Særberetning Bestræbelserne på at 
afhjælpe problemerne 
med offentlige indkøb 
i relation til EU’s 
samhørighedsudgifter 
bør intensiveresDA 2015  nr. 10
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2015
Print ISBN 978-92-872-2819-2 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/47977 QJ-AB-15-012-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-2837-6 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/193292 QJ-AB-15-012-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-2885-7 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/67546 QJ-AB-15-012-DA-E
© Den Europæiske Union, 2015
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Tilladelse til at anvende eller gengive fotoet på side 20 skal indhentes direkte hos indehaveren af ophavsretten.
Printed in Luxembourg
Bestræbelserne på at 
afhjælpe problemerne 
med offentlige indkøb 
i relation til EU’s 
samhørighedsudgifter 
bør intensiveres
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2015  nr. 10
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk‑kritiske revisioner vedrø ‑
rende specifikke EU‑budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og 
udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til resultatopnåelse eller 
regeloverholdelse, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske og 
offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling II — der ledes af Henri Grethen, medlem af Revisionsretten 
— hvis speciale er udgiftsområderne strukturpolitikker, transport og energi. Revisionsarbejdet blev ledet af Phil Wynn 
Owen, medlem af Revisionsretten, med støtte fra kabinetschef Gareth Roberts, attaché Katharina Bryan, kontorchef 
Niels‑Erik Brokopp, holdleder Milan Smid, revisor Remus Blidar, revisor Anastassios Karydas, revisor Laura Zanarini, at ‑
taché Ildikó Preiss fra Hennri Grethens kabinet og jurist Johanne Vermer.
Fra venstre til højre: J. Vermer, G. Roberts, I. Preiss, A. Karydas, R. Blidar,  
K. Bryan, M. Smid, L. Zanarini, N. ‑E. Brokopp, P . Wynn Owen

03
 Indhold
Punkt
 Glossar
 Forkortelser
I-VIII  Resumé
1-13  Indledning
4-8 EU’s rammer for offentlige indkøb
9 -11  Samhørighedspolitikken og offentlige indkøb
12-13  Hvordan fungerer procedurerne for offentlige indkøb?
14-17  Revisionens omfang og revisionsmetoden
18-94  Bemærkninger
19-48  Kommissionen og medlemsstaterne foretager kun i meget begrænset omfang en systematisk 
analyse af fejl i forbindelse med offentlige indkøb
19-24  Manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb er stadig en vigtig kilde til fejl på 
samhørighedsområdet
25-34  Der er flere forskellige årsager til fejl i forbindelse med offentlige indkøb
35-40  En omfattende analyse af fejl i medlemsstaterne er udelukket, fordi der mangler kohærente data  ...
41 ...  men i de besøgte medlemsstater er der tegn på, at indsamlingen af data begynder at blive mere 
systematisk
42-48  Kommissionen analyserer endnu ikke fejlene i forbindelse med offentlige indkøb systematisk og indgående
49-94  Kommissionen og medlemsstaterne er begyndt at tage skridt til at afhjælpe problemet, men der 
er stadig lang vej
51-60  De foranstaltninger, Kommissionen har truffet siden 2010, er begyndt at rettes mod generelle problem
61-74  Hvis den nye lovgivning anvendes korrekt, har den potentiale til at bidrage til at afhjælpe problemet med 
fejl i forbindelse med offentlige indkøb
75-82  Medlemsstaterne fokuserer på kontrollerne på første niveau og er først for nylig begyndt at træffe 
forebyggende foranstaltninger
83-94  IT‑værktøjer kan bidrage til at afhjælpe problemer i forbindelse med offentlige indkøb, men vil skulle 
implementeres fuldt ud
04 Indhold
95-105  Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I  —  Kommissionens og medlemsstaternes roller i forbindelse med offentlige indkøb og 
samhørighedspolitik
 Bilag II — Analyse af fejl konstateret af Retten 2009 ‑2013 fordelt på fonde
 Bilag III — Beskrivelse og analyse af fejlene i udbudsprocedurernes forskellige faser
 Bilag IV  —  Overtrædelsesprocedurer vedrørende offentlige indkøb iværksat af Kommissionen 
i perioden 2009‑2013
 Kommissionens svar
05
 Glossar
Attesteringsmyndighederne  foretager kontrol på første niveau af de udgifter, som forvaltningsmyndighederne 
har anmeldt, og attesterer, at disse udgifter er lovlige og formelt rigtige. De er normalt en afdeling 
i finansministeriet eller et organ for intern kontrol under ministeriets myndighed.
En uregelmæssighed  er en handling, der ikke overholder EU’s regler, og som har en potentielt skadelig indvirkning 
på EU’s finansielle interesser. Den kan skyldes deciderede fejl begået både af støttemodtagere, når de anmoder om 
midler, og af de myndigheder, der er ansvarlige for at afholde betalinger. En uregelmæssighed, der begås forsætligt, 
klassificeres som svig.
Formålet med finansielle korrektioner  er at beskytte EU‑budgettet mod fejlbehæftede eller regelstridige 
udgifter. For så vidt angår udgifter under delt forvaltning har medlemsstaterne hovedansvaret for at inddrive 
uretmæssigt udbetalte beløb. Finansielle korrektioner kan foretages ved, at regelstridige udgifter trækkes tilbage 
fra medlemsstaternes udgiftsanmeldelser, eller ved at beløb inddrives fra støttemodtagerne. Kommissionen kan 
også pålægge finansielle korrektioner.
Forhåndsbetingelser  er betingelser, der er baseret på foruddefinerede kriterier fastlagt i partnerskabsaftaler. Når 
medlemsstaterne udarbejder OP’er vedrørende EFRU, Samhørighedsfonden og ESF i programperioden 2014 ‑2020, 
skal de vurdere, om disse betingelser er opfyldt. Hvis de ikke er opfyldt, skal der udarbejdes handlingsplaner for at 
sikre, at de er opfyldt senest den. 31. december 2016.
Målet for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling er at styrke økonomisk og social samhørighed i Den 
Europæiske Union ved at udligne de største regionale skævheder gennem finansiel støtte til oprettelse af 
infrastruktur og produktiv investering i jobskabelse, navnlig for virksomheder.
Målet for Den Europæiske Socialfond er at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Den Europæiske 
Union ved — især gennem efteruddannelsesforanstaltninger — at forbedre beskæftigelsen og jobmulighederne, 
befordre et højt beskæftigelsesniveau og skabe flere og bedre job.
En forvaltningsmyndighed  er en national, regional eller lokal offentlig myndighed eller et offentligt eller privat 
organ, der af medlemsstaten er blevet udpeget til at forvalte et operationelt program. Dens opgaver omfatter 
udvælgelse af projekter til finansiering, overvågning af projektgennemførelsen og rapportering til Kommissionen 
om finansielle aspekter og opnåede resultater.
Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion  er den 
tjenestegren i Europa ‑Kommissionen, der er ansvarlig for beskæftigelse og sociale spørgsmål i EU. I samarbejde 
med de nationale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer og andre berørte parter 
behandler generaldirektoratet udfordringer i forbindelse med globaliseringen, EU’s aldrende befolkning og de 
skiftende sociale forhold. Dette GD har Den Europæiske Socialfonds (ESF’s) portefølje..
Generaldirektoratet for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV’er, tidligere benævnt 
GD for det Indre Marked og Tjenesteydelser, er den tjenestegren i Europa ‑Kommissionen, der er ansvarlig for at 
gennemføre det indre marked for varer og tjenesteydelser, fremme EU’s økonomi gennem aktiviteter til støtte for 
erhvervslivet samt små og mellemstore virksomheder og gennemføre EU’s rumpolitik. Herunderogså for at udvikle 
EU‑lovgivningen vedrørende offentlige indkøb og overvåge gennemførelsen af den i medlemsstaterne.
Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik er den tjenestegren i Europa‑Kommissionen, der er 
ansvarlig for at fremme den økonomiske og sociale udvikling af de ugunstigt stillede regioner i Den Europæiske 
Union. Dette GD har Den Europæiske Fond for Regionaludviklings (EFRU’s) og Samhørighedsfondens portefølje.
06 Glossar
Korruption  er misbrug af magt for egen vindings skyld. Passiv bestikkelse er en forsætlig handling udført af 
en ansat, der direkte eller gennem en mellemmand anmoder om eller modtager en fordel for sig selv eller 
tredjemand eller tager imod et løfte herom for at udføre eller undlade at udføre en handling, der er omfattet 
af vedkommendes hverv. Aktiv bestikkelse er en forsætlig handling udført af en person, der lover eller yder en 
ansat en sådan fordel.
Offentlige indkøb  er en procedure, nationale, regionale og lokale offentlige myndigheder eller offentligretlige 
organer skal følge ved indkøb af varer, tjenesteydelser og offentlige bygge ‑ og anlægsarbejder, f.eks. veje og 
bygninger. Private virksomheder skal også følge reglerne og/eller principperne for offentlige indkøb, når de 
foretager indkøb, der i overvejende grad er offentligt finansieret, eller når tilskudsaftalen indeholder sådanne 
krav.
Et operationelt program udstikker en medlemsstats prioriteter og specifikke mål, samt hvordan midlerne i en 
bestemt periode, normalt 7 år, vil blive anvendt til finansiering af projekter. Sådanne projekter skal bidrage 
til at opfylde ét eller flere af en række mål, der er præciseret i det operationelle programs prioritetsakse. Der 
skal være vedtaget programmer for hver af samhørighedspolitikkens fonde, dvs. Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Socialfond. Operationelle programmer udarbejdes 
af medlemsstaterne og skal godkendes af Kommissionen, før der kan afholdes betalinger fra EU‑budgettet. De 
kan kun ændres i den pågældende periode, hvis begge parter er enige herom.
Ordregivende myndigheder er nationale, regionale eller lokale myndigheder eller offentligretlige organer, 
hvis rolle er at anvende direktiverne om offentlige indkøb i forbindelse med offentlige kontrakter og 
projektkonkurrencer.
Overordnede revisionsorganer er nationale organer, der er ansvarlige for revision af offentlige indtægter og 
udgifter.
Partnerskabsaftaler indgås mellem Europa‑Kommissionen og de enkelte medlemsstater. De udstikker 
de nationale myndigheders planer for, hvordan midlerne fra de europæiske struktur ‑ og investeringsfonde 
skal anvendes mellem 2014 og 2020. Heri præciseres bl. a. også alle forhåndsbetingelser og rammer for 
resultatorienteret forvaltning.
Revisionsmyndigheden  giver Kommissionen sikkerhed for, om forvaltningssystemerne for og den interne 
kontrol af et operationelt program (OP) fungerer effektivt (og dermed om de attesterede udgifter er lovlige 
og formelt rigtige). Revisionsmyndigheden er normalt en afdeling i statsministeriet eller finansministeriet 
(eller et organ for intern kontrol under ministeriets myndighed), i et andet ministerium eller i et overordnet 
revisionsorgan. Revisionsmyndigheden skal være funktionelt uafhængig af det organ, der forvalter midlerne. 
Revisionsmyndigheden meddeler resultaterne af sine systemrevisioner og revisioner af operationer til 
forvaltningsmyndigheden og attesteringsmyndigheden med ansvar for det pågældende OP . Rapporterne om 
systemrevisioner og den årlige kontrolrapport indsendes også til Kommissionen. Hvis revisionsmyndigheden 
ikke mener, at forvaltningsmyndigheden har truffet passende korrigerende foranstaltninger, skal den gøre 
Kommissionen opmærksom herpå.
Målet for Samhørighedsfonden  er at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Den Europæiske Union 
ved at finansiere miljø ‑ og transportprojekter i medlemsstater med en BNI pr. indbygger på under 90 % af 
EU‑gennemsnittet.
Svig  er en forsætlig bedragerisk handling med henblik på personlig vinding eller at påføre en anden et tab.
07
 Forkortelser
EFRU : Den Europæiske Fond for Regionaludvikling
ESF : Den Europæiske Socialfond
GD GROW : Generaldirektoratet for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV’er
OLAF : Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig
OP: Operationelt program.
OR: Overordnede revisionsorganer
TEUF : Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
08
 Resumé
I
EU’s politik for offentlige indkøb er et centralt instru ‑
ment i forbindelse med oprettelsen af det indre 
marked og sikrer, at offentlige midler anvendes pro ‑
duktivt. I EU er offentlige indkøb underkastet EU‑di ‑
rektiverne om offentlige indkøb, der opstiller fælles 
regler og procedurer, som offentlige myndigheder skal 
følge, når de indgår kontrakt om bygge ‑ og anlægsar ‑
bejder eller tjenesteydelser.
II
I programmeringsperioden 2007 ‑2013 blev der på 
samhørighedsområdet tildelt 349  milliarder  euro via 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), 
Samhørighedsfonden og Den Europæiske Socialfond. 
En væsentlig del af disse penge, navnlig vedrørende 
EFRU og Samhørighedsfonden, bruges på offentlige 
indkøb. Næsten halvdelen af samtlige projekter i rela ‑
tion til disse tre fonde, som Retten reviderede i perio ‑
den 2009 ‑2013, omfattede ét eller flere udbud.
III
Manglende overholdelse af reglerne for offentlige 
indkøb har været en vedvarende og væsentlig kilde 
til fejl. Alvorlige fejl har medført manglende eller slet 
ingen konkurrence, og/eller at tilbudsgivere, som ikke 
var de bedste, fik tildelt kontrakterne.
IV
Denne beretning giver en vurdering af, om Kom ‑
missionen og medlemsstaterne træffer passende 
og effektive foranstaltninger til at afhjælpe proble ‑
met med fejl i forbindelse med offentlige indkøb på 
samhørighedsområdet.V
Revisorerne konstaterede, at Kommissionen og 
medlemsstaterne er begyndt at tage problemet op, 
men der er stadig lang vej med hensyn til at analysere 
problemet og gennemføre aktioner.
VI
Kommissionen og medlemsstaterne udfører kun 
i meget begrænset omfang en systematisk analyse af 
fejl i forbindelse med offentlige indkøb. Manglen på 
tilstrækkelig detaljerede, solide og kohærente oplys ‑
ninger om arten og omfanget af fejl i forbindelse med 
offentlige indkøb i medlemsstaterne har gjort det 
umuligt at udføre en omfattende analyse af de under ‑
liggende årsager. Der er dog tegn på, at nogle af de 
medlemsstater, der blev besøgt med henblik på denne 
revision, er gået i gang med en systematisk indsamling 
af data.
VII
Siden 2010 er Kommissionen begyndt at indføre en 
række foranstaltninger. De lovgivningsmæssige aktio ‑
ner omfattede en kritisk gennemgang af direktiverne 
om offentlige indkøb og indlemmelse i partnerskabs ‑
aftalerne af specifikke betingelser for ordninger for 
offentlige indkøb, som medlemsstaterne skal have 
opfyldt senest ved udgangen af 2016.I 2013 nedsatte 
Kommissionen også en intern teknisk arbejdsgruppe 
og udarbejdede en intern handlingsplan. De fleste af 
aktionerne i planen er imidlertid endnu ikke blevet 
gennemført fuldt ud. Medlemsstaterne er først for 
nylig begyndt at træffe omfattende foranstaltninger til 
at forhindre, at der opstår fejl.
Resumé 09
VIII
Retten anbefaler, at:
a) i)  Kommissionen opretter en database over 
uregelmæssigheder, der kan danne grundlag 
for en meningsfuld analyse af fejl i forbindel ‑
se med offentlige indkøb. Den bør udføre en 
omfattende analyse af frekvensen og alvorlig ‑
heden af samt årsagerne til fejlene i forbindel ‑
se med offentlige indkøb på samhørigheds ‑
området, på grundlag af passende data både 
hentet i dens egne databaser og leveret af 
medlemsstaterne. Kommissionen bør offent ‑
liggøre sin analyse som led i den rapport om 
offentlige indkøb, som skal udarbejdes ifølge 
de nye direktiver
 ii)  de relevante myndigheder i medlemsstaterne 
udvikler og analyserer deres egne databaser 
over uregelmæssigheder på samhørigheds ‑
området, herunder de uregelmæssigheder, 
der forekommer i forbindelse med offentlige 
indkøb, og samarbejder med Kommissionen 
for at levere sådanne data i et format og på et 
tidspunkt, der letter Kommissionens arbejde
b) Kommissionen, hvis forhåndsbetingelserne ved ‑
rørende offentlige indkøb ikke er opfyldt ved ud ‑
gangen af 2016, bruger sine beføjelser konsekvent 
til at suspendere betalingerne til de pågældende 
medlemsstater, til de har rådet bod på manglerne
c) Kommissionen ajourfører og offentliggør sin inter ‑
ne handlingsplan om offentlige indkøb. Den bør 
hvert år rapportere om de gjorte fremskridt. Med 
henblik herpå bør Kommissionen forbedre koor ‑
dineringen mellem de tjenestegrene, der beskæf ‑
tiger sig med spørgsmål i relation til offentlige 
indkøbd) Kommissionen nedsætter en gruppe på højt plan, 
der skal give lederskab med hensyn til at takle pro ‑
blemet med fejl i forbindelse med offentlige ind ‑
køb for at undgå risikoen for, at foranstaltningerne 
ikke gennemføres konsekvent i alle Kommissio ‑
nens tjenestegrene. Denne gruppe bør anbefale 
forbedringer i forbindelse med offentlige indkøb, 
og herunder om fornødent foreslå en forenkling 
på dette område
e) Kommissionen pålægger finansielle korrektioner, 
hver gang den konstaterer, at medlemsstaternes 
kontrol på første niveau ikke er tilstrækkelig effek ‑
tiv, og hvor der er behov for det, indleder overtræ ‑
delsesprocedurer for overtrædelser af direktiverne 
om offentlige udbud
f) Kommissionen udnytter de muligheder, som 
udviklingen i informationsteknologi giver, bedre, 
herunder fremme af e‑indkøb og dataminingværk ‑
tøjer samt god praksis
g) medlemsstaterne udnytter de muligheder, som 
e‑indkøb og dataminingværktøjer giver, bedre.
10
 Indledning
01 
EU’s politik for offentlige indkøb er et 
centralt værktøj til etablering af det 
indre marked og til at opnå intelligent, 
bæredygtig og inklusiv vækst i over ‑
ensstemmelse med Europa 2020 ‑stra ‑
tegien og samtidig sikre en mere 
effektiv brug af offentlige midler1. 
Det er centrale mål for den offentlige 
forvaltning at forbedre de offentlige 
udgifters produktivitet og få valuta for 
pengene. Der er på forskellige niveau ‑
er i den offentlige forvaltning indført 
regler for at sikre, at de offentlige 
midler anvendes bedst muligt, når der 
foretages offentlige indkøb. Figur 1  
viser nogle nøgletal. Figur 1Nogle nøgletal i forbindelse med anvendelsen af offentlige indkøb i EU
2 406 milliarder euro
Samlede udgifter til oﬀentlige bygge- og 
anlægsarbejder, varer og tjenesteydelser i 2011
(dvs. ca. 20 % af medlemsstaternes BNP)
6,4 milliarder-35,5 milliarder euro
Anslåede årlige besparelser, som kan relateres
til EU-lovgivningen om oﬀentlige indkøb
(2014-priser)
36,5 milliarder-66,5 milliarder euro
Skøn over de supplerende årlige besparelser, der vil 
kunne opnås ved fuld gennemførelse af det indre 
marked for oﬀentlige indkøb
Kilde:  Europa‑Parlamentet og Europa‑Kommissionen2.1 KOM(2010) 2020 endelig af 
3. marts 2010 »Europa 2020 
— En strategi for intelligent, 
bæredygtig og inklusiv 
vækst«.
2 Jf. Annual Public Procurement 
Implementation Review 2013 
offentliggjort af GD for det 
Indre Marked og 
Tjenesteydelser den 
1. august 2014,»SMEs’ access to 
public procurement markets 
and aggregation of demand in 
the EU«, en undersøgelse 
udarbejdet for 
Europa‑Kommissionen af PwC, 
ICF GHK og Ecorys, 
februar 2014, og »The Cost of 
Non‑Europe in the Single 
Market, IV — Public 
Procurement and 
Concessions«, 
Europa‑Parlamentets 
Forskningstjeneste (EPRS), 
september 2014 — PE 536.355.
11 Indledning
02 
EU’s regler for offentlige indkøb skal 
bl.a. sikre, at principperne og de 
grundlæggende frihedsrettigheder 
i traktaten om den Europæiske Unions 
funktionsmåde (TEUF) bliver overholdt 
(jf. figur 2 )3. Dette vil igen øge konkur ‑
rencen og den grænseoverskridende 
handel, hvilket vil resultere i, at offent ‑
lige myndigheder får mere valuta for 
pengene, og samtidig øge produkti ‑
viteten i forsyningsvirksomhederne 
og forbedre SMV’ernes deltagelse i og 
adgang til sådanne markeder. Kort 
sagt er reglerne indført for at støtte 
det indre marked, fremme konkurren ‑
cen og skaffe mere valuta for pengene.03 
I denne beretning behandles den kon ‑
stant høje fejlforekomst for offentlige 
indkøb i EU‑udgifter på samhørig ‑
hedsområdet — hvor reglerne ikke 
er blevet overholdt som de bør. Det 
undersøges særlig, om Kommissionen 
og medlemsstaterne træffer hensigts ‑
mæssige og effektive foranstaltninger 
for at afhjælpe problemet5.Figur 2Principperne for offentlige indkøb
Principper for
oﬀentlige indkøb
Ligebehandling og ikke-forskelsbehandling
Potentielle leverandører skal behandles ens. Gensidig anerkendelse
Kvaliﬁkationer og standarder fra andre medlemsstater bør anses for ligeværdige.Proportionalitet
Indkøbsprocedurerne skal stå i et rimeligt forhold til indkøbsafgørelserne.Gennemsigtighed
Kontraktprocedurerne skal være gennemsigtige, og kontrakt-
mulighederne bør generelt oﬀentliggøres.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af Europa‑Kommissionens dokument4.3 Den frie bevægelighed for 
varer (artikel 28 i TEUF) og 
tjenesteydelser (artikel 56), 
etableringsfriheden (artikel 49) 
og retten til fri udveksling af 
tjenesteydelser, 
ikke‑forskelsbehandling og 
ligebehandling, 
proportionalitet, 
gennemsigtighed og gensidig 
anerkendelse (artikel 18 og 53).
4 Kommissionens 
fortolkningsmeddelelse om 
den fællesskabsret, der finder 
anvendelse på tildelingen af 
kontrakter, som ikke eller kun 
delvis er omfattet af 
udbudsdirektiverne (EUT C 179 
af 1.8.2006, s. 2).
5 Jf. også Rettens horisontale 
analyse fra 2014 »Optimal 
anvendelse af EU’s midler: en 
horisontal analyse af risiciene 
i relation til den økonomiske 
forvaltning af EU‑budgettet« 
(http://eca.europa.eu ).
12 Indledning
EU’s rammer for offentlige 
indkøb
04 
EU’s rammer for offentlige indkøb 
er baseret på aftalen om offentlige 
udbud (GPA), en multilateral aftale 
mellem en række medlemmer af Ver ‑
denshandelsorganisationen6, der regu ‑
lerer offentlige myndigheders indkøb 
af varer og tjenesteydelser, og som 
bygger på principperne om åbenhed, 
gennemsigtighed og ikkediskrimine ‑
ring. Figur 3  viser forvaltningsstruktu ‑
ren for offentlige indkøb.05 
I EU er offentlige indkøb underkastet 
EU‑direktiverne om offentlige indkøb, 
der opstiller fælles regler og procedu ‑
rer, som offentlige myndigheder skal 
følge, når de foretager indkøb af stor 
værdi7. Reglerne skal sikre, at virk ‑
somheder på hele det indre marked 
har mulighed for at konkurrere om 
offentlige kontrakter. Disse regler, der 
gælder for hele EU, finder anvendelse, 
uanset om der udelukkende er tale 
om nationale midler, eller om der også 
indgår EU‑midler. EU‑direktiverne fin ‑
der også anvendelse i Det Europæiske 
Økonomiske Samarbejdsområde.Figur 3Forvaltningen af offentlige indkøb
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret. Speciﬁkke for medlemsstaterne:
     -   Nationale
     -   Regionale     -   Fondsspeciﬁkke regler  Den Europæiske Union  Verdenshandelsorganisationen
Lovgivning om og regler for 
oﬀentlige indkøbDirektiver om
oﬀentlige indkøbAftale om
oﬀentlige indkøb6 Ved begyndelsen af 2015 
havde GPA 15 aftaleparter, 
som omfatter 43 medlemmer 
af WTO. Yderligere 
28 WTO‑medlemmer deltager 
i GPA‑udvalget som 
observatører. 10 af disse er 
i færd med at tiltræde aftalen.
7 Europa‑Parlamentets og Rådets 
direktiv 2004/18/EF af 
31. marts 2004 om samordning 
af fremgangsmåderne ved 
indgåelse af offentlige 
vareindkøbskontrakter, 
offentlige 
tjenesteydelseskontrakter og 
offentlige bygge ‑ og 
anlægskontrakter (EUT L 134 af 
30.4.2004, s. 114) og 
Europa‑Parlamentets og Rådets 
direktiv 2004/17/EF af 
31. marts 2004 om samordning 
af fremgangsmåderne ved 
indgåelse af kontrakter inden 
for vand ‑ og energiforsyning, 
transport samt posttjenester 
(EUT L 134 af 30.4.2004, s. 1). 
Disse direktiver vil blive afløst af 
ændrede direktiver og et nyt 
direktiv om tildeling af 
koncessionskontrakter, der blev 
offentliggjort den 17. april 2014, 
og skal gennemføres senest 
den 18. april 2017 (punkt 67). 
Kontrakter vedrørende forsvar 
og tjenesteydelser af almen 
interesse er omfattet af andre 
regler
13 Indledning
06 
Som alle andre direktiver skal EU‑di ‑
rektiverne om offentlige indkøb 
gennemføres, dvs. omsættes i national 
lovgivning af medlemsstaterne. Disse 
direktiver fastsætter minimumsstan ‑
darder og bidrager til at skabe lige 
vilkår, og giver samtidig medlemssta ‑
terne mulighed for at tage hensyn til 
og dække særlige nationale forhold og 
behov. Medlemsstaterne kan vælge at 
vedtage love, der er mere specifikke 
eller strengere i bestemte henseender. 
Medlemsstaterne har også betydelige 
skønsmæssige beføjelser med hensyn 
til de administrative ordninger, de ind ‑
fører for at sikre, at EU‑reglerne bliver 
overholdt.
07 
Det er ikke alle indkøb, der er omfat ‑
tet af EU‑direktiverne om offentlige 
indkøb. I EU‑direktiverne om offentlige 
indkøb er der fastsat tærskelværdier8 
— kontrakter med lavere værdi er kun 
omfattet af nationale bestemmelser. 
Udbuddene skal dog i alle tilfælde 
være i overensstemmelse med princip ‑
perne i traktaterne (jf. figur 2 ).08 
Udbud, der er omfattet af EU‑direk ‑
tiverne, skal offentliggøres online 
i databasen »Tender Electronic Daily« 
(TED). Forholdet mellem værdien af 
de udbud, der offentliggøres i TED, 
og bruttonationalproduktet (BNP) kan 
bruges som indikator for, hvor udbredt 
anvendelsen af offentlige indkøb er 
i EU. I 2012 var den samlede værdi af 
de udbud, der blev offentliggjort i TED, 
3,1 % af EU’s BNP9. I nogle medlemssta ‑
ter bruges udbud af kontrakter med en 
værdi over tærskelværdien mindre end 
dette gennemsnit, og tallet kan ligge 
et godt stykke under 3,1 %, f.eks. i Tysk ‑
land (1,1 %), Østrig (1,5 %), Irland (1,5 %) 
og Luxembourg (1,6 %). Kommissionen 
er i kontakt med Tyskland for at få at 
vide, hvad årsagerne hertil er10.
Samhørighedspolitik og 
offentlige indkøb
09 
Til programmeringsperioden 2007 ‑
2013 blev der tildelt 349 milliarder euro 
på samhørighedsområdet fra Den 
Europæiske Fond for Regionaludvik ‑
ling (EFRU), Samhørighedsfonden 
og Den Europæiske Socialfond (ESF). 
Til perioden 2014 ‑2020 er der afsat 
367 milliarder  euro11.
8 Fra 1. januar 2014 til 
31. december 2015 er de 
hyppigst anvendte 
tærskelværdier: 5 186 000 euro 
for bygge ‑ og 
anlægskontrakter og 
134 000 euro for offentlige 
tjenesteydelses ‑ og 
vareindkøbskontrakter. Der 
gælder andre tærskelværdier 
for forsyningsværker og 
ikke‑statslige ordregivende 
myndigheder
9 Jf. Public Procurement 
Indicators 2012 offentliggjort 
af GD Markt — Economic 
analysis and e‑Procurement 
den 12. november 2014.
10 Rådets henstilling af 8. juli 
2014 om Tysklands nationale 
reformprogram for 2014 og 
med Rådets udtalelse om 
Tysklands stabilitetsprogram 
for 2014 (EUT C 247 af 
29.7.2014, s. 20).
11 Forpligtelsesbevillinger 
i løbende priser til økonomisk, 
social og territorial 
samhørighed. Kilde:  
»Multiannual financial 
framework 2014 ‑2020 and EU 
budget 2014, EU Commission«.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
14 Indledning Figur 4Organer med en funktion i forbindelse med samhørighedspolitik og offentlige indkøb
EUROPA-
KOMMISSIONEN
MEDLEMS-
STATERNE
PROJEKTPLANGD for Regionalpolitik GD GrowRammen for samhørighedspolitikkenRetlig ramme for
oﬀentlige indkøb (OI)
EFRU og
Samhørighedsfonden
Gennemføres
vedGD for Beskæftigelse
ESFEU's
OI-direktiver
xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxUdbud Bygge- og anlægsarbejder,
varer og tjenesteydelserGennemførelsenovervåges
AnvenderInfo om
OI-fejlInfo omOI-fejlOvervåger og udfører revision i relation til  overholdelsen af OI-reglerneOvervåger og 
udfører revision 
i relation til  
overholdelsen 
af OI-reglerne
Overvåger og 
udfører revision 
i relation til  
overholdel-sen 
af OI-reglerneForvaltnings-, attesterings- og revisions-
myndigheder
Overvåger og udfører revision i relation til  overholdel-sen af OI-reglerneNationale 
forvaltnings- og 
kontrolorganer
Støttemodtager f.eks. ministerium, 
oﬀentlige virksomhederNationale/regionale/ 
fondsspeciﬁkke 
OI-regler
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
15 Indledning
10 
Kommissionen og medlemsstaterne 
deler ansvaret for EU’s udgifter til 
samhørighedspolitikken (jf. figur 4  
og bilag I ). En væsentlig del af dis ‑
se penge, navnlig vedrørende EFRU 
og Samhørighedsfonden, bruges på 
offentlige indkøb. Næsten halvdelen af 
alle de transaktioner, Retten revidere ‑
de i relation til disse tre fonde, omfat ‑
tede ét eller flere indkøb.
11 
Til håndtering af offentlige udgifter, 
såvel nationale udgifter som EU‑udgif ‑
ter, har medlemsstaterne indført deres 
egne rammer for offentlig forvaltning 
og kontrol, som involverer en bred vif ‑
te af offentlige myndigheder, herunder 
de overordnede revisionsorganer (OR).Hvordan fungerer 
procedurerne for 
offentlige indkøb?
12 
Efter den indledende forberedelse 
af projektet og behovsvurderingen 
omfatter procedurerne for offentlige 
indkøb tre hovedfaser med hver sine 
specifikke trin (jf. figur 5 ).Figur 5Hovedfaserne i procedurerne for offentlige indkøb
ForberedelseEndelig overdragelses-
rapport
Løsning af eventuelle 
problemerÆndringer af 
kontrakten mv.Betalinger til kontrahenten
Kontrakt-
forvaltningUndertegnelse af kontrakt og meddelelse om tildeling af kontrakt
Åbning, vurdering og evaluering af 
buddeneOﬀentliggørelse af udbuddet
Speciﬁkation af udvælgelsestildelings-kriterierUdarbejdelse af 
udbudsmateriale
Valg af udbudstypeIdentiﬁcering af behov ProjektudarbejdelseUdbudsprocedureFasen forud for 
udbuddet
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
16 Indledning
13 
De detaljerede trin i hver enkelt fase 
afhænger af, hvilken specifik procedu ‑
re for offentlige indkøb der anvendes 
(tekstboks 1  giver en beskrivelse af 
de vigtigste former for procedurer). 
Kontrakter kan tildeles enten på 
grundlag af prisen alene eller til den 
tilbudsgiver, der afgiver det økonomisk 
mest fordelagtige bud. Hovedparten af 
kontrakterne (70 %) tildeles på sidst ‑
nævnte grundlag12.
De seks vigtigste typer af procedurer for offentlige indkøb i henhold til 
direktiverne fra 2014
Offentlige udbud . Er de oftest anvendte og tegner sig for 51 % af alle tildelte kontrakter. Buddene skal være 
indgivet en bestemt dato, og alle antagelige bud evalueres13.
Begrænset udbud.  Interesserede leverandører anmodes i første omgang om at oplyse deres kvalifikationer, 
derefter opstilles der en liste over de leverandører, der opfordres til at afgive bud.
Konkurrencepræget dialog.  Anvendes til mere komplekse indkøb. Proceduren omfatter en dialog mellem 
den ordregivende myndighed og potentielle leverandører med det formål at identificere og definere den 
bedste retlige og/eller finansielle etablering af et projekt med henblik på at tilfredsstille den ordregivende 
myndigheds behov eller målsætninger.
Udbud med forhandling . Efter en indkaldelse af tilbud og en indledende evaluering opfordrer den ordregi ‑
vende myndighed de udvalgte økonomiske aktører til at afgive et indledende tilbud. Den forhandler derefter 
om de indledende og alle efterfølgende tilbud, med undtagelse af de endelige tilbud, med henblik på at 
forbedre indholdet heri.
Udbud med forhandling uden offentliggørelse kan kun anvendes i ganske få forud fastsatte tilfælde. Den 
ordregivende myndighed indleder kontraktforhandlinger med én eller flere leverandører.
Innovationspartnerskab . Den ordregivende myndighed udvælger leverandører på grundlag af en bekendt ‑
gørelse og anvender en forhandlingstilgang til at opfordre dem til at forelægge idéer til udvikling af innova ‑
tive bygge ‑ og anlægsarbejder, varer eller tjenesteydelser, som skal opfylde et behov, som ikke kan opfyldes 
ved indkøb af et »produkt«, der findes på markedet. Den ordregivende myndighed kan oprette et sådant 
partnerskab med mere end én leverandør.
13 Jf. Annual Public Procurement Implementation Review 2013 offentliggjort af GD for det Indre Marked og Tjenesteydelser den 1. august 2014Tekstboks 112 »Public Procurement in 
Europe, Cost and 
effectiveness«, en 
undersøgelse af reglerne for 
offentlige indkøb udarbejdet 
for Europa‑Kommissionen af 
PwC, London Economics og 
Ecorys, marts 2011, s. 5.
17
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
14 
Retten undersøgte, om Kommissionen 
og medlemsstaterne træffer hensigts ‑
mæssige og effektive foranstaltninger 
med henblik på at afhjælpe problemet 
med fejl i forbindelse med offentlige 
indkøb på samhørighedsområdet, og 
søgte svar på følgende spørgsmål:
a) Har Kommissionen og medlems ‑
staterne analyseret problemet 
med fejl i relation til offentli ‑
ge indkøb i forbindelse med 
samhørighedspolitikken?
b) Har Kommissionen og medlems ‑
staterne truffet hensigtsmæssige 
foranstaltninger for at afhjælpe 
problemet, og var de pågældende 
foranstaltninger effektive?
15 
Revisionen omfattede resultaterne 
af Rettens revisioner med henblik på 
revisionserklæringen i perioden 2009 ‑
2013, og tog hensyn til de foranstalt ‑
ninger, Kommissionen og medlemssta ‑
terne har truffet i perioden 2009 ‑2014 
for at afhjælpe problemet med 
manglende overholdelse af reglerne 
for offentlige indkøb.16 
Revisionsresultaterne bygger på:
a) en analyse af den relevante doku ‑
mentation i Kommissionen
b) samtaler med tjenestemænd 
i Kommission
c) en spørgeundersøgelse blandt 
115 revisionsmyndigheder 
i 27 medlemsstater (eksklusive 
Kroatien), der er ansvarlige for 
operationelle programmer under 
EFRU, ESF og Samhørighedsfon ‑
den, og hvoraf 69 svarede. Hoved ‑
formålet med undersøgelsen var at 
indsamle oplysninger om rammen 
for offentlige indkøb, de fejl, der 
var konstateret i forbindelse med 
offentlige indkøb, og de forebyg ‑
gende og korrigerende foranstalt ‑
ninger, der var truffet på nationalt 
plan
d) besøg i fire medlemsstater (Den 
Tjekkiske Republik, Spanien, Itali ‑
en, og Det Forenede Kongerige), 
hvor der ved Rettens revisioner 
med henblik på revisionserklæ ‑
ringen i perioden 2009 ‑2013 var 
konstateret mange fejl i forbindel ‑
se med offentlige indkøb
e) et besøg i Cypern med fokus på 
anvendelsen af e‑indkøb
f) en kort rundspørge til de 28 OR’er 
i EU, hvoraf 18 svarede.
17 
Under revisionen søgte revisorerne 
så vidt muligt at identificere gode 
praksis, som kunne udbredes blandt 
medlemsstaterne.
18
 Bemærkninger
18 
Bemærkningerne fremsættes i to 
sektioner:
a) I den første gives et sammendrag 
af Rettens revisionsresultater 
i relation til indkøb vedrørende 
EFRU, Samhørighedsfonden og 
ESF i perioden 2009 ‑2013, og det 
undersøges, om Kommissionen 
og medlemsstaterne har et solidt 
analytisk grundlag for at forstå 
problemet med fejl i forbindelse 
med offentlige indkøb
b) Den anden sektion beskriver de 
foranstaltninger, der er truffet  af 
både Kommissionen og medlems ‑
staterne i de seneste år, og giver, 
hvor det er muligt, en evaluering af 
deres effektivitet.Kommissionen og 
medlemsstaterne 
foretager kun i meget 
begrænset omfang en 
systematisk analyse af fejl 
i forbindelse med 
offentlige indkøb
Manglende overholdelse 
af reglerne for offentlige 
indkøb er stadig en 
vigtig kilde til fejl på 
samhørighedsområdet
Hvad er en fejl?
19 
Der er tale om en fejl, når EU’s og/eller 
de nationale regler for offentlige ind ‑
køb ikke er blevet overholdt. I denne 
beretning skelnes der mellem tre typer 
af fejl, jf. tabel 1 .Tabel 1Typology over fejl anvendt i denne beretning, med eksempler1
Fejltype Beskrivelse Eksempler
AlvorligEt alvorligt brud på reglerne med det 
resultat, at konkurrencen er blevet 
hæmmet, og/eller at kontrakterne 
anses for ikke at være blevet tildelt de 
bedste tilbudsgiverea.  direkte tildeling — kontrakt tildelt uden anvendelse af offentligt udbud, hvor 
der skulle have været afholdt et sådant
b.  tildeling af en kontrakt på væsentlige og/eller forudselige supplerende bygge-/
anlægsarbejder eller tjenesteydelser uden anvendelse af offentligt udbud, hvor 
der skulle have været afholdt et sådant
c.  ulovlige eller forkert anvendte udvælgelses-/tildelingskriterier med konsekvenser 
for udbuddets udfald
VæsentligEt væsentligt brud på reglerne, men 
det vurderes dog, at kontrakterne blev 
givet til de bedste tilbudsgiverea.  ulovlige eller forkert anvendte udvælgelses-/tildelingskriterier uden konsekven -
ser for udbuddets udfald
b.  ikke alle udvælgelses-/tildelingskriterier var offentliggjort i  udbudsmaterialet
c.  begrænset konkurrence under uberettiget påberåbelse af tvingende 
nødvendighed.
Mindre fejlMindre alvorlige og ofte formelle 
fejl uden skadelig indvirkning på 
konkurrencena.  for sen eller manglende offentliggørelse af bekendtgørelsen om indgåede 
kontrakter
b.  ingen sådan meddelelse offentliggjort i  EU-Tidende.
1  I forbindelse med Rettens revisionserklæring betegnes de fejl, der her beskrives som alvorlige, »kvantificerbare« fejl. Disse fejl indgår i Rettens 
beregning af den anslåede fejlforekomst. Jf. Rettens årsberetning for regnskabsåret 2013, bilag 1.1 (EUT C 398 af 12.11.2014).
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
19 Bemærkninger
Fejl konstateret af Retten under 
revisionerne med henblik 
på revisionserklæringen 
2009 ‑2013
20 
I perioden 2009 ‑2013 undersøgte 
Retten som led i sit årlige arbejde 
med revisionserklæringen mere end 
1 400 transaktioner14, der var med ‑
finansieret over EU‑budgettet via 
EFRU, Samhørighedsfonden og ESF, og 
gennemgik herunder procedurerne for 
offentlige indkøb i forbindelse med 
næsten 700 projekter. I ca. 40 % af alle 
disse projekter blev der konstateret 
fejl i relation til offentlige indkøb. I alt 
blev der konstateret næsten 590 fejl. 
Figur 6  viser fordelingen af disse fejl 
i forhold til deres alvorlighed.21 
For EFRU’s og Samhørighedsfondens 
vedkommende udgjorde de alvorlige 
fejl 48 % og for ESF’s 16 % af den fejl ‑
forekomst, Retten havde anslået i pe ‑
rioden 2009 ‑2013. Den største andel af 
alvorlige  fejl, 70 %, blev konstateret 
i forbindelse med EFRU. Det skyldes til 
dels, at EFRU ‑ og samhørighedsfond ‑
sprogrammer generelt omfatter store 
infrastrukturprojekter, hvor kontrak ‑
terne ofte sendes i offentligt udbud15. 
Bilag II  giver kortfattede oplysninger 
om, hvordan fejlene fordeler sig på de 
tre fonde: EFRU, Samhørighedsfonden 
og ESF.Figur 6Fordelingen af fejl konstateret ved Rettens revisioner med henblik på 
revisionserklæringer for perioden 2009 ‑2013 på samhørighedsområdet i forhold til 
fejlenes alvorlighed
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.14 Generelt vedrører hver 
transaktion ét projekt. Men 
i visse tilfælde kan flere 
transaktioner relatere til det 
samme projekt.
15 ESF‑medfinansierede 
projekter omfatter ofte 
tjenesteydelser, f.eks. 
erhvervsuddannelse, der ikke 
fuldt ud falder ind under 
direktivets 
anvendelsesområde (bilag II 
B til direktiv 2004/18/EF, 
ændret ved bilag VII til 
Kommissionens forordning 
(EF) nr. 213/2008 af 
28. november 2007 om 
ændring af 
Europa‑Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 2195/2002 om det fælles 
glossar for offentlige 
kontrakter (CPV) og 
Europa‑Parlamentets og 
Rådets 
udbudsdirektiver 2004/17/EF 
og 2004/18/EF med henblik på 
ændring af CPV‑glossaret 
(EUT L 74 af 15.3.2008, s. 1)).
Mindre fejl (22 %)
Væsentlige fejl (49 %)Alvorlige fejl (29 %)
20 Bemærkninger
22 
Der blev konstateret fejl i alle indkøbs ‑
faserne, og den største andel af de 
alvorlige fejl blev fundet i den fase, der 
går forud for udbuddet:
a) I fasen forud for udbuddet  var 
de fleste af de konstaterede fejl, 
71 (82 %) ud af 87, alvorlige . De 
ordregivende myndigheder undgik 
helt indkøbsprocedurerne ved at 
tildele kontrakter direkte, hvor de 
skulle have fulgt en indkøbsproce ‑
dure, eller de opdelte kontrakter 
i mindre udbud for ikke at over ‑
skride tærskelværdierne, eller de 
fulgte en forkert procedure. Mange af de kontrakter, der blev tildelt di ‑
rekte på denne måde, drejede sig 
om indkøb af tjenesteydelser og 
ikke af bygge ‑ og anlægsarbejder 
(jf. eksemplet i  tekstboks 2 )
b) I udbudsfasen  blev der konstate ‑
ret flest alvorlige  fejl i forbindelse 
med præciseringen og anvendel ‑
sen af udvælgelses ‑/tildelingskrite ‑
rier. Fejl i relation til offentliggørel ‑
ses‑  og gennemsigtighedskravene 
tegnede sig samlet set for flest fejl 
(186 ud af 587 fejl), hvoraf en tred ‑
jedel var væsentlige  (jf. eksemplet 
i tekstboks 3 ).
Eksempel på en alvorlig fejl, hvor der slet ikke var afholdt udbud
Under et EFRU‑projekt i  Polen ,hvor målet var at bygge en omfartsvej ved en større by, besluttede den ordre ‑
givende myndighed at tildele en kontrakt om arkitektens tilsyn (»author supervision«)16 på grundlag af udbud 
med forhandling med én økonomisk aktør. Man burde have anvendt et offentligt eller begrænset udbud med 
mulighed for konkurrence mellem mere end én tilbudsgiver. Kontraktværdien var ca. 300 000 euro.
16 »Author supervision« garanterer, at projektet gennemføres nøjagtigt, at de arkitektmæssige, teknologiske, stilistiske og konstruktionsmæssige 
regler og standarder bliver fulgt, og at der udarbejdes projektdokumentation med henblik på idriftsætning.
Eksempel på en væsentlig fejl, hvor offentliggørelses ‑ 
og gennemsigtighedskravene ikke var overholdt
I udbudsbekendtgørelsen i forbindelse med et projekt vedrø ‑
rende bygning af en motorvej i Den Tjekkiske Republik , som 
modtog ca. 87  millioner  euro under Samhørighedsfonden, speci ‑
ficerede den ordregivende myndighed ikke minimumskravene til 
teknisk kompetence. Dermed var gennemsigtigheds ‑ og offent ‑
liggørelseskravene ikke overholdt.
© Den Tjekkiske Republiks departement for veje og motorvejeTekstboks 2 Tekstboks 3

21 Bemærkninger
c) I kontraktforvaltningsfasen  var 31 
(42 %) af de 74 fejl, der blev kon ‑
stateret, alvorlige  — kontrakters 
omfang var blevet ændret eller 
udvidet, uden at der var anvendt 
en udbudsprocedure, hvor en 
sådan procedure var påkrævet (jf. 
eksemplet i  tekstboks 4 ).
23 
Bilag III  giver supplerende oplys ‑
ninger om fejlenes fordeling på 
de forskellige faser, fasen forud 
for udbuddet, udbudsfasen og 
kontraktforvaltningsfasen.
24 
Rettens særberetning om årsagerne til 
fejl i udgifterne til udvikling af landdi ‑
strikterne viser et lignende billede. En 
væsentlig del af fejlene i forbindelse 
med offentlige indkøb skyldtes ube ‑
rettiget direkte tildeling af kontrakter 
uden udbudsprocedure, forkert anven ‑
delse af udvælgelses ‑ og tildelingskri ‑
terier eller manglende ligebehandling 
af de bydende17.
Eksempel på en alvorlig fejl vedrørende ændring af kontraktens omfang
I Spanien  var en kontrakt om opførelse af et spildevandsrensningsanlæg, som modtog ca. 33  millioner  euro 
under EFRU, oprindelig blevet sendt i udbud og tildelt korrekt. Efterfølgende blev mere end halvdelen af 
bygge ‑ og anlægsarbejderne i kontrakten erstattet med andre bygge ‑ og anlægsarbejder, der involverede 
andre teknologier, materialer og mængder. Formålet med projektet og den samlede pris blev ganske vist ikke 
ændret, men de bygge ‑ og anlægsarbejder, der i sidste ende blev udført, afveg væsentligt fra dem, der op ‑
rindelig var blevet sendt i udbud. Mere end halvdelen af de endelige bygge ‑ og anlægsarbejder havde derfor 
ikke været igennem udbudsproceduren.Tekstboks 417 Særberetning nr. 23/2014 »Fejl 
i udgifterne til udvikling af 
landdistrikterne: Hvad er 
årsagerne, og hvordan 
håndteres disse fejl?« ( http://
eca.europa.eu ).
22 Bemærkninger
Der er flere forskellige 
årsager til fejl i forbindelse 
med offentlige indkøb
Kompleksitet, manglende 
administrativ kapacitet og 
utilstrækkelig planlægning
25 
Enhver ordning for offentlige indkøb 
indebærer en vis grad af kompleksitet. 
Den nuværende retlige og administra ‑
tive rammes kompleksitet  ses imidler ‑
tid som et problem. Ifølge 90 % af de 
69 revisionsmyndigheder, der besva ‑
rede den spørgeundersøgelse, der blev udført som led i denne revision 
(jf. punkt 16), er den retlige ramme for 
offentlige indkøb i deres land unød ‑
vendig kompleks. Respondenterne 
anførte, at fejlene især skyldes, at 
lovgivningen og/eller retningslinjerne 
er meget omfangsrige, at de er meget 
vanskelige at anvende i praksis, og at 
der mangler ekspertise til at gennem ‑
føre proceduren for offentlige indkøb. 
Næsten halvdelen af respondenter ‑
ne anførte, at praksis med hensyn 
til offentlige indkøb navnlig kunne 
forbedres gennem en forenkling af 
procedurerne. Jf. tekstboks 5  for en 
oversigt over situationen i en af de 
medlemsstater, Retten besøgte som 
led i revisionen.
Problemet med kompleks og omfangsrig lovgivning: et eksempel fra en 
medlemsstat
De myndigheder i  Italien , som Retten talte med under denne revision, mente, at den retlige ramme for offent ‑
lige indkøb var kompleks på grund af lovgivningens omfang og omstændelighed og på grund af kompleksi ‑
teten af de procedurer, de involverede parter skal følge — både de ordregivende myndigheder og de til ‑
budsgivende virksomheder. Hertil kommer, at den vigtigste italienske lov om offentlige indkøb ofte er blevet 
ændret, hvilket gør det vanskeligt at anvende den. Ifølge det italienske center for korruptionsbekæmpelse 
findes de største ændringer af de vigtigste retsakter om offentlige indkøb siden 2009 i 22 retsakter. Lovgiv ‑
ningens store omfang forøges yderligere af, at der gælder fondsspecifikke regler for offentlige indkøb — f.eks. 
beskæftigelsesministeriets afgørelse om supplerende bestemmelser om offentlige indkøb for kontrakter med 
en værdi under tærskelværdierne for ESF‑medfinansierede projekter. I juni 2014 blev der nedsat en arbejds ‑
gruppe sammensat af repræsentanter for Italien og for Kommissionen, som skulle støtte en forenkling i for ‑
bindelse med inkorporeringen af direktiverne fra 2014 i national ret.Tekstboks 5
26 
Manglende administrativ kapaci -
tet drejer sig både om manglende 
kendskab til reglerne og manglende 
teknisk ekspertise med hensyn til de 
specifikke bygge ‑ og anlægsarbejder 
eller tjenesteydelser, der skal indkøbes. 
Dette problem vedrører ikke kun de 
ordregivende myndigheder, men også 
de myndigheder, der er ansvarlige for at overvåge disse procedurer. Det er 
Rettens erfaring fra revision i relation 
til offentlige indkøb, at problemer 
med manglende regeloverholdelse har 
rod i svagheder ved gennemførelsen 
af de eksisterende regler18. Skrive ‑ el‑
ler regnefejl medfører også fejl. Jf. 
tekstboks 6  for et eksempel fra en af 
de medlemsstater, Retten besøgte som 
led i revisionen.18 Jf. Rettens udtalelse nr. 4/2011 
om Kommissionens grønbog 
om modernisering af EU’s 
politik for offentlige indkøb 
(EUT C 195 af 2.7.2011, s. 1) og 
dens nylige horisontale 
analyse »Optimal anvendelse 
af EU’s midler: en horisontal 
analyse af risiciene i relation til 
den økonomiske forvaltning af 
EU‑budgettet«, punkt 30, samt 
individuelle faktablade heri 
om indkøb, punkt 16 ( http://
eca.europa.eu ).
23 Bemærkninger
27 
Utilstrækkelig planlægning af projek ‑
ter og udbudsprocedurer er også årsag 
til fejl, navnlig fejl i kontraktforvalt ‑
ningsfasen vedrørende ændring eller 
udvidelse af kontrakterne.
Medlemsstaterne gennemfører 
ikke altid EU‑direktiverne 
korrekt
28 
Hver enkelt medlemsstat skal omsætte 
EU‑direktiverne om offentlige indkøb 
i national lovgivning. Når Kommis ‑
sionen vurderer, at omsætningen i national lovgivning ikke er i overens ‑
stemmelse med direktiverne, eller at 
de vigtigste principper ikke er fulgt, 
kan den indlede en overtrædelsespro ‑
cedure19 og i sidste ende henvise sagen 
til Domstolen. I perioden 2009 ‑2013 
indledte Kommissionen 74 sådanne 
procedurer, hvoraf 8 var blevet ind ‑
bragt for Domstolen ved udgangen 
af 2014 (jf. bilag IV  for en analyse af 
disse procedurer fordelt på medlems ‑
stater og år). Forkert anvendelse/om ‑
sætning af direktiverne kan også med ‑
føre fejl (jf. eksemplet i  tekstboks 7 ).
Udfordringer med hensyn til administrativ kapacitet: eksempler fra en 
medlemsstat
I Italien  er risikoen for, at mange af de ordregivende myndigheder mangler ekspertise, blevet forstørret af 
det meget store antal af sådanne myndigheder. Der er 40 000 ordregivende myndigheder og 70 000, hvis alle 
omkostningscentre tælles med. Den seneste italienske lovgivning planlægger en væsentlig reduktion i antal ‑
let af ordregivende myndigheder i forbindelse med specifikke kategorier af varer og tjenesteydelser, hvorved 
ekspertisen med hensyn til offentlige indkøb koncentreres hos færre ordregivende myndigheder.
Eksempel på fejl, der skyldes ukorrekt omsætning af direktiverne i national 
lovgivning
I Spanien  gav en utilstrækkelig tilpasning af direktiverne fra 2004 til spansk lovgivning anledning til hyppige 
fejl i forbindelse med kontraktændringer. De spanske myndigheder besluttede derfor, at omkostninger ved ‑
rørende kontraktændringer ikke længere var berettigede til EU‑medfinansiering. Først efter en lovændring 
i 2012 betragtede de spanske myndigheder igen bestemte kontraktændringer for at være støtteberettigede 
under særlige omstændigheder.Tekstboks 6 Tekstboks 719 I artikel 258 i TEUF defineres 
en overtrædelse som en 
medlemsstats manglende 
overholdelse af en forpligtelse, 
der påhviler den i henhold til 
traktaterne.
24 Bemærkninger
Fortolkningen af lovgivningen 
er undertiden inkonsekvent
29 
Fejl kan også opstå på grund af forskel ‑
le i fortolkningen af lovbestemmelser ‑
ne. Som eksempler kan nævnes:
a) I Den Tjekkiske Republik anførte 
myndighederne, at forskellige for ‑
tolkninger af det samme spørgs ‑
mål i forskellige organer — f.eks. 
forvaltningsmyndigheder, revisi ‑
onsmyndigheder, OR, kontorer, der 
varetager offentlige indkøb, og 
Europa‑Kommissionen — bevirke ‑
de, at revisionerne ikke gav samme 
resultat, og skabte retsusikkerhed
b) I Italien har de forskellige ordregi ‑
vende myndigheder en forskellig 
fortolkning af, hvad der udgør 
en uforudselig begivenhed, der 
kan gøre det berettiget at ændre 
en kontrakt uden at anvende en 
udbudsprocedure. Det medfører, at 
nogle nationale myndigheder me ‑
ner, at bestemte kontraktændringer er i overensstemmelse med natio ‑
nale regler, mens revisionsmyndig ‑
hederne og Kommissionen anser 
de samme ændringer for at være 
uregelmæssige. Fejl i relation til 
sådanne tilfælde er en meget vigtig 
årsag til finansielle korrektioner 
i Italien: I årene 2010 ‑2012 var vær ‑
dien af disse korrektioner ca. 8 milli ‑
oner  euro. Da revisionen fandt sted, 
var Italien i gang med at løse dette 
problem inden for rammerne af sin 
nationale handlingsplan for offent ‑
lige indkøb (jf. punkt 65).
Medlemsstaterne komplicerer 
undertiden reglerne med 
yderligere regulering
30 
Nogle medlemsstater indfører på nati ‑
onalt plan regler vedrørende bestemte 
aspekter ved offentlige indkøb, der 
går videre end EU‑direktiverne (jf. 
tekstboks 8 ).
Eksempel på nationale indkøbsregler, der går videre end kravene i EU‑direktiverne
I Den Tjekkiske Republik  er der i national lovgivning fastsat en grænse på 20 % for, hvad en kontraktværdi må 
forhøjes med på grund af uforudselige begivenheder, hvor den grænse, der er fastsat i EU‑direktivet, er 50 %. 
Målet for Den Tjekkiske Republik var at øge gennemsigtigheden, men nogle af landets økonomiske aktører og 
ordregivende myndigheder mener, at det er en unødvendig komplikation.Tekstboks 8
25 Bemærkninger
Svig kan være årsag til fejl 
i forbindelse med offentlige 
indkøb
31 
Ifølge OECD er offentlige indkøb den 
offentlige aktivitet, der er forbundet 
med størst risiko for spild, svig og kor ‑
ruption, hvilket skyldes procedurernes 
kompleksitet, størrelsen af de penge ‑
strømme, de genererer, og det tætte 
samspil mellem den offentlige og den 
private sektor 20.
32 
Medlemsstaterne er retligt forplig ‑
tet til hvert kvartal at indberette alle 
uregelmæssigheder med en værdi på 
over 10 000 euro til Kommissionen og 
angive, hvor de har mistanke om, at 
der er tale om svig21. På Kommissio ‑
nens vegne indsamler Det Europæiske 
Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) 
disse oplysninger gennem sit system 
til indberetning af uregelmæssigheder (IMS). De oplysninger, medlemsstater ‑
ne indberetter, omfatter alle typer af 
uregelmæssigheder, herunder dem, 
der har relation til offentlige indkøb. På 
grundlag af disse oplysninger udarbej ‑
der Kommissionen sin årlige redegørel ‑
se for beskyttelsen af EU’s finansielle 
interesser og bekæmpelsen af svig22.
33 
For samhørighedspolitikkens vedkom ‑
mende var 38 % af de ca. 12 000 ure ‑
gelmæssigheder, som medlemsstater ‑
ne i perioden 2007 ‑2013 anmeldte til 
OLAF, relateret til offentlige indkøb. 
Det blev rapporteret, at 2 % af ure ‑
gelmæssighederne med relation til 
offentlige indkøb var forbundet med 
svig (jf. figur 7 ). Nogle medlemsstater 
anmelder meget få uregelmæssighe ‑
der, som de betragter som svigagti ‑
ge, til OLAF. For eksempel anmeldte 
Spanien og Frankrig ingen uregelmæs ‑
sigheder med relation til offentlige 
indkøb, som var forbundet med svig, 
mellem 2007 og 2013.Figur 7Uregelmæssigheder, som medlemsstaterne gennem IMS har anmeldt til OLAF på 
Kommissionens vegne, for programmeringsperioden 2007 ‑2013
Kilde:  OLAF.
Uregelmæssighederi relation
til oﬀentlige indkøb 38 %
heraf forbundet med svigAndre uregelmæssigheder 62 %
heraf forbundet med svig20 OECD Fighting corruption in 
the public sector: integrity in 
procurement  
(www.oecd.org/gov/ethics/
integrityinpublicprocurement.
htm ).
21 Artikel 28 i Kommissionens 
forordning (EF) nr. 1828/2006 
af 8. december 2006 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF) 
nr. 1083/2006 om generelle 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond og 
Samhørighedsfonden og til 
Europa‑Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 1080/2006 om Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling.
22 Jf. SWD(2014) 244 final af 
17. juli 2014 »Statistical 
evaluation of irregularities 
reported for 2013 Own 
Resources, Natural Resources, 
Cohesion Policy, Pre‑accession 
and Direct expenditure«, s. 67, 
som ledsager COM(2014) 474 
final af 17. juli 2014 
»Beskyttelse af Den 
Europæiske Unions finansielle 
interesser — Bekæmpelse af 
svig Årsrapport 2013«.
26 Bemærkninger
34 
Retten anmelder alle projekter, som 
den mistænker for at være forbundet 
med svig, til OLAF. På grundlag af sit 
arbejde med henblik på revisionser ‑
klæringerne på samhørighedsområdet 
for perioden 2009 ‑2013 anmeldte 
Retten 17 sådanne projekter til OLAF, 
hvoraf seks havde relation til offentlige 
indkøb. OLAF indledte en undersø ‑
gelse af 10 af de 17 projekter, heraf af 
5 projekter med relation til offentlige 
indkøb.
En omfattende analyse af 
fejl i medlemsstaterne er 
udelukket, fordi der mangler 
kohærente data …
35 
Retten forsøgte også at fastslå, om 
Kommissionen og medlemsstaterne 
havde udført en solid analyse af arten 
og alvoren af samt årsagen til fejlene 
i forbindelse med offentlige indkøb på 
samhørighedsområdet. Det er nødven ‑
digt regelmæssig at analysere, hvor ‑
for der opstår fejl i forbindelse med 
offentlige indkøb, for at sætte Kom ‑
missionen og medlemsstaterne i stand 
til effektivt at udforme og gennemføre 
foranstaltninger, som kan korrigere og 
forebygge sådanne fejl.36 
Dataene vedrørende fejl i forbindelse 
med offentlige indkøb i medlems ‑
staterne er ofte spredt ud over flere 
institutioner. De deles heller ikke syste ‑
matisk med andre institutioner i sam ‑
me medlemsstat, som, selv om de ikke 
direkte er involveret i forvaltningen af 
EFRU, ESF og Samhørighedsfonden, 
alligevel er relevante for gennemførel ‑
sen af fondene, f.eks. institutioner, der 
er involveret i lovgivning om offentlige 
indkøb. Det øger risikoen for, at der 
i en bestemt medlemsstat ikke er ad ‑
gang til det samlede billede af tenden ‑
ser og problemer, der kunne være med 
til at sikre, at eventuelle forebyggende 
foranstaltninger træffes på et oplyst 
grundlag. I Italien, Den Tjekkiske Repu ‑
blik og Det Forenede Kongerige er der 
nedsat tværdepartementale arbejds ‑
grupper til at imødegå denne risiko (jf. 
punkt 82).
37 
Respondenterne fra spørgeundersø ‑
gelsen blandt revisionsmyndigheder 
pegede på spørgsmål, der var me ‑
get lig dem, Rettens analyse af dens 
egne data gav anledning til for så vidt 
angår fejltyper og fejlenes alvorlighed 
i forbindelse med offentlige indkøb (jf. 
punkt 20). Medlemsstaterne har dog 
kun i meget begrænset omfang søgt 
at underbygge deres synspunkter med 
en systematisk og omfattende analyse 
af disse fejl. 60 af de 69 revisionsmyn ‑
digheder, der besvarede spørgeun ‑
dersøgelsen, svarede, at de analyserer 
fejlene i forbindelse med offentlige 
indkøb, men kun 14 var i stand til at 
fremlægge strukturerede data ved ‑
rørende sådanne fejl konstateret i de 
seneste år. Halvdelen af disse kom fra 
Italien, de øvrige fra Belgien, Letland, 
Litauen, Nederlandene og Spanien.
27 Bemærkninger
38 
I de fire besøgte medlemsstater kon ‑
staterede Retten, at:
a) de myndigheder i medlemssta ‑
terne, der gennemførte samhø ‑
righedspolitikken, kun sjældent 
undersøgte de underliggende 
årsager til fejlene
b) der kun i Italien er udført en analy ‑
se med specifikt fokus på fejl i for ‑
bindelse med offentlige indkøb. 
Det nationale organ til koordine ‑
ring af revisionsmyndighederne 
udførte en analyse af den væsent ‑
ligste kilde til fejl i Italien, nemlig 
ændring af kontrakter og supple ‑
rende bygge ‑ og anlægsarbejder.
39 
Manglen på tilstrækkelig detaljerede 
og kohærente oplysninger om arten 
og omfanget af fejl i forbindelse med 
offentlige indkøb i medlemsstaterne 
har gjort det umuligt at udføre en om ‑
fattende og solid analyse af de under ‑
liggende årsager på nationalt plan og 
på EU‑plan.
40 
18 af medlemsstaternes 28 OR besva ‑
rede spørgsmålet i Rettens spørgeun ‑
dersøgelse (jf. punkt 16) om, hvorvidt 
de bemærker, at der er mindre eller 
større tendens til fejl i forbindelse med 
procedurer for offentlige indkøb, der 
udelukkende finansieres med nati ‑
onale midler, end i forbindelse med 
procedurer, der medfinansieres med 
EU‑midler, eller om de ikke oplever 
nogen væsentlig forskel. Heraf:
a) erklærede 13, at der ikke er nogen 
væsentlig forskel i forhold til pro ‑
cedurer, der medfinansieres med 
EU‑midlerb) erklærede 2, at procedurer for of ‑
fentlige indkøb, der udelukkende 
finansieres med nationale mid ‑
ler, har større tendens til fejl end 
offentlige procedurer, der også 
finansieres med EU‑midler
c) erklærede 3, at de ikke havde kom ‑
mentarer, eftersom de ikke havde 
sammenlignet fejlforekomsterne 
eller ikke havde nogen pålidelig 
angivelse af muligheden for fejl, 
fordi deres revisioner navnlig 
vedrører national finansiering af 
tildelinger af kontrakter.
… men i de besøgte 
medlemsstater er der tegn 
på, at indsamlingen af data 
begynder at blive mere 
systematisk
41 
I de fire medlemsstater, der blev 
besøgt som et led i denne revision, 
gælder det, at:
a) tre medlemsstater — Italien, Den 
Tjekkiske Republik og Spanien — 
har oprettet databaser i de seneste 
år (jf. tekstboks 9 ). Sådanne data ‑
baser vil kunne gøre det nemmere 
at udføre en mere omfattende og 
regelmæssig analyse og dermed 
fremme forståelsen af fejl i forbin ‑
delse med offentlige indkøb som 
et grundlag for at udforme passen ‑
de foranstaltninger til afhjælpning 
af problemerne (jf. punkt 89)
b) der i Det Forenede Kongerige 
endnu ikke var indført en sådan 
database. Forvaltningsmyndighe ‑
den vedrørende EFRU i England 
har planlagt at medtage detalje ‑
rede oplysninger om fejl i forbin ‑
delse med offentlige indkøb i sit 
forvaltningsinformationssystem for 
programmeringsperioden 2014 ‑
2020.
28 Bemærkninger
Anvendelse af strukturerede databaser over fejl i forbindelse med offentlige 
indkøb i medlemsstaterne
I Italien  har det organ, der koordinerer revisionsmyndighederne for EFRU og ESF suppleret sin generelle revisi ‑
onsdatabase med detaljerede oplysninger om alle typer af fejl i forbindelse med offentlige indkøb. Databasen 
omfatter alle de fejl, der er konstateret siden 2010. For hver fejltype og for hver revisionsmyndighed viser 
databasen antallet af konstaterede fejl sammen med eventuelle finansielle korrektioner i relation hertil. Det 
italienske overordnede revisionsorgan bruger også sin database over uregelmæssigheder som et værktøj til 
risikovurdering i forbindelse med offentlige indkøb.
I Den Tjekkiske  Republik  har revisionsmyndigheden siden 2013 registreret sine revisionsresultater vedrøren ‑
de offentlige indkøb i en struktureret database, som den bruger til at udføre analyse, og udvekslet resultater ‑
ne heraf med andre institutioner.
I Spanien  har revisionsmyndighedens database siden de første år i programmeringsperioden 2007 ‑2013, 
indeholdt detaljerede oplysninger om de fejl i forbindelse med offentlige indkøb, myndigheden konstaterer. 
Da revisionen fandt sted, var denne database dog endnu ikke blevet brugt til indgående at analysere arten af 
disse fejl.Tekstboks 9
Kommissionen analyserer 
endnu ikke fejlene 
i forbindelse med offentlige 
indkøb systematisk og 
indgående
42 
Retten undersøgte, om Kommissio ‑
nen har indsamlet data og opbygget 
databaser for at gøre det nemmere at 
analysere fejl i forbindelse med offent ‑
lige indkøb.
43 
GD for det Indre Marked, Erhvervspoli ‑
tik, Iværksætteri og SMV’er (GD GROW) 
overvåger de centrale indikatorer 
vedrørende anvendelsen af offentlige 
indkøb i medlemsstaterne ved hjælp 
af TED‑databasen, f.eks. den andel af 
BNP , der sendes i udbud, eller de nati ‑
onale offentlige udgifter til offentlige 
indkøb i henhold til EU‑reglerne (jf. 
punkt 8).44 
GD for Regionalpolitik og Bypolitik og 
GD for Beskæftigelse, Sociale Anlig ‑
gender, Arbejdsmarkedsforhold og 
Inklusion modtager oplysninger om 
fejl i forbindelse med offentlige indkøb 
i samhørighedsudgifterne fra følgende 
fire kilder:
a) de årlige kontrolrapporter, som 
medlemsstaternes revisionsmyndig ‑
heder indsender til Kommissionen23. 
Oplysningerne om fejlene i forbin ‑
delse med offentlige indkøb gives 
imidlertid ikke på en sådan måde, 
at Kommissionen kan udføre en 
omfattende analyse af disse fejl
b) Kommissionens egne revisioner, 
der omfatter en analyse af arten 
og alvoren af samt årsagerne til 
fejl i forbindelse med offentlige 
indkøb under projekter, der medfi ‑
nansieres af EFRU/Samhørigheds ‑
fonden og ESF
c) bilaterale møder med nati ‑
onale myndigheder, navnlig 
revisionsmyndigheder
d) de revisioner, Retten udfører som 
led i dens arbejde med henblik på 
den årlige revisionserklæring.23 Jf. særberetning nr. 16/2013 
»Status over én enkelt revision 
(»single audit«) og 
Kommissionens anvendelse af 
de nationale 
revisionsmyndigheders 
arbejde på 
samhørighedsområdet« 
(http://eca.europa.eu ).
29 Bemærkninger
45 
Hidtil har Kommissionen foretaget én 
horisontal analyse med fokus på fejl 
i forbindelse med offentlige indkøb, 
i maj 201124. Denne analyse, der blev 
udført af GD for Regionalpolitik og 
Bypolitik, gjorde brug af Kommissio ‑
nens egne og Rettens revisioner og 
viste generelle tendenser i de fejl, der 
var konstateret med hensyn til EFRU 
og Samhørighedsfonden — ESF indgik 
ikke — i perioden 2007 ‑2010. Hverken 
GD for Regionalpolitik og Bypolitik 
eller GD for Beskæftigelse, Sociale 
Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold 
og Inklusion har siden udført en sådan 
analyse.
46 
Kommissionen har adgang til en vis 
mængde data om fejl i forbindelse 
med offentlige indkøb på hele samhø ‑
righedsområdet, men den har endnu 
ikke udviklet en solid, omfattende da ‑
tabase over alle fejl i forbindelse med 
offentlige indkøb. GD for Regionalpo ‑
litik og Bypolitik havde etableret en 
database med detaljerede oplysninger 
om de fleste revisionsresultater vedrø ‑
rende EFRU og Samhørighedsfonden, 
herunder også vedrørende offentli ‑
ge indkøb. Den dækkede imidlertid 
kun 2010 og 2011.
47 
GD for Beskæftigelse, Sociale Anlig ‑
gender, Arbejdsmarkedsforhold og 
Inklusion mener ikke, at der er grund 
til at udvikle en særlig database over 
fejl i forbindelse med offentlige indkøb 
i ESF, fordi sådanne fejl har en min ‑
dre effekt under ESF end under EFRU 
og Samhørighedsfonden (jf. også 
punkt 21). Derfor har generaldirek ‑
toratet ikke udført nogen horisontal 
analyse af og har ingen planer om at 
oprette en database over fejl med hen ‑
syn til offentlige indkøb i forbindelse 
med ESF.48 
En database over uregelmæssigheder, 
herunder dem, der opstår i forbindel ‑
se med offentlige indkøb, vil være et 
værdifuldt aktiv for Kommissionen 
med hensyn til at give indsigt i arten 
og omfanget af og årsagerne til fejl, så 
de foranstaltninger, den træffer, kan 
målrettes eller tilpasses efter behov. 
Siden 2008 har OLAF haft en database, 
det såkaldte system til indberetning 
af uregelmæssigheder (IMS). Gennem 
dette system indberetter medlemssta ‑
terne oplysninger om uregelmæssig ‑
heder til OLAF (jf. punkt 33). Oplysnin ‑
gerne i IMS om fejl i forbindelse med 
offentlige indkøb giver imidlertid ikke 
mulighed for en meningsfuld analy ‑
se af fejlenes art eller omfang eller 
årsagerne til dem. Da Kommissionen 
udarbejdede sine rapporter for 2011, 
anvendte den ikke IMS‑systemet til at 
analysere fejl i forbindelse med offent ‑
lige indkøb i medlemsstaterne. Siden 
da er de data, medlemsstaterne har 
indberettet gennem IMS, aldrig blevet 
anvendt af Kommissionen til at analy ‑
sere fejl i forbindelse med offentlige 
indkøb.24 »Working Document prepared 
by DG Regional Policy on the 
main audit findings regarding 
application of public 
procurement rules in Member 
States found in projects 
co‑financed by ERDF and the 
Cohesion Fund under 
cohesion policy« (CC/2011/08 
EN), ikke offentligt 
tilgængeligt. Resultaterne af 
denne analyse blev 
genanvendt 
i arbejdsdokumentet fra 
Kommissionens tjenestegrene 
»Analysis of errors in cohesion 
policy for the years 2006 ‑2009 
— actions taken by the 
Commission and the way 
forward« SEC(2011) 1179 
offentliggjort den 
5. oktober 2011.
30 Bemærkninger
Kommissionen og 
medlemsstaterne er 
begyndt at tage skridt til 
at afhjælpe problemet, 
men der er stadig lang vej
49 
Retten forsøgte at afgøre, om Kommis ‑
sionen og medlemsstaterne har truffet 
hensigtsmæssige foranstaltninger 
med henblik på at afhjælpe problemet 
med fejl i forbindelse med offentlige 
indkøb på samhørighedsområdet. 
Sådanne foranstaltninger kan have 
enten en generelt forebyggende 
karakter — sigte mod at forhindre, at 
der opstår fejl i første omgang — eller 
være korrigerende — sigte mod at 
begrænse alle de konstaterede fejls 
indvirkning på EU’s budget. I den ‑
ne sammenhæng kunne relevante 
forebyggende foranstaltninger være 
lovgivningsmæssige foranstaltninger, 
dvs. vedrøre indførelse og håndhæ ‑
velse af retsforskrifter, eller vedrøre 
forvaltnings ‑ og kontrolsystemer, f.eks. 
foranstaltninger til forbedring af den 
administrative kapacitet, der ikke har 
noget lovgivningselement.
50 
I denne del af beretningen beskrives 
og — så vidt muligt — vurderes de 
foranstaltninger, der er truffet af Kom ‑
missionen og i de fire medlemsstater, 
Retten besøgte.De foranstaltninger, 
Kommissionen har truffet 
siden 2010, er begyndt at 
rettes mod på det generelle 
problem
51 
I sine beretninger og udtalelser pe ‑
gede Retten allerede i 2006 på speci ‑
fikke problemer med overholdelsen 
af EU’s regler og de nationale regler 
for offentlige indkøb på samhørig ‑
hedsområdet25. På grundlag af det 
arbejde, Kommissionen havde udført 
i tidligere år26, begyndte den i løbet 
af 2010 og 2011 at udvikle specifikke 
foranstaltninger til at rette op på det 
overordnede problem.
52 
Figur 8  viser, hvordan Kommissio ‑
nens foranstaltninger har udviklet sig 
siden 2010.25 Jf. f.eks. Rettens årsberetning 
om budgetgennemførelsen 
i regnskabsåret 2006 
(EUT C 273 af 15.11.2007), 
Rettens årsberetning om 
budgetgennemførelsen 
i regnskabsåret 2009 
(EUT C 303 af 9.11.2010) og 
udtalelse nr. 1/2010 
»Forbedring af den finansielle 
forvaltning af Den Europæiske 
Unions budget: Risici og 
udfordringer«, punkt 6  
(http://eca.europa.eu ).
26 Kommissionens behandling af 
problemet med fejl 
i forbindelse med offentlige 
indkøb på 
samhørighedsområdet 
omfattede forud for 2010 
korrigerende ad 
hoc‑foranstaltninger, 
herunder finansielle 
korrektioner, rettet mod 
specifikke medlemsstater, og 
udsendelse af vejledning til 
medlemsstaterne om 
anvendelsen af finansielle 
korrektioner i relation til fejl 
i forbindelse med offentlige 
indkøb.
31 Bemærkninger Figur 8
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.20142012/2013
 Forordningen om ESI-fondene for 2014-2020 træder i kraft med forhåndsbetingelser vedrørende 
oﬀentlige indkøb, frist: udgangen af 2016
 De nye direktiver om oﬀentlige indkøb vedtages og skal være gennemført i national lovgivning senest 
18. april 2016
 Direktørerne i GD for Regionalpolitik og Bypolitik godkender den interne handlingsplan, som den interne 
arbejdsgruppe har udarbejdet
 Kommissionen oﬀentliggør en vejledning i, hvordan fejl i forbindelse med oﬀentlige indkøb undgås
 GD for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV'er koncentrerer ressourcerne på ganske få 
medlemsstater for at hjælpe dem med at forbedre forvaltningen af oﬀentlige indkøb 
 Kommissionens ﬁnansielle korrektioner og afbrydelser på samhørighedsområdet fortsætter
 Det kommissionsudviklede ARACHNE-datamining-IT-værktøj igangsættes. Forhåndsbetingelser i forbindelse med oﬀentlige indkøb medtaget i den vedtagne ESI-fondsforordning 
2014-2020
 GD for Regionalpolitik og Bypolitik opretter et internt hold, der skal yde medlemsstaterne støtte til administrativ 
kapacitet
 GD for det Indre Marked og Tjenesteydelser begynder at anvende en handlingsorienteret tilgang til 
medlemsstaternes systemer til oﬀentlige indkøb for at supplere overtrædelsesprocedurerne
 Kommissionens interne arbejdsgruppe formulerer en 12-punktsplan med en række aktioner
 Kommissionens ﬁnansielle korrektioner og afbrydelser på samhørighedsområdet fortsætter
 Kommissionsafgørelse om retningslinjer vedrørende ﬁnansielle korrektioner, som Kommissionen vil foretage af 
udgifter ﬁnansieret af Unionen under delt forvaltning på grund af manglende overholdelse af reglerne om oﬀentlige indkøb2010/2011
 Kommissionen går i gang med at udforme de reviderede direktiver om oﬀentlige indkøb GD for Regionalpolitik og Bypolitik udarbejder et arbejdsdokument med en analyse af fejl
i forbindelse med oﬀentlige indkøb i medlemsstaterne under EFRU og Samhørighedsfonden
 Kommissionens ﬁnansielle korrektioner og afbrydelser på samhørighedsområdet fortsætter
 Kommissionens forslag til forordning for perioden 2014-2020 omfatter forhåndsbetingelser
i relation til oﬀentlige indkøbKommissionens foranstaltninger: Den vigtigste udvikling i de seneste år
32 Bemærkninger
53 
Som forberedelse til sine forslag til nye 
direktiver om offentlige indkøb udfør ‑
te Kommissionen i 2010 en omfattende 
evaluering af effekten og effektivite ‑
ten af offentlige indkøb i EU27 og en of ‑
fentlig høring28. Retten offentliggjorde 
en udtalelse som bidrag til debatten 
om revisionen af direktiverne29 (jf. også 
punkt 67).
54 
Specifikt på samhørighedsområdet 
gjorde Kommissionen følgende i 2011:
a) udsendte sit forslag til forordning 
om de europæiske struktur ‑ og 
investeringsfonde (ESI‑fonde ‑
ne) 2014 ‑2020, der bl.a. omfattede 
en forhåndsbetingelse i relation 
til medlemsstaternes rammer for 
offentlige indkøb (jf. punkt 62)30
b) færdiggjorde et arbejdsdokument 
med en analyse af fejl i forbindelse 
med offentlige indkøb og pegede 
på en række aktioner, der kunne 
iværksættes (jf. punkt 45). Det ‑
te dokument omfattede ikke en 
handlingsplan
c) anvendte finansielle korrektioner 
og betalingsafbrydelser i større 
udstrækning
d) afholdt uddannelsesseminarer 
i fire medlemsstater.Handlingsplan for 
offentlige indkøb indført af 
Kommissionen i 2013
55 
I begyndelsen af 2013 oprettede GD 
for Regionalpolitik og Bypolitik en 
særlig intern enhed, der blev beskrevet 
som et kompetencecenter til opbyg ‑
ning af administrativ kapacitet, og 
som havde til formål at sikre en større 
absorption af pengene fra EU’s struk ‑
turfonde ved at forbedre medlemssta ‑
ternes administrative kapacitet. Et af 
aspekterne af denne enheds ansvars ‑
område var at afhjælpe problemerne 
omkring kapaciteten til at gennem ‑
føre procedurer for offentlige indkøb 
effektivt.
56 
Omkring samme tid nedsatte Kom ‑
missionen en intern teknisk arbejds ‑
gruppe om forbedring af offentlige 
indkøb i tilknytning til forvaltningen af 
ESI‑fonde, som holdt sit første møde 
i september 201331. I januar 2014 god ‑
kendte den øverste ledelse i GD for Re ‑
gionalpolitik og Bypolitik på et af sine 
ordinære møder en handlingsplan, der 
var udarbejdet af gruppen, herunder 
en liste over 12 ikke‑lovgivningsmæssi ‑
ge aktioner, som Kommissionen skulle 
gennemføre med det mål at forbedre 
den administrative kapacitet i med ‑
lemsstaterne. Planen omfattede de 
aktioner, Kommissionen allerede var 
i færd med at gennemføre samt idéer 
til nye aktioner, som Kommissionen 
kunne iværksætte. Tabel 2  giver en 
liste over aktionerne og viser status 
for hver enkelt aktion ved udgangen 
af 2014.27 Navnlig omkostningerne og 
indkøbsprocedurernes 
effektivitet, spørgsmål 
i relation til 
grænseoverskridende indkøb, 
SMV’ers adgang til 
markederne for offentlige 
indkøb og den strategiske 
anvendelse af offentlige 
indkøb i Europa.
28 På grundlag af KOM(2011) 15 
endelig af 27. januar 2011 
»Grønbog om modernisering 
af EU’s politik for offentlige 
indkøb — Mod et mere 
effektivt europæisk marked 
for offentlige indkøb«.
29 Udtalelse nr. 4/2011.
30 KOM(2011) 615 endelig af 
6. oktober 2011: »Forslag til 
Europa‑Parlamentets og 
Rådets forordning om fælles 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden, Den 
Europæiske Landbrugsfond 
for Udvikling af 
Landdistrikterne og Den 
Europæiske Hav ‑ og 
Fiskerifond, som er omfattet af 
den fælles strategiske ramme, 
om generelle bestemmelser 
for Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond og 
Samhørighedsfonden og om 
ophævelse af Rådets 
forordning (EF) nr. 1083/2006«. 
Parlamentet og Rådet vedtog 
en forordning baseret på 
dette forslag i 2013 
(forordning (EU) nr. 1303/2013).
31 I den tekniske arbejdsgruppe 
deltog tjenestemænd fra de 
tre vigtigste 
generaldirektorater (GD for 
Regionalpolitik og Bypolitik, 
GD for Beskæftigelse, Sociale 
Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og 
Inklusion og GD for det Indre 
Marked og Tjenesteydelser) 
og også EIB, GD for Landbrug 
og Udvikling af Landdistrikter 
og GD for Maritime 
Anliggender og Fiskeri, og 
formanden var en 
tjenestemand fra GD for 
Regionalpolitik og Bypolitik, 
sædvanligvis kontorchefen 
med ansvar for teamet 
i kompetencecentret. 
Arbejdsgruppen mødes 
fortsat og havde i skrivende 
stund mødtes i alt 10 gange.
33 Bemærkninger Tabel 2Kommissionens interne handlingsplan for offentlige indkøb, som blev godkendt 
af direktørerne i GD for Regionalpolitik og Bypolitik i januar 2014
Aktioner Beskrivelse Status i  slutningen af  2014Kortsigtede1Status over/analyse af medlemsstaternes nuværende resultater med hensyn 
til kapacitetsopbygning, herunder en vurdering af, hvad der har fungeret 
godt, gode eksemplerProcedure iværksat med henblik på indgåelse af aftale med 
en ekspert
2Indsamling og analyse af beviser og indikatorer for resultater af offentlige 
indkøb som input til forhandlinger om forhåndsbetingelserOplysninger indsamlet under forhandlinger om forhånds -
betingelser, der er udarbejdet et evalueringsskema, som vi -
ser medlemsstaternes opfyldelse af forhåndsbetingelserne
3Udarbejdelse og udbredelse af praktisk vejledning i »Hvordan man undgår 
almindelige fejl«Vejledning udarbejdet
4Landespecifikke handlingsplaner for medlemsstater med identificerede 
svaghederGD GROW
i samarbejde med fire medlemsstater
5 Uddannelse/vejledning i  udarbejdelse og opfølgning af handlingsplaner Skal knyttes sammen med aktion 1Mellemlangsigtede6Forberedelse af nye direktiver om offentlige indkøb i form af uddannelse 
til forvaltningsmyndigheder, herunder 10  workshopper om bekæmpelse af 
korruption GD for det Indre Marked og Tjenesteydelser har i den 
forbindelse holdt indlæg i  medlemsstaterne 
7 Gennemsigtighedsinitiativ mod korruptionKontrakten om den første pilotfase i færd med at blive 
underskrevet
8Evaluering af nuværende praksis og fondsforvalternes behov for videreud -
dannelse og kvalifikationer med hensyn til offentlige indkøbIntern forberedelse i gang
9Målrettet støtte til specifikke medlemsstater med henblik på aktiv læring, 
venskabsaftaler eller anden ekspertstøtteI pilotfasen, under iværksættelse
10Undersøgelse af, hvordan offentlige indkøb kan bruges som et strategisk 
værktøj, f.eks. e -indkøbEndnu ikke iværksatLangsigtede11Systemer til kvalitetsstyring af offentlige indkøb (gennemgang af 
erfaringer og vurdering af muligheden for at udvikle EU -omspændende 
standarder for ESI -fondene)Endnu ikke iværksat
12Guide til vejledning (evaluering af, hvorfor ikke al vejledning forbedrer 
resultaterne)Endnu ikke iværksat
Kilde:  Europa‑Kommissionen, Den Europæiske Revisionsret.
34 Bemærkninger
57 
Handlingsplanen var et første forsøg 
på at samle de ikkelovgivningsmæs ‑
sige aktioner på en kohærent måde. 
Ved udgangen af 2014 var otte af 
planens 12 aktioner imidlertid endnu 
ikke blevet gennemført fuldt ud, men 
var enten på forberedelsesstadiet eller 
slet ikke igangsat. Tre af aktionerne var 
gennemført fuldt ud:
a) indsamling og analyse af beviser 
og indikatorer for resultater af 
offentlige indkøb som input til 
forhandlinger om forhåndsbetin ‑
gelser (aktion 2)
b) vejledningsnotat om, hvordan 
almindelige fejl i ESI‑finansierede 
projekter undgås (aktion 3) med 
omfattende materiale til aktører
c) uddannelse i korruptionsbekæm ‑
pelse for forvaltningsmyndighe ‑
derne i 10 medlemsstater som led 
i udarbejdelsen af de nye direktiver 
om offentlige indkøb (aktion 5).58 
Nedsættelsen af arbejdsgruppen og 
udarbejdelsen af handlingsplanen 
tyder på, at koordineringen internt 
i Kommissionen er blevet bedre. Dog 
skal følgende bemærkes:
a) Handlingsplanen er kun blevet 
godkendt af én tjenestegren 
i Kommissionen (GD for Regional ‑
politik og Bypolitik) og ikke af de 
andre af de generaldirektorater, 
der deltager i arbejdsgruppen. 
Kommission har ikke offentliggjort 
den, så det er begrænset, hvor 
meget gennemsigtighed, ejerskab 
og ansvarlighed, der har været tale 
om i forbindelse med planen.
b) Arbejdsgruppen blev sammensat 
af teknisk personale i Kommissio ‑
nen på arbejdsniveau.
59 
Eftersom de fleste af aktionerne endnu 
ikke er blevet gennemført fuldt ud, 
kan effekten af handlingsplanen ikke 
vurderes på dette stadium.
60 
Ovenstående er udtryk for, at der i en 
vis grad er blevet identificeret ikke ‑
lovgivningsmæssige spørgsmål og 
gjort potentielle fremskridt. Men det 
viser også, at Kommissionen endnu 
ikke har udvist koordineret lederskab 
på højt plan i forbindelse med dette 
spørgsmål.
35 Bemærkninger
Hvis den nye lovgivning 
anvendes korrekt, har den 
potentiale til at bidrage til at 
afhjælpe problemet med fejl 
i forbindelse med offentlige 
indkøb
Forordningen om 
ESI‑fondene for 2014 ‑2020 og 
forhåndsbetingelser
61 
Den nye retlige ramme for de euro ‑
pæiske struktur ‑ og investeringsfonde 
i 2014 ‑2020 indfører forhåndsbetin ‑
gelser. Det er betingelser baseret på foruddefinerede kriterier, som anses 
for nødvendige forudsætninger for, 
at den EU‑støtte, som partnerskabs ‑
aftalerne omfatter, anvendes effek ‑
tivt og produktivt. En medlemsstats 
ordning for offentlige indkøb er ét af 
de områder, hvor der indføres sådanne 
betingelser (jf. figur 9 ). Medlemssta ‑
terne skulle udføre en selvevaluering 
af, om og hvordan de opfylder betin ‑
gelserne32, og medtage en oversigt 
over denne i de partnerskabsaftaler, de 
forelagde i 2014. Hvis Kommission me ‑
ner, at en medlemsstat ikke har opfyldt 
de fastsatte betingelser pr. 31. decem ‑
ber 2016, kan den suspendere betalin ‑
gerne til medlemsstaten33.Figur 9Kriterier for forhåndsbetingelser vedrørende offentlige indkøb
Ordninger, der skal sikre den administrative 
kapacitet til gennemførelse og anvendelse af 
EU-reglerne om oﬀentlige indkøb.Ordninger for efteruddannelse og formidling  
af information  til medarbejdere, der er 
involveret i gennemførelsen af ESI-fondeneOrdninger, der sikrer, at kontrakttilde-
lingsprocedurerne er gennemsigtige
Forhåndsbetingelser: Der foreligger 
ordninger, som sikrer en eﬀektiv anvendelse 
af Unionens lovgivning om oﬀentlige indkøb 
i forbindelse med ESI-fondene.Ordninger, der sikrer en eﬀektiv anven-
delse af Unionens regler om oﬀentlige 
indkøb gennem passende mekanismer
Kilde:  Bilag XI til forordning (EU) nr. 1303/2013.32 Artikel 2, nr. 33), og artikel 19 
i samt bilag XI til 
Europa‑Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1303/2013 af 
17. december 2013 om fælles 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden, Den 
Europæiske Landbrugsfond 
for Udvikling af 
Landdistrikterne og Den 
Europæiske Hav ‑ og 
Fiskerifond og om generelle 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden og Den 
Europæiske Hav ‑ og 
Fiskerifond og om ophævelse 
af Rådets forordning (EF) 
nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 320).
33 Artikel 19 i forordning (EU) nr. 
1303/2013.
36 Bemærkninger
62 
Ifølge Kommissionen har indførelsen 
af forhåndsbetingelser potentiale til 
at reducere fejlene og forbedre de 
offentlige indkøb, fordi den giver 
medlemsstaterne et incitament til at 
indføre en solid retlig og administra ‑
tiv ramme for offentlige indkøb. Hvor 
effektivt dette potentielt virknings ‑
fulde værktøj er, afhænger imidlertid 
af, om medlemsstaterne opfylder 
betingelserne pr. udgangen af 2016, 
og om Kommissionen i modsat fald 
identificerer og vurderer den mang ‑
lende overholdelse og på det grundlag 
suspenderer betalingerne.
63 
Når Kommissionen overvejer at sus ‑
pendere betalingerne til medlemssta ‑
terne, kan den komme til at stå over 
for konflikter i medlemsstaterne mel ‑
lem to mål: på den ene side målet om 
at forbedre ordningerne for offentlige 
indkøb, og på den anden side målet 
om at fremme medlemsstaternes ab ‑
sorption af EU‑midler34.
64 
Ved begyndelsen af 2015 havde 1235 af 
de 28 medlemsstater endnu ikke op ‑
fyldt betingelserne vedrørende offent ‑
lige indkøb. Det gælder to af de fire 
medlemsstater, der blev besøgt med 
henblik på denne revision — Italien og 
Den Tjekkiske Republik — som begge 
har udarbejdet handlingsplaner.65 
Indførelsen af forhåndsbetingelser 
i relation til offentlige indkøb har gjort 
det nemmere for GD GROW at arbejde 
med medlemsstater, der har særlige 
problemer i forbindelse med offentlige 
indkøb. Det skyldes, at medlemsstater ‑
ne erkender, at de er nødt til at opfylde 
forhåndsbetingelserne, og har været 
indstillet på at få støtte af GD GROW. 
GD GROW har udvalgt medlemsstater 
— fire, da revisionen fandt sted36 — 
der anvender en risikobaseret målret ‑
tet tilgang, der bygger på en række 
kriterier og tager hensyn til Kom ‑
missionens personaleressourcer (jf. 
tekstboks 10 ). For de medlemsstaters 
vedkommende, der ikke har opfyldt 
forhåndsbetingelserne, har Kommis ‑
sionen tilkendegivet, at det indtil 
udgangen af 2016 har større prioritet 
at søge at gennemføre den aftalte 
handlingsplan effektivt end at iværk ‑
sætte korrigerende foranstaltninger og 
muligvis overtrædelsesprocedurer.
66 
GD GROW yder så støtte gennem en 
række foranstaltninger, f.eks. arbejds ‑
grupper, som skal formulere en omfat ‑
tende strategi for offentlige indkøb. 
Det er vigtigt, at sådanne aktioner, der 
gennemføres af forskellige afdelinger 
i Kommissionen, bliver koordineret på 
grund af de potentielle konflikter, der 
er nævnt i det foregående (punkt 63).34 Retten har tidligere påpeget 
sådanne konflikter. Jf. Rettens 
årsberetning for 2011, 
punkt 5.23 (EUT C 344 af 
12.11.2012), og »Optimal 
anvendelse af EU’s midler: en 
horisontal analyse af risiciene 
i relation til den økonomiske 
forvaltning af EU‑budgettet«, 
s. 54, punkt 5 a), offentliggjort 
den 25. november 2014 ( http://
eca.europa.eu ).
35 Bulgarien, Den Tjekkiske 
Republik, Grækenland, 
Kroatien, Italien, Letland, 
Ungarn, Malta, Polen, 
Rumænien, Slovenien og 
Slovakiet.
36 Bulgarien, Grækenland, Italien 
og Rumænien.
37 Bemærkninger
De nye direktiver om offentlige 
indkøb skal senest være 
gennemføret i april 2016
67 
Den nye lovgivningspakke blev 
offentliggjort den 28. marts 2014 
og omfatter tre direktiver: 2014/24/
EU37 og 2014/25/EU38, der ophæver 
eller ændrer tidligere direktiver, og 
2014/23/EU39), og som indfører omfat ‑
tende regler om koncessioner). Fristen 
for medlemsstaternes gennemførelse 
er — med nogle få undtagelser — den 
18. april 2016. Alligevel er det allerede 
relevant at fortolke bestemmelserne 
i direktiverne.68 
De nye direktiver om offentlige ind ‑
køb sigter mod at sikre, at det indre 
marked fungerer effektivt, øge de 
offentlige udgifters produktivitet, gøre 
det nemmere for små og mellemstore 
virksomheder at deltage og gøre det 
muligt at støtte fælles samfundsmål 
bedre ved hjælp af offentlige indkøb.GD GROW’s kriterier for at udvælge medlemsstater
 οhøj forekomst af fejl i EU‑fondenes udgifter i forbindelse med offentlige indkøb
 οmanglende opfyldelse af forhåndsbetingelserne vedrørende offentlige indkøb
 οsystemisk ineffektivitet i forbindelse med offentlige indkøb
 οklager over overtrædelser af EU‑lovgivningen modtaget i Kommissionen
 οovertrædelsesprocedurer eller indledende skridt til sådanne
 οklagerate
 οmedlemsstaternes villighed til at indgå et partnerskab med KommissionenTekstboks 10
37 Europa‑Parlamentets og 
Rådets direktiv 2014/24/EU af 
26. februar 2014 om offentlige 
udbud og om ophævelse af 
direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 
af 28.3.2014, s. 65).
38 Europa‑Parlamentets og 
Rådets direktiv 2014/25/EU af 
26. februar 2014 om 
fremgangsmåderne ved 
indgåelse af kontrakter inden 
for vand ‑ og energiforsyning, 
transport samt posttjenester 
og om ophævelse af direktiv 
2004/17/EF (EUT L 94 af 
28.3.2014, s. 243).
39 Europa‑Parlamentets og 
Rådets direktiv 2014/23/EU af 
26. februar 2014 om tildeling 
af koncessionskontrakter 
(EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1).
38 Bemærkninger
69 
Kommissionen har anført, at især 
de nye krav til medlemsstaterne 
om overvågning og rapportering til 
Kommissionen vil kunne bidrage til at 
reducere antallet af fejl, der skyldes 
forkert anvendelse af reglerne for 
offentlige indkøb 40. Ved at kodificere 
den gældende retspraksis giver de nye 
direktiver om offentlige indkøb større 
retssikkerhed og gør offentlige indkøb 
lettere tilgængelige for aktørerne. De 
kan således hjælpe til med at forebyg ‑
ge bestemte fejl, f.eks. med hensyn til anvendelse af personalets erfaring og 
kvalifikationer som tildelingskriterier 
og definitionen af interessekonflikt. 
Ændringerne af den retlige ramme 
kan også i nogle tilfælde føre til nye 
fejltyper. Tekstboks 1141 viser en 
analyse af udvalgte ændringer vedrø ‑
rende offentlige bygge ‑ og anlægs ‑
kontrakter og offentlige tjenesteydel ‑
seskontrakter og deres potentiale 
til at afhjælpe problemet med fejl 
i forbindelse med offentlige indkøb på 
samhørighedsområdet.
Analyse af udvalgte ændringer i det nye direktiv om offentlige indkøb af offentlige 
arbejder og tjenesteydelser
Indførelsen af den nye procedure, innovationspartnerskabet , ud over udbud med forhandling (jf. tekst -
boks 1 ). Den nye tilgang, der er mere fleksibel for de ordregivende myndigheder, vil kunne føre til færre 
procedurefejl i tilfælde, hvor offentlige og begrænsede udbud ikke var hensigtsmæssige. Det kan dog blive 
vanskeligere at sikre overholdelse af principperne om gennemsigtighed, ikkeforskelsbehandling og ligebe ‑
handling og undersøge, om det er tilfældet.
Mulighed for at bruge sociale og miljømæssige aspekter som tildelingskriterier . Myndighederne i de lande, 
der blev besøgt med henblik på denne revision, udtrykte bekymring for, at der med den nye lovgivning vil 
være risiko for, at der indføres visse nye komplicerende elementer, når det bliver muligt at anvende tildelings ‑
kriterier og kontraktgennemførelsesvilkår, der er forbundet med sociale og miljømæssige spørgsmål. Indkøb 
baseret på disse aspekter kan blive en udfordring for de ordregivende myndigheder med hensyn til at sikre 
en gennemsigtig og ikkediskriminerende proces. Det kan tage tid at opbygge erfaring med at finde retlige og 
hensigtsmæssige tildelingskriterier og kontraktgennemførelsesvilkår, der kan anvendes i medlemsstaternes 
ordninger.
Nyt regelsæt målrettet mod ændring af kontrakterne . Der indføres større fleksibilitet, som gør det muligt 
under særloige omstændigheder at ændre kontrakterne uden at anvende en ny udbudsprocedure. Det er 
sandsynligt, at fejlforekomsten i relation til kontraktændringer vil falde. Disse ændringer vil imidlertid ikke af ‑
hjælpe fejl, der skyldes en mangelfuld forberedelse af projekterne, der medfører, at der senere vil være behov 
for ændringer.
Præcis definition af referencearbejdernes maksimumsværdi . Ved at fastsætte, at minimumsårsomsætnin ‑
gen — undtagen i behørigt begrundede tilfælde — ikke må være mere end det dobbelte af den anslåede 
kontraktværdi, vil de ordregivende myndigheder måske begå færre fejl i form af specificering af ulovlige 
udvælgelseskriterier.
Indførelse af en ny ordning for bestemte tjenesteydelser, f.eks. sundhedstjenester, uddannelsestjenester 
og sociale tjenester , hvor kontraktværdien er over 750 000 euro. Medlemsstaterne vil frit kunne definere de 
nationale regler under denne ordning, forudsat at de overholder de generelle principper i EU‑traktaten og 
bestemmelserne i direktivet, navnlig vedrørende gennemsigtighed. Afhængigt af de regler, medlemsstaterne 
definerer, og deres kompleksitet vil der kunne opstå flere fejl i relation til undervisning og uddannelse, der 
medfinansieres af ESF.Tekstboks 1140 Europa‑Kommissionens memo 
(http://europa.eu/rapid/
press‑release_MEMO ‑14‑
20_fr.htm?locale=fr ).
41 Rettens udtalelse nr. 4/2011.
39 Bemærkninger
70 
Kun 40 % af de revisionsmyndigheder, 
der besvarede spørgeundersøgelsen, 
gav udtryk for, at de nye direktiver 
kunne bidrage til at reducere antal ‑
let af fejl, især med hensyn til valg af 
en procedure for offentlige indkøb, 
offentliggørelse af indkaldelsen af 
bud, definition af udvælgelseskriterier 
og vurderingen af bud (jf. fejlanalysen 
i punkt 22).
71 
GD GROW har allerede rådgivet om, 
hvordan de nye direktiver skal gen ‑
nemføres i national lovgivning. Det 
er navnlig sket gennem deltagelse 
i møder, men også ved at afholde spe ‑
cifikke tematiske møder for nationale 
eksperter.
72 
Den effekt, som disse elementer 
i den nye lovgivningspakke får med 
hensyn til at reducere forekomsten 
af uregelmæssigheder, vil generelt 
afhænge af, hvordan de bliver anvendt 
i medlemsstaterne.
Nye rapporteringsforpligtelser
73 
De nye direktiver indfører nye over ‑
vågnings ‑ og rapporteringskrav. De 
nye forpligtelser omfatter følgende42:a) Hver enkelt medlemsstat skal, 
første gang i april 2017 og herefter 
hvert tredje år43, fremsende en 
overvågningsrapport til Kommissi ‑
onen, som dækker:
i)  de hyppigste kilder til forkert 
anvendelse eller juridisk usik ‑
kerhed og om
ii)  forebyggelse, afsløring og 
fyldestgørende rapportering 
af tilfælde af svig, korruption, 
interessekonflikter og andre 
alvorlige uregelmæssigheder.
b) Kommissionen skal på grundlag 
af medlemsstaternes rapporter 
regelmæssigt udsende en rapport 
om gennemførelsen af og bed ‑
ste praksis i forbindelse med de 
nationale politikker for udbud i det 
indre marked.
74 
Hvis disse nye rapporterings ‑ og 
overvågningskrav til medlemsstaterne 
gennemføres korrekt, vil de kunne give 
Kommissionen langt bedre oplysnin ‑
ger om, hvordan EU’s regler for offent ‑
lige indkøb anvendes i praksis.42 Artikel 83 ‑85 
i direktiv 2014/24/EU.
43 Fristen for den første af disse 
rapporter er april 2017.
40 Bemærkninger
Medlemsstaterne 
fokuserer på kontrollerne 
på første niveau og er 
først for nylig begyndt 
at træffe forebyggende 
foranstaltninger
Korrigerende foranstaltninger 
truffet af medlemsstaterne og/
eller Kommissionen
75 
Fejl i forbindelse med offentlige ind ‑
køb, der opstår på modtagerniveau, 
kan og bør medlemsstatens myn ‑
digheder opdage, før de indsender 
betalingsanmodningerne til Kommis ‑
sionen. Der er her tale om de såkaldte 
»kontroller på første niveau«, som 
indebærer:
a) kontrol af støttemodtagernes be ‑
talingsanmodninger, som forvalt ‑
ningsmyndighederne i medlems ‑
staterne udfører
b) kontrol, som udføres af medlems ‑
staternes attesteringsmyndig ‑
heder, herunder de oplysninger, 
forvaltningsmyndighederne 
indberetter.
76 
Som tidligere bemærket af Retten44 
og af Kommissionen i forbindelse med 
dens egne revisioner, er medlems ‑
staternes kontroller på første niveau 
stadig ikke tilstrækkelig effektive. Som 
følge heraf anmelder medlemsstaterne 
projektudgifter, der er behæftet med 
fejl i forbindelse med offentlige ind ‑
køb, til Kommissionen med henblik på 
godtgørelse over EU’s budget.77 
Hvis Kommissionen opdager fejl i for ‑
bindelse med offentlige indkøb, efter 
at den allerede har fået en betalings ‑
anmodning forelagt, kan den:
a) pålægge finansielle korrektio ‑
ner vedrørende de pågældende 
enkeltprojekter
b) hvis Kommissionen vurderer, at 
det vil være umuligt at kontrollere 
alle de involverede kontrakter, kan 
den pålægge en fast korrektion på 
OP‑niveau (eller for én eller flere 
prioritetsakser).
78 
For at sikre, at sådanne finansielle 
korrektioner behandles konsekvent, 
har Kommissionen udarbejdet ret ‑
ningslinjer, der fastsætter det beløb 
for finansielle korrektioner, der skal 
anvendes i tilfælde, hvor reglerne for 
offentlige indkøb ikke er overholdt45. 
Siden 2013 har de været kodificeret 
som en kommissionsafgørelse, og de 
er dermed bindende for alle Kommis ‑
sionens tjenestegrene med ansvar for 
delt forvaltning.
79 
På områder, hvor Kommissionen me ‑
ner, at medlemsstaternes forvaltnings ‑ 
og kontrolsystemer er svage, afbryder 
Kommissionen betalingsfristen for at 
sikre, at medlemsstaterne træffer de 
fornødne korrigerende foranstaltnin ‑
ger til at forbedre dem. Under disse 
afbrydelser finder der ikke betalinger 
sted fra EU’s budget til OP’et. Ord ‑
ningen for forvaltning og kontrol af 
offentlige indkøb kan være omfattet 
heraf (jf. eksempler i  tekstboks 12  og 
tekstboks 13 ).44 Rettens årsberetning om 
budgetgennemførelsen 
i regnskabsåret 2012 og 2013.
45 COCOF 07/0037/03 
”Retningslinjer for fastsættelse 
af finansielle korrektioner, der 
skal anvendes på udgifter, 
som medfinansieres af 
strukturfondene og 
Samhørighedsfonden 
i tilfælde af manglende 
overholdelse af 
udbudsreglerne” af 29.11.2007 
og Kommissionens afgørelse 
C(2013) 9527 final af 19.12.2013 
om fastsættelse og 
godkendelse af 
retningslinjerne for 
fastsættelse af finansielle 
korrektioner, Kommissionen 
skal anvende på udgifter 
finansieret af Unionen under 
delt forvaltning, for 
manglende overholdelse af 
reglerne om offentlige indkøb.
41 Bemærkninger
80 
Finansielle korrektioner kan, medmin ‑
dre de pålægges ved Kommissionens 
afgørelse, have begrænset afskrækken ‑
de virkning i perioden frem til afslut ‑
ningen i 2017 af programmerings ‑
perioden 2007 ‑2013. Det skyldes, at 
medlemsstaterne ifølge forordninger ‑
ne har ret til at erstatte udgifter, som 
der er blevet pålagt korrektioner for, 
med andre, støtteberettigede udgifter. 
De samlede midler, medlemsstaterne 
modtog, blev derfor i realiteten kun 
sjældent reduceret. I perioden 2014 ‑
2020 er reglerne blevet ændret: Med ‑
lemsstaterne kan miste finansiering, 
hvis det efterfølgende konstateres, at 
udgifter, som forvaltnings ‑, atteste ‑
rings ‑ og revisionsmyndigheden har 
erklæret lovlige og formelt rigtige, er 
behæftet med fejl46.Der er iværksat forebyggende 
foranstaltninger 
i medlemsstaterne, men først 
for nylig
81 
I de fire medlemsstater, som blev 
besøgt med henblik på denne revision, 
startede gennemførelsen af de fleste 
forebyggende foranstaltninger først 
hen imod udgangen af programme ‑
ringsperioden 2007 ‑2013, for hoved ‑
partens vedkommende i 2013 og 2014.Eksempel på en betalingsafbrydelse
En revision, som revisionsmyndigheden i  Spanien  udførte i 2011, afslørede, at kontraktindgåelsesprocedu ‑
rerne hos forvaltningen af lufthavne og helikopterlufthavne ikke var i overensstemmelse med reglerne for 
offentlige indkøb. Kommissionen afbrød derfor betalingerne til de projekter, der blev gennemført af den ‑
ne organisation. I 2014 attesterede revisionsmyndigheden i Spanien efter en revision af, om de forbedrede 
procedurer var blevet gennemført effektivt, at organisationens procedurer for offentlige indkøb var blevet 
forbedret og blev anvendt effektivt, og Kommissionen bragte afbrydelsen til ophør. Der blev anvendt en fast 
korrektion på alle de udgifter, som denne organisation havde afholdt, og som man vurderede over tid havde 
været berørt af disse problemer.
Eksempel på en handlingsplan
I Den Tjekkiske  Republik  blev der på grund af alvorlige mangler i forvaltnings ‑ og kontrolsystemerne efter 
krav fra Kommissionen udarbejdet en handlingsplan, og der er gennemført forbedringer. F.eks. er systemerne 
blevet ajourført, så udgifter, som revisionsmyndigheden, Kommissionen eller Retten har identificeret som 
uretmæssige på grund af fejl i forbindelse med offentlige indkøb, automatisk ikke anmeldes til Kommissionen 
med henblik på betaling.Tekstboks 12 Tekstboks 13
46 Jf. artikel 143 i forordning (EU) 
nr. 1303/2013.
42 Bemærkninger
82 
I tre af medlemsstaterne — Det 
Forenede Kongerige, Italien og Den 
Tjekkiske Republik — er der for nylig 
blevet nedsat tværdepartementale 
arbejdsgrupper, som skal behandle 
spørgsmålet om offentlige indkøb un ‑
der samhørighedspolitikken. Sådanne 
arbejdsgrupper samler forvaltnings ‑
myndigheder, revisionsmyndigheder, gennemførelsesorganer og juridiske 
tjenester eller andre afdelinger, der 
varetager offentlige indkøb, og er 
nyttige med hensyn til at udveks ‑
le erfaringer, sørge for konsekvens 
i behandlingen af offentlige indkøb og 
identificere hensigtsmæssige foran ‑
staltninger. Tekstboks 14  viser i detal ‑
jer et netværk oprettet i Det Forenede 
Kongerige.
Eksempel på en tværdepartemental arbejdsgruppe vedrørende offentlige indkøb 
i en medlemsstat
I Det Forenede Kongerige  oprettede EFRU‑forvaltningsmyndigheden for England i 2013 et internt netværk, 
som gennemgår uregelmæssigheder opstået i forbindelse med offentlige indkøb og behandler forespørgsler 
vedrørende offentlige indkøb. Netværket omfatter forvaltningsmyndighedens advokater, ansatte med ansvar 
for programgennemførelsen, et formidlende organ og — som rådgiver — revisionsmyndigheden.
Netværket:
 οgennemgår og genudgiver nationale krav til offentlige indkøb og giver vejledning i forbindelse hermed
 οafholder regelmæssige videokonferencer med henblik på drøftelse af casestudier, retningslinjer mv.
 οgennemgår system ‑ og projektrevisioner og andre kontroller i relation til offentlige indkøb.Tekstboks 14
IT‑værktøjer kan bidrage 
til at afhjælpe problemer 
i forbindelse med offentlige 
indkøb, men vil skulle 
implementeres fuldt ud
83 
Informationsteknologiens omstillings ‑
potentiale kan være med til at forebyg ‑
ge og opdage fejl i forbindelse med 
offentlige indkøb. Både Kommissionen 
og medlemsstaterne er i færd med at 
udvikle IT‑løsninger, f.eks.:a) e‑indkøb
b) indsamling af data og opbygning 
af databaser for at gøre fejlanaly ‑
sen nemmere
c) dataminingværktøjer til iden ‑
tifikation af svigmønstre og 
uregelmæssigheder.
43 Bemærkninger
Offentlige e‑indkøb
84 
Offentlige e‑indkøb henviser i denne 
sammenhæng til offentlige organisa ‑
tioners brug af elektronisk kommuni ‑
kation og behandling af transaktioner 
i forbindelse med indkøb af varer, tje ‑
nesteydelser og offentlige bygge ‑ og 
anlægsarbejder47. Offentlige e‑indkøb 
omfatter indførelsen af elektroniske 
processer til støtte for de forskellige 
faser i en indkøbsprocedure — offent ‑
liggørelse af udbudsbekendtgørelser, 
udarbejdelse af udbudsmateriale, 
afgivelse af tilbud, evaluering, tildeling 
48, ordreafgivelse, fakturering og beta ‑
ling49. I 2014 skønnede Kommissionen, 
at gennemsnitlig ca. 10 % af EU’s of ‑
fentlige indkøb foretages elektronisk50.
85 
Offentlige e‑indkøb har potentiale til 
at
a) øge konkurrencen og give mere 
valuta for pengene ved at give bre ‑
dere adgang, herunder SMV‑ad ‑
gang, til udbud på hele det indre 
markedb) forbedre produktiviteten af forvalt ‑
ningen af de offentlige indkøb ved 
at udvide adgangen til udbud og 
automatisere centrale procedurer, 
hvilket kan føre til omkostningsbe ‑
sparelser for både tilbudsgivere og 
ordregiovende myndigheder
c) hjælpe med at opdage og forebyg ‑
ge uregelmæssigheder, korruption 
og svig51.
86 
Tekstboks 15  giver oplysninger om 
gennemførelsen af offentlige e‑indkøb 
i de medlemsstater, der blev besøgt 
med henblik på revisionen.
87 
Efter at have støttet en række pilotpro ‑
jekter om offentlige e‑indkøb indførte 
Kommissionen en aktion om større 
anvendelse af offentlige e‑indkøb i sin 
handlingsplan for 2013 (jf. tabel 2 ). Da 
revisionen fandt sted, var denne dog 
endnu ikke sat i gang.
Eksempler på gennemførelse af offentlige e‑indkøb
 οi Italien  omfatter ordningen et virtuelt katalog med produkter indføjet af registrerede virksomheder
 οi Den Tjekkiske Republik  er en database over enhedsomkostninger under udvikling som et benchmark for 
tilbudsgivere med henblik på at øge gennemsigtigheden og fremme en fair prissætning
 οi Spanien  kan tilbud under bestemte omstændigheder indgives elektronisk.Tekstboks 1547 KOM(2010) 571 endelig af 
18. oktober 2010 ”Grønbog om 
øget anvendelse af elektronisk 
baserede offentlige 
indkøbsprocedurer i EU”.
48 Med henblik på de nye 
direktiver om offentlige 
indkøb ”bør ingen elementer 
i den offentlige 
udbudsprocedure efter 
tildelingen af en kontrakt og 
heller ikke den ordregivende 
enheds interne 
kommunikation være 
omfattet af forpligtelsen til at 
anvende elektroniske 
kommunikationsmidler”.
49 Ifølge direktiv 2014/24/EU 
og 2014/25/EU skal 
medlemsstaterne sikre, at al 
kommunikation og al 
informationsudveksling 
i henhold til disse direktiver 
gennemføres ved hjælp af 
elektroniske 
kommunikationsmidler. Dette 
omfatter offentliggørelse af 
bekendtgørelser, adgang til 
udbudsdokumenter og 
elektronisk indgivelse. Disse 
krav træder i kraft 
mellem 2016 og 2018.
50 SWD(2014) 262 final af 
1. august 2014 ”Annual Public 
Procurement Implementation 
Review 2013”.
51 jf. f.eks. ”Identifying and 
reducing corruption in public 
procurement in the EU”, en 
undersøgelse udført for 
Europa‑Kommissionen (OLAF) 
af PwC og Ecorys, the support 
of Utrecht University, 
30. juni 2013 ( http://ec.europa.
eu/anti_fraud/documents/
anti‑fraud‑policy/
research‑and‑studies/
identifying_reducing_
corruption_in_public_
procurement_en.pdf ).
44 Bemærkninger
88 
Cypern blev også besøgt under revisi ‑
onen for at gennemgå den ordning for 
offentlige e‑indkøb, der var indført der 
(jf. tekstboks 16 ).
Offentlige e‑indkøb i Cypern
Offentlige e‑indkøb i  Cypern  blev lanceret i 2010 og er et webbaseret værktøj, som i stigende grad anven ‑
des i den offentlige forvaltning. Ved udgangen af 2014 havde 501 ud af ca. 700 ordregivende myndigheder 
registreret sig med henblik på at anvende offentlige e‑indkøb. Nogle af faciliteterne er fortsat valgfri for 
ordregivende myndigheder og økonomiske aktører. De fleste ordregivende myndigheder anvender systemet 
til at offentliggøre udbudsbekendtgørelser. 21 % af de brugere, der var registreret ved udgangen af 2014, er 
udenlandske virksomheder. I 2014 blev der oprettet en tosproget helpdesk for alle brugere af systemet. De 
cypriotiske myndigheders strategi for offentlige e‑indkøb opererer med fuld gennemførelse pr. 30. juni 2016 
og tilbud om uddannelse startende i marts 2015.Tekstboks 16
IT er først for nylig begyndt at 
blive anvendt til databaser over 
fejl i forbindelse med offentlige 
indkøb
89 
Som beskrevet ovenfor kræver en 
fuldstændig forståelse af tendenser ‑
ne i problemerne i forbindelse med 
offentlige indkøb, at der er adgang til 
omfattende data i en form, der gør det 
muligt at analysere dem. Medlems ‑
staternes anvendelse af eksisterende 
eller nye databaser til at analysere fejl 
i forbindelse med offentlige indkøb 
er en ny udvikling (jf. punkt 41), og 
Kommissionen har endnu ikke udviklet 
en database over uregelmæssigheder, 
herunder dem, der opstår i forbindelse 
med offentlige indkøb.Eksempel på 
dataminingværktøjer — 
risikovurderingsredskabet 
Arachne
90 
I 2009 begyndte Kommissionen at 
udvikle et IT‑baseret risikovurderings ‑
redskab i forbindelse med svig, som 
den kalder Arachne. Det blev operati ‑
onelt i 2013. Det ejes og vedligeholdes 
af Kommissionen.
91 
Det er udformet til at rumme centra ‑
le data om projekter, der finansieres 
under EFRU, Samhørighedsfonden og 
ESF, f.eks. om virksomheder og projek ‑
ter, så forholdene og forbindelserne 
mellem de forskellige økonomiske 
aktører, der deltager i sådanne projek ‑
ter, kan analyseres. Dette webbaserede 
redskab har også link til andre, ekster ‑
ne offentlige databaser. Brugerne af 
redskabet får indikatorer for potentiel ‑
le risici for svig med hensyn til speci ‑
fikke foretagender.
45 Bemærkninger
92 
Kommissionen opfordrer forvaltnings ‑ 
og revisionsmyndighederne i alle 
28 medlemsstater til at registrere deres 
data og bruge redskabet gratis.
93 
I februar 2015 anvendte 17 af de 
28 medlemsstater enten redskabet 
eller har udtrykt hensigt om at gøre 
det (jf. også figur 10 ).94 
Et sådant system kan imidlertid kun 
fungere ordentligt, hvis tilstrækkelig 
mange myndigheder i medlemsstater ‑
ne indlæser omfattende data af god 
kvalitet. Ved udgangen af 2014 havde 
14 medlemsstater leveret sådanne da ‑
tafor mindst ét OP . Redskabet kan kun 
blive et effektivt EU‑dækkende alarm ‑
system i relation til svig, hvis de øvrige 
medlemsstater også leverer data.Figur 10Arachne: status over anvendelsen i medlemsstaterne, februar 2015
Reginalpolitik og
bestkœftigelsespolitik1 anvender ikke Arachne (DE)(EE, IE, LT, LU, FI, UK)(NL, AT, SI, SE)4 er i færd med at oprette/lægge sidste 
hånd på deres fil (ES, FR, CY, MT)*3 vil snart anvende Arachne (DK, HU, SK)
   6 er endnu ikke blevet besøgt 4 er i en »overvejelses«-fase   * mindst 1 program (BE, BG, CZ, GR, IT, LV, HR, PL, PT, RO)*10 anvender Arachne  17 er i dag involveret i Arachne: ARACHNE — Status i medlemsstaterne 
Kilde:  Europa‑Kommissionen.
46
 Konklusioner 
og anbefalinger
95 
EU’s politik for offentlige indkøb er 
et centralt værktøj til at etablere det 
indre marked og opnå intelligent, bæ ‑
redygtig og inklusiv vækst i overens ‑
stemmelse med Europa 2020 ‑strategi ‑
en og samtidig sikre, at de offentlige 
midler bruges så effektivt som muligt.
96 
I perioden 2009 ‑2013 bidrog fejl i re ‑
lation til offentlige indkøb væsentligt 
til Rettens samlede anslåede fejlfore ‑
komst på dette politikområde, primært 
til fejlforekomsterne i forbindelse med 
Den Europæiske Fond for Regionalud ‑
vikling og Samhørighedsfonden. Al ‑
vorlige fejl medførte manglende eller 
slet ingen fair konkurrence, og/eller at 
kontrakter blev givet til tilbudsgivere, 
som ikke havde afgivet de bedste bud.
97 
Der er en række årsager til fejlene. Det 
ses som et problem, at den retlige og 
administrative ramme er så kompleks 
og omfatter en stor mængde lovgiv ‑
ning og/eller vejledninger, og at det 
er vanskeligt at anvende den i praksis. 
Mangel på administrativ kapacitet 
både for så vidt angår kendskab til 
reglerne og teknisk ekspertise med 
hensyn til de specifikke bygge ‑ og 
anlægsarbejder eller tjenesteydelser, 
der skal indkøbes, giver anledning 
til fejl. Ordregivende myndigheders 
utilstrækkelige projektplanlægning og 
regnefejl giver også problemer.98 
Denne beretning giver en vurdering 
af, om Kommissionen og medlemssta ‑
terne træffer passende og effektive 
foranstaltninger til at løse problemet 
med fejl i forbindelse med offentlige 
indkøb på samhørighedsområdet. Ret ‑
ten konstaterede, at Kommissionen og 
medlemsstaterne er begyndt at tackle 
problemet, men der mangler stadig 
meget med hensyn til at analysere 
problemet og gennemføre aktioner.
Kommissionen og 
medlemsstaterne analyserer 
kun i meget begrænset omfang 
fejl i forbindelse med offentlige 
indkøb systematisk
99 
Både på medlemsstatsniveau og 
i Kommissionen har manglen på kohæ ‑
rente data udelukket en omfattende 
analyse. I de fire medlemsstater, der 
blev besøgt med henblik på denne 
revision, tyder noget imidlertid på, at 
data om fejl i forbindelse med offentli ‑
ge indkøb begynder at blive indsamlet 
eller planlægges indsamlet på syste ‑
matisk vis (jf. punkt 41). Analysen af 
fejlene er imidlertid stadig begrænset 
(jf. punkt 35 ‑39). Kommissionen har 
endnu ikke udviklet en solid, omfat ‑
tende database over alle uregelmæs ‑
sigheder, herunder dem, der opstår 
i forbindelse med offentlige indkøb. 
Den har udført én analyse af fejl 
i forbindelse med EFRU’s og Samhørig ‑
hedsfondens offentlige indkøb, nemlig 
i 2011 (jf. punkt 45).
47 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 1
a) Kommissionen bør udvikle en 
database over uregelmæssigheder, 
der kan danne grundlag for en 
meningsfuld analyse af fejl i forbin ‑
delse med offentlige indkøb. Den 
bør udføre en omfattende analyse 
af frekvensen og alvorligheden af 
samt årsagerne til fejlene i forbin ‑
delse med offentlige indkøb på 
samhørighedsområdet, på grund ‑
lag af passende data både hentet 
i dens egne databaser og leveret af 
medlemsstaterne. Kommissionen 
bør offentliggøre sin analyse som 
led i den rapport om offentlige 
indkøb, som den skal udarbejde 
ifølge de nye direktiver.
b) De relevante myndigheder i med ‑
lemsstaterne bør udvikle og ana ‑
lysere deres egne databaser over 
uregelmæssigheder på samhørig ‑
hedsområdet, herunder dem, der 
opstår i forbindelse med offent ‑
lige indkøb, og bør samarbejde 
med Kommissionen om at levere 
sådanne data i et format og på et 
tidspunkt, der letter Kommissio ‑
nens arbejde.
Kommissionen og 
medlemsstaterne har taget 
skridt til at afhjælpe problemet, 
men der er stadig lang vej
100  
Trods det, at der mangler en omfatten ‑
de analyse af problemet, er Kommissi ‑
onen og medlemsstaterne begyndt at 
gennemføre aktioner for at afhjælpe det. De aktioner, både lovgivnings ‑
mæssige og ikkelovgivningsmæssige, 
Kommissionen har iværksat siden 2010, 
er begyndt at rettes mod det gene ‑
relle problem. I 2014 blev der indført 
en ny lovgivningspakke om offentlige 
indkøb, som medlemsstaterne skal 
have implementeret senest i april 2016 
(jf. punkt 67 ‑74). Der indføres også nye 
rapporteringskrav til Kommissionen 
og medlemsstaterne. Samlet set vil 
den nye lovgivningspakkes effekt med 
hensyn til at reducere forekomsten 
af uregelmæssigheder afhænge af, 
hvordan den gennemføres i medlems ‑
staterne. Den nye retlige ramme for de 
europæiske struktur ‑ og investerings ‑
fonde i 2014 ‑2020 indfører forhånds ‑
betingelser knyttet til medlemsstater ‑
nes ordninger for offentlige indkøb. 
Sådanne forhåndsbetingelser har 
potentiale til at være med til at løse 
problemerne (jf. punkt 61 ‑65). Med ‑
lemsstaterne skulle udføre en selveva ‑
luering af, om og hvordan de opfylder 
betingelserne, og medtage en oversigt 
over denne i de partnerskabsaftaler, de 
forelagde i 2014. Et stort antal med ‑
lemsstater havde endnu ikke opfyldt 
disse betingelser ved begyndelsen 
af 2015 (jf. punkt 61 ‑65).
Anbefaling 2
Hvis forhåndsbetingelserne vedrøren ‑
de offentlige indkøb ikke er opfyldt 
ved udgangen af 2016, bør Kommissio ‑
nen bruge sine beføjelser konsekvent 
til at suspendere betalingerne til de 
pågældende medlemsstater, til de har 
rådet bod på manglerne.
48 Konklusioner og anbefalinger
101  
I 2013 nedsatte Kommissionen en 
intern teknisk arbejdsgruppe og 
udarbejdede en intern handlingsplan. 
Dette indikerer en forbedring af ko ‑
ordineringen internt i Kommissionen. 
De fleste aktioner er endnu ikke blevet 
gennemført fuldt ud. Hertil kommer, 
at handlingsplanen kun er blevet 
godkendt af en del af Kommissionens 
tjenestegrene og ikke er blevet offent ‑
liggjort (jf. punkt 56 ‑60).
Anbefaling 3
Kommissionen bør ajourføre og offent ‑
liggøre sin interne handlingsplan om 
offentlige indkøb. Den bør årlig rap ‑
portere om de fremskridt, der er gjort. 
Med henblik herpå bør Kommissionen 
forbedre koordineringen mellem de 
tjenestegrene, der varetager indbyrdes 
relaterede offentlige indkøb.
102  
Fejl i forbindelse med offentlige indkøb 
er stadig en væsentlig fejlkilde, og der 
mangler stadig meget med hensyn til 
at analysere problemet og gennemføre 
aktioner. Der er behov for en effektiv 
gennemførelse af aktioner nu. Men selv 
om den interne tekniske arbejdsgruppe 
er en positiv udvikling, er den blevet 
oprettet på lavt plan internt i Kom ‑
missionens tjenestegrene, og Kom ‑
missionen har ikke udvist koordineret 
lederskab på højt plan (jf. punkt 55 ‑60).Anbefaling 4
Kommissionen bør nedsætte en 
gruppe på højt plan, som kan give 
lederskab med hensyn til at afhjælpe 
problemet med fejl i forbindelse med 
offentlige indkøb, så risikoen for, at 
aktionerne ikke bliver gennemført 
konsekvent i alle Kommissionens 
tjenestegrene, undgås. Denne gruppe 
bør anbefale forbedringer i offentlige 
indkøb, og herunder om fornødent 
foreslå en forenkling på dette område.
103  
Fejl i forbindelse med offentlige 
indkøb, der opstår på støttemodtager ‑
niveau, kan og bør medlemsstatens 
myndigheder opdage, før de ind ‑
sender betalingsanmodningerne til 
Kommissionen. Som Retten tidligere 
har noteret, og som Kommissionen har 
konstateret under sine egne revisioner, 
er medlemsstaternes kontroller på 
første niveau stadig ikke tilstrækkelig 
effektive. Som følge heraf forelægger 
medlemsstaterne projektudgifter, der 
er behæftet med fejl i forbindelse med 
offentlige indkøb, for Kommissionen 
med henblik på godtgørelse over EU’s 
budget (jf. punkt 76).
104  
I programmeringsperioden 2007 ‑2013 
anvendte Kommissionen finansielle 
korrektioner i større udstrækning end 
tidligere. Finansielle korrektioner kan 
49 Konklusioner og anbefalinger
imidlertid, medmindre de pålægges 
ved Kommissionens afgørelse, have 
en begrænset afskrækkende virkning 
i perioden frem til afslutningen af 
programmeringsperioden 2007 ‑2013 
i 2017. Det skyldes, at medlemsstater ‑
ne ifølge forordningerne har ret til at 
erstatte udgifter, som der er blevet 
pålagt korrektioner for, med andre, 
støtteberettigede udgifter. Derfor blev 
de samlede midler, som medlemssta ‑
terne modtog, i realiteten kun sjældent 
reduceret. Reglerne for perioden 2014 ‑
2020 er blevet ændret: Medlemsstater ‑
ne vil kunne opleve nettokorrektioner, 
hvis det efterfølgende konstateres, at 
udgifter, som forvaltnings ‑, atteste ‑
rings ‑ og revisionsmyndigheden har 
erklæret lovlige og formelt rigtige, er 
behæftet med fejl (jf. punkt 75 ‑80)
Anbefaling 5
Kommissionen bør pålægge finansielle 
korrektioner, hver gang den konsta ‑
terer, at medlemsstaternes kontroller 
på første niveau ikke er tilstrækkelig 
effektive, og hvor der er behov for det, 
indlede overtrædelsesprocedurer for 
gentagne overtrædelser af direktiver ‑
ne om offentlige udbud.105  
Ud over at der er behov for en data ‑
base i Kommission, der kan gøre det 
nemmere at analysere fejlene i forbin ‑
delse med offentlige indkøb (jf. anbe ‑
faling 1), vil IT‑værktøjer som offentlige 
e‑indkøb og datamining kunne øge 
fordelene ved offentlige indkøb og 
bidrage til at afhjælpe problemerne. 
På tidspunktet for revisionen variere ‑
de anvendelsen af sådanne værktøjer 
fra medlemsstat til medlemsstat og 
hæmmede således muligheden for at 
udnytte disse potentielle fordele fuldt 
ud (jf. punkt 83 ‑94).
Anbefaling 6
a) Kommissionen bør i højere grad 
udnytte de muligheder, som udvik ‑
lingen i informationsteknologien 
giver, og herunder fremme offent ‑
lige e‑indkøb og dataminingværk ‑
tøjer og gode praksis.
b) Medlemsstaterne bør i højere 
grad udnytte de muligheder, der 
ligger i offentlige e‑indkøb og 
dataminingværktøjer.
Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 16. juli 2015.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand

50
 Bilag Bilag IKommissionens og medlemsstaternes roller i forbindelse 
med offentlige indkøb og samhørighedspolitik
I Europa -Kommissionen:
a) GD for Regionalpolitik og Bypolitik  fører tilsyn med gennemførelsen af 
EFRU og Samhørighedsfonden og forhandler og godkender herunder 
de operationelle programmer (OP’er). Det overvåger og udfører revision 
i relation til gennemførelsen af OP’erne, herunder overholdelsen af reg ‑
lerne for offentlige indkøb. GD for Regionalpolitik og Bypolitik og GD for 
Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion 
udsender også vejledning, hvoraf en del er udformet sammen med med ‑
lemsstaterne. F.eks. udsender de en vejledning om finansielle korrektioner 
i tilfælde af manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb1
b) GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og 
Inklusion  fører tilsyn med gennemførelsen af ESF på en måde, der minder 
om GD for Regionalpolitik og Bypolitiks tilsyn med EFRU og Samhørig ‑
hedsfonden (jf. ovenfor)
c) GD for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV’er  
(tidligere GD for det Indre Marked og Tjenesteydelser) er ansvarligt for 
at formulere lovgivning vedrørende offentlige indkøb og for at føre 
tilsyn med gennemførelsen af den. Det overvåger og bistår medlems ‑
staterne med gennemførelsen af lovgivningen og træffer om fornødent 
håndhævelsesforanstaltninger.
d) GD for Budget er ansvarligt for forvaltningen af de budgetmæssige 
bestemmelser og stiller forslag til og gennemfører bestemmelserne for 
opstilling, gennemførelse og kontrol af EU’s budget.
I medlemsstaterne:
a) Forvaltningsmyndighederne  ansvarlige for forvaltningen og gennem ‑
førelsen af de operationelle programmer. De kan uddelegere program ‑
gennemførelsen til gennemførelsesorganer. Forvaltningsmyndigheden 
eller dennes gennemførelsesorganer udfører kontrol af procedurerne for 
offentlige indkøb som led i deres forvaltningskontrol
b) Attesteringsmyndighederne  udfører den endelige kontrol af betalingsan ‑
modningerne, før de forelægges for Kommissionen
c) Revisionsmyndighederne  udfører efterfølgende revisioner af systemerne 
og af stikprøver af individuelle projekter, før rapporterne indsendes til 
Kommissionen. Deres revisioner omfatter spørgsmål i relation til forvalt ‑
ningssystemerne vedrørende offentlige indkøb og individuelle juridisk‑kri ‑
tiske kontroller af projekterne.1 COCOF‑retningslinjerne 
(COCOF: 
Koordinationsudvalget for 
Fondene) (COCOF 07/0037/03 
»Retningslinjer for fastsættelse 
af finansielle korrektioner der 
skal anvendes på udgifter, 
som medfinansieres af 
strukturfondene og 
Samhørighedsfonden, 
i tilfælde af manglende 
overholdelse af 
udbudsreglerne« af 
29.11.2007). Kommissionens 
afgørelse C(2013) 9527 final af 
19.12.2013 om fastsættelse og 
godkendelse af 
retningslinjerne for 
fastsættelse af finansielle 
korrektioner, Kommissionen 
skal anvende på udgifter 
finansieret af Unionen under 
delt forvaltning, for 
manglende overholdelse af 
reglerne om offentlige indkøb.
51 Bilag Bilag IIAnalyse af fejl konstateret af Retten 2009 ‑2013 fordelt på fonde
Undersøg -
te trans -
aktionerProjekter, hvor 
procedurerne 
for offentlige 
indkøb blev 
kontrolleretProjekter med 
mindst én fejl 
i forbindelse 
med offentlige 
indkøbFejl i altAlvorlige Væsentlige Mindre fejl
Antal %
EFRU 657 378 170 382 60 117 185 80
Samhørighedsfonden 156 145 68 125 21 26 74 25
ESF 607 171 42 80 19 25 29 26
I alt 1420 694 280 587 100  % 168 288 131
52 Bilag Bilag IIIBeskrivelse og analyse af fejlene i udbudsprocedurernes forskellige faser
Beskrivelse af fejlenAntal fejl
konstateret af Retten 2009-2013
Alvorlige Væsentlige Mindre fejl I alt
Forud for 
udbuddetKunstig opdeling af bygge- og anlægsarbejder eller tjenesteydel -
ser i mindre bud for at komme uden om tærskelværdier23 3 0 26
Direkte tildeling af en kontrakt uden begrundelse 21 2 0 23
Anvendelse af en forkert procedure 27 10 1 38
Fasen forud for udbuddet: subtotal 71 15 1 87
UdbuddetProblemer med kravene om offentliggørelse og gennemsigtighed 
og i udbudsbetingelserne11 64 111 186
Specifikation af ulovlige — og forkert anvendelse af — udvæl -
gelses- og tildelingskriterier 33 128 6 167
Svagheder ved procedurerne, herunder mangel på passende 
dokumentation22 39 12 73
Udbudsfasen: subtotal 66 230 130 426
Kontraktforvalt -
ningenÆndring eller udvidelse af kontrakternes omfang uden anvendel -
se af en indkøbsprocedure31 42 1 74
I ALT 168 288 131 587
29 % 49 % 22 % 100  %
53 Bilag Bilag IVOvertrædelsesprocedurer vedrørende offentlige indkøb iværksat af Kommissionen 
i perioden 2009 ‑2013
2009 2010 2011 2012 2013 I altIndbragt for 
Domstolen1
Belgien 1 1  
Bulgarien 2     2  
Den Tjekkiske Republik    
Danmark        
Tyskland 4 1 1 1 7 1
Estland        
Irland    
Grækenland 8 6 4   18 3
Spanien 2 1 3  
Frankrig        
Italien 1 1 5 2 9  
Cypern 1     1  
Letland  1 1 2  
Litauen        
Luxembourg    
Ungarn 2 2   1 5 2
Malta 2 1 3  
Nederlandene 1 3    4 1
Østrig  1 1 2  
Polen   2 1  3 1
Portugal 1 1 2  
Rumænien 2 1  1  4  
Slovenien  1 1  
Slovakiet 1     1  
Finland    
Sverige 1    1 2  
Det Forenede Kongerige 3 1    4  
I alt 32 18 14 7 3 74 8
1  Der blev afsagt dom i den tyske og den nederlandske sag i 2012. De to ungarske og to af de spanske sager ved Domstolen blev hævet. En af de 
græske sager og den polske sag er endnu ikke afgjort.
54
Kommissionens analyse af fejl i forbindelse med 
offentlige indkøb afspejles desuden i dens afgørelse 
af 19. december 2013 (C(2013) 9527 final) om fastlæg ‑
gelse af retningslinjerne for fastsættelse af finansielle 
korrektioner, som skal foretages for manglende over ‑
holdelse af reglerne om offentlige kontrakter. Disse 
retningslinjer er en opdatering af en vejledning, som 
har eksisteret siden november 20073.
For så vidt angår programmeringsperioden 2014 ‑
2020 anlægger Kommissionen en proaktiv tilgang 
for gennem vejledning, tilsyn og støtte (f.eks. teknisk 
bistand) at hjælpe medlemsstaterne med at gennem ‑
føre deres nationale handlingsplaner for ikkeopfyldte 
forhåndsbetingelser frem til udgangen af 2016. Med 
denne forebyggende tilgang ønsker Kommissionen 
at mindske risikoen for suspension af betalinger til 
operationelle programmer efter 2016, men den vil ikke 
afholde sig fra at bruge dette suspensionsredskab, 
hvis målene og milepælene i handlingsplanen tydelig ‑
vis ikke nås.
VIII a) i)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissionen vil undersøge mulighederne for at 
forbedre sit system til forvaltning af uregelmæssig ‑
heder (IMS — Irregularity Management System) for at 
imødekomme Revisionsrettens anmodninger. Mulig ‑
heden for interoperabilitet mellem IMS og CED/ABAC 
samt andre af Kommissionens databaser undersøges 
i skrivende stund.
I tilfælde af fejl, der registreres ved Kommissionens 
egne revisioner, er Kommissionens tjenestegrene 
i forbindelse med Den Europæiske Fond for Regional ‑
udvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og Den Euro ‑
pæiske Socialfond (ESF) desuden begyndt at bruge et 
fælles IT‑baseret revisionsværktøj med betegnelsen 
»MAPAR« (Management of Audit Processes, Activities 
and Resources).
3 Ref. COCOF 07/0037/03 ‑EN af 29.11.2007, der vedrører Den 
Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden 
og Den Europæiske Socialfond, ref. EFFC/24/2008 af 1.4.2008, 
der vedrører Den Europæiske Fiskerifond og »SOLID/2011/31 
REV« af 11.1.2012, som er retningslinjer om finansielle 
korrektioner vedrørende uregelmæssigheder i anvendelsen 
af EU‑forordningerne om offentlige indkøb i forbindelse med 
kontrakter, der medfinansieres af de fire fonde under det generelle 
program »Solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme« 
i programmeringsperioden 2007 ‑2013.Resumé
V
Kommissionen har i lang tid taget hånd om problemet 
med fejl i forbindelse med offentlige indkøb på områ ‑
det for samhørighedspolitik. Nu tager den imidlertid 
fat på en mere samordnet måde i kraft af handlings ‑
planen for offentlige indkøb (se Revisionsrettens 
bemærkning under punkt 56).
Flere fejl i forbindelse med offentlige indkøb er blevet 
afhjulpet siden de foregående programmeringsperi ‑
oder. Resultater fra revisioner har bidraget til udar ‑
bejdelsen af de første retningslinjer for finansielle 
korrektioner, som blev udstedt i 2007. Desuden er 
Kommissionen allerede i færd med at foretage en 
omfattende analyse af fejl i forbindelse med offentlige 
indkøb på området for samhørighedspolitik. Denne 
analyse foretages hvert år i form af en grundig vurde ‑
ring af de årlige kontrolrapporter, som de nationale 
revisionsmyndigheder indsender, og resultaterne fra 
Kommissionens egne revisioner (i forbindelse med 
revisionsundersøgelsen »Bridging the assurance gap« 
er halvdelen af resultaterne knyttet til offentlige ind ‑
køb). Vurderingen indgår i de pågældende generaldi ‑
rektoraters årlige aktivitetsrapporter.
Kommissionens samlede svar på VI og VII
Allerede før 2010 gennemførte Kommissionen foran ‑
staltninger for at afhjælpe problemer med offentlige 
indkøb. Flere medlemsstater begyndte allerede i 2006 
at gennemføre handlingsplaner som opfølgning på 
resultater fra Kommissionens revisioner vedrørende 
offentlige indkøb. Ud over den horisontale analyse 
af fejl i forbindelse med offentlige indkøb, der blev 
forelagt Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Udbud 
i maj 20111, offentliggjorde Kommissionen i oktober 
2011 et arbejdsdokument med titlen »Analysis of 
Errors in Cohesion Policy for the Years 2006 ‑2009, Acti ‑
ons taken by the Commission and the way forward«2.
1 Arbejdsdokument udarbejdet af GD for Regionalpolitik og 
Bypolitik om de vigtigste revisionsresultater med hensyn til 
anvendelse af reglerne for offentlige indkøb i medlemsstaterne, 
der er fundet ved projekter, som medfinansieres af Den Europæiske 
Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden under 
samhørighedspolitikken (CC/2011/08 EN).
2 Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene »Analysis 
of Errors in Cohesion Policy for the Years 2006 ‑2009, Actions taken 
by the Commission and the way forward«, SEK(2011) 1179 final af 
5. oktober 2011.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 55
VIII c)
Kommissionen accepterer denne anbefaling og 
begyndte allerede i sommeren 2014 at gennemføre 
den ved at sikre bedre koordinering på tværs af afde ‑
lingerne hos direktoraterne.
Kommissionen har til hensigt at sikre bredere opbak ‑
ning bag handlingsplanen for offentlige indkøb inden 
for dens tjenestegrene. Det er også hensigten at sikre 
opbakning på højere niveau.
VIII d)
Kommissionen accepterer denne anbefaling, som til 
dels er gennemført og understøtter initiativer, der 
fører til forbedringer på området for offentlige indkøb.
Der er planer om regelmæssig kontakt mellem de 
relevante kommissærer med ansvar for de europæiske 
struktur ‑ og investeringsfonde og det indre marked 
i et format, som der endnu ikke er truffet beslutning 
om. Denne gruppe kan invitere erfarne eksterne 
aktører, når det skønnes nyttigt. Kommissionen støtter 
desuden idéen om at sikre lederskab på højt plan og 
bemærker, at direktørerne i GD REGIO og GD GROW er 
mødtes jævnligt siden juli 2014. Flere erfarne eksterne 
aktører er allerede blevet inviteret på dette plan.
VIII e)
Kommissionen accepterer anbefalingen og er allerede 
i færd med at træffe de anbefalede foranstaltninger. 
Se også Kommissionens svar på punkt VIII b) ovenfor.
Kommissionen vil fortsat pålægge finansielle korrek ‑
tioner, hvis den finder, at medlemsstaternes første 
kontroller er utilstrækkelige. Hvis der registreres alvor ‑
lige mangler, træffes der forebyggende og korrige ‑
rende foranstaltninger i form af bl.a. handlingsplaner, 
afbrydelser og finansielle korrektioner, som sikrer, at 
reglerne overholdes i forbindelse med alle hidtidige 
og fremtidige udgifter, der anmeldes til Kommissio ‑
nen. Betalingerne genoptages ikke, før systemerne er 
blevet forbedret, og der føres nøje tilsyn efter gen ‑
nemførelsen af de afhjælpende foranstaltninger for at 
sikre, at programmernes forvaltnings‑  og kontrolsyste ‑
mer ikke forringes igen.Endelig har Kommissionen planer om yderligere 
foranstaltninger til forbedring af analyserne af ind ‑
købsdata, navnlig mere effektiv dataindsamling og 
udvikling af et dataanalyseværktøj til tidlig registre ‑
ring af faktiske og potentielle afvigelser ved indkøb og 
en bedre forståelse af årsagerne til dem (som rækker 
ud over samhørighedsområdet).
VIII a) ii)
Kommissionen accepterer anbefalingen og bemærker, 
at den er rettet til medlemsstaterne.
IMS sikrer allerede medlemsstaterne en database, der 
ikke blot kan bruges til at overholde de forpligtelser 
med hensyn til regelmæssig rapportering, som er 
fastlagt i de forskellige sektorspecifikke bestemmelser, 
men også til at foretage analyser, der skal bruges til 
nationale formål.
VIII b)
Kommissionen accepterer denne anbefaling. Direk ‑
tørerne for de fire generaldirektorater med ansvar for 
de europæiske struktur ‑ og investeringsfonde mødes 
allerede jævnligt i et udvalg, der beskæftiger sig med 
forhåndsbetingelser og suspension, og som GD for 
det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og 
SMV’er (GD GROW) er tilknyttet4. Der vil fortsat blive 
anlagt en konsekvent tilgang, som både er forebyg ‑
gende (gennemførelse af nationale handlingsplaner 
for ikkeopfyldte forhåndsbetingelser) og korrigerende 
(suspension af betalinger).
4 Udvalget skal samordne og udarbejde anbefalinger med 
hensyn til beslutninger om suspension, herunder udkast til 
beslutninger, om gennemførelse af artikel 19, stk. 5, og artikel 
142, stk. 1, litra e), i Europa‑Parlamentets og Rådets forordning 
(EF) nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske 
Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for 
Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav ‑ og 
Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske 
Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav ‑ og Fiskerifond samt 
artikel 41 i forordning 1306/2013 (»den horisontale forordning om 
den fælles landbrugspolitik«). Derudover skal udvalget rådgive 
generaldirektørerne i de fire generaldirektorater med ansvar for 
de europæiske struktur ‑ og investeringsfonde om spørgsmål 
på området.
Kommissionens svar 56
Bemærkninger
24
Kommissionen henviser til sine svar i den særberet ‑
ning, som Revisionsretten omtaler.
25
Der skal være en vis kompleksitet i ethvert system for 
offentlige indkøb for at minimere risikoen for vilkår ‑
lighed fra de ordregivende myndigheders side og 
opretholde principperne om ligebehandling, ikkefor ‑
skelsbehandling og gennemsigtighed.
Kommissionen har desuden bemærket tilfælde, hvor 
national ret er mere vidtrækkende end de forpligtel ‑
ser, der er fastlagt i direktiverne.
Kommissionens samlede svar på punkt 
26 og 27
Kommissionen har udviklet en række foranstaltninger 
for at tage hånd om manglen på administrativ kapa ‑
citet. Problemet behandles mere konkret i to slags 
foranstaltninger i handlingsplanen for offentlige ind ‑
køb (som nævnes i punkt 56 i særberetningen). I 2015 
har Kommissionen lagt sidste hånd på en vejledning 
i, hvordan man undgår de mest almindelige fejl ved 
offentlige indkøb, og heri understreges behovet for 
god planlægning. Ligeledes i 2015 har den foreta ‑
get en undersøgelse, hvori den gør status over den 
administrative kapacitet samt de systemer og frem ‑
gangsmåder, der anvendes på tværs af EU for at sikre 
overensstemmelse og kvalitet ved offentlige indkøb, 
hvor ESI‑fondene er involveret. Undersøgelsen har ført 
til konkrete anbefalinger om forøgelse af den admini ‑
strative kapacitet i de enkelte medlemsstater.
29 a)
Kommissionen bemærker, at der i Den Tjekkiske Repu ‑
blik findes en arbejdsgruppe, der omfatter kontoret 
for offentlige udbud og ministeriet for regional udvik ‑
ling (som koordinerende aktører) samt andre rele ‑
vante organer, og hvis mål det er at sikre en ensartet 
fortolkning af reglerne om offentlige indkøb.I tilfælde af vedvarende brud på bestemmelserne 
i direktiverne om offentlige indkøb vil Kommissionen 
fortsat iværksætte overtrædelsesprocedurer, hvis det 
er nødvendigt.
VIII f)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Da e‑indkøb i særlig grad øger gennemsigtigheden, 
letter udbudsprocessen og adgangen for SMV’er 
på tværs af grænserne og samtidig effektiviserer de 
administrative procedurer, fastlægges der en række 
forpligtelser med hensyn til e‑indkøb i direktiverne 
fra 2014. Korrekt og hurtig gennemførelse af disse 
bestemmelser prioriteres højt af Kommissionen.
For så vidt angår datamineringsværktøjer er Kom ‑
missionen i færd med at træffe de anbefalede foran ‑
staltninger. Kommissionen fremmer aktivt de ansvar ‑
lige nationale myndigheders brug af Arachne — et 
forebyggende risikovurderingsredskab, som den har 
udviklet. Dette redskab kan sikre betydelige forbed ‑
ringer af forebyggelsen og registreringen af forskellige 
risici i forbindelse med f.eks. offentlige udbudsproce ‑
durer, interessekonflikter og koncentration af støtte 
hos bestemte operatører. Det kan desuden bidrage til 
at udpege røde flag, der indikerer mistanke om svig. 
Kommissionen er opmærksom på, at der anvendes 
andre lignende datamineringsværktøjer, og bakker op 
om dette.
VIII g)
Kommissionen accepterer anbefalingen og bemærker, 
at den er rettet til medlemsstaterne.
Indledning
10
Kommissionen understreger, at gennemførelse af 
lovgivning om offentlige indkøb hører under med ‑
lemsstaternes kompetence, når der er tale om delt 
forvaltning. Medlemsstaterne har også ansvaret for 
den måde, hvorpå direktiverne om offentlige indkøb 
gennemføres i national ret.
Kommissionens svar 57
38 b)
Spørgsmål om offentlige indkøb står virkelig højt på 
dagsordenen i Italien, da disse indkøb udgør den stør ‑
ste kilde til finansielle korrektioner for EFRU.
For at afhjælpe de relaterede svagheder må der 
nødvendigvis tages udgangspunkt i en opgørelse og 
analyse af fejl i forbindelse med offentlige indkøb.
39
Kommissionen har på baggrund af sin analyse fra 
20115 truffet konkrete foranstaltninger for at afhjælpe 
disse risici og hjælpe medlemsstaterne. Navnlig har 
forvaltningsmyndighederne fået ekstra vejledning 
og uddannelse i håndtering af de udpegede risici. 
Derudover er foranstaltninger til rettidig gennem ‑
førelse af finansielle korrektioner, procedurer for 
afbrydelse og suspension og revisioner målrettet mod 
de mest risikobetonede områder blevet videreført. 
Disse foranstaltninger blev samlet i en handlingsplan 
for offentlige indkøb, som blev udarbejdet i 2013 
blandt alle generaldirektorater med ansvar for de 
europæiske struktur ‑ og investeringsfonde, GD GROW 
og Den Europæiske Investeringsbank (EIB). Målet var 
at forbedre gennemførelsen af reglerne for offentlige 
indkøb.
44 a)
Oplysningerne i de årlige kontrolrapporter skal bruges 
til sikringsprocessen for hvert operationelt program 
og ikke til at foretage analyser af fejl i forbindelse med 
offentlige indkøb.
Se også Kommissionens svar på punkt 39.
44 c)
Spørgsmål om offentlige indkøb drøftes inden for 
rammerne af de bilaterale møder med revisionsmyn ‑
dighederne, hvis de har betydning for de pågældende 
medlemsstater/programmer.
5 Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med titlen 
»Analysis of Errors in Cohesion Policy for the Years 2006 ‑2009, 
Actions taken by the Commission and the way forward«, SEK(2011) 
1179 final af 5. oktober 2011, og »Working Document prepared 
by DG Regional Policy on the main audit findings regarding 
application of public procurement rules in Member States found 
in projects co‑financed by ERDF and the Cohesion Fund under 
cohesion policy« (CC/2011/08 EN).32
De uregelmæssigheder, som medlemsstaterne 
underretter Kommissionen om via systemet til ind ‑
beretning af uregelmæssigheder (IMS), bruges ikke 
kun til at udarbejde årsrapporten om beskyttelse af 
EU’s finansielle interesser og bekæmpelse af svig. 
De analyseres også med henblik på afslutningen 
af programmeringsperioden 2000 ‑2006 og i for ‑
bindelse med de årlige koordineringsmøder med 
revisionsmyndighederne.
De indberettede data bruges desuden til risikoanalyse. 
Derudover bruges de navnlig af Kommissionens revi ‑
sorer til at forberede tjenesterejser og af Det Europæ ‑
iske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF). Endvidere 
udleveres de til Rettens revisorer efter anmodning.
33
OLAF modtager underretningerne om uregelmæssig ‑
heder fra medlemsstaterne på vegne af Kommissio ‑
nen via IMS. Kommissionen understreger, at klassifi ‑
cering af en indberettet uregelmæssighed ikke er en 
statisk og definitiv størrelse. Tidspunktet for medlems ‑
staternes klassificering af tilfælde varierer afhængigt 
af den nationale lovgivning, praksis og politik. I nogle 
tilfælde er der registreret en vis modvilje mod at klas ‑
sificere forhold som »svig« for tidligt på grund af en 
risiko for at blive gjort ansvarlig i henhold til national 
lovgivning.
Det kan derfor forekomme, at en uregelmæssighed, 
som i første omgang ikke klassificeres i kategorien 
»mistanke om svig«, ændrer status i kraft af efterføl ‑
gende opdateringer om sagen og behandlingen af 
den. Ligeledes kan en sag, der oprindelig klassificeres 
som »mistanke om svig«, ændre status til »uregelmæs ‑
sighed« på baggrund af eksempelvis afgørelser fra 
domstole eller efterforskningsinstanser og lignende 
myndigheder.
35
Se Kommissionens samlede svar på punkt 26 og 27.
Kommissionens svar 58
Systemet er ikke indrettet til søgning efter oplysnin ‑
ger, som Retten henviser til, udelukkende vha. de 
almindelige søgefelter.
Se Kommissionens svar på punkt 32 og 46.
49
Kommissionen har behandlet denne problemstilling 
længe, men nu tager den hånd om den på en mere 
samordnet måde inden for rammerne af handlingspla ‑
nen for offentlige indkøb.
Kommissionen henviser til de under punkt 39 
omhandlede dokumenter (vejledning i, hvordan man 
undgår fejl, og status over administrativ kapacitet).
51
Kommissionens analyse af fejl i forbindelse med 
offentlige indkøb afspejles i dens afgørelse af 19. 
december 2013 (C(2013) 9527 final) om fastlæggelse 
og godkendelse af retningslinjerne for fastsættelse af 
finansielle korrektioner, som Kommissionen skal fore ‑
tage af udgifter, der finansieres af Unionen ved delt 
forvaltning, som følge af manglende overholdelse af 
reglerne om offentlige kontrakter. Disse retningslinjer 
er en opdatering af en vejledning, som har eksisteret 
siden 2007.
57
Ved udgangen af juni 2015 var der gjort yderligere 
fremskridt i gennemførelsen af handlingsplanen for 
offentlige indkøb. Tre af de 12 foranstaltninger er 
gennemført (som anført af Retten under punkt a) til 
c) nedenfor), mens syv foranstaltninger er ved at blive 
gennemført, og to mere langsigtede endnu ikke er 
iværksat.
Disse to er foranstaltning nr. 11 (systemer til kvalitets ‑
styring af offentlige indkøb) og 12 (guide til vejled ‑
ning) i  Tabel 2 .46
Kommissionens tjenestegrene har udviklet værktøjet 
»MAPAR« (Management of Audit Processes, Activities 
and Resources), som nu er i brug. En af funktionerne 
i dette fælles værktøj til brug for EFRU, Samhørig ‑
hedsfonden og ESF er, at man kan indlæse og klassi ‑
ficere resultater ud fra fejlenes typologi og inden for 
bestemte kategorier (f.eks.: offentlige indkøb) ved at 
finde underkategorier (manglende tilskyndelse eller 
anmeldelse af ordning osv.).
Både GD REGIO og GD EMPL vil bruge MAPAR til 
at føre tilsyn med alle revisionsresultater ud fra en 
horisontal tilgang og jævnligt opdatere en risikovur ‑
deringstabel for at forbedre forvaltningen af fondene. 
Dette gælder i samme omfang for alle spørgsmål om 
offentlige indkøb, som Kommissionen registrerer.
Desuden kan medlemsstaterne bruge IMS‑databasen 
til at indberette de uregelmæssigheder, der registre ‑
res, bl.a. med relation til offentlige indkøb. Denne 
database er tilgængelig for alle Kommissionens rele ‑
vante tjenestegrene.
47
I forbindelse med en tematisk gennemgang af 
forvaltningskontrollen konstaterede GD EMPL i 2012 
konkrete tilfælde af brud på reglerne for offentlige 
indkøb, som ikke var blevet registreret ved de natio ‑
nale kontroller. Rapporten og dens konklusioner er 
blevet drøftet med nationale myndigheder ved flere 
lejligheder.
Se også Kommissionens svar på punkt 46.
48
IMS blev udviklet med henblik på indberetning af 
uregelmæssigheder fra medlemsstaterne til Kommis ‑
sionen (vedrørende både svig og andre forhold, bl.a. 
med hensyn til offentlige indkøb).
Med hensyn til uregelmæssigheder i forbindelse med 
offentlige indkøb kan man finde yderligere oplysnin ‑
ger i felter til fritekstsøgning (ud over de almindelige 
søgefelter) i IMS‑systemet. Dataenes anvendelighed 
afhænger dog af kvaliteten og detaljeringsgraden 
i de oplysninger, som de nationale myndigheder har 
indsendt.
Kommissionens svar 59
61
I forbindelse med fastlæggelse af forhåndsbetingelser 
og de partnerskabsaftaler, som blev vedtaget i 2014, 
er der vedtaget 12 handlingsplaner for programme ‑
ringsperioden 2014 ‑20206, som skal vurderes i 2016.
Kommissionen anlægger en proaktiv tilgang for 
gennem vejledning, tilsyn og støtte (f.eks. teknisk 
bistand) at hjælpe medlemsstaterne med at gennem ‑
føre deres nationale handlingsplaner for ikkeopfyldte 
forhåndsbetingelser frem til udgangen af 2016. Med 
denne forebyggende tilgang ønsker Kommissionen 
at mindske risikoen for suspension af betalinger til 
operationelle programmer efter 2016, men den vil ikke 
afholde sig fra at bruge dette suspensionsredskab, 
hvis målene og milepælene i handlingsplanen tydelig ‑
vis ikke nås.
63
Kommissionen henviser til svarene under punkt 60 
og 61 og understreger, at fornuftig gennemførelse 
af de gældende fælles og/eller særlige rammer for 
lovgivning og planlægning skal prioriteres højere end 
absorption.
71
GD GROW har desuden besvaret konkrete spørgsmål 
fra nationale myndigheder og skabt IT‑værktøjet WIKI, 
hvor spørgsmål og svar uploades og gøres tilgænge ‑
lige for alle nationale myndigheder.
74
Kommissionen agter at tilbyde medlemsstaterne vej ‑
ledning i udarbejdelse af overvågningsrapporten, som 
skal opfylde Kommissionens behov for oplysninger.
76
Kommissionen er meget bekymret over den inef ‑
fektive forvaltningskontrol af kontrollerne på første 
niveau (se GD REGIO’s årlige aktivitetsrapport for 2014, 
side 50).
6 For BG, CZ, EL, IT, MT, LV, PL, HU, HR, SI, SK og RO.58 a)
Kommissionen agter at godkende handlingsplanen for 
offentlige indkøb over for aktører i bredere kredse og 
muligvis på højere niveau end tidligere.
58 b)
Arbejdsgruppen blev nedsat som en undergruppe af 
den tværtjenstlige gruppe om fondenes kapacitet i de 
svagere medlemsstater, som er nedsat på generaldi ‑
rektørniveau. Denne tværtjenstlige gruppe refererer 
til Generalsekretariatet.
Kommissionen mener, at tekniske spørgsmål kræver 
teknisk opfølgning under tilsyn af ledelsen, som skal 
inddrages aktivt i arbejdsgruppen om offentlige 
udbud, hvis det er hensigtsmæssigt.
Direktørerne i GD REGIO og GD GROW har siden juli 
2014 jævnligt afholdt møder, hvor de bl.a. har drøftet 
muligheden for regelmæssige møder på meget højt 
plan (generaldirektører og kommissærer).
60
I de seneste år har flere kommissærer fremhævet 
spørgsmål om offentlige indkøb og efterlyst, at med ‑
lemsstaterne forbedrer deres systemer. I de seneste 
seks år har dette også gjaldt kommissærerne med 
ansvar for regionalpolitik under høringer i forbindelse 
med decharge. Desuden har alle generaldirektorater 
i deres årlige aktivitetsrapport berettet om de foran ‑
staltninger, der er truffet for at håndtere problemer 
i forbindelse med offentlige indkøb, ligesom de har 
opfordret medlemsstaterne til at forbedre deres 
systemer.
Kommissionen mener, at alle aktiviteter med relation 
til offentlige indkøb skal iværksættes og overvåges 
nøje af den øverste ledelse hos Kommissionens 
relevante tjenestegrene (generaldirektoraterne med 
ansvar for de europæiske struktur ‑ og investerings ‑
fonde og GD GROW).
Kommissionens svar 60
 — Kommissionen støtter pilotprojektet eSens om 
e‑udbud, som åbner mulighed for interoperabi ‑
litet på tværs af grænserne. Økonomiske aktører 
vil kunne bruge et enkelt program til at kommu ‑
nikere med flere forskellige e‑udbudsløsninger 
i EU. Derudover er Kommissionen begyndt at 
bruge Connecting Europe‑faciliteten (CEF) for at 
tage hånd om andre aspekter ved digitaliserin ‑
gen af offentlige indkøb, herunder elektronisk 
fakturering og forenkling.
 — Gennem EFRU/Samhørighedsfonden eller ESF 
afsættes der EU‑midler til at hjælpe medlems ‑
staterne med at udvikle den administrative 
kapacitet og infrastruktur (herunder en e‑ind ‑
købsplatform), der er nødvendig for at indføre 
e‑indkøb fuldt ud.
89
Se Kommissionens svar på punkt 26, 27 og 46.
91
Arachne er blevet udviklet for at hjælpe medlemssta ‑
terne med at foretage forvaltningskontroller, og det 
tjener samtidig som et værktøj til alarmering om svig. 
Det omfatter en række risikoindikatorer med relation 
til offentlige indkøb, herunder ventetiden mellem 
offentliggørelse af et udbud og kontraktunderskri ‑
velse, antallet af diskvalificerede/modtagne tilbud, 
antallet af gyldige tilbud, antallet af kontrakter, der er 
indgået gennem udbud med forhandling, begrænset 
udbud eller direkte tildeling/samlede projektomkost ‑
ninger, antallet af kontrakttillæg sammenholdt med 
gennemsnittet for sektoren og tidligere anvendte 
finansielle korrektioner ved udbudsprocedurer med 
relation til støttemodtageren.
Desuden kan Arachne bruges til at identificere de 
involverede støttemodtagere, leverandører og under ‑
leverandører i forskellige projekter og programmer og 
til at udpege forbindelserne mellem de enheder, der 
bidrager til gennemførelsen af et projekt.Et dokument med titlen »Guidance on Management 
Verifications« (vejledning i forvaltningskontrol), som 
er blevet drøftet med medlemsstaterne i 2014 og 
2015, vil blive offentliggjort i juli 2015. Det indehol ‑
der et afsnit, som specifikt omhandler kontrol af 
offentlige indkøb. Det indgår ikke i handlingsplanen 
for offentlige indkøb, da det omfatter alle former for 
forvaltningskontrol.
80
På baggrund af retlige bestemmelser i programme ‑
ringsperioden 2007 ‑2013 er det i henhold til forordnin ‑
gen muligt at erstatte uregelmæssige udgifter med 
støtteberettigede udgifter, hvis sidstnævnte er blevet 
kontrolleret af forvaltnings ‑ og revisionsmyndigheder. 
Sådanne finansielle korrektioner kan dog føre til, at 
medlemsstaten mister finansiering ved afslutningen, 
hvis det ikke længere er muligt at erstatte udgifterne 
i mangel af en efterfølgende betalingsanmodning.
For perioden 2014 ‑2020 vil finansiel korrektion i hen ‑
hold til artikel 145 i forordning (EU) nr. 1303/2013 også 
indebære en nettoreduktion af støtten, hvis der er 
en alvorlig mangel ved systemerne, som revisions ‑
myndigheden ikke har registreret og indberettet før 
den dato, hvor Kommissionen eller Revisionsretten 
registrerer den.
87
Som opfølgning på dens meddelelse om ende‑til‑en ‑
de‑e‑indkøb med henblik på en modernisering af den 
offentlige administration (COM(2013)453) har Kommis ‑
sionen iværksat en række foranstaltninger, der skal 
understøtte indførelsen af e‑indkøb:
 — På politisk plan spiller mål for indførelsen af 
e‑indkøb en fremtrædende rolle i den om ‑
fattende politiske pakke, som har til formål 
at gennemføre det digitale indre marked 
(COM(2015)192).
 — Kommissionen har iværksat aktiviteterne i et 
forum for e‑indkøb (Expert Group on eProcure ‑
ment – EXEP) med deltagelse af mange interes ‑
senter, som arbejder på at udveksle, formidle 
og kortlægge bedste praksis inden for forvalt ‑
ningsskik, regulering og interoperabilitet.
Kommissionens svar 61
Med hensyn til udvikling af en solid, omfattende data ‑
base over alle uregelmæssigheder, henviser Kommis ‑
sionen til svaret under punkt 32, 46 og 48 — og det 
samlede svar under punkt 26 og 27 for så vidt angår 
de udarbejdede dokumenter.
Anbefaling 1 a)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissionen vil undersøge mulighederne for at 
forbedre sit system til forvaltning af uregelmæssig ‑
heder (IMS — Irregularity Management System) for at 
imødekomme Revisionsrettens anmodninger. Mulig ‑
heden for interoperabilitet mellem IMS og CED/ABAC 
samt andre af Kommissionens databaser undersøges 
i skrivende stund.
I tilfælde af fejl, der registreres ved Kommissionens 
egne revisioner, er Kommissionens tjenestegrene 
i forbindelse med Den Europæiske Fond for Regional ‑
udvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og Den Euro ‑
pæiske Socialfond (ESF) desuden begyndt at bruge et 
fælles IT‑baseret revisionsværktøj med betegnelsen 
»MAPAR« (Management of Audit Processes, Activities 
and Resources).
Endelig har Kommissionen planer om yderligere 
foranstaltninger til forbedring af analyserne af ind ‑
købsdata, navnlig mere effektiv dataindsamling og 
udvikling af et dataanalyseværktøj til tidlig registre ‑
ring af faktiske og potentielle afvigelser ved indkøb og 
en bedre forståelse af årsagerne til dem (som rækker 
ud over samhørighedsområdet).
Anbefaling 1 b)
Kommissionen accepterer anbefalingen og bemærker, 
at den er rettet til medlemsstaterne.
IMS sikrer allerede medlemsstaterne en database, der 
ikke blot kan bruges til at overholde de forpligtelser 
med hensyn til regelmæssig rapportering, som er 
fastlagt i de forskellige sektorspecifikke bestemmelser, 
men også til at foretage analyser, der skal bruges til 
nationale formål.94
Det skal bemærkes, at bestemmelserne for perio ‑
den 2007 ‑2013 ikke omfattede nogen forpligtelse 
hos medlemsstaterne til at gennemføre strategier til 
bekæmpelse af f.eks. svig. I programmeringsperioden 
2007 ‑2013 har brugerne hovedsageligt indvilget i at 
anvende Arachne for at afprøve systemet. Således 
har mange medlemsstater besluttet kun at indsende 
data for en del af de operationelle programmer under 
deres ansvarsområde. Medio 2015 har yderligere fire 
medlemsstater indsendt data for mindst ét operatio ‑
nelt program.
Kommissionen forventer yderligere vækst i antallet 
af brugere i perioden 2014 ‑2020. I denne periode kan 
Arachne udgøre et effektivt middel til at afhjælpe 
risikoen for svig.
Konklusioner og anbefalinger
97
Se Kommissionens samlede svar på punkt 26 og 27.
98
Kommissionen har afhjulpet flere fejl i forbindelse 
med offentlige indkøb siden de foregående program ‑
meringsperioder. Resultater fra revisioner har bidraget 
til grundlaget for udarbejdelse af de første retningslin ‑
jer for finansielle korrektioner, som blev udstedt i 2007.
Kommissionen tager nu hånd om denne problem ‑
stilling på en mere samordnet og gennemgribende 
måde inden for rammerne af handlingsplanen for 
offentlige indkøb.
99
Kommissionen har truffet passende foranstaltninger 
og iværksat afhjælpende handlingsplaner i enkelte 
medlemsstater, hvor der er registreret problemer 
ved revisioner. Dens analyser har i 2013 bidraget til 
opdatering af retningslinjerne for fastlæggelse af de 
finansielle korrektioner, der skal foretages ved mang ‑
lende overholdelse af reglerne om offentlige indkøb.
Kommissionens svar 62
101
Foranstaltningerne i handlingsplanen for offentlige 
indkøb er i vid udstrækning blevet drøftet, ændret og 
aftalt af repræsentanter for alle generaldirektorater 
med ansvar for de europæiske struktur ‑ og investe ‑
ringsfonde, GD GROW og EIB. De er udviklet i fælles ‑
skab i arbejdsgruppen om forbedring af offentlige 
indkøb. Denne arbejdsgruppe blev nedsat som en 
undergruppe af den tværtjenstlige gruppe om fon ‑
denes kapacitet i medlemsstaterne, som er nedsat på 
generaldirektørniveau. Denne tværtjenstlige gruppe 
refererer til Generalsekretariatet.
Der er opnået fremdrift i gennemførelsen af hand ‑
lingsplanen for offentlige indkøb (se Kommissionens 
svar på punkt 57). Kommissionen agter desuden at 
godkende handlingsplanen for offentlige indkøb over 
for aktører i bredere kredse og muligvis på højere 
niveau end tidligere.
Anbefaling 3
Kommissionen accepterer denne anbefaling og 
begyndte allerede i sommeren 2014 at gennemføre 
den ved at sikre bedre koordinering på tværs af afde ‑
lingerne hos direktoraterne.
Kommissionen har desuden til hensigt at sikre bredere 
opbakning bag handlingsplanen for offentlige ind ‑
køb inden for dens tjenestegrene. Det er endvidere 
hensigten, at sikre opbakning på højere niveau som 
skitseret i Kommissionens svar på anbefaling nr. 2.
102
Se Kommissionens svar på punkt 100 og 101.
7 Udvalget skal samordne og udarbejde anbefalinger med 
hensyn til beslutninger om suspension, herunder udkast til 
beslutninger, om gennemførelse af artikel 19, stk. 5, og artikel 
142, stk. 1, litra e), i Europa‑Parlamentets og Rådets forordning 
(EF) nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske 
Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for 
Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav ‑ og 
Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske 
Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav ‑ og Fiskerifond samt 
artikel 41 i forordning 1306/2013 (»den horisontale forordning om 
den fælles landbrugspolitik«). Derudover skal udvalget rådgive 
generaldirektørerne i de fire generaldirektorater med ansvar for 
de europæiske struktur ‑ og investeringsfonde om spørgsmål på 
området.100
Allerede før 2010 gennemførte Kommissionen foran ‑
staltninger for at afhjælpe problemer med offentlige 
indkøb. Flere medlemsstater begyndte allerede i 2006 
at gennemføre handlingsplaner som opfølgning på 
resultater fra Kommissionens revisioner vedrørende 
offentlige indkøb. Ud over den horisontale analyse 
af fejl i forbindelse med offentlige indkøb, der blev 
forelagt Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Udbud 
i maj 2011, har Kommissionen i oktober 2011 offent ‑
liggjort et arbejdsdokument med titlen »Analysis of 
Errors in Cohesion Policy for the Years 2006 ‑2009, Acti ‑
ons taken by the Commission and the way forward«.
Kommissionens analyse af fejl i forbindelse med 
offentlige indkøb afspejles desuden i dens afgørelse 
af 19. december 2013 (C(2013) 9527 final) om fastlæg ‑
gelse af retningslinjerne for fastsættelse af finansielle 
korrektioner, som skal foretages for manglende over ‑
holdelse af reglerne om offentlige kontrakter. Disse 
retningslinjer er en opdatering af en vejledning, som 
har eksisteret siden november 2007.
For så vidt angår programmeringsperioden 2014 ‑
2020 anlægger Kommissionen en proaktiv tilgang 
for gennem vejledning, tilsyn og støtte (f.eks. teknisk 
bistand) at hjælpe medlemsstaterne med at gennem ‑
føre deres nationale handlingsplaner for ikkeopfyldte 
forhåndsbetingelser frem til udgangen af 2016. Med 
denne forebyggende tilgang ønsker Kommissionen 
at mindske risikoen for suspension af betalinger til 
operationelle programmer efter 2016, men den vil ikke 
afholde sig fra at bruge dette suspensionsredskab, 
hvis målene og milepælene i handlingsplanen tydelig ‑
vis ikke nås.
Anbefaling 2
Kommissionen accepterer denne anbefaling. Direk ‑
tørerne for de fire generaldirektorater med ansvar for 
de europæiske struktur ‑ og investeringsfonde mødes 
allerede jævnligt i et udvalg, der beskæftiger sig med 
forhåndsbetingelser og suspension, og som GD GROW 
er tilknyttet7. Der vil fortsat blive anlagt en konsekvent 
tilgang, som både er forebyggende (gennemførelse 
af nationale handlingsplaner for ikkeopfyldte for ‑
håndsbetingelser) og korrigerende (suspension af 
betalinger).
Kommissionens svar 63
104
På baggrund af retlige bestemmelser i programme ‑
ringsperioden 2007 ‑2013 er det i henhold til forordnin ‑
gen muligt at erstatte uregelmæssige udgifter med 
støtteberettigede udgifter, hvis sidstnævnte er blevet 
kontrolleret af forvaltnings ‑ og revisionsmyndigheder. 
Sådanne finansielle korrektioner kan dog føre til, at 
medlemsstaten mister finansiering ved afslutningen, 
hvis det ikke længere er muligt at erstatte udgifterne 
i mangel af en efterfølgende betalingsanmodning.
For perioden 2014 ‑2020 vil finansiel korrektion i hen ‑
hold til artikel 145 i forordning (EU) nr. 1303/2013 også 
indebære en nettoreduktion af støtten, hvis der er 
en alvorlig mangel ved systemerne, som revisions ‑
myndigheden ikke har registreret og indberettet før 
den dato, hvor Kommissionen eller Revisionsretten 
registrerer den.
Anbefaling 5
Kommissionen accepterer anbefalingen og er allerede 
i færd med at træffe de anbefalede foranstaltninger. 
Se også Kommissionens svar på anbefaling nr. 2.
Kommissionen vil fortsat pålægge finansielle korrek ‑
tioner, hvis den finder, at medlemsstaternes første 
kontroller er utilstrækkelige. Hvis der registreres alvor ‑
lige mangler, træffes der forebyggende og korrige ‑
rende foranstaltninger i form af bl.a. handlingsplaner, 
afbrydelser og finansielle korrektioner, som sikrer, at 
reglerne overholdes i forbindelse med alle hidtidige 
og fremtidige udgifter, der anmeldes til Kommissio ‑
nen. Betalingerne genoptages ikke, før systemerne er 
blevet forbedret, og der føres nøje tilsyn efter gen ‑
nemførelsen af de afhjælpende foranstaltninger for at 
sikre, at programmernes forvaltnings‑  og kontrolsyste ‑
mer ikke forringes igen.
I tilfælde af vedvarende brud på bestemmelserne 
i direktiverne om offentlige indkøb vil Kommissionen 
fortsat iværksætte overtrædelsesprocedurer, hvis det 
er nødvendigt.Anbefaling 4
Kommissionen accepterer denne anbefaling, som til 
dels er gennemført og understøtter initiativer, der 
fører til forbedringer på området for offentlige indkøb.
Der er planer om regelmæssig kontakt mellem de 
relevante kommissærer med ansvar for de europæiske 
struktur ‑ og investeringsfonde og det indre marked 
i et format, som der endnu ikke er truffet beslutning 
om. Denne gruppe kan invitere eksterne aktører, når 
det skønnes nyttigt. Kommissionen støtter desuden 
idéen om at sikre lederskab på højt plan og bemærker, 
at direktørerne for GD REGIO og GD GROW er mødtes 
jævnligt siden juli 2014. Flere erfarne eksterne aktører 
er allerede blevet inviteret på dette plan.
103
Kommissionen er meget bekymret over den inef ‑
fektive forvaltningskontrol af kontrollerne på første 
niveau. Som led i Kommissionens rolle som tilsynsfø ‑
rer har den siden 2010 foretaget målrettede revisioner 
af forvaltningskontrollen ved risikoprægede pro ‑
grammer, hvor den har påpeget, at alvorlige fejl, som 
skyldes sådanne risici, måske registreres for sent eller 
slet ikke af revisionsmyndigheden for programmet. 
Disse revisioner fører om nødvendigt til handlingspla ‑
ner, som skal afhjælpe de konstaterede mangler. De 
bidrager til forbedringer i forvaltnings ‑ og kontrolsy ‑
stemerne for programmer, der er omfattet af forbe ‑
hold, hvilket sikrer, at tidligere og kommende udgif ‑
ter anmeldt til Kommissionen er lovlige og formelt 
rigtige.
Et dokument med titlen »Guidance on Management 
Verifications« (vejledning i forvaltningskontrol), som 
er blevet drøftet med medlemsstaterne i 2014 og 
2015, vil blive offentliggjort i juli 2015. Det indehol ‑
der et afsnit, som specifikt omhandler kontrol af 
offentlige indkøb. Det indgår ikke i handlingsplanen 
for offentlige indkøb, da det omfatter alle former for 
forvaltningskontrol.
Kommissionens svar 64
105
Kommissionen bakker op om e‑indkøb, f.eks. pilot ‑
projektet eSens om e‑udbud, som åbner mulighed for 
interoperabilitet på tværs af grænserne.
I programmeringsperioden 2007 ‑2013 var medlems ‑
staterne ikke forpligtet til at gennemføre strategier til 
bekæmpelse af svig ved brug af datamineringsværk ‑
tøjer som f.eks. Arachne (se Kommissionens svar på 
punkt 94). Kommissionen forventer yderligere vækst 
i antallet af brugere i perioden 2014 ‑2020. I denne 
periode kan Arachne udgøre et effektivt middel til at 
afhjælpe risikoen for svig.
Anbefaling 6 a)
Kommissionen accepterer anbefalingen. Da e‑indkøb 
i særlig grad øger gennemsigtigheden, letter udbuds ‑
processen og adgangen for SMV’er på tværs af græn ‑
serne og samtidig effektiviserer de administrative 
procedurer, fastlægges der en række forpligtelser med 
hensyn til e‑indkøb i direktiverne fra 2014. Kommissi ‑
onen prioriterer korrekt og hurtig gennemførelse af 
disse direktiver højt.
For så vidt angår datamineringsværktøjer er Kom ‑
missionen i færd med at træffe de anbefalede foran ‑
staltninger. Kommissionen fremmer aktivt de ansvar ‑
lige nationale myndigheders brug af Arachne — et 
forebyggende risikovurderingsredskab, som den har 
udviklet. Dette redskab kan sikre betydelige forbed ‑
ringer af både forvaltningskontrollen og forebyggel ‑
sen og registreringen af forskellige risici med relation 
til f.eks. offentlige udbudsprocedurer, interessekon ‑
flikter, koncentration af støtte hos bestemte opera ‑
tører. Det kan desuden bidrage til at udpege røde 
flag, der indikerer mistanke om svig. Kommissionen 
er opmærksom på, at der anvendes andre lignende 
datamineringsværktøjer, og bakker op om dette.
Anbefaling 6 b)
Kommissionen accepterer anbefalingen og bemærker, 
at den er rettet til medlemsstaterne.
SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Manglende overholdelse af reglerne for offentlige indkøb 
har været en vedvarende og væsentlig kilde til fejl i EU’s 
samhørighedsudgifter. Alvorlige fejl har medført manglende 
eller slet ingen konkurrence, og/eller at tilbudsgivere, som 
ikke var de bedste, fik tildelt kontrakterne. Vi konstaterede, 
at Kommissionen og medlemsstaterne er begyndt at tage 
problemet op, men der er stadig lang vej, og det er 
nødvendigt at intensivere bestræbelserne.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET