ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 583 
 
 
 
Vol. 1984/0 226 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 583 endelig udg.
Bruxelles, den 30. oktober 1984
MEDDELELSE TIL RÅDET FRA KOMMISSIONEN 
OM NATURGAS
KOM(84) 583 endelig udg.

C oh ti}
INDHOLDSFORTEGNELSE
Side
1. Indledning 1
2. Den senere tids udvikling 2
3. Naturgassens placering i den samlede energibalance 3
4. Forsyninger og sikkerhed i fremtiden 6

1. Indledning
1.1. I en meddelelse til Rådet fra Kommissionen vedrørende naturgas, 
K0MC84) 120 fra april 1984, var opmærksomheden koncentreret om ud­
sigterne for forsyningen med naturgas indtil år 2000 ug udviklingen 
af sikkerhedsforanstaltninger.
1.2. Meddelelsen blev drøftet af Rådet (energiministrene) uen 22. maj.
For at lette drøftelsen af retningslinjer for naturgas på Rådets 
(energiministrenes) næste møde blev Kommissionen opfordret til at 
undersøge naturgassens rolle i den samlede energibalance og fore­
tage en yderligere undersøgelse af, hvordan forsyningskilderne kan 
spredes, samt hvilke sikkerhedsforanstaltninger der bør gennemføres.
1.3. Ved gennemførelsen af denne undersøgelse fik Kommissionen værdifuld 
bistand af medlemsstaternes eksperter.

- 2 -
2. Den senere tids udvikling
2.1. Inden en drøftelse af hovedspørgsmålene må billedet ajourføres med 
en oversigt over nogle af de vigtigere begivenheder siden april.
2.2. Det opsving i efterspørgslen efter naturgas, der først kunne noteres 
i 1983 efter tre års tilbagegang, fortsatte i  1984. I de første otte 
måneder kunne der noteres en stigning på 8,1% i forhold til året før.
2.3. Importen fra tredjelande steg i den pågældende periode over 20%, og
der skete en stigning på 2,5% i  den interne produktion.
2.4. Forhandlingerne mellem Det forenede Kongerige og Norge om køb af gas
fra Sleipner-feltet er fortsat, men der er ikke opnået enighed.
2.5. Forhandlingerne mellem Irland og Det forenede Kongerige (Nordirland)
om salg af naturgas fra Kinsa le-feltet brød sammen, da Det forenede 
Kongerige anmodede om en fornyet drøftelse af den oprindeligt fast­
satte salgspris.
2.6. I maj 1984 afsluttede Italien genforhandlingen af den rammeaftale, der
blev indgået med Sovjetunionen i 1981. I henhold til de reviderede 
aftalevilkår er priserne og de mængder, Italien forpligter sig til 
at aftage, sat ned. Forbundsrepublikken Tyskland genforhandlede også 
mængder og leveringsbetingelser i  sin kontrakt med Sovjetunionen med 
tilsvarende resultater.
2.7. Sovjetunionen tilbød Belgien kortfristede leverancer af naturgas til 
den belgiske kunstgødningsindustri. Belgien aftog dog ikke denne gas, 
men modtog et tilbud fra Nederlandene om en særordning.

_. "7 _
3. Naturgassens placering i  den samlede energibalance
3.1. Tidligere på året forelagde Kommissionen i  sin gennemgang af udviklingen 
hen imod opnåelse af Fæl lesskabets energimål (1) for 1990 medlemsstater­
nes seneste prognoser for energiforsyningen og energiefterspørgslen ind­
til 1990. Mange af disse prognoser hvilede på den forudsætning, at der 
igen ville kunne noteres en relativt betydelig og vedvarende økonomisk 
vækst fra midten af 1980'erne på gennemsnitligt 2,4% om året) og en fort­
sat forbedring i  energiudnyttelsen pr. produceret enhed, omend i  en lang­
sommere takt end i  de seneste par år. Nettoresultatet var en forventning 
om, at energiefterspørgslen vil stige ca. 17% i  perioden 1982-1990 med
en noget højere vækst i  naturgasforbruget, hvorved naturgassen vil for­
øge sin markedsandel noget i  periodens løb. Lignende prognoser lå til 
grund for de tal og analyser, der var indeholdt i  Kommissionens seneste 
rapport om naturgasforsyningerne.
3.2. Nyere oplysninger fra medlemsstaterne tyder på, at der nu hersker større 
usikkerhed om den sandsynlige udvikling i  energiefterspørgslen og udsig­
terne for de enkelte brændstoffer på mellemlang og lang sigt. Der hersker 
navnlig usikkerhed om trend'ene for den økonomiske vækst, om den sandsyn­
lige udvikling i  industristrukturen og dennes virkning på energiefter­
spørgslen samt om energipriserne, navnlig på mellemlang sigt. Der hersker 
således mindre enighed om de fremtidige økonomiske vilkår og energiforhold, 
hvilket gør rammerne for udviklingen af visse sektorer, herunder gas, yder­
ligere kompliceret.
3.3. Som forberedelse til drøftelserne i  Rådet med henblik på at fastlægge 
energimål ud over 1990 gennemfører Kommissionens tjenestegrene en om­
fattende analyse af forholdet mellem den fremtidige energiforsyning og 
energiefterspørgsel indtil år 2000. Dette arbejde vil blive drøftet med 
eksperter fra medlemsstaterne.
3.4. For øjeblikket har naturgassen en andel på 18% i  den samlede efterspørgsel 
efter primærenergi. Hvis vilkårene ikke ændres, kan gassen forventes at 
bsvare denne markedsandel. Forholdene vil imidlertid ikke nødvendigvis 
forblive stabile, og der kan ske betydelige ændringer.
(1) Dok. K0MC84) 87 endelig udg.
K0MC84) 88 endelig udg.

- 4 -
3.5. I modsætning til usikkerheden om den fremtidige udvikling i  efterspørgs­
len efter naturgas i Fællesskabet hersker der tiIsyreladende bred enig­
hed om, at en stadig stigende andel af gassen pi naturgasmarkedet vil 
blive forbrugt i  den offentlige distributionssektor. Oer hersker imidler­
tid større sikkerhed om udviklingen af naturgasforbruget i industrien og 
de offentlige kraftværker.
3.6. Ved en betragtning af den fremtidige udvikling i  efterspørgslen efter 
naturgas er det nyttig'· at skelne mellem udsigterne pi mellemtang og 
lang sigt. Der udbydes for øjeblikket for meget naturgas i Fællesskabet, 
hvilket forventes at ville danne mønster pi kort sigt. Siden 1V80 er 
efterspørgslen efter naturgas steget i takt med den generelle energi­
efterspørgsel uden en tilsvarende tilbagegang i  forsyningen. Mange af
ds nugældende forsyningskontrakter, der blev indgået i 1970'erne, hvor 
der herskede stor optimisme vedrørende udsigterne for efterspørgslen og de 
priser, der kunne opnås hos den endelige forbruger, har usmidige pris- 
oc, leveringsbetingelser. Dette har medført, at der i henhold til kontrak­
ter udbydes mere gas, e.-.d der er behov for. Medlemsstaterne reagerer for­
skelligt på denne situation. I f. eks. Belgien, Danmark, Irland, Italien 
og Nederlandene sælges noget af overskuddet til de offentlige kraftværker. 
Endvidere genforhandles importkontrakter med henblik på at opnå større 
smidighed i  fastsættelsen af mængder, der skal aftages, og den interne 
produktion er mindre end planlagt. Den nuværende overskudssituation kan 
vare nogle år, og de enkelte medlemsstater vil forholde sig forskelligt.
3.7. Udsigterne for efterspørgslen efter naturgas på længere sigt er vanske­
ligere at vurdere, men efterspørgslens størrelse vil klart afhænge af 
forholdet mellem naturgaspriserne og priserne på konkurrerende brænd­
stoffer for den endelige forbruger. En afgørende faktor vil i  fremtiden 
være de forsyningspriser, som Fællesskabets gasselskaber betaler producen­
terne pa lang sigt. Jo mere Fællesskabets importører kan udnytte den po­
tentielle konkurrence mellem gasproducenterne, jo større er muligheden for 
at sikre de nuværende markeder og endog forøge markedsandelen. Hvis imid­
lertid pa den anden side importkontrakterne på mellemlang sigt stadig er 
ufleksible for så vidt angår pris- og leverancebetingelser, vil naturgas­
sen blive mindre konkurrencedygtig. Dette ville medføre et tab af markeder, 
som i nogle tilfælde ikke vil kunne genvindes, og dermed et stadigt fald
i markedsandelen.

— c - ./
3.8. Selv om prisen er væsentlig for størrelsen af naturgassens markeds­
andel, er det ikke den eneste afgørende faktor. Naturgassen har visse 
iboende fordele frem for sine konkurrenter; Disse omfatter miljøven­
lighed fra produktionsstedet til det endelige forbrugssted, let kontrol 
og høj effektivitet. Gasindustrien har erkendt, at den mi udnytte disse 
iboende fordele. Resultatet er at der er sket tekniske fremskridt, f.eks. 
i  udviklingen af kondensationskedler og gasdrevne varmepumper. Kvaliteten 
af gasindustriens markedsføring vil derfor spille en væsentlig rolle for 
det fremtidige salg af naturgas i  forhold til salget af konkurrerende 
brændstoffer.
3.9. Da der formentlig vil sti naturgas til rådighed på længere sigt, og i  
betragtning af Fællesskabets fortsatte bestræbelser for at anvende andre 
energikilder end olie, er det i  Fællesskabets interesse, at naturgassen 
også i  fremtiden spiller en væsentlig rolle i  opfyldelsen af Fællesskabets 
energibehov. I det omfang. Fællesskabets importører kan udnytte konkur­
rencen mellem gasproducenterne som nævnt ovenfor, vil Kommissionen gøre 
sig til talsmand for yderligere indtrængning af gas på det samlede energi­
marked, forudsat at der ikke udvikles for stor afhængighed af kilder uden 
for OECD.

- 6 -
4. Forsyning og sikkerhed i fremtiden
4.1. Fællesskabets forsyningssituation pi længere sigt blev grundigt analyseret 
i den seneste meddelelse til Rådet.
4.2. Trods den stigende usikkerhed omkring udviklingen i efterspørgslen 
som omtalt ovenfor, forventes Fællesskabets afhængighed af import
at na op pa 40% i 1990 og mindst 50% i  år 2000. Det er på denne baggrund, 
at Rådet (energiministrene) på samlingen den 22. maj 1984 lagde vægt 
pa behovet for sikkerhedsforanstaltninger, herunder nødvendigheden 
af spredning af forsyningskilderne og et tæt internationalt samarbejde.
4.3. Mængden af internt fremstillet gas og gas, der importeres i henhold
til allerede indgåede kontrakter, er så stor, at gasmarkedet sandsynligvis 
vil have overskud i adskillige år.
4.4. Resultatet af de kommende års genforhandling af eksisterende importkon­
trakter, navnlig kontrakter med Algeriet og Sovjetunionen, vil være
af stor betydning for udviklingen i naturgasefterspørgslen på markedet 
i de forskellige medlemsstater. Som nævnt ovenfor blev disse importkontrakter 
indgået i en periode, hvor der forventedes høje forbrugerpriser, kraftig 
vækst i  energiforbruget og navnlig kraftig vækst i forbruget af naturgas. 
Dette medførte, at der blev fastsat bestemmelser for pris og minimumskøb, 
der ikke er i overensstemmelse med realiteterne på de endelige markeder 
nu og i den nærmeste fremtid. Det er af betydning for både Fællesskabet 
og dets leverandører, at der findes løsninger, som gør det muligt 
for naturgassen at fa den andel af energimarkedet, som svarer til 
de mængder, der vil være disponible.
4.5. Naturgas star i stadig stigende grad over for konkurrence fra andre 
brændstoffer, og de selskaber, der distribuerer naturgassen, har behov 
for at kunne skaffe sig m ere fleksible pris- og leveringsbetingelser 
fra deres leverandører. Kommissionen finder, at naturgassens konkur­
renceevne pa de forskellige endelige markeder i de kommende år er
af afgørende betydning.

- 7 -
4.6. En risiko ved ovennævnte disponible overskud i  de kommende år vil
i forbindelse med den usikre efterspørgselsudvikling være en negativ 
virkning pi eftersøgningen efter gasforekomster i  Fællesskabet, hvilket 
måske på længere sigt vil medføre en lavere hjemmemarkedsproduktion.
På baggrund af den forventede stigning i Fællesskabets afhængighed 
af importeret gas og i overensstemmelse med Fællesskabets ønsker om 
yderligere at mindske sin afhængighed af olie forekommer det væsentligt, 
at medlemsstaterne fortsat stimulerer og sikrer omfattende efterforsk­
ningsaktiviteter.
4.7. Der vil blive behov for import af yderligere forsyninger af naturgas 
fra begyndelsen eller midten af 1990'erne og fremefter. De traditionelle 
leverandører, dvs. Norge, Algeriet og Sovjetunionen, ser ud til at
være bedst placeret til at imødekomme disse importbehov. Nigeria, 
Cameroun og Elfenbenskysten vil naturligvis også kunne levere gas 
inden århundredskiftet. Canada, Abu Dhabi og Qatar vil formentlig 
på længere sigt kunne levere i det næste århundrede. For Canadas ved­
kommende styrker den nylige udskydelse af det arktiske pilotprojekt 
dette synspunkt. Alt i alt overstiger de potentielle forsyninger fra 
kilder udenfor Fællesskabet langt det forventede importbehov.
4.8. Af hensyn til forsyningssikkerheden bør importen spredes på så mange 
leverandører som muligt.
4.9. Resultatet af Nederlandenes igangværende forhandlinger om yderligere 
forsyning af deres kunder på det europæiske fastland og i Det forenede 
Kongerige, af forhandlingerne mellem Norge og Det forenede Kongerige 
om Sleipner-feltet samt de forhandlinger, der forventes at skulle 
finde sted om Troll-feltet mellem Norge og forskellige europæiske 
distributionsselskaber, vil få væsentlig betydning for Fællesskabets 
forsyningssikkerhed i 1990'erne og senere.
4.10. Navnlig for Troll-feltet må der regnes med en lang periode, inden
forsyningen kan begynde. Beslutningerne må træffes inden længe, hvis 
Troll-feltet skal bidrage til Fællesskabets forsyning i anden halvdel 
af 1990'erne. Produktionen fra dette felt vil til sin tid kunne dække 
ca. 20% af Fællesskabets samlede gasforsyning i begyndelsen af det 
næste århundrede.

- 8 -
4.11. Bade Sovjetunionen og Algeriet kan med relativt lave meromkostninger 
og med kort varsel stille yderligere store mængder til rådighed for 
Fællesskabet. Sovjetunionen vil kunne eksportere yderligere betydelige 
mængder til Europa, uden at der vil være behov for ny transportkapacitet. 
Med yderligere transportkapacitet vil der kunne stilles endnu større 
mængder til rådighed. Yderligere mængder kunne uden større vanskelig­
heder tilføres fra Algeriet i form af flydende naturgas og/eller gennem 
Transmed-ledningen i Italien, da der er ledig kapacitet i  den eksiterende 
infrastruktur.
4.12. Hvis beslutningerne om nye importaftaler forsinkes, indtil det står 
klart, hvordan efterspørgslen vil udvikle sig, vil det være to leveran­
dører uden for OECD, nemlig Algeriet og Sovjetunionen, som sandsynligvis 
vil kunne levere hurtigt og med rimeligt lave omkostninger.
4.13. Pa den anden side vil der kun kunne indgås en kontrakt om køb af gas 
fra Troll-feltet i rette tid, hvis der kan opnås enighed om rimelige 
pris- og andre leveringsbetingelser, der vil kunne stimulere udviklingen 
af reserverne og konkurrere med andre forsyningskilder og brændstoffer.
4.14. Selv om ovennævnte dilemma har været erkendt i  nogen tid, er der endnu 
ikke indledt forhandlinger mellem de norske gasselskaber og gasselska­
berne i Fællesskabet.
4.15. Kommissionen har ført bilaterale drøftelser med den norske regering 
om energi- og naturgasspørgsmål. Den har til hensigt at Lade disse 
drøftelser indgå i mere omfattende drøftelser af grundene til det mang­
lende fremskridt i udviklingen af Troll-feltet. Sådanne drøftelser, 
hvis resultater vil blive forelagt Rådet, bør naturligvis ikke fore­
gribe forhandlingerne om specifikke kontrakter mellem de pågældende 
gasselskaber.
4.16. Der er Kommissionens opfattelse, at det ikke vil være tilrådeligt for 
Fællesskabet at blive mere afhængig af import fra ikke-OECD-lande i  
1990'erne, end det forventes at være indtil 1990, medmindre de pågæl­
dende medlemsstater først har truffet yderligere specifikke foranstalt­
ninger til at sikre forsyningen i  nødsfald.

- 9 -
4.17. Det blev i  K0MC84) 120 gjort gældende, at Fællesskabets forsyningsikkerhed 
kunne betragtes som værende tilstrækkelig indtil begyndelsen af 1990'erne 
på grundlag af import i  henhold til eksisterende kontrakter på den
ene side og sikkerhedsforanstaltninger, der allerede var truffet og/eller 
planlagt af medlemsstaternes gasindustrier på den anden. Da efterspørgs­
len efter naturgas nu forventes at blive lavere end i  de hidtidige 
prognoser, er sikkerheden forbedret for den nærmeste fremtid.
4.18. Udover spredning af forsyningskilderne omfatter de sikerhedsforanstalt- 
ninger, der er omtalt i  den tidligere meddelelse, mulighed for en 
kraftig forøgelse af produktionen i  Fællesskabet, for at indstille 
salget, for oplagring og standby-ordninger medlemsstaterne imellem.
Den sikerhedsstandard, der blev anvendt, var gasindustriens evne til 
at klare en større leveringsafbrydelse (på mindst 25% i  en periode
på 6 på hinanden følgende måneder) med et minimum af konsekvenser for 
den endelige forbruger.
4.19. I det omfang. Fællesskabets afhængighed af import og navnlig afhængig­
heden af leverandører uden for OECD, stiger yderligere i  1990'erne, 
bør denne sikkerhedsstandard tilpasses i  overensstemmelse hermed.
4.20. Den forventede stigning i  efterspørgslen efter naturgas til offentlig 
distribution er en yderligere grund til at lægge stor vægt på sikker­
hedsstandarden. Det er her, kunderne vil blive mest direkte påvirket 
af en afbrydelse, da de kun har meget begrænsede muligheder for at
gå over til et andet brændstof.
4.21. Som en kontrol af Fællesskabets naturgasforsyning og sikkerheden af 
denne finder Kommissionen, at der regelmæssigt bør foretages en 
analyse af visse nøgleelementer, der derefter skal drøftes af de na­
tionale gaseksperter og Kommissionen. Det kunne f.eks. være udviklingen 
i  naturgasforsyningssituationen som helhed, spredning af forsynings­
kilderne, sikkerhedsforanstaltningerne og de procedurer, der skal føl­
ges i  nødsfald.