KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 264 endelig udg 
Bruxelles, den 07 09.1994 
94/0199 (COD) 
Forslag til 
li ROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE 
om et europæisk uddannelsesår -
livslang uddannelse 
(1996) 
(forelagt af Kommissionen) 
Begrundelse 
1. Generel baggrund 
I de senere årtier har man i medlemsstaterne kunnet konstatere en stærkt stigende efter­
spørgsel efter uddannelse, både kvantitativt, navnlig med hensyn til videregående ud­
dannelser, og kvalitativt. Der er mange årsager hertil: 
Anerkendelsen af, at et godt uddannelsesniveau er en grundlæggende ret for den 
enkelte, samt at det er nødvendigt i højere grad at åbne op for adgangen til ud­
dannelse. 
Den meget hurtige udvikling i samfundet - udviklingen i levevis og adfærd, 
udviklingen i virksomhedernes behov i forbindelse med indførelsen af ny tekno­
logi og nye måder at tilrettelægge arbejdet på - gør det nødvendigt, at der sam­
tidig sker en tilsvarende udvikling i uddannelsessystemerne, og at de i højere 
grad tilpasses de nye behov i samfundet. 
- Medlemsstaterne, der er opmærksomme på den stadig større betydning af 
kvaliteten af de menneskelige ressourcer i forbindelse med den økonomiske, 
sociale og arbejdsmarkedsmæssige udvikling, har prioriteret uddannelse meget 
højt, både gennem vedtagelse af nye love og administrative bestemmelser og ved 
i betydelig grad at øge det budget, der afsættes til uddannelsesformål. 
Befolkningens muligheder for livslang uddannelse synes i stadig højere grad at 
udgøre et vigtigt instrument, når man skal tilpasse sig de teknologiske og 
samfundsmæssige forandringer. 
Vedtagelsen af hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse vidner i meget 
høj grad om, at man i Den Europæiske Union anerkender betydningen af uddannelse; 
uddannelse kommer til at spille en vigtig rolle, når man skal fremme skabelsen af en 
ny europæisk model for den økonomiske, sociale og samfundsmæssige udvikling, som 
respekterer miljøet, er baseret på viden og knowhow, sikrer de europæiske økonomiers 
konkurrenceevne fremover og gør det muligt i højere grad at udnytte de fremskridt, der 
gøres på det teknologiske område, til at skabe flere arbejdspladser af en vis kvalitet og 
til i højere grad at udnytte de øgede muligheder for fritid, som disse fremskridt giver. 
2. Den nuværende situation 
Karakteristisk i or den nuværende situation er følgende aspekter, som er af stor 
befydning for udviklingen i uddannelsessystemerne 
i'.fk'f i en periode at have fremmet de nationale reformer af uddannelsessyste­
merne og uddannelsernes indhold lægger medlemsstaterne nu i særlig grad vægt 
på de muligheder for fornyelse, der eksisterer i uddannelsesinstitutionerne og 
virksomhederne samt på regionalt og lokalt plan. Det er her, det er muligt at 
finde løsningen på problemerne med at dække de særlige behov i et givet miljø: 
mange fot skel lige elever og personer under uddannelse, elever med særlige 
behov, mulighed for at dække efterspørgslen i forbindelse med udviklingen 
lok ai l. ei bestemt område, omskolingen af nogle arbejdstagere, tilpasningen til 
nye madr.r at tilrettela^gge arbejdet på og tilbagevenden til arbejdsmarkedet efter 
en pause -ic. 
Denne indsats for at forbedre uddannelsernes kvalitet sker på et tidspunkt, hvor 
de hoje arbejdsløshedstal er med til at få de berørte til at miste troen på værdien 
af :;; forberede sig til et erhvervsaktivt liv og blive integreret på arbejdsmarkedet, 
seE. om dot, som det understreges i hvidbogen: "alt andel lige er de steder, hvor 
du i , f//.*;! '/: uddannelsesniveau og erhvervsuddannelsesniveauet er højest /..../, at 
p<\!,;'--u.ftii ,>-/i? mud konkumneeeme og beskæftigelse er mindst" 
i n.uaion om Den Europæiske Union er med til at konsolidere og udvikle 
Kæl isskabets indsats på uddannelsesområdet, idet den udgør et nyt grundlag for 
*:••.• ækk>: europæiske samarbejdsprogrammer. Det er på den baggrund, at 
kommissionen har foreslået to nye programmer, LEONARDO DA VINCI og 
SO( RAIES. Disse programmer, i forbindelse med hvilke man vil udnytte de 
iesmiater der er opnået i forbindelse med de tidligere programmer vedrørende 
udvekslinger og mobilitet, indebærer en udvidelse af samarbejdet mellem 
medlemsstaterne, navnlig med hensyn til undervisningen på primær- og se­
kundærtrinnet, og har til formål at sikre en øget rationalisering af de aktioner, der 
gennemføres, samt den måde, hvorpå de tilrettelægges og finansieres. 
Bestemmelserne vedrørende mobilitet og tildeling af opholdstilladelse er med til 
at skabe et europæisk uddannelsespolitisk samarbejdsområde, som man bør 
informere befolkningerne om. 
Siden den anden reform af strukturfondene i 1993 har Fællesskabet øget sin ind­
sats på uddannelsesområdet via støtten fra disse fonde, herunder fællesskabs­
initiativerne "Beskæftigelse og Udvikling af Menneskelige Ressourcer" og 
ADAPT 
3. Behovet for en videreformidling af oplysninger på europæisk plan 
Europa befinder sig i en situation, hvor der til trods for de gode resultater for så vidt 
angår øko tomisk vækst ikke skabes tilstrækkelig mange nye arbejdspladser På den 
baggrund foreslås der i hvidbogen en strategi, der bygger på en sund, decentraliseret 
og konkurrencedygtig økonomi, hvor man er solidarisk. Uddannelse og i denne forbin­
delse livslang uddannelse, der indgår som en vigtig bestanddel af denne samfunds-
strategi, vil medvirke til løbende at forny mulighederne for beskæftigelse og gøre det 
lettere at tilpasse sig de teknologiske forandringer. 
Denne strategi, der går ud på, at man satser på menneskelig kapital af høj kvalitet og 
øget fornyelse på savel det teknologiske som det organisatoriske område, kræver, at 
befolkningen bliver opmærksom på de muligheder og fordele, men også de krav, dette 
indebærer Den omfatter derfor en særlig indsats for at bevidstgøre de europæiske 
befolkninger, som vil kunne støttes gennem Fællesskabets indsats på uddannelses­
området (programmerne SOCRATES og LEONARDO DA VINCI, som er en fort­
sættelse af de nuværende programmer - aktioner, der finansieres af strukturfondene 
som f.eks fællesskabsinitiativerne ADAPT og "Beskæftigelse og Udvikling af Menne­
skelige Ressourcer" - lovgivningsmæssige foranstaltninger for så vidt angår gensidig 
anerkendelse af kvalifikationer). 
Udnævnelsen ar 19% til europæisk uddannelsesår vil være med til at skabe rammerne 
for UA\ videreformidling af oplysninger om de aktioner, der gennemføres på EU-plan. 
Mnn na> derved ud til en bredere gruppe end den, der direkte berøres af disse aktioner, 
Oi; man opnår en større påvirkning af befolkningen, end det er tilfældet i forbindelse 
rm.-:i cie nkeliaktioner, der gennemføres i medlemsstaterne. 
J' .?i°.ïTOiÉË,. med aktionen 
l ( •••måler med Det F uropæiske Uddannelsesår er som følger: 
At få den europæiske offentlighed til at forstå betydningen af livslang uddannelse 
som et nøgleelement i. forbindelse med den enkeltes personlige udvikling og den 
europæiske model for konkurrenceevne og vækst med skabelse af mange nye 
arbejdsp'adser. 
At fremme etableringen af et bedre samarbejde på alle niveauer mellem uddan­
nelsesinstitutionerne og virksomhederne, navnlig de små og mellemstore virk­
somheder 
At bidrage til skabelsen af et uddannelsespolitisk samarbejdsområde gennem 
indbyrdes anerkendelse i såvel uddannelses- som erhvervssektoren af eksamens­
beviser i Den Europæiske Union og indførelse af en europæisk dimension i de 
almene og erhvervsfaglige uddannelser. 
At fremhæve betydningen af større ligestilling, bl.a. mellem kvinder og mænd, 
i forbindelse med adgangen til uddannelse. 
Indhold 
De aktioner, der iværksættes i forbindelse med Uddannelsesåret, og som er beskrevet 
i bilaget, vedrører hovedsageligt videreformidling af oplysninger, informering og præ­
sentation af projekter mm 
De kunne f.eks. omfatte følgende: 
udformning og anvendelse af et logo og et eller flere sloganer 
en række arrangementer på uddannelsesområdet, hvor man fremlægger resulta­
terne af projekter, der skal tjene som eksempler til efterfølgelse 
en række konkurrencer på regionalt, nationalt og europæisk plan på områder af 
fæl ! es rmoiesse 
en ækkc komrmmikationsprodukter (til brug i fjernsynet, multimedieprodukter 
og {denialiksysterner), der skal illustrere de prioriterede emner i forbindelse med 
Uddannelsesåret 
en • tkkc 'ernsynsudsendeiser vedrørende emner som f.eks. livslang uddannelse. 
konr;m>v;onen har id hensigt at arbejde sammen med medlemsstaterne, hvilket 
ind.•••ba:j'i:--i, ai CU.M vil blive skabt en tæt forbindelse til de instanser, som medlemssta­
ten har idpeget til at iværksætte projekter. Den eller de berørte medlemsstater skal 
/i•..••-..--.æiM: iordag om de projekter, hvortil der vil kunne ydes fællesskabsstøtte, og 
Ki- !;iiis;.ionen itæffer i samråd med det rådgivende udvalg beslutning om tildeling af 
Ko smiis^.onen skal dække omkostningerne til og have ansvaret for kommumkations-
pro Jukterne pa fællesskabsplan samt de undersøgelser og andre foranstaltninger, den 
eventuelt iværksætter for at sætte gang i den offentlige debat, og bidrage til den senere 
evaluering al Uddannelsesåret. 
Tidsplanen 
Man kan skelne mellem fire store aktivitetsområder, som tidsmæssigt delvist overlapper 
hinanden 
etablering af det juridiske grundlag: Kommissionens forslag fremsættes i 
septembei 1994, og forhandlingerne herom finder sted i efteråret og munder ud 
i en fælles beslutningstagning i første halvdel af 1995 
under forudsætning af, at de øvrige institutioner er positive over for ideen om at 
afholde el europæisk uddannelsesår, vil der i Kommissionen og medlemsstaterne 
: løbet af efteråret 1994 og foråret 1995 blive etableret et administrationsapparat, 
der skal tage sig af projektet 
udvælgelse og gennemførelse af projekterne vedrørende videreformidling af 
oplysninger; forberedelsen heraf vil finde sted allerede i 1995 og den offentlige 
lancering i 1996 
undersøgelser og evaluering: 1995-1997. 
7. Styring af projektet 
Det foreslås, at projektet styres som følger: 
- Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg i forbindelse med gennemførelsen 
af denne afgørelse. 
I hver medlemsstat vil en udvælgelses- og koordineringsinstans forestå iværk­
sættelsen af projekter, der vedrører den pågældende medlemsstat. 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE 
om et europæisk uddannelsesår -
livslang uddannelse 
(1996) 
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 126 
og 127, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Udviklingen af nye individuelle og kollektive livsformer og adfærdsmønstre skaber nye behov 
på uddannelsesområdet; 
udviklingen i produktionsformerne som følge af indførelsen af ny teknologi og nye måder at 
tilrettelægge arbejdet på ændrer grundlæggende de krav om viden og kvalifikationer, der 
stilles til arbejdstagerne, og kræver, at der gøres en indsats for at fremme skabelsen af nye 
job for derved at råde bod på misforholdet mellem den økonomiske vækst og skabelsen af nye 
job i Europa; 
en konstant tilpasning af uddannelsessystemerne til de nye behov udgør en strategisk 
udfordring for Europa, hvis økonomiske konkurrenceevne og samfundsmodel er baseret på 
viden og knowhow; v 
efter- og videreuddannelse for den enkelte og arbejdstageren bliver af afgørende betydning 
både for at sikre den pågældendes personlige udfoldelsesmuligheder og for at øge hans eller 
hendes beskæftigelsesmuligheder på lang sigt; som det understreges i Kommissionens hvidbog 
om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, vil uddannelse uundgåeligt komme til at spille 
en afgørende rolle i forbindelse med den økonomiske vækst samt genskabelsen af konkur­
renceevnen og et samfundsmæssigt acceptabelt beskæftigelsesniveau; 
den store arbejdsløshed blandt unge og voksne indebærer en risiko for ødelæggelse af den 
sociale samhørighed, skepsis med hensyn til at det nytter at uddanne sig, samt vanskeligheder 
ved at tro på, at det tjener noget formål at lære livet igennem; 
i forbindelse med de projekter, medlemsstaterne gennemfører på nationalt plan, og de mange 
initiativer, der tages på regionalt og lokalt plan, samt de aktioner, Europarådet og andre 
internationale organisationer, der er aktive på uddannelsesområdet, har iværksat, bør der ske 
en gensidig udveksling af erfaringer og oplysninger; 
1996 bliver det første hele år, hvor LEONARDO DA VINCI-programmet(" og SOCRATES-
programmet(2), som udgør anden generation af Fællesskabets programmer på uddannelsesom­
rådet, kommer til fuldt ud at fungere; 
strukturfondene, navnlig Den Europæiske Socialfond, og fællesskabsinitiativerne i forbindelse 
hermed, bl.a. ADAPT og "Beskæftigelse og Udvikling af Menneskelige Ressourcer", bidrager 
i betydelig grad til at sikre uddannelser af høj kvalitet; 
det er nødvendigt at understrege, at uddannelse er af afgørende betydning for, at der kan 
skabes et Europa, der på det økonomiske område er konkurrencedygtigt og på det sociale 
område er solidarisk, og som fremmer den enkeltes udfoldelsesmuligheder; dette kan ske ved 
hjælp af en række fælles aktioner på EU-plan inden for rammerne af Det Europæiske 
Uddannelsesår for derved at opnå en større påvirkning, end det ville være muligt med de 
eksisterende fællesskabsprogrammer, og som man ikke ville kunne opnå ved hjælp af med­
lemsstaternes individuelle aktioner -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
1. Der iværksættes i perioden 1. januar 1995 -31. december 1996 en række informations-
og reklamekampagner, der skal være med til at fremme livslang uddannelse. 
2. 1996 udnævnes til "Det Europæiske Uddannelsesår - Livslang uddannelse". 
Artikel 2 
Formålet med de i artikel 1 omhandlede aktioner er: 
1. At få den europæiske offentlighed til at forstå betydningen af livslang uddannelse som 
et nøgleelement i forbindelse med den enkeltes personlige udvikling og den europæiske 
model for konkurrenceevne og vækst med skabelse af mange nye arbejdspladser. 
2. At fremme etableringen af et bedre samarbejde på alle niveauer mellem uddannelses­
institutionerne og virksomhederne, navnlig de små og mellemstore virksomheder. 
(o Rådets afgørelse ../..../EF, EFT nr. L 
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse ../..../EF, EFT nr. L 
8 
3. At bidrage til skabelsen af et europæisk uddannelsespolitisk samarbejdsområde gennem 
indbyrdes anerkendelse i såvel uddannelses- som erhvervssektoren af eksamensbeviser 
inden for Den Europæiske Union og indførelse af en europæisk dimension i de almene 
og erhvervsfaglige uddannelser. 
4. At fremhæve betydningen af uddannelse i forbindelse med ligestilling, bl.a. mellem 
kvinder og mænd, og derved betydningen af denne ligestilling i forbindelse med adgan­
gen til uddannelse 
Artikel 3 
1. De i artikel 1 omhandlede aktioner omfatter generelle og temabaserede arrangementer, 
udarbejdelse og formidling af kommunikationsprodukter samt undersøgelser og rund­
spørger. 
2. Bilaget indeholder de nærmere kriterier, procedurer og betingelser for udvælgelsen og 
finansieringen af aktionerne. 
Artikel 4 
Kommissionen har ansvaret for gennemførelsen af denne afgørelse. 
Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg, der består af repræsentanter for medlemssta­
terne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal 
træffes. Udvalget afgiver eventuelt en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som for­
manden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet 
fald ved afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, 
at dens holdning indføres i mødeprotokollen. 
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, 
hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. 
Artikel 5 
Beslutninger om finansiel støtte fra Fællesskabets side i forbindelse med de aktioner, 
medlemsstaterne har fremsat forslag om, træffes af Kommissionen efter proceduren i artikel 4. 
Artikel 6 
1. Hver medlemsstat udpeger et organ, der er ansvarligt for udvælgelse, koordinering og 
gennemførelse på nationalt plan af de aktioner, der er omhandlet i nærværende afgø­
relse. 
2 Medlemsstaterne fremsender deres ansøgning om finansiel støtte til de aktioner, der er 
omhandlet i del 11 13 i bilaget, til Kommissionen. 
Artikel _7 
Kommissionen forelægger senest den 31. december 1997 en rapport for Europa-Parlamentet, 
Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen, 
resultaterne og den samlede evaluering af de aktioner, der er omhandlet i nærværende 
afgørelse, og fremsætter forslag til opfølgning af disse aktioner. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne 
Formand Formand 
BILAG 
1. Generelle bestemmelser 
/. Aktionernes målsætninger og berettigelse 
I fortsættelse af henstillingerne i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse, som Kommissionen fremlagde for Det Europæiske Råd i Bruxelles i 
december 1993, og hvori det henstilles, at Kommissionen præcist fastsætter kravene 
til og målsætningerne på langt sigt for de aktioner og politikker, der gennemføres på 
uddannelsesområdet, udgør udnævnelsen af et år til europæisk uddannelsesår et vigtigt 
signal. 
2. Temaer 
De aktioner, der iværksættes i forbindelse med Det Europæiske Uddannelsesår, 
vedrører de målsætninger, der er fastsat i artikel 2, nemlig udvikling, generel udbre­
delse og systematisering af efter- og videreuddannelse, betydningen af samarbejdet 
mellem uddannelsesinstitutionerne og virksomhederne, de muligheder, etableringen af 
et uddannelsespolitisk samarbejdsområde giver med hensyn til at fremme mobiliteten 
for personer under uddannelse og for arbejdstagerne og med hensyn til behovet for at 
sikre en bedre adgang til uddannelse - navnlig i forbindelse med ligestilling mellem 
kvinder og mænd. 
3. Kriterier 
I forbindelse med udvælgelsen af de aktioner, der er omhandlet under afsnit II, vil der 
blive givet fortrinsret til aktioner, der på praktisk vis viser fordelene ved uddannelse, 
uanset om det er for den enkelte, virksomhederne eller udviklingen i en region, som 
fremhæver ideen om livslang uddannelse, som vedrører Fællesskabets indsats på ud­
dannelsesområdet, og som viser værdien af et tværnationalt samarbejde. 
II. Aktionernes indhold 
A. A klioner, der helt finansieres over Fællesskabets budget 
1. a) Afholdelse af europæiske kollokvier vedrørende de ovenfor fastsatte temaer i 
forbindelse med indledningen og afslutningen af Det Europæiske Uddannelsesår. 
b) Afholdelse af møder i de enkelte medlemsstaterne for at fremhæve Den Europæ­
iske Unions bidrag til ovennævnte forskellige temaer. 
2. Informations- og reklamekampagner på fællesskabsplan, som omfatter følgende: 
a) Udformning af et logo og et slogan for Det Europæiske Uddannelsesår. 
11 
b) Fremstilling af kommumkationsprodukter f.eks. fremstilling af videoclip, der 
beskriver banebrydende erfaringer på uddannelsesområdet, multimediestandere 
til messer og udstillinger, brochurer og foldere samt informationsmapper (tekster, 
billeder, grafik, skemaer for afvikling af projekter etc.) for at gøre det lettere at 
afholde lokale og regionale konferencer og kollokvier om de fire temaer for Det 
Europæiske Uddannelsesår: interaktive systemer (CD-ROM, CD-I eller telematik­
systemer), der supplerer det trykte støttemateriale; ud over at informere er disse 
produkter også med til at give et større publikum adgang til oplysninger om 
anerkendelse af eksamensbeviser i erhvervslivet, betingelserne for at få adgang 
til en højere uddannelse i Den Europæiske Union samt de projekter, hvortil der 
via de forskellige fællesskabsprogrammer- og -initiativer ydes støtte. 
c) Anvendelse af de medier, der når ud til den brede offentlighed (fjernsyn, radio 
og pressen) og specialiserede medier (tv-stationer vedrørende uddannelse og fag­
pressen) i forbindelse med informations- og reklamekampagner. 
d) Afholdelse af konkurrencer på europæisk plan (f.eks. for elever, skoler, 
virksomheder og lokale myndigheder), der er med til at fremhæve de konkrete 
resultater, man har nået i forbindelse med et af de fire temaer for Det Europæ­
iske Uddannelsesår, bl.a. i samarbejde med virksomhederne, arbejdsmarkedets 
parter og uddannelsessektoren, navnlig med hensyn til arbejdstageres adgang til 
livslang videre- og efteruddannelse. 
Forberedende undersøgelser og rundspørger samt efterfølgende evaluering afhængig af 
de forskellige målgrupper og hvert af emnerne, idet undersøgelserne og rundspørgerne 
bi a har til formål bedre at indkredse de forskellige målgruppers forventninger, her­
under til hvad Den Europæiske Union yder. 
• i kf toner, det s amfinansieres over Fællesskabets budget 
De aktioner, de nationale myndigheder foreslår i forbindelse med Det Europæiske 
Uddannelsesår kan delvist samfinansieres over Fællesskabets budget afhængig af de 
enkelte tilfælde, men beløbet må ikke overstige 50% af omkostningerne. Aktionerne 
kan bl.a vedrøre: 
a) aktiones der er med til at sætte gang i projekter på nationalt og regionalt plan, 
og som tager udgangspunkt i en række fælles emner for Det Europæiske Uddan­
nelsesår 
b) informering og videreformidling af eksempler på god praksis 
c) tilrettelæggelse af konkurrencer og uddeling af priser på nationalt og regionalt 
plan. 
12 
A ktioner hvortil der ikke ydes støtte over Fællesskabets budget 
Frivillige aktioner, som offentlige og private initiativtagere gennemfører, og som bl.a. 
omfatter tildeling af retten til at anvende logoet og de prioriterede emner for Det Euro­
pæiske Uddannelsesår i forbindelse med reklamekampagner og andre arrangementer. 
13 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. AKTIONENS BENÆVNELSE 
Det Europæiske Uddannelsesår - Livslang uddannelse. 
2. BUDGETPOST 
B3-1008 
3. RETSGRUNDLAG 
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et handlingsprogram for Det 
Europæiske Uddannelsesår - Livslang uddannelse. 
4. BESKRIVELSE AF AKTIONEN 
4.1. Generelle målsætning for aktionen 
I kapitel 7 i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, som Kommis­
sionen forelagde Det Europæiske Råd i Bruxelles i december 1993, henstilles det, at 
Kommissionen klart og tydeligt fastlægger de væsentligste krav og de langsigtede 
målsætninger for politikken og aktionerne på uddannelsesområdet. I den forbindelse 
kan man ved at gøre et år til europæisk uddannelsesår udsende et vigtigt signal og 
skabe bevidsthed om problemerne. 
Dette vil gøre det muligt: 
At få den europæiske offentlighed til at forstå betydningen af livslang uddannelse 
som et nøgleelement i forbindelse med den enkeltes personlige udvikling og den 
europæiske model for konkurrenceevne og vækst med skabelse af mange nye 
arbejdspladser. 
At fremme etableringen af et bedre samarbejde på alle niveauer mellem uddan­
nelsesinstitutionerne og virksomhederne, navnlig små og mellemstore virksom­
heder. 
- At bidrage til skabelsen af et uddannelsespolitisk samarbejdsområde gennem 
indbyrdes anerkendelse i såvel uddannelses- som erhvervssektoren af eksamens­
beviser i Den Europæiske Union og indførelse af en europæisk dimension i de 
almene og erhvervsfaglige uddannelser. 
At fremhæve betydningen af større ligestilling, bl.a. mellem kvinder og mænd, 
i forbindelse med adgangen til uddannelse. 
14 
4.2. Aktionens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse 
Tidsafgrænset aktion, der omfatter forberedelsen og afviklingen af Det Europæiske 
Uddannelsesår. 
5. KLASSIFIKATION AF U DG IFIERNE/ INDTÆGTERNE 
5.1. Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2. Opdelte bevillinger 
6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 
Direkte udgifter: køb af varer og tjenesteydelser på kommunikationsområdet. 
100% tilskud: ja, lejlighedsvis. 
Tilskud til samfinansiering sammen med andre offentlige og/eller private 
tilskudsydere. Kommissionen kommer til at spille den vigtigste rolle i forbindelse 
med forberedelsen af og støtten til de planlagte aktioner, men i betragtning af 
Uddannelsesårets politiske betydning og art er det vigtigt at sikre et godt samar­
bejde mellem denne, medlemsstaterne og de involverede i den offentlige og den 
private sektor. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1. Metode til beregning af de samlede omkostninger ved aktionen (forbindelsen mellem 
de enkelte omkostninger og de samlede omkostninger) 
Et europæisk uddannelsesår omfatter en række aktioner, der helt skal finansieres over 
Fællesskabets budget, andre, som samfinansieres over Fællesskabets budget sammen 
med offentlige eller private partnere i medlemsstaterne, og atter andre, hvortil der ikke 
ydes støtte via Fællesskabets budget. 
Den første kategori omfatter bl.a. det at få skabt et billede i medierne af Uddannelses­
året, det støttemateriale, der stilles til rådighed for medierne og arrangører, kollokvier, 
der indleder og afslutter Uddannelsesåret, samt arrangementer, der er med til at 
fremhæve EU's bidrag på uddannelsesområdet. Den anden kategori omfatter aktioner, 
der i højere grad navnlig er rettet mod et nationalt, regionalt eller helt tredje publikum 
i selve medlemsstaterne, og som tilpasser de generelle temaer for Uddannelsesåret til 
disse målgrupper. Den tredje kategori omfatter bl.a. offentlige eller private aktørers 
anvendelse af logoet, sloganet eller temaerne for Uddannelsesåret på en måde, så det 
øger virkningerne af dette. 
15 
A. Aktioner, der helt finansieres over Fællesskabets budget 
Al. Konferencer og kollokvier på fællesskabsplan: 
Symposier, kongresser, kollokvier, herunder den indledende og den afsluttende 
konference. 
Omkostning: 1,5 m to ECU. 
A2. Informations- og reklamekampagner på fællesskabsplan 
De omfatter bl.a. 
- Udformning af et logo for Det Europæiske Uddannelsesår. 
Anvendelse af de medier, der når ud til den brede offentlighed (fjernsyn, 
radio, plakater samt uge- og dagspressen) og specialiserede medier (tv-sta-
tioner vedrørende uddannelse, plakater på skoler og universiteter og på 
lokalt plan samt indlæg i fagpressen). 
Redigering og offentliggørelse af oplysninger. 
Tilrettelæggelse af konkurrencer på europæisk plan. 
Omkostning: 2,5 m to ECU. 
A3. Forberedende undersøgelser og rundspørger samt evalueringer: 
Kommissionen gennemfører en række forberedende rundspørger blandt de for­
skellige målgrupper (unge, forældre og lærere). 
Omkostning: 0,5 mio ECU. 
B. Aktioner, der som finansieres over Fællesskabets budget 
Bl. Tilrettelæggelse af arrangementer (skoler, virksomheder, rådhuse, offentlige 
pladser og andre steder, hvor unge og voksne kommer). 
Omkostning: 1,5 mio ECU. 
B2. Informering og formidling af oplysninger om god praksis 
Disse aktioner omfatter fremstillingen af brochurer, videoer og andre multimedie­
produkter samt tilrettelæggelsen af møde og udvekslinger. 
Omkostning: 1,5 mio ECU. 
B3. Priser og konkurrencer 
Der vil blive gennemført en række konkurrencer og uddelt priser på regionalt og 
nationalt plan. Konkurrencerne tilrettelægges og gennemføres af initiativtagere 
på regionalt og nationalt plan. Emnerne i forbindelse med konkurrencerne og 
prisuddelingen fastsættes af Kommissionen sammen med de forskellige udvalg. 
Omkostning: 0,5 mio ECU 
C Aktioner, hvortil der ikke ydes støtte over Fællesskabets budget 
Frivillige aktioner, der gennemføres af offentlige og private initiativtagere, og som bl.a. 
omfatter: 
- anvendelsen af det fælles logo og slogan for Uddannelsesåret i reklamekampag­
ner og i forbindelse med forskellige arrangementer 
- formidling af oplysninger om Uddannelsesåret i medierne. 
7.2. Omkostningernes fordeling (Fællesskabets andel) på aktionens enkelte dele 
Mio ECU (løbende priser) 
Fordeling 
A1 Konferencer 
A2 Informations- og reklame­
kampagner 
A3 Undersøgelser 
Bl Arrangementer 
B2 Informering og formidling 
af oplysninger 
B3 Konkurrencer og uddeling 
af priser 
I ALT Budget for 
1995 
0,3 
1,5 
0,3 
0,2 
0,5 
0,2 
3,0 Budget for 
1996 
1,2 
1,0 
0,2 
1,3 
1,0 
0,3 
5,0 I alt 
1,5 
2,5 
0,5 
1,5 
1,5 
0,5 
8,0 
17 
7.3 Vejledende tidsplan 
Forpligtelsesbevillinger 1995 
3,0 1996 
5,0 1 ait 
8,0 
Betalingsbevillinger 
1995 
1996 
1997 
I alt 2,0 
1,0 
3,0 T "3 
1,7 
5,0 2,0 
4,3 
1,7 
8,0 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG DE FORVENTEDE RESULTATER HERAF) 
I alle Kommissionens kontrakter, aftaler og retslige forpligtelser gives der mulighed 
for, at Kommissionen og Revisionsretten kan komme til stede og kontrollere anven­
delsen af midlerne. Endvidere forpligter støttemodtagerne sig til i forbindelse med 
aktionerne at udarbejde en finansiel redegørelse og opgørelse, der vil blive analyseret 
for så vidt angår både indholdet og opfyldelsen af betingelserne for at modtage støtte 
i overensstemmelse med målsætningen for Fællesskabets støtte. 
9. COSTBENEFITANALYSE 
9.1. Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 
Formålet med Uddannelsesåret er at få flest mulige i befolkningen til at forstå den 
afgørende betydning, uddannelsesspørgsmålet har i medlemsstaterne; det er muligvis 
alle disse, der er den potentielle målgruppe for så vidt som arrangementet ikke kun er 
begrænset til almen uddannelse, men også vedrører erhvervsuddannelser. Derfor tager 
aktionen sigte på ikke kun de involverede og modtagerne af uddannelse, men også på 
alle, der har med uddannelsespolitik at gøre, herunder arbejdstagerne. 
9.2. Begrundelse for aktionen 
Det, der først og fremmest begrunder aktionen, er den økomomiske og samfundsmæs­
sige problematik, der er beskrevet i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæf­
tigelse, nemlig hvordan man sikrer en økonomisk vækst, der skaber mange nye ar­
bejdspladser, og som gør det muligt at bevare de resultater, man har opnået ved hjælp 
af den eksisterende europæiske model. Den strategi, Kommissionen foreslår, bygger 
på en sund, decentraliseret og konkurrencedygtig økonomi, hvor man er solidarisk. 
Uddannelse og i denne forbindelse livslang uddannelse vil gøre det muligt løbende at 
forny mulighederne for beskæftigelse og gøre det lettere at tilpasse sig de teknologiske 
forandringer. 
18 
Denne strategi, der går ud på, at man satser på menneskelig kapital af høj kvalitet, 
kræver, at befolkningen bliver opmærksom på de muligheder og fordele, men også de 
krav, dette indebærer. Den omfatter derfor en særlig indsats for at bevidstgøre de 
europæiske befolkninger, som vil kunne støttes gennem Fællesskabets indsats på 
uddannelsesområdet, aktioner finansieret af strukturfondene som f.eks. fællesskabs­
initiativerne ADAPT og "Beskæftigelse og Udvikling af Menneskelige Ressourcer" og 
lovgivningsmæssige foranstaltninger for så vidt angår gensidig anerkendelse af 
kvalifikationer). 
Et europæisk uddannelsesår vil således være med til at skabe rammerne for en 
videreformidling af oplysninger om de aktioner, der gennemføres på EU-plan. Man når 
derved ud til en bredere gruppe end den, der direkte berøres af disse aktioner, og man 
opnår en større påvirkning af befolkningen, end det er tilfældet i forbindelse med de 
enkeltaktioner, der gennemføres i medlemsstaterne. 
9.3. Opfølgning og evaluering af aktionen 
De undersøgelser, der gennemføres blandt voksne, unge og lærere, inden 
aktionen iværksættes, skal gøre det muligt at skabe det grundlag, hvorpå der efter 
aktionens afslutning kan foretages en evaluering, som ud over en måling af kend­
skabet til arrangementet omfatter en analyse af mentalitetsændringen hos de 
forskellige involverede. På uddannelsesområdet - navnlig den grundlæggende 
uddannelse og videre- og efteruddannelse - er det nødvendigt, at der sker en 
mentalitetsændring, hvis man skal forny uddannelsessystemerne, uanset om dette 
sker gennem reformer eller gennem videreformidling af projekter. 
I løbet af de næste 5-10 år vil man kunne måle, hvorvidt aktionen har været 
vellykket ved at se på, om der reelt er sket en udvikling i lærernes praksis. De 
generelle indikatorer, som Task Forcen for Menneskelige Ressourcer har etableret 
på uddannelsesområdet, gør det muligt at måle denne udvikling i praksis. 
9.4. Budgetsammenhængen 
En ny aktion, der er foreslået som følge af vedtagelsen af hvidbogen. 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A) 
Det er ikke planlagt at ansætte mere personale til gennemførelsen af denne foranstalt­
ning. 
ISSN 0254-1459 
K0M(94) 264 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer: CB-CO-94-407-DA-C 
ISBN 92-77-80564-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
20