Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 233/13)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen om ændring, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»Scalogno di Romagna«

EU-nr.: PGI-IT-1539-AM01 — 11.1.2021

BOB ( ) BGB (X)

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Sammenslutning: Consorzio Scalogno di Romagna [beskyttelsessammenslutningen for »Scalogno di Romagna«]

Adresse: C/o Comune di Riolo Terme, Via Aldo Moro 2, 48025 Riolo Terme — Ravenna, Italy

E-mail: consorzioscalognodiromagna@gmail.com

»Consorzio Scalogno di Romagna« er berettiget til at indgive en ansøgning om ændring i henhold til artikel 13, stk. 1, i dekret nr. 12511 af 14. oktober 2013 fra det italienske ministerium for landbrug, fødevarer og skovbrug.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

☐ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☒ Geografisk område

☒ Bevis for oprindelse

☒ Produktionsmetode

☒ Tilknytning

☒ Mærkning

☒ Andet [angives nærmere]

4. Type ændring

☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende)

5. Ændring(er)

Beskrivelse af produktet

Artikel 2:

»Betegnelsen »Scalogno di Romagna« henviser udelukkende til løg af arten Allium ascalonicum.«

er ændret og suppleret som følger:

»Betegnelsen »Scalogno di Romagna« henviser udelukkende til løg af arten Allium ascalonicum og økotypen Romagna. »Scalogno di Romagna«-løg har en aflang, flaskelignende form med en hård ydre skal, hvis farve kan variere fra gul til gyldenbrun, gulbrun, brun eller grå, mens den kødfulde indre del varierer fra hvid til stribet lilla. Økotypen Romagna har lange, foldede rødder og lysegrønne, tilspidsede blade. Når løgene er høstet, samles de i klaser med forskellige antal løg, der er fastgjort til hinanden ved rødderne. De har en skarp duft. Smagen er sød og delikat, og de smager mere af løg end af hvidløg. Deres aromatiske egenskaber minder om liljefamiliens egenskaber og skyldes de store mængder svovl, som de optager fra jorden, og som er et mesoelement, der kendetegner deres smag og duft. De spises friske eller tørrede og konserveres ofte i olie. Alle disse egenskaber gør, at de adskiller sig tydeligt fra andre typer skalotteløg.«

Disse ændringer giver en mere præcis angivelse af, hvilken type produkt økotypen Romagna udgør. Den er også medtaget i den integrerede varespecifikation for regionen Emilia-Romagna.

Tilføjelserne vedrører de egenskaber, der gør »Scalogno di Romagna« let genkendeligt og adskiller det klart fra enhver anden type skalotteløg.

Disse egenskaber har altid været specifikke for produktet og er også blevet dokumenteret fotografisk. De beskrives nu på en bedre måde for at gøre det lettere for forbrugerne at genkende skalotteløget og lette opgaven for de ansvarlige for kvalitetskontrollen.

Denne ændring vedrører også punkt 5b) i resuméet og punkt 3.2 i enhedsdokumentet.

Geografisk område

Varespecifikationen medtager en ændring af navnet på provinsen Forlì, som nu er omdøbt til »provinsen Forlì-Cesena«. Denne ændring berører ikke produktionsområdet.

Denne ændring vedrører også punkt 5c) i resuméet og punkt 4 i enhedsdokumentet.

Bevis for oprindelse

Den oprindelige tekst i artikel 5 nævner lovgivning, som ikke længere er i kraft. Derfor erstattes artiklen om bevis for oprindelse med følgende:

»Hvert trin i produktionsprocessen overvåges, og alle tilførsler og udtag registreres. På denne måde sikres produktets sporbarhed. Den sikres også ved, at de matrikler, hvor produktet dyrkes, samt producenterne og emballeringsvirksomhederne opføres på lister, der forvaltes af kontrolorganet, og ved, at de producerede mængder anmeldes til kontrolorganet. Alle fysiske og juridiske personer, der er opført på de relevante lister, kontrolleres af kontrolorganet i overensstemmelse med varespecifikationen og den tilhørende kontrolplan.«

Produktionsmetode

— Betingelserne for forbuddet mod såning på stubmark præciseres på en mere kortfattet måde.

Sætningen »Der skal gå mindst fem år, før der igen kan dyrkes »Scalogno di Romagna« på samme mark« er tilstrækkelig til at udtrykke dette forbud. Sætningen »Såning på stubmark er ikke tilladt« er således overflødig og er blevet slettet.

— Praksis med hensyn til afgrødeskifte præciseres for at undgå enhver tvivl om fortolkningen heraf og for at omformulere det, der allerede står i varespecifikationen, på en tydeligere måde, nemlig at »Scalogno di Romagna« ikke kan dyrkes efter planter af natskyggefamilien, roer og kål. Den omformulerede sætning har følgende ordlyd: »Det er ligeledes forbudt at dyrke »Scalogno di Romagna« efter planter af natskyggefamilien, roer og kål.«

— Hvad såningsmetoderne angår, er det obligatorisk at anvende løg af arten Allium ascalonicum og økotypen Romagna, eftersom »Scalogno di Romagna« — i overensstemmelse med det, der står i afsnittet om tilknytningen til oprindelsesområdet — kun kan dyrkes ved genplantning af løg af den specifikke økotype. Sætningen »Udplantningen skal finde sted fra november til december, mens høsten finder sted fra juni det følgende år« suppleres således som følger: »Udplantningen skal finde sted fra november til december med løg af arten Allium ascalonicum og økotypen Romagna, mens høsten finder sted fra juni det følgende år.«

— Endelig defineres den maksimale produktion pr. enhed, der allerede er angivet til 6-8 ton pr. hektar, præcist (8 ton pr. hektar) for at lette kontrollen.

Denne ændring vedrører også punkt 5e) i resuméet.

Tilknytning til området

Teksten om tilknytning til området er ikke medtaget i den nuværende varespecifikation, der stammer fra 1997. Derfor er der udarbejdet en tekst, som beskriver tilknytningen til området, der allerede er medtaget i den indgivne dokumentation i DOOR, og som suppleres med andre historiske oplysninger om »Scalogno di Romagna«-løgets omdømme.

Ud over det, der allerede er angivet i varespecifikationen og resuméet, skal det bemærkes, at et af de grundlæggende og særlige kendetegn ved »Scalogno di Romagna« er, at det ikke danner blomsterhoveder.

Varespecifikationen suppleres derfor som følger:

»Tilknytningen mellem »Scalogno di Romagna« og det geografiske område er baseret på produktets omdømme. »Scalogno di Romagna« er kendt for at være en særlig økotype skalotteløg, som har sine egne egenskaber, der adskiller sig fra egenskaberne hos andre typer på markedet.«

Arealer, der er egnede til dyrkning af »Scalogno di Romagna«, er bakkede og har jord med moderat tekstur eller lerholdig jord, som er tør, rig på kalium og organisk materiale, veleksponeret og veldrænet. Denne jord er karakteristisk for den kridthøjderyg, der kaldes »La Vena dei Gessi Romagnola« [Romagnas kridtåre], som går igennem en stor del af produktionsområdet, og som kendetegner og påvirker hele området, idet den giver jorden en vis alkalinitet. Produktionsområdet er også kendt som et kurområde, der kendetegnes ved jordens og vandets svovlkomponenter.

Liljefamiliens aromatiske egenskaber påvirkes således af de miljøegenskaber, som svovlkomponenterne har.

Jordens mikrobielle flora fører med sin fortsatte enzymatiske aktivitet under lagringen eller tørringen til udviklingen af »Scalogno di Romagna«-løgets typiske søde og delikate aroma, men også til den skarpe duft.

Et særligt kendetegn ved »Scalogno di Romagna« er, at det ikke danner blomsterhoveder. Derfor er den eneste mulige og tilladte dyrkningsmetode at genplante løgene. Denne egenskabs genetiske arv og egenskaberne ved den specifikke økotype er blevet bevaret igennem århundreder, da der ikke sker nogen naturlig eller tvungen udveksling af pollen med andre arter, hvilket betyder, at »Scalogno di Romagna« ikke har været genstand for de krydsninger eller genetiske indgreb, der er typiske for andre sorter på markedet.

»Scalogno di Romagna« er aldrig blevet fundet i naturen, hvilket betyder, at de keltere, der bragte det til Romagna, dyrkede et originalt og autentisk produkt, som på ingen måde kunne udskiftes, forveksles eller erstattes med noget andet løg i liljefamilien.

Der er en tydelig tilknytning mellem »Scalogno di Romagna« og lokalområdet. Avlerne, herunder de personer, der dyrker nogle få kvadratmeter skalotteløg i deres egen køkkenhave, har nemlig også bidraget til, at evnen til at videregive denne værdifulde hyldest til Romagnas gavmilde jord ikke er gået tabt. Avlernes færdigheder er også meget vigtige for løgenes udvælgelse, og de lægger et fremragende håndværk for dagen, når de foretager denne udvælgelse. En del af de høstede løg er beregnet til konsum, og mellemstore løg med en mere kurvet form anvendes normalt til genplantning.

Flere forfattere nævner dette produkt, f.eks. Corrado Contoli, som var født i og boede i Lugo. I hans bog fra 1963 med titlen »Guida alla veritiera cucina romagnola« [vejledning til det ægte Romagnakøkken] indeholder kapitlet om svinekødsretter en lovprisning af skalotteløget, der både er banebrydende og stemningsvækkende. Graziano Pozzetto nævner andre vidnesbyrd om produktets beskrivelse og dets anvendelse i utallige opskrifter fra det forrige århundrede i sin bog »Lo scalogno di Romagna. Cibo per Venere« [Scalogno di Romagna — guddommelig mad], som blev udgivet i 2001. Flere lokale kokke har brugt »Scalogno di Romagna« til at lave forskellige retter, herunder Tarcisio Raccagni fra den tidligere restaurant »Gigiolè« in Brisighella. Han forsøgte at genskabe middelalderkøkkenet i de middage, der blev afholdt i forbindelse med de berømte middelalderfestivaler i Brisighella.

Der er også onlinemateriale på websteder som Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet og Taccuini Gastrosofici, der dokumenterer »Scalogno di Romagna«-løgets omdømme og dets anvendelse som smagsgiver ved tilberedningen af forskellige retter eller konserveret i olie.

Historien om »Scalogno di Romagna« er en smuk og forbilledlig historie, der er opstået takket være den hovedrolle, som foreningen »Proloco di Riolo Terme« har spillet. Foreningen indførte i 1993 den første »Fiera dello Scalogno di Romagna«, som er en festival, der stadig afholdes hvert år i slutningen af juli."

Denne ændring vedrører også punkt 5f) i resuméet og punkt 5 i enhedsdokumentet.

Kontrol

Teksten om kontrol, som ikke er medtaget i den nuværende varespecifikation, har følgende ordlyd:

»Overholdelsen af varespecifikationen kontrolleres i henhold til artikel 37 i forordning (EU) nr. 1151/2012. Det kontrolorgan, der har til opgave at kontrollere varespecifikationen, er Check Fruit, som er beliggende i Via Dei Mille 24, 40121 Bologna, Italy, tlf. +39 0516494836, Fax + 39 0516494813, E-mail: info@checkfruit.it.«

Denne ændring vedrører også punkt 5g) i resuméet.

Mærkning

Artikel 7 ændres således:

1.

— Sætningen:

»Beholderne skal under alle omstændigheder være forseglet således, at indholdet ikke kan fjernes, uden at beholderen brydes.«

er blevet ændret som følger:

»Pakningen skal under alle omstændigheder være forseglet således, at indholdet ikke kan fjernes, uden at pakningen brydes.«

Ordet »contenitore« [beholder] er i den oprindelige italienske version blevet erstattet med det mere hensigtsmæssige ord »confezione« [pakning].

— Sætningen: »Beholderne skal bære påskriften »Scalogno di Romagna« umiddelbart efterfulgt af ordene »Indicazione Geografica Protetta« [beskyttet geografisk betegnelse] med samme størrelse bogstaver.«

er blevet ændret til:

»Pakninger, ranker eller klaser skal være forsynet med et mærke med påskriften »Scalogno di Romagna« umiddelbart efterfulgt af ordene »Indicazione Geografica Protetta« [beskyttet geografisk betegnelse] med samme størrelse bogstaver.«

Der indføres nu en pligt til at anvende et mærke med oplysninger på alle typer pakninger. Mærket indeholder de nødvendige oplysninger og tilpasses let til de forskellige typer pakninger, der er taget højde for i varespecifikationen.

— Sætningen: »Alle emballagetyper skal være godkendt af regionen Emilia-Romagna.«

udgår, da den er i strid med gældende lovgivning.

— Sætningen: »Efter anmodning fra de berørte producenter kan der anvendes et grafisk symbol. Dette symbol skal svare til det grafiske billede, herunder eventuelle referencefarver, af billedlogoet eller det specifikke og utvetydige logo, som altid skal anvendes sammen med den geografiske betegnelse.«

er blevet ændret som følger:

»Det særlige logo nedenfor skal være påført i overensstemmelse med det angivne grafiske billede.«

Det er således obligatorisk at anvende et grafisk symbol, herunder de tekniske data, der beskriver dets karakteristika.

— Sætningen: »Ordlyden »Prodotto in Italia« [fremstillet i Italien] skal også være angivet på partier beregnet til eksport.«

er blevet ændret til:

»Ordlyden »Prodotto in Italia« [fremstillet i Italien] skal også være angivet.«

Angivelsen på mærket af ordene »fremstillet i Italien« er obligatorisk for alle partier og ikke blot for dem, der er beregnet til eksport, så den italienske forbruger også får at vide, at der er tale om et produkt dyrket i Italien.

Denne ændring vedrører også punkt 5h) i resuméet og punkt 3.6 i enhedsdokumentet.

Andet

Emballering

2. Artikel 6: »På markedsføringstidspunktet skal »Scalogno di Romagna« have følgende egenskaber: A) Frisk produkt: — klaser på ca. 500 g, som er sammenbundet over halsen og fastgjort med raffia i enden. B) Tørret produkt: 1) løgklaser med en vægt på ca. 500 g. Klaserne skal bestå af ensartede, store løg. De er fastgjort meget stramt med raffia over løgenes top, og bladene er skåret af 5 cm over sløjfen. 2) ranker. Løgene er sorteret og flettet, enten ved hjælp af bladene alene eller med raffia. 3) tørrede løg i et lille plastnet på 100 g.«

er blevet ændret som følger:

»På markedsføringstidspunktet skal »Scalogno di Romagna« have følgende egenskaber:

A) Frisk produkt: — klaser på mellem 100 g og 1 kg, som er fastgjort med raffia eller andre fibre af vegetabilsk oprindelse.

B) Tørret produkt: 1) klaser på mellem 100 g og 1 kg, som er fastgjort med raffia eller andre fibre af vegetabilsk oprindelse i enden. Klaserne skal bestå af ensartede løg. De skal være fastgjort meget stramt over løgenes top, og bladene skal være skåret af 5 cm over sløjfen. 2) ranker af udvalgte løg med en ensartet størrelse, som er flettet enten ved hjælp af bladene alene eller med raffia eller andre plantefibre. 3) forseglede net, poser eller kasser: Tørrede løg af forskellig størrelse og uden rødder kan pakkes i forseglede net, poser eller kasser af materiale, der er velegnet til emballering af fødevarer, med en vægt på mellem 100 g og 5 kg.

Ovennævnte produkter kan også markedsføres i emballage af træ, plast, papir, pap eller naturlige vegetabilske materialer i henhold til gældende lovgivning.

På salgsstedet er det ligeledes tilladt at sælge produktet i portioner fra forseglede pakninger eller kasser, såfremt produktet er placeret i specifikke afsnit eller beholdere, der tydeligt viser de samme oplysninger som dem, der er påkrævet for de i varespecifikationen omhandlede pakninger.

Løg beregnet til forarbejdning kan også leveres i løs vægt, i pakninger eller i beholdere, som er i overensstemmelse med gældende lovgivning, og som på mindst den ene side er mærket med ordene »Scalogno di Romagna BGB til forarbejdning« på en læsbar og synlig måde.«

Artiklen om emballering er blevet ajourført for at tilpasse den til de nuværende markedskrav, forenkle præsentationsproceduren, medtage klaser på mellem 100 g og 1 kg og tilføje emballering i net, poser eller kasser.

Foruden at medtage oplysninger om emballering og gøre flere emballagetyper tilgængelige for forbrugeren er håndteringen af det produkt, der udelukkende er beregnet til forarbejdning, blevet forenklet. Det er nemlig almindeligt at anvende produktet, når det er konserveret i olie, eller at tilføje »Scalogno di Romagna« til visse fødevarer eller retter. Denne ændring gør det muligt at emballere det produkt, der er beregnet til forarbejdning, »i løs vægt«.

Denne ændring vedrører også punkt 5h) i resuméet og punkt 3.5 i enhedsdokumentet.

Redaktionelle ændringer

— Artikeloverskrifterne er medtaget i varespecifikationen for bedre at definere indholdet af de enkelte artikler.

ENHEDSDOKUMENT

»Scalogno di Romagna«

EU-nr.: PGI-IT-1539-AM01 –– 11.1.2021

BOB ( ) BGB (X)

1. Betegnelse [på BOB eller BGB]

»Scalogno di Romagna«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Betegnelsen »Scalogno di Romagna« henviser udelukkende til løg af arten Allium ascalonicum og økotypen Romagna.

»Scalogno di Romagna«-løg har en aflang, flaskelignende form med en hård ydre skal, hvis farve kan variere fra gul til gyldenbrun, gulbrun, brun eller grå, mens den kødfulde indre del varierer fra hvid til stribet lilla.

Økotypen Romagna har lange, foldede rødder og lysegrønne, tilspidsede blade.

Når løgene er høstet, samles de i klaser med forskellige antal løg, der er fastgjort til hinanden ved rødderne.

De har en skarp duft. Smagen er sød og delikat, og de smager mere af løg end af hvidløg. Deres aromatiske egenskaber minder om liljefamiliens egenskaber og skyldes de store mængder svovl, som de optager fra jorden, og som er et mesoelement, der kendetegner deres smag og duft.

De spises friske eller tørrede og konserveres ofte i olie.

Alle disse egenskaber gør, at de adskiller sig tydeligt fra andre typer skalotteløg.

3.3. Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen af »Scalogno di Romagna« indtil høsten af produktet må udelukkende finde sted i det geografiske område, der er angivet i punkt 4.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

På markedsføringstidspunktet skal »Scalogno di Romagna« have følgende egenskaber:

A) Frisk produkt: — klaser på mellem 100 g og 1 kg, som er fastgjort med raffia eller andre fibre af vegetabilsk oprindelse.

B) Tørret produkt: 1) klaser på mellem 100 g og 1 kg, som er fastgjort med raffia eller andre fibre af vegetabilsk oprindelse i enden. Klaserne skal bestå af ensartede løg. De skal være fastgjort meget stramt over løgenes top, og bladene skal være skåret af 5 cm over sløjfen. 2) ranker af udvalgte løg med en ensartet størrelse, som er flettet enten ved hjælp af bladene alene eller med raffia eller andre plantefibre. 3) forseglede net, poser eller kasser: Tørrede løg af forskellig størrelse og uden rødder kan pakkes i forseglede net, poser eller kasser af materiale, der er velegnet til emballering af fødevarer, med en vægt på mellem 100 g og 5 kg.

Ovennævnte produkter kan også markedsføres i emballage af træ, plast, papir, pap eller naturlige vegetabilske materialer i henhold til gældende lovgivning.

På salgsstedet er det ligeledes tilladt at sælge produktet i portioner fra forseglede pakninger eller kasser, såfremt produktet er placeret i specifikke afsnit eller beholdere, der tydeligt viser de samme oplysninger som dem, der er påkrævet for de i varespecifikationen omhandlede pakninger.

Løg beregnet til forarbejdning kan også leveres i løs vægt, i pakninger eller i beholdere, som er i overensstemmelse med gældende lovgivning, og som på mindst den ene side er mærket med ordene »Scalogno di Romagna BGB til forarbejdning« på en læsbar og synlig måde.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Når »Scalogno di Romagna«-løg markedsføres til forbrug, skal de emballeres på en sådan måde, at det er muligt at påsætte særlige mærker. Pakningen skal under alle omstændigheder være forseglet således, at indholdet ikke kan fjernes, uden at pakningen brydes.

Pakninger, ranker eller klaser skal være forsynet med et mærke med påskriften »Scalogno di Romagna« umiddelbart efterfulgt af ordene »Indicazione Geografica Protetta« [beskyttet geografisk betegnelse] med samme størrelse bogstaver.

Emballeringsvirksomhedens navn, firmanavn og adresse samt den oprindelige bruttovægt skal stå i samme synsfelt.

Ordene »Indicazione Geografica Protetta« kan gentages et hvilket som helst andet sted på beholderen eller etiketten, herunder som akronymet I.G.P. [BGB].

Det særlige logo nedenfor skal være påført i overensstemmelse med det angivne grafiske billede.

Ordlyden »Prodotto in Italia« skal også være angivet.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Produktionsområdet omfatter den del af regionen Emilia-Romagna, der er velegnet til dyrkning af Allium ascalonicum, og dækker følgende kommuner:

— Provinsen Ravenna: Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme og Solarolo

— Provinsen Forlì-Cesena: Modigliana og Tredozio

— Provinsen Bologna: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola og Mordano.

5. Tilknytning til det geografiske område

Tilknytningen mellem »Scalogno di Romagna« og det geografiske område er baseret på produktets omdømme. »Scalogno di Romagna« er kendt for at være en særlig økotype skalotteløg, som har sine egne egenskaber, der adskiller sig fra egenskaberne hos andre typer på markedet.

Arealer, der er egnede til dyrkning af »Scalogno di Romagna«, er bakkede og har jord med moderat tekstur eller lerholdig jord, som er tør, rig på kalium og organisk materiale, veleksponeret og veldrænet. Denne jord er karakteristisk for den kridthøjderyg, der kaldes »La Vena dei Gessi Romagnola« [Romagnas kridtåre], som går igennem en stor del af produktionsområdet, og som kendetegner og påvirker hele området, idet den giver jorden en vis alkalinitet. Produktionsområdet er også kendt som et kurområde, der kendetegnes ved jordens og vandets svovlkomponenter.

Liljefamiliens aromatiske egenskaber påvirkes således af de miljøegenskaber, som svovlkomponenterne har.

Jordens mikrobielle flora fører med sin fortsatte enzymatiske aktivitet under lagringen eller tørringen til udviklingen af »Scalogno di Romagna«-løgets typiske søde og delikate aroma, men også til den skarpe duft.

Et særligt kendetegn ved »Scalogno di Romagna« er, at det ikke danner blomsterhoveder. Derfor er den eneste mulige og tilladte dyrkningsmetode at genplante løgene. Denne egenskabs genetiske arv og egenskaberne ved den specifikke økotype er blevet bevaret igennem århundreder, da der ikke sker nogen naturlig eller tvungen udveksling af pollen med andre arter, hvilket betyder, at »Scalogno di Romagna« ikke har været genstand for de krydsninger eller genetiske indgreb, der er typiske for andre sorter på markedet.

»Scalogno di Romagna« er aldrig blevet fundet i naturen, hvilket betyder, at de keltere, der bragte det til Romagna, dyrkede et originalt og autentisk produkt, som på ingen måde kunne udskiftes, forveksles eller erstattes med noget andet løg i liljefamilien.

Der er en tydelig tilknytning mellem »Scalogno di Romagna« og lokalområdet. Avlerne, herunder de personer, der dyrker nogle få kvadratmeter skalotteløg i deres egen køkkenhave, har nemlig også bidraget til, at evnen til at videregive denne værdifulde hyldest til Romagnas gavmilde jord ikke er gået tabt. Avlernes færdigheder er også meget vigtige for løgenes udvælgelse, og de lægger et fremragende håndværk for dagen, når de foretager denne udvælgelse. En del af de høstede løg er beregnet til konsum, og mellemstore løg med en mere kurvet form anvendes normalt til genplantning.

Flere forfattere nævner dette produkt, f.eks. Corrado Contoli, som var født i og boede i Lugo. I hans bog fra 1963 med titlen »Guida alla veritiera cucina romagnola« [vejledning til det ægte Romagnakøkken] indeholder kapitlet om svinekødsretter en lovprisning af skalotteløget, der både er banebrydende og stemningsvækkende. Graziano Pozzetto nævner andre vidnesbyrd om produktets beskrivelse og dets anvendelse i utallige opskrifter fra det forrige århundrede i sin bog »Lo scalogno di Romagna. Cibo per Venere« [Scalogno di Romagna — guddommelig mad], som blev udgivet i 2001. Flere lokale kokke har brugt »Scalogno di Romagna« til at lave forskellige retter, herunder Tarcisio Raccagni fra den tidligere restaurant »Gigiolè« in Brisighella. Han forsøgte at genskabe middelalderkøkkenet i de middage, der blev afholdt i forbindelse med de berømte middelalderfestivaler i Brisighella.

Der er også onlinemateriale på websteder som Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet og Taccuini Gastrosofici, der dokumenterer »Scalogno di Romagna«-løgets omdømme og dets anvendelse som smagsgiver ved tilberedningen af forskellige retter eller konserveret i olie.

Historien om »Scalogno di Romagna« er en smuk og forbilledlig historie, der er opstået takket være den hovedrolle, som foreningen »Proloco di Riolo Terme« har spillet. Foreningen indførte i 1993 den første »Fiera dello Scalogno di Romagna«, som er en festival, der stadig afholdes hvert år i slutningen af juli.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.