ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(80)104
Vol.1980/0034

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenneetdelaCommunautéeuropéennedel'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiésconformément àl'article5dudit
règlement.
InaccordancewithCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
CommunityandtheEuropeanAtomicEnergyCommunity(OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocumentsinthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung(EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeitzugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
•
KOM(80)104 endelig udg.
Bruxelles ,den 19.marts 1980
RETNINGSLINJER FOR DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS
ORDNING MED GENERELLE TOLDPRÆFERENCER
FOR PERIODEN EFTER 1980
o
(Meddelelse til Rådet fra Kommissionen )
K3 ^ ^r|
V-*^\ :v
K0M(80 )104endelig udg .

Retningslinjer forDet europæiske Fællesskabs ordning
medgenerelle -toldpræferencer forperioden efter 1980
1.Indledning
Denførste tiårsperiode foranvendelsen afFællesskabets ordning medgenerelle
toldpræferencer ,derblev iværksat den 1.juli 1971 $udløber vedudgangen af
1980 . ... ■ . : J
Ministerrådet harallerede givet udtryk for ,atdethartilhensigt atvidere­
føreordningen efter denne indledende periode ^,ogFællesskabet haridesenere
årvedforskellige lejligheder givet sine ulandspartnere meddelelse herom
\ .
(Konferencen ominternationalt økonomisk Samarbejde ,konferencerne UNCTAD IV-
ogV).Europa-Parlamentet ogDetøkonomiske ogsociale Udvalg harligeledes
udtalt sigtilfordel forenvidereførelse .
Dersynes således atvære politisk enighed omatvidereføre Fællesskabets ord­
ning iennyperiode .Derfor forelægger Kommissionen idenne meddelelse
Rådet deretningslinjer ,somdenpåbaggrund aferfaringerne fradenførste
periode ogibetragtning affremtidsudsigterne forforbindelserne medudvik­
lingslandene mener måfølges vediværksættelsen afdennyeordning ^Kommis­
sionen vilsenere ,isågodtid ,atRådet kantræffe afgørelse senest medio
november 1980 ,forelægge officielle detaljerede forslag vedrørende iværksæt­
telsen afOSP-ordningen forperioden efter 1981 «Forslagene vilblive baseret
pådeidenne meddelelse einførte retningslinjer .
I
.. 2}2.Erfaringerne ved anvendelsen afGSP '
Devigtigste resultater afdenkonkrete anvendelse afFællesskabets ordning
kan sammenfattes således 1
-ordningens virkning har ilige såhøjgrad været afpsykologisk somaf
økonomisk art ,idet denfaktiske udnyttelse afGSP idesidste treåri\
gennemsnit kunharudgjort 19?£afdensamlede toldpligtige import frade
præferenceberettigede lande *
1)Rådets resolution framarts 1975 °®denfremtidige udvikling afFælles­
skabets generelle toldpræferencer «
2)Seforeløbig vurdering afOSPibilaget .

-Fællesskabets forskellige produktionsgrenes stilling harikke varet truet ,
bl.a .somfølge afrestriktioner ,derblev iværksat iforbindelse med .an­
vendelsen afdeiordningen fastsatte regler }
–udnyttelsen afpræferencefordelene harværet konoentreret påetbegrænset
antal præferenceberettigede lande ,hvis økonomi iforvejen var retudviklet
eller differentieret ,samt påetbegrænset antal varer ,hvoraf der ifor­
vejen varentraditionel eksport tilFællesskabet }
-deforskellige regler -ogændringer hertil -der erblevet iværksat iden
første anvendelsesperiode ,harbevirket atordningen harkunnet fungere ,men
har imidlertid gjort denmeget kompliceret ,ogdette har til envis grad
forhindret depræferenceberettigede udviklingslande iatudnytte deindrøm­
mede fordele fuldt udi
1)-denfaktiske udnyttelsesgrad forGSP 'erfortsat begrænset i-gen­
nemsnit )jdette skyldes især toforholdt dels ,atudnyttelsen harværet
koncentreret omvarer ,dererunderlagt retstrenge kvantitative begræns­
ninger ,dels ,atdepræferenoeberettigede udviklingslande ikke var istand
tilateksportere enlang række ikke-konkurrenoefølsomme varer pågru,nd af
deres teknologiske udviklingsniveau . /
3.Degenerelle retningslinjer
Erfaringerne fradenførste tiårige anvendelsesperiode viser ,atderikke er
behov forenfundamental ændring afFællesskabets ordning .Skønt ordningen
utvivlsomt erbehæftet medmangler ,hardenopfyldt defastsatte mål ,idet den
bl.a .hargjort detmuligt påafbalanceret måde attage hensyn både tiludvik­
lingslandenes ogfællesskabsproducenternes interesser tiltrods for ,atFæl­
lesskabets økonomiske situation harudviklet sigfrastadig vækst tiludpræget
inflation ledsaget afstor arbejdsløshed .
Vedudformningen afGSP-ordningen forperioden efter 1980 børdertages hensyn
både tilnødvendigheden afatbidrage effektivt tiludviklingen afu-landenes
industri ,ogtildekrav ,Fællesskabets industri -oghandelspolitik stiller . ,
Endvidere mådertræffes alle mulige egnede foranstaltninger ,derkanføre til ,
atudnyttelsen afordningen forenkles .
1)Udnyttelsesgraden erligmedforholdet mellem depræferenoemuligheder ,der
tilbydes hvert år,ogdefaktiske afskrivninger *

-3-
Idenforbindelse børordningen « 1
-tilpasses denyeøkonomiske vilkår ,dergørsiggældende idenuværende inter­
nationale forbindelser samt desituationer ,derallerede kanforudses ;
-udformes således ,atdertages hensyn tilfællesskabsproducenternes konkur­
rencemæssige stilling medhenblik påatmuliggøre engradvis gennemførelse af
dennødvendige strukturtilpasning }
-ligeledes stemme overens medFællesskabets interesser someksportør afforar­
bejdede industrivarer tiludviklingslandene ogimportør afråstoffer fra
S%
disse lande t
-anvendes således ,atdenpræferentielle adgang fordeudviklingslande ,der
harmest behov herfor ,bliver såomfattende ogliberal ogmuligt ,vedat
derrådes bodpådenulige udnyttelse afpræferenoefordelene både medhensyn
tilpræferenceberettigede lande ogmedhensyn tildevarer ,somudnyttelsen ,
især erkonoentreret om;
-baseres påforenklede gennemførelsesbestemmelser forsåvidt angår dekvan­
titative begrænsninger ogsåvidt muligt også oprindelsesreglerne ^,således
atderopnås ensåstor udnyttelse afpræferencefordelene sommuligt *
4*Reglerne foranvendelse afden nye ordning
Påbaggrund afovenfof anførte generelle retningslinjer børdergælde følgende
regler foranvendelsen afdennye ordnings
a)Dennyeordnings .juridiske status
Erfaringen harvist ,atpræferencernes autonome karakter -der istadig sti­
gende grad kritiseres afdepræferenoeberettigede udviklingslande –har
mulighed fordels atopretholde detprincip ,atfællesskabsordningen skal
være sååben sommuligt ,dels atforetage ensmidig tilpasning afordningen
til deskiftende forhold ideinternationale økonotniske forbindelser *Disse
fordele børbevares ,ogdennyeordning børsomhidtil ikke have enaftale -
mæssig ,menenjuridisk autonom karakter *Udviklingslandene kan iøvrigt nu
anvende konsultationsprocedurer ,derskulle gøre detmuligt fordemsammen
meddepræferenceydende lande atundersøge anvendelsen afdeforskellige
ordninger * ~
b)Dennyeordnings varighed
Juridisk seterdepræferenceydende lande ikke længere forpligtet tilat
overholde enbestemt anvendelsesperiode ihenhold tilenundtagelsesbestem -

4
melse iGATT «Resultaterne afdemultilaterale handelsforhandlinger inden
forrammerne afDenjuridiske Gruppe gørdetmuligt atanvende GSP ,uden at
dette betegner enafvigelse .Dermåsåledes findes enligevægt mellem :
-udviklingslandenes ønske omatfåsikkerhed for ,atordningen vilblive
anvendt ietforholdsvis langt tidsrum ,således atderkanudarbejdes
indust rial iseringsprogramraer |
-nødvendigheden afatundgå ,atordningen fortsat ergældende under totalt
ændrede omstændigheder ,hvor denharmistet sinberettigelse både fraet
politisk ogøkonomisk synspunkt .
Dermåendvidere sondes mellem selve prinoippet omopretholdelse afordningen
medgenerelle toldpræferencer ogspørgsmålet om,ihvor lang enperiode ord­
ningen somsådan skal anvendes uden realitetsændringer .
Medhensyn tilprinoippet omopretholdelse afordningen vil GSPkunne sættes
ikraft ferenperiode påhøjst tyve år,altså indtil år2000 .Dette tids­
punkt ,somligger tilstrækkelig langt ude ifremtiden til ,atderkaniværk­
sættes planer forindustriel udvikling ,uden dogatvirke altforfjernt ,.er
psykologisk fordelagtigt derved ,atdetfalder sammen meddettidspunkt ,hvor
udviklingslandenes industriproduktion Ifølge UHIDO's konference iLima prin-
oipielt ogommuligt skulle nåoppå25$afverdensproduktionen .
Medhensyn tilanvendelsesperioden ,forensådan ordning ,derbygger påde
samme generelle regler ,måden ibetragtning afdepludselige ændringer ,der
kanindtræffe ideninternationale økonomiske ogpolitiske situation ,kunne
tages optilrevision medjævne mellemrum ,såfremt situationen kræver det ,
eller erfaringen tilsiger det (også realitetsændringer ),idet intervallerne
dog ikke måvære under femår.
c)Overvejelser vedrørende en"differentieret "anvendelse afpraferencefordelene
Derbørrådes bodpådenulige udnyttelse ,derharkunnet konstateres ,ved
atlette demindre konkurrencedygtige udviklingslandes adgang tilatudnytte
deindrømmede fordele .Selv omdeterklart ;atdenulige fordeling afud­
byttet ikke kunskyldes denne enefaktor ,kandetdogikke bestrides ,atfæl-
lesskabsordningen ,særlig forsåvidt angår industrivarer ,harbevirket ,at
deøkonomiske bedre stillede lande ,derharetmere veludviklet distributionsnet ,
hurtigere kanudnytte præferencefordelene påbekostning aføkonomisk setsva­
gere stillede udviklingslande .Iøvrigt harmandesenere årkunnet konsta­
tere ,atvisse præferenceberettigede udviklingslande harudviklet sighurtigt
oginden forviBse sektorer opnået ensådan konkurrencemæssig stilling ,at

-5-
deres eksport ,n&rdenyderligere begunstiges afpraferenoefordelen ,vilkunne
bringe visse produktionssektorer inden forFællesskabet ivanskeligheder .Der
vilderfor være tofordele forbundet med atbegrænse præferencefordelen for
disse lande forsåvidt angår depågældende ,,sektorer eller varert dels vilder
kunne skeenforøgelse afpræferenoefordelene fordemindre konkurrencedygtige
præferenoeberettigede lande ,dels vilmankunne undgå etforstærkt preB på
produktionssektorer inden forFællesskabet ,derbefinder Big ienvanskelig
situation ,ogsomeventuelt harbehov foretvist tidsrum tilgennemførelse af^
enomstrukturering .
Udvælgelsen afdevarer oglande ,forhvilke derbøriværksættes begrænsninger ,
børimidlertid skepågrundlag afob.jektive kriterier ,dererudformet således ,
atdertages hensyn tildenøkonomiske situation inden fordepågældende sek­
torer og-lande .Valget afkriterierne skal hovedsagelig bygge pådetprincip ,
atjomindre fremskridt derharfundet sted ietpræferenoeberettiget lands
udvikling ,jostørre indrømmelser børdervære tale omihenhold tilGSP-
ordningen .Derfor skal dervedudformningen afkriterierne navnlig tages
hensyn tili
-depræferenoeberettigede landes økonomiske ogsociale indikatorer ;
-udnyttelsen afpræferencefordelene idenforegående periode forsåvidt
angår desåkaldte butoirsj
-situationen forenbestemt vare eller sektor bl.a .forsåvidt angår im­
portens andel påFællesskabets interne markedj :
-landenes situation somproducenter ogeksportører afdepågældende varer .
Disse kriterier vil senere blive konkretiseret ved oversendelsen afofficielle
forslag ,somKommissionen hartilhensigt atforelægge Rådet medhenblik på
iværksættelsen afordningen .
Anvendelsen afen"differentieret "begrænsning afpræferencefordelene børnor­
malt ikke medføre ,atpræferenoeberettigede lande ,varer eller sektorer ude­
lukkes .Etland børkun iundtagelsestilfælde udelukkes fraatopnå prsferenoe -
fordel for envare .
* • .
Detkankonkluderes ,atanvendelsen afpræferenoefordelene børbaseres på
følgende princippen
-hverken præferenoeberettigede lande ,varer eller Bektorer børkunne udelukkes
fuldstændigt |
-behandlingen børdifferentieres efter vare ogland }
-derbørtilstræbes større liberalisering fordedårligst stillede ogfattigste
lande . -7
Endvidere børdergøres opmærksom påKommissionens forslag vedrørende overholdel­
seafvisse minimale arbejdsnormer ogdefølger detville fåvediværksættelsen
1)aidegenerelle nræfererscer .idenforbindelse vilKommissionen fremsætte
l)Dok.KOM(73t<W2

-6-
møre præcise forslag somled idens officielle ogdetaljerede forslag vedrørende
den nyeordning .
5.Strukturelle ændringer iden nye ordning
Erfaringen vi3er ,atFællesskabets ordning efterhånden erblevet retkompliceret ,
ogatdetderfor erhensigtsmæssigt atprincippet omdifferentiering afpræference -
fordelene anvendes efter nyeretningslinjer «Ændringen skal således opfylde to
krav :den skal indebære enforenkling samt endifferentieret anvendelse afpræfe -
renceordningen .Analyseres andre præferenceydende landes ordninger kan det kon­
stateres ,atdisse ikke giver nogen tilfredsstillende anvisning på,hvorledes man
kanændre Fællesskabets ordning .Disse lande anvender nemlig enten alt forusmi­
dige ogautomatisk virkende regler medhensyn tiludelukkelse afpræferenceberet -
tigede lande eller varer (jf.f.eks .USA'sordning ),eller også vedrører destørre
fordele ,derindrømmes ,varer ogsektorer -særlig inden forlandbrugs området -
hvis medtagelse vil kunne udgøre enfare forFællesskabets produktion .Det fore­
kommer derfor hensigtsmæssigt attilpasse Fællesskabets ordning efter følgende
retningslinjer samtidig med atdens grundlæggende struktur bevares .
a)Varer omfattet afordninger ;
_ /Medhensyn tillandbrugsvarer erlisten over varer ,forhvilke præferenceordningen
gælder ,tilstadighed blevet udvidet ,således atderforøjeblikket ertale om
310toldpositionerj disse omfatter praktisk taget all8 varer ,somikke vilkunne
påføre Fællesskabets produktion skadelig konkurrence .Ibetragtning afkravene
iforbindelse medden fælles landbrugspolitik ognødvendigheden afatopretholde
AVS-landenes eller ,forbestemte varers vedkommende ,Middelhavslandenes adgangs -
muligheder samt ibetragtning afudsigten til nyemedlemsstaters tiltrædelse af
Fællesskabet ,børantallet afvarer omfattet afordningen ikke udvides ,selv om
visse forbedringer afdennuværende ordning dogvilkunne tages under overvejelse ,
såfremt deterberettiget ,især forsåvidt angår demindst udviklede lande .
Medhensyn til industrivarer erFællesskabets ordning enafdemest udbyggede
ordninger forsåvidt angår varer ,dereromfattet deraf .Visse halvfabrikata
ogprodukter ,somharundergået enførste forarbejdning ,erdogikke medtaget ,
således bl.a .råskind oghuder ,visse tekstilråvarer samt metaller frem til
blokstadiet .Mankanunderqøge muligheden for atlade disse varer omfatte af
præferenceordningen ,dadetisær ville komme demindst udviklede lande tilgode .
Ibetragtning af,atforskellige præferenceberettigede lande fører enrestriktiv
eksportpolitik medhensyn tildepågældende varer ,børkonsekvenserne afatmed­
tage disse varer nøje undersøges ogdermåidenforbindelse tages hensyn til
nødvendigheden afatsikre Fællesskabets forsyning .

b)Depraferencsberettigede lande
Pågrundlag afdetnuværende udviklingsstadium kanderskelnes mellem trekatego­
rier åfpræferenceberettigede landet
-udviklings lande ,_der_for_n£lig_er blevet^indust realiseret og^har^ognået en_yi_s
konkurrencedygtighed rdisse lande harforenrakke varers vedkommende opnået en
konkurrencemæssig stilling påFællesskabets marked ,somgørpræferenoefordelen
mindre påkrævet .Endvidere forhindrer disse landes dynamiske eksportpolitik
andre præferenceberettigede lande ifuldt udatudnytte præferencefordelene for
depågældende varer .Disse landes udnyttelse afpræferencefordelene børderfor
begrænses pågrundlag afobjektive kriterier .
-defattig8te_og mindst judvikledeju-lande ^Fællesskabets ordning indebærer alle­
rede nuenpraktisk taget fuldstændig liberalisering fordeu-lande ,derafDe
forenede Nationer regnes fordemindst udviklede .Dette ernødvendigt ,hvis de
overhovedet skal have mulighed forateksportere deres varer .Dennuværende
ordning børderfor videreføres ogendog forbedres (omfattede varer )idenud­
strækning ,derermulighed herfor .Endvidere børlisten over præferenceberet -
tigede lande ajourføres ioverensstemmelse medFN*soptagelse afnye lande på
listen over defattigste u-lande ogendog tages optilfornyet drøftelse forat
fåafgjort ,omFællesskabet ikke burde medtage enrække andre lande ,hvis ud-
viklingsniveau ogøkonomiske stade ersærlig lavt .
--udviklingslande ,_der_ikke falder_ind_under_de to_ovennarvnte kategorier ^denne
kategori omfatter præferenceberettigede lande ,derpotentielt vilkunne drage
størst fordel afpræferencerne ,dadeallerede ,omend ibeskeden målestok ,har
definansielle ogteknologiske forudsætninger for atudvikle enforarbejdnings -
industri medeksportmuligheder .Fordisse lande børordningen liberaliseres
maksimalt ,således atdeivideste udstrækning kanudnytte detilbudte mulig - .
heder ogudvikle deres eksport afnyevarer .
o)Forenkling afordningen forindustrivarer
Hverken visse særdeles konkurrencefølsomme varer eller visse meget konkurrence­
dygtige præferenceberettigede lande vilblive udelukket fraordningen .Tilgen­
gæld børdenyeregler give mulighed forenselektiv kontrol medeksporten af
konkurrencefølsomme industrivarer medoprindelse ivisse præferenceberettigede
'
lande .
Industrivarerne ,bortset fratekstilvarer ,inddeles forøjeblikket ifire katego­
rier :konkurrencefølsomme varer (15toldpositioner ),delvis konkurrencefølsomme
varer (konkurrencefølsomhed afhængigt afoprindelseslandet )(28toldpositioner ),
delvis konkurrencefølsomme varer (81toldpositioner )ogikke-konkurrenoefølsomme
varer (ca.1700toldpositioner ).

-8-
Forhver afdisse kategorier gælder der forskellige regler forkontrol med ogover­
holdelse afdekvantitative begrænsninger ,hvad enten derertale omdepræference -
berettigede lando under ét,eller derertale omdemenkeltvis .Ordningen erble­
vet såkompliceret ,atdetervanskeligt forbrugerne atvurdere alle dens enkelt­
heder ogudnytte denpårette måde .Ordningens komplicerede karakter skyldes ,at
dererindført foranstaltninger forattage hensyn til ,atvisse varer somsådanne
erkonkurrencofølsonme ,atvisse præferenceberettigede lande forenrække varers
vedkommende e:.*blevet meget konkurrencedygt ige ,eller atgraden afkonkurrence -
følsomhed forénogsamme vare kanvære forskellig ideforskellige medlemsstater . !
Pågrundlag afdenkendsgerning ,der iøvrigt bekræftes aferfaringen ,atenvares
konkurrencef ølsomhed næsten altid sl<yldes et,toeller trepræferenceberettigede
lande ,skulle detvære muligt atløse detproblem ,somdisse lande rejser ,ogsam­
tidig forenkle forvaltningen afordningen ved -i'højere grad atliberalisere adgan­
gen fordeøvrige præferenceberettigede lande .
Antallet afvarekategorier bør nedsættes til to:
–ikke-konkurrencefølsomme varer ,derkunskal følges gennem statistiske opgørel­
ser ,ogsomeventuelt skal kunne flyttes fraenkategori tilenanden vedbe­
gyndelsen afetrytregnskabs 'x,såfremt depræferenceberettigede landes eksport
ivæsentlig grad måtte skade Fællesskabets producenter ; *
-konkurrenceføl somme varer (der ibegyndelsen skal omfatte detoldpositioner ,der
forøjeblikket erklassificeret idatreovervågede kategorier )jfordisse varers
vedkommende skal manpågrundlag afobjektive kriterier fastslå ,hvilke lande
derermest konkurrencedygtige ,under hensyntagen tilsåvel depræferenceberet -
tigede landes økonomiske situation ,somfællesskabsproducenternes situation samt
handelsforbindelserne mellem Fællesskabet ogdisse lande .Fordisse lande og
forhver enkelt vare fastsættes derfællesskabskontingenter ,som idefleste
tilfælde tildeles hvert enkelt land ,men iundtagelsestilfælde dogsamtlige lande ,
derbetragtes somkonkurrencedygtige .For alle deøvrige præferenceberettigede
udviklingslandes vedkommende forvaltes præferencerne påsamme måde somdetfor
øjeblikket ertilfældet medikke-konkurrencef ølsomme varerj derfastsættes et
teoretisk loft ,hvis overskridelse itilfælde afbehørigt dokumenterede markeds -
forstyrrelser kangive anledning tilgenindførelse aftold ,hvorpm derskal træf- ■
fesafgørelse ihvert enkelt tilfælde .
Enundersøgelse af,hvorledes GSPforøjeblikket udnyttes ,viser ,atensådan for­
enkling ikke blot ermulig ,menogså nødvendig .Destrenge kontrolforanstaltninger
skal således kunvedrøre godt enhalv snes lande ialtogigennemsnit højst et
eller topræferenceberettigede lande forhver enkelt varo.Endvidere vilmanderi­
gennem kunne kontrollere caB10%afdendelafdeseparate kontingenter oglofter ,
derrent faktisk udnyttes forøjeblikket ,ogsåledes ivæsentlig grad mindske en
eventuel risiko for Fællesskabets industrier .

-9-
Kedhensyn "tiltekstilvarer forekommer detuhensigtsmæssigt pånuværende tids­
punkt attænke påenrealitetsændring afdenordning ,derførst "blev indført
den 1.januar iår.Manvilsåledes ikke råde over tilstrækkelige oplysninger
tilatvurdere resultaterne afdenne ordning ,forhvis anvendelse dereropstil­
lethelt nyeregler .Endvidere erdennuværende ordning forbundet meddei
henhold tilMFAindgåede aftalers funktion .Disse aftaler udløber i1982 ,og
detforekommer logisk atafvente deafgørelser ,dervilblive truffet iden
forbindelse ,frem foratbegynde atændre enordning ,dererblevet bragt i
stand efter langvarige drøftelser .Dogvilder selv inden fordenne sektor
kunne påtænkes visse andringer medhenblik påatfjerne overflødige kontrol­
foranstaltninger ogforbedre demindst konkurrencedygtige landes adgang .
Oprindelsesreglerne erligeledes blevet kritiseret afdepræferenceberettigede
lande ,derfinder demrestriktive ogaltforkomplicerede .Samtidig medat
grundprincipperne fordisse regler fastholdes kandeteventuelt undersøges ,
omdetermuligt atforenkle demoggøre demmere liberale forsåvidt angår
"kumulativ "oprindelse ilande ,derindgår ienregional sammenslutning ,og
forsåvidt angår princippet "donor *soontent ". i
d)Ændring afforvaltningen
Anvendelsen afpræferenceordningen børogså forenkles medhensyn tilforvalt­
ningen .Enhensigtsmæssig løsning vilvære ,atdersondres mellem pådenene
side løbende forvaltningsafgørelser vedrørende anvendelse aftoldforanstalt -
ningerne ,kontrol medudnyttelsen afordningen ogdenårlige tilpasning afGSP ,
ogpådenanden side væsentlige afgørelser vedrørende dealmindelige retnings­
linjer ogdenperiodiske revision afordningen .Sidstnævnte afgørelser bør som
hidtil træffes afRådet påforslag afKommissionenj medhensyn tildenløbende .
forvaltning mener Kommissionen derimod ,atdenselv børkunne træffe afgørelse
efter høring afmedlemsstaterne ,ioverensstemmelse medenforvaltningsprooe –
dure ,derskal udarbejdes tildette formål ,ogsomKommissionen tilsintid
vilfremsætte offioielle forslag om.

Bilag
FORELØBIG VURDERING AFAFVENDELSEN AFFÆLLESSKABETS ORDNING
MED GENERELLE TOLDPRÆFERENCER
1.Detoprindelige Fællesskabs (deSeks )ordning blev iværksat den 1#juli 1971
ogvidereført afdetudvidede Fællesskab (deNi)fraden 1.januar 1974 *Mens
depåhinanden følgende arrangementer harværet gældende ,erpræferencefordelene
til stadighed blevet forøget for samtlige varegrupper .Endvidere harFælles­
skabet siden 1975 ændret ordningen iretning afenmere afbalanceret fordeling
afdeindrømmede fordele .Detharsåledes gradvis liberaliseret adgangen for
demindst udviklede lande ogtruffet forskellige foranstaltninger foratbe­
grænse demest konkurrencedygtige landes udbytte afordningen ysåledes atde
øvrige præferenceberettigede lande kunne fåenmere rimelig delafudbyttet .
/
Globalt erFællesskabets tilbud ,bortset fratekstilvarer ,steget med 755«i
perioden 1974 til1979 fra3,7miaREtil6,5miaERE,
Fordelandbrugsvarer ,deromfattes afGSP,oghvis antal ersteget fra187
i1^74 til310 i1979 » samhandelen tredoblet ,idet denersteget fra450
mioREtil 1350mioERE ,Denne væsentlige stigning skyldes forenstor dels
vedkommende iværksættelsen afden fælles hensigtserklæring ogendvidere til-
budet vedrørende tropiske varer iforbindelse meddemultilaterale handels­
forhandlinger .
Detbørendvidere bemærkes ,atenrakke varstr erblevet optaget pålisten over
landbrugsvarer under hensyntagen tildebilaterale forbindelser mellem Fælles –.
skabet ogvisse præferenceberettigede lande .Detgælder f.eks .opløselig
kaffe ogoaoaosmør (Brasilien )ogtobak afsorten Virginia (Indien ),
i
Tilbudet vedrørende industrivarer bortset fratekstilvarer svarede i1974
til2,8miaREogandrager nu5)1miaERE,dvs,enstigning på82$,Iløbet
afsamme tidsrum erantallet afindustrivarer underkastet nøje overvågede
fællesskabskontingenter eller -lofter steget fra152til 182udafdeialt
1850toldpositioner ,deromfattes afGSP,

Detmåkonstateres ,atdetteoretiske beregningsgrundlag forbestemmelse af
tilbudets størrelse ikke altid erblevet anvendt iforbindelse medvarer un­
derovervågning .Detharisær været tilfældet siden 1975P&grund afenergi­
krisens virkninger påFællesskabets samhandel .Porøjeblikket anvendes den
teoretiske beregning iforbindelse medca.50$afdetoldpositioner ,der
χ
overvåges .Hvad angår deøvrige varer hartilbudet omfattet faste forøgel­
ser,somermindre enddem ,derville være fremkommet vedberegning efter
dennormale metode ,eller også ermængden blevet fastfrosset påniveauet for
detforegående år,mendette gælder kunfornogle fåvarer (forEKSF-produk -
ters vedkommende harmængderne varet fastlåst påsamme niveau siden 1976).
Denne praksis erblevet indført foratskabe ligevægt mellem depræference -
berettigede landes interesser ogFællesskabets forskellige industrisektorers
interesser ,ogendvidere foratbeskytte AVS-landenes interesser ,særlig for
såvidt angår krydsfiner . .
Medhensyn tiltekstilvarer ertilbudet udtrykt imængde steget fra68200
tons i1974 tilca.87300tons i1979»dvs.enstigning på29$.
• ν
Enforholdsvis lille gruppe præferenceberettigede lande udnytter præference -
fordelene ,eftersom 13aflandene tegner sigforca.70$j i1977 tegnede 17
lande sigfor85$afdeudnyttede præferencefordele .Dette forhold ,deri
øvrigt genfindes iforbindelse medudnyttelsen afandre præferenoeydende
landes ordninger ,erikke overraskende .GSPvedrører hovedsagelig forar­
bejdede industrivarer oggavner således iførste række delande ,derhar
opnået envisgrad aføkonomisk udvikling ,samt delande ,hvis eksport
traditionelt harværet rettet modFællesskabet ,eller somfremstiller et
ret stort antal forskellige industrivarer .Blandt disse præferenceberettigede
lande finder mansåledes ikke blot visse udviklingslande ,derbetragtes som
tilstrækkeligt udviklede ,menogså lande somIndien ,Pakistan ,Peru ,Indone­
sien ogFilippinerne ,dertilhører gruppen aflande medlavindkomst .Det
børimidlertid bemærkes ,atdenhøje udnyttelsesgrad forvisse landes ved­
kommende skyldes enenkelt varegruppe jafdesamlede udnyttede præference -
fordele udgør således f.eks .palmeolie forMalaysias vedkommende 62$,tobak
forIndonesiens vedkommende 44$»mineralolieprodukter forRumæniens og
Venezuelas vedkommende henholdsvis 73og94$«

Hvis manserpågenindførelsen aftold iforbindelse medbutoir ,kanderkon­
stateres enstigende udnyttelse afGSPforsåvidt angår overvågede varer ,
eftersom antallet afgenindførelser ersteget fra 109 i1974 til 172 i1979 .
Genindførelserne har ialtvedrørt 28præferenceberettigede lande ogheraf
tegnede Jugoslavien ,Hongkong ogSJyd-Korea sigalene for102genindførelser
i1978 . -
Medhensyn tillofter "blev der i1974 genindført told i21tilfalde mod35
tilfælde i1978 « "
Listen over præferenceberettigede lande erikke blevet væsentligt andret si­
deniværksættelsen afGSP,ogsomhovedregel erpræferencefordelen blevet
indrømmet deudviklingslande ,derhører til i77-land øgruppen .Denhidtil
eneste undtagelse harværet Rumænien ,derpådettidspunkt ,daderskulle
træffes afgørelse om,hvorvidt landet skulle medtages blandt deberettigede ,
ikke tilhørte denne gruppe (Kina vilrent faktisk blive medtaget iarrange­
mentet for1980 ). ,
/
Pågrundlag heraf kanfremsættes følgende generelle betragtninger vedrørende
anvendelsen afFællesskabets GSP-ordning 1denne første periode efter ind­
førelsen !
a)generelt kandenforøgelse afdeindrømmede præferencefordele ,derersket :
mellem 1974 og1979 anses fortilfredsstillende ,skønt denskyldes speci­
fikke faktorer (tilbud vedrørende tropiske varer ,fælles hensigtserklæring )
snarere endenbevidst politikj
b)udnyttelsen afpraferencef ordelene erfortsat forbeholdt etrelativt be­
grænset antal varer ogerisær koncentreret omsektorer ,hvor depræfe –
renceberettigede landes konkurrencemæssige stilling iforhold tilFælles­
skabets industri allerede erforholdsvis gunstigj
o)udnyttelsesgraden fordeindrømmede fordele erfortsat begrænset ,især i
betragtning af,atderforudviklingslandenes vigtigste eksportvarer gæl­
derstrenge kvantitative begrænsninger ,mens depræferenceberettigede lande
forenlang række ikke-konkurrencefølsomme varers vedkommende ikke eri
stand tilatudnytte fordelene ,fordi demangler definansielle ogtekniske
faciliteter ,derville sætte dem istand tilatudvikle enproduktion af
disse varer 1

-4-
d)deteretforholdsvis begrænset antal lande ,derudnytter enstor delaf
præferencefordelene jdenne gruppe omfatter imidlertid ikke blot lande ,
derharopnået etrethøjt udviklingsniveau ,menogså langt mindre ud­
viklede lande ,sombegunstiges afhelt andre faktorer somf.eks .tradi­
tionelt handelsmønster ,geografisk beliggenhed nærvedFællesskabet ,stor
eksport afetbegrænset antal varerj
e)skønt antallet afvarer under GSF-ordningen tilstadighed erblevet udvi­
det ,hardenpræferencebegunstigede import fortsat etmeget ringe omfang
iforhold tilFællesskabets samlede import fradepræferenceberettigede
landej denne andel ermeget forskellig frasektor tilsektor ,ogbortset
franogle fåmeget afgrænsede tilfælde kandetikke medrette påstås ,at
denpræferencebegunstigede import alene kantrue Fællesskabets industri ,
idet denudgør enmeget ringe delafFællesskabets samlede import (i1976
og1977 udgjorde udnyttelsen afGSP-ordningen forsåvidt angår konkurren -
cefølsomme varer mellem 3og4^afdensamlede import afsådanne varer ).
Ν
/