Resultattavle vedrørende statsstøtte, anden udgave

(forelagt af Kommissionen)

Indhold

1. Indledning

2. Resultattavlens struktur og begrænsninger

2.1. Struktur

2.2. Begrænsninger

3. Oversigt over statsstøtte i EU

3.1. Stockholm-indikatoren - Er der tendens til et fald i medlemsstaternes statsstøtte-

3.2. Fordelingen af statsstøtte blandt medlemsstaterne og på hovedsektorer

4. Behovet for at kanalisere støtte i retning af horisontale, regionale og samhørighedsfremmende mål

4.1. Kanalisering af støtte til horisontale formål

4.2. Statsstøtte til regionaludvikling og samhørighedsformål

4.3. Statsstøtte til bestemte servicesektorer

5. Kontrolprocedurerne i Den Europæiske Union

5.1. Beslutningsproces

5.2. Negative beslutninger og tilbagesøgning af statsstøtte

6. Statsstøtte til forskning og udvikling og det indre marked

6.1. Statsstøtte til F&U

6.2. F&U-støtte som supplement til det private erhvervslivs samlede F&U-udgifter

6.3. Venturekapital hjælper nye højteknologiske virksomheder på vej

6.4. Statsstøtte til forskning og udvikling og innovation i det indre marked

7. Statsstøttefora

7.1. Medlemsstatsforum

7.2. Europa-Parlamentet 19

FIGURER OG TABELLERFigur 1: Statsstøtten udtrykt i procent af BNP faldt i de fleste medlemsstater mellem 1997 og 1999. 6

Figur 2: Meget varierende fordeling af statsstøtte i EU i 1999. 7

Figur 3: De fleste medlemsstater omdirigerede støtten til horisontale formål mellem 1997 og 1999. 9

Figur 4: En faldende andel af den samlede støtte gik til individuelle sektorer mellem 1997 og 1999. 10

Tabel 1: Regionalstøtte og regionaludvikling 11

Figur 5: Syv medlemsstater reducerede støtten til bestemte servicesektorer. 12

Figur 6: Andel negative beslutninger pr. medlemsstat 13

Tabel 2: Uopfyldte tilbagesøgningskrav pr. 10.9.2001. 13

Figur 7: Uopfyldte tilbagesøgningskrav i medlemsstaterne. 14

Tabel 3: Uopfyldte tilbagesøgningskrav med angivelse af beløb pr. medlemsstat. 15

Figur 8: Statsstøtten til F&U er relativt beskeden sammenlignet med det private erhvervslivs F&U-udgifter. 16

Figur 9: Venturekapitalinvesteringer i en tidlig fase. 17

Tabel 4: Statsstøtte til F&U og udvalgte indikatorer for innovation. 18

1. Indledning

Denne anden udgave af resultattavlen vedrørende statsstøtte tjener til at øge gennem sigtigheden yderligere og til at højne opmærksomheden omkring behovet for statsstøtte kontrol. I de senere år har Kommissionen strammet statsstøttekontrollen betydeligt og dermed sikret, at medlemsstaterne kun yder støtte, som virkelig er i den fælles interesse. Skønt hver enkelt støttetildeling finder sted på betingelser, som Kommissionen har accepteret, kan det ikke nægtes, at den samlede statsstøtte, der stadig beløb sig til over 79 mia. EUR i 1999, har betydelige konkurrencefordrejende virkninger inden for det indre marked. Dette erkendes af såvel medlemsstaterne som Europa-Parlamentet. I marts 2001 opfordrede Det Europæiske Råd på mødet i Stockholm medlemsstaterne til at sikre, at deres statsstøtte senest i 2003 udviser en nedadgående tendens i forhold til BNP under hensyn til nødvendigheden af i stedet at kanalisere støtten i retning af horisontale mål af fælles interesse, herunder samhørighedsmål [1]. I december 2001 bekræftede Rådet (energi og industri) disse mål og fremhævede resultattavlens relevans og nytte.

[1] SN 100/01, punkt 20 og 21.

Mens Kommissionen vil fortsætte med at føre en stram statsstøttekontrol, bestræbe sig på at øge gennemsigtigheden og nøje overvåge statsstøtteniveauet, skal medlemsstaterne også selv gøre en indsats for at mindske statsstøtten og kanalisere den i retning af hori sontale mål i overensstemmelse med navnlig konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i Lissabon, ifølge hvilke EU skal gøres til den mest konkurrencedygtige og dyna miske videnbaserede økonomi i verden. De bør især tage deres nationale støttepolitik op til revision og i den forbindelse overveje, om tildeling af statsstøtte altid er det mest velegnede middel til at rette op på visse markedssvigt, og de bør foretage en bedømmelse af støttens effektivitet og koncentrere de offentlige støtteforanstaltninger om områder, hvor der med al tydelighed er blevet identificeret markedssvigt. Med denne anden udgave af resultattavlen ønsker Kommissionen at tilskynde til denne revurderingsproces i medlemsstaterne.

Medlemsstaterne har allerede bidraget til resultattavlen, og i denne udgave er der allerede taget hensyn til nogle af deres og Europa-Parlamentets kommentarer til den første udgave af resultattavlen, mens andre bemærkninger vil komme til at sætte deres præg på senere udgaver. En integrerende del af resultattavlen er det såkaldte medlemsstatsforum, der tjener som et konkret eksempel på, hvordan medlemsstaterne kan udveksle oplysninger om deres støttepolitikker og om deres forudgående og efterfølgende vurdering af den tildelte støtte. Medlemsstaterne opfordres til også fremover at støtte dette initiativ.

2. Resultattavlens struktur og begrænsninger

2.1. Struktur

Resultattavlen består nu af fem dele. Første del giver et generelt overblik over statsstøtte situationen i medlemsstaterne. Anden del indeholder en analyse af den horisontale, regionale og sektorspecifikke støtte, der dog foreløbig begrænser sig til fremstillings virksomhed og servicesektorer. Tredje del indeholder oplysninger om kontrolprocedu rerne i både Kommissionen og medlemsstaterne. Fjerde del søger at sætte statsstøtten ind i en bredere kontekst, nemlig i forhold til det indre marked og medlemsstaternes strukturreformer. På baggrund af statsstøttens videre konsekvenser og ud over blot at overholde Fællesskabets konkurrenceregler vil medlemsstaterne måske af rentabilitets- og effekti vitetshensyn finde det nyttigt at tage deres statsstøttepolitik op til ny vurdering. Femte del indeholder oplysninger om supplerende informationskilder og internetlinks. Endelig er der tilføjet et teknisk bilag med de data, der ligger til grund for de forskellige figurer og tabeller. Alle tal er angivet i faste 1998-priser.

Denne struktur vil blive fastholdt i fremtidige udgaver. Den fjerde del, hvor statsstøtten sættes ind i en bredere kontekst, nemlig det indre marked, vil i fremtidige udgaver foku sere på statsstøtte inden for andre udvalgte politikområder såsom miljø, små og mellem store virksomheder eller regionaludvikling for i det omfang, det er muligt, at måle, hvor effektiv og nyttig den er.

I denne anden udgave af resultattavlen viser første del udviklingen i statsstøtteniveauet opgjort i procent af BNP mellem 1997 og 1999 og statsstøtteniveauet ligeledes opgjort i procent af BNP i 1999 i medlemsstaterne fordelt på hovedsektorer. Anden del indeholder figurer og tabeller, der viser, i hvor høj grad det er lykkedes medlemsstaterne at kanali sere støtten fra specifikke sektorer i retning af horisontale og regionale mål. Tredje del indeholder oplysninger om statsstøttekontrollen, bl.a. om den gennemsnitlige varighed af visse procedurer. Den indeholder også oplysninger om tilbagesøgningen af ulovlig stats støtte. Resultattavlens fjerde del, der handler om statsstøtte som økonomisk instrument i det indre marked, fokuserer i denne udgave på den rolle, statsstøtten spiller som led i den generelle forsknings- og udviklingspolitik. Den sidste del indeholder yderligere oplys ninger om medlemsstaternes og nu også Europa-Parlamentets aktiviteter.

2.2. Begrænsninger

Denne anden udgave af resultattavlen dækker perioden 1997 til 1999, der altså ligger forud for Det Europæiske Råd i Stockholm i 2001. Der skal tages højde for følgende begrænsninger ved revurderingen i 2003 af de mål, der blev sat i Stockholm. Tallene for 2000 vil først foreligge i begyndelsen af 2002. Der vil først foreligge et komplet sæt data for året 2003 i begyndelsen af 2005, da medlemsstaterne og Kommissionen har behov for op til et år til at indsamle og analysere de forskellige statsstøttedata.

De statsstøtteoplysninger, der er indhentet til resultattavlen, er sammenstillet efter hoved formål. Det skal bemærkes, at hovedformålene ikke altid kan give et fuldstændig nøjag tigt billede af de endelige støttemodtagere, da f.eks. en del af regionalstøtten udbetales til små og mellemstore virksomheder, og støtte til forskning og udvikling ydes til bestemte sektorer osv. Kommissionen vil derfor til stadighed bestræbe sig på at gøre detaljeringen af de data, den indsamler, mere detaljeret.

I resultattavlen beskrives en række indikatorer. Det skal bemærkes, at disse indikatorer har til formål at fremhæve den faktuelle udvikling uden at forsøge at fastlægge årsags sammenhænge. Der fældes derfor ingen domme i resultattavlen. Den indeholder kun faktuelle oplysninger, der kan tjene som udgangspunkt for drøftelser uden at foregribe udfaldet heraf. Ved anvendelsen af resultattavlens oplysninger er det vigtigt at holde dette in mente.

3. Oversigt over statsstøtte i EU

Dette kapitel giver en oversigt over udviklingen i den støtte, der blev ydet i EU fra 1997 til 1999, og viser fordelingen af støtten i 1999 på de forskellige hovedsektorer.

3.1. Stockholm-indikatoren - Er der tendens til et fald i medlemsstaternes stats støtte-

På Det Europæiske Råds møde i Stockholm i 2001 blev medlemsstaterne opfordret til at sikre en faldende tendens i statsstøtten i forhold til BNP inden 2003. Figur 1 giver en indikation af den indsats, som medlemsstaterne har gjort for at imødekomme opfor dringen fra Det Europæiske Råd. "Stockholm-indikatoren" viser for hver enkelt medlemsstats vedkommende udviklingen i statsstøtteniveauet mellem 1997 og 1999, dvs. forud for Det Europæiske Råds møde i Stockholm. Kommissionen vil ajourføre denne indikator årligt. Ved hjælp af denne indikator burde samtlige medlemsstater være i stand til at mindske statsstøtten i forhold til BNP frem til 2003.

Figur 1: Statsstøtten udtrykt i procent af BNP faldt i de fleste medlemsstater mellem 1997 og 1999.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Anm.: Procentvis ændring i statsstøtteniveauet udtrykt i procent af det nationale BNP mellem 1997 og 1999. Kilde: GD for Konkurrence og Eurostat.

Statsstøtten opgjort i procent af BNP er faldet i elleve medlemsstater. I de resterende fire medlemsstater er statsstøtten opgjort i procent af BNP steget. Stigningen i den samlede støtte i Luxembourg, Nederlandene og Danmark skyldes en forøgelse af støtten til jern banerne. Den skarpe stigning i støtteniveauet i Irland skyldes, at Kommissionen siden 1998 har betragtet den reducerede irske selskabsskat, der er ved at blive gradvist afskaffet, som statsstøtte.

3.2. Fordelingen af statsstøtte blandt medlemsstaterne og på hovedsektorer

Den samlede statsstøtte i EU opgjort som en procentdel af BNP er faldet støt siden 1993. Mellem 1997 og 1999 faldt den med over 30 %. De seneste data fra 1999, der afslører et statsstøtteniveau på 1 % af EU's BNP, tyder dog på, at der er basis for at mindske stats støtten yderligere i fremtiden.

Der optræder endvidere store forskelle mellem den samlede støtte, der ydes af de forskellige medlemsstater. Der er desuden stor variation mellem medlemsstaterne for så vidt angår det omfang, i hvilket hovedsektorerne tilgodeses af støtten. Figur 2 giver et overblik over støttens fordeling blandt medlemsstater og på hovedsektorer.

Figur 2: Meget varierende fordeling af statsstøtte i EU i 1999.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Anm.: Statsstøttens fordeling på hovedsektorer i de forskellige medlemsstater i 1999 i procent af nationalt BNP. Statsstøtte ydet til specifikke servicesektorer omfatter støtte til luftfartsindustrien, den finansielle sektor, turisme, medier og kultur. Kilde: GD for Konkurrence og Eurostat.

Mens statsstøtten opgjort i procent af BNP udgjorde mere end 1,5 % i Irland og Finland i 1999, udgjorde den mindre end 0,5 % af BNP i Det Forenede Kongerige. Sammen med Det Forenede Kongerige ligger også Sverige, Nederlandene, Italien og Grækenland under EU-gennemsnittet.

Den procentdel af den samlede støtte, der gik til fremstillingsvirksomhed, kulindustrien og servicesektorer, varierede mellem 16 % i Luxembourg og 69 % i Portugal. Støtten til landbrug og fiskeri tegnede sig for blot 7 % af den samlede støtte i Tyskland, mens land brugsstøtten i Finland tegnede sig for hele 73 % af den samlede støtte. Jernbanernes andel af den samlede støtte var størst i Luxembourg og lavest i Finland. Supplerende oplysninger om statsstøtte pr. beskæftiget fremgår af det tekniske bilag (se tabel 0).

4. Behovet for at kanalisere støtte i retning af horisontale, regionale og samhørighedsfremmende mål

På Det Europæiske Råds møder i Stockholm og Lissabon erkendte medlemsstaterne, at der var behov for at kanalisere støtten væk fra støtte til individuelle virksomheder eller sektorer og i stedet satse på støtte til horisontale formål af fælles interesse, herunder samhørighedsfremmende formål. Resultattavlen vil derfor fokusere på disse formål.

Denne udgave af resultattavlen vil især se nærmere på, hvordan det går med at opfylde disse målsætninger inden for fremstillingsvirksomhed, kulindustrien og servicesektorer. Store del af landbrugs- og fiskerisektoren modtager traditionelt betydelig støtte over Fællesskabets budget. I fremtidige udgaver af resultattavlen vil der blive foretaget en særskilt analyse heraf. Den finansielle støtte til jernbanerne ydes normalt til virksom heder som kompensation for deres public service-forpligtelser. Denne kompensation er fritaget [2] fra den i øvrigt obligatoriske undersøgelse af støtteordninger i henhold til EF-traktatens artikel 88. Støtte til landbrug, fiskeri og jernbaner er derfor ikke omhandlet i dette kapitel.

[2] Artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69.

4.1. Kanalisering af støtte til horisontale formål

Statsstøtte til horisontale formål, dvs. støtte, der ikke er målrettet bestemte sektorer eller geografiske områder, anses normalt for at være mindre konkurrencefordrejende end sektorspecifik støtte og ad hoc-støtte, som f.eks. støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Støtte, der ydes på tværs af alle sektorer, er mindre selektiv end andre former for støtte. Det er derfor mere sandsynligt, at dens gavnlige virkninger, når det gælder om at rette op på markedssvigt, vil opveje dens negative virkninger for konkurrencen. De vigtigste horisontale formål, hvortil der ydes statsstøtte, er forskning og udvikling, miljøbeskyttelse, energibesparelser og fremme af små og mellemstore virk somheder.

På Det Europæiske Råds møder i både Stockholm og Lissabon blev medlemsstaterne opfordret til at gå væk fra sektorspecifik støtte og ad hoc-støtte og i stedet koncentrere støtten om disse horisontale formål af fællesskabsinteresse. Figur 3 viser, hvordan dette lykkedes for dem i årene mellem 1997 og 1999. Kommissionen vil ajourføre denne indi kator årligt for at følge udviklingen i medlemsstaterne.

Figur 3: De fleste medlemsstater omdirigerede støtten til horisontale formål mellem 1997 og 1999.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Anm.: Procentvis ændring i den del af den samlede statsstøtte (ekskl. støtte til landbrug, fiskeri og jern baner), der i 1997-1999 gik til horisontale formål (SMV, F&U, miljø, energibesparelser, SMV-handel, beskæftigelse og erhvervsuddannelse). Kilde: GD for Konkurrence.

Den relative horisontale støttes andel af den samlede støtte i EU steg - i modsætning til støtte til regionale og sektorspecifikke formål - med næsten 12 % fra 1997 til 1999. Den horisontale støttes andel af den samlede støtte faldt dog i Nederlandene, Østrig og Irland.

Det fremgår af figur 4, at den andel, som den sektorspecifikke støtte (i modsætning til støtte til regionale eller horisontale formål) tegner sig for af den samlede støtte i EU, faldt med 1,6 % fra 1997 til 1999, om end denne andel steg i Luxembourg, Tyskland, Neder landene, Østrig og Belgien.

Figur 4: En faldende andel af den samlede støtte gik til individuelle sektorer mellem 1997 og 1999.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Anm.: Procentvis ændring i den del af den samlede statsstøtte (ekskl. støtte til landbrug, fiskeri og jern baner), der i 1997-1999 gik til kulindustrien, individuelle sektorer inden for fremstillingsvirksomhed og servicesektorer. Kilde: GD for Konkurrence.

På EU-plan er udviklingen allerede begyndt at gå i den retning, som Det Europæiske Råd ønsker. I 1999 tegnede støtten til kulindustrien, til individuelle sektorer inden for frem stillingsvirksomhed og til servicesektorer sig dog fortsat for over 30 % af den samlede støtte. Der er derfor behov for en ekstra indsats fra medlemsstaternes side for at sikre den ønskede reallokering af støtte fra sektorspecifikke formål til horisontale formål.

4.2. Statsstøtte til regionaludvikling og samhørighedsformål

På såvel mødet i Stockholm som i Lissabon opfordrede Det Europæiske Råd medlems staterne til at flytte vægten over på støtte til regionaludvikling og samhørigheds fremmende formål. Dette kapitel dækker på den ene side regionalstøtte ydet i henhold til artikel 87, stk. 3, litra a), og direkte støtte til virksomheder via Fællesskabets regional udviklingsfond (mål 1) og på den anden side den relative økonomiske vækst i støtte berettigede områder. Regionalstøtte ydet i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), indgår ikke i tabel 1.

Tabel 1: Regionalstøtte og regionaludvikling

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Anm.: Alle data er 1996-1998-gennemsnit. En positiv difference i BNP-vækst (+) angiver, at væksten i de støtteberettigede områder var større end landsgennemsnittet, mens et minustegn (-) angiver, at væksten i de støtteberettigede områder var lavere end landsgennemsnittet. (*) Da der ikke findes nogen ikke-støtteberet tigede områder i Portugal, Grækenland og Irland, er det forskellen mellem den nationale BNP-vækst og EU-gennemsnittet, der er angivet. Tabellen omfatter regionalstøtte ydet i henhold til artikel 87, stk. 3, litra a), og støtte ydet via Regionaludviklingsfonden (mål 1) i støtteberettigede områder. Støtteberettigede områder er områder som omhandlet i artikel 87, stk. 3, litra a) (liste gyldig indtil 31.12.1999). Kilde GD for Konkurrence, GD for Regionalpolitik og Eurostat.

Det fremgår af tabel 1, at i perioden 1996-98 lå den nationale regionalstøtte opgjort som en procentdel af BNP i de støtteberettigede områder over EU-gennemsnittet i Frankrig, Tyskland og Italien. Desuden lå den direkte støtte ydet til virksomheder via Regional udviklingsfonden opgjort som en procentdel af de støtteberettigede områders BNP over EU-gennemsnittet i Portugal, Grækenland og Spanien. I Grækenland, Frankrig, Irland, Italien og Portugal var væksten i de støtteberettigede områder større end væksten i ikke-støtteberettigede områder mellem 1996 og 1998.

4.3. Statsstøtte til bestemte servicesektorer

Støtte til bestemte servicesektorer i form af navnlig redningsstøtte eller omstrukturerings støtte vil med al sandsynlighed fordreje konkurrencen i højere grad end støtte til hori sontale formål. Størstedelen af støtten til bestemte servicesektorer, nemlig til luftfarts industrien, den finansielle sektor, turisme, medier og kultur [3], begunstiger aktivitets områder, der får stadig større betydning, f.eks. turisme, eller de nyligt liberaliserede sektorer, f.eks. luftfart og finansielle tjenester. Figur 5 viser den relative ændring i stats støtten til specifikt servicesektorerne i medlemsstaterne sammenlignet med den samlede støtte (ekskl. støtte til landbrug, fiskeri og jernbaner).

[3] Med hensyn til støtten til medier og kultur skal det imidlertid bemærkes, at en stor del af støtten hertil ydes som kompensation for public service-forpligtelser og er statsstøtte, der tjener kulturelle formål som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 3, litra d).

Figur 5: Syv medlemsstater reducerede støtten til bestemte servicesektorer.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Anm.: Procentvis ændring i den del af medlemsstaternes samlede statsstøtte (ekskl. støtte til landbrug, fiskeri og jernbaner), der i 1997-1999 gik til specifikt luftfart, turisme, finansielle tjenester, medier og kultur. Kilde: GD for Konkurrence.

Mellem 1997 og 1999 reducerede syv medlemsstater bestemte servicesektorers relative andel af den samlede støtte, mens de øvrige otte forøgede den. Da støttenedskæringerne, navnlig i Grækenland og Frankrig, har været mere omfattende end forøgelserne, der især har været store i Nederlandene og Luxembourg, er disse sektorers andel af den samlede støtte i EU klart faldende.

5. Kontrolprocedurerne i Den Europæiske Union

5.1. Beslutningsproces

Kommissionen fører kontrol med medlemsstaternes statsstøtte ved hjælp af en formel, gennemsigtig procedure efter Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 [4]. I dag tager det i gennemsnit omkring fire måneder at få godkendt en anmeldt statsstøttesag. Det skyldes, at medlemsstaterne i mange tilfælde glemmer at indsende al relevant materiale sammen med den første anmeldelse, således at Kommissionen må fremsætte en eksplicit begæring herom.

[4] EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

Hvis Kommissionen nærer tvivl med hensyn til en statsstøtteforanstaltnings forenelighed med EF-traktaten, indleder den en formel undersøgelsesprocedure efter artikel 88, stk. 2. I dag varer det i gennemsnit ni måneder, før der indledes en sådan undersøgelses procedure.

Kommissionen er i færd med at strømline statsstøttereglerne og kontrolprocedurerne. Det vil bidrage til at forkorte sagsbehandlingstiden, bl.a. fordi medlemsstaterne vil få mere præcise oplysninger om, hvad de skal indsende til Kommissionen. Ved at forbedre medlemsstaternes anmeldelser af statsstøttesager vil Kommissionen kunne fremskynde sin beslutningsprocedure betydeligt. Sagsbehandlingstiden vil også blive forkortet takket være den nylige vedtagelse af gruppefritagelsesforordninger for støtte til små og mellem store virksomheder [5] og for uddannelsesstøtte [6]. Virkningerne heraf vil blive analyseret i fremtidige resultattavler.

[5] Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder. EFT L 10 af 13.1.2001, s. 33-42.

[6] Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte. EFT L 10 af 13.1.2001, s. 20-29.

5.2. Negative beslutninger og tilbagesøgning af statsstøtte

Når Kommissionen når til den konklusion, at en støtteforanstaltning ikke opfylder krite rierne for at kunne erklæres forenelig med EF-traktaten, vedtager den en negativ beslut ning. Figur 6 viser, hvor stor en andel de negative beslutninger udgjorde for de enkelte medlemsstater i perioden 1998-2000.

Figur 6: Andel negative beslutninger pr. medlemsstat

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Anm.: Statsstøttebeslutninger angående alle sektorer med undtagelse af fiskeri. Kilde: GD for Landbrug, GD for Konkurrence og GD for Transport og Energi.

I tilfælde af en negativ beslutning stiller Kommissionen normalt krav om, at medlems staten skal tilbagesøge støtten fra støttemodtageren, hvis støtten allerede er blevet udbetalt. Tabel 2 og figur 7 giver et overblik over situationen med hensyn til opfyldelsen af disse tilbagesøgningskrav.

Tabel 2: Uopfyldte tilbagesøgningskrav pr. 10.9.2001.

>TABELPOSITION>

Anm.: Sager vedrørende tilbagesøgning af statsstøtte inden for alle sektorer med undtagelse af landbrug, fiskeri og transport. Retssager har ikke nødvendigvis opsættende virkning for tilbagesøgningen. Kilde: GD for Konkurrence.

Figur 7: Uopfyldte tilbagesøgningskrav i medlemsstaterne.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Anm.: Antal uafgjorte sager vedrørende tilbagesøgning af statsstøtte inden for alle sektorer med undtagelse af landbrug, fiskeri og transport. Status pr. 10.9.2001 og pr. medlemsstat. Kilde: GD for Konkurrence.

Tabel 3 viser, hvor store beløb der skal tilbagesøges i medlemsstaterne som følge af ulovlige statsstøtteforanstaltninger. I nogle tilfælde, hvor et stort antal støttemodtagere er involveret, er det ikke muligt at angive det præcise beløb, før den ulovlige støtte er blevet tilbagebetalt af modtagerne. Omkring halvdelen af det beløb, der skal tilbagesøges i Tyskland, hænger sammen med en enkelt sag, der verserer ved EF-Domstolen.

Tabel 3: Uopfyldte tilbagesøgningskrav med angivelse af beløb pr. medlemsstat.

>TABELPOSITION>

Anm.: Sager vedrørende tilbagesøgning af statsstøtte inden for alle sektorer med undtagelse af landbrug, fiskeri og transport fordelt på de berørte medlemsstater. Kilde: GD for Konkurrence.

6. Statsstøtte til forskning og udvikling og det indre marked

6.1. Statsstøtte til F&U

Markedskræfterne alene kan ikke sikre et socioøkonomisk optimalt niveau for F&U-indsatsen. Virksomhedernes investeringsbeslutninger afhænger frem for alt af fordelene for dem selv, men det samlede udbytte for samfundet af et F&U-program kan være bety deligt større end disse private fordele som følge af den eksterne effekt (spillover-effekten). Spillover-effekten kan opstå via flere kanaler: samtaler mellem ansatte i forskellige virksomheder, mobilitet blandt forskningspersonale, tekniske publikationer og konferencer, oplysninger i patentdokumenter og efterligninger. Desuden kan forsknings resultater, der ikke fører direkte til nye produkter eller processer ikke patentbeskyttes. Selv når der kan udtages patent på resultaterne, kan patentets gyldighedsperiode være kortere end den tid, der er nødvendig for at sikre et rimeligt afkast af investeringen. Endvidere kan især mindre virksomheder have problemer med at finde eksterne kilder til finansiering af F&U-projekter på grund af den store risiko forbundet med projekterne. En virksomheds F&U-indsats afhænger derfor normalt af dens interne finansielle ressourcer. Hvis virksomhederne ikke er sikret et økonomisk udbytte af de ikke-hemmeligholdte resultater af den forskning, de selv har måttet finansiere, og i øvrigt lider under forskel lige finansielle begrænsninger, vil de ofte udføre mindre forskning og udvikling, end hvad der kunne ønskes.

Offentlig støtte, der kan mindske omkostningerne forbundet med virksomhedernes forsk ning og udvikling, kan derfor være til gavn for den samlede velfærd. Men når denne støtte fordrejer konkurrencen, falder den ind under EF-traktatens statsstøtteregler. Kommissionen skal derfor holde nøje øje med sådanne konkurrencefordrejende virk ninger. Skønt Kommissionen i overensstemmelse med den generelle målsætning om at kanalisere støtte i retning af horisontale formål traditionelt ser med positive øjne på stats støtte til F&U, kan denne støtte kun tillades, hvis den tjener som et incitament for virk somhederne til at iværksætte F&U-aktiviteter ved siden af deres løbende aktiviteter (additionalitetsprincippet).

6.2. F&U-støtte som supplement til det private erhvervslivs samlede F&U-udgifter

En betydelig del af forskningen og udviklingen i EU er traditionelt blevet finansieret af private virksomheder. F&U-støtte er en af de måder, hvorpå medlemsstaterne kan under støtte det private erhvervslivs F&U-indsats. I figur 8 sammenlignes de private F&U-udgifter med medlemsstaternes F&U-støtte.

Figur 8: Statsstøtten til F&U er relativt beskeden sammenlignet med det private erhvervslivs samlede F&U-udgifter.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Anm.: Alle tal er gennemsnit for 1997-1999. Der indsamles ikke oplysninger om statsstøtte til F&U efter de normale retningslinjer og normer for F&U-undersøgelser (Frascati Manual), så enhver sammenligning kan være behæftet med unøjagtigheder. F&U-støtte ydet som led i regionalstøtte er ikke inkluderet. Der findes ingen oplysninger om det private erhvervslivs F&U-udgifter i Østrig og Luxembourg. Tallene for F&U-udgifterne i nogle medlemsstater bygger på Eurostat-beregninger. Kilde: GD for Konkurrence og Eurostat (strukturelle indikatorer).

Statsstøtten til forskning og udvikling tegner sig for blot 0,05 % af BNP i EU. Finland, Danmark og Sverige er de tre lande, hvor F&U-støttens andel af BNP er størst.

6.3. Venturekapital hjælper nye højteknologiske virksomheder på vej

I visse tilfælde har virksomheder problemer med at finde eksterne kilder til finansiering af deres forretningsplaner på grund af den store risiko, der knytter sig til dem. Navnlig højteknologiske virksomheder oplever disse problemer i deres opstarts- og udviklings fase [7], fordi der hersker stor usikkerhed med hensyn til deres chancer for succes sammen lignet med veletablerede virksomheder. Nye virksomheder, der kaster sig ud i højteknologiske aktiviteter og forskning og udvikling, har store problemer med at finde tilstrækkelige midler til at overvinde de store risici forbundet med den øjeblikkelige kommercielle udnyttelse af F&U-resultater. Venturekapitalinvesteringer på et tidligt tidspunkt kan i hvert fald delvist rede dem ud af dette problem. Figur 9 viser det relative omfang af venturekapitalinvesteringerne foretaget i en tidlig fase i de forskellige medlemsstater.

[7] Se Kommissionens definition på venturekapital i meddelelsen "Risikovillig kapital: En nøgle til jobskabelse i Den Europæiske Union" (SEK(1998) 552 endelig udg. af 31. marts 1998).

Figur 9: Venturekapitalinvesteringer i en tidlig fase.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Anm.: Venturekapitalinvesteringer (i forberedelses- eller startfasen) opgjort i procent af BNP (gennemsnit for 1997-1999). Der foreligger ingen oplysninger herom for Luxembourgs vedkommende. Kilde: GD for Konkurrence, Eurostat (strukturelle indikatorer) og European Venture Capital Association.

Venturekapitalinvesteringerne opgjort i procent af BNP er højest i Belgien, Neder landene, Sverige og Finland. I EU som helhed tegner venturekapitalinvesteringerne sig for blot 0,02 % af BNP.

6.4. Statsstøtte til forskning og udvikling og innovation i det indre marked

Som følge af den forholdsvis begrænsede mængde F&U-støtte, som det private erhvervsliv modtager til netop forskning og udvikling i medlemsstaterne, er det vanske ligt at vurdere virkningen af den samlede F&U-støtte for innovationen i det indre marked. Ikke desto mindre viser tabel 4, hvor meget statsstøtten til forskning og udvik ling udgør i procent af BNP, og hvor meget de samlede F&U-udgifter udgør i procent af BNP. Tabellen indeholder desuden nogle oplysninger om resultaterne af forskningen og udviklingen, således som de afspejler sig i antallet af patenter og væksten i arbejds kraftens produktivitet. Væksten i arbejdskraftens produktivitet er et mål for produktions effektiviteten. En stor del af stigningen i produktionseffektiviteten antages at kunne tilskrives F&U-indsatsen. Skønt disse indikatorer er af begrænset relevans, kan man ved at sammenligne tallene konstatere visse tendenser. Både antallet af patenter, der er blevet udtaget, og væksten i arbejdskraftens produktivitet varierer betydeligt medlemsstaterne imellem. Der er ingen oplagt sammenhæng mellem disse indikatorer og omfanget af F&U-støtte. Eksempelvis er antallet af nye patenter i medlemsstater med et relativt højt F&U-støtteniveau ikke nødvendigvis stort, og de samme medlemsstater udviser ikke nødvendigvis en stor vækst i arbejdskraftproduktiviteten. Det skal bemærkes, at nye patenter ikke er hovedformålet med støtten til forskning og udvikling, og at antallet af nye patenter er kraftigt afhængigt af, hvilken sektor der udfører den industrielle forsk ning. Antallet af nye patenter er med andre ord også afhængigt af, om bestemte industri grene indtager en stærk eller svag stilling i en given medlemsstat.

Tabel 4: Statsstøtte til F&U og udvalgte indikatorer for innovation.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Anm.: Alle tal med undtagelse af tallene for arbejdskraftproduktiviteten er gennemsnit for 1997-1999. Kun patenter registreret hos Det Europæiske Patentkontor er medregnet. Der indsamles ikke oplysninger om statsstøtte til F&U efter de normale retningslinjer og normer for F&U-undersøgelser (Frascati Manual), så enhver sammenligning kan være behæftet med unøjagtigheder. F&U-støtte ydet som led i regionalstøtte er ikke inkluderet. Kilde: GD for Konkurrence, GD for Forskning og Eurostat.

Med henblik på en mere dybtgående analyse af, hvor effektiv F&U-støtten er, kunne man også benytte nogle af de indikatorer, der blev indsamlet som led i den første fase af benchmarkingen af de nationale forskningspolitikker. For at opnå en bedre forståelse af den mulige interaktion mellem F&U-støtte og den økonomiske udvikling kunne det være nyttigt at se på nogle flere af de indikatorer, der blev benyttet i forbindelse med denne benchmarking-øvelse, f.eks. dem, der blev benyttet til at måle de offentlige og private investeringer i F&U, og dem, der blev benyttet til at måle den videnskabelige og tekno logiske produktivitet.

Følgende publikationer bør konsulteres for at få et bedre indblik i medlemsstaternes generelle politik på F&U-området: Europa-Kommissionen (2001): 'Towards a European Research Area: Key figures 2001; Special edition; Indicators on benchmarking of national research policies' og Europa-Kommissionens 'Innovationsresultattavle for 2001'. Internetadresser: http://europa.eu.int/comm/research/area/benchmarking2001.pdf http://www.cordis.lu/innovation-smes/scoreboard/scoreboard_2001.htm

7. Statsstøttefora

Dette kapitel indeholder internetlinks til oplysninger om medlemsstaternes og Europa-Parlamentets politik på statsstøtteområdet.

En oversigt over de lovgivningsmæssige rammer for statsstøttekontrollen findes på følgende adresse på EU's internetserver EUROPA:

http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/

7.1. Medlemsstatsforum

Et vigtigt led i den gensidige kontrol, som Kommissionen ønsker at fremme gennem resultattavlen, er en gennemsigtig informationsudveksling mellem medlemsstaterne om de forskellige aspekter af deres respektive statsstøtte/konkurrencepolitik. Resultattavlen er derfor udformet således, at den omfatter links til medlemsstaternes relevante websteder. På denne måde vil adgangen til de oplysninger, som medlemsstaterne i forvejen giver offentligheden om deres støttepolitik, blive forbedret.

Som supplement til de oplysninger, der blev offentliggjort under medlemsstatsforummet i den første udgave af resultattavlen, gennemgås nedenfor den seneste udvikling i medlemsstaterne.

Frankrig har nedsat et landsdækkende og flere regionale udvalg, der har til opgave både at vurdere de økonomiske og sociale følger af statsstøtten til virksomheder og at kontrol lere brugen af statsstøtten med det formål at gøre den mere virkningsfuld (Lov nr. 2001-7 af 4. januar 2001 om tilsynet med offentlige midler ydet til virksomheder, offentliggjort i Journal Officiel nr. 4 af 5. januar 2001, s. 218; Anordning nr. 2001-483 af 6. juni 2001 om et landsdækkende udvalg og regionale udvalg for offentlig støtte til virksomheder, offentliggjort i Journal Officiel af 7. juni 2001. s. 8999). Disse retsakter kan konsulteres via internetadressen på "Journal Officiel de la République Française":

http://www.legifrance.gouv.fr/

Tyskland har for nylig udsendt sin 18. halvårsrapport om statsstøtte.

http://www.bundesfinanzministerium.de/Anlage6738/Beiheft-zum-18.-Subventions bericht.pdf og http://www.bundesfinanzministerium.de/Anlage6737/18.-Subventions bericht-der-Bundesregierung.pdf .

7.2. Europa-Parlamentet

Europa-Parlamentets dokumenter om statsstøttepolitik kan konsulteres via følgende internetadresse: http://www.europarl.eu.int/committees/econ_home.htm.

Teknisk bilag

Alle statsstøtteoplysningerne vedrører gennemførte kommissionsbeslutninger og ikke sager, der stadig er under behandling, og som når de er afgjort, kan påvirke de historiske data. Stats støtteudgifterne er angivet for det år, hvor de blev afholdt. I de tilfælde, hvor udgifterne strækker sig over en årrække, er det samlede beløb fordelt på hvert af de år, hvor udgifterne blev afholdt.

_______________________________________________________________________

Figur 1

Kilde: // Generaldirektoratet for Konkurrence - Database over statsstøtteudgifterne i medlemsstaterne. Bruttonationalproduktet i markedspriser er taget fra Eurostats database Newcronos.

Bemærkninger: // Alle tal er angivet i millioner euro i faste 1998-priser.

Data:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

_______________________________________________________________________

Figur 1a: Procentvis ændring i medlemsstaternes statsstøtte, ekskl. støtte til landbrug, fiskeri og jernbaner, mellem 1997 og 1999.

Kilde: // Generaldirektoratet for Konkurrence - Database over statsstøtteudgifterne i medlemsstaterne. Bruttonationalproduktet i markedspriser er taget fra Eurostats database Newcronos.

Bemærkninger: // Alle tal er angivet i millioner euro i faste 1998-priser.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Data:

_______________________________________________________________________

Figur 2

Kilde: // Generaldirektoratet for Konkurrence - Database over statsstøtteudgifterne i medlemsstaterne. Bruttonationalproduktet i markedspriser er taget fra Eurostats database Newcronos.

Bemærkninger: // Alle tal er angivet i millioner euro i faste 1998-priser.

Data:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

_______________________________________________________________________

Figur 2a: Fordeling af statsstøtte på hovedsektorer, ekskl. landbrug, fiskeri og jern baner, i procent af nationalt BNP

Kilde: // Generaldirektoratet for Konkurrence - Database over statsstøtteudgifterne i medlemsstaterne. Bruttonationalproduktet i markedspriser er taget fra Eurostats database Newcronos.

Bemærkninger: // Alle tal er angivet i millioner euro i faste 1998-priser.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Data:

_______________________________________________________________________

Tabel 0: Statsstøtte i euro pr. beskæftiget

Kilde: // Generaldirektoratet for Konkurrence - Database over statsstøtteudgifterne i medlemsstaterne. Oplysningerne om beskæftigelse er taget fra Eurostats database Newcronos.

Bemærkninger: // Alle tal er angivet i millioner euro i faste 1998-priser.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

_______________________________________________________________________

Figur 3

Kilde: // Generaldirektoratet for Konkurrence - Database over statsstøtteudgifterne i medlemsstaterne.

Bemærkninger: // Alle tal er angivet i millioner euro i faste 1998-priser.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

_______________________________________________________________________

Figur 4

Kilde: // Generaldirektoratet for Konkurrence - Database over statsstøtteudgifterne i medlemsstaterne.

Bemærkninger: // Alle tal er angivet i millioner euro i faste 1998-priser.

Data:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

_______________________________________________________________________

Tabel 1

Kilde: // Generaldirektoratet for Konkurrence - Database over statsstøtteudgifterne i medlemsstaterne. Oplysningerne om det regionale BNP i markedspriser er taget fra Eurostats database Newcronos. Oplysningerne om støtte ydet via Regionalfonden (mål 1-interventioner) er taget fra årsberetningerne vedrørende strukturfondene 1996, 1997 og 1998.

Bemærkninger: // Alle tal er angivet i millioner euro i faste 1998-priser. Oplysninger om det regionale BNP er udvalgt på NUTS 3-niveau. BNP-data for Italien findes kun på NUTS 2-niveau.

Data:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 5

Kilde: // Generaldirektoratet for Konkurrence - Database over statsstøtteudgifterne i medlemsstaterne.

Bemærkninger: // Alle tal er angivet i millioner euro i faste 1998-priser.

Data:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

_______________________________________________________________________

Figur 6

Kilde: // Kommissionens statsstøtteregister XXVIII Beretning om Konkurrencepolitikken, 1998 XXXIX Beretning om Konkurrencepolitikken, 1999

Bemærkninger: // Nedenstående beslutningstyper, der er defineret i procedureforordning 659/99 (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1) er ikke medtaget i denne tabel: Beslutninger om påbud Beslutninger om indledning af proceduren Beslutninger om afslutning af proceduren, fordi anmeldelsen er trukket tilbage Foranstaltninger til ændring af eksisterende støtteforanstaltninger Henvisning til EF-Domstolen eller Rådet.

Beslutninger om statsstøtte til fiskerisektoren indgår ikke i denne tabel.

Data:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

_______________________________________________________________________

Tabel 2, figur 7, tabel 3 og beslutningsproces

Kilde: // Generaldirektoratet for Konkurrence.

Bemærkninger: // Anmeldt støtte: Et udvalg på 96 nyere beslutninger om ikke at gøre indsi gelse mod anmeldt støtte inden for andre sektorer end landbrug, fiskeri og transport.

Ikke-anmeldt støtte: En analyse af samtlige beslutninger om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i sager vedrørende andre sektorer end landbrug, fiskeri og transport. Disse beslutninger var blevet offentlig gjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende mellem juni 2000 og juni 2001.

_______________________________________________________________________

Figur 8

Kilde: // Generaldirektoratet for Konkurrence - Database over statsstøtteudgifterne i medlemsstaterne. Oplysningerne om F&U-udgifter er taget fra Eurostat- databasen.

Bemærkninger // En fjerde sektor (den private nonprofit-sektor) er generelt af minimal betydning, undtagen dog i Portugal, hvor den tegnede sig for over 10 % i 1999. Fordelingen er beregnet uden hensyntagen til denne sektor. Gennemsnittene er beregnet på basis af de foreliggende data. Der fore ligger ingen oplysninger om fordelingen af F&U-udgifter på de enkelte institutionelle sektorer i Østrig og Luxembourg.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Data:

______________________________________________________________________

Figur 9

Kilde: // Generaldirektoratet for Konkurrence - Database over statsstøtteudgifterne i medlemsstaterne. Oplysningerne om tidlige venturekapitalinvesteringer er taget fra Eurostat-databasen.

Data:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

______________________________________________________________________

Tabel 4

Kilde: // Generaldirektoratet for Konkurrence - Database over statsstøtteudgifterne i medlemsstaterne. Oplysningerne om patenter, F&U-udgifter og arbejds kraftproduktivitet er taget fra Eurostat-databasen.

______________________________________________________________________