KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 04.09.1998 
KOM(1998) 488 endelig udg. 
Kommissionens endelige rapport til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg om EHL AS S-programmet 

Formålet med det europæiske overvågningssystem for ulykker i hjemmet og i fritiden -
EHLASS - er at indsamle data om ulykker i hjemmet og i fritiden. Mere end 83 000 dør 
hvert år som følge af denne slags ulykker sammenlignet med 45 000 dødsfald som følge af 
trafikulykker og 6 000 dødsfald som følge af arbejdsulykker. De typer ulykker, som 
EHLASS-systemet omfatter, udgør hovedårsagen til dødsfald blandt europæiske borgere 
under 34 år. Systemet er baseret på indsamling af data fra hospitalernes skadestuer 
undtagen i tre medlemsstater, hvor oplysninger indsamles ved rundspørger i hjemmene. 
Den seneste EHL AS S-beslutning udløb den 31. december 1997. EHLASS er den eneste 
generelle informationskilde vedrørende denne type ulykker. 
EHLASS blev etableret i 19861 som et pilotprojekt til indsamling af data med henblik på 
at identificere ulykker forårsaget af forbrugsprodukter. Systemet er videreført gennem 
beslutninger i 19902, 19933 og 19944. 
Kommissionen har fået foretaget ekstern revision af systemet med henblik på at opnå et 
grundlag for en mere generel evalueringsrapport om systemet og for forslag til ændringer. 
Et resumé af rapporten vedlægges som bilag. 
På basis af den eksterne rapport vurderer Kommissionen generelt, at den grundlæggende 
ide bag systemet er god, og at systemet har været til stor nytte for medlemsstaterne 
Brugen af disse data på EU-niveau har derimod ikke været tilfredsstillende. Det står helt 
klart, at systemets potentiale og fællesskabets finansielle investering i data langt fra 
udnyttes i tilstrækkelig grad. En af de væsentligste årsager hertil er, at medlemsstaterne i 
det nuværende rapporteringssystem kun overfører aggregerede data i form af tabeller og 
grafik til Kommissionen. Kommissionen modtager ikke data om hver enkelt ulykke, 
hvilket betyder at europæiske eller transnationale forespørgsler om specifikke problemer, 
som f.eks. spørgsmål om visse produkters sikkerhed, kun kan besvares, efter at man har 
anmodet medlemsstaterne om at fremkomme med de nødvendige informationer. 
Kommissionen foreslår, at dette problem afhjælpes, ved at adgangen til informationer 
lettes gennem etableringen en europæisk database, der integreres i telematiknetværket 
EUPHIN (Den Europæiske Unions Folkesundhedsinfomations Netværk). EUPHIN skal så 
fungere som systemets teknologiske platform, således at alle data bliver tilgængelige for 
Kommissionen, medlemsstaterne og andre interesserede. Arbejdet med at opbygge en 
datastruktur og et datakatalog er allerede påbegyndt. Det forventes, at alle data om 
1 Rådets beslutning 86/138/EØF af 22. april 1986 om et demonstrationsprojekt med henblik på oprettelse 
af et informationssystem på fællesskabsplan for ulykker, der sker i forbindelse med 
forbrugsprodukter, EFT L 109 af 26/04/86 s 0023. 
2 Rådets beslutning 90/534/EØF af 22. oktober 1990 om ændring af beslutning 86/138/EØF om et 
demonstrationsprojekt med henblik på oprettelse af et informationssystem på fællesskabsplan for 
ulykker, der sker i forbindelse med forbrugsprodukter, samt om fastsættelse af de finansielle midler 
til projektets drift de sidste to år, EFT L 296 af 27/10/90 s. 0064. 
i Rådets beslutning 93/683/EØF af 29. oktober 1993 om el informationssystem på fællesskabsplan om 
ulykker i hjemmet og i fritiden, EFT L 319 af 21/12/93 s. 0040. 
4 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 3092/94/EF af 7. december 1994 om etablering af el 
fællesskabssystem til informering om ulykker i hjemmet og i fritiden, EFF L 331 af 21/12/94 s. 0001. 
Denne beslutning er blevet ændret ved Rådets beslutning 95/184/EF af 22. maj 1995, EFT L 120 af 
31/05/95 s. 0036 til at omfatte de nye medlemsstater. 
A 
ulykker i hjemmet og i fritiden fra 1986 til 1997 vil være lagt ind i et telematisk værktøj 
inden udgangen af 1998. 
Kommissionen har følgende forslag til, hvordan der kan rettes op på de svagheder i 
EHLASS, som blev synliggjort af evalueringsrapporten: 
• Repræsentativitet: Kommissionen foreslår, repræsentativiteten forbedres, ved at det 
sikres, at medlemsstaterne udvælger hospitaler, der er mere repræsentative geografisk 
og demografisk set og med hensyn til byer og landdistrikter. Repræsentativiteten skal i 
første omgang sikres ved, at der udarbejdes en række demografiske variabler. I næste 
fase skal disse demografiske data bruges til at måle de deltagende hospitalers 
repræsentativitet, så man om nødvendigt kan udvælge et andet og mere repræsentativt 
hospital. Lejlighedsvise rundspørger i hjemmene kan være gavnlige med henblik på at 
øge repræsentativitet. 
• Sammenlignelighed: fælles definitioner, klassifikationer og indkodningsregler er en 
forudsætning for at opnå sammenlignelige data på fællesskabsplan. Arbejdet med at 
holde den eksisterende kodehåndbog fra 1986 ajour og tilpasset udviklingen - navnlig 
inden for klassificering af forbrugsprodukter og sportsgrene - skal fortsætte. Det vil 
være hensigtsmæssigt i visse medlemsstater at opgive rundspørger i hjemmene som 
grundlaget for indsamling af data. 
• Kvaliteten af dataene er generelt god, men kan forbedres. I den eksterne rapport 
foreslås en metode til måling af kvalitet, som kan indføres med henblik på at følge 
udviklingen i datakvaliteten. Kommissionen har til hensigt at videreudvikle dette 
redskab til måling af datakvaliteten i samarbejde med medlemsstaterne. Det vil 
endvidere være hensigtsmæssigt, om de nationale embedsmænd, der er ansvarlige for 
EHLASS, mødtes med henblik på at samarbejde om en mere ensartet fortolkning af 
kodehåndbogen. 
• Tidspunkterne for hvornår medlemsstaterne overfører data har været et problem, da 
forsinkelser fra et hospital medfører en udsættelse af den nationale rapport, hvilken 
igen influerer på udarbejdelsen af den sammenfattende rapport, som beslutningerne 
vedrørende EHLASS foreskriver. Kommissionen foreslår, at denne rapporteringsmåde 
opgives, og at data i fremtiden skal overføres direkte til den tidligere nævnte database 
med tre måneders mellemrum eller med kortere mellemrum alt efter, hvad man bliver 
enige om med medlemsstaterne. 
• The European synthesis reports er af en størrelse, der gør udsendelse af den i større 
omfang uoverkommeligt, hvilket var et problem med hensyn til informationernes 
tilgængelighed. Dette problem blev løst ved, at the European synthesis of the national 
EHLASS reports for 1990-95 i maj 1997 blev udgivet på Internet. Den foreslåede 
database gør denne type rapport overflødig. 
• Der er behov for ændringer i kodehåndbogen, især med hensyn til forbrugsprodukter 
og nye sportsgrene. Det forberedende arbejde er udført, og Kommissionen foreslår, at 
afslutningen på og gennemførelsen af dette arbejde prioriteres højt. 
• Statistisk bistand i forbindelse med dataindsamling og evaluering af data i EHLASS 
udgør en del af Fællesskabets statistiske program for 1998-2002. Der vil specielt blive 
vf^L 
fokuseret på tilpasning af metodologi, hvor der tages hensyn til allerede eksisterende 
koder og modeller på EU-plan og på internationalt plan. 
Lige siden det første pilotprojekt startede i 1986, har det, for at sikre deltagelse fra alle 
medlemsstaterne, været nødvendigt med støtte fra Kommissionen til indsamling af data. Af 
erfaring ved vi nu, at medlemsstaterne nyder godt af nedgangen i antallet af ulykker og de 
økonomiske konsekvenser heraf, hvilket burde være motivation nok til, at 
medlemsstaterne selv afholder de økonomiske omkostninger forbundet med indsamling af 
data. Derimod vil det være naturligt for Kommissionen at sikre koordineringen af aktionen 
og vedligeholdelsen af den europæiske database inden for rammerne af EUPHIN-
netværket. 
Kommissionen vil tage skridt til at sikre gennemførelsen at ovennævnte forbedringer af 
systemet med henblik på det fremtidige program. Fra og med 1999 foreslår 
Kommissionen, at EHLA S S-systemet integreres i handlingsprogram 1999-2003 på 
fællesskabsplan om forebyggelse af personskader som led i indsatsen på 
folkesundhedsområdet (KOM (1998) 229 endelig udg. af 15. april 1998). Kommissionen 
accepterede på denne baggrund 23 af 28 ændringsforslag forelagt af Europa-Parlamentet 
under førstebehandlingen af forslaget til dette program (KOM (97) 178 endelig udg). 
-L-
Evaluerende undersøgelse af EHLASS-systemet 
for Europa-Kommissionen - Generaldirektorat XXIV 
Kontrakt nr. AO-2600/96/000262 
Sammenfattende kapitler fra den endelige 
rapport 
af 20. august 1997 
GD XXIV gav os til opgave at foretage en overordnet, evaluerende undersøgelse af 
El ILASS-systemet. På de følgende sider har vi opstillet de efter vores mening vigtigste 
punkter i undersøgelsen. De to kapitler er taget fra udkastet til den endelige rapport og 
omfatter: 
- de operationelle konklusioner 
- hovedpunkterne 
Rapporten er udarbejdet af: 
Marc Nectoux 
Dr. Luc-Henri Barthélémy 
Dr. Henning Bay-Nielsen 
Dr. Christine Duval 
Dr. Birthe Frimodt-Moller 
A C 
Sammenfatning af den endelige evalueringsrapport om EHLASS 
Operationelle konklusioner (sammenfatning) 
1 Tal 
-1 vor undersøgelse har vi anslået de nedre grænser for følgende årlige tal for ulykker i hjem og 
fritid i Den Europæiske Unions medlemsstater: 
- 20 mio behandlingskrævende ulykker i hjem og fritid, 
- 2 mio indlæggelser på grund af ulykker i hjem og fritid, 
- 83.000 dødsfald på grund af ulykker i hjem og fritid, 
- 3,9 mia ecu i minimumsomkostninger til indlæggelser på grund af ulykker i hjem og 
fritid 
- 23 mia ecu i samlede omkostninger (direkte medicinske omkostninger og sociale 
omkostninger ved arbejdsafbrydelser). 
- Over for disse tal er Kommissionens årlige støtte til EHLASS' drift på2,5 mio ecu i forhold til 
de samlede driftsomkostninger på i alt 3,2 mio ecu i 1995. 
2 EHlJiSSrSVjstem^fp ^ktfi^ff^ø^løi^ -|j| 
- Ulykker i hjem og fritid vejer tungt, både udtrykt i folkesundhed og økonomiske omkostninger. 
Derfor er det helt nødvendigt, at der på dette område findes et særligt informationssystem. 1 
øvrigt hedder det i traktaten om Den Europæiske Union, at forbrugerne skal sikres et hojt 
beskyttelsesniveau. Parallelt hermed har Kommissionen fået til opgave at fremme aktioner inden 
for folkesundhed, herunder med sigte på ulykker og legemsskader. Ud fra to synsvinkler er 
ulykker i hjem og fritid således et fællesskabsanliggende. Desuden har 
Verdenssundhedsorganisationen i sit mål nr. 11 klart fastsat en nedbringelse af ulykker i hjem og 
fritid i forbindeise med indførelsen af den globale strategi om sundhed for alle i år 2000. 
- EHLASS-systemet befinder sig faktisk midt mellem to forhold: 
- hvad skal der gøres?: For at kunne udarbejde en skadesopgørelse, fastlægge prioriteter, 
målrette aktioner og evaluere resultaterne herafer det af afgørende betydning at have et system 
til indsamling af data om ulykker i hjem og fritid. 
- på hvilke områder skal der gribes ind?: det indre marked, den frie bevægelighed for 
varer, den nødvendige koordinering af lovgivningsmæssige foranstaltninger og 
forebyggelsespolitikker på områderne forbrugersikkerhed og folkesundhed gør, at problemet 
med ulykker, på grund af sit omfang og sine virkninger, nødvendiggør en fællesskabsaktion på 
området ulykker i hjem og fritid. 
- Disse eksempler på systemets berettigelse er ikke blot stadig aktuelle, men de understreges også 
af sammenfaldet mellem Kommissionens meget klare målsætninger for forbrugersikkerhed (GD 
XXIV) og folkesundhed inden for rammerne af fællesskabshandlingsprogrammel for 
forebyggelse af legemsskader (GD V), der er under udarbejdelse. 
3 MiLASS-systemets positive resultater ' 
DA/24/97/19740000.WOO (FR) 
DG 
- Anvendelsen af EHLASS-dataene gør det især muligt at afdække risikobetonet adfærd, 
risikogrupper (i kraft af køn, alder, erhverv, sted osv.) og farlige produkter. Denne afdækning gør 
det muligt at finde frem til de områder, hvor lovindgreb er påkrævet, og at målrette 
forebyggelsesaktionerne. I mange medlemsstater har målrettede forebyggelsesforanstaltninger 
medført et betydeligt fald i antallet af ulykker og mindsket alvoren af disse. 
Således har Danmark kunnet opnå et betydeligt fald i antallet af øjenskader (40%) forårsaget af 
fyrværkeriartikler til fritidsbrug (kinesere og fyrværkeri). Takket være en analyse af dataene fra 
EHLASS opdagede myndighederne, at mange drenge fik øjenskader, fordi de legede med 
fyrværkeri. Kort efter førte en præcist målrettet forebyggelseskampagne, hvor det blev tilrådet at 
bære beskyttelsesbriller, til faldet i antallet af ulykker. Desuden besluttede producenterne at 
vedlægge beskyttelsesbriller i de pakker med fyrværkeriartikler, der sælges til fritidsbrug til den 
brede offentlighed. 
Dette er blot et enkelt eksempel blandt mange andre nationale lovmæssige eller forebyggende 
aktioner. Der kan i flæng nævnes: 
- fald i antallet af tilfælde af indtagelse af farlige husholdningsmidlcr efter fastsættelse af regler 
om brug af sikkerhedskapsler efter "tryk-og-drcj"-princippet og iblanding af ammoniak, der har 
en frastødende lugt, 
- ændring i belægningen på legepladser for børn, således at den forårsager færre kvæstelser, 
- nedbringelse af antallet af tilfælde af knuste fingre ved at indfore en standard, hvorved 
lukkesystemet i sammenklappelige møbler blev ændret, 
- ændring af lukningssystemet i automatiske garageporte, 
- vedtagelse af nye sikkerhedsstandarder for trykkogere, 
- vedtagelse afstandarder for paragiiding, 
- anbefaling af at bære hjelm under cykling på mountainbikes, 
- indførelse af farepiktogrammer på emballage til farlige produkter, 
- indførelse af et signalsystem på skipister. 
- Samtlige disse foranstaltninger har bidraget til et målbart fald i visse typer ulykker. Således har 
man blandt unge under 15 år i Frankrig noteret et betydeligt, konstant fald i dødeligheden: 789 
dødsfald forårsaget af ulykker i hjem og fritid i 1986 og 526 i 1992, hvilket vil sige et fald på 
over 3.1% på 6 år (kilde: INSERM SC8). 
- ENLASS-systemets aktuelle effektivitetsmål er således ulykkers årsager og virkninger på 
mikroniveau: fastlæggelse af produktklasser, aktivitetstyper og risiko-underpopulationer. Det har 
endnu ikke udviklet sig til en beskrivelse af ulykker i hjem og fritid med generelle statistikker og 
sundhedsindikatorer. 
4 EHLASS-systemets væsentligste 
funktionsmangler 
- Systemet anvendes meget på nationalt plan i mange medlemsstater, men dets direkte nytteværdi 
for Kommissionen er lav på grund af dets nuværende funktionsmåde, der ikke gør det muligt 
hurtigt og direkte at få adgang til tilstrækkeligt repræsentative og pålidelige data. 
-3-
DA/24/97/19740000.W00 (FR) 
DG 
- Kommissionen råder kun direkte over standardårsberetninger fra medlemsstaterne, der ganske 
vist giver et billede af, hvordan systemet fungerer og de samlede resultater i hver medlemsstat, 
men som ikke gør det muligt at bearbejde detaljerede data i forbindelse med konkrete, hurtige 
aktioner. 
5 EHLASS-systemetsmulig 
Imidlertid rummer systemet enorme muligheder: 
- De i medlemsstaterne indsamlede informationer er allerede strukturerede i nationale databaser. 
Disse data skulle blot samles i én europæisk base, der er tilgængelig over Internettet for at 
gøre det mange gange lettere og hurtigere at stille spørgsmål og formidle resultater. 
- For at forbedre kvaliteten af dataene ville det være tilstrækkeligt: 
- at kombinere EHLASS-undersøgelser, der foretages med faste intervaller (for 
eksempel hvert 5. år), og som er repræsentative med hensyn til husholdningerne, med fast 
informationsindsamling fra redningstjenesterne for at øge de indsamlede datas repræsentativitet, 
- at iværksætte det allerede definerede nye kodningssystem, 
- at udvikle et standardkontrolprogram til sikring af kontrol med sammenhængen. 
- For at forbedre bearbejdningen af dataene ville det være nødvendigt gennem et 
samarbejdsnetværk af eksperter at formidle nye databehandlingsmctoder, der allerede er 
iværksat i forskellige medlemsstater. Det drejer sig for eksempel om beregning af et syntetisk 
mål for ulykkernes alvor, et automatiseret varslingssystem, typologi, data mining osv. 
Alle disse foranstaltninger, der kan gennemføres med meget beskedne omkostninger, kan 
finansieres i kraft af en bedre overensstemmelse mellem det støttebeløb, der udbetales til 
medlemsstaterne, og de bestræbelser, disse reelt udfolder. En mindre nedsættelse af det 
støttebeløb, der udelukkende ydes til indsamling af data, ville kunne finansiere disse helt 
nødvendige, fælles redskaber. Disse forbedringer kan derfor foretages, samtidig med at de 
samlede driftsomkostninger forbliver konstante. 
6 i , .VorkonW«sion^^..,f^^^:^»®î 
Vor konklusion er helt klart at støtte og forbedre driften af EHLASS-systemet i stedet for at 
nedlægge det. De ovenfor beskrevne foranstaltninger kan i sig selv forøge systemets nytteværdi 
betragteligt. Når man tager i betragtning, at de direkte gennemsnitsomkostninger ved en ulykke i 
hjemmet eller fritiden anslås til 368 ecu, og at driftsomkostningerne ved EHLASS-systemet er 
2,5 mio ecu om året, ville det være tilstrækkeligt at opnå et årligt fald på knap 7 000 ulykker i 
hjem og fritid i samtlige medlemsstater, dvs. 0,03% af ulykkesantallet, for at investeringen 
makroøkonomisk set ville kunne "hvile i sig selv" i forhold til Den Europæiske Unions 
medlemsstaters budgetler. 
-4 
De væsentlige forhold (sammenfatning) 
1 De grundlæggene 
-1 vor undersøgelse har vi anslået de nedre grænser for følgende årlige tal for ulykker i hjem og 
fritid i Den Europæiske Unions medlemsstater: 
- 20 mio behandlingskrævende ulykker i hjem og fritid, 
- 2 mio indlæggelser på grund af ulykker i hjem og fritid, 
- 83 000 dødsfald på grund af ulykker i hjem og fritid, 
- 3,9 mia ecu i minimumsomkostninger til indlæggelser på grund af ulykker i hjem og 
fritid 
- 23 mia ecu i samlede omkostninger (direkte medicinske omkostninger og sociale 
omkostninger ved arbejdsafbrydelser). 
- Over for disse tal er Kommissionens årlige støtte til driften af EHLASS på 2,5 mio ecu i 
forhold til de samlede driftsomkostninger på i alt 3,2 mio ecu i 1995. 
2 EHLASS-systemets.berettigisé|â^A gli 
- Som vi netop har set, vejer ulykker i hjem og fritid tungt, både udtrykt i folkesundhed og 
økonomiske omkostninger. Derfor er det ønskeligt, at der på dette område findes et særligt 
informationssystem. I øvrigt hedder det i traktaten om Den Europæiske Union, der blev 
undertegnet i Maastricht, at der skal indføres et højt forbrugerbeskyttelsesniveau. Parallelt 
hermed har Kommissionen fået til opgave at fremme aktioner inden for folkesundhed, herunder 
ulykker og legemsskader. Ud fra to synsvinkler er ulykker i hjem og fritid således et 
fællesskabsanliggende. Desuden stiler Verdenssundhedsorganisationen i sit mål nr. 11 mod at 
nedbringe ulykker i hjem og fritid i forbindelse med indførelsen af den globale strategi for 
sundhed for alle i år 2000. 
- Ulykker i hjem og fritid er stadig dårligt belyst og omfanget heraf undervurderet. 1 mange 
medlemsstater er de ikke tilstrækkeligt synlige i politisk sammenhæng. Det er derfor berettiget at 
fremme et europæisk system for at begrænse det manglende kendskab og de store forskelle i 
medlemsstaternes rådighed over nationale redskaber til bekæmpelse af ulykker i hjem og fritid. 
- Som et resultat af varernes frie bevægelighed i Unionens medlemsstater opstår der ogede 
problemer med forbrugersikkerheden, idet ethvert lovligt fremstillet og markedsført produkt skal 
kunne sælges i enhver medlemsstat. Det har vist sig nødvendigt at udføre et betydeligt 
harmoniserings- og samordningsarbejde medlemsstaterne imellem for at få indfort 
fællesskabsstandarder for produktsikkerhed. 
Derfor er det nødvendigt at foretage en risikoundersøgelse af ulykker i hjem og fritid og af 
produkter, der har været involveret i disse ulykker på europæisk plan, og at udarbejde et fælles 
dalaindsamlingsredskab. ElILASS-systemet er den vigtigste partner for de europæiske 
standardiseringsorganisationer, som regelmæssigt konsulterer det. Der bliver taget hensyn til de 
informationer, der indsamles i systemet, med det formål at få udarbejdet, accepteret og anerkendt 
europæiske standarder. 
- El ILASS-systemct befinder sig faktisk midt mellem to forhold: 
5-
DA/24/97/19740000. WOO (FR) 
DG 
- hvad skal der gøres?: For at kunne udarbejde en skadesopgørelse, fastlægge prioriteter 
og evaluere de gennemførte aktioner er det nødvendigt at have et system til indsamling af data 
om ulykker i hjem og fritid. 
- på hvilke områder skal det gøres?: Det indre marked, den frie bevægelighed for 
varer, den nødvendige koordinering af lovgivningsmæssige foranstaltninger og 
forebyggelsespolitikker på områderne forbrugersikkerhed og folkesundhed gør, at problemet 
med ulykker på grund af sit omfang og sine virkninger nødvendiggør en fællesskabsaktion på 
området ulykker i hjem og fritid. 
- I'ormålet med følgende skema er at illustrere dels nødvendigheden af et dataindsamlingssystcm 
for ulykker i hjem og fritid, dels nødvendigheden af en europæisk holdning til ulykker. Disse to 
nødvendigheder har helt logisk ført til oprettelse og videreførelse af EMLASS-systemet som et 
fælles europæisk dataindsamlingssystem om ulykker i hjem og fritid. Disse eksempler på 
systemets berettigelse er ikke blot stadig aktuelle, men de forstærkes af sammenfaldet mellem 
Kommissionens målsætninger for forbrugersikkerhed og folkesundhed. 
-6 
Handling 
lndsamling af 
data om ulykker "* 
i hjem og fritid Udarbejdels 
e af •> 
skadesop-
orelsc Prioritering af 
opgaver "* nødvendighed af et 
indsamlingssystem 
Forebyg- Evaluering 
gende ~* aktioner 
aktioner af 
Bedømmelse af indsamlingssystemets 
+ + + nyttevaerdi i disse faser: 
Informationssystemets logik for 
opbygning af en forebyggende politik 
Koordinerede forebyggelsesaktioner inden for: 
- forbrugersikkcrhed 
- offentlighedens sundhed 
I .ovgivningsmacssige rammer og nonner lot 
prodkter pa europaeisk plan nødvendig­
hed af en 
indats pa 
europaeisk 
plan 
Indgreb 
Den europaeiske dimension * 
Antal ulykker i hjem 
og fritid 
Personers og varers fri bcvaegclighcd 
Del indre marked 
3 • Hvad kan man udrette m^J$3M^îfâà *$$ 
Man skal ikke forvente, at EHLASS-systemet i sin nuværende form kan sikre: 
- pålidelige tal for incidens og indikatorer for folkesundheden i forbindelse med samtlige ulykker 
i hjem og fritid i Europa, 
- de seneste analyser på makroniveau af ulykkers årsager og virkninger. Det er sikkert, at fald 
stadig udgør den væsentligste ulykkesmekanisme, og at de mest udsatte populationer i mange år 
fremover stadig vil være børn og ældre. 
Derimod har EH LASS gennem sin pragmatiske og operationelle fremgangsmåde bidraget 
meget stærkt til, at der er blevet truffet bestemte lovgivningsmæssige eller forebyggende 
foranstaltninger, som for eksempel: 
4 
DA/24/97/19740000.W00 (FR) 
DG 
- nedbringelse af antallet af tilfælde af indtagelse af farlige husholdningsmidler ved at indføre 
brug af sikkerhedskapsler efter "tryk-og-drej"-princippet og iblanding af ammoniak, der har en 
frastødende lugt, 
- anmodning til farmaceutiske laboratorier om at fremme udformningen af blisterpakninger til 
medicin for at forhindre, at små børn indtager massive doser, 
- ændring af understøtningen og fastgørelsesanordningerne på stiger for at øge deres stabilitet, 
- ændring af belægningen på legepladser, således at små børn udsættes for færre kvæstelser, 
- nedbringelse af faren ved at cykle på mountainbike ved at anbefale brug af hjelm, 
- indførelse af farepiktogrammer på emballage til farlige produkter, 
- anbefaling af sikkerhedsværn omkring private swimmingpools for at mindske antallet af 
børnedrukneulykker, 
- bidrag til at indføre et signalsystem på skipister, 
- begrænsning affald fra køjesenge ved at indføre sengeheste, 
- nedbringelse af antallet af tilfælde af knuste fingre ved at indføre en standard for lukkesystemet 
i sammenklappelige møbler, 
- indførelse af regler om, at der skal være brugsanvisning på emballager for giftige 
havebrugsprodukter, 
- supplering af den gældende sikkerhedsstandard for spil og kraner hos privatpersoner, 
- ændring af lukkesystemet for automatiske garageporte og krav om, at de bringes i 
overensstemmelse hermed, 
- vedtagelse af en ny sikkerhedsstandard for trykkogere, 
- fremme af, at børn bærer hjelm, når de løber på ski, for at mindske hyppigheden af 
kranielæsioner, 
- anmodning til producenter om, at åbning af konservesdåser med dåseåbner udbredes, 
- anbefaling til producenter om at anvende ikke-varmeledende materialer til den ydre beklædning 
af ovndore, 
- indforelse afstandarder for udøvelse af paragliding, 
- forhindring af, at det varme husholdningsvand forårsager alvorlige forbrændinger ved at sænke 
temperaturen i distributionsnettet (foranstaltning, der undersøges i Frankrig). 
E11LASS åbner således mulighed for at besvare præcise spørgsmål, der allerede er formuleret 
(retrospektiv anvendelse) eller at rejse spørgsmål (fremadrettet anvendelse), der kan føre til 
forebyggende eller lovgivningsmæssige foranstaltninger vedrørende produktklasser, 
underpopulationer eller veldefinerede aktiviteter. 
-8 
DA/24/97/19740000.WOO (FR) 
DG 
EHLASS-systemets aktuelle effektivitetsmål er således ulykkers årsager og virkninger på 
mikroniveau: fastlæggelse af produktklasser, aktivitetstyper og risiko-underpopulationer. 
Det har endnu ikke udviklet sig til at blive en beskrivelse af ulykker i hjem og fritid 
ledsaget af generelle statistikker, og heller ikke af enkeltulykker (et bestemt produkt, et 
varemærke, en enkeltperson). 
4 .:r,7 Hvad; 
+ Dette permanente indsamlingssystem er en af de vigtigste informationskilder til det endnu ikke 
særlig kendte fænomen, ulykker i hjem og fritid. I 11 ud af 15 medlemsstater sker der ikke en 
anden dataindsamling, der både er kontinuerlig i tid og specifikt vedrører dette emne. De øvrige 
dataindsamlinger er enten generelle (for eksempel undersøgelser afdødelighed på hospitalerne 
og dødsattester), og så er det meget vanskeligt at isolere det, der i sig selv hører ind under 
ulykker i hjem og fritid, eller også er det meget fragmenterede og ufuldstændige kilder 
(skadestuer, redningstjenester, brandvæsen osv.). 
+ Når der i lang tid har eksisteret særlige informationssystemer for færdselsulykker og 
arbejdsulykker, er det berettiget, at der også findes en samlende informationskilde om ulykker i 
hjem og fritid. 
+ Vi har anslået den nedre grænse for de økonomiske omkostninger ved indlæggelser forårsaget 
af ulykker i hjem og fritid til 3,9 mia ecu og de samlede omkostninger ved ulykker i hjem og 
fritid (direkte medicinske omkostninger + sociale omkostninger i forbindelse med afbrydelser af 
arbejdet) til 23 mia ecu. Selv om disse resultater er omtrentlige, viser de udmærket, hvor store 
økonomiske omkostninger der er ved disse ulykker. Ser man makroøkonomisk på sagen for 
Europa og tager hensyn til en årlig støtte på 2,5 mio ecu til EHLASS, skal der blot et fald på 
under 0,07% i det årlige antal indlæggelser til, for at Fællesskabets investering kompenseres af 
de besparelser, der kan ske på indlæggelser i medlemsstaterne. 
+ Systemet fungerer tilfredsstillende på nationalt plan i de fleste medlemsstater og har i over 10 
år indsamlet relevante iagttagelser. Således er der i Frankrig indsamlet og godkendt over 360.000 
informationer, som udgør en database om emnet, der er enestående i kraft af sit omfang. 
+ Mange organer såvel offentlige som private bruger på nationalt plan de offentliggjorte data og 
resultater. Det drejer sig om ministerier med ansvar for forbrug, sundhed, miljø og medier, 
forbrugersikkerhedsudvalg, forbrugerorganisationer, sociale tjenester samt tjenester under stat, 
amter og kommuner og sundhedstjenester. Læger, journalister, studerende samt forsikrings­
selskaber og producenterne selv stiller også spørgsmål til EHLASS. Vi har opgjort det årlige 
antal forespørgsler om informationer til de nationale koordinatorer til over 1 300 og det årlige 
antal særlige undersøgelser, der udarbejdes på grundlag af EHLASS-data i Europa til over 350. 
+ EHLASS gor det muligt at besvare en række spørgsmål, som intet andet system kan svare på. 
takket være sit kodningssystem der blandt andet omfatter over 1 100 produktkoder. Er der Here 
ulykker med skateboard end med rulleskøjter?, hvor alvorlige er de?, hvilken type skader 
medfører de?, har man konstateret ulykker med engangslightere?, med sammenklappelige 
senge?, under hvilke omstændigheder? osv. 
+ Systemet har også sikret, at ulykker i hjem og fritid er mere synlige for de nationale 
myndigheder. Der er taget talrige initiativer, og strukturer er blevet oprettet eller har fået styrket 
deres rolle med støtte i resultater fra EHLASS. Som eksempler kan nævnes oprettelsen af la 
Commission de la Sécurité des Consommateurs i Belgien, la Cellule Nationale d'Observation des 
accidents de la vie courante i Frankrig, oprettelsen i Luxembourg af Comité d'accompagnement 
du système EHLASS osv. 
-9-
DA/24/97/19740000.WOO (FR) 
DG 
+ De grupper, der har ansvaret for systemet, er meget kompetente og i besiddelse af en stor 
samarbejdsvilje. De tager sammen initiativer for at fremme tværnationale undersøgelser og 
søgning efter fælles redskaber (for eksempel mødtes repræsentanter for 8 medlemsstater i 
Stockholm til EHLASS-studiedage den 2. og 3. juni 1997, hvor temaet var ulykker med 
rulleskøjter, skateboards o.l.). 
+ Mulighederne for at forbedre systemet er store, som vi skal se senere. For at afhjælpe den fejl, 
at dataene ikke bruges nok hverken på tværnationalt plan, i Kommissionen eller af forbrugeren 
selv, er det således nok at etablere en europæisk EHLASS-database, der er tilgængelig over 
Internettet, for at mangedoble systemets nytteværdi, hvilket kan gøres for en yderst beskeden 
pris. 
+ I øjeblikket bruges systemet ikke særlig meget af de øvrige GD'er. Men systemets nytteværdi 
for GD V i forbindelse med dets fremtidige fællesskabshandlingsprogram (1999-2003) for 
forebyggelse af legemsskader, der blev godkendt af Kommissionen den 14. maj 1997, og 
EUROSTAT's aktive støtte til et omstruktureret system, er meget positive støttepunkter for 
fremtiden. 
+ «Hvis EHLASS ikke fandtes, ville det være nødvendigt at opfinde det». Vi har ofte hørt denne 
sætning under vore møder. Systemet er ikke perfekt, langtfra, men det har den store fordel at 
eksistere og fungere rutinemæssigt. Uden EHLASS ville over to tredjedele af medlemsstaterne 
(11 ud af 15) ikke råde over nogen samlet informationskilde om ulykker i hjem og fritid. 
5 :;, Hvad er systemets svagheder?ås';i:i^i«li::- IIÉ 
- Forvirring med hensyn til mål: Efter 10 års eksistens synes der stadig at herske en vis forvirring 
med hensyn til selve systemets art. Systemet kan nemlig hverken helt og fuldt måle antallet og 
alvoren af samtlige ulykker i dagliglivet eller betragtes som et varslingssystem eller som et 
system til måling af følger af disse ulykker for folkesundheden. Det nuværende EMEASS-syslem 
må betragtes som en databank, der står til rådighed for dem, der ønsker at få et mere præcist 
kendskab til risikobetonet adfærd, risiko-underpopulationer eller farlige produkter. EHLASS må 
betragtes som et register over ulykker i hjem og fritid. 
- Sameksistensen af 2 metodologier: Sameksistensen af den permanente dataindsamling hos 
skadestuerne ( 12 medlemsstater) og spørgeundersøgelser af hustandene (3 medlemsstater) vidner 
om forskelligt syn på systemets endemål. Inden for én og samme metodologi er praksis ikke altid 
helt homogen. 
- Dataenes repræsentativitet: Den samlede repræsentativitet for ulykker i hjem og fritid gennem 
spørgeundersøgelser af hustandene er sikret i 3 medlemsstater og repræsentativiteten af ulykker i 
hjem og fritid gennem redningstjenesterne i 3 andre. De øvrige (9) medlemsstater indsamler 
ikke-repræsentative data, idet syv medlemsstater ikke sikrer, at de indsamlede data er 
udtømmende på samtlige områder. 
- Kodningspraksis: Variationer i brug af produktkoder. 
- Kodningssystemet er forældet: Det er over 10 år gammelt. Der er ingen bestemte koder for 
forskellige sportsgrene, og produktnomenklaturen bør revideres. 
- Kontrolforanstaltninger: De logiske kontrolforanstaltninger er meget forskelligartede. Det er 
nødvendigt at indføre et standardkontrolprogram, herunder kontrol med dataenes sammenhæng. 
10 
DA/24/97/19740000.WOO (FR) 
DG 
- Dataenes dårlige tilgængelighed i tid og rum: Man må ofte vente på, at det sidste hospital 
foretager sin sidste indsendelse for at udarbejde den årlige fil, hvilket forsinker offentliggørelsen 
af standardberetningen og tilgængeligheden af dataene i den nationale base. De øvrige 
medlemsstater eller Kommissionen har ikke direkte adgang til en medlemsstats data. Antallet af 
tværnationale undersøgelser er derfor begrænset. Ingen aktør kan direkte og nemt fa adgang til 
samtlige indsamlede data, fordi der mangler en tilgængelig europæisk database. 
- Dataenes nytteværdi: For Kommissionen er dataenes nytteværdi lille. De årlige 
standardberetninger fra medlemsstaterne giver ikke detaljerede oplysninger, der er direkte 
operationelle. 
- Systemets manglende reaktionsevne: Systemet tilpasser sig ikke hurtigt nok til udviklingen i 
målsætninger og efterspørgsel samt til nyheder inden for informationsteknologien (netværk og 
analyseteknikker). 
- Styringskvalitet: Man kan konstatere store forskelle medlemsstaterne imellem med hensyn til 
systemets hovedmålsætning , den anvendte metodik, kvaliteten i indsamlingen og gennemsnits­
omkostningerne hertil. Disse forhold fremhæves ved en lav gennemsnitlig indsamlingskvalitet og 
meget forskellige driftsomkostningsindekser. Det forekommer os i øvrigt, at man på nationalt 
plan kunne bruge færre ressourcer til indsamling og flere til bearbejdning af dataene og 
formidling af resultaterne. 
- Manglende institutionel og økonomisk stabilitet: Fra evalueringsrapport til evalueringsrapport 
er EHLASS' skæbne ofte blevet drøftet, men institutionelle beslutninger vedrorende systemets 
eksistens er i årevis blevet udsat. Det spørgsmål, man har stillet, har ofte været: «Skal vi fortsætte 
systemet eller ej?», idet man således har kamufleret det andet spørgsmål: «Hvordan kan vi 
forbedre systemet?». 
Gentagne gange har risikoen for, at driftstøtten ikke ville blive viderefort, haft en 
demoraliserende virkning i enkelte medlemsstater. 
- Manglen på en stærk koordineringsstruktur: Hvor subsidiaritetsprincippet anvendes meget 
strengt, har det kunnet føre til, at man har indstillet bestræbelserne på at forny og omdanne 
systemet på europæisk plan, fordi der mangler en struktur, som kan spille rollen som lokomotiv 
og stærk koordinator. 
6 Hvordan ser status ud? 
Den dom, der afsiges på grundlag af denne status over stærke og svage sider, afhænger af den 
synsvinkel, man anvender: 
- den er negativ ud fra en statistikers synsvinkel, for efter 10 års eksistens giver systemet stadig 
ikke tilstrækkeligt pålidelige statistikker på europæisk plan, selv om situationen i visse 
medlemsstater ud fra denne synsvinkel er glimrende; 
- den er globalt set positiv ud fra et forebyggelsesmæssigt synspunkt (forbrugersikkerhed og 
folkesundhed) eller set fra den nationale, lovgivende beslutningstager inden for området ulykker 
i hjem og fritid i mange medlemsstater; 
- den er globalt set negativ set ud fra forebyggende tjenesters eller den europæiske lovgivende 
beslutningstagers synsvinkel på grund af manglende direkte adgang til europæiske data; 
-11 
DA/24/97/19740000.W00 (FR) 
DG 
- den er meget positiv, hvis man ser på systemets muligheder og den mulige udvikling af 
samarbejdet med EUROSTAT, for så vidt angår metodologi, validering og offentliggørelse af 
resultater, og med GD V i forbindelse med iværksættelsen af fællesskabshandlingsprogrammet 
(1999-2003) for forebyggelse af legemsskader inden for rammerne af aktionen på 
folkesundhedsområdet. EHLASS ville kunne styrke komplementariteten mellem Fællesskabets 
aktioner. 
7 Hvad er de mulige scenarier for systemets fr|mtid|J 
- Der er 4 scenarier: 
- nedlægge EHLASS-systemet 
- standse systemet i et år eller to 
- bevare det nuværende system 
- forbedre EHLASS-systemet 
Vi vil gennemgå disse fire hypoteser én for én og således vurdere mulighederne for at forbedre 
systemet. 
80 Hvis man nedlagde EHLASS^^«4^|^^i^S 
- Ud over EHLASS-systemet findes der i visse medlemsstater andre informationskilder om 
ulykker i hjem og fritid. En afskaffelse af EHLASS-systemet ville ikke påvirke kvaliteten af 
informationssystemet om dette emne ret meget i Nederlandene og Det Forenede Kongerige. I 
Frankrig udarbejder CNAM og INSEE periodiske undersøgelser, der gør det muligt at få et 
samlet billede af ulykker i hjem og fritid. Hvad de øvrige medlemsstater angår, ville en 
afskaffelse af EHLASS påvirke kvaliteten af informationssystemet stærkt. Som vi tidligere har 
understreget, ville der i disse medlemsstater således kun findes: 
- generelle dataindsamlinger (for eksempel undersøgelser af dødelighed i hospitaler og 
dødsattester), men det ville i så fald være meget vanskeligt at isolere det, der alene henhorer 
under ulykker i hjem og fritid, 
- meget fragmenterede og ufuldstændige kilder (for eksempel: skadestuer, rednings­
tjenester, brandvæsen osv.). 
-12-
DA/24/97/19740000.WOO (FR) 
DG 
Følgende skema illustrerer EHLASS-systemets centrale plads i det overordnede 
informationsindsamlingssystem for ulykker i hjem og fritid: 
Delvise kilder: 
Redningstjenester, skadestuer, brandvæsen 
Generelle kilder: 
- undersøgelser af dødelighed på 
hospitaler 
- dødsattester 
- helbredsundersøgelser EHLASS-systemets plads i det 
globale informationssystem om 
ulykker i hjem og fritid 
Hvis man ophævede systemet, ville del således skabe et betydeligt underskud i 
informationsnettet. 
-1 vor rapport har vi indsat en tabel, der giver et overblik over generelle (men ikke specifikke) 
informationskilder vedrørende ulykker i hjem og fritid i Europa ud over EHLASS for således at 
måle følgerne af en eventuel opløsning af systemet. Vi har konstateret, at en ophævelse af 
EMLASS-systemet ville få: 
- meget betydelige følger i 8 medlemsstater: Belgien, Irland, Luxembourg, Østrig, Grækenland, 
Spanien, Portugal og Finland, 
- betydelige følger i 5 medlemsstater: Danmark, Frankrig, Tyskland, Italien og Sverige, 
- ingen særlige følger i 2 medlemsstater: Nederlandene og Det Forenede Kongerige. 
- Under vore kontakter har flere nationale eksperter spontant bemærket, at «hvis EHLASS ikke 
fandtes, måtte man opfinde det». Man må nødvendigvis konstatere, at i 11 medlemsstater ud af 
15 er det det eneste nationale system, der specifikt indsamler data om ulykker i hjem og fritid. 
- At opløse EHLASS-systemet som koordineret system på europæisk plan ville derfor være det 
samme som at mindske det generelle forbrugersikkerhedsniveau og afskære sig fra væsentlige 
informationerom folkesundhed, idet man: 
- odelægger den logik, der havde afgørende indflydelse på oprettelsen af systemet. EHLASS blev 
oprettet, fordi det var nødvendigt at få et data indsamlingssystem vedrørende ulykker i hjem og 
fritid og ligeledes en europæisk holdning til fænomenet ulykker, 
- dømmer 11 medlemsstater til ikke længere at have noget informationssystem om ulykker i hjem 
og fritid, 
- fastholder ulighederne i udvikling af redskaber og forebyggelsespolitikker for 
forbrugersikkerhed og folkesundhed, 
- mister enhver datasammenlignelighed mellem medlemsstaterne, 
13 
DA/24/97/19740000.W00 (FR) 
DG 
- mister muligheden for at registrere sjældne ulykker, hvor det samlede antal kan blive 
signifikant, 
- gør omfanget af ulykker i hjem og fritid mindre synligt og mindsker de nationale myndigheders 
modtagelighed over for dette væsentlige problem, 
- svækker mulighederne for at målrette forebyggende politikker, 
- afskærer sig fra en komplet forhistorie om samarbejde og indhøstede erfaringer. 
- Fordelen ved denne løsning ville være at ophæve et system, der statistisk er lidet 
tilfredsstillende og ikke direkte nyttigt for Kommissionen, således som det fungerer nu. Det er 
rigtigt, at EHLASS i sin nuværende form snarere giver indtryk af at være en sidestilling af 
nationale systemer end et forenet, reelt europæisk system. Ophævelsen heraf ville frigøre de 
dertil hørende bevillinger. 
9 Hvis man tadstijjltåciJS^^ HU 
- Der er mange ulemper ved denne "venteløsning". Den ville føre til: 
- demobilisering af bestræbelserne på at synliggøre betydningen af ulykker i hjem og 
fritid, 
- afskære nationale og europæiske brugere fra et væsentligt redskab til udarbejdelse af 
forebyggende politikker og lovgivning, 
- brud på de supplerende fmansieringskredsløb, 
- brud på de kronologiske rækker af data, 
- splittelse af de samarbejdende hold, 
- nødvendigheden af på ny at igangsætte det nye system, når det skulle genoptages, kort 
sagt spild af tid og energi til gengæld for en illusorisk gevinst. 
- Den eneste fordel ved denne løsning ville være, at man kunne udnytte tiden til at overveje et nyt 
og mere effektivt system. Imidlertid er det illusorisk at tro, at et nyt system med lethed kunne 
indføres på europæisk plan. I øvrigt har denne undersøgelse og andre arbejder givet de 
væsentlige elementer til overvejelser af en ny metodologi. Det er ikke ideer og forslag, der 
mangler, men beslutninger om anvendelse og den faktiske gennemforelse. 
10 Hvis man bevarede EHLASS i sin, nuværende, 
lOrm; v !p4r :^'Iv'ifcJ»l>«^W 
- Del nuværende system lider mindre af manglende data (manglende observationer) end af, at de 
indsamlede observationer ikke indsamles under optimale vilkår (hvad angår fuldstændighed, 
kontrolkvalitet, kodningsækvivalens, den hurtighed, hvormed dataene stilles til rådighed osv.). 
Disse dala bliver brugt for lidt både af Fællesskabet, på internationalt plan og af de enkelte 
brugere, fordi det ikke er muligt enkelt og hurtigt at stille spørgsmål om samtlige europæiske 
data. 
- lil (rods for de tjenester, der ydes på nationalt plan, er systemets nuværende præstationer ikke 
tilfredsstillende nok. Efter vor mening udelukker dette, at man bevarer EHLASS-systemet i sin 
14 
DA/24/97/19740000.WOO (FR) 
DG 
nuværende form, især efter at vi har undersøgt de muligheder, der ligger i et ændret EHLASS-
system, der tager hensyn til de nyeste teknologier. 
For os at se står valget på dette stadium i ræsonnementet mellem: at nedlægge EHLASS-
systemet eller at forbedre det. 
11 Hvilke raulighedegr cruder ^for a 
systemet? • •' >Wt':,-',»::^ 
Disse muligheder er meget betydelige: 
- Den seneste udvikling inden for netværksteknologi, WWW-applikationer og metoder til 
bearbejdning af data fra informationssystemer (data mining for eksempel) gør det muligt nemt at 
afhjælpe de fleste af de anførte mangler. Denne analyse ville have set anderledes ud for blot 2 år 
siden. 
- Vor analyse af omkostningseffektivitet har ført til, at vi vil foreslå at sænke omfanget af de 
bevillinger, der udelukkende anvendes til dataindsamling, og øge bevillingerne til at forbedre 
kvaliteten af dataene og bearbejdelsen heraf samt til hurtigt og let at stille dem til rådighed for 
samtlige brugere. 
- I første omgang vil vi for at mindske omkostningerne ved dataindsamlingen foreslå: 
• at tilpasse støtteniveauet bedre til indsatsen 
• såfremt det er politisk muligt, at fjerne ét dataindsamlingssted i visse medlemsstater, 
der har et gunstigt forhold mellem befolkning og antal omfattede hospitaler 
• at indføre endnu ét dataindsamlingssted i andre lande, der har et ugunstigt forhold 
mellem befolkning og antal omfattede hospitaler. 
Således sænker man globalt den andel af støtten, der udelukkende går til dataindsamling. 
- Parallelt hermed foreslår vi at bevilge den således sparede støtte til: 
- at forbedre datakvaliteten ved: 
• at iværksætte EHLASS-undersøgelser for at forbedre dataenes repræsentativitet i de 
medlemsstater, der foretager permanent dataindsamling, og som måtte anmode herom, idet 
fordelene ved de to metoder således kombineres 
• at anbefale og fremme en fuldstændig indsamling af eksempler på steder, hvor der foretages 
permanent dataindsamling 
• at ind fore det nye nyudviklede kodningssystem 
• al udvikle og udbrede et standardprogram til kontrol af dataenes sammenhæng 
• at udarbejde og formidle anbefalinger vedrørende "god dataindsamlingspraksis". 
- at forbedre dataformidlingen og -bearbejdningen heraf ved: 
• at oprette en europæisk EHLASS-database, der er tilgængelig på Internettet 
- 15 
DA/24/97/19740000.WOO (FR) 
DG 
• hvert kvartal at forsyne denne base med data fra indsamlingsstederne 
• at generalisere brugen af elektronisk post mellem systemets aktører 
• at udvikle redskaber til bearbejdning af dataene (mål for ulykkens alvor, automatiseret 
varsling, typologi osv.) i forbindelse med de nationale varslingssystemer og Fællesskabets 
ditto 
• at fremme omkostningsanalysemodeller 
• at etablere cl ekspertforum, der kan udvikle og fremme denne række fælles redskaber til 
fælles nytte for alle. 
- For at mindske omkostningerne ved dataindsamling på stedet og i betragtning af, at der 
udvikles netværk, burde man på mellemlangt sigt etablere: 
- en onlinedataindsamling 
- automatiske kontrolforanstaltninger 
- elektroniske overførsler til centralstedet 
- en uddannelse i onlinekodning 
- en onlinestandardbearbejdning . 
Vi mener, at man således kan forbedre systemets effektivitet og nytteværdi betydeligt 
gennem enkle foranstaltninger og bevare et konstant finansieringsniveau. 
- For at illustrere mulighederne for at forbedre EHEASS-systemet har vi udarbejdet et skema, 
hvor vi ser på forholdet mellem systemets nytteværdi og de store brugertyper. 
Vi har illustreret disse forskellige grader ved en kurve og derefter afsat den tilsvarende kurve for 
et fremtidigt EHLASS-system, der er ændret i henhold til de ovenfor fremsatte anbefalinger. 
Området mellem de to kurver anskueliggør mulighederne for at forbedre systemet i forhold til 
typen af brugere. 
- 16-
DA/24/97/19740000.W00 (FR) 
DG 
Maks 
Systemets 
nyttegrad Det ændrede EHLASSI-system 
Del nuværende IJII ASS-systcm 
Forbrugere Tværnationalt samarbejde 
Nationale, institutionelle Kommissionen 
brugere Brugertyper 
-17-
DA/24/97/19740000.WOO (FR) 
DG 
- For at vise muligheden for at etablere en base, der er tilgængelig på Internettet, og dennes 
nytteværdi har vi udviklet en serv er model, der er tilgængelig på det centrale 
indsamlingssted i Frankrig (med et password, der er stillet til rådighed for GD V med henblik 
på gennemførelse af tests). Denne model giver mulighed for dynamisk og direkte udspørgning af 
EHLASS-basen i Frankrig; det skal ske ved at formulere en forespørgsel på en maske, der 
indeholder samtlige EHLASS-variabler (spørgsmål i det lyse tekstområde er også mulig). Det er 
muligt at konsultere udvalgte registreringer, at bede om statistiske standardtabeller eller lokalt at 
overføre data. 
- El ILASS-data fra tidligere år skulle optages i den samlede europæiske base (base 1 ), således at 
man kan bearbejde samtlige allerede eksisterende nationale baser. Man kunne også oprette en 
refereneedatabase (base 2), hvor man kun tog data fra hospitaler, idet man således sikrede alle 
former for indlæggelser og fuldstændigheden i de indsamlede tilfælde. Denne base ville få en 
bedre repræsentativitet. 
12 Hvad er vor konklusion? ,:-A?'^i'V/:';'^'. -ï-ï 
I betragtning af: 
- de stærke og svage sider ved det nuværende system, der er beskrevet tidligere, 
- de væsentlige ulemper ved løsningerne, midlertidig indstilling eller bevarelse af det nuværende 
EHLASS-system, 
- redegørelsen for systemets muligheder ved ændringer, der kan iværksættes hurtigt, uden at 
standse systemet, og dets mobiliseringsdynamik med teknisk gennemprøvede midler og et 
konstant omkostningsniveau gennem en bedre fordeling af udgifterne, 
- de eksisterende behov for informationer om ulykker i hjem og fritid med henblik på at 
sikre sammenhængende og effektive politikker for forbrugersikkerhed inden for rammerne af 
GD XXIV's aktioner, 
- systemets store nytteværdi for GD V i forbindelse med dets fremtidige fællesskabshandlings-
program 1999-2003 om forebyggelse af legemsskader under aktionen på folkesundhedsområdet 
samt EUROSTATS aktive støtte til et forbedret system: 
- er vor anbefaling helt klart følgende: 
Det er nødvendigt hurtigst muligt at iværksætte det forbedrede EHLASS-
system. 
Hvordan? 
- ved at udnytte de muligheder for forbedring, som vor funktionsanalyse har afdækket, 
- ved aktivt at forberede de ovenfor omtalte nye tekniske redskaber, og ved at sikre en stram 
organisering af etableringen, 
DA/24/97/19740000.W00 (FR) 
DG 
- ved at lægge stærk vægt på samarbejdet med de øvrige generaldirektorater, især EUROSTAT, 
med henblik på at udarbejde pålidelige statistikker, og GD V i forbindelse med gennemførelsen 
af fællesskabshandlingsprogrammet om forebyggelse af legemsskader, 
- ved at sikre systemets varighed. Vi har set, at en af de større hindringer for udviklingen af 
systemet var, at dets fortsatte eksistens var tvivlsom. Tidligere er nye udviklinger altid blevet 
standset på grund af en snarlig frist, hvor systemets overlevelse skulle afgøres. I dag må vi give 
systemet tid til en radikal udvikling (4-5 år). 
13 Hvordan kan det fremtidi: 
bruges? *' •'*-V r'<* 'l|^ 
Det fremtidige EHLASS-system skal betragtes som en databank, hvortil der let kan rettes 
spørgsmål (base 1), med henblik på at bearbejde data på mikroniveau om ulykkers årsager og 
virkninger: 
- retrospekt for at besvare allerede formulerede præcise spørgsmål (hvor mange ulykker 
med indkøbsvogne i supermarkeder?, er de alvorlige?, hvor mange ulykker i forbindelse med 
paragliding? osv.), 
- fremadrettet for at udarbejde spørgsmål med visse enkle statistiske redskaber (af typen 
syntetisk mål for alvorlighedsgrad og et automatiseret varslingssystem) eller gennem varslings-
procedurer etableret af indkodere på indsamlingsstederne. 
- Med de foreslåede metodiske forbedringer, blandt andet forbindelsen mellem den permanente 
dataindsamling hos redningstjenesterne og EHLASS-undersøgelser, der er repræsentative for 
husholdningerne, den bedste udtagning af stikprøver på hospitalerne Og overholdelse af 
fuldstændighedskriteriet for dataindsamling på stedet, vil det være muligt også at bruge systemet 
på makroniveau i forbindelse med ulykkers årsager og virkninger for at få pålidelige statistiske 
indikatorer (fra base 2). 
- Det er indlysende, at denne databank ikke skal være en datakirkegård (dataene er i øjeblikket 
underudnyttet på europæisk og tværnationalt plan, blandt andet på grund af forældede redskaber), 
at den ikke skal være en databank med fejlagtige data (kvaliteten af de producerede data skal 
forbedres), og den skal ikke være et økonomisk dræn (kapløbet om at få inddraget nye hospitaler 
må ophøre, og fordelingen af støtten må ændres for at få det bedste forhold mellem omkostninger 
og effektivitet). 
14 Hvorfor bør Kommissionen fo,^aj^t«ff|eJ|BN^S^^^K^Éi 
- Fordi det er vigtigt: Vi har set på ulykker i hjem og fritid og deres forhold til 
forbrugersikkerhed, folkesundhed og økonomiske omkostninger. 
- Fordi det er et europæisk ansvar: Varers frie bevægelighed skaber flere risici for 
forbrugerne. I Ivis det er godt, at produkterne kan cirkulere let, er det også helt nødvendigt, at 
forbrugerne bliver bedre beskyttet, og at forpligtelsen til at sørge for produktsikkerheden 
overholdes. Desuden har Kommissionen også til opgave at bidrage til at sikre et højt 
beskyttelsesniveau for den menneskelige sundhed gennem aktioner for forebyggelse af 
sygdomme og ulykker. EHLASS bidrager til begge disse typer aktioner. Selve eksistensen af 
generaldirektorater, der beskæftiger sig med forbrugersikkerhed (GD XXIV) og beskyttelse af 
folkesundhed (GD V), viser, at det er nødvendigt at koordinere og give økonomisk støtte til 
forebyggelsesaklioner på ulykkesområdet. Del er derfor logisk også at finansiere en homogen 
informationskilde, så man kan målrette eller belyse denne politik. 
19-
DA/24/97/19740000.WOO (FR) 
DG 
Såfremt de europæiske instanser ikke finansierer projektet, vil de medlemsstater, der er længst 
fremme på forebyggelsesområdet, fortsætte bestræbelserne, de øvrige vil opgive. Det vil føre til 
mere forskellige situationer og til en øget ulighed for de europæiske borgere over for 
dagligdagens ulykker. 
- Fordi det er vanskeligt: vi har også set, at problemet med ulykker i hjem og fritid på den ene 
side er lidet synligt, at det er undervurderet, og på den anden side, at det er vanskeligt at måle den 
direkte virkning af en forebyggelsespolitik på området. Det er derfor et tema, der ikke er mange 
stemmer i for de nationale politiske beslutningstagere. 
- Fordi det ville være et paradoks ikke længere at finansiere EHLASS: På et tidspunkt, hvor 
virkeliggørelsen af et højt forbrugerbeskyttelsesniveau er anført i traktaten om Den Europæiske 
Union, der blev undertegnet i Maastricht, og hvor Kommissionen iværksætter et 
fællesskabshandlingsprogram (1999-2003) om forebyggelse af legemsskader (GD V), ville det 
være paradoksalt at opgive det eneste europæiske projekt, der giver de helt nødvendige 
oplysninger om ulykker i hjem og fritid. 
15 ^Hvorfor bør Kommissionen for^^ikoçrdinërejf^^^^^^ 
- Fordi det er logisk: Såfremt en struktur i én medlemsstat ikke kan gore krav på at koordinere 
den dataindsamling, der foregår i de øvrige medlemsstater, er det naturligt, at en overnational 
instans har dette ansvar, i dette tilfælde Kommissionen. Eftersom Kommissionen allerede 
koordinerer andre informationssystemer på området (for eksempel systemet til hurtig 
informationsudveksling, SERI), er det logisk - ud over de historiske betragtninger - (det var 
Kommissionen, der ønskede og ledede oprettelsen af systemet), at den fortsat koordinerer 
EHLASS-systemet. 
- Fordi det er afgørende nødvendigt: Udelukkende at sikre finansieringen af en del af systemet 
ville ikke være tilstrækkeligt til at bevare en minimal sammenhæng i et europæisk 
informationssystem. Indholdet af de indsamlede informationer i de forskellige medlemsstater 
ville hurtigt gå i hver sin retning. Metodologierne, der allerede er alt for forskellige, ville ikke 
længere kunne sammenlignes. Det er nødvendigt at have en koordineringsstruktur, der er 
tilstrækkeligt stærk, troværdig og anerkendt af alle. 
- Fordi det er et spørgsmål om strategi: Vi kan ikke overlade det til forsikringsselskaber og 
producenter at være de eneste, der er i besiddelse af informationer om ulykker i hjem og fritid. 
Forbrugerorganisationer, de institutioner, der repræsenterer deres interesser, forbrugerne selv og 
aktørerne på folkesundhedsområdet skal også have adgang til informationer om disse ulykker. 
Derfor skal systemet koordineres af en selvstændig instans, der kan garantere uafhængighed, 
nemlig Kommissionen. 
20 
DA/24/97/19740000.WOO (FR) 
DG 
16 Hvordan kan man sv: 
kritikpunkter? >jP. ,4>lu, 
- "Dataene er ikke repræsentative" (problem med repræsentativiteten): Der kan findes en løsning 
på det problem ved at få berigtiget informationerne fra det permanente informationssystem fra 
"EHLASS-undersøgelser", der er repræsentative i forhold til husholdningerne. Det er ligeledes 
nødvendigt at tilskynde til, at man på dataindsamlingsstederne søger at opnå fuldstændighed og 
på hospitalerne sikrer stabilitet i stikprøverne. 
- "Vi har ikke noget samlet overblik over disse ulykker" (problem med undersøgelsesfeltet): En 
systematisk anvendelse af EHLASS-undersøgelser og supplerende informationskilder 
sammenstillet med dataindsamlingen de sædvanlige steder gør det muligt fuldstændigt at dække 
området ulykker i hjem og fritid. 
- "Dataene er ikke sammenlignelige medlemsstaterne imellem" (problem med 
sammenligneligheden): Dette problem kan løses ved at etablere: 
- det nye indsamlingssystem, der bringer overensstemmelse i logik og kodningspraksis. 
- et standardsoftware til indsamling, kontrol og støtte til kodningen (som kan udsendes på 
Internettet) 
- regelmæssige møder mellem koordinatorerne, så de kan løse problemer med 
sammenhæng i kodningen, 
- en struktur til erfaringsudveksling mellem indsamlingsgruppeme (via elektronisk post). 
- "Det er ikke et rigtigt varslingssystem" (problem med systemets mange målsætninger): Det er 
ikke systemets primære formål. Det kan imidlertid hensigtsmæssigt bidrage til en varsling ved 
etablering af: 
- et automatiseret statistisk varslingsredskab, 
- et varslingssystem mellem de nationale EHLASS-steder og GD XXIV, 
- et øget samarbejde med de øvrige varslingsstrukturer (SERI, beskyttelsesklausuler osv.) 
ved at gøre det muligt at stille dynamiske spørgsmål til den europæiske EHLASS-base, som 
regelmæssigt føres ajour. 
- "Dette system gør det ikke muligt at opspore virkeligt farlige produkter": Dette punkt hat-
forbindelse med det foregående. Det er rigtigt, at der ret sjældent er en direkte årsagsforbindelse 
mellem produkter som sådan og ulykker i hjem og fritid. Målet med EHLASS er også at finde 
frem (il sammenkædninger af begivenheder, risikobetonet adfærd og risiko-underpopulationer. 
Det kan imidlertid bruges til effektivt at finde frem til farlige produkter, hvis man: 
- forbedrer oversigten over produktkoder, 
- opfordrer til at anføre varemærket på det involverede produkt, når det er muligt, 
- gennemfører retrospektive undersøgelser af personer, der har været udsat for ulykker 
(mulighed for at spore ulykken), 
21 
DA/24/97/19740000.W00 (FR) 
DG 
- bruger et syntetisk mål for produkternes farlighed, der anerkendes af alle og gør det 
muligt at foretage historiske og geografiske sammenligninger. 
- "Der er ikke variabler nok", eller tværtimod "der er for mange variabler": Etableringen af det 
nye kodningssystem bør klare dette problem ved at: 
- tilføje uundværlige variabler (kodning af diverse sportsgrene osv.), 
- revidere og forbedre nomenklaturerne for variablerne (anvendelse af logiske 
strukturer, brug af NOMESCO-kodningsoversigter), 
- forbedre udformningen af støttedokumenter til kodning osv. 
- "Dataene udnyttes ikke nok": Svarene kan findes i: 
- onlinespørgsmålet til den europæiske base på Internettet, 
- fælles udnyttelse af nye redskaber (il at bearbejde dataene (typologi, data mining osv.) 
- "Resultalerne er altid de samme": EHLASS-systemct sigter delvis mod at afdække de store 
tendenser (en indgangsvinkel på makroniveau til ulykkers årsager og virkninger). Det er rigtigt, 
at der ikke er megen variation i de store hændelser (høj hyppighed i forgiftningsulykker hos små 
børn, fald hos ældre osv.), men det er vigtigt at have et stabilt referencerum i tid for at: 
- kunne opbygge adfærdsmæssige holdninger og indgangsvinkler på mikroniveau i 
forbindelse med ulykkers årsager og virkninger, 
- opbygge en databank med henblik på retrospektive og fremtidsorienterede 
undersøgelser 
(nyt eksempel: drukneulykker i svømmebassiner), 
- give clementer til evaluering af forebyggelsespolitikker ved at måle 
frekvensvariationer (eller syntetiske mål for farlighed) i forhold til typer af ulykker i 
forbindelse med produkter, der har været genstand for målinger. 
- "Man kan ikke forhindre en kniv i at skære": Den slags påstande skyldes mere ond tro end sund 
fornuft. Vi så under punkt 3 talrige eksempler på konkrete foranstaltninger, der var blevet truffet 
på grundlag af EHLASS-data. At vide om der er blevet anmeldt ulykker med en ny type kinesere, 
om rytteren er tilstrækkeligt beskyttet ved at bære ridehjelm, om der har været tilfælde af 
kvælning med den og den type legetøj, hvilken type brud og med hvilken hyppighed medfører 
ulykker med snow-board - kun EHLASS giver mulighed for at besvare disse mange spørgsmål. 
- "Det er ikke Kommissionens opgave at finansiere dette system": Vi så under punkterne 14 og 
15, at Kommissionen var det rette organ til at støtte, finansiere og koordinere EHLASS-systemet. 
22 
DA/24/97/19740000.W00 (FR) 
DG 
•^ Vor anbefaling er at støtte og forbedre/EHLÂSÛ^^^ 
foranstaltninger: 
- oprettelse af en europæisk EHLASS-database, der kan Kontaktes over Internettet, 
- indførelse af det nye kodningssystem, > ' 
- etablering af nye redskaber til bearbejdning af forslag i et samarbejdende forum 
af nationale eksperter. 
Disse foranstaltninger alene og med et konstant omkostningsniveau burde allerede puste 
nyt liv i EHLASS-systemet og give det en ny dimension* 
•^ Målet med disse forandringer er at: 
- give EHLASS-systemet et langt mere intenst liv i Fællesskabet 
især i Kommissionen: øget samarbejde med de varslingssystemer, der styres af GD 
XXIV, med EUROSTAT og GD V inden for rammerne af iværksættelsen af 
fællesskabshandlingsprogrammet (1999-2003) om forebyggelse af legemsskader. 
- råde over bedre redskaber for at træffe konkrete foranstaltninger, der sigter mod 
at forbedre forbrugersikkerhed og sundhed for europæiske borgere. 
•^Såfremt Fællesskabet meget hyppigt bruger alle medlemsstaters data, fordi disse 
forandringer har gjort det lettere at udnytte dem, er det den bedste garant for en 
forbedring af kvaliteten af hver stats data. 
23 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 488 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 06 01 17 
Katalognummer : CB-CO-98-501-DA-C 
ISBN 92-78-38702-9 
Kontoret for De europæiske fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
L> > LI