Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Kommissionens forslag til Rådets beslutning om et flerårigt program (2003-2005) for tilsyn med eEurope-handlingsplanen, formidling af god praksis og forbedring af net- og informationssikkerheden (MODINIS)"

(KOM(2002) 425 endelig - 2002/0187 (CNS))

(2003/C 61/29)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 19. september 2002 under henvisning til EF-traktatens artikel 157 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Udvalgets præsidium pålagde den 17. september 2002 Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet at forberede arbejdet.

Da der var tale om en hastesag, besluttede Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg på den 394. plenarforsamling den 24. oktober 2002 at udpege Daniel Retureau til hovedordfører.

1. Indledning

1.1. MODINIS-programmet skal ses i forlængelse af målsætningerne fra de europæiske råd i Lissabon den 23.-24. marts 2002 (om at gøre EU til den mest konkurrencedygtige videnbaserede økonomi og sikre en opfølgning via den åbne koordinationsmetode) og i Feira den 19.-20. juni 2000, hvor man vedtog handlingsplanen eEurope 2002, samt mulighederne for på lang sigt at sætte skub i en videnøkonomi, hvor man vil fremme samtlige EU-borgeres adgang til de nye teknologier.

1.2. Rådet opfordrede i de to resolutioner "eEurope-handlingsplanen: informations- og datanetsikkerhed" af 30. maj 2001(1) og "En fælles strategi og særlige foranstaltninger inden for net- og informationssikkerhed" af 6. december 2001(2) medlemsstaterne til at iværksætte særlige tiltag og bifaldt Kommissionens planer om sikrere net, herunder et mere sikkert Internet, samt fremsatte forslag om oprettelse af en europæisk task-force for internetsikkerhed, bl.a. indeholdende en forbedring af varslingssystemet.

1.3. Det foreliggende forslag til beslutning vedrører tilsyn med handlingsplanen eEurope, formidling af god praksis og net- og informationssikkerhed (forslagets artikel 1).

1.4. Der fremlægges et flerårigt program med følgende mål:

- at følge resultaterne i medlemsstaterne og sammenligne dem indbyrdes og med de bedste i verden, idet man hovedsageligt vil trække på allerede foreliggende statistikker og informationer,

- at indføre en europæisk ordning til udveksling af erfaringer om bedste praksis,

- at analysere de økonomiske og samfundsmæssige konsekvenser af informationssamfundet med henblik på at reagere med de bedst mulige tiltag i henseende til konkurrenceevne og samhørighed,

- at støtte indsatsen for at forbedre netsikkerheden og fremme udbygningen af bredbåndsnet (med høj ydeevne).

1.5. Programmets aktiviteter går på tværs af forskellige sektorer og supplerer Fællesskabets foranstaltninger på andre områder og i andre programmer, som ikke bør overlappes.

1.6. Programmet tilvejebringer en fælles ramme for samspil på de forskellige niveauer, dvs. EU, nationalt, regionalt og lokalt.

1.7. For at nå målene (art. 2) vil der især blive iværksat følgende aktiviteter:

- dataindsamling og -analyse på grundlag af nye indikatorer; der vil blive lagt særlig vægt på data vedrørende målene for handlingsplanen eEurope 2005,

- undersøgelser af god praksis, som kan bidrage til gennemførelse af eEurope 2005,

- gennemførelse af initiativer (seminarer, workshopper osv.), især for at fremme samarbejde og udveksling af god praksis,

- støtte til forummet for informationssamfundet (netværk af netforbundne eksperter), som rådgiver Kommissionen om informationssamfundets konkretisering,

- finansiering af forskellige initiativer vedrørende net- og informationssikkerhed, herunder trådløs kommunikation og støtte til task-forcen vedrørende internetsikkerhed,

- støtte til sikkerhedsindsatsen på de forskellige niveauer gennem udveksling af erfaringer, (uddannelse, workshopper osv.).

1.8. Kommissionen vil indgå passende kontrakter om gennemførelse af disse konkrete aktiviteter og vil yde sit eget bidrag til indsamling og formidling af information, til udvikling af Web-baserede tjenester, til ekspertmøder, seminarer og konferencer og vil forberede arbejdet i forbindelse med informations- og varslingssystemet vedrørende net- og informationssikkerhed (artikel 3).

1.9. Programmet vil få tildelt bevillinger på 25 mio. EUR for perioden 1. januar 2003 til 31. december 2005, med en årlig fordeling på medlemsstaterne (artikel 4). Kommissionen udarbejder hvert år et arbejdsprogram og bistås af et udvalg bestående repræsentanter for medlemsstaterne (artikel 5 og 6).

1.10. Fællesskabsstøtten vil blive genstand for en forudgående vurdering, overvågning og efterfølgende evaluering. Kommissionen vil løbende evaluere programmet for at fastslå, om målene er nået og vil underrette udvalget herom. Ved programmets udløb forelægger Kommissionen en evalueringsrapport.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Udvalget har i adskillige udtalelser støttet og opmuntret ethvert initiativ til fremme af informationssamfundet, såsom eEurope-handlingsplanen, net- og informationssikkerhedspolitikken(3) bekæmpelse af computerrelateret kriminalitet(4), udviklingen af et vidensamfund uden forskelsbehandling(5), retten til sikker internetadgang med hensyn til beskyttelse af personoplysninger og sikkerheden i handelstransaktioner og computertjenesteydelser(6).

2.2. Benchmarking giver adgang til en fælles, pålidelig analyse- og sammenligningsordning, forudsat indikatorerne er velvalgte, og de indsamlede data relevante. Der kan efter udvalgets mening ikke herske tvivl om, at en fælles metode vil indebære en stor merværdi på EU-plan.

2.3. Udvalget mener, ligesom Kommissionen, at det af hensyn til fuld opfyldelse af målene om et konkurrencedygtigt vidensamfund er vigtigt, at Europas indbyggere sikres højeffektiv adgang, hvilket bør anses for en forsyningspligtydelse, som der bør være let adgang til i hele EU til en overkommelig pris. Tilvejebringelsen af sådan adgang bør derfor være berettiget til støtte fra strukturfondene og til relevant investeringsstøtte fra EIB. Udvalget støtter derfor den vægt, programmet tillægger bredbåndsnet.

2.4. Udvalget rejser spørgsmålet, om programmets finansiering står mål med de talrige planlagte aktiviteter, som omfatter samtlige lande og strækker sig fra det europæiske plan til det lokale plan, og som desuden er tværgående. Da der kan gå nogen tid, inden aktiviteterne kommer i gang, bør bevillinger, som ikke måtte være brugt i det første år, overføres til de to efterfølgende år. Programmet bør opfattes som et forsøg, idet udviklingen af informationssamfundet er en langsigtet proces, ligesom de teknologiske ændringer sker med stor hast; desuden er det fulde potentiale i henseende til adgang og udnyttelse endnu ikke er nået, specielt i visse regioner, som er ugunstigt stillede i forskellige henseender.

2.5. Udvalget er enigt med Kommissionen i, at overlapninger må undgås, da Fællesskabet jo i forvejen allerede finansierer og gennemfører en lang række programmer og aktiviteter.

2.6. Arbejdsprogrammet fra Kommissionen, som bistås af et udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, kunne forud for vedtagelsen lægges ud til høring, og der kunne indhentes vurderinger fra en bred vifte af sagkyndige, eksempelvis gennem forummet, som eventuelt kan foreslå projekter eller nye retningslinjer for aktiviteterne, afhængig af udviklingen, eller opfordre landene til at indføre samrådsprocedurer om programmets temaer, således at der kan tages bedst muligt hensyn til forslag fra og behov hos brugere, sagkyndige og netværksbranchen.

2.7. Forudgående og efterfølgende evaluering samt overvågning er ganske vist påkrævet, men udvalget henstiller dog, at fremgangsmåden ikke må blive for bureaukratisk, da dette ville kunne forsinke eller endog lamme oplæg til initiativer og aktiviteter fra sammenslutninger eller andre grupper af sagkyndige, som ikke råder over nævneværdige finansieringsmidler. Det må ikke være sådan, at programmet i praksis kun bliver tilgængeligt for institutionelle organer, som har adgang til egen eller ekstern finansiering eller faste grupperinger - meningen må tværtimod være, at programmet hurtigt og over en bred front mobiliserer samtlige kreative kræfter på et område af strategisk betydning for EU både i dag og i morgen.

2.8. Afslutningsvis udtaler udvalget sin støtte til dette program, hvis udvikling, fremdrift og resultater det vil opmuntre og følge med interesse.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Udvalget ser med stor bekymring på spørgsmålene omkring sikkerheden ved udvikling af trådløse net. En nylig undersøgelse viser, at henved 80 % af de franske virksomheder, som anvender disse teknologier, ikke er tilstrækkelig klar over de sikkerhedsmangler, som disse kommunikationsteknologier indebærer, fordi der mangler systemer til identificering af sammenkoblinger og effektiv kodning af data, som sendes ved brug af nuværende teknologi, eller der er "huller" i disse systemer. Eksempelvis kan det nævnes, at i kvarteret La Défense nordvest for Paris, hvor de allerstørste virksomheders hovedsæder er koncentreret, er henved 40 % af de trådløse forbindelser endnu ikke effektivt sikret(7).

3.1.1. Trådløse forbindelser er ganske vist særdeles smidige i brug, men de anvender bølger, som kan bevæge sig uden for de bygninger, hvor forbindelserne bruges. Bølgerne kan opfanges udefra, med et overmåde enkelt udstyr, af fjendtligt sindede aktører, som jagter ikke-sikrede forbindelser fra biler på gaden (såkaldt "wardriving").

3.1.2. EU-websteder og offentlige websteder hjemsøges undertiden af hackere, som anbringer mere eller mindre sammenhængende budskaber. Dette kan påvirke tilliden til elektroniske styreformer. Der bør også tages hensyn til brugernes bange anelser hvad angår eØkonomien, så der fokuseres mere på sikkerheden ved elektronisk handel, idet der må sættes skub i dette middel til at øge samhandelen i det indre marked.

3.1.3. Programmet bør omfatte samtlige konkrete midler til at øge bevidstgørelsen i samfundet for sikkerhedsspørgsmål, det være sig problemer, som er specifikke for de enkelte teknologier, netværksarkitekturer eller software, beskyttelse af personoplysninger, procedurer til bevarelse af information, således at netværkerne og de lagrede informationer kan modstå ulykker, naturkatastrofer og forskellige former for angreb og kriminalitet, såsom økonomisk spionage, piratvirksomhed og terrorisme. I modsat fald kan der opstå en fare for virksomhedernes fortsatte beståen eller for bevarelsen af data, som er væsentlige for erhvervslivet og for forvaltningen. Man bør via passende midler skabe en veritabel sikkerhedskultur. En sådan kultur beror primært på uddannelse og på ansvarliggørelse af samtlige informationssamfundets aktører.

3.2. Sikkerhedskulturen bør være fuldt forenelig med informations-, kommunikations- og ytringsfriheden, de økonomiske, sociale og kulturelle friheder og generelt alle menneskets personlige rettigheder. Udvalget ser med bekymring på flere lovtiltag i adskillige lande i den seneste tid, bl.a. i kølvandet på terrorangrebene i USA den 11. september 2001, hvor der lægges op til foranstaltninger, som for manges vedkommende nok er nyttige, men hvoraf nogle, som vedrører Internettet, undertiden griber alt for stærkt ind i proceduregarantier og kan lægge en uforholdsmæssig stor finansiel og materiel byrde samt et for stort strafferetligt ansvar over på leverandører af adgang til og opbevaring af data eller websteder. Samtidig hersker der stor usikkerhed om foranstaltningernes effektivitet, fordi de ikke er målrettede, men har til formål at overvåge samtlige kommunikationer i længere perioder (fra et halvt til et helt år). Dette vil kunne få den afledte virkning, at opkoblingsomkostningerne for brugerne øges, hvilket vil være i strid med målene om at udbygge informationssamfundet samtidig med at personer med kriminelle hensigter som hovedregel vil have held til at undslippe enhver overvågning (de tekniske muligheder er allerede til stede).

3.3. En nøje granskning af de mest effektive metoder til at forlige hensynet til den nødvendige beskyttelse af information og netværker - og i bredere forstand personers og goders sikkerhed - og hensynet til borgerfriheder og brugernes ret til billig og fuldt ud sikker bredbåndsadgang, bør efter udvalgets mening udgøre en hovedprioritet i programmet og i målsætningerne vedrørende informationssamfundet.

3.4. Endelig henstiller udvalget, at man undersøger muligheden for en kortfattet, regelmæssig evaluering af hele Fællesskabets og medlemsstaternes indsats for at fremme informationssamfundet i dets forskellige afskygninger, en slags logbog over initiativer, programmer og tiltag på de forskellige niveauer, over deres samlede omkostninger og over de opnåede fremskridt, herunder med investeringer i bredbåndsnet med støtte fra EU og andre offentlige midler.

Bruxelles, den 24. oktober 2002.

Roger Briesch

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Rådets resolution om net- og informationssikkerhed - se http://register.consilium.eu.int/ pdf/dk/01/st09/09799dk1.pdf

(2) Rådets resolution om en fælles strategi og særlige foranstaltninger inden for net- og informationssikkerhed, EFT C 43 af 16.2.2002.

(3) ØSU's udtalelse om "Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Net- og Informationssikkerhed: Forslag til en europæisk strategi" - EFT C 48 af 21.2.2002.

(4) ØSU's udtalelse om "Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Et sikrere informationssamfund: Højnelse af sikkerheden i informationsinfrastrukturerne og bekæmpelse af computerrelateret kriminalitet" - EFT C 311 af 7.11.2001.

(5) ØSU's udtalelse om "Information i den offentlige sektor: en vigtig ressource for Europa - Kommissionens grønbog om information i den offentlige sektor i informationssamfundet" - EFT C 169 af 16.6.1999.

(6) ØSU's udtalelse om "Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor" - EFT C 123 af 25.4.2001.

(7) Kilde: Tidsskriftet SVM, oktober 2002.