politikkers 
virkninger på sundhedstilstanden. Der vil blive ydet støtte til udbredelse af 
relevant informationsmateriale. 
12. Evaluering af handlingsprogrammet om sundhedsovervågning vil ske i form af to 
rapporter: en midtvejsrapport, der giver et overblik over, hvor langt man er 
kommet, og en endelig rapport om programmets gennemførelse. Disse rapporter 
vil endvidere indeholde oplysninger om Fællesskabets finansiering af de 
forskellige aktivitetsområder samt resultaterne af evalueringerne. Disse rapporter 
vil blive fremsendt til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget. 
£<5 
ADDENDUM 
Begrundelse ud fra nærhedsprincippet af forslag 
til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 
om vedtagelse af et handlingsprogram på fællesskabsplan 
om sundhedsovervågning som et led i indsatsen på 
folkesundhedsområdet 
a. Hvilke formål har den påtænkte handling set i lyset af EF's forpligtelser? 
I overensstemmelse med artikel 129 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske 
Fællesskab fremlægger Kommissionen et forslag for Europa-Parlamentet og Rådet om 
vedtagelse af foranstaltninger, der har som mål at bidrage til virkeliggørelsen af et højt 
sundhedsbeskyttelsesniveau ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om 
nødvendigt støtte deres indsats, fremme samordning med medlemsstaternes politikker og 
programmer samt fremme samarbejdet med tredjelande og med de kompetente internatio­
nale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed. Formålet med Kommissionens 
forslag er at udvikle et sundhedsovervågningssystem gennem et femårshandlingsprogram, 
som under forudsætning af at medlemsstaterne deltager fuldt ud i udformning og 
implementering kan muliggøre samarbejde om og koordinering af indsamling, 
bearbejdning og udveksling af de sundhedsdata og indikatorer, der er nødvendige for at 
kunne måle virkningen af sundhedspolitikkerne, sundhedstilstanden og tendenser samt 
sundhedsdeterminanter såvel på fællesskabsplan som i medlemsstaterne, hvilket så vil 
åbne mulighed for bedre planlægning og implementering af de aktioner, der skal bidrage 
til virkeliggørelsen af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. 
Hører den påtænkte handling under EF's enekompetence, eller er der tale om en 
kompetence, som EF deler med medlemsstaterne? 
I forslaget til afgørelse om handlingsplanen, i overensstemmelse med artikel 129 i 
traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deler EF kompetencen med 
medlemsstaterne. 
c. Hvad er problemets EF-dimension (f.eks. hvor mange medlemsstater berøres heraf, 
og hvorledes er problemet hidtil blevet behandlet)? 
På nuværende tidspunkt er hverken de internationale organisationer, der beskæftiger sig 
med folkesundhed, eller Fællesskabet og medlemsstaterne i besiddelse af tilstrækkelige 
data og indikatorer om sundhedstilstanden og om virkningen af sundhedsaktioner og -
politikker. 
i^Uo 
Det påtænkte handlingsprogram indeholder en række mekanismer, som vil lette 
indsamling og analyse af data på fællesskabsplan og støtte medlemsstaterne i forbindelse 
med indsamling og evaluering af sundhedsdata og -indikatorer. 
Kan problemet løses mest effektivt af EF eller af medlemsstaterne? 
Det påtænkte handlingsprogram indebærer udvikling af et sundhedsovervågningssystem, 
der bygger på allerede disponible sundhedsdata og indikatorer i Europa, herunder data 
som medlemsstaterne, de internationale organisationer og europæiske netværk råder over. 
Samtidig skal dog enhver form for unødvendigt dobbeltarbejde undgås ved i samarbejde 
med medlemsstaterne omhyggeligt at udvælge og kontrollere de nødvendige data og 
indikatorer og ved at lade de internationale organisationer og netværk, som medlems­
staterne til hvilke medlemsstaterne allerede formidler data, indgå i samarbejdet. 
Hvilke yderligere konkrete fordele er forbundet med den handling EF påtænker, 
og hvad vil omkostningerne være ved at forholde sit passiv? 
De aktioner, der skal implementeres i forbindelse med det påtænkte program, medfører 
en lang række fordele: 
1. De vil lette udarbejdelsen af nye sundhedsdata og -indikatorer, som er 
værdifulde redskaber ved evaluering af fællesskabsprogrammerne og -
aktionerne på sundhedsområdet. 
2. De vil medvirke til at udvikle mere nøjagtige, sammenlignelige og 
kompatible sundhedsdata og -indikatorer på nationalt plan. Derved bliver 
det nemmere at foretage ordentlige sammenligninger, og det skulle blive 
lettere for medlemsstaterne at udveksle vigtige informationer. 
3. De vil resultere i etablering af et netværk til udveksling af data og 
indikatorer. Dette vil foregå inden for rammerne af fællesskabsprogrammet 
IDA (Interchange of Data between Administrations). 
4. De vil gøre det muligt at producere omfattende og detaljerede rapporter om 
sundhedstilstanden og tendenser samt om virkningen af 
sundhedspolitikkerne. Kvaliteten af de eksisterende rapporter er generelt 
for lav, eftersom de nødvendige data og indikatorer ikke er disponible. Det 
er planen, at programmet skal støtte udarbejdelse af sådanne oplysninger. 
£3 c_ 
Uden det påtænkte handlingsprogram og udvikling af informationer og indikatorer af høj 
kvalitet vil hverken Fællesskabet eller medlemsstaterne have et tilstrækkeligt grundlag til 
at træffe afgørelse om fremtidige sundhedspolitikker og -programmer samt til at evaluere 
de eksisterende. I alle medlemsstater lægges der stor vægt pa at la styr på de stigende 
udgifter til sundhedssystemet. Uden adgang til nøjagtige oplysninger og indikatorer om 
sundhedstilstanden og sundhedsaktiviteter vil det blive vanskeligere at løse dette problem 
samt på effektiv vis at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. 
Hvilke handlingsmuligheder har EF (henstilling, finansiel støtte, forordning, 
gensidig anerkendelse osv.)? 
De i Kommissionens forslag beskrevne aktioner kan kun iværksættes i kraft af en 
afgørelse fra Europa-Parlamentet og Rådet, hvorved vedtages foranstaltninger, dvs. 
gennem finansiel støtte til de i femårsprogrammet beskrevne aktiviteter. 
Er det nødvendigt med ensartede forskrifter, eller er det tilstrækkeligt at opstille 
de generelle mål i et direktiv, der derefter gennemføres af medlemsstaterne? 
Der er ikke behov for lovregulering på dette område. De i programmet planlagte aktioner 
sigter mod udvikling af et sundhedsovervågningssystem. En forudsætning er at 
medlemsstaterne samarbejder og at deres aktioner støttes. I henhold til artikel 129 kan der 
ikke træffes harmoniseringsforanstaltninger i denne henseende. 
2A c\ 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÂQETS AFGIFT SF 95/023g (CQD) 
om vedtagelse af et handlingsprogram på fællesskabsplan 
om sundhedsovervågning som led i indsatsen på 
folkesundhedsområdet 
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 
129, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen1. 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg2, 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget3, 
i overensstemmelse med fremgangsmåden i Traktatens artikel 189B, og 
ud fra følgende betragtninger: 
1. I henhold til litra o) i Traktatens artikel 3 skal Fællesskabets aktioner bidrage til 
opnåelse af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau; i artikel 129 fastsættes udtrykkeligt 
kompetence for Fællesskabet på dette område, navnlig ved at fremme samarbejdet 
mellem medlemsstaterne og om nødvendigt støtte deres indsats; 
2. Rådet fandt i sin resolution4 af 27. maj 1993 om den fremtidige indsats inden for 
folkesundhed, at en forbedret indsamling, analyse og formidling af sundhedsdata, 
samt en forbedring af kvalitet og sammenlignelighed af disponible data spiller en 
afgørende rolle for forberedelsen af fremtidige programmer; 
3. Europa-Parlamentet fremhævede i sin betænkning om folkesundhedspolitik efter 
Maastricht5 vigtigheden af at råde over tilstrækkelige og relevante oplysninger som 
grundlag for udformningen af Fællesskabets aktioner inden for folkesundhed; 
Europa-Parlamentet opfordrede Kommissionen til at indsamle og gennemgå 
sundhedsdata fra medlemsstaterne, til at analysere tendenser og til at vurdere 
virkningerne af politikker på folkesundhedsområdet samt til at vurdere 
virkningerne af andre politikker; 
4. Kommissionen konstaterede i sin meddelelse af 24. november 1993 om rammerne 
for en indsats til fremme til af folkesundheden6, at et øget samarbejde om 
standardisering og indsamling af sammenlignelige/kompatible sundhedsdata samt 
fremme af systemer til sundhedsovervågning var forudsætningen for skabelsen af 
en ramme for støtte til medlemsstaternes politikker og programmer; sundheds­
overvågning, herunder indsamling af sundhedsdata og indikatorer, betragtes som 
et prioriteret område for forslag om flerårige fællesskabsprogrammer inden for 
folkesundhed; 
EFT nr. 
EFT nr. 
EFT nr. 
EFT nr. C174 af 25.6.1993, s. 1 
EFT nr. C329 af 6.12.1993, s. 375 
KOM(93) 559 endelig udgave 
3o 
5. i sin resolution af 2. juni 19947 meddelte Rådet, at indsamling af sundhedsdata bør 
være et prioriteret område, og opfordrede Kommissionen til at forelægge relevante 
forslag; Rådet fandt, at data og indikatorer, som benyttes, endvidere bør omfatte 
foranstaltninger i forbindelse med befolkningens livskvalitet, nøje vurderinger af 
sundhedsbehov, skøn over hvor mange dødsfald, der kan undgås ved forebyggelse 
af sygdomme, socio-økonomiske faktorer på sundhedsområdet blandt forskellige 
befolkningsgrupper, og, hvor dette måtte være relevant og såfremt medlemsstaten 
anser det for nødvendigt, bistand på sundhedsområdet, medicinsk praksis samt 
virkningen af reformer; 
6. sundhedsovervågning på fællesskabsplan er af afgørende betydning for planlæg­
ning, overvågning og vurdering af fællesskabsaktioner inden for folkesundhed 
samt for overvågning og vurdering af andre fællesskabspolitikkers 
sundhedsmæssige virkninger; 
7. sundhedsovervågning omfatter i denne sammenhæng udarbejdelse af sundheds­
indikatorer på fællesskabsplan samt indsamling, viderebringelse og analyse af 
sundhedsdata og indikatorer på fællesskabsplan; 
8. i sin afgørelse om et rammeprogram for prioriterede aktioner inden for statistiske 
oplysninger 1993 til 1997 identificerede Rådet8 under betegnelsen "Sundhed og 
sikkerhed" analyse af årsager til dødelighed og sygelighed som et af de områder, 
der skal være omfattet af prioriterede aktioner under de sektordækkende 
programmer inden for socialpolitik, økonomisk og social samhørighed samt 
forbrugerbeskyttelse; 
9. Rådet udpegede i sin beslutning9 om et særprogram for forskning og teknologisk 
udvikling, herunder demonstration, inden for biomedicin, forskning og sundhed 
(1994-1998) en særlig forskningsopgave bestående i koordinering og sammen­
ligning af europæiske sundhedsdata, herunder ernæringsdata fra medlemsstaterne, 
som indgår i det relevante forskningsprogram; 
10. sundhedsovervågning på fællesskabsplan bør indebære, at man kan måle 
sundhedstilstand, konstatere tendenser og sundhedsdeterminanter, lette planlæg­
ning, overvågning og evaluering af Fællesskabets programmer og aktioner samt 
forsyne medlemsstaterne med oplysninger om sundhed, der kan indgå i en 
udformning og evaluering af deres sundhedspolitikker; 
11. med henblik på fuldt ud at opfylde krav og indfri forventninger på dette område 
bør der udformes et sundhedsovervågningssystem på fællesskabsplan, der omfatter 
opstilling af sundhedsindikatorer, indsamling af sundhedsdata, et netværk til 
formidling og delagtiggørelse i sundhedsdata og indikatorer, og som er i stand til 
at analysere og udbrede sundhedsoplysninger; 
EFT nr. C165 af 17.6.1994, s. t 
EFT r. LI29 af 28.8.1993, s. I 
EFT nr. L 361 af 31.12.1994, s. 40 
Vi 
12. de eksisterende muligheder for udformning af de forskellige elementer i et 
sundhedsovervågningssystem på fællesskabsplan bør omhyggeligt vurderes med 
henblik på ønsket kapacitet, fleksibilitet samt rentabilitet; i dette system bør indgå 
opstilling af en række fællesskabssundhedsindikatorer samt indsamling af de data, 
der er nødvendige med henblik på udformningen af sådanne indikatorer; 
13. sundhedsdata og indikatorer på fællesskabsplan bør baseres på allerede 
foreliggende europæiske data og indikatorer, som f.eks. dem medlemsstaterne 
råder over, eller som medlemsstaterne fremsender til internationale organisationer, 
for således at undgå unødvendigt dobbeltarbejde; 
14. indførelsen af et netværk, der i væsentlig grad skal bygge på telematik, til 
indsamling og formidling af sundhedsdata og indikatorer på fællesskabsplan, vil 
være til fordel for et sundhedsovervågningssystem på fællesskabsplan; 
15. et sundhedsovervågningssystem på fællesskabsplan bør kunne fremme og være til 
hjælp dels for udarbejdelsen af analyser af sundhedstilstand, tendenser og sund­
hedsproblemer overalt i Fællesskabet, dels for tilvejebringelse og videreformidling 
af sundhedsoplysninger; 
16. i forbindelse med udarbejdelsen af dette system er det af altovervejende betydning 
at overholde de ved lov fastsatte bestemmelser om databeskyttelse samt at 
gennemføre passende fortroligheds- og sikkerhedsordninger; 
17. der bør iværksættes et flerårigt program inden for rammerne af aktionerne på 
folkesundhedsområdet for således at gøre det muligt at udforme et sundheds­
overvågningssystem på fællesskabsplan og egnede mekanismer til evaluering af 
dette systems virkemåde; 
18. i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet gennemfører Fællesskabet kun 
foranstaltninger på områder, som ikke udelukkende henhører under Fællesskabets 
kompetence, som f.eks. sundhedsovervågning , hvis de på grund af omfang eller 
virkning kan gennemføres bedre på fællesskabsplan; 
19. de politikker og programmer, som udarbejdes og gennemføres på fællesskabsplan, 
navnlig de, der gennemføres som led i indsatsen på folkesundhedsområdet, bør 
være forenelige med mål og målsætninger i forbindelse med fællesskabsaktionen 
inden for sundhedsovervågning; implementering af fællesskabsaktioner inden for 
sundhedsovervågning bør koordineres med og tage hensyn til relevante 
forskningsaktiviteter iværksat i forbindelse med Fællesskabets rammeprogram for 
forskning og teknologisk udvikling; projekter om anvendelse af telematik på de 
områder der er omfattet af Fællesskabets FTU-rammeprogram, koordineres 
snævert med fællesskabsaktionerne inden for sundhedsovervågning; aktioner under 
Fællesskabets rammeprogram for statistiske oplysninger, projekter på fællesskabs­
plan inden for udveksling af data via telematik mellem de nationale admini­
strationer (IDA) og G7-landenes sundhedsrelaterede projekter skal være snævert 
koordineret med gennemførelsen af aktioner på fællesskabsplan om 
sundhedsovervågning; der bør tages hensyn til det arbejde, der udføres af de 
VL 
europæiske agenturer og centre, bl.a. Del Europæiske Overvågningscenter for 
Narkotika og Narkotikamisbrug og Det Europæiske Miljøagentur; 
20. samarbejde på dette område med relevante internationale organisationer og med 
tredjelande bør fremmes; 
21. det er vigtigt, at Kommissionen sikrer, at dette program gennemføres i el snævert 
samarbejde med medlemsstaterne; 
22. den 20. december 1994 blev der indgået en aftale om en "modus vivendi" mellem 
Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om foranstaltninger til 
gennemførelse af lovgivning, der er vedtaget i overensstemmelse med den 
procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 189B; 
23. set ud fra et operationelt synspunkt bør de investeringer, der allerede er blevet 
foretaget med hensyn til såvel udvikling af netværk på fællesskabsplan som 
internationale organisationer, der er kompetente inden for denne sektor, bevares 
og videreudvikles; 
24. unødvendigt dobbeltarbejde bør undgås ved fælles udvikling af metodologier, af 
kriterier og teknikker til sammenligning og konvertering, gradvist harmoniserede 
redskaber til indsamling af data som f.eks. statistiske undersøgelser, spørgeskemaer 
eller dele af disse og fælles udarbejdelse af tilfredsstillende specifikationer for de 
fælles sundhedsoplysninger primært på grundlag af et telematiknetværk; 
25. med henblik på at øge programmets værdi og virkning bør der gennemføres en 
løbende vurdering af de iværksatte foranstaltninger, især med henblik på disses 
effektivitet og resultater både på nationalt og fællesskabsplan, og der bør foretages 
de nødvendige tilpasninger, hvor dette er relevant; 
26. ved denne afgørelse fastsættes der for programmets samlede varighed en linansiel 
ranime, der i den betydning, som er tillagt dette forhold i punkt 1 i Europa-
Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995, er det 
vigtigste referencepunkt for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure; 
27. dette program skal have en varighed af 5 år for således at sikre, at der er tilstræk­
kelig tid til at gennemføre aktionerne med henblik på at nå de fastsatte mål -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Udarbejdelse af programmet 
1. Et program for fællesskabsaktionen inden for sundhedsovervågning, i det følgende 
benævnt "dette program", vedtages herved for perioden fra 1. januar 1997 til 31. 
december 2001 inden for rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden. 
^2» 
Formålet med dette program er at udforme et sundhedsovervågningssystem på 
fællesskabsplan, som gør det muligt at måle sundhedstilstand, tendenser og 
sundhedsdeterminanter overalt i Fællesskabet, som letter planlægning, overvågning 
og evaluering af fællesskabsprogrammer og aktioner, og som forsyner medlemssta­
terne med relevante sundhedsoplysninger til støtte for deres nationale 
sundhedspolitikker og med henblik på udarbejdelse af sammenligninger. 
I bilaget anføres de aktioner, der skal gennemføres under dette program og disses 
særlige mål under følgende overskrifter: 
A. Opstilling af sundhedsindikatorer for Fællesskabet 
B. Oprettelse af et netværk på fællesskabsplan til udveksling af sundhedsdata 
C. Analyser og rapporter. 
Artikel 2 
Gennemførelse 
Kommissionen sikrer i snævert samarbejde med medlemsstaterne gennemførelsen 
af de. aktioner, der er beskrevet i bilaget i overensstemmelse med bestemmelserne 
i artikel 5. 
Kommissionen samarbejder med institutioner og organisationer, der er aktive inden 
for sundhedsovervågning. 
Artikel 3 
Budget 
De samlede bevillinger for gennemførelse af dette program i den i artikel 1 
nævnte periode udgør 13,8 mio. ECU. 
De årlige bevillinger fastsættes af budgetmyndigheden på grundlag af de 
finansielle perspektiver. 
Artikel 4 
Overensstemmelse og komplementaritet 
Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at der er sammenhæng og komplementaritet 
mellem de aktioner, der gennemføres under dette program, og andre relevante 
fællesskabsprogrammer og -initiativer, herunder rammeprogrammet for statistiske 
oplysninger, projekterne inden for udveksling af data mellem de nationale administrationer 
via telematik samt rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, navnlig 
anvendelsen af telematik i sidstnævnte program. 
5S 
Artikel 5 
Udvalget 
1. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af to medlemmer fra hver medlems­
stat udpeget af medlemsstaten, mens formandskabet varetages af en repræsentant 
for Kommissionen, i det følgende benævnt "udvalget". 
2. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget udkast til foranstaltninger 
navnlig vedrørende: 
a) udvalgets forretningsorden; 
b) et årligt arbejdsprogram med angivelse af prioriterede aktioner; 
c) ordninger, kriterier og procedurer for udvælgelse og finansiering af 
projekter under dette program, herunder ligeledes de projekter, der 
indebærer samarbejde med internationale organisationer, der arbejder inden 
for folkesundhed, og deltagelse af de lande, der nævnes i artikel 6, stk. 2; 
d) evalueringsprocedure; 
e) ordninger i forbindelse med meddelelse, konvertering og harmonisering af 
data; 
f) ordninger med hensyn til definition og udvælgelse af indikatorer; 
g) ordninger med hensyn til sådanne specifikationer, hvad angår indhold, som 
er nødvendige til oprettelse og drift af relevante netværker. 
3. Kommissionen kan endvidere rådføre sig med udvalget om ethvert andet 
spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen af dette program. 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, 
der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om udkastet inden for en frist, som 
formanden fastsætter alt efter spørgsmålets hastende karakter, om nødvendigt ved 
afstemning. 
Udtalelsen opføres i mødereferatet; endvidere har hver enkelt medlemsstat ret til, 
at medlemsstatens udtalelse ligeledes opføres i mødereferatet. 
Kommissionen skal i så vid udstrækning som muligt tage hensyn til den udtalelse, 
som udvalget fremsætter. Kommissionen underretter udvalget om, hvorledes dette 
er sket. 
iS" 
4. Kommissionens repræsentant holder løbende udvalget underrettet om: 
finansiel bistand, der tildeles under dette program (beløb, varighed, 
specificering og modtager); 
Kommissionens forslag eller fællesskabsinitiativer og gennemførelsen af 
programmer inden for andre sektorer, som er af betydning for opnåelse af 
de mål, der er fastsat i dette program, med henblik på at sikre sammen­
hæng og komplementaritet, som krævet i artikel 4. 
Artikel 6 
Internationalt samarbejde 
Under gennemførelsen af dette program fremmes og gennemføres i overens­
stemmelse med bestemmelserne i artikel 5 et samarbejde med tredjelande samt 
med de internationale organisationer, der er aktive inden for folkesundheds­
sektoren, især Verdenssundhedsorganisationen og Organisationen for Økonomisk 
Samarbejde og Udvikling. 
Dette program giver mulighed for deltagelse af de associerede lande i Central- og 
Østeuropa (CCEE) i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastlagt i 
tillægsprotokollerne til associeringsaftalerne vedrørende deltagelse i fællesskabs­
programmer, der skal indgås med disse lande. Endvidere har Cypern og Malta 
mulighed for at deltage på grundlag af tillægsbestemmelser, som svarer til de 
bestemmelser, der anvendes for EFTA-lande, i overensstemmelse med de 
procedurer, der skal aftales med disse lande. 
Artikel 7 
Overvågning og evaluering 
Fællesskabets sikrer på baggrund af de rapporter, der udarbejdes af medlems­
staterne, og, om nødvendigt, med deltagelse af uafhængige eksperter, en 
evaluering af de iværksatte aktioner. 
T£ 
Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en midtvejsrapport samt 
en endelig rapport ved programmets afslutning. Kommissionen drager omsorg for, 
at disse rapporter indeholder dels oplysninger om fællesskabsfinansiering inden for 
de forskellige aktionsområder, dels oplysninger om komplementaritet med i\c 
øvrige aktioner, der nævnes i artikel 4, samt resultaterne af de foretagne 
evalueringer. Kommissionen fremsender disse rapporter til Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg samt til Regionsudvalget. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
Fa Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne 
Formand Formand 
*>'* 
BILAG 
SPECIFIKKE MÅL OG AKTIONER 
A. OPSTILLING AF SUNDHEDSINDIKATORER FOR FÆLLESSKABET 
Mål: At opstille sundhedsindikatorer på fællesskabsplan på basis af en kritisk gennem­
gang af eksisterende sundhedsdata og indikatorer samt at udvikle egnede metoder 
til indsamling af sammenlignelige og gradvist harmoniserede sundhedsdata 
1. Identifikation, gennemgang og kritisk analyse af eksisterende sundhedsindikatorer 
og data på europæisk niveau samt på medlemsstatnivcau med henblik på at 
bestemme disses relevans, kvalitet og dækningsgrad med sigte på en opstilling af 
fællesskabsindikatorer. 
2. Udarbejdelse af en række sundhedsindikatorer på fællesskabsplan, herunder en 
underordnet række af primære indikatorer til overvågning af aktioner under 
Fællesskabets programmer inden for folkesundhed, og en underordnet række af 
sekundære indikatorer til overvågning af andre programmer under Fællesskabets 
politikker og aktioner med henblik på at forsyne medlemsstaterne med et fælles 
grundlag for at foretage sammenligninger. 
3. Rutinemæssig indsamling af sammenlignelige og/eller gradvist harmoniserede data 
i medlemsstaterne, herunder støtte til udarbejdelse af fortegnelser over data, og 
udarbejdelse af egnede metoder og regler for konvertering. 
4. Bidrag til indsamling af sammenlignelige data ved at støtte udarbejdelsen af 
rundspørger, herunder rundspørger på fællesskabsplan til støtte for Fællesskabets 
politikker, eller udarbejdelse af moduler eller godkendte formuleringer af 
spørgsmål, der skal indgå i eksisterende rundspørger. 
5. Fremme af samarbejdet med internationale organisationer inden for europæiske 
sundhedsdata og indikatorer samt af netværker til udveksling af sundhedsdata, der 
dækker særlige områder inden for folkesundhed med henblik på at øge de 
indsamlede datas sammenlignelighed. 
6. Støtte til vurdering af, hvorvidt det er muligt og rentabelt at udvikle standardisere­
de statistikker over sundhedsressourcer med henblik på at lade disse indgå i et 
fremtidigt sundhedsovervågningssystem på fællesskabsplan. 
18 
B. OPRETTELSE AF ET NETVÆRK PÅ FÆLLESSKABSPLAN TIL UDVEKSLING 
AF SUNDHEDSDATA 
Mål: Effektiv og sikker overførsel og udbredelse af sundhedsdata og indikatorer, hvor 
data udveksles via telematik som bærende metode 
7. Fremme af og støtte til oprettelse af et netværk til udbredelse af sundhedsdata, 
især via telematik og et system med databaser, hvor der navnlig skal udarbejdes 
dataspecifikationer og procedurer med hensyn til adgang, datasøgning, fortrolighed 
og sikkerhed for de forskellige informationstyper, der skal indgå i dette system. 
C. ANALYSER OG RAPPORTER 
Mål: At udforme metoder og de nødvendige redskaber til brug for analyser og 
rapporter, at yde støtte til analyser og meddelelser om sundhedstilstand, tendenser, 
sundhedsdeterminanter og virkningen af sundhedspolitikker. 
8. At tilskynde til udvikling af analysekapacitet herunder metodologier til 
udarbejdelse af sammenligninger og til opstilling af prognoser og udformning af 
redskaber, afprøvning af hypoteser og modeller samt evaluering af 
sundhedsscenarier og resultater. 
9. Støtte til analyse og evaluering af virkningen af fællesskabsaktioner og -program­
mer inden for folkesundhed. 
10. Støtte til produktion og udbredelse afrapporter og andet informationsmateriale om 
status over sundhedstilstanden og tendenser, sundhedsdeterminanter samt 
konsekvenserne af andre politikker for sundhedstilstanden. 
V*> 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1 FORANSTALTNINGENS TITEL 
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et handlings­
program på fællesskabsplan om sundhedsovervågning som led i indsatsen på 
folkesundhedsområdet. 
2 BUDGETPOST 
B3-4306: Sundhedsdata og indikatorer 
3 RETLIGT GRUNDLAG 
Artikel 3, litra o, samt artikel 129 i Traktaten om oprettelse af Det Europæiske 
Fællesskab. 
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et handlingsprogram 
på fællesskabsplan om sundhedsovervågning som led i indsatsen på folkesundheds­
området. 
4 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1 Generelle mål 
Gennemførelse af et program, der sigter imod at bidrage til oprettelse af et 
sundhedsovervågningssystem på fællesskabsplan, især ved udarbejdelse, tilgænge­
lighed og videreformidling af sundhedsdata og indikatorer via et netværk, samt 
ved opbygning af kapacitet til at foretage analyser, evalueringer og 
sammenligninger. Såvel Europa-Parlamentet som Rådet har fremhævet, hvor 
vigtigt det er at råde over tilstrækkelige og relevante oplysninger som grundlag for 
udformningen af fællesskabsaktioner inden for folkesundhed. Europa-Parlamentet 
har opfordret Kommissionen til at indsamle og undersøge sundhedsdata fra 
medlemsstaterne og analysere tendenser samt vurdere virkningen af politikker 
inden for folkesundhed samt virkningen af andre politikker for sundhedstilstanden. 
Rådet har i adskillige retsakter senest i Rådets resolution af 2. juni 1994 om 
rammerne for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed, understreget 
vigtigheden af udarbejdelse af sundhedsdata og indikatorer for Fællesskabet. 
Målet for det foreslåede handlingsprogram om sundhedsdata og indikatorer er at 
bidrage til opbygningen af et sundhedspolitisk orienteret sundhedsovervågnings­
system af høj kvalitet. Dette system skal tjene tre formål: 1) at gøre det muligt at 
måle sundhedstilstand, tendenser og sundhedsdeterminanter på fællesskabsplan; 2) 
at lette planlægning, overvågning og evaluering af Fællesskabets programmer og 
aktioner samt 3) at forsyne medlemsstaterne med sammenlignelige sundhedsindika­
torer og data af høj kvalitet, der øger værdien af deres nationale systemer for 
Uo 
sundhedsoplysning, og således være en støtte for udarbejdelsen af nationale 
sundhedspolitikker, samtidig med at subsidiaritetsprincippet overholdes fuldt ud. 
Måling af sundhedstilstand, tendenser og sundhedsdeterminanter vil blive gjort 
muligt på baggrund af udarbejdelsen af primære og sekundære sundhedsindikatorer 
for Fællesskabet, og videregivelsen af disse oplysninger til medlemsstaterne vil 
kræve indførelse af en mekanisme til indsamling og videreformidling af sundheds­
oplysninger på fællesskabsplan. 
Metoden til at nå disse mål vil bestå i at udarbejde mekanismer for samarbejde 
mellem medlemsstaterne, Kommissionen og de relevante internationale 
organisationer med henblik på at vurdere kvalitet og dækningsgrad af foreliggende 
sundhedsdata og indikatorer på EU-plan og på medlemsstatsplan samt at definere 
en række primære og sekundære sundhedsindikatorer på fællesskabsplan, og der 
skal endvidere gives støtte til opbygningen af et netværk, der skal arbejde efter 
aftalte procedurer og med de datamæssige specifikationer, der er nødvendige for 
en effektiv og tilforladelig udveksling af oplysninger, idet denne udveksling af 
oplysninger primært skal ske via et elektronisk netværk, der allerede er under 
opbygning som led i et mere omfattende fællesskabsprojekt om indbyrdes 
udveksling af data mellem de nationale administrationer, og endelig skal der gives 
støtte til sammenlignende analyser og udarbejdes rapporter om sundhedstilstanden 
og -determinanter samt virkningen af forskellige politikker. 
4.2 Programmets varighed og muligheder for forlængelse af programmet 
eller en udvidelse af dette 
5 år: 01.01.1997 til 31.12.2001 
En rapport om programmets gennemførelse skal forelægges for Rådet og 
Europa-Parlamentet i løbet af programmets tredje år med angivelse af 
behovet for eventuelle ændringer. 
Rapport til Rådet og Europa-Parlamentet efter programmets afslutning med 
konklusioner vedrørende forlængelse eller behov for udvidelse eller 
ændring af aktioner. 
5 KLASSIFICERING AF UDGIFTER ELLER INDTÆGTER 
Ikke-obligatoriske udgifter 
Opdelte bevillinger 
6 ARTEN AF UDGIFTER ELLER INDTÆGTER 
Tilskud til samfinansiering med andre finansielle kilder fra den offentlige og/eller 
private sektor (som ikke må overstige en vis procentsats af det samlede beløb, der 
er afsat til de foreslåede projekter). 
<M 
Den tildelte finansiering vil være afhængig af omfanget af den pågældende aktion 
samt programmets inddragelse i de forskellige elementer, der indgår i den 
pågældende aktion. 
Dette beløb må højst udgøre 70% af det foreløbige budget for samtlige foreslåede 
projekter, undtagen når der er tale om net og projekter, der både er bestilt af 
Kommissionen og er af direkte nytteværdi for denne, hvor støtten kan udgøre 
100%. 
FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1 Metode til beregning af de samlede omkostninger til denne operation 
(definition af enhedsomkostning) 
Den beregningsmetode, der anvendes, bygger på de erfaringer, der er indhøstet 
under tidligere aktioner inden for sundhedsdata og indikatorer som f.eks. det 
europæiske system for statistikker over arbejdsulykker (ESAW) og projekterne 
under ENS-CARE. De anslåede udgifter bygger på den hypotese, at halvdelen af 
aktionerne under dette program vil kræve 100% finansiering, mens den anden 
halvdel vil kræve 50% finansiering, og at aktionerne vil inddrage hovedparten af 
medlemsstaterne eller samtlige medlemsstater. Det skønnes, at et samlet beløb 
afrundet til 13,8 mio ECU vil være nødvendig for gennemførelsen af disse 
aktioner i perioden 1997-2001. De årlige tildelinger vil blive vedtaget i 
overensstemmelse med de normale budgetprodecurer. 
(j<2 
7.2 Omkostningernes fordeling på de forskellige aktioner (i mio ECU) 
orm a I Aktionsområde ÅR 
1997 1998 1999 2000 2001 I ALT 
1997-
2001 
Sundheds­
data og 
indikatorer 
for Fælles­
skabet Vejledende tidsplan 
Identifikation, gen­
nemgang og kritisk 
analyse af forelig­
gende data og indi­
katorer samt vur­
dering af fremti­
dige behov 0,7 
Udarbejdelse af en 
række sundhedsin­
dikatorer på fælles­
skabsplan 0,2 
Indførelse af ruti­
nemæssig indsam­
ling af sammenlig­
nelige, stadig mere 
harmoniserede data 
i medlemsstaterne 
(herunder datafor­
tegnelser, konver-
tion og harmonise­
ring af definition 
og indsamlingsme­
toder) 0,2 
Udarbejdelse af 
specifikke rund­
spørger og moduler 
eller spørgsmål, 
hvis formulering 
alle har tiltrådt, i 
eksisterende rund­
spørger 0,3 
0,3 
0,3 
0,2 0,1 
0,2 
0,4 
0,4 
Samarbejde med 
internationale 
organisationer 0,1 
Støtte til udarbej­
delse af standardi­
serede statistikker 
over sundhedsres­
sourcer 0,1 0. 
0,1 
0,5 
0,6 0,1 
o,: 
0,5 
0,7 
0,1 0,! 1,3 
0,9 
1,9 
2,0 
0,5 
(),: 0,4 
H^ 
Oprettelse 
af netvær­
ker Udarbejdelse af 
specifikationer for 
data og procedurer 
til anvendelse ved 
arbejde i netværker, 
hvor sigtet er 
elektronisk udveks­
ling af data på fæl­
lesskabsplan 0,7 0,7 0,8 0,8 0,8 3,8 
Analyser 
og rappor­
ter Opbygning af ka­
pacitet til udarbej­
delse af analyser, 
herunder metodolo­
gier og redskaber 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 1,0 
Støtte til analyser 
og evaluering af 
virkningerne af 
fæ I lesskabsakt ioner 
og fællesskabspro­
grammer inden for 
folkesundhed 0,1 0,2 0,3 0,4 1,0 
Støtte til produk- 0,1 0,2 0,2 0,2 0,3 1,0 
(ion og videreud-
bredelse af rappor­
ter og andet infor­
mationsmateriale 
om status over 
sundhedstilstanden, 
tendenser, sund­
hedsdeterminanter 
og virkningen af 
andre politikker 
I ALT 2,3 2,5 2,7 3,0 3,3 13,8 
W 
7.3 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne ( i mio ECU) 
forpligtelses­
bevillinger 
Betalingsbevil­
linger 
1997 
1998 
1999 
2000 
2001 
Og følgende 
regnskabsår 
1 ALT 1997 
2,3 
1,15 
0,81 
0,34 
2,3 1998 
2,5 
1,25 
0,88 
0,37 
2,5 1999 
2,7 
1,35 
0,95 
0,4 
2,7 2000 
3,0 
1,5 
1,0.5 
0,45 
3,0 2001 
3,3 
1,65 
1,65 
3,3 1 ALT 
13,8 
1,15 
2,06 
2,57 
2,82 
3,10 
2,10 
13,8 
FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER 
HERAF) 
I ansøgningsformularen om støtte vil der blive krævet oplysninger om potentielle 
støttemodtageres identitet og beskaffenhed, således at deres pålidelighed kan 
vurderes på forhånd, 
Forholdsregler mod svig (kontrol, foreløbige rapporter, endelige rapporter) indgår 
i aftalerne eller kontrakterne mellem Kommissionen og støttemodtagere. Kommis­
sionen vil gennemgå rapporterne og sikre, at arbejdet er udført korrekt, før man 
foretager udbetaling af mellemliggende og endelige støttebeløb. 
Derudover gennemfører Kommissionen stikprøver med henblik på at konstatere, 
hvordan midlerne er anvendt. Der er allerede gennemført kontrol med hensyn til 
andre budgetposter vedrørende folkesundhed i forbindelse med regnskabsårene 
1991, 1992, 1993 og 1994, og denne kontrol har vist sin effektivitet. 
OPLYSNINGER OM RENTABILITET 
9.1 Oplysninger om specifikke og kvantificerbare målsætninger: 
Fællesskabets foranstaltninger sigter mod at indføre et sundhedsovervågnings­
system på fællesskabsplan ved at opfylde følgende specifikke målsætninger: 
udarbejdelse af en række sundhedsindikatorer (primære og sekundære for 
Fællesskabet, der kan anvendes til at overvåge sundhedstilstanden i Fælles­
skabet, lette planlægningsarbejdet, overvågningen og evalueringen af 
Fællesskabets programmer og aktioner og som kan styrke effektiviteten af 
<ys~ 
medlemsstaternes egne systemer til sundhedsoplysning og saledes tjene 
som en støtte til udformningen af nationale sundhedspolitikker; 
udarbejdelse af relevante indholdsspecilikalioner for et netværk til 
indsamling og videreformidling af sundhedsdata og indikatorer, især ved 
anvendelse af telematik; 
opbygning af kapacitet til at foretage analyser og yde støtte til udarbejdelse 
og formidling afrapporter om status over sundhedstilstanden, tendenser og 
sundhedsdeterminanter og virkningen af politikker. 
Målizruppe 
1. Medlemsstaternes sundhedsmyndigheder på nationalt, regionalt og lokalt 
plan samt relevante internationale organisationer; 
2. personer inden for sundhedssektoren, sundhedsepidemiologi og sundheds-
statistik, sammenslutninger inden for sundhed og lægevidenskab, 
akademiske institutioner, især undervisningsinstitutioner inden for 
folkesundhed (navnlig med henblik på første og tredje mål); 
3. ikke-statslige organisationer og andre organer inden for sundhedsspørgsmål 
samt offentligheden i almindelighed (tredje mål). 
9.2 Begrundelse for foranstaltningen 
Sundhedsoplysning nævnes specielt i artikel 129 som et område, hvor Fællesskabet 
bor gøre en indsats. Både Rådet (resolution vedtaget af Rådet og sundheds­
ministrene, forsamlet i Rådet den 27. maj 1993 om den fremtidige indsats inden 
for folkesundhed (EFT C 174 af 25.6.1993, s. 1;) Rådets resolution af 2. juni 1994 
om Fællesskabets indsats til fremme af folkesundheden (EFT C 165 af 17.6.1994, 
s. 1)), Europa-Parlamentet (Europa-Parlamentets rapport og beslutning om 
sundhedspolitik efter Maastricht, EFT C 329 af 6.12.1993, s. 375) og Kommissio­
nen (Kommissionens meddelelse om rammerne for en indsats til fremme af folke­
sundheden, KOM(93) 559 endelig udgave af 3.11.1993), har konstateret, at 
sundhedsdata og indikatorer spiller en afgørende rolle for de politiske beslutnings­
tagninger i Fællesskabet og er en uvurderlig støtte for medlemsstaternes politikker, 
og at disse sundhedsdata og indikatorer endvidere indgår som et afgørende element 
i et system, der skal tjene til at overvåge sundhed og sundhedsdeterminanter, gøre 
det muligt at foretage sammenligninger og lette planlægning, overvågning og 
gennemførelse af aktioner. 
Det foreslåede 5-års program tjener til at indføre et sådant sundhedsovervågnings­
system som en støtte for Fællesskabet og medlemsstaterne, når de skal fastlægge 
deres politikker inden for sundhed og evaluere disse, at gøre det muligt for 
medlemsstaterne at gennemføre velfunderede sammenligninger og endvidere at 
bidrage til, at medlemsstaterne mere effektivt kan tildele ressourcer til diverse 
problemområder. I henhold til subsidiaritetsprincippet må et sådant system 
opbygges på fællesskabsplan, da det kun dér kan være en støtte for medlems­
staterne både med hensyn til oplysninger til fremme af deres nationale politikker 
og med hensyn til medlemsstaternes rolle i den politiske beslutningstagning i 
Fællesskabet. 1 betragtning af omfanget af den pågældende foranstaltning -
sammenlignelige sundhedsdata og fælles indikatorer samt oprettelse af netværker, 
der skal forbinde myndighederne i samtlige medlemsstater indbyrdes - kan de 
relevante aktioner kun gennemføres på fællesskabsplan. 
tø 
Med hensyn til metoder til intervention og tildeling af midler gælder følgende: 
specifik anvendelse af subsidiaritetsprincippet i forbindelse med identifi­
kation af de foranstaltninger, der skal gennemføres og samfinansieres; 
identifikation og udvælgelse af projekter til samfinansiering inden for 
sundhedsovervågning. Disse projekter vil om nødvendigt blive udvalgt og 
gennemført med støtte fra nationale koordineringsudvalg, som eventuelt 
oprettes i medlemsstaterne, og med deltagelse af personer og organer, der 
deltager i produktion og anvendelse af sundhedsdata og indikatorer; 
modellen med øget fællesskabsværdi vil fortsat blive anvendt især i form 
af koordinering af nationale foranstaltninger, videreformidling af 
oplysninger og erfaringer, fastsættelse af prioriterede områder, opbygning 
af netværker, når dette er relevant, udvælgelse af europæiske projekter 
samt motivering og mobilisering af alle berørte parter. 
Til programmets gennemførelse vil der blive benyttet to forskellige 
metoder. Den ene går ud på at støtte projekter, der gennemføres i 
medlemsstaterne og på fællesskabsplan. Udvælgelsen af prioriterede 
projekter bygger i stor udstrækning på generelle og foreløbige 
målsætninger, samtidig med at gennemførelsen af selve foranstaltningerne 
er afhængig af kvaliteten og effektiviteten af de projekter, der forelægges 
for den kompetente instans i årets løb. Den anden metode består i at 
iværksætte specifikke aktioner, som er nødvendige for at opfylde 
programmets målsætninger, idet disse aktioner vil blive finansieret med 
100% under dette program. 
For projekterne anvendes følgende udvælgelseskriterier: 
Kompatibilitet med målene og overensstemmelse med mindst et af de 
fastsatte mål; 
konstatering af projekternes "ekstra fællesskabsværdi" (tværnational 
deltagelse, udarbejdelse af en model, der kan anvendes i andre 
medlemsstater, oplysninger, der ligeledes kan anvendes i andre 
medlemsstater osv.); 
skønnet effektivitet og gevinst; 
transparens af og begrundelse for projektkravene; 
den udvalgte metodologis relevans; 
organisatorisk kompetence og erfaring; 
et rimeligt forhold mellem budget og mål; 
støtte til projekterne fra de nationale samarbejdspartnere; 
objektiv vurdering; 
udtalelse fra det pågældende rådgivende udvalg; 
9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen 
9.3.1 Overvågning af foranstaltningen 
Overvågning på fællesskabsplan skal varetages af Kommissionen, der vil 
forelægge en midtvejsrapport om gennemførelse af programmet og en 
endelig rapport efter programmets afslutning for Rådet, Europa-
Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionaludvalget, 
W 
som bygger både på nationale rapporter og på evalueringer af aktioner 
under dette program og på evalueringer af individuelle projekter. 
9.3.2 Evaluering 
livaluering vil finde sted i form af: 
en evaluering af hovedmålene og af de projekter, der har modtaget 
støtte, om nødvendigt med inddragelse af uafhængige sagkyndige; 
en generel rapport om kvalitet og effektivitet af de projekter, der 
er blevet gennemført under handlingsplanen, som af Kommissionen 
forelægges de øvrige fællesskabsinstitutioner efter programmets 
gennemførelse. 
Resultatindikatorerne, der indgår i denne evaluering: 
evaluering af projekter udført af Kommissionens embedsmænd 
og/eller personer, der samarbejder med disse; 
analyse af foreløbige rapporter om planlagte og finansierede 
foranstaltninger, hvor sigtet i givet fald kan ændres; 
undersøgelser af foranstaltningens virkninger udført af eksterne 
instanser; 
relevans af den metodologi, som planlæggerne har anvendt; 
rimeligt forhold mellem budget og mål; 
instansernes kompetence og erfaring; 
formidling af resultater. 
Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringerne: 
Udarbejdelse af foreløbige og endelige rapporter om de forskellige 
foranstaltninger inden for området; 
udarbejdelse af en "standard" evalueringsformular for 
foranstaltningen, der fremsendes af støttemodtagerne sammen med 
de endelige rapporter, samt gennemgang af disse dokumenter af 
Kommissionens embedsmænd enten i Kommissionen eller i 
marken. 
10 UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A) 
Den faktiske anvendelse af de nødvendige administrative ressourcer er en følge af 
Kommissionens årlige afgørelse om tildeling af ressourcer, hvori der navnlig tages 
hensyn til personale og yderligere bevillinger, som budgetmyndigheden måtte have 
tildelt. 
we 
10.1 Indebærer foranstaltningerne en forøgelse af Kommissionens personale 
Stillingsbeskrivelse 
Tjeneste­
mands­
ansatte 
eller 
midlerti­
digt 
ansatte A 
B 
C 
Andre former for 
ressourcer 
I alt Personale, der gen­
nemfører aktionen 
Faste 
stillinger 
1 
1 
1 
3 Midlerti­
dige stil­
linger 
0 
0 Rekruttering 
Fra et GD 
eller en 
tjeneste 
1 
1 
1 
3 Ekstra 
personale 
0 
0 
0 
0 Varighed 
10.2 De finansielle virkninger af ansættelse af ekstra personale 
10.3 Andre driftsomkostninger, hvor en stigning hidrører fra aktionen 
Budgetpost Beløb Beregningsmetode 
Møder A2500 231.000 *2 møder i det rådgivende udvalg, 2 
repræsentanter pr. medlemsstat 
2 x 30 x 770 ECU x 5 år 
De nødvendige midler til dækning af ovennævnte udgifter for den pågældende 5-års 
periode indhentes ved at anvende allerede bevilligede midler. Supplerende midler er ikke 
nødvendige. 
a) Personaleudgifter (Al, A2 og A5) 
3 x 100.000 ECU x 5 år = 1.500.000 ECU 
b) 
c) Driftsudgifter 
Mødeudgifter (A-250) 
2 møder x 15 eksperter x 879 ECU x 5 år = 131.850 ECU 
Rejseudgifter (A-130) 
24 tjenesterejser Bruxelles-Luxembourg x 5 år = 240.000 ECU 
60 tjenesterejser til medlemsstaterne x 5 år = 300.000 ECU 
1 alt 2.171.850 ECU 
W 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 449 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 17 05 
Katalognummer : CB-CO-95-490-DA-C 
ISBN 92-77-93848-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
5~0