[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 21.9.2005

KOM(2005) 439 endelig

2005/0184 (CNS)

Forslag til

RÅDETS BESLUTNING

om særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner under Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013)

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE (EF-TRAKTATEN)

1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGENE

Forslagene til fem særprogrammer fremsættes i tilknytning til Kommissionens forslag til syvende rammeprogram (2007-2013), der blev vedtaget den 6. april 2005[1]. Der blev fremlagt en struktur i form af fire vigtige særprogrammer - "Samarbejde", "Idéer", "Mennesker" og "Kapacitet" - som hver svarede til et vigtigt mål for EU's forskningspolitik; et yderligere særprogram vedrører Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner. Kommissionen vil fremsætte forslag til "Regler for deltagelse og formidling", som skal finde anvendelse på syvende rammeprogram.

Den politiske baggrund og målene er omhandlet i meddelelsen "Det europæiske forskningsrum, vejen til videnbaseret vækst"[2]. Hvis disse mål skal nås, og særprogrammerne skal gennemføres fuldt ud, skal budgettet fordobles, sådan som Kommissionen har foreslået det.

Forskning, teknologi, uddannelse og innovation er vigtige midler til langsigtet og bæredygtig jobskabelse. De står også i centrum for økonomisk vækst, konkurrencedygtighed, sundhed, livskvalitet og miljø. Formålet med forskningsrammeprogrammet og EU's programmer på områderne uddannelse og innovation er at gøre fremskridt hen imod videnøkonomi og vidensamfund. Særprogrammerne under syvende rammeprogram har til formål sammen med den fornødne nationale og private indsats at afhjælpe de største svagheder ved den europæiske forsknings omfang, kvalitet og gennemslagskraft. Formidling og videnoverførsel er en vigtig gevinst ved EU's forskningsindsats, og der vil blive truffet foranstaltninger til at øge erhvervslivets, politikernes og hele samfundets brug af dens resultater.

EU skal investere mere i forskning, og det er nødvendigt med et fornyet løft, hvis Den Europæiske Union skal gøre fremskridt hen imod målet om, at 3 % af dens BNP skal være investeret i forskning senest i 2010. Syvende rammeprogram vil bidrage hertil, både via direkte finansiering og ved at virke som løftestang for yderligere offentlige og private investeringer i forskning.

EU har brug for flere forskere til at øge og forbedre sin forskningsindsats. Sammen med andre aktioner såsom det europæiske charter for forskere og nationale politikker tager syvende rammeprogram sigte på at anspore flere til at give sig i kast med forskning og gøre karriere som forskere og atter at tiltrække førende forskningstalenter til Europa.

En økonomisk støtte på EU-plan gør det muligt at højne forskningens kvalitet og øge dens effektivitet i et omfang, som ikke kan nås på nationalt plan. Særprogrammerne under syvende rammeprogram konsoliderer det europæiske forskningsrum yderligere, idet der derved opnås en kritisk masse og strukturer på nye forskningsområder og ved hjælp af nye midler, og den frie udveksling af idéer, viden og forskere derved fremmes yderligere.

Et gennemgående træk ved særprogrammernes gennemførelse vil være, at mulighederne for aktioner på EU-plan til højnelse af forskningens kvalitet vil blive udnyttet fuldt ud, navnlig via EU-dækkende konkurrencer og strenge og uafhængige evalueringer af forslagene. Dette forudsætter en fastlæggelse af og støtte til foreliggende viden, hvor denne end findes i Den Europæiske Union, og en skabelse af kapacitet til fremtidig forskning af topkvalitet.

Særprogrammernes gennemslagskraft vil blive forstærket ved sikring af komplementaritet med andre EU-politikker og -programmer, navnlig strukturfondene, uddannelsesprogrammerne og programmet for konkurrenceevne og innovation.

2. FORUDGÅENDE HØRING

Ved udarbejdelsen af forslagene til særprogrammer er der taget hensyn til synspunkter afgivet af EU's institutioner, navnlig Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd, og andre aktører, herunder dem, der udfører og gør brug af forskning. Dette omfatter de igangværende drøftelser og tilkendegivelser vedrørende forslaget til beslutninger under syvende rammeprogram, de omfattende høringer og tilkendegivelser i forbindelse med forberedelserne til dette forslag og det supplerende arbejde med fastlæggelsen af den fremtidige prioritering af forskningen, bl.a. i de europæiske teknologiplatformes regi.

Forslagene til særprogrammer bygger på den tilbundsgående konsekvensanalyse, der er foretaget vedrørende forslaget til syvende rammeprogram[3], og som påviste den betydelige og særlige gevinst ved hvert af de foreslåede særprogrammer. Desuden er der i forslagene taget hensyn til resultaterne af femårsevalueringen af rammeprogrammet[4].

3. RETLIGE ASPEKTER

Forslagene til særprogrammer er baseret på traktatens afsnit XVIII, artikel 163-173, særlig artikel 166, stk. 3, angående rammeprogrammets iværksættelse ved hjælp af særprogrammer.

4. BUDGETGENNEMFØRELSE

I de finansieringsoversigter, der knyttes til hvert forslag til beslutning, fastlægges de budgetmæssige virkninger, personaleressourcerne og de administrative ressourcer.

Kommissionen har til hensigt at oprette et forvaltningsorgan, som vil blive pålagt visse opgaver, der er nødvendige til gennemførelse af særprogrammerne "Samarbejde", "Mennesker" og "Kapacitet". Samme approach vil blive fulgt ved gennemførelsen af programmet "Idéer" (se afsnit 7.2 nedenfor).

5. EN SAMMENHÆNGENDE OG FLEKSIBEL GENNEMFØRELSE

5.1. Tilpasning til nye behov og muligheder

Det er af vital betydning, at særprogrammerne gennemføres på en måde, der er tilstrækkeligt fleksibel til, at de bestandig kan være på forkant med den videnskabelige og teknologiske udvikling og reagere på nye videnskabelige, erhvervsmæssige, politiske eller samfundsmæssige behov. Aktioner, som gør det muligt for forskere selv at fastlægge emner, vil i den henseende være særlig vigtige. For andre aktioner vil dette først og fremmest blive opnået via arbejdsprogrammerne, som vil blive ajourført årligt. Dette vil ske med bistand fra udvalgene af repræsentanter for medlemsstaterne, idet det er planen, at udvalgene utvetydigt skal fokusere på arbejdsprogrammerne. Der kan foretages revisioner hurtigere, hvis der opstår nye prioriterede opgaver, som kræver hurtig reaktion, navnlig i forbindelse med uforudsete politiske behov.

Der vil i forbindelse med denne flerårige programmering blive udarbejdet en bred vifte af input, som sikrer, at de støttede aktiviteter vedblivende er af direkte relevans for erhvervslivets og EU-politikkernes nye forskningsbehov. Der vil blive tilstræbt ekstern rådgivning, bl.a. i forbindelse med hvert af temaerne i særprogrammet Samarbejde, med effektiv tværfaglig dækning og balance mellem akademikernes og erhvervslivets synspunkter.

For programmet Idéer vil der blive fulgt en helt ny approach, hvorefter det som led i nedsættelsen af et autonomt europæisk forskningsråd pålægges et uafhængigt videnskabeligt råd at udarbejde et årligt arbejdsprogram (se afsnit 7.2 nedenfor).

Yderligere eksterne input, navnlig til programmet Samarbejde, vil især blive fremmet af de europæiske teknologiplatforme, der er oprettet på forskellige områder, og som efter planen skal spille en betydelig og dynamisk rolle i arbejdet med at sikre relevansen for erhvervslivet. Forskningsprioriteringen i de strategiske forskningsdagsordener, som er fastlagt af platformene, slår i høj grad igennem i forslagene til særprogrammer og vil udgøre et vigtigt input for den flerårige programmering.

Andre fora og grupper kan rettidigt give Kommissionen råd om ny prioritering på særlige områder såsom Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer (ESFRI) og de platforme, der er oprettet med det formål at overveje strategiske forskningsdagsordener af relevans for social-, arbejdsmarkeds- eller miljøpolitiske områder.

En vigtig ny mulighed, der vil blive sikret af rammeprogrammet, er en innovativ finansieringsmekanisme, Finansieringsfaciliteten for Risikodeling, der har til formål at fremme den private sektors udgifter til FTU ved at forbedre adgangen til at opnå lån fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til store europæiske aktioner, der har brug for en kombination af flere finansieringskilder, herunder lån. Disse omfattende europæiske aktioner er "fælles teknologiinitiativer" og store samarbejdsprojekter, der direkte finansieres af rammeprogrammet inden for programmet Samarbejde, og nye forskningsinfrastrukturprojekter under programmet Kapacitet. Andre store europæiske samarbejdsprojekter såsom projekter under Eureka kan også komme i betragtning ifølge støttekriterierne. Det bidrag, som særprogrammerne efter planen skal yde til EIB, vil i høj grad forbedre adgangen til lånefinansiering og derved have en betydelig løftestangseffekt på de private investeringer i FTU.

5.2. Tværgående emner

Den overordnede sammenhæng i gennemførelsen af syvende rammeprogram vil blive sikret af Kommissionen under fuld hensyntagen til Det Europæiske Forskningsråds garanterede autonomi og uafhængighed i forbindelse med programmet Idéer.

Arbejdsprogrammerne for de øvrige særprogrammer vil blive revideret på en samordnet måde for at gøre det muligt at tage fuldt hensyn til tværgående emner. Der påhviler også udvalgene af repræsentanter for medlemsstaterne et betydeligt ansvar, idet de skal bistå Kommissionen med at sikre den konkrete sammenhæng i og koordinering af gennemførelsen på tværs af og inden for disse særprogrammer. Dette forudsætter en massiv koordinering inden for medlemsstaterne og mellem repræsentanterne i udvalgenes forskellige sammensætninger.

Hvis de aktioner, der skal støttes, er af betydelig relevans for forskellige dele af særprogrammerne Samarbejde, Mennesker og Kapacitet, vil der blive benyttet fælles indkaldelser på grundlag af de erfaringer, der er indhøstet med sjette rammeprogram. Dette vil være særlig vigtigt for forskningsemner, der går på tværs af temaerne i programmet Samarbejde, og sådanne indkaldelser vil blive fastlagt tydeligt i arbejdsprogrammet.

Følgende spørgsmål, der går på tværs af særprogrammerne Samarbejde, Mennesker og Kapacitet, er af særlig betydning, og der imødeses særlige arrangementer til sikring af en koordineret approach:

- Internationalt samarbejde : alle disse særprogrammer er åbne for internationalt samarbejde og har særlige tiltag med dette formål. Der vil gennem hele rammeprogrammet blive fulgt en strategisk approach for at fremme EU-forskningens kvalitet og konkurrencedygtighed og tage særlige globale eller regionale spørgsmål op, når der er gensidig interesse derfor og gensidigt udbytte deraf. Der vil i overensstemmelse med denne strategi blive sikret en sammenhængende approach på tværs af særprogrammerne, og programmet Kapacitet vil få en særlig rolle at spille i denne sammenhæng.

- Forskningsinfrastruktur: den vigtigste støtte til forskningsinfrastruktur vil blive ydet via programmet Kapacitet, og dette program vil sikre en koordineret approach, som omfatter relevante forskningsaktiviteter under andre programmer, særlig programmet Samarbejde.

- Tværgående politisk forskning : der vil blive truffet foranstaltninger til effektiv koordinering inden for Kommissionens tjenestegrene, navnlig for at sikre, at aktiviteterne vedblivende tilgodeser udviklingsbehovene i EU's politikker. I dette øjemed kan den flerårige programmering understøttes af brugergrupper fra forskellige af Kommissionens tjenestegrene, som medvirker ved de pågældende politikker, og der vil i den sammenhæng blive oprettet en intern struktur til at sikre koordineringen af havforskning og -teknologi på tværs af de relevante temaområder.

- Deltagelse af smv'er: deltagelsen af smv'er vil blive gjort optimal under samtlige særprogrammer. Ud over de udbyggede særlige smv-aktioner under programmet Kapacitet er der taget hensyn til smv'ernes forskningsinteresser overalt i programmet Samarbejde, og yderligere emner af særlig interesse for smv'er vil blive fastlagt i arbejdsprogrammerne og indkaldelserne af forslag; aktiviteterne under programmet Mennesker lægger særlig vægt på at inddrage smv'er, og smv'erne vil også kunne deltage i programmet Idéer. De planlagte forenklinger og den øgede fleksibilitet i valget af den rette finansieringsordning vil navnlig være til gavn for smv'ernes deltagelse.

- Formidling og videnoverførsel : nødvendigheden af at fremme anvendelsen af forskningsresultaterne er et stærkt gennemgående træk ved særprogrammerne, idet der lægges særlig vægt på overførsel af viden mellem lande, på tværs af discipliner og fra akademikerkredse til erhvervsliv, bl.a. via øget mobilitet blandt forskere. Det er i den sammenhæng vigtigt, at de potentielle brugere engagerer sig i fastlæggelsen af prioriterede opgaver (navnlig gennem de europæiske teknologiplatforme). De komplementære aktioner under programmet for konkurrenceevne og innovation vil også øge brugen af forskningsresultaterne ved at formindske hindringerne for innovation og styrke innovationskapaciteten.

- Videnskab og samfund : denne aktivitet under programmet Kapacitet vil også spille en rolle i bestræbelserne for at sikre, at der i samtlige særprogrammer tages behørigt hensyn til de samfundsmæssige aspekter, og at samvirket mellem videnskabsfolk og den brede offentlighed uddybes.

6. FORENKLING OG FORVALTNINGSMETODER

Ved gennemførelsen af syvende rammeprogram vil der blive opnået en mærkbar forenkling i overensstemmelse med de idéer, der kom til udtryk i Kommissionens arbejdsdokument af 6. april 2005 og den omfattende dialog med medlemsstater og aktører på grundlag af dette dokument. Mange af de foreslåede foranstaltninger skal indgå i reglerne for deltagelse og formidling, navnlig for at formindske bureaukratiet mærkbart og forenkle finansieringsordningerne og indberetningskravene.

I særprogrammerne omfatter de foreslåede forbedringer følgende:

- En mere effektiv og konsistent gennemførelse via en udlægning af administrative opgaver til et forvaltningsorgan.

- En rationalisering af finansieringsordningerne, således at gennemførelsen af det enkelte særprogram finder sted ved hjælp af de instrumenter, der er nødvendige til virkeliggørelse af programmets mål.

- En klarere præsentation af evalueringskriterierne: de medtages i arbejdsprogrammerne i overensstemmelse med de principper, der er fastsat i det enkelte særprogram.

- Klart fastlagte arbejdsprogrammer, således at potentielle deltagere er velinformerede om foreliggende muligheder, der imødekommer deres særlige behov og interesser. Eksempelvis vil arbejdsprogrammer og indkaldelser i fornødent omfang rette søgelyset mod emner, der er af særlig interesse for smv'er, eller hvor et samarbejde med tredjelande er gavnligt.

- Forenklinger på andre områder såsom en mere strømlinet godkendelse af projekter, de nye finansierings- og støtteordninger og yderligere brug af databaser og informationsværktøjer med henblik på at sikre en forbedret kommunikation.

7. SÆRPROGRAMMERNES INDHOLD

7.1. Samarbejde

Særprogrammet Samarbejde har til formål at skaffe EU en førende position på centrale videnskabelige og teknologiske områder ved at støtte samarbejde mellem universiteter, erhvervsliv, forskningscentre og myndigheder i hele EU og med resten af verden. Tidligere rammeprogrammer har demonstreret disse aktioners virkning, når det drejer sig om at omstrukturere forskningen i EU, forene ressourcerne og sikre en løftestangseffekt deraf. Under syvende rammeprogram vil disse virkninger opnå større udbredelse, og de ni foreslåede temaer modsvarer de vigtigste områder med fremskridt inden for viden og teknologi, hvor der skal skabes øget forskning af høj kvalitet med henblik på at imødegå EU's sociale, arbejdsmarkedsmæssige, økonomiske, folkesundhedsmæssige, miljømæssige og erhvervsmæssige udfordringer.

Programmet er i mange henseender nært beslægtet med tidligere rammeprogrammer og bygger på den tidligere påviste succes med EU-støtte af denne type. Desuden rummer dette særprogram en række vigtige nyskabelser, hvis gennemførelse tiltrækker sig særlig opmærksomhed:

- Imødekommelse af behovet for ambitiøse fælleseuropæiske offentligt-private partnerskaber for at fremskynde udviklingen af betydelige teknologier via en iværksættelse af fælles teknologiinitiativer [5]. Der er fastlagt et første sæt initiativer med klare mål, som kan iværksættes på områderne innovativ medicin, nanoelektronik, indlejrede databehandlingssystemer, brint og brændselsceller, luftfartsteknik og flytrafikstyring og global miljø- og sikkerhedsovervågning. Disse vil blive omhandlet i særskilte forslag (f.eks. i henhold til traktatens artikel 171). Under gennemførelsen af syvende rammeprogram kan der fastlægges yderligere fælles teknologiinitiativer, bl.a. på områderne el-produktionsanlæg med nulemission og vedvarende energikilder.

- En udbygget approach for de koordinerende nationale forskningsprogrammer. Den vellykkede ERA-NET -ordning vil blive videreført og implementeret inden for temaerne. Det vil blive tilladt eksisterende ERA-NET fra sjette rammeprogram at fremsætte opfølgende forslag med henblik på at uddybe deres samarbejde eller udvide konsortierne med nye deltagere, og der vil blive ydet støtte til nye ERA-NET til at tage fat på nye emner. Ordningen vil også stå åben for offentlige organer, som planlægger et forskningsprogram, der endnu ikke er iværksat. Desuden vil der blive indført en ERA-NET Plus-ordning, som skal anspore til fælles indkaldelser i forbindelse med tværnationale forskningsprojekter, der tilrettelægges af flere lande.

- Efter erfaringerne med initiativet Partnerskabet om Kliniske Forsøg mellem De Europæiske Lande og Udviklingslandene (EDCTP) under artikel 169 er der i tæt samarbejde med forskellige medlemsstater fastlagt yderligere fire initiativer under artikel 169 . Sådanne initiativer på områderne intelligente omgivelser, forskning vedrørende Østersøen og metrologi er opregnet i programmet Samarbejde, og et initiativ under artikel 169 med det formål at forene nationale smv-relaterede programmer, der yder forskning, er nævnt i programmet Kapacitet. Under gennemførelsen af syvende rammeprogram kan der fastlægges yderligere initiativer.

- Der er forudset en mere målrettet approach for internationalt samarbejde inden for hvert tema og på tværs af temaerne med særlige samarbejdsaktioner, som skal fastlægges i arbejdsprogrammerne i overensstemmelse med den påtænkte strategiske approach for internationalt samarbejde og via politiske dialoger og netværker med forskellige regioner i partnerlandene.

- Der vil under hvert af temaerne blive ydet støtte til en yderligere komponent for at gøre en fleksibel reaktion på nye og uforudsete behov på politikområderne mulig, og implementeringen vil bygge på erfaringerne med den videnskabelige støtte til politik og nye og opdukkende videnskabelige og teknologiske ordninger, der blev indført i sjette rammeprogram, og ordningen for fremtidig og opdukkende teknologi på IKT-området.

7.2. Idéer

EU klarer sig ikke særlig godt, når det drejer sig om virkeligt banebrydende forskning eller nye videnskabsområder i hastig vækst. Med programmet Idéer oprettes der et sådant fælleseuropæisk organ, som kan støtte virkeligt kreative videnskabsfolk, ingeniører og forskere, hvis nysgerrighed og videbegærlighed har den største chance for at munde ud i de uforudsigelige og banebrydende opdagelser, som kan give os den nye forståelse af verden omkring os, åbne de nye perspektiver for den teknologiske udvikling og løse hårdnakkede samfunds- og miljømæssige problemer. En mærkbar forbedring af grundforskningens kvalitet via konkurrencer, der omfatter hele EU, vil føre betydelige samfundsmæssige og økonomiske fordele med sig[6].

Ved programmet Idéer indføres begrebet "frontlinjeforskning", der afspejler en ny forståelse af grundforskningen. "Frontlinjeforskningen" er med helt fremme, når det drejer sig om at skabe ny viden, og er et forehavende med betydelige indbyggede risici, som tager sigte på at skabe veritable gennembrud inden for videnskab, teknologi og teknik uden hensyn til etablerede faggrænser eller grænser mellem stater.

Programmet vil følge en "forskerinitieret" approach, som giver forskerne mulighed for selv at vælge deres emner. Støtten vil blive ydet til individuelle hold, således at der gives et hold betydelig fleksibilitet med hensyn til at vælge den sammensætning af forskere, der er bedst egnet til projekternes gennemførelse, fra én institution eller fra flere institutioner i ét land eller på tværs af landegrænserne. I alle tilfælde bør den videnskabelige kunnen og ikke blot administrative krav være bestemmende for holdenes sammensætning. Programmet vil adskille sig fra de nationale finansieringsaktioner inden for grundforskning ved sine strategiske mål og sin EU-synsvinkel.

Nedsættelsen af et europæisk forskningsråd til at implementere programmet Idéer markerer en ny start. Det Europæiske Forskningsråd vil få to strukturelle komponenter af central betydning - et uafhængigt videnskabeligt råd og en specifik gennemførelsesstruktur - som virker i overensstemmelse med principperne om tillid, troværdighed og gennemsigtighed; det bør stille tilstrækkeligt med økonomiske midler til rådighed og arbejde særdeles effektivt, og det bør garantere en høj grad af autonomi og integritet, samtidig med at det overholder kravene til ansvarlighed.

Det Videnskabelige Råd vil bestå af repræsentanter på højeste plan for det europæiske forskersamfund, som udpeges i kraft af deres personlige egenskaber og uafhængigt af politiske eller andre interesser. Dets medlemmer udpeges af Kommissionen efter en uafhængig udpegningsproces.

Det Videnskabelige Råds mandat vil omfatte:

1. Videnskabsstrategi: Fastlæggelse af den overordnede videnskabsstrategi for programmet på baggrund af de videnskabelige muligheder og EU's behov på videnskabsområdet. På et permanent grundlag og i overensstemmelse med videnskabsstrategien fastlæggelse af arbejdsprogrammet og nødvendige ændringer, herunder indkaldelser af forslag, kriterier for finansiering af forslag samt om fornødent fastlæggelse af særlige emner eller målgrupper (f.eks. unge/opdukkende hold).

2. Overvågning og kvalitetskontrol: Om nødvendigt ud fra et videnskabeligt synspunkt fastlæggelse af holdninger om gennemførelse og forvaltning af indkaldelser af forslag, evalueringskriterier og peer review-processer, herunder udvælgelse af eksperter og metoder for peer review og evaluering af forslag, på grundlag af hvilke de forslag, der skal finansieres, vil blive bestemt, samt alle andre spørgsmål, som øver indflydelse på særprogrammets resultater og gennemslagskraft, og kvaliteten af den foretagne forskning. Overvågning af foranstaltningernes kvalitet, evaluering af programmets gennemførelse og resultater og henstillinger vedrørende korrigerende eller fremtidige aktioner.

3. Kommunikation og formidling: Kommunikation med forskersamfundet og de vigtigste aktører vedrørende programmets aktiviteter og resultater og Det Europæiske Forskningsråds drøftelser. Regelmæssig rapportering til Kommission om dets aktiviteter.

Den specifikke gennemførelsesstruktur vil være ansvarlig for programgennemførelsen i henhold til det årlige arbejdsprogram. Den vil navnlig implementere evalueringsprocedurer, peer review og udvælgelsesproces i overensstemmelse med de af Det Videnskabelige Råd fastlagte principper og forestå den finansielle og videnskabelige forvaltning af støtten. I den sammenhæng agter Kommissionen i første omgang at oprette et forvaltningsorgan, som den vil overdrage gennemførelsesopgaverne. Gennemførelsesstrukturen vil til stadighed stå i tæt forbindelse med Det Videnskabelige Råd vedrørende alle programgennemførelsens aspekter. Engang i fremtiden kan der - efter en uafhængig evaluering af effektiviteten af Det Europæiske Forskningsråds strukturer og ordninger - fastlægges en alternativ struktur, f.eks. i henhold til bestemmelserne i traktatens artikel 171.

Europa-Kommissionen vil være garant for Det Europæiske Forskningsråds fulde autonomi og integritet. Dette betyder, at Kommissionens ansvar for gennemførelsen af programmet vil give sig udslag i, at den påser, at Det Europæiske Forskningsråds gennemførelsesstruktur oprettes, og at programmet gennemføres af Det Europæiske Forskningsråd i overensstemmelse med de fastsatte mål, de videnskabelige retningslinjer og kravene til den videnskabelige kvalitet, sådan som de fastsættes af Det Videnskabelige Råd, der handler uafhængigt.

Kommissionen vil være ansvarlig for den formelle vedtagelse af arbejdsprogrammet for programmet Idéer. Den vil udøve dette ansvar i overensstemmelse med den ovenfor beskrevne approach. Som hovedregel vil Kommissionen vedtage arbejdsprogrammet som foreslået af Det Videnskabelige Råd. Hvis Kommissionen ikke kan vedtage arbejdsprogrammet som foreslået, eksempelvis fordi det ikke svarer til programmets mål eller strider mod EU-lovgivningen, skal Kommissionen gøre rede for sine bevæggrunde offentligt. Formålet med denne procedure er at sikre, at Det Europæiske Forskningsråds virke efter principperne for autonomi og integritet respekteres fuldt ud og på gennemsigtig vis.

7.3. Mennesker

Særprogrammet Mennesker indgår i en bred og integreret strategi, der har til formål at sikre en kvalitativ og kvantitativ styrkelse af de menneskelige ressourcer inden for F&U i EU. Programmet vil stimulere folk til at gå i gang med og fortsætte en karriere som forskere, tilskynde forskerne til at blive i EU og tiltrække de bedste hjerner til EU. Der knytter sig en enestående gevinst til EU's indsats via harmoniserede instrumenter, kraftigere strukturerende effekter og større effektivitet end bilaterale arrangementer mellem medlemsstaterne.

Aktiviteterne bygger på de langvarige og vellykkede erfaringer med Marie Curie-aktionerne og imødekommer forskernes behov for uddannelse, mobilitet og karriereudvikling. Samtidig med, at der tilbydes en betydelig kontinuitet, tillægges der følgende aspekter større betydning:

- En kraftigere strukturerende effekt , eksempelvis ved indførelse af samfinansiering af regionale, nationale og internationale programmer på området "Livslang læring og karriereudvikling". "Samfinansieringsmetoden" skal ikke erstatte den metode, hvor der ansøges om og tildeles individuelle post-doc-stipendier på EU-plan, hvilket i øjeblikket er den eneste mulighed i sjette rammeprograms regi. De individuelle stipendier har dog nået en vis modningsgrad i EU. Samtidig er de nationale tilbud på dette område stadig ret uensartede med hensyn til mål, evalueringsmetoder og arbejdsbetingelser og har stadig ofte en begrænset international eller europæisk dimension. Det foreslås derfor, at der på grundlag af offentlige indkaldelser af forslag samfinansieres et udvalg af de pågældende programmer, som svarer til rammeprogrammets mål. Evaluering og udvælgelse vil finde sted efter merit uden begrænsninger med hensyn til de valgte stipendiaters hjemsted og under anvendelse af acceptable beskæftigelses- og arbejdsvilkår (med hensyn til f.eks. løn, socialsikring, vejledning og faglig udvikling).

- Erhvervslivets medvirken: medens Marie Curie-aktionernes bottom-up-karakter vil blive opretholdt, vil der blive lagt større vægt på uddannelse og karriereudvikling for og i forskellige sektorer, navnlig i den private sektor. Dette vil blive sikret ved hjælp af en opprioritering af udvikling af supplerende færdigheder og kompetencer, der er afgørende for en bedre forståelse for forskningen i erhvervslivet og for kvaliteten af dets forskning. Dette vil blive forstærket ved at stimulere til aktiviteter på tværs af sektorer via erhvervslivets aktive deltagelse i alle aktionerne og ved at indføre den specifikke ordning for vidensdeling i partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor, navnlig smv'er.

- Den internationale dimension vil blive forstærket. Ud over internationale rejsestipendier med en obligatorisk returfase i hjemlandet med det formål at bidrage til livslang læring og karriereudvikling for EU-forskere udbygges det internationale samarbejde via forskere fra tredjelande yderligere. Desuden indføres der nye dimensioner for samarbejde med EU's nabolande og de lande, som EU har indgået V&T-aftaler med. Endelig vil der blive ydet støtte til europæiske forskeres "videnskabsdiasporaer" i udlandet og til udenlandske forskere i EU.

7.4. Kapacitet

Særprogrammet Kapacitet vil øge forsknings- og innovationskapaciteten i hele Europa. Programmet er en kombination af en videreførelse og en udbygning af aktiviteterne under tidligere rammeprogrammer og indeholder desuden en række vigtige nyskabelser.

Et vigtigt nyt element er den forudsete strategiske approach til støtte for opførelsen af ny forskningsinfrastruktur, som vil supplere den fortsatte støtte til sikring af en optimal brug af den eksisterende forskningsinfrastruktur. Støtten til opførelse af ny infrastruktur vil blive ydet via en toleddet approach: en forberedende fase og en opførelsesfase. Med udgangspunkt i ESFRI's (Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer) arbejde med udvikling af en europæisk køreplan for ny forskningsinfrastruktur vil Kommissionen fastlægge højtprioriterede projekter, hvortil der eventuelt kan ydes EF-støtte under syvende rammeprogram. For disse projekters vedkommende vil Kommissionen fungere som formidler, navnlig ved at fremme finanstekniske mekanismer til brug i opførelsesfasen, herunder sikring af lettere adgang til EIB-lån via Finansieringsfaciliteten for Risikodeling. I bilag 1 vises ESFRI's "list of opportunities", som omfatter en række konkrete eksempler på nye omfattende forskningsinfrastrukturer, som forskersamfundet i EU vil få brug for i de kommende ti år.

De to støtteordninger for forskning til gavn for smv'er og smv-sammenslutninger vil blive videreført med et forhøjet budget for at imødekomme smv'ernes voksende behov for at få udført forskningsopgaver uden for huset.

Aktioner inden for temaet "Videnbaserede regioner" bygger på den vellykkede pilotaktion af samme navn. Sigtet er at gøre det muligt for tværnationale regionsnetværker at drage fuld fordel af deres forskningsstyrke og absorbere ny viden, der hidrører fra forskning, og at fremme nye "forskningsbaserede kompetenceklynger", der omfatter universiteter, forskningscentre, virksomheder og regionale myndigheder.

Et vigtigt nyt element er aktionen for at frigøre det fulde forskningspotentiale i EU´s "konvergensregioner" og regionerne i EU's yderste periferi. Det er en betingelse for at kunne virkeliggøre den videnbaserede økonomi og det videnbaserede samfund, at den europæiske forsknings kvalitet forbedres, men også at det uudnyttede betydelige forskningspotentiale, der findes overalt i EU, udnyttes bedre. Aktionerne vil gøre det muligt at ansætte forskere fra andre EU-stater, udstationere forsknings- og forvaltningspersonale, tilrettelægge evalueringsfaciliteter og erhverve og udvikle forskningsudstyr. Sådanne aktioner vil udgøre et supplement til behovet for og hensigtsmæssigheden af at udbygge eksisterende og nyopdukkede videncentres forskningskapacitet i disse regioner via strukturfondene.

Videnskab og Samfund repræsenterer en mærkbar udvidelse af det arbejde, der er udført under det foregående rammeprogram. Aktionen vil være til gavn for videnskaben og give sig udslag i forbedrede EU-politikker og en mere engageret og velinformeret offentlighed.

Et vigtigt formål med syvende rammeprogram er at skabe en stærk og sammenhængende international videnskabs- og teknologipolitik, og aktiviteterne under programmet Kapacitet vil støtte denne approach, navnlig ved at bistå med at fastlægge prioriterede opgaver for samarbejdet.

Den sammenhængende udvikling af politikkerne vil bevirke, at der lægges større vægt på koordineringen af de nationale og regionale forskningspolitikker via en særlig støtteordning for tværnationale initiativer fra medlemsstaternes og regionernes side inden for det politiske samarbejde. Dette vil styrke anvendelsen af den åbne koordineringsmetode på forskningspolitikkerne og fremme samordnede eller fælles initiativer, der tages af grupper af lande og regioner på områder med en stærkt tværnational dimension.

7.5. Det Fælles Forskningscenters aktioner

Samtidig med, at FFC vil vedblive med at yde videnskabelig og teknisk støtte til EU-politikken, vil det udbygge sin kundeorientering og sit stærke netværksarbejde med forskersamfundet yderligere. Det vil udbygge sine aktiviteter i specifik sammenhæng med vækst, bæredygtig udvikling og sikkerhed.

FFC's aktioner vil også imødekomme ønsket om en "bedre lovgivning" i forbindelse med den nye Lissabon-agenda. Nye udfordringer med tilknytning til det voksende behov for at håndtere kriser, nødsituationer og presserende politiske krav vil blive imødegået ved opbygning af kapacitet og faciliteter i udvalgte områder med henblik på at yde passende støtte i en EU-sammenhæng. En integreret approach for ydelsen af videnskabelig og teknisk støtte til politikker vil også være en central bestanddel af dette særprogram.

8. DET EUROPÆISKE FORSKNINGSRUM: VEJEN TIL VIDENBASERET VÆKST

Hvis det nødvendige hurtige fremskridt hen imod en videnøkonomi og et vidensamfund skal sikres, kræves der en mere ambitiøs og effektiv europæisk forskning. Alle aktører i Den Europæiske Union - regeringerne, forskningsinstitutterne og erhvervslivet – har en rolle at spille i disse bestræbelser.

Særprogrammerne under syvende rammeprogram skal maksimere løftestangseffekten og virkningen af forskningsudgifterne på europæisk plan inden for det disponible budget. De vigtigste elementer er fokusering på fire mål i de tilsvarende særprogrammer med aktiviteter og gennemførelsesmidler, der tager sigte på at føre disse mål ud i livet, nemlig en udtalt kontinuitet kombineret med vigtige nye approacher, en konsistent fokusering på støtte til eksisterende ekspertise og skabelse af kapacitet til morgendagens forskningsekspertise, en strømlinet og forenklet forvaltning med henblik på at sikre brugervenlighed og effektiv udnyttelse af de investerede midler samt en indbygget fleksibilitet, som kan sikre, at rammeprogrammet imødekommer nye behov og udnytter nye muligheder.

Bilag 1

ESFRI's "LIST OF OPPORTUNITIES"[7]

- Facilitet for antiproton- og ionforskning (Facility for Antiproton and Ion Research (FAIR))

- Facilitet for intense sekundære stråler fra ustabile isotoper (Facility for intense secondary beams of unstable isotopes (SPIRAL II))

- Europæisk dybhavs-neutrinoteleskop (European deep-sea neutrino telescope (KM3NeT))

- Ekstremt stort teleskop (Extremely Large Telescope (ELT)) – til optisk astronomi

- Fælleseuropæisk forskningsinfrastruktur for nanostrukturer (Pan-European Research Infrastructure for Nano -Structures (PRINS))

- Europæisk spallationskilde (European Spallation Source (ESS)) – neutronkilde

- European XFEL – til hårde røntgenstråler

- IRUVX FELs Network – fra infrarøde til bløde røntgenstråler

- ESRF upgrade – synkrotron

- Højperformant computer for Europa (High Performance Computer for Europe (HPCEUR))

- Marinefartøjer til kystforskning – navnlig i Østersøen

- Forskningsisbryderen Aurora Borealis

- Europæisk tværfagligt havbundsobservatorium (European Multidisciplinary Seafloor Observatory (EMSO))

- Europæisk infrastruktur for forskning i og beskyttelse af biodiversitet

- Avanceret infrastruktur til "brain imaging" og "whole body imaging"

- Bioinformatikinfrastruktur for Europa

- Europæisk net af avancerede kliniske forskningscentre

- Europæisk net af biobanker og genomiske ressourcer

- Højsikkerhedslaboratorier for nye sygdomme og trusler mod folkesundheden

- Infrastruktur til funktionsanalyse af et helt "mammalian genome"

- Modelforsøgsfaciliteter for biomedicinsk forskning

- Europæisk forskningsobservatorium for humaniora og samfundsvidenskaber (European Research Observatory for the Humanities and Social Sciences (EROHS))

- Europæisk socialundersøgelse (European Social Survey (ESS))

"Global projects"

- ITER

- Den Internationale Rumstation (International Space Station (ISS))

- Den Internationale Lineære Collider (International Linear Collider (ILC))

- Square Kilometer Array (SKA) – radioteleskop

- Det Internationale Fusionsmaterialebestrålingsanlæg (International Fusion Materials Irradiation Facility (IFMIF))

2005/0184 (CNS)

Forslag til

RÅDETS BESLUTNING

om særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner under Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013)

(EØS-relevant tekst)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 166,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[8],

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[9],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale udvalg[10] og

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[11] og

ud fra følgende betragtninger:

(1) I henhold til traktatens artikel 166, stk. 3, iværksættes Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../EF om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (i det følgende benævnt "rammeprogrammet") ved hjælp af særprogrammer, som fastsætter de nærmere bestemmelser for deres gennemførelse, deres varighed og de midler, der skønnes nødvendige.

(2) Det Fælles Forskningscenter, i det følgende benævnt "FFC", bør udføre såkaldte direkte aktioner for F&U i henhold til et særprogram for FFC til gennemførelse af EF's rammeprogram.

(3) Under udførelsen af sit hverv bør Det Fælles Forskningscenter[12] levere kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til EU’s politiske proces og således sørge for støtte til implementering og overvågning af eksisterende politikker og for, at der reageres på nye behov for politisk beslutningsstøtte. For at opfylde sin mission driver FFC forskning af høj kvalitet.

(4) FFC's direkte aktioner bør udføres i overensstemmelse med dette særprogram. Under gennemførelsen af dette særprogram i overensstemmelse med sin mission bør FFC lægge særlig vægt på områder af central betydning for EU: velstand i et videnintensivt samfund, solidaritet og ansvarlig omgang med ressourcerne, sikkerhed og frihed samt Europa som partner i verden.

(5) Særprogrammet bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, så der tages hensyn til relevante behov hos FFC's brugere og Fællesskabets politikker samt til målsætningen om at beskytte Fællesskabets finansielle interesser. Forskningsindsatsen under dette program bør i givet fald tilpasses disse behov og den videnskabelige og teknologiske udvikling og sigte mod at opnå videnskabelig topkvalitet.

(6) De regler, der under rammeprogrammet gælder for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse og for formidling af forskningsresultater (i det følgende benævnt "regler for deltagelse og formidling"), og som berører de direkte aktioner, bør også finde anvendelse for F&U-indsatsen under dette særprogram.

(7) Med henblik på gennemførelsen af dette program kan det ud over det samarbejde, der er omfattet af aftalen om det europæiske økonomiske samarbejdsområde eller af en associeringsaftale, være hensigtsmæssigt at deltage i internationale samarbejdsaktiviteter, særlig på grundlag af traktatens artikel 170, med tredjelande og internationale organisationer.

(8) Som støtte til udvidelsen af EU og integrationen af de nye medlemsstater vil FFC gøre en indsats for at integrere organisationer og forskere fra de nye medlemsstater i centrets aktiviteter, herunder især dem, der vedrører gennemførelsen af de videnskabelige og teknologiske elementer i gældende EU-ret, og for at øge samarbejdet med organisationer og forskere fra kandidatlandene. Det er også tanken at åbne gradvis over for nabolandene, især inden for emner, der har høj prioritet i EU's naboskabspolitik.

(9) Forskningsaktiviteter under dette særprogram bør gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper, herunder dem, der kommer til udtryk i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

(10) FFC bør fortsat udføre indtægtsgivende, konkurrencebaseret arbejde. Dette arbejde omfatter deltagelse i rammeprogrammets indirekte aktioner, arbejde for tredjeparter og i mindre grad udnyttelse af immaterielle aktiver.

(11) En forsvarlig økonomisk forvaltning af syvende rammeprogram og dets gennemførelse bør sikres på en måde, der er mest muligt effektiv og brugervenlig, adgangen til det bør lettes for alle deltagere, og dette bør ske under overholdelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2020 om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen med senere ændringer.

(12) Desuden bør der træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen med senere ændringer, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser[13], Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[14] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[15].

(13) Kommissionen bør i rette tid sørge for en uafhængig evaluering af aktiviteterne på programområderne.

(14) Styrelsesrådet for FFC er blevet hørt om særprogrammets videnskabelige og teknologiske indhold -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, i det følgende benævnt "særprogrammet", fastlægges hermed for perioden 1. januar 2007 til 31. december 2013.

Artikel 2

Særprogrammet fastsætter Det Fælles Forskningscenters aktioner på det ikke-nukleare område med det formål at levere kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til EU’s politiske proces og således sørge for støtte til implementering og overvågning af eksisterende politikker og for, at der reageres på nye behov for politisk beslutningsstøtte.

Målene for og hovedlinjerne i disse aktioner fastsættes i bilaget.

Artikel 3

I overensstemmelse med rammeprogrammets bilag II skønnes bevillingsbehovet til gennemførelse af særprogrammet at være 1 817 mio. EUR.

Artikel 4

1. Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under særprogrammet, gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper.

2. Til følgende forskningsområder ydes der ikke støtte under dette program:

- forskning i reproduktiv kloning af mennesker

- forskning, der sigter mod at ændre menneskers arvemasse på en måde, der gør ændringerne arvelige[16]

- forskning, der sigter mod at skabe menneskelige embryoner alene til forskningsformål eller for at fremskaffe stamceller, herunder ved kerneoverførsel mellem kropsceller.

3. Til følgende forskningsaktiviteter ydes der ikke støtte under dette program:

- forskning, der er forbudt i alle medlemsstater

- forskning, der tænkes udført i en medlemsstat, hvor sådan forskning er forbudt.

Artikel 5

1. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af direkte aktioner, jf. rammeprogrammets bilag III.

2. Reglerne for deltagelse og formidling finder anvendelse på dette særprogram, i den udstrækning de vedrører direkte aktioner.

Artikel 6

1. Kommissionen udarbejder et flerårigt arbejdsprogram til gennemførelse af særprogrammet med en mere detaljeret redegørelse for målene og de videnskabelige og teknologiske prioriteringer, der er fastsat i bilaget, og med en tidsplan for gennemførelsen.

2. I det flerårige arbejdsprogram tages der hensyn til relevante forskningstiltag, som medlemsstaterne, associerede stater, europæiske og internationale organisationer gennemfører. Det ajourføres efter behov.

Artikel 7

Kommissionen sørger for, at der gennemføres en uafhængig evaluering af aktiviteterne på de områder, særprogrammet omfatter, jf. rammeprogrammets artikel 7.

Artikel 8

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den.

På Rådets vegne

Formand

[…]

Bilag – EF-program

1. MÅL

At levere kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til EU’s politiske beslutningsproces, sikre støtte til implementering og overvågning af eksisterende politikker samt reagere på nye politiske behov.

2. TILGANG

FFC vil udbygge sin kundedrevne orientering og sit stærke netværkssamarbejde med forskersamfundet med særligt sigte på vækst, bæredygtig udvikling og sikkerhed ved:

- at reagere fleksibelt på nye behov og krav fra EU-beslutningstagernes side

- at koncentrere opmærksomheden om emner, som er vigtige for samfundet, og som indeholder en forskningskomponent og en fremherskende fællesskabsdimension

- at udvikle partnerskaber med forskningscentre, universiteter, erhvervsliv, myndigheder og tilsynsorganer i medlemsstaterne og med tredjelande og internationale organisationer

- at forbedre sine færdigheder og udbygge sine anlæg

- FFC har især rettet sine ressourcer mod de videnskabelige og teknologiske udfordringer, som følger af EU-politikkens komplekse og mangesidede aspekter. Det har således tilrettelagt sine aktiviteter omkring de vigtigste politikområder og skabt synergier med andre kilder til videnskabelig og teknologisk støtte i medlemsstaterne. Det vil styrke denne kapacitet yderligere, bl.a. ved at samarbejde med EU-agenturerne, andre EU-institutioner og myndighederne i medlemsstaterne.

En tværfaglig tilgang til ydelsen af videnskabelig og teknologisk støtte er et centralt træk ved dette særprogram. Der er nemlig et presserende behov for at forstå samspillet mellem teknologiske ændringer, videnskabelig udvikling, innovation, konkurrencedygtighed og de forskellige regulerende og politiske strategier (f.eks. økonomiske virkemidler, frivillige ordninger og fleksible mekanismer). Et stærkt forskningsgrundlag kan medvirke til, at disse mål kan virkeliggøres. Sigtet med deltagelsen i rammeprogrammets direkte aktioner er at opnå størst mulig komplementaritet med det institutionelle program i afsnit 3 nedenfor.

Et vigtigt aspekt ved denne tilgang er, at den indhentede viden formidles mellem de forskellige parter, der medvirker i denne proces. Indsatsen vil også blive rettet mod at støtte gennemførelsen af lovgivningen og overvågning heraf og mod at videreformidle bedste praksis i EU-25, kandidatlandene og nabolandene.

FFC vil imødekomme den nye Lissabon-dagsordens efterlysning af 'bedre lovgivning’ ved at bidrage til forudgående og efterfølgende vurdering og bedømmelse af politiske tiltag og derved støtte Kommissionens faktabaserede initiativer. Endvidere kan der udformes målrettede, forskningsbaserede støtteaktiviteter til imødekommelse af krav, der fremsættes i forbindelse med gennemførelse og overvågning af politiske tiltag.

Det voksende behov for at håndtere kriser, nødsituationer og presserende politiske krav vil skabe nye udfordringer, der vil blive imødegået ved at opbygge kapacitet og faciliteter på udvalgte områder, så der kan ydes passende støtte i EU-sammenhæng.

EU’s politik på området eksterne forbindelser og sikkerhed vil medføre nye opgaver for FFC under hele syvende rammeprogram. Til støtte for disse arbejdsopgaver vil der blive anvendt interne, sikre informations/analyse-systemer, så der kan reageres med kort varsel. På samme måde vil også den globale og internationale dimension af FFC’s arbejde få et større omfang i dette program.

En særlig del af FFC’s ressourcer er afsat til sonderende forskning og udvikling af ny viden og nye færdigheder. Ressourcerne investeres i sonderende forskning i form af “igangsættertilskud”, som vil kunne give praktiske resultater på et senere stadium, og som, hvis forskningen lykkes, vil bidrage til FFC’s aktiviteter på mellemlang og lang sigt.

FFC vil i forbindelse med sin støtte til tematiske politikker på anmodning træffe særlige foranstaltninger til, at relevante forskningsresultater fra hele EU udnyttes bedre. Herved øges også fordelene ved vidensamfundet.

3. AKTIVITETER

3.1. Politisk tema 1: Velstand i et videnintensivt samfund

3.1.1. Agenda 1.1 konkurrenceevne og innovation

FFC skal bidrage til at øge EU’s konkurrenceevne og skaffe større åbenhed inden for det indre marked og handel ved fremstille og videreformidle internationalt accepterede referencer og ved at fremme et fælles europæisk målesystem. Måleresultaternes sammenlignelighed vil blive forbedret ved hjælp af kvalitetssikringsværktøjer såsom referencematerialer, referencemålinger, validerede metoder og data på en lang række relevante områder, f.eks.:

- Til fremme af sikkerheden ved kemikalier og produkter, bl.a. kosmetiske midler, vil der blive oprettet et referencecenter for integreret risikovurdering af kemikalier og ydet videnskabelig og teknologisk støtte i tilknytning til kemikalielovgivningen, herunder støtte (uddannelse) til forberedelsen af ECA (Det Europæiske Kemikalieagentur)

- Alternative testmetoder (dvs. uden brug af dyr) og intelligente teststrategier

- Fødevaresikkerhed, fødevarekvalitet og fødevareægthed; fodersikkerhed; bioteknologi

- Energi (renere og vedvarende energikilder og energibærere)

- Borgernes sikkerhed og beskyttelse

- Miljø og sundhed

Dette arbejde på referenceområdet vil blive videreført i nært samarbejde med medlemsstaternes institutioner, internationale standardiseringsorganisationer (ISO, CEN, Codex Alimentarius, AOAC), tilsynsmyndigheder og erhvervslivet. FFC bevarer rollen som Fællesskabets referencelaboratorium (CRL) på områderne genmodificerede fødevarer og foderstoffer, materialer, der kommer i berøring med fødevarer, og fodertilsætningsstoffer og vil inddrage lignende opgaver på andre områder, der henhører under dets kompetence.

FFC vil gå videre med udviklingen af avancerede teknikker til økonometrisk modellering og følsomhedsanalyse på en lang række områder, makroøkonomisk modellering, kortfristede analyser af konjunktur- og forretningscykler og udvikling og vurdering af sammensatte indikatorer.

FFC vil også fortsat anvende de finansielle økonometriske og statistiske værktøjer i tilknytning til finansielle tjenesteydelser (f.eks. direktivet om clearing og afvikling og bankdirektivet). Det vil fortsat deltage i en bred vifte af initiativer, idet det ved at udvikle særlige indikatorer og udføre analyser yder støtte til forudgående og efterfølgende vurderinger (herunder konsekvensvurderinger).

FFC vil øge sin støtte til udviklingen af EU’s politik for international handel, med særlig vægt på handelspolitikkens konsekvenser for bæredygtig udvikling og konkurrenceevne.

Støtten til Lissabon-dagsordenen for vækst og beskæftigelse vil bestå i direkte kvantitative socioøkonomiske analyser – også i tilknytning til princippet om ‘bedre lovgivning’ – på en række områder, bl.a. makroøkonomisk stabilitet og vækst, finansielle tjenesteydelser, aspekter ved konkurrenceevne, livslang læring og Lissabon-strategiens dimension, hvad menneskelig kapital angår, landbrug, klimaændringer og bæredygtige energi- og transportsystemer. FFC vil bidrage til bedre indsigt i forholdet mellem uddannelse og vidensamfundets behov, i de faktorer, der har betydning for lige adgang til uddannelse, og i, hvordan uddannelsesressourcerne kan udnyttes effektivt.

Af central betydning for virkeliggørelsen af målene for konkurrenceevne og miljø er miljøeffektive teknologier, som også fremover vil blive identificeret og vurderet af IPPC-kontoret (European Integrated Pollution Prevention and Control Bureau) og gennem bidrag til gennemførelsen og overvågningen af handlingsplanen for miljøteknologi. FFC vil undersøge, under hvilke forhold disse teknologier udvikles, for at finde frem til, hvilke hindringer der stiller sig i vejen for deres udbredelse, for at vurdere præstationsmål og anvendelse og for at undersøge foranstaltninger til at udbrede deres brug.

FFC vil også yde støtte til øget konkurrenceevne gennem bl.a. følgende aktiviteter:

- Støtte til udformning og ajourføring af europæiske standarder, f.eks. eurokodekser, euronormer, IEC- og ISO-standarder og europæiske referencematerialer

- Udvikling af standarder for systemer til overvågning af miljø og sikkerhed og adgang til harmoniserede data i tilknytning til INSPIRE (Infrastructure for Spatial Information in Europe) og GMES (Global Monitoring for Environment and Security)

- Udbygning af den europæiske måleinfrastruktur gennem laboratoriesammenligninger til støtte for akkrediterings/certificeringsprocesser.

3.1.2. Agenda 1.2 Det europæiske forskningsrum

FFC vil bidrage direkte til det europæiske forskningsrum gennem videnskabeligt netværkssamarbejde, forskeruddannelse og forskermobilitet, adgang til forskningsinfrastruktur og forskningssamarbejde. Det vil i givet fald deltage i de europæiske teknologiplatforme, fælles teknologiinitiativer og tiltag efter artikel 169. Der vil blive lagt særlig vægt på at inddrage partnere fra de nye medlemsstater og kandidatlandene.

FFC vil yde støtte til faktabaseret forskningspolitisk beslutningstagning på både EU- og medlemsstatsniveau.

Den strategiske støtte til forskningspolitisk beslutningstagning vil blive suppleret med teknologivurderinger af forskningsprioriteter inden for de enkelte forskningstemaer.

Også konsolidering, udvikling og videreformidling af metoder til teknologi- og videnskabsfremsyn vil blive befordret på europæisk plan.

3.1.3. Agenda 1.3 Energi og transport

FFC vil koncentrere sine aktiviteter på energiområdet om en glat overgang til mindre kulstofintensive og vedvarende energikilder og –bærere (herunder brint), mere energieffektive systemer og bedre forsyningssikkerhed under trygge forhold. FFC’s mål på energiområdet er:

- at tilvejebringe et referencesystem for bæredygtig energi til dækning af EU’s behov for videnskabelig og teknisk ekspertise inden for teknologisk innovation og udvikling (samtlige energikilder)

- at fungere som referencecenter for standardforberedende ydelseskontrol og certificering af udvalgte teknologier (dvs. renere fossile brændsler, biomasse, solceller, brændselsceller og brint)

- at tilvejebringe information om pålideligheden af energiforsyningerne til Europa.

FFC vil bidrage til udviklingen af bæredygtig transport i Europa ved at koncentrere indsatsen om følgende områder:

- Miljøet: bekæmpelse af emissioner og virkningerne heraf på økosystemerne; mulighederne for at mindske emissioner ved hjælp af ny teknologi inden for rammerne af forskellige politikscenarier

- Den teknisk-økonomiske dimension: forskning i tilknytning til vurdering af forbedrede brændstoffer og motorer, alternative køretøjskoncepter og innovationens konsekvenser for konkurrenceevne og økonomisk vækst samt vurdering af de transportpolitiske valgmuligheder

- Den sociale dimension: bl.a. aktiviteter på området fysisk planlægning, sundhedsvirkninger og oplysningskampagner. Indsatsen vil også berøre sikkerhedsaspekterne ved luft-, land- og søtransport.

Energi- og transportsektoren tegner sig for hovedparten af den forurening, der påvirker luftkvaliteten. FFC vil yde støtte til EU’s tematiske strategi for luftforurening (CAFE - Clean Air for Europe), med særlig vægt på karakterisering og bestemmelse af emissionernes fordeling på de forskellige kilder, og herved bidrage til udarbejdelsen af emissionsbekæmpelsesstrategier.

3.1.4. Agenda 1.4 Informationssamfundet

FFC vil gennem fremadrettede analyser og strategier i tilknytning til vidensamfundet yde støtte til udformning af politikker og virkemidler for informationssamfundets teknologier, som kan bidrage til et konkurrencedygtigt europæisk vidensamfund. Hovedvægten vil blive lagt på vækst, solidaritet, integration og bæredygtighed. FFC vil også medvirke til gennemførelsen af EU-politikker, der hænger tæt sammen med udviklingen inden for informationssamfundets teknologier, eller som har stor nytte af denne udvikling. Heri indgår anvendelser inden for e-handel, e-sundhed, personlig sikkerhed, e-læring, e-forvaltning og miljø såvel som indkredsning af nye udviklingsmuligheder i forbindelse med gennemførelsen af Europas overordnede strategier for vækst, integration og livskvalitet.

FFC vil undersøge konvergensaspekterne inden for informationssamfundets teknologier for at vurdere de mulige konsekvenser heraf for samfundet, hvad angår konkurrenceevne, privatlivets fred, ejendomsret og social integration. Arbejdet med konvergerende anvendelser vil blive videreført på området sundhed (biosensorer, nanoteknologi og kognitiv videnskab), sikkerhed (sensorer, offentlig sikkerhed og personlig integritet) og miljø (overvågningsteknologi og bæredygtig miljøforvaltning).

3.1.5. Agenda 1.5 Biovidenskab og bioteknologi

Biovidenskab og bioteknologi berører mange politikområder, hvor de kan bidrage mærkbart til gennemførelsen af Lissabon-målene. Dette potentiale erkendes generelt inden for sundhed, landbrug, fødevarer, miljø og andre sektorer, hvor der sker en hurtig udvikling i anvendelserne af biovidenskab og bioteknologi. For at kunne tilvejebringe referencematerialer og validerede metoder er det nødvendigt at have adgang til og beherske en lang række avancerede bioteknologiske instrumenter. FFC vil videreudvikle sin kompetence på dette område med henblik på lovgivnings- og regelaspektet.

Til støtte for den fremtidige lovgivning på området vil FFC undersøge de socioøkonomiske følger af udvalgte anvendelser af bioteknologi og biovidenskab. Med en integreret indsats inden for nanobioteknologi, fysik, biologi og kemi anvendt på detektionsteknikker vil FFC bidrage til udviklingen af nye strategier og teknologier til overvågning af miljø og sundhed, til (øko)toksikologiske undersøgelser og til fødevarekontrol og -sikkerhed.

Der vil bl.a. blive sat ind på følgende områder:

4. Bioteknologi og sundhedsrelaterede aspekter:

5. Tilvejebringelse af kvalitetssikringsværktøjer til genetisk testning

6. Studier af genombaserede diagnostiske anvendelser og genombaseret lægemiddeludvikling (f.eks. farmakogenomik)

7. Udvikling og validering af avancerede metoder til forbedring, begrænsning og erstatning af dyreforsøg i forbindelse med fremstilling af bioteknologiske lægemidler, til forudsigelse af kemikaliers toksicitet ved hjælp af in vitro-cellekulturer, højkapacitetsmetoder og toksikogenomik

8. Identifikation og vurdering af nye bioinformatikmetoder til støtte for de såkaldte “omik”-metoder, med inddragelse af fysiologiske reaktioner, der er påvirket af individuelle følsomheds- og livsstilsfaktorer

9. Udvikling af en metodologisk ramme for forsvarlig hensyntagen til risikopåvirkende faktorer ved vurderingen af menneskers sundhed

10. Vurdering af virkningerne af nanoteknologi for miljø og sundhed.

11. Bioteknologi inden for landbrug, fødevarer og foder:

12. Sonderende undersøgelser af nye bioteknologiske anvendelser inden for fødevareproduktion (f.eks. funktionelle fødevarer, klonede husdyr og genmodificerede afgrøder med medicinske egenskaber)

13. Detektion, identifikation og kvantificering af gmo’er (herunder validering af højkapacitets-screeningsmetoder og kvalitetssikringsværktøjer til de næste generationer af gmo’er)

14. Undersøgelser af sameksistens mellem gm- og konventionelle afgrøder; undersøgelser af de økonomiske aspekter ved gm-afgrøder.

3.2. Politisk tema 2: Solidaritet og ansvarlig forvaltning af ressourcerne

3.2.1. Agenda 2.1 Udvikling af landdistrikter, landbrug og fiskeri

FFC vil yde støtte til EU’s politik inden for landdistriktsudviklling, landbrug og fiskeri under hensyntagen til alle tre bæredygtighedsdimensioner:

- Produktionsaspekter: støtte til gennemførelse, kontrol og overvågning af den fælles landbrugspolitik (enkeltbetalingsordningen, krydsoverensstemmelse og bedriftsrådgivningssystemet), herunder integrerede forvaltnings- og kontrolsystemer for agerjord og registre over permanente afgrøder, og gennemførelse af by/land-matriklen til støtte for marked og investeringer (ved hjælp af positionsbestemmelses/navigationsteknikker). Prognoser for afgrødeproduktion baseret på vækstsimuleringsmodeller, area frame -metoder, telemåling og et net til fænologiske undersøgelser af landbruget. Støtte til gennemførelsen af en forsikringsordning for EU’s landbrugere. Støtte til de metodologiske aspekter af EU’s nye statistiske system for landbruget (herunder LUCAS).

- Miljøaspekter: Vurdering af følgerne af gode landbrugs- og miljømæssige forhold og undersøgelse af virkningerne og effektiviteten af miljøvenlige landbrugsmetoder, hvad jordbunds- og vandforholdene, biodiversitet og de europæiske landskaber angår. Analyse af forbindelserne mellem landbrugs-, landdistriktsudviklings- og regionalpolitikken og konsekvenserne heraf for ændringer i arealanvendelsen i EU, baseret på udvikling af indikatorer og rumlige modeller. Støtte til udvikling af målrettede rumlige strategier til gennemførelse af programmerne for udvikling af landdistrikter. Vurdering af konsekvenserne af klimaændringerne for landbruget, med henblik på tilpasningsforanstaltninger. Bidrag til reduktion af drivhusgasemissionerne gennem målrettede energiafgrøder og energiudnyttelse landbrugsaffald.

- Producent/forbrugeraspekter: Strategiske politikanalyser på bl.a. følgende områder: landbrugsreformens indvirkning på landbrugssystemernes bæredygtighed; landbrugets lydhørhed over for forbrugernes krav: karakterisering og kontrol af fødevarer, virkningerne af kvalitetssikrings- og certificeringsordninger, der gennemføres som led i forsyningskæden, landbrugets lydhørhed over for miljø- og dyrevelfærdsstandarder; fremskrivninger og politikkonsekvensanalyser for de vigtigste europæiske landbrugsvarer, hvad produktion, verdensmarked, priser, indkomst og forbrugervelfærd angår; virkningerne af ændringer i handelspolitikken og i verdensmarkederne for råvarer; landbrugspolitik inden for landdistriktsudviklingen i sammenhæng med andre politikker. Der vil blive lagt særlig vægt på konsekvenserne af landbrugsreformen for de nye medlemsstater og kandidatlandene.

Målene for den fælles fiskeripolitik søges gennemført ved at tilvejebringe videnskabelige data til rette tid og af bedre kvalitet og ved at udvikle processer til vurdering af de økonomiske og sociale konsekvenser af forskellige forvaltningsalternativer. Der vil blive anvendt ny teknologi til at påvise overtrædelser, herunder identifikation af fiskenes oprindelse baseret på dna-analyse. Der vil blive lagt vægt på metoder, der giver bedre mulighed for, at de berørte parter inddrages. I tråd med EU’s nye søfartspolitik vil tjenesteydelser, der er udviklet med fiskeriet for øje – f.eks. fartøjsovervågning via telemåling og elektronisk indberetning - blive udvidet til identifikation af handelsskibe. Konsekvenserne af den voksende akvakultursektor vil blive vurderet.

3.2.2. Agenda 2.2 Naturressourcer

FFC arbejder hen imod en helhedsstrategi til overvågning af ændringer og til analyse af belastningen og presset på naturressourcerne, med henblik på udvikling af integrerede løsningsmodeller for bæredygtig udvikling. Forskningen på dette område, der skal supplere agenda 2.1, vil blive lagt tæt op ad EU’s syv tematiske miljøstrategier. FFC vil lægge vægt på fælles udnyttelse af miljøoplysninger og input til udviklingen af GMES-tjenester (Global Monitoring for Environment and Security). Anvendelserne heraf vil følge INSPIRE-principperne.

Indsatsen vil især blive rettet mod:

- Vandforvaltning som led i vandrammedirektivet og søfartspolitikken med særlig vægt på den økologiske kvalitet af Europas indre vandområder og kystvande, forureningsstoffernes kredsløb, harmoniserede målinger af kemiske og biologiske kontaminanter, dynamisk modellering og europadækkende informationssystemer.

- Initiativer til jordbundsbeskyttelse som anført i rammedirektivet om jordbundsbeskyttelse, med særlig vægt på strømlining af informationsstrømmen om jordbundsforholdene i Europa, opstilling af fælles kriterier og metoder til afgrænsning af risikoområder, hvad trusler mod jordbunden angår, og metoder til jordbundsovervågning .

- Livscyklusvurdering som udgangspunkt for at følge ressourcernes gang fra udvinding over anvendelse og genanvendelse til endelig bortskaffelse af materialerne. Bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug af naturressourcer og materialer; produkternes miljøbelastning og bæredygtighed ifølge forskellige teknologi- og politikscenarier.

- Skovbrug; der vil blive etableret et system til overvågning af Fællesskabets skove, omfattende information om skovbrande, skovenes økologiske tilstand og skovressourcerne. Aktiviteterne vil omfatte indikatorer for skovbiodiversiteten, værktøjer til analyse af samspillet mellem skovbrande, jordbund og klimaændringer, og integrering af medlemsstaternes information om skovressourcerne.

- Ydelse af fortsat teknisk støtte til udvikling af INSPIRE ( INfrastructure for SPatial InfoRmation in Europe ): bidrag til EU’s fælles miljøinformationssystem (i tæt samarbejde med Det Europæiske Miljøagentur og ESTAT)

- Konsekvensvurdering af struktur- og samhørighedsprogrammer og støtte til opstilling og vurdering af EU’s regionalpolitik ved hjælp af territoriale indikatorer på regionalt plan og på byplan.

3.2.3. Agenda 2.3 Miljø og sundhed

Sammenhængen mellem miljø og sundhed er et nyt punkt på EU’s dagsorden. FFC vil bidrage til gennemførelsen af denne nye politik gennem:

- Udvikling og validering af metoder til overvågning af transportveje og vurdering af eksponering: udendørs luft (luftkvalitet), indeluft (produkter, røg), drikkevand og fødevarer (herunder materialer, der kommer i berøring med fødevarer, kontaminanter i fødevarekæden). På bl.a. kemikalieområdet er der planer om at bidrage til udviklingen af en metode til vurdering af menneskets samlede eksponering

- Vurdering af sundhedsvirkninger baseret på eksperimentel forskning, biomonitering, toksikogenomiske analyser, computerstøttet beregning og analyseværktøjer.

- Udnyttelse af viden indhentet under de to ovennævnte forskningsområder med henblik på at bidrage til den fremtidige udvikling af et integreret miljø- og sundhedssystem, i tråd med de politiske rammer for miljø- og sundhedsoplysninger, der er under udvikling som led i EU-handlingsplanen.

3.2.4. Agenda 2.4 Klimaændringer

Nedskæring af drivhusgasemissionerne er et af de centrale mål med Kyoto-protokollen. Det er derfor et vigtigt punkt på FFC’s dagsorden at vurdere mulighederne for at reducere drivhusgasemissionerne (dæmpende foranstaltninger) inden for fælles rammer. FFC vil koncentrere indsatsen om vurdering, verifikation og analyse af drivhusgasemissionsdata, navnlig på vanskelige områder som f.eks. landbrug og skovbrug. Der vil blive gjort en lignende indsats til verifikation af data vedrørende handel med drivhusgasser.

Tilpasning til klimaændringerne er nu blevet en nødvendighed, og FFC vil fortsætte med at indsamle og vurdere data om klimaets indvirkning på den europæiske økonomis sårbare sektorer. Der er bl.a. tale om landbrug, skovbrug, vandressourcer og naturkatastrofer. Risikovurderingerne i tilknytning til klimaændringer vil blive koncentreret om virkningerne på EU-plan af oversvømmelser, tørke, skovbrande, uvejr, forringelse af luftkvaliteten og kyst- og havprocesser.

Det er nødvendigt at have tilstrækkelig viden om klimaændringernes signaler og virkninger over hele verden. Metoderne til global overvågning vil blive videreudviklet med henblik på vurdering af ændringer i atmosfæren, havene og den terrestriske biosfære, som enten bidrager til eller følger af klimaændringerne. Dette arbejde indgår i det europæiske bidrag til de globale observationssystemer, der formelt er anerkendt via FN's rammekonvention om klimaændringer (bidrag til Det Globale Klimaobservationssystem). Der vil blive gjort en lignende indsats for at kontrollere kulstofhandelen inden for rammerne af Kyoto-protokollens fleksible mekanismer (’fælles gennemførelse’ ( Joint Implementation ) og ’mekanismen for bæredygtig udvikling’ ( Clean Development Mechanism )) og fremtidige ordninger for tiden efter 2012. FFC vil indlede den 3. fase af programmet TREES (Tropical Ecosystem Environment observations by Satellites) for at ajourføre de tidligere vurderinger af det globale skovdække.

FFC vil samarbejde med andre modelberegningscentre i Europa for at opstille alternative scenarier og cost-benefit analyser. Af særlig betydning for det 7. rammeprogram er analysen af handlemulighederne for perioden efter Kyoto-protokollen, som vil give stødet til drøftelser af, hvordan klimapolitikken kan integreres i andre sektorpolitikker.

3.3. Politisk tema 3: Sikkerhed og frihed

3.3.1. Agenda 3.1 Indre sikkerhed

FFC vil yde støtte til EU’s politik på områderne frihed, sikkerhed og retfærdighed samt på toldområdet. Fokus vil blive rettet mod anvendelse af it- og systemanalysefærdigheder i kampen mod kriminalitet og bedrageri, smugleri og ulovlig handel, til beskyttelse af vigtig infrastruktur, terrorismebekæmpelse, håndtering af migration samt grænseforvaltning. FFC vil også yde teknisk støtte til integreret grænseforvaltning (f.eks. interoperabilitet).

Aktiviteterne vil bl.a. omfatte støtte til:

- Muligheden for opdagelse og overvågning af bedrageri mod EU-budgettet og misbrug af midler baseret på automatisk efterretningsindsamling og anvendelse af avancerede analysemetoder på store datamængder

- Vurdering af trusler og sårbarhed, hvad angår vigtig infrastruktur i nøglesektorer på EU-plan (f.eks. informationssystemer, finansieringssystemer, industrianlæg, offentlige bygninger, transportsystemer og -infrastruktur, kommunikationsnet, finansnet, navigationssystemer, elektricitets- og gas/olie-infrastruktur, fødevaredistributionssystemer osv.)

- Forebyggelse, beredskab og risikohåndtering af situationer, der opstår som følge af forsætlige handlinger rettet mod infrastruktur (sabotage af industrianlæg, eksplosioner, kollisioner, angreb med biologiske og kemiske stoffer, angreb på fødevareforsyninger)

- Grænsesikkerhed og –forvaltning på grundlag af standarder for og afprøvning af biometriske sensorer, overvågningssystemer til påvisning af ulovlig handel, overvågning af migrationsstrømme

- Indsamling af information på området godstransport ad luftvejen, ad vej og ad vandvejen ved hjælp af forskellige sporingsteknikker

- EU krisehåndteringsstruktur (ARGUS) og kriseberedskabsmekanismer.

3.3.2. Agenda 3.2 Katastrofer og beredskab

FFC vil være aktivt på området naturkatastrofer og teknologiske risici for at øge mulighederne for at forstå og håndtere sårbare punkter, risici, tidlig varsling, alarmsystemer, overvågning og skadesvurdering, forebyggelses- og afbødningsforanstaltninger. FFC vil navnlig bidrage til at forbedre EU’s beredskabsevne og krisehåndtering med hensyn til hurtig indsats, overvågning og skadesvurdering (f.eks. som led i civilbeskyttelsesordningen og indsatser fra solidaritetsfonden).

Kontoret for større uheld ( Major Accidents Hazards Bureau ) vil bidrage til sikkerhedsstyring gennem overvågning af ulykker og hændelser og udnyttelse af de indhøstede erfaringer, navnlig i Seveso II-anlæg.

Hvad naturkatastrofer angår, vil FFC fokusere på udviklingen af systemer for tidlig varsling og alarmsystemer på grundlag af modeller, jordobservationsteknologi og målenet for en række forskellige situationer over hele Europa, bl.a. oversvømmelser, tørke, olieudslip, jordskælv, skovbrande og storme. Risici, der skyldes flere faktorer, vil blive undersøgt for Middelhavs- og Sortehavsområdet og for Atlanterhavets randområder. Arbejdet med rapportering og udnyttelse af erfaringerne med naturkatastrofer vil blive videreført. Arbejdet inden for denne agenda vil også blive gennemført til støtte for udviklingen af GMES-tjenester i forbindelse med kriser og beredskab.

3.3.3. Agenda 3.3 Fødevarer og foder – sikkerhed og kvalitet

Aktiviteterne på dette område vil være i tråd med ’fra bord til jord’-konceptet. FFC vil tilvejebringe valideringsmetoder og harmoniserede procedurer for en lang række fødevare- og fodertyper. Det vil også udbygge sin kapacitet til at håndtere fødevare- og foderkriser gennem sin ekspertise inden for fødevare- og foderanalyse og ved efter behov at sætte sig ind i nye sagsområder. Der vil blive lagt vægt på tæt samarbejde med Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet.

Der bliver tale om følgende specifikke områder:

- Validering af molekylærbiologiske og koblede teknikker til fødevare- og foderkontrol, bl.a. på området allergener, funktionelle fødevarer og økologiske fødevarer

- Fødevare- og sundhedsrelaterede områder, hvor der ventes vedtaget lovgivning (f.eks. mikrobiologi, funktionelle og økologiske fødevarer, allergener, sundhedsanprisninger på mærkning)

- Fødevaresikkerhedsrelaterede områder, hvor der findes lovgivning (f.eks. godkendelser af fodertilsætningsstoffer)

- Mikrobiologi i tilknytning til fødevarer og foder, validering af biomolekylære metoder til detektion af mikroorganismer, navnlig patogener i fødevarer og vand

- Validering af analysemetoder til detektion af forbudte stoffer, kontaminanter, fodertilsætningsstoffer og animalske proteiner, til kontrol med overholdelsen af mærkningsdirektivet og kravene til oprindelsesbetegnelse (f.eks. isotopmetoder)

- Elektronisk sporbarhed gennem hele fødevare-foderkæden.

3.4. Politisk tema 4: Europa som verdenspartner

FFC vil støtte EU’s beslutningsprocesser inden for rammerne af instrumenterne for eksterne forbindelser (udviklingssamarbejde, handel) og krisestyringsinstrumenter, herunder stabilitetsinstrumentet og instrumentet for humanitær bistand).

3.4.1. Agenda 4.1 Global sikkerhed

FFC vil øge sin støtte til Fællesskabets programmer for genopbygning og humanitær bistand på grundlag af ny teknologi (bl.a. rumteknik og geospatiale analyser, netoplysninger, realtidsinformationssystemer), så der kan sættes ind på flere niveauer (fra beredskab til hurtig indsats og operationer i felten) med henblik på kortlægning af glemte kriser, tidlig varsling af potentielle kriser, vurdering af humanitære behov, humanitær nødhjælp, integreret krisestyring og skadesvurdering efter krisen. FFC vil også yde støtte til international humanitær bistand, ved at det globale katastrofevarslings- og indsatssystem ( Global Disaster Alert and Response System ) udvides til at omfatte en bred vifte af humanitære katastrofer, i tæt samarbejde med de relevante FN-agenturer (navnlig FN’s Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (UNOCHA) ),

FFC vil oprette en database for globale geospatiale data og bidrage til tjenester (hurtig kortlægning) til støtte for krisestyring og sikkerhed, systemkompatibilitet og standarder til støtte for dataudveksling mellem systemer, navnlig med situationscentret i Rådets Generalsekretariat (SitCen) og EU-Satellitcentret. Dette arbejde udføres som led i udviklingen af de kommende GMES- pilottjenester.

FFC vil yde støtte til stabilitetsinstrumentet og i denne sammenhæng rette opmærksomheden mod grænseoverskridende problemer (ikke-spredning, bekæmpelse af ulovlig handel og terrorisme) og mere langsigtede globale stabilitets- og sikkerhedsspørgsmål. FFC vil arbejde med spørgsmålet om spredning af masseødelæggelsesvåben og varer og teknologi med både militære og civile anvendelsesformål, herunder eksportkontrol, grænsekontrol, forsyningskædens sikkerhed og udarbejdelse af landeprofiler. Af systemer, der skal videreudvikles i dette øjemed, kan nævnes klassificeringssystemer for eksportkontrol, efterretningsbaserede systemer, datalagring og flersprogede værktøjer til informationssøgning på nettet. Der er planer om vidtgående integration med de relevante FFC-aktiviteter under Euratom-særprogrammet.

Centralt for denne tilgang er teknikker til analyse af telemålingsdata og systemer til integration og analyse data fra flere kilder (herunder jordobservation og frit tilgængelige informationskilder). De vil blive anvendt til støtte for gennemførelsen af fælles tiltag inden for rammerne af FUSP, Kimberley-processen, mekanismer for overvågning af ulovlig handel, bl.a. med tømmer og varer med dobbelt anvendelsesformål, EU-programmet for fred og konfliktforebyggelsesprogrammer generelt. Disse aktiviteter vil bidrage til GMES-initiativets globale dimension.

3.4.2. Agenda 4.2 Udviklingssamarbejde

Det vil indledningsvist blive oprettet et observatorium for bæredygtig udvikling og miljø i lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet. Det informationsindsamlings- og kommunikationssystem, der er kernen i observatoriet, vil blive rettet mod udformning af miljødiagnoser og landeprofiler, opstilling af scenarier og undersøgelse af samspillet mellem forskellige politikker. Udviklingsanalyser vil blive underbygget af langvarig observation af ressource- og miljøparametre (f.eks. for plantedække, skovdække, brande, biodiversitet, kystområder, klimasårbarhed osv.). Udviklingen vil finde sted i nært samarbejde med GMES-initiativet og programmet for overvågning af miljø og bæredygtig udvikling i Afrika.

Observatoriets aktivitet med hensyn til afgrødeovervågning på globalt plan vil blive udviklet med sigte på fødevaresikkerhed og Fællesskabets initiativ vedrørende fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling. Forskningsarbejdet vil blive fokuseret på nye metoder til vurdering af fødevareforsyninger og -behov, systemer til information om fødevaresikkerhed og sårbarhedsvurderinger.

Slutprodukterne vil være “kundedrevne”, hvilket i dette tilfælde vil sige, at de udformes på en sådan måde, at de imødekommer udviklingslandenes behov og kan forvaltes af dem.

Samarbejdet med en række vigtige aktører (FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-GMFS) vil blive udbygget.

Etiske aspekter

Under gennemførelsen af særprogrammet og i den forskning, der drives i den forbindelse, skal grundlæggende etiske principper respekteres. De omfatter bl.a. de principper, der ligger til grund for Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, såsom beskyttelse af menneskelig værdighed, menneskeliv, personoplysninger og privatlivets fred samt dyre- og miljøbeskyttelse i overensstemmelse med EF-retten og de seneste versioner af relevante internationale konventioner og adfærdskodekser som f.eks. Helsingfors-erklæringen, Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin undertegnet i Oviedo den 4. april 1997 og dens tillægsprotokoller, FN's konvention om børns rettigheder, den universelle erklæring om det menneskelige genom og menneskerettighederne, som UNESCO har vedtaget, FN-konventionen om forbud mod biologiske våben (BTWC), den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og jordbrug samt de relevante resolutioner fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO).

Der vil desuden blive taget hensyn til udtalelser fra Gruppen af Rådgivere vedrørende Etik inden for Bioteknologi (1991-1997) og fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi (1998 og fremefter).

I overensstemmelse med nærhedsprincippet og de forskellige holdninger, der gør sig gældende i Europa, skal deltagerne i forskningsprojekter overholde gældende love og etiske regler i de lande, hvor forskningen udføres. Det er under alle omstændigheder de nationale regler, der gælder, og ingen forskning, som er forbudt i en given medlemsstat eller et andet land, vil få støtte fra fællesskabsmidler til udførelse i den medlemsstat eller det land.

Hvor det er relevant, skal de, der gennemfører forskningsprojekter, ansøge de relevante nationale eller lokale etiske råd om godkendelse, inden de påbegynder FTU-aktiviteterne. Kommissionen vil endvidere foretage en systematisk etisk gennemgang af forslag, der vedrører følsomme spørgsmål, eller hvis etiske aspekter ikke er fyldestgørende dækket. I særlige tilfælde kan en etisk gennemgang foretages, mens et projekt er i gang. Den protokol om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd, der er knyttet til traktaten, kræver, at Fællesskabet tager fuldt hensyn til dyrs velfærd, når Fællesskabets politikker, herunder forskningspolitikken, fastlægges og gennemføres. I Rådets direktiv 86/609/EØF om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål, kræves det, at alle forsøg tilrettelægges på en sådan måde, at forsøgsdyrene ikke udsættes for angst eller påføres unødig smerte og lidelse, at der anvendes så få dyr som muligt, at der anvendes dyr med laveste neurofysiologiske følsomhed, og at forsøgene forårsager mindst smerte, lidelse, angst og varigt men. Ændring af dyrs arvemasse og kloning af dyr kommer kun i betragtning, hvis formålene er etisk velbegrundede, vilkårene sikrer dyrenes velfærd, og principperne om biologisk mangfoldighed overholdes.

Under programmets gennemførelse vil Kommissionen løbende følge med i den videnskabelige udvikling og i de relevante nationale og internationale regler, så der kan tages højde for alle fremskridt og ændringer.

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: SÆRPROGRAM FOR DET FÆLLES FORSKNINGSCENTERS DIREKTE AKTIONER UNDER DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS SYVENDE RAMMEPROGRAM FOR FORSKNING, TEKNOLOGISK UDVIKLING OG DEMONSTRATION (2007-2013)

2. ABM-/ABB-RAMME

Politikområder og dermed forbundne aktiviteter:

Direkte forskning

3. BUDGETPOSTER

3.1. Budgetposter (aktionsposter og dermed forbundne poster vedrørende teknisk og administrativ bistand (tidl. B..A-poster)), herunder:

10 02 Direkte finansieret forskning, aktionsbevillinger

(Den endelige kontoplan for syvende rammeprogram vil blive udarbejdet senere).

3.2. Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed:

2007-2013, forudsat at de nye finansielle overslag godkendes.

3.3. Budgetoplysninger (indsæt om nødvendigt flere rækker):

Budgetpost | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlandene | Udgiftsområde i de finansielle overslag |

10 01 05 | Ikke-oblig. | Ikke-opdelte | JA | JA | JA | Nr. [1a] |

10 02 | Ikke-oblig. | Opdelte[17]/ | JA | JA | JA | Nr. [1a] |

4. SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. Finansielle ressourcer

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB) [18]

i mio. EUR (tre decimaler)

Personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IOB) | 8.2.5 d | 11,633 | 11,866 | 12,103 | 12,345 | 12,592 | 12,844 | 13,101 | 86,483 |

Andre administrative udgifter end udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, ikke medtaget i referencebeløbet (IOB) | 8.2.6 e | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 0,891 | 0,909 | 6,002 |

Samlede anslåede finansielle omkostninger ved foranstaltningen

FB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | a+c+d+e | 5.674,377 | 7.183,791 | 8.677,340 | 10.316,316 | 11.981,867 | 13.605,871 | 15.378,756 | 72.818,319 |

BB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | b+c+d+e | 2.701,204 | 4.800,186 | 6.845,974 | 8.748,741 | 10.356,602 | 11.983,321 | 27.382,292 | 72.818,319 |

Samfinansiering

Hvis forslaget indebærer samfinansiering med medlemsstaterne eller andre organer (oplys hvilke), angives i tabellen nedenfor et skøn over beløbet for denne samfinansiering (der kan indsættes flere rækker, hvis der forventes samfinansiering fra flere organer):

i mio. EUR (tre decimaler)

Samfinansierende organ | År n | n + 1 | n +2 | n +3 | n +4 | n + 5 og ff. | I alt |

f |

FB I ALT, inkl. samfinansiering | a + c + d + e + f |

4.1.2. Forenelighed med den finansielle programmering

( Forslaget er foreneligt med den nuværende finansielle programmering (Kommissionens meddelelse fra februar 2004 om de finansielle overslag 2007-2013 KOM(2004) 101).

( Forslaget kræver omprogrammering af det relevante udgiftsområde i de finansielle overslag.

( Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale[24] (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af de finansielle overslag).

4.1.3. Finansielle virkninger på indtægtssiden

( Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne

( Forslaget har finansielle virkninger – Virkningerne på indtægterne er som følger:

Nogle associerede stater kan bidrage til supplerende finansiering af rammeprogrammet gennem associeringsaftaler.

mio. EUR (1 decimal)

Forud for aktionen[År n-1] | Efter aktionens iværksættelse |

Personaleressourcer i alt[25] | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 |

Dette tal omfatter ikke korttidsansatte, men kun tjenestemænd, der er optaget i FFC’s stillingsfortegnelse.

5. SÆRTRÆK OG MÅL

5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

Kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til EU’s politiske beslutningsproces, støtte til implementering og overvågning af eksisterende politikker samt imødekommelse af nye politiske behov.

5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

FFC har især rettet sine ressourcer mod de videnskabelige og teknologiske udfordringer, som følger af EU-politikkens komplekse og mangesidede aspekter.

5.3. Mål, forventede resultater og dertil knyttede indikatorer for forslaget set i forbindelse med ABM-rammen

Arbejdet vil blive fokuseret på følgende politiske temaer, som anført i bilaget.

1. Politisk tema 1: Velstand i et videnintensivt samfund

2. Politisk tema 2: Solidaritet og ansvarlig forvaltning af ressourcerne

3. Politisk tema 3: Sikkerhed og frihed

4. Politisk tema 4: Europa som verdenspartner

5.4. Gennemførelsesmetode (vejledende)

Angiv nedenfor, hvilken eller hvilke metoder der er valgt til gennemførelse af aktionen.

( Central forvaltning

( Direkte af Kommissionen

ٱ Indirekte ved delegation til:

ٱ Forvaltningsorganer

ٱ Organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen

ٱ Nationale offentlige organer/organer med forpligtelse til offentlig tjeneste

ٱ Fælles eller decentral forvaltning

ٱ med medlemsstaterne

ٱ med tredjelande

ٱ Fælles forvaltning med internationale organisationer (angiv nærmere)

Relevante bemærkninger:

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

6.1. Generelt

FFC yder støtte til de årlige og flerårige (dvs. rammeprogrammet for forskning) planlægnings-, gennemførelses-, overvågnings- og evalueringscykler på grundlag af et sæt centrale resultatindikatorer og specifikke evalueringsaktiviteter.

FFC yder videnskabelig og teknologisk støtte til brugere (navnlig Kommissionen) på grundlag af et arbejdsprogram, der omfatter ca. hundrede aktioner. Metodologierne, indikatorerne og kriterierne anvendes på samtlige aktioner og for alle FFC’s interne budgetposter. En evaluering omfatter derfor typisk alle eller et stort antal af budgetposerne i FFC’s arbejdsprogram.

6.2. Overvågningssystem

Efter vedtagelsen af Kommissionens afgørelse[26] om reorganisering af Det Fælles Forskningscenter og i tråd med de forpligtelser, der følger af særprogrammerne (om nukleare og ikke-nukleare aktiviteter), kontrollerer FFC's styrelsesråd årligt gennemførelsen af FFC’s arbejdsprogram og offentliggør sine bemærkninger hertil i FFC’s årsrapport. Der sikres passende sammenhæng med det årlige tilsyn med de indirekte aktioner.

6.3. Evaluering

FFC vurderer hvert år resultaterne og følgerne af sine aktiviteter på grundlag af en peer review -bedømmelse. Resultaterne af denne vurdering udnyttes direkte ved planlægningen af arbejdsprogrammet for det følgende år. De indikatorer og kriterier, der anvendes ved denne periodiske vurdering af FFC’s aktiviteter, er knyttet direkte til resultaterne af FFC’s aktiviteter og dets centrale resultatindikatorer.

FFC har hidtil gennemført brugertilfredshedsundersøgelser hvert andet år. Med det nye rammeprogram er det tanken gradvist at indføre et system for løbende indsamling af feedback fra brugerne, som vil blive brugt i forbindelse med den årlige vurdering af aktiviteterne.

Der vil i tråd med Kommissionens vurderingsregler og -praksis blive gennemført en midtvejsrevision 3 1/2 år efter indledningen af det syvårige forskningsrammeprogram. Denne revision vil blive gennemført af renommerede eksterne eksperter på grundlag af de strukturerede oplysninger, der er indsamlet i forbindelse med den årlige aktivitetsvurdering, såvel som oplysninger fra andre kilder, f.eks. brugertilfredshedsundersøgelserne.

Endelig vil der blive gennemført en evaluering efter afslutningen af det syvårige rammeprogram.

6.3.1. Forhåndsevaluering

FFC’s arbejdsprogram ajourføres årligt, men forskningsprocessen forløber over en længere årrække. Den årlige aktivitetsvurdering er således også et vigtigt element i forhåndsevalueringen.

Forholdsregler efter en midtvejs-/efterfølgende evaluering (konklusioner, der kan drages af lignende tidligere erfaringer)

Det har ved tidligere evalueringer vist sig, at det som følge af de særlige træk ved FFC’s aktiviteter er nødvendigt at omsætte Kommissionens grundlæggende interne evalueringsregler (dvs. vurdering af resultater, effektivitet, sidevirkninger, bæredygtighed osv.) til de særlige vilkår, der gælder for FFC. Disse særlige træk er:

15. FFC’s arbejdsprogram omfatter ca. hundrede aktioner, som igen tjener til at støtte Kommissionens politik

16. Der findes ingen cost-benefit standardmodeller, som kan anvendes på gennemførelsen og evalueringen af FFC’s aktiviteter.

17. FFC’s arbejde påvirker de europæiske beslutningstagere, ikke det europæiske samfund som helhed.

Det er heller ikke tilstrækkeligt, at FFC måler resultaterne af sit arbejde som forskningsinstitut, hvilket allerede er en vanskelig opgave. Den virkelige vanskelighed består i, at FFC, der både er et forskningsinstitut og en tjenestegren i Kommissionen, først skal måle, hvordan dens aktiviteter påvirker de politiske beslutningstagere og dernæst den politik, de udformer.

I tråd med de grundlæggende erfaringer fra det foregående rammeprogram udformer FFC i stadig højere grad sine aktiviteter på en sådan måde, at de kan underkastes en meningsfuld vurdering. For at kunne vurdere det samlede udbytte af FFC’s indsats er det endvidere nødvendigt at integrere evalueringsresultaterne for alle de enkelte aktiviteter. Som følge heraf suppleres FFC-evalueringerne nu med en række støtteaktiviteter, hvorved der tilvejebringes struktureret information til støtte for

- den årlige planlægnings-, gennemførelses- og evalueringscyklus og dertil knyttet beslutningstagning, og

- de flerårige midtvejs- og efterfølgende evalueringer.

- Som følge heraf har FFC udviklet og gennemført periodiske aktivitetsvurderinger med en analyse af resultaterne af centrets enkelte aktiviteter i 2003 og 2004. Disse periodiske aktivitetsvurderinger tjener flere formål:

- Vurdering af FFC’s aktiviteter ifølge en veldefineret metodologi

- Støtte til planlægningen af det følgende års arbejdsprogram

- Opbygning af en omfattende database, der kan bruges ved opfyldelsen af diverse rapporteringsforpligtelser

- Opbygning af en semi-kvantitativ database til støtte for fremtidige FFC-evalueringer

- Udledning af indikatorer på organisationsniveau fra lavere niveauer, herunder aktivitetsniveauet.

Mekanismen for periodisk aktivitetsvurdering kører på årsbasis og vil blive videreudviklet som led i det nuværende særprogram.

6.3.2. Vilkårene for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

Den periodiske aktivitetsvurdering og overvågningen af rammeprogrammets gennemførelse vil finde sted på årsbasis. Brugertilfredshedsundersøgelsen gennemføres for tiden hvert andet år. I fremtiden kan der måske blive tale om at indføre en mere kontinuerlig proces. Midtvejsevalueringen vil blive gennemført 3 ½ år efter indledningen af syvende rammeprogram. Den efterfølgende evaluering vil finde sted efter udløbet af syvende rammeprogram.

7. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Desuden bør der træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen med senere ændringer, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser[27], Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[28] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[29].

8. RESSOURCER

8.1. Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler)

Andet vedtægtsomfattet personale[32], der finansieres over art. XX 01 04/05 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 |

I ALT[33] | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 |

Denne oversigt viser FFC’s situation, hvor personalet primært består af FFC’s egne ansatte, der – med undtagelse af personale, der er direkte knyttet til forskningsprojekter – forvaltes som en enkelt gruppe for de nukleare og ikke-nukleare aktiviteter. Administrativt og teknisk personale og støttepersonale vil kunne arbejde for begge programmerne den samme dag og på det samme sted.

Personale, der arbejder med ikke-nukleare aktiviteter, kan variere i omfang under gennemførelsen af rammeprogrammet, men ligger altid på omkring 70 % af det samlede personale.

Personalestyrken på 1 944 består af vedtægtsomfattet personale.

8.2.2. Opgavebeskrivelse

Opgaverne hidrører fra særprogrammet for ikke-nuklear direkte forskning.

8.2.3. Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede)

(Hvis der er tale om mere end en kilde, angives antal stillinger fra hver kilde)

( Stillinger, der i øjeblikket er afsat til forvaltningen af programmer, og som skal erstattes eller forlænges

( Stillinger, der er forhåndsallokeret i forbindelse med APS/FBF-proceduren for år n

( Stillinger, hvorom der skal ansøges i forbindelse med den næste APS/FBF-procedure

( Stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for forvaltningstjenesten (intern omfordeling)

( Stillinger, der er nødvendige i år n, men ikke forudset i APS/BFB-proceduren for det pågældende år.

8.2.4. Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet (XX 01 05 – udgifter til administrativ forvaltning)[34]

i mio. EUR (tre decimaler)

8.2.6. Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet[35] i mio. EUR (tre decimaler) |

År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 og 2013 | I ALT |

XX 01 02 11 01 – Tjenesterejser | 0,320 | 0,326 | 0,333 | 0,339 | 0,346 | 0,713 | 2,376 |

XX 01 02 11 02 – Møder og konferencer | 0,010 | 0,010 | 0,011 | 0,011 | 0,011 | 0,023 | 0,076 |

XX 01 02 11 03 - Udvalg[36] | 0,478 | 0,487 | 0,497 | 0,507 | 0,517 | 1,065 | 3,550 |

XX 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer |

XX 01 02 11 05 - Informationssystemer |

2 Andre forvaltningsudgifter i alt (XX 01 02 11) |

3 Andre udgifter af administrativ karakter (angiv hvilke, herunder budgetpost) |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 1,801 | 6,002 |

- Beregning – Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

Disse tal er anslået på grundlag af GD RTD's anmodninger vedrørende 2006 forhøjet med 2 % i årlig forudset inflation. ("Fiche 1 REV")

Behovet for menneskelige og administrative ressourcer vil blive dækket via tildelingen til det administrerende GD inden for rammerne af den årlige tildelingsprocedure. Ved tildelingen af stillinger bør der tages hensyn til en eventuel omfordeling af stillinger mellem tjenestegrene på grundlag af de nye finansielle overslag.

[1] KOM(2005) 119.

[2] KOM(2005) 118.

[3] SEK(2005) 430.

[4] KOM(2005) 387.

[5] Som omhandlet i et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, Report on European Technology Platforms and Joint Technology Initiatives: Fostering Public-Private R&D Partnerships to Boost Europe’s Industrial Competitiveness - SEK(2005) 800 af 10.6.2005.

[6] Frontier Research: the European Challenge. Rapport fra Ekspertgruppen på Højt Plan, Europa-Kommissionen, maj 2005.

[7] Towards New Research Infrastructures for Europe: the ESFRI “List of Opportunities”, marts 2005, www.cordis.lu/esfri/.

[8] EUT C […] af […], s. […].

[9] EUT C […] af […], s. […].

[10] EUT C […] af […], s. […].

[11] EUT C […] af […], s. […].

[12] Det Fælles Forskningscenter (FFC) har til opgave at yde brugerorienteret videnskabelig og teknisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af Den Europæiske Unions politikker. FFC er en tjenestegren under Europa-Kommissionen og fungerer som EU's videnskabelige og teknologiske referencecenter. Det står i tæt kontakt med den politiske proces og tjener medlemsstaternes fælles interesse, samtidig med at det er uafhængigt af såvel private som nationale særinteresser.

[13] EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

[14] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

[15] EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

[16] Der kan ydes tilskud til forskning i behandling af kønskirtelkræft.

[17] Ikke-opdelte bevillinger, i det følgende benævnt IOB.

[18] Tallene vedrører udgifterne til hele EF-rammeprogrammet - se KOM(2005) 119.

[19] Udgifter, som ikke henhører under kapitel xx 01 i afsnit xx.

[20] Betalingsbevillingerne vedrører 2013 og de følgende år.

[21] Udgifter inden for artikel xx 01 05 i afsnit xx.

[22] Betalingsbevillingerne vedrører 2013 og de følgende år.

[23] Andre udgifter inden for kapitel xx 01 end artikel xx 01 05.

[24] Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[25] Tallene i tabellen angår kun det personale, der finansieres via stillingsfortegnelsen for alle direkte aktioner under GD FFC. Derfor er stillinger, der er opført i stillingsfortegnelsen for driftsbudgettet og i stillingsfortegnelsen for indirekte aktioner - se KOM(2005) 440, 441, 442, 443 og 444 - ikke medregnet i tallene.

[26] EFT L 107 af 30.4.1996, s. 12 - 96/282/Euratom.

[27] EFT L 312, 23.12.1995, s. 1.

[28] EFT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[29] EFT L 136, 31.5.1999, s. 1.

[30] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[31] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[32] Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet.

[33] Tallene i tabellen angår kun det personale, der finansieres via stillingsfortegnelsen for alle direkte aktioner under GD FFC. Derfor er stillinger, der er opført i stillingsfortegnelsen for driftsbudgettet og i stillingsfortegnelsen for indirekte aktioner - se KOM(2005) 440, 441, 442, 443 og 444 - ikke medregnet i tallene.

[34] Tallene vedrører udgifterne til hele EF-rammeprogrammet - se KOM(2005) 119.

[35] Tallene vedrører udgifterne til hele EF-rammeprogrammet - se KOM(2005) 119.

[36] EURAB-udvalget.