Resumé

Konsekvensanalyse af revisionen af retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi ("miljø- og energiretningslinjerne")

A. Behov for handling

Hvad er problemstillingen, og hvorfor er det en problemstilling på EU-niveau?

Med henblik på revisionen af miljø- og energiretningslinjerne (de fremtidige retningslinjer vil blive omdøbt til "Retningslinjer for statsstøtte til klima, miljøbeskyttelse og energi" eller "klima-, miljøbeskyttelses- og energiretningslinjerne") er der identificeret følgende problemer: i) miljø- og energiretningslinjerne er ikke tilpasset nye teknologier eller nye typer af støtteforanstaltninger, ii) miljø- og energiretningslinjerne afspejler ikke tilstrækkeligt den seneste udvikling i EU's klima-, miljø- og energipolitik, iii) der tages ikke tilstrækkeligt hånd om konkurrencefordrejnings- og omkostningseffektivitetsproblematikker i lyset af, hvor mange midler der bruges på dette område på nationalt plan, iv) reglerne for vurdering af foreneligheden er nogle gange for komplicerede, svære at anvende eller inkonsekvente, v) effektiviteten af reglerne om nedsatte elafgifter til energiintensive brugere er uklare. De interesserede parter, der er mest berørt af revisionen af miljø- og energiretningslinjerne, er de støtteydende myndigheder i medlemsstaterne samt virksomheder i hele EU (som støtteberettigede virksomheder eller som faktiske støttemodtagere). Miljø- og energiretningslinjerne gælder for alle forretningssektorer og i hele EU. Miljø- og energiretningslinjerne blev evalueret som en del af kvalitetskontrollen af 2014-pakken til modernisering af statsstøttepolitikken, og der blev gennemført en efterfølgende evaluering.

Hvilke resultater skal der opnås?

Den overordnede målsætning er at tilpasse miljø- og energiretningslinjerne med henblik på at give medlemsstaterne mulighed for at yde støtte, der bidrager til opfyldelsen af EU's miljø- og energimål, sikre færrest mulige samhandels- og konkurrencefordrejninger og sikre udviklingen af konkurrencedygtige, innovative og bæredygtige energiintensive industrier. Med henblik herpå søger revisionen at opfylde syv specifikke målsætninger: i) sikre sammenhængen mellem reglerne i miljø- og energiretningslinjerne og EU's politikmål inden for klima, energi og miljø, ii) forbedre reglernes evne til at tilpasse sig den teknologiske og finansielle udvikling, iii) minimere markedsfordrejninger, iv) sikre administrativ forenkling, v) sikre støttens omkostningseffektivitet, vi) undgå kulstoflækage som følge af at høje elektricitetsafgifter finansierer dekarboniseringspolitikker, vii) bevare incitamenterne for en omkostningseffektiv dekarbonisering af energiintensive brugere.

Hvad er merværdien ved at handle på EU-plan (nærhedsprincippet)?

Nærhedsprincippet finder ikke anvendelse, eftersom Kommissionen har enekompetence på dette område.

B. Løsninger

Hvilke forskellige løsninger er der overvejet for at nå målene? Foretrækkes en bestemt løsning frem for andre? Hvis ikke, hvorfor?

Der er blevet undersøgt en række løsninger, der alle tager fat på følgende fem politikspørgsmål: A) Bør reglerne for tildeling af støtte til reduktion af drivhusgasemissioner strømlines for forskellige teknologier eller sektorer?; B) Hvordan kan tildelingen af støtte til foranstaltninger, der bidrager til den grønne pagt, fremmes, samtidig med at markedsfordrejninger minimeres?; C) Bør udbud udvides til at være standardvalg for støtte til reduktion af drivhusgasemissioner, og hvis ja, hvor brede og omfattende bør udbuddene være?; D) Bør projekterne differentieres på baggrund af deres miljøfordele med henblik på at strømline med den grønne pagt? Hvis ja, hvordan? E) Hvordan findes den rette balance mellem vanskelige kompromiser, når der indrømmes undtagelser fra elektricitetsafgifter til energiintensive brugere som en form for støtte (f.eks. risikoen for udflytning over for konkurrencefordrejninger, eller elektrificering over for elektroeffektivitet)? De foretrukne løsninger er: A) Delvist harmonisere reglerne for tildeling af støtte i henhold til sektorspecifikke karakteristika; B) Fremme tildelingen af støtte ved at tillade flere typer støtte, anerkende nye omkostninger og gruppefritage mere støtte — om end med beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre markedsfordrejninger; C) Kræve multiteknologisk udbudsprocedure medmindre andet er begrundet; D) Generelt differentiere projekterne efter brændstoftype; og E) Tillade afgiftsnedsættelser på baggrund af én støtteberettigelsesliste på sektorniveau.

Hvad er de forskellige interesserede parters synspunkter? Hvem støtter hvilken løsning?

Respondenterne i den offentlige høring om udkastet til miljø- og energiretningslinjerne støtter generelt målsætningerne i de reviderede retningslinjer, som afspejler de foretrukne løsninger. Det betydelige antal reaktioner på de foreslåede regler om energiintensive brugere er taget i betragtning i forbindelse med udarbejdelsen af de relaterede løsninger. Virksomheder og sammenslutninger/NGO'er har forskellige holdninger til nogle af de foreslåede beskyttelsesforanstaltninger og begrænsninger (f.eks. niveauet for undtagelser for energiintensive brugere, spørgsmålet om støtte til fossile brændstoffer, tilpasning til sektorspecifikke regler og EU-taksonomien, den offentlige høring og udbudskravene). Medlemsstaterne har modstridende holdninger til visse spørgsmål.

C. Den foretrukne løsnings virkninger

Hvilke fordele er der ved den foretrukne løsning (hvis en bestemt løsning foretrækkes – ellers fordelene ved de vigtigste af de mulige løsninger)?

De foretrukne løsninger vil tilskynde til konkurrencefremmende ordninger og mere konkurrence mellem teknologier inden for én enkelt ordning, undgå overlapning af regler og medføre kortere retningslinjer. De vil også understøtte fremtidig finansiel og teknologisk innovation og tilbyde en harmoniseret tilgang, der er til gavn for virksomhederne, særligt SMV'erne. De vil fremme ca. 32 mia. EUR i støtte (2022-2030) med mere fleksible og omkostningseffektive forenelighedsbetingelser, hvilket vil gøre det muligt at dække flere støtteberettigede omkostninger via både investeringer og driftsstøtte, og de vil undgå emissioner på ca. 41 Mt CO2. For så vidt angår administrativ forenkling vil det i perioden 2022-2030 være muligt at undgå ca. 20-50 anmeldelser som følge af den udvidede gruppefritagelse samt ca. 40 anmeldelser som følge af det nedsatte krav om individuelle anmeldelser. Kravet om at gennemføre offentlige høringer om de foreslåede ordninger vil give øget retssikkerhed og gennemsigtighed. De vil medføre omkostningseffektivitetsgevinster og undgå ca. 37,5 Mt CO2 emissioner med en neutral indvirkning på myndighedernes administrative byrde. De foretrukne løsninger vil støtte udfasningen af de mest forurenende fossile brændstoffer (f.eks. olie, kul og brunkul) med en positiv miljøindvirkning til følge, eftersom disse brændstoffer udleder ca. dobbelt så store mængder drivhusgasemissioner som naturgas. Den foretrukne løsning for så vidt angår energiintensive brugere vil gøre det muligt at øge beskyttesen mod kulstoflækage og støtten til dekarbonisering af EU's industri uden at fordreje konkurrencen yderligere. Hvad angår administrativ forenkling vil reglerne give større klarhed og dermed reducere kompleksiteten, navnlig for SMV'er. Ikke desto mindre er disse skøn spekulative, idet det er medlemsstaterne og ikke Kommissionen, der fastsætter det faktiske støttebeløb.

Hvilke omkostninger er der ved den foretrukne løsning (hvis en bestemt løsning foretrækkes – ellers omkostningerne ved de vigtigste af de mulige løsninger)?

Særlige interessegrupper, der repræsenterer bestemte energiteknologier, har udtrykt bekymring for, at fælles regler for næsten alle foranstaltninger til reduktion af drivhusgasser vil føre til færre incitamenter til investering i deres teknologier (ikkekvantificerbar virkning). Hvad angår de offentlige myndigheders omkostninger vil kravet om kvantificering af miljøbeskyttelsesomkostningerne øge den administrative byrde (omkostningsskøn på 100 000 EUR pr. ordning, der omhandler mere end 150 mio. EUR i årlig støtte), ligesom kravet om at gennemføre offentlige høringer også vil øge den (vurderes dog ikke til at have betydning). Hvad angår udbud forventes virkningen at være neutral for de offentlige myndigheders administrative byrde, men medføre en tungere administrativ byrde for virksomhederne, der for så vidt angår SMV'er udlignes af det udvidede anvendelsesområde for fritagelse fra anmeldelse. Hvad angår fossile brændstoffer vil omkostningerne for samfundet og for miljøet bestå i, at statsstøtte til visse fossile brændstofaktiver stadig vil være tilladt i en begrænset periode.

Hvordan påvirker den foretrukne løsning de små og mellemstore virksomheder og konkurrenceevnen?

Mens visse løsninger kan få negative konsekvenser for SMV'er, vil mange ændringer også gavne SMV'er. Navnlig reduceres den administrative byrde i forbindelse med et stort antal mindre støtteordninger, og støtten til energieffektivitet gøres nemmere — en sektor, hvor SMV'er er godt repræsenteret. Løsningerne omfatter også modvirkningsforanstaltninger med henblik på at reducere byrden for SMV'er. Der kan ikke kvantificeres specifikke virkninger for SMV'er. Alle forretningssektorer er omfattet af miljø- og energiretningslinjerne, og virkningerne for omkostningseffektiviteten af investeringsafgørelser og for så vidt angår bevarelse af konkurrencedygtighed, støtte til ny markedsadgang og forhindring af konkurrencefordrejning forventes at være meget positive.

Vil den foretrukne løsning få væsentlige virkninger for de nationale budgetter og myndigheder?

De reviderede miljø- og energiretningslinjer vil ikke medføre udgifter eller omvendt medføre begrænsninger i forbindelse med det niveau for finansiel støtte, som medlemsstaterne måtte fastsætte for investeringer i energi- og miljømålsætninger. Hvad angår individuelle foranstaltninger og projekter vil reglerne i klima-, miljøbeskyttelses- og energiretningslinjerne dog omfatte visse grænser i forbindelse med støttebeløb, støtteintensitet, type støttemodtagere og støtteberettigede omkostninger. Klima-, miljøbeskyttelses- og energiretningslinjerne vil således have indflydelse på medlemsstaternes mulighed for at støtte investeringer til fordel for modvirkning af klimaændringer, miljøbeskyttelse, energieffektivitet og forsyningssikkerhed, navnlig hvad angår investeringer støttet af genopretnings- og resiliensfonden samt andre fonde under NextGenerationEU.

Vil den foretrukne løsning få andre væsentlige virkninger?

De kvantificerbare miljøfordele er præsenteret ovenfor som en del af de generelle fordele.

Proportionalitetsprincippet?

De foretrukne løsninger tager effektivt og proportionelt hånd om de identificerede problemer.

D. Opfølgning

Hvornår vil foranstaltningen blive taget op til fornyet overvejelse?