ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (86) 304 
 
 
 
Vol. 1986/0 147 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K O M (86) 304 endelig udg.
Bruxelles, den 30. m a j 1986
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET
FREMSKRIVNINGER AF DE SOCIALE UDGIFTER 
OG DERES FINANSIERING PÅ MELLEMLANG SIGT
F R E M S K R I V N I N G E R  F O R  19 8 7  - S A M M E N F A T T E N D E  R A P P O R T
K 0 M C 8 6 ) 304 endelig udg.

INDHOLDSFORTEGNELSE
Resumé
1. Indledning
2. Indtægter
3. Udgifter1. A rt
2. E n  m ere detaljeret oversigt over socialsikrings­
bidragene
3. Oprindelse
j
1. Udgifter o g  ydelser
2. D e  sociale udgifter o g  B N P
3. D e  enkelte ydelsesgrupper4. Sundhed
5. Alderdom/efterladte
6. Svangerskab o g  fødsel/familie
7. Beskæftigelse
8. Skattefordele
9. Kapitaltransaktioner
Bilag: A - Detaljerede tabellerB - Økonomiske forudsætningerC - "Sociale ydelser" og "Socialsikringsydelser"  D - Socialsikringsgrupper - indhold  E - Den ved beregningerne anvendte pensionsalder
NB:
Indholdsfortegnelse for separat bind indeholdende landerapporterne:
D ata for 1 9 82 o g  1987: indtægter
udgifter
demografiske data

K A P I T E L  1
I N D L E D N I N G
D e n  28. iuti 1978 sendte K om m issionen R ådet en rapport o m  fremskrivninger a  
de sociale udgifter o g  finansieringen heraf for 1980 sam t de nationale 
rapporter, der havde dannet grundlag herfor.
R ådet qav udtryk for tilfredshed m e d  dette arbejde o g  fandt rapporten værdifuld. 
D et anm odede endvidere K om m issionen o m  i samarbejde m e d  regeringseksperter 
at foretage en evaluering af de erfaringer, den havde indhøstet i forbindelse 
m e d  udarbejdelsen af rapporten, o g  o m  at fremsætte yderligere forslag p a 
dette om råde.
K om m issionen fremlagde så et forslag til et fireårigt arbejdsprogram, s o m  
R ådet godkendte i  decem ber 19 8 2  (1).
Dette program  tager sigte på at holde de ansvarlige både på fælL ,  f ^ n n ^ i o i  
o g p å nationalt plan underrettede o m  udviklingstendenserne pa m e L L e m L ^9 
forde sociale udgifter, navnlig den sociale sikring, o g  finansieringen heraf, 
sam t o m  de finansielle konsekvenser af de forslag, Fællesskabet fremsætter p a  
dette om råde, navnlig til forbedring af beskæftigelsessituationen Cf.ek .  
vedrørende fleksibel pensionering).
Program m et består af:
1. Kortfattede årsrapporter
2. Analyser af særligt udvalgte spørgsmål,
s o m  K om m issionen skal udarbejde. Resultaterne af analyserne vil bl.a. blive 
gennem gået inden for ram m erne af det socialpolitiske samarbejde, der er 
ledt i m edfør af Rådets resolution af januar 1974.
N æ rvæ rende dokum ent er en kortfattet årsrapport o m  fremskrivningerne for 1 9 8 7  
(2) sam m enholdt m e d  1982. (D e  nationale rapporter, s o m  dette dokum ent er 
udarbejdet på grundlag af, k an rekvireres hos Kommissionen:^ 7  ^  Sdar-
rækker) D e  økonom iske forudsætninger, s o m  fremskriymnaerne for 1987 e  
bejdet på grundlag af i 1985, er baseret p a K om m issionens økonometriske m o d
(C O M E T ). D e  demografiske o g  øvrige forudsætninger er udarbejdet i e  e  ®  
medlemsstater. Fremskrivningerne i denne rapport afspejler ikke "'et p å andre 
medlemsstaternes officielle synspunkter, s o m  f..eks kan v re  basere!pa andre 
økonom iske eller sociale forudsætninger. Visse forskelle for aret 198d 
Sellem oplysningerne i  denne rapport o g  de af D et europæiske Fællesskabs 
Statistiske Kontor offentL'gnjorte data skyldes det forhold, at førs,nævnt 
også omfatter kapitaludgifter o g  skattefordele. Endelig har det ikke været 
muligt at forklare alle de ændringer, der er næ vnt i denne beretning p a  
grund af pladsmangel.
(1) K 0 M C 8 1 )  6 6 1  endelig udg. ,  ,  t .(2) Baseret på lovgivningen pr. 1. januar 1985. D e t forhold, at m a n  har lagt 
princippet o m  konstant lovgivning til grund, indebærer, at dataene for 
1987 er fremskrivninger o g  derfor ikke kan betragtes s o m  et forsøg p a a  
udarbejde realistiske skøn.

V/1519/85— D A
K A P IT E L  2
INDTÆGTER
D e n  fortsat høje arbejdsløshed i Fællesskabet, den stadig større skæ v h ed  
i befolkningens alderssammensætning - der ikke vil blive m indre i  fremti­
den - sam t de særlige problemer p å sundhedsom rådet har hidtil ført til en  
høj stigningstakt i de sociale sikringsordningers udgifter.  Dette har na­
turligvis også konsekvenser for ordningernes indtægtsside, såfremt m a n  ikke 
forsøger at m odvirke denne udvikling ved hjælp af nedskæringer af ydelserne, 
m å  m a n  enten anvende en større andel af landets generelle budgetmidler til 
dette formål eller forhøje socialsikringsbidragene.
S o m  det var tilfældet i de sidste fremskrivninger, har m a n  også denne g an g  
skelnet m ellem  på den ene side finansieringens art (dvs. navnlig offentlige 
midler o g  sociale sikringsbidrag) o g  pa den anden side midlernes oprindelse 
(erhvervslivet, det offentlige eller private husholdninger). D er skal i den 
forbindelse gøres o p m æ rk so m  på, at der er tale o m  globale tal for alle ydel­
sesgrupper inden for den sociale sikring. D er skelnes k u n  m ellem  de enkelte 
lande o g  ikke m ellem  de enkelte ydelsesgrupper. D e  angivne tal er således 
altid udtryk for gennemsnittet for det pågældende land, hvorim od finansie­
ringen inden for de enkelte ydelsesgrupper kan væ re yderst forskellig. 
(Eksempelvis fremgår det forhold, at sundhedsvæsenet i D et forenede K o n g e­
rige næsten udelukkende finansieres over skatterne, ikke, da det helt over­
skygges af bidragsfinansieringen på de andre omrader).
2.1 Indtægternes andel af nationalindkomsten
Hvorledes den i indledningen om handlede udvikling p å udgiftssiden påvirker 
indtægtssiden fremgår af om stående tabel 2.1. H er er indtægterne udregnet 
i procent af bruttonationalproduktet, så det fremgår, hvor stor en  andel 
af B N P , der går til finansieringen af de sociale udgifter.

Tabel 2.1: Indtægterne i procent af B N P
E F B D K D F G RI R L · I L N L U K
1 9 8 1
1 9 8 2  
1 9 8 729,0
28,9
28,829.7
30.8 
29,032,3 30,6 30,1 16,9 23,9 25,8 29,3 37,9 26,4
32,9 29,6 28,6 19,2 24,2 26,8 30,2 39,0 27,3
30,6 29,3 28,1 21,4 23,9 28,6 29,4 39,9 26,4
Til illustration af udviklingen har m a n  medtaget de (faktiske) tal for 1981. 
D et fremgår, at der for de allerfleste af landenes v ed k o m m en d e stadig var 
tale o m  en stigning af andelen fra 1 9 8 1  til 1982. A f  fremskrivningerne for 
1 9 87 fremgår det imidlertid, at der m å  regnes m e d  en faldende andel - undta­
gen for Grækenlands, Italiens o g Nederlandenes v ed k o m m en d e - o g  at andelen 
i regelen endog vil k o m m e  ned under niveauet for 1981. Dette kan do g  til 
dels skyldes m ere positive forventninger til den fremtidige udvikling i na­
tionalproduktet .
I 1 9 8 2  gik således m ellem  1 9 ,2 %  ( G R )  o g  39,0%  (N L ) af nationalindkomsten 
til finansieringen af de sociale udgifter, hvorim od der for 19 8 7  regnes m e d  
andele på m ellem  2 1 ,4 %  ( G R )  o g  3 9 ,9 %  (N L ).
M e re detaljerede oplysninger o m  disses midlers sam m ensæ tning fremgår af det 
følgende.
2.2 Indtægternes art
Indledningsvis skal der endnu en gang gøres o p m æ rk so m  på, at fremskrivnin­
gerne for 1 9 87 er beregnet på basis af en uændret national lovgivning (skæ ­
ringsdato: den 1. januar 1985). Dette er vigtigt, da indtægternes struktur 
drages stadig m ere ind i debatten, o g  da ændringer, so m  m a n  endnu ikke har 
kunnet forudse, kan k o m m e  tilat  spille ind. Overvejelserne går på at lade 
i det mindste en del af de sociale bidrag, navnlig arbejdsgivernes andel, 
erstatte af skattemidler. Dette skal s o m  anført i indlendingen bidrage til 
at skabe bedre betingelser for en nedbringelse af arbejdsløsheden. Sadanne 
overvejelser har der s o m  næ vnt ikke kunnet tages hensyn til i de forelig­
gende fremskrivninger.
a. Struktur
E n  opdeling af indtægterne efter art viser, at knap totredjedel af midlerne 
også i 1 9 8 2  blev tilvejebragt g en n em  bidrag fra arbejdsgiverne o g de for­
sikrede (fællesskabsgennemsnit). Dette vil ikke æ ndre sig nævneværdigt i  
1987. D e  offentlige tilskud tegner sig for ca. 3 0 % , o g  resten fordeler sig 
på andre indtægtskilder. N o k  så interessant er det at se på, hvorledes disse 
samlede tal er sam m ensat for hver enkelt medlemsstats vedkom m ende. Dette 
fremgår af om stående diagram 2.1:
5

Diagram 2.1: Indtægternes art - fordeling i  procent
1987
Art (1)
Sociale
bidrag
Offentlige
midler
Øvrige
indtægterEF (2)
59,0
58,2DK GR IRL
15,/·
75, C l22, Z
J  n77,8
19,247,4
49,635,1
64,073,9
24,5L NL UK (3)
58,3
35,219,248,7
42,6
2,8 9,6 3,4 3,0 3,0 0,9 1,6 6,5 17,6 8,7
1982
Sociale
bidrag
Offentlige
midler
Øvrige
indtægter59,5
36,182,971,71
19,3|77,2|51,2
42,6 i35,1
163,6170,1
27,557,2
33,366,6
120,248/
43,2)
►  f4 5,4 9,0 3,2 6,2 1/3 2,4 9,5 13,2 8,7
(1) Nomenklaturerne i  denne beretning er forklaret i  EUROSTAT-publikationen  
(Det europæiske system af integrerede statistikker for social sikring
- ESS0SS - metodik - del 1", 1981.
(2) Tallet for EF er summen af tallet for de enkelte medlemsstater i  ECU.  
For 1987 er beregningen foretaget pi grundlag af de senest disponible  
vekselkurser (august 1985).
(3) Oplysningerne for Det forenede Kongerige vedrører finansåret og ikke  
kalenderåret (f.eks. 1. april 1982 - 31. marts 1983).
i

ben andel, de "øvrige indtægter" tegner sig for, var i  1982 forholdsvis be­
skeden og vi l yderligere mindskes frem til 1987 (undtagen for Danmarks og  
Nederlandenes vedkommende). Derimod tilvejebringes langt over 90% af de sam­
lede indtægter enten gennem socialsikringsbidrag eller offentlige midler.  
Forholdet mellem disse varierer imidlertid meget fra land til Land.
I de fleste lande spiller socialsikringsbidragene den største rolle. Indtil  
75% af midlerne tilvejebringes gennem bidrag (Forbundsrepublikken Tyskland,  
Frankrig og Italien). Voldsomme afvigelser herfra finder man kun i  Irland  
(35,1% i  1987) og navnlig i  Danmark (15,4%). Den traditionelle offentlige  
finansiering i  disse lande vil ikke ændre sig nævneværdigt i  referencepe­
rioden. I 1987 vil de offentlige tilskud for Irlands vedkommende udgøre ca.
2/3 og for Danmarks vedkommende sågar 3/4 af de samlede indtægter. Kun for  
Grækenlands og Det forenede Kongeriges vedkommende er der stort set balance  
mellem bidragene og de offentlige tilskud.
Det skal imidlertid endnu en gang understreges, at disse tal er nationale  
gennemsnit, der er udregnet på grundlag af landets samlede sociale beskyttelse.  
For de enkelte ydelsesgruppers vedkommende kan der være tale om afvigelser,  
hvilket det nævnte eksempel fra det britiske sundhedsvæsen er et tydeligt  
eksempel på.
b. Tendenser
Tabel 2.1 viser den endelige procentuelle fordeling i  1987. Det fremgår imid­
lertid ikke, om ændringerne i  forhold til 1987 skyldes en stigning i  den  
ene andel og et fald i  den anden eller henholdsvis en stigning eller et fald  
i  begge dele, men af forskelligt omfang.
Omstående diagram giver en fuldstændig oversigt over de forventede ændringer  
i  1987 og giver mulighed for at sammenligne de gennemsnitlige ændringer fra  
år til år i  referenceperioden. I den forbindelse er der taget hensyn til  
de forskellige inflationsrater i  de enkelte lande (ved hjælp af forbruger­
prisindekset). Da der er anvendt samme målestok, for alle indtægtskomponen­
ter, kan der for et hvilket som helst lands vedkommende foretages sammen­
ligninger mellem de enkelte indtægtsarter.

Diagram 2.2: Indtægternes art - gennemsnitlig Irtig ændring 1982-1987  
i  % (korrigeret for inflation)
EFB DK F GR IRL I NL UK
Sociale
bidrag0,67,1 V1,5 4,3 2,2 5,0 1,2 1,9
Offentli ge  
midler0,21,8
1,50,89,32,31,51,9^ 4
Samlede
indtægter 1  r 20,7 1,35,92, 23,9 0,81,41,3
1,6
Gennemsnitligt regnes der i  Fællesskabet med en Irlig vækst i  de samlede  
indtægter pi 1,2% (i faste priser). Socialsikringsbidragene tegner sig dog  
for en større stigning (1,6%) end de offentlige midler (0,2%). Pa nationalt  
plan kan der imidlertid ikke konstateres nogen ensartet tendens. I Danmark,  
Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig, Italien og Det forenede Kongerige  
kan den største vækst konstateres for socialsikringsbidragenes vedkommende,  
dvs. bide i  det land (FR), der tegner sig for den største bidragsfinansie­
ring (77%), og det land (DK), der tegner sig for den mindste (15%). I Bel­
gien, Grækenland °9 Luxembourg er det derimod de offentlige tilskud, der vil  
stige mest.
Den største gennemsnitlige vækst findes i  henholdsvis Grækenland (5,9%),  
Italien (3,9%) og Irland (2,2%). Denne vækst skyldes for Grækenlands ved­
kommende væksten i  de offentlige tilskud, for Italiens^vedkommende væksten  
i  sociaIsikringsbidragene og for Irlands vedkommende bade væksten i  de of­
fentlige tilskud og i  socialsikringsbidragene.
2

1 visse Lande må væksten (i faste priser) i  de samlede indtægter imidler­
tid snarere tilskrives udviklingen i  de "øvrige indtægter" (ikke medtaget  
her) end i  socialsikringsbidragene eller de offentlige tilskud. Dette gør  
sig f.eks. gældende for Luxembourg og Neder Landene,hvor udviklingen i  de  
samlede indtægter ikke er præget af de to hovedkomponenter, men af en mar­
kant ændring (i faste priser) i  de øvrige indtægter (Luxembourg: - 6,4% og  
Nederlandene: 7,5%). Oplysninger om den (nominelle) størrelse af de enkelte  
indtægtsarter for 1982 og 1987 fremgår af tabel A-1 og A-2 i  bilaget.
2.3 De enkelte socialsikringsbidrag
Socialsikringsbidragene kan opdeles i  to hovedgrupper, nemlig i arbejdsgiver-  
bidrag og i  bidrag fra de sikrede. Den første gruppe deles igen op i  fak-  
tiske bidrag og beregnede bidrag og den sidste gruppe efter bidragsyderens  
stilling i  arbejdslivet, dvs. efter hvorvidt der er tale om lønmodtagere,  
selvstændige eller andre personer (f.eks. pensionister). Ved arbejdsgivere  
forstås i  denne sammenhæng bide private og offentlige arbejdsgivere.
De faktiske socialsikringsbidrag omfatter de beløb, de forsikrede og deres  
arbejdsgivere direkte eller via et koordineringsorgan indbetaler til insti­
tutioner, der udbetaler sociale ydelser, med henblik pa at opnå og/eller  
bevare retten til disse socialsikringsydelser. Ved de beregnede socialsik-  
ringsbidrag forstås modværdien af de sociale ydelser, som arbejdsgiverne^  
direkte udbetaler til nuværende eller forhåndværende medarbejdere og øvrige  
berettigede (1).
I Det europæiske Fællesskab tilvejebringes gennemsnitligt godt 60% af social­
si kringsbidragene af arbejdsgiverne og knap 40% af de forsikrede. Arbejds­
giverbidragene består af ca. tre fjerdedele faktiske bidrag og en fjerdedel  
beregnede bidrag. For så vidt angår de midler, der indbetales af de forsik­
rede, tegner lønmodtagerne sig for godt tre fjerdedele. Disse principper  
ændrer sig ikke nævneværdigt i  referenceperioden.
(1) EUROSTAT: Det europæiske system af integrerede statistikker for social
sikring (ESSOSS) - bind 1, kapitel 7.

Tabel 2.2: Socialsikringsbidragenes art - fordeling i  procent
1987
EFBDKDFGRIRL I LNLUK
Socialsikrings- · /y
bidrag XXXXXX A  A AA n
Arbejdsgiverne  
faktiske beløb  
beregnede beløb65'°B 47,8*
16,7°67.8
52.8 
15,072.3 
38,8
33.457,7
37,6
20,168,0
56.0
12.047,664.3 78,4 
42,9 56,1
21.4 22,356.5 
42,0
14.546,8
40,7
6,164,6
47.3
17.3
De forsikreae  
arbejdstagerne  
se tvstændi ge35,0
26,6^
4,4L32.2
25.3 
6,027.7
27.742,3 
31 ,6 
■1,532,0
25,4
6,652,435,7 21,6 
- 13,7 
7,943,5
37,7
5,353,2
38,1
4,635,4
33,3
1,5
pensionister  
og andre 3,.4C0,9-9,2A-- 0,510,40,6
I alt 100100100100100100100 100 100100100
1982
EFBDKDFGRIRL I LNLUK
Socialsikrings-° /yy%X X XXX
bidragAA
Arbejdsgiverne  
faktiske beløb  
beregnede beløb64,7b 
46,8° 
17,5868,6
53.3
15.378,7
29,6
42,257,1
36.5
20.669.7 
57,0
12.749,766.2 78,7
43.3 53,7 
22,9 25,059,1
44,3
14,749,6
42,9
6,765,9
47,2
18,6
De forsikrede  
arbejdstagerne  
selvstændige35,3 
27,0^ 
3,o31,4
23,9
6,621.3
21.343,0
31,7
1,530,3
23,9
6,450,333,8 21,3 
- 15,0 
6,340,9
35,4
5,050,4
36,9
3,934.1
32.2 
1,3
pensionister  
og andre 3,9C0,9-9,8A-- 0,59,60,7
I alt 100100100100100100100 100 100100100
B Uden Grækenland
C Uden Grækenland og Irland, "Pensionister og andre" er for Frankrigs ved­
kommende medtaget under "Selvstændige"
A Medtaget under selvstændige
iO

Denne udvikling afspejler sig også i  de i  tabel 2.2 indeholdte tal for de  
enkelte medlemsstater. Undtagen i  Forbundsrepublikken Tyskland vil der i  
alle lande blive tale om et større eller mindre fald i  arbejdsgivernes andel  
af de sociale sikringsbidrag og en tilsvarende stigning i  de sikredes andel.  
Denne omlægning er mest udpræget i  Danmark (6,4 procentpoint). Samtidig bli  
ver der også i  dette Land tale om en betydelig ændring i  forholdet mellem  
de faktiske og de beregnede arbejdsgiverbidrag. Ganske vist ma man i  Danmarks  
tilfælde ikke fortolke disse tal uden at se nærmere på diagram 2.1. I 1982  
tilvejebragtes kun 11,7% af den sociale sikrings samlede indtægter gennem  
socialsikringsbidragene, og i  1987 forventes der at blive tale om 15,4%.
I absolutte tal holder de i  tabel 2.2 anførte ændringer sig indenfor snævre  
grænser.
2.4. Oprindelse
a. Struktur
I den efterfølgende opdeling af indtægterne efter oprindelse skelnes der  
mellem erhvervslivet, det offentlige, private husholdninger og øvrige sek­
torer. Erhvervslivet omfatter principielt både private og offentlige virk­
somheder, også selv om visse former for virksomhed af nationale grunde sta  
dig medtages under det offentlige. For det offentlige gives der her kun glo­
bale tal. Mere detaljerede oplysninger findes i  tabel A-1 og A-2 i  bilaget,  
som er underopdelt i  centraladministrationen, lokale myndigheder og social  
foriskring. Ved øvrige sektorer forstås først og fremmest "Private organi­
sationer" og "Resten af verden". Disse er kvantitativt af underordnet be­
tydning.
Erhvervslivet, det offentlige og de private husholdninger tegner sig for  
over 99% af indtægterne. Det offentlige betaler ca. to femtedele, erhvervs­
livet en tredjedel og de private husholdninger en fjerdedel.

Diagram 2.3: Indtægter efter oprindelse - fordeling i  procent
1987
EFB DK GR IRL I L NL UK
Erhvervslivet
Det
offentlige
Private 
hushoIdni nger32,5
47,0
20,389,1
4,336, q
30,1
32, 8 |40,5
31,4
26, 314,0
72,4
12,32,1
55,8
31,8 |27,3
46,4
26,232,6
33,0
33,729,4
53,3
17.4
0,2 2,5 0,5 1,8 3,0 '1,1 0,3 0,1 0,6 0
1982
Erhvervslivet
Det
offentlige
P r iv a t e
husholdninger
Øvrige sektorer 0,833,5
45,5
20,6V
93,1
bl54,9
32,4
32,241,0
32,1
24,772,4
11,829,9
39,3
30,427,9
47,6
124,232,1
53,4
34,0-9,7
53,8
6,5
0,4 1,2 0,5 2, 2 1  ,5 0,4 0,4 0,6 0

Som det fremgår af diagram 2.3 afviger tallene for de enkelte medlemsstater  
i  visse tilfælde imidlertid betydeligt fra dette generelle billede. I For­
bundsrepublikken Tyskland og Nederlandene er fordelingen f.eks. nogenlunde  
ligelig, idet hver af sektorerne tegner sig for en tredjedel af midlerne.  
Derimod er den offentlige finansiering dominerende i  Danmark (ca. 90/.) og  
Irland (over 70%). Danmark er i  øvrigt også det eneste land, i  hvilket de  
offentlige myndigheder tegner sig for en væsentlig andel, nemlig 36/., at  
de offentlige midler. I de andre lande er denne andel betydeligt lavere  
(jf. tabel A-1 og tabel A-2 i  bilaget).
b. Tendenser
Diagram 2.3 viser udviklingen i  fordelingen af de samlede indtægter efter  
oprindelse. For erhvervslivets andel forventes der frem til 1987 en lettere  
stigning, og for de private husholdningers vedkommende bliver der tale om  
en uforholdsmæssig større vækst. Denne udvikling vil gavne det offentlige,  
hvis finansieringsandel vil falde fra 40,0% til 38,5%, svarende til 1,5 pro­
centpoint. De "Andre sektorers" andel ændrer sig stort set ikke. Dette illu  
streres tydeligt i  diagram 2.4, som viser de gennemsitlige årlige vækstrater  
(korrigeret for inflation) i  referenceperioden. Medens de samlede indtægter  
i  Fællesskabet forventes at stige med 1,2% om aret (i faste priser), b iver  
stigningen for det offentliges andel kun på 0,6%, hvorimod den for erhvervs­
livets og de private husholdningers andel bliver pa henholdsvis 1,6/. og 2,U/..

Diagram 2.4: Oprindelse - gennemsnitlig Irlig ændring 1982-1987
^ 1  ~ (korrigeret for inflation)
EF B DK D F GR IRL I L NL UK
Erhvervslivet 0,17,21,4 V 1/95,4 1,8
Det
offent lige0,6 1,40,8 2,21,91,21,4
De private  
husholdninger0.4H 2,9 2,6 3,34,92,41,32,7
0,9
Samlede
indtægter 1,27f1,40,5 5,9 2,23,9D781,41,6
Udviklingen i  de enkelte medlemsstater svarer til udviklingen pa fællesskabs­
plan. Med undtagelse af Belgien og Irland tegner det offentlige sig for den  
laveste stigning i  alle lande. I Forbundsrepublikken Tyskland regnes der  
ligefrem med et årligt fald pi 1%. Tydeligst er denne diskrepans i  udvik-  
linqen i  Danmark, hvor erhvervslivets og de private husholdningers andel  
vil stige med henholdsvis 7,2% og sågar 12,9%. Dette skal dog ses pa bag­
grund af, at disse to sektorer samlet tegner sig for under 10% af den sam­
lede finansiering. På denne baggrund falder det offentliges andel af finan­
sieringen af den sociale sikring fra 93,1% i  1982 itl 89,1% i  1987.

Den gennemsnitligt højeste stigning for alle tre sektorer findes i  Italien  
den næsthøjeste i  Irland, som samtidig med Belgien er det eneste land, i  
hvilket erhvervslivet tegner sig for den laveste stigning i  alle de analy  
serede sektorer (Grækenland er ikke medtaget, da der ikke foreligger oplys  
ninger om indtægternes oprindelse).

KAPITEL 3
UDGIFTER
3.1. Socialsikringens udgifter og socialsikringsydeLser
F ø r man ser på de enkelte ydelsesgrupper, skal der gøres opmærksom på, at det  
ikke er alle socialsikringens udgifter, der går direkte til ydelser til de  
sikrede. Dette skyldes først og fremmest, at der også bruges penge til  
kapitalgoder, som sammen med de løbende udgifter udgør socialsikringens  
samlede udgifter:
løbende udgifter  
+ kapitaludgifter
= socialsikringens udgifter.
De forliggende oplysninger om disse kapitaludgifter vil der blive redegjort  
nærmere for i dette kapitel.
De løbende udgifter kan yderligere opdeles i  følgende kategorier:
sociale ydelser
andre ydelser i  form af varer og tjenester  
skattefordele.
Forskellen mellem "sociale ydelser" og "andre ydelser i  form af varer og  
tjenester" redegøres der for i  bilag C til denne beretning.
Socialsikringsydelsernes relative betydning i  fremskrivningerne for 1987 frem  
går af omstående tabel:

Tabel 3.1 Løbende udgifter til social sikring: i  procentandele
1987
EF
%B
%DK D F  
% % %GR
%IRL
%I L 
% %NL
%UK
%
Socialsikrings­
ydelser 96,294,997,3 96,5 95,3 95,396,493,4 96,1 95,996,4
Administrations­
omkostninger og  
andre løbende  
udgi fter 3,8 2,7 3,5 4,7 4,73,66,6 3,9 4,13,6
Løbende tran­
saktioner 
I ALT100100100 100 100 100100100 100 100100
Det fremgår af tabel 3.1, at administrationsomkostningerne udgjorde ca. 5%  
af de samlede løbende udgifter, nærmere betegnet fra 6,6% til 2,7% alt efter,  
hvilket land der er tale om. Det må erindres, at disse samlede administrations­
omkostninger kan dække over meget forskellige procentsatser for de enkelte  
ordninger. Sikringsordninger er således normalt langt mere omkostningskrævende  
end forsikringsordninger (udregnet i  procent af ydelserne). "Andre løbende  
udgifter" omfatter en række restbeløb, som er vanskelige at anbringe andet­
steds, normalt under 1% af de samlede løbende udgifter.
3.2 De sociale udgifter og bruttonationalproduktet
En direkte sammenligning mellem de samlede udgifter i  de enkelte Lande giver  
ikke noget særlig nøjagtigt billede på grund af forskelle i  befolkningens  
størrelse og i  købekraften. Dette problem kan dog til en vis grad løses ved  
at beregne socialsikringsudgifternes procentuelle andel af bruttonationalpro­
duktet som vist i  nedenstående tabel 3.2. Skattefordele er ikke medtaget i  
tabellen, eftersom kun visse lande har fremsendt sådanne oplysninger.(se tabel 3.15)
Tabel 3.2 SociaIsikringsudgifternes procentuelle andel af BNP
EF B DK D F GR IRL I L NL UK
1987 27,0 28,1 26,4 28,5 29,2 20,9 22,7 25,5 27,2 32,5 22,2
1982 27,4 30,5 30,3 29,8 28,5 19,0 22,8 26,1 28,9 33,2 23,5
Det fremgår, at de 27,4% for Fællesskabet som helhed i  1982 efter fremskriv­
ningerne vil falde til 27% i  1987.
Der er tale om betydelige forskelle fra Land til land. Der skulle ifølge  
fremskrivningerne blive tale om et fald i  alle lande undtagen Frankrig og  
Grækenland. Der skal gøres opmærksom på, at oplysningerne for Irland ikke  
indbefatter erhvervstilknyttede pensions- og sygesikringsordninger.
I >

I ovenstående sammenligning skelnes der ikke mellem kontantydelser og natural­
ydelser som f.eks. sundhedsydelser og socialt arbejde. En sådan adskillelse  
er foretaget i  nedenstående tabel, som viser, at der er betydelige forskelle  
mellem de enkelte lande.
Tabel 3.3 Kontant- og naturalydelsernes procentuelle andel af BNP
EF B DK D F GR IRL I L NL UK
Kontant
1987 18,0 20,7 15,4 18,4 18,9 n/a 15,2 18,2 19,4 25,1 15,5
1982 18,0 22,8 18,1 18,5 18,4 n/a 14,6 17,8 20,2 25,4 15,6
Natural
1987 7,5 6,0 10,4 9,1 8,9 n/a 7,4 5,3 6,7 6,1 6,4
1982 8,0 6,1 11,5 9,7 8,6 n/a 8,3 6,4 6,4 6,6 7,1
Denne tabel viser, at der ifølge fremskrivningerne kun skulle blive tale om  
et fald for naturalydelsernes vedkommende. I Frankrig, Italien  
og Irland regnes der med en ubetydelig stigning i  kontant­
ydelsernes andel af BNP, medens der i  de øvrige lande, navnlig Belgien og  
Danmark, regnes med et fald. For naturalydelsernes vedkommende ventes de  
største fald i  Danmark, Irland, Italien og Det forenede Kongerige.
3.3 De enkelte ydelsesgrupper
Opdeling af ydelser i  forskellige "funktioner/grupper" eller "risici" i  for­
sikringssproget er baseret på en sammenlignelig metodik, som danner grundlag  
for de nationale statistikker og fremskrivninger. Hovedgrupperne er (1):
Sundhed
Alderdom/efter ladte  
Svangerskab og fødsel/familie
Beskæftigelse (beskæftigelsesfremme og arbejdsløshed)
Bolig 
Diverse.
a.  Struktur
Omstående diagram viser disse gruppers relative andel af de samlede social­
sikringsydelser:
(1) En definition af de enkelte ydelsesgrupper/funktioner findes i  bilag D.

D iagram  3.1: SociaLsikringsydelser efter hovedgruppe: i  procentandele
1987
Sundhed
AIderdom/ 
efterladte
Graviditet og  
fødsel/familie
Beskæftigelse  
DiverseCinkl. bolig)
3.4B DK GR IRL I
33,2
38,7
07,6
\32,7
/  
36,8
/
10, :
!  6,C40,333,4
43,1
6,4Y V6,8
74
,619,8
42,4
10,2
9,8
4,272,4.
2^932,
32,7
12,4
16,6
6,6
1,8 3,140,8
///
48,C43,7
/ 
43,7
/
8,1
Lq,3  Lo,4NLUK
42,150,3
/ ^ /
V /
32,0
/ /
V42,3
V
10,111,3
\ \ 12,6
\  \\W11.2
1_.\
4,9
'-3,2
1982
Sundhed
AIderdom/efterladte
Graviditet og  
fødsel/familie
Beskæftigelse \ 9 6 
DiverseCinkl.bolig) \ \  '

Det fremgår, at de to ydelsesgrupper "sundhed" og "alderdom" er de to vigtigste  
områder, idet de tegner sig for mellem to-tredjedele og fire-femtedele af  
de samlede udgifter alt efter, hvilket land der er tale om.
Sammenligner man fremskrivningerne for 1987 med dem for 1982, ses for Fælles­
skabet som helhed en stigning for "alderdom" og "beskæftigelse" og et fald  
for "svangerskab og fødsel/fami lie".  På nationalt plan kan der for visse  
landes vedkommende noteres betydelige ændringer i  ydelsesgruppernes andel  
mellem de to år. For "sundhed" gælder dette Irland, Italien og Nederlandene,  
for "alderdom" Danmark, Italien og Grækenland og for "svangerskab og fødsel/  
familie" Belgien med et fald i  andelen og Nederlandene med en stigning. For  
"beskæftigelse" ventes der en større stigning i  Belgien, Irland og Neder­
landene og et fald i  Danmark.
b. Tendenser
Det efterfølgende diagram giver et mere detaljeret billede af den forventede  
udvikling, idet det viser de procentuelle ændringer, der ved hjælp af for­
brugerprisindekset i  faste priser er korrigeret for forskelle i  inflations­
raterne. Man bør lægge mærke til, at ydelsesgrupper, der tegner sig for en  
forholdsmæssig lille andel, kan påvirkes meget stærkere af politiske eller  
lovgivningsmæssige ændringer end ordninger, som lægger beslag pa et stort  
antal uddannede personer og omfattende ressourcer.
Denne opdeling har den fordel, at den ikke alene muliggør sammenligninger  
mellem de enkelte lande, men også viser udviklingen for de vigtigste ydelses-  
grupper inden for samme land.
Der regnes med en stigning for ydelsesgruppen "sundhed", en lidt større  
stigning for "alderdom" og den største stigning for "beskæftigelse", undtagen  
for Danmarks vedkommende. Visse lande regner med et fald i  ydelserne til  
"svangerskab og fødsel/familie", dog ikke Irland, Italien, Nederlandene og  
Det forenede Kongerige.

Diagram 3.2: Hovedgruppe
ændring i  %af socialsikringsydelserne:
(korrigeret for inflation)gennemsnitlig arlig
EF DK GRIRL NLUK
Sundhed 1,0 0,7 ~OJ5~2,4 ■1,1 ,-£1,3. 1,3-1,2 2,0
Alderdom/
efterladte 1,5 3,2 2,33,6 1,8
Svangerskab og -0,9  
fødsel/fami lie
Beskæftigelse 2,4-5,0 -0,3 -3,1 -0,3
c z n
____
1
3,0-4,1 -1,2 2,52,7 1,1-1,73,5 0,8
7,82,5 10,73,5 1,9
11

3.4 Sundhed
a. De omfattede risici
Denne hovedgruppe opdeles i  tre ydelseskategorier:
Sygdom
Invaliditet/handicap  
Arbejdsulykker og erhvervssygdomme.
(Jf. definitionerne i  bilag D).
Af diagram 3.1 i  kapitel 3.3. fremgik det, at der ville blive tale om en mindre  
tilbagegang i  sundhedsydelsernes andel af de samlede ydelser, nemlig fra  
35,6% i  1982 til 35,5% i  1987. Det er utvivlsomt forholdsvis vanskeligt at  
få mere kontrol med udgifterne til invaliditet, og en ændring i  udgifterne  
til det større område sygdom vil sandsynligvis kun ske meget langsomt,  
medmindre der da opstår epidemier.
Tabel 3.4 Sundhedsudgifter: enkeltområdernes procentandel (1987)
EF
%B
%DK
%D
%F
%Gk
~%IRL
%I
%L
%NL
%UK
%
Sygdom 69,665,065,367,075,363,378,348,156,955,666,1
Invaliditet/
handicap 24,328,132,625,016,326,520,044,433,944,431,1
Arbej ds- 
ulykker og  
erhvervs­
sygdomme 6,26,92,18,08,410,21,77,59,2 2,8
100100100100100100100100100100100
Tabellen viser, at Italien og Nederlandene tegner sig for den største andel  
af sundhedsydelserne, der går til invaliditet. I Forbundsrepublikken Tyskland,  
Frankrig, Grækenland og Luxembourg går forholdsvis flere af midlerne til  
arbejdsulykker og erhvervssygdomme end i  andre lande.
b. Kontant- og naturalydelser
Når man ser på sundhedsydelserne, er det vigtigt at skelne mellem kontant­
ydelser og naturalydelser. Ca. 60% af sundhedsydelserne er naturalydelser,  
hvorimod over 3/4-dele af udgifterne til invaliditet/handicap samt ulykker  
og (erhvervs)sygdomme er kontantydelser.
1 1

Tabel 3.5 Sundhedsydelser (kontant og natural): i  procentandele i  EF, 1987
Kontant Natural I alt
Sygdom 18,8 81,2 100
Invaliditet/handicap 74,5 25,5 100
Arbejdsulykker og erhvervs­
sygdomme 74,0 26,0 100
Sundhed i  alt 35,5 64,5 100
c. Beløb pr. person
En sammenligning af beløb pr. person for de forskellige ydelsesgrupper kan  
give et fingerpeg om den relative dækningsgrad for socialsikringsordningerne  
og sundhedsordningerne. Ønskes der mere nøjagtige sammenligninger, ma man 
sammenligne forhold som betingelser for at blive omfattet af ordningen, hvor-  
længe den pågældende ydelse kan udbetales osv., som for de almindelige  
socialsikringsydelser fremgår af Kommissionens publikation "Sammenlignende  
tabeller over de sociale sikringsordninger i  De europæiske Fællesskabers med­
lemsstater" (1). Sammenligningerne er foretaget i  løbende priser for det  
pågældende år.
d. Sygdom
For ydelserne i  forbindelse med sygdom har man sammenholdt ydelsesbeløbene  
korrigeret for forskelle i  købekraft med befolkningen mellem 20 og 59 år og  
anvendt dette som indikator for beløbet pr. person. Udgifterne til natural­
ydelser i  forbindelse med sygdom har man sammenholdt med den samlede  
befolkning. Disse indikatorer udviser store forskelle mellem de forskellige  
lande: f.eks. ser det ud til, at Frankrig betaler mindst i  kontantydelser,  
men for 1987 påregner at betale mest i  naturalydelser. I Forbundsrepublikken  
Tyskland og Nederlandene udbetales der gennemsnitligt langt større ydelser  
i  forbindelse med sygdom end i  andre lande.
(1) Udkommer hvert andet år. Seneste udgave viser situationen pr. 1. juli  
1984.
7 1

Tabel 3.6 Ydelser i  forbindelse med sygdom pr. person (EF = 100%)
Kontant EF B DK D F GR IRL I L (2) NL UK
1987 (1) 100 103 100 144 63 n/a 104 60 - 166 91
Naturai
1987 100 87 102 118 143 n/a 56 82 - 90 65
e. Invaliditet/handicap
Ydelsesbeløbet er korrigeret for forskelle i  købekraft og sammenholdt med  
befolkningen i  alderen 20 til 59 år, undtagen for Italiens vedkommende, hvor  
disse ydelser også udbetales efter pensionsalderen. Som det var tilfældet  
med ydelserne i  forbindelse med sygdom, er der også på dette område store  
forskelle mellem de enkelte lande. Således udbetales der i  Nederlandene og  
Luxembourg og i  noget mindre grad i  Italien høje kontantydelser.
Tabel 3.7 Ydelser i  forbindelse med invaliditet/handicap pr. person  
TEF = 100%)
Kontant E£ B DK j )  £ GR IRL I _  L .  (2) NL UK
1987 100 82 108 79 59 n/a 25 194 - 193 57
Naturai
1987 100 121 107 94 91 n/a 93 71 - 100 138
3.5. Alderdom og efterladte
a. De omfattede risici
De to separate ydelsesgrupper "alderdom" og "efterladte" er slået sammen,  
da efterladte i  visse lande ikke kun omfatter "unge" enker, men også krigs­
veteraner, som ofte er over den normale pensionsalder. Forskellene fremgår  
af nedenstående tabel, som viser, at beløbene til de efterladte er særlig  
høje i  Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland og Luxemburg og lave i  Danmark  
og Det forenede Kongerige.
(1) Korrektionen for Købekraften er baseret på de seneste statistikker fra  
1984.
(2) På grund af' det betydelige antal grænsearbejdere, der er omfattet af  
ordningen, selv om de er bosiddende i  udlandet, angives ingen indikator  
for Luxembourgs vedkommende.

Tabel 3.8 Pensionisternes og de efterladtes procentuelle andel 1987
EF B DK D F GR IRL I L NL UK
%V  V o/ o/ o/ o/ «/ o/ o/ V
/ o  / o  / o  / o  / o  /o  / o  /o  / o  / o
Pensio­
nister 80,2 69,4 99,7 67,1 83,1 93,5 77,2 77,4 62,3 88,8 95,9
Efterladte 19,8 30,6 0,3 32,9 16,9 6,5 22,8 22,6 37,7 11,2 4,1
I ALT 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100
b. Kontant- og naturalydelser
Kun i  Danmark udgør naturalydelserne over 10% af de samlede ydelser, nemlig  
27% i  1982 og ifølge fremskrivningerne 28,5% i  1987. (Hovedsagelig social  
service i  specialboliger).
c. Beløb pr. person
Nar man sammenligner beløbene pr. person, bør man have de forbehold in mente,  
der er omtalt under sundhedsydelserne.
Ydelserne til pensionister og efterladte er her sammenlagt og sammenholdt  
med befolkningen over den lovfæstede pensionsalder (1).
Som omstående tabel viser, er der betydelige forskelle mellem landene, men  
dog mindre end forskellene for kontantydelserne i  forbindelse med sygdom og  
invaliditet. Ydelserne til pensionister synes at være meget større i  Danmark,  
Frankrig, Grækenland og Nederlandene end i  andre lande, hvorimod de i  Belgien,  
Irland, Italien og Det forenede Kongerige synes at være betydelig lavere (selv  
om de erhvervstilknyttede pensionsordninger i  den private sektor dog ikke  
er medtaget i  de irske tal).
Det er hensigten at udarbejde endnu en rapport, som undersøger alderspensioners
nettobeløb, der udbetales til 'standard' husholdninger, sammenlignet med tidligere  nettoindtægt.
Tabel 3.9 Kontantydelser til pensionister og efterladte pr. person (EF = 100%)
EF B DK D F GR IRL I L (2) NL UK
1987 (1) 100 85 124 103 125 123 81 88 - 126 86
3.6 Svangerskab og fødsel/famitie
a. De omfattede risici
Ydelser i  forbindelse med svangerskab og fødsel omfatter både kontant- og  
naturalydelser, selv om det kunne gøres gældende, at det ville være mere hen­
sigtsmæssigt at registrere sidstnævnte under sundhedsydelser (således som det
f.eks. gøres i  Italien). Ved familieydelser forstås i  de fleste lande børne­
tilskud, med undtagelse af Italien, hvor disse ydelser også omfatter tilskud  
for ægtefæller, forsørgelsesberettigede forældre og bedsteforældre.
(1) Jf. fodnote (1) til tabel 3.6.
(2) Jf. fodnote (2) til tabel 3.6.
(3) Jf. fodnote (1) til tabel 3.6.

Nedenstående tabel viser, hvor stor en andel ydelserne i  forbindelse med
svangerskab og fødsel udgør af de fremskrevne familieydelser for 1987
Tabel 3.10 Ydelser i  forbindelse med svangerskab og fødsel samt familie-  
ydelser: i  % i  1987
EF B DK D F GR IRL I L NL UK
p ) 0 /  0 / 0 / 0 /  o /  0 /  0 /  0 /  0 /  0 /
f p  f p  f p  f p  /p / o / o / o / o / o f p
Svangerskab 12,7 4,9 16,2 15,3 15,6 15,6 18,7 9,5 20,0 3,7 12,0
og fødsel
Familie 87,3 95,1 83,8 84,7 84,4 84,4 81,3 90,5 80,0 96,3 88,0
I ALT 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100
Forskellene mellem de enkelte lande kan forklares ved enten forskelle i  fød­
selstallene eller forskelle i  børnetilskuddene, hvilket man i  øvrigt skal  
komme nærmere ind på i  det følgende:
b. Kontant- og naturalydelser
For ydelserne i  forbindelse med svangerskab og fødsel ser man tre forskellige  
mønstre. I en gruppe lande (DK, D, F, I, L) dominerer kontantydelserne, i  en  
anden gruppe (IRL, B , UK) dominerer naturalydelserne, og i  Nederlandene er der  
stort set tale om ligevægt mellem disse to ydelsesformer.
Tabel 3.11 Kontant- og naturalydelser i  forbindelse med fødsel og svangerskab:  %  . 19g7 — —
EF B DK £ F _
% % % % %
Kontant 53,0 35,9 84,4 65,6 57,8
Natural 47,0 64,1 15,6 36,4 42,2
i ALT 100 100 100 100 100GR
%IRL
%I
%L
%NL
%UK
%
n/a19,310075,65025,8
n/a80,7024,45074,2
100100100100100100
Familieydelserne er navnlig kontantydelser undtagen i  Danmark og Italien.
Tabel 3.12 Familieydelser (kontant og natural): % i  1987
EF B DK D F
T  % % % %
Kontakt 82,7 94,1 22,3 87,8 83,8
Natural 17,5 5,9 77,7 12,2 16,2
I ALT 100 100 100 100 100GR
%IRL
%I
%L
%NL
%UK
%
n/a97,361,385,795,576,4
n/a2,738,714,34,523,6
100 100 100 100 100 100

c. Beløb pr. person
Følgende sammenligninger er baseret på antallet af børn under 19 år.
Tabel 3.13 Familie (CEF = 100%)
EF B DK 0 F GR _IRL ^ L(1) NL UK
Kontant + 
natural
1987 100 111 135 93 125 16 55 82 - 129 106
Tallet for Grækenland er ekstremt lavt i  sammenligning med tallene for Danmark,  
Frankrig og Nederlandene. Flvis man tog højde for skattefordelene i  en sådan  
sammenligning, ville tallene ligge langt højere for visse lande. For Frankrigs  
vedkommende ville tallet f.eks. stige med ca. 1/4 til langt over fællesskabs­
gennemsnittet .
3.7 Beskæftigelse  
a. De omfattede risici
Denne ydelsesgruppe består næsten udelukkende af udgifter til kontantydelser  
til arbejdsløse (herunder social bistand). Undtagelser fra denne regel er Forbunds  
republikken Tyskland og Irland, hvor man anvender ca. 1/5 af arbejdsløshedsydel­
serne til beskæftigelsesfremmende foranstaltninger og erhvervsvejledning, og  
i  mindre grad Belgien og Det forenede Kongerige, hvor lidt under 1/5 af mid­
lerne anvendes til disse formål. Visse lande har ikke indsendt oplysninger  
om beskæftigelsesfremmende foranstaltninger.
Tabel 3.14 Arbejdsløshedsydelser: procentandele (1987)
EF_ i £K D ^  F _  GR IRL I L NL UK
Beskæftigel-
sesfremme 10,0 16,3 5,0 ;20,9 4,2 - 20,8 3,1 4,0 - 17,4
Arbejdsløshed 90,0 83,7 95,0 79,1 95,8 100 79,2 96,9 96,0 100 82,6
I ALT 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100
b. Kontant- og naturalydelser
Kontantydelserne tegner sig for næsten det samlede beløb på dette område.
(1) Jf. fodnote 1  til tabel 3.6.
(2) Ca. 20% af de samlede arbejdsløshedsydelser kan betragtes som anvendt til  
beskæftigelsesfremmende foranstaltninger efter de danske normer.

c.  Beløb pr. person
Pa grund af de forskelle, der findes i  de forskellige landes definition af  
registreret arbejdsløshed, kan en analyse af beløbene pr. person føre til ret  
vildledende sammenligninger. Derfor har man ikke foretaget en sådan analyse,
navnlig eftersom Det Statistiske Kontors arbejde er baseret på modtagerne af  arbejdsløshedsunderstøttelse sammenlignet med antallet af arbejdsløse.
7.8 Skattefordele
Hvis man ønsker sammenlignelige oplysninger om de forskellige fællesskabs­
lande, må man se nærmere på, hvorledes de sociale sikringsydelser kommer ud  
til modtagerne. I det tidligere har der været tale om kontantydelser og om  
naturalydelser (herunder andre ydelser i  form af varer og tjenester, hvilket  
er væsentligt, hvis der skal kunne foretages pålidelige sammenligninger navn­
lig mellem lande med et offentligt sundhedsvæsen og lande, hvor forbrugerne  
selv først selv betaler og derefter får deres udgifter godtgjort). For kon­
tantydelsernes vedkommende er kun de ydelser, der udbetales direkte, medtaget,  
men herudover forholder det sig således, at en given skatteyder kan opnå en  
forøgelse af sin disponible indkomst gennem en "skattefordel", som reducerer  
den skat, der skal betales. Da dette medfører et tab i  statens indtægter sna­
rere end en ekstra udgift, fremgår det ikke af oplysningerne om udgifter og  
indtægter. Derfor har det her været nødvendigt med et ekstra afsnit, i  hvil­
ket der redegøres for disse midler til forøgelse af visse personers eller hus­
holdningers disponible indkomst af socialpolitiske årsager.
Det er imidlertid vanskeligt at få et nøjagtigt indtryk af størrelsesordenen  
af de beløb, der er tale om, og der er uenighed om, på hvilket grundlag de  
individuelle skattefordele skal vurderes, samt om, hvorledes man kan sammen­
lægge disse beløb for at få et billede af den samlede situation. Visse lande  
har fremlagt skøn (herunder totalskøn) for mange år frem i  tiden, hvorimod  
andre ikke på indeværende tidspunkt er villige til at sige noget som helst.
Der er ingen tvivl om, at det ville være nyttigt med yderligere undersøgelser  
på dette område, sådanne foregår da også i  De europæiske Fællesskabers stati­
stiske Kontor.
I nærværende rapport kan der kun gives et ufuldstændigt billede af, hvilke  
beløb der er eller vil blive tale om. Belgien, Danmark, Grækenland, Luxembourg  
og Nederlandene har ikke indsendt oplysninger. Det forenede Kongerige,
Italien, Forbundsrepublikken Tyskland og Irland har fremsendt både en  
samlet opgørelse og en uaspecificering på enkelte områder. Kun Det forenede  
Kongerige og Italien mente sig ude af stand til at fremlægge 1987-frenskriv­
ninger af skønnene for 1982.
De indkomne oplysninger fremgår af omstående tabel, men kan kun give et fin­
gerpeg om størrelsesordenen på de pågældende beløb. Under alle omstændigheder  
bør enhver sammenligning mellem landene for så vidt angar familie- og bolig­
ydelserne også omfatte skattefordelene.

Tabel 3.15 Skattefordele i  procent af de samlede socialsikringsydelser for
hver ydelsesgruppe
Land
Forbundsrepublikken Tyskland
Sundhed 
Sygdom 
Invaliditet  
Alderdom 
Fami lie
Arbejdsmarkedsydelser
Bolig
Social sikring i  alt
Frankrig
Familie
Ir land
Sygdom 
Alderdom 
Fami lie 
Arbejdsløshed  
Bolig
Social sikring i  alt
Italien
Sundhed
Sygdom
Invaliditet
Erhvervsulykker
Svangerskab og fødsel
Social sikring i  alt
Det forenede Kongerige
Sundhed
Sygdom
Invaliditet
Erhvervsulykker og -sygdomme
Alderdom
Efterladte
Svangerskab og fødsel  
Familie
BeskæftigeIsesfremme  
Arbejdsløshed  
Bolig (D
Social sikring i  alt1987 1982
0,8 0,8
0,1 0,1
3.0 3,0
1,6 1,6
8,5 9,5
13,8 21,9
20,5 24,6
3.0 3,2
26,3 23,5
3,7 0,8
5.5 4,2
18.7 23,9
4.5 0,9
37.7 25,5
8,0 5,4
forelig.ikke 2,0  
forelig.ikke 0,4  
forelig.ikke 1,7  
forelig.ikke 22,1  
forelig.ikke 35,0  
forelig.ikke 3,7
forelig.ikke 2,3 
forelig.ikke 1,7 
forelig.ikke 2,9 
forelig.ikke 10,0 
forelig.ikke 7,1 
forelig.ikke 2,4 
forelig.ikke 4,2 
forelig.ikke 15,1 
forelig.ikke 3,5 
forelig.ikke 6,5 
forelig.ikke 82,2 
forelig.ikke 6,9
(1) Fradragsberettigede renter for hypotekslin i  ejerboliger androg ca.
UKL 2,15 mia i  finansåret 1982/83 sammenlignet med UKL 2,74 mia til bo­
ligsikringsydelser.

3.9 Kap i  ta Lt ransakt i  oner
Beregningsvanskeligheder synes Ligeledes at have afholdt de fleste lande fra  
at indsende oplysninger på dette område, selv om det dog skal anføres, at de  
kun var blevet bedt om at gøre det, hvis der var tale om over 1% af de samlede  
udgifter. Man gik oprindeligt ud fra, at landene med et offentligt sundheds­
væsen ville tegne sig for betydelige beløb her, f.eks. udgifter til opførelse  
af hospitaler eller andre sociale faciliteter. I de fleste andre lande, hvor  
der finder godtgørelse sted af de udgifter eller de "priser", forbrugerne  
betaler, dækker disse priser alle udgifter i  forbindelse med ydelserne, dvs.  
både de løbende udgifter og kapitaludgifterne. Det er muligt, at det aktuelle  
behov for at begrænse udgifterne til sundhedsvæsenet har ført til en betydelig  
reduktion af kapitaludgifterne, men det er også sandsynligt, at dette område,  
som man først i  den senere tid er begyndt at interessere sig for, endnu ikke  
er blevet endeligt defineret i  alle lande.
Som det var tilfældet for skattefordelenes vedkommende skal der også her gives  
en oversigt over de foreliggende oplysninger:
Tabel 3.16 Kapitaltransaktioner i  procent af de løbende transaktioner
Land 1987 1982
Forbundsrepublikken Tyskland - 1,8
Irland 1,3 1,5
Italien 1,4 1,2
I den tidligere årsberetning (der angiver fremskrivninger for 1986 og  
statistik for 1981) fremsendte Det forenede Kongerige ligeledes overslag.
Tallene for Irland og Italien repræsenterer de beløb, der er anvendt til  
hospitalsbygnings- og udvidelsesprogrammet. Tallene for Forbundsrepublikken  
Tyskland kan opdeles således:
DM mio
Udgifter i  forbindelse med sundhed 6 180
Social sikring 2 550
heraf:
Sygdom, svangerskab og fødsel 330
Alderdom, invaliditet, efterladte 360
Arbejdsløshed 370
Fami lie
Andet 1 490
I alt8 730

BILAG A
Detaljerede tabeller

Tabel f l  - 1: Indtægter - 1982 (mia nat. valuta)
EØF
(ECU)B DK D F GR IRL I
(1000 Mrd)L NL UK
ART
1. Sociale bidrag 459.11 70A9 18OA3396 787.7 2A721.10 88.5 326.53 9573713
11. Arbejdsgivere 297.1A A836 1A201936 5A9.1 12290.73 69.6 15.67 A752AA6
111. Konkrete 21A.76 1) 3756 5331238 AA8.8 0.A8 A7.5 11.76 A10 175A
112. Imputerede 80. A6 1) 1080 887 698 100.3 0.25 22.1 3.91 6A 691
12. Sikrede 161.97 2213 38A1A60 238.6 12A30.37 18.9 10.85 A821267
121. Lønmodtagere 123.78 3) 1685 38A 1075 188.0 13.3 9.38 3531195
122. Selvstændige
123. Pensionister og 
andre17.6A 3) 
18.12 3)A6
62
6 -5
332
3):
) 50.6 
)5.6 1.3A
0.1A3
97
20
0A8
25
2. Generelle offentlige midler 208.97 A282127551167 201.7 20562.00 3A.8 15.A7 290333A
3. Andre indtægter 36.82 528 833 172I
33.3
I3020.0A 3.1 A.39 189 672
4* Samlede indtægter 70A.83 11859 15392A736 1022.7 A8303.15 126.A A6.39 1 A357719
______I
OPRINDELSE
1. Erhvervslivet 232.22 1) 3977 A83 1652 A19.0 0.A5 37.8 12.92 A612292
2. Generelle offentlige midler 279.13 1) 53921 A335 1535 328. A 2.28 A9.7 22.08 A79A155
21. Central administration 230.06 1) A890 8268 1209 285.8 2.16 A3.2 19.91 3933A98i
22. Lokale myndigheder A5.55 1) A73 5173 315 35.5 0.12 5.9 1.86 82 6A6
23. Den sociale sikring 3.A7 1) 29 89A 12 7.1 0 0.6 0.31 0A 011i
3. Husholdningerne 180.60 1) 2AA7 38A152A 252.9 0.37 38.A 11.21 A88 1273
A. Andre sektorer 5.55 1) A3 190 2A 22.A 0.05 0.5 0.17 08 -
5. Samlede indtægter 70A.83 1185.9 15392A735 1022.7 A8303.15 126.A A6.39 14357719
(1) Med undtagelse af Grækenland
(2) Med undtagelse af Irland og Grækenland

Tabel A - ?:  Indtægter - 1987 (mia nat. valuta)
EOF
(ECU)B D K D F GR IRL I
(1000 Mrd)L NL UK
'ART
1. Sociale bidrag 656.06 9A3.7 32.01 A13.A 120A.56300 1.75 188.1 37.68 110.1 51.24
11. Arbejdsgivere A26.A5 639.5 23.13 238.4 819.63000 1.12 1A7.A 21.28 51.6 33.10
111. Konkrete 313.851)A97.8 12.  A3 155.6 675.A 0.75 105.5 15.82 AA.8 24.23
112. Imputerede 109.721)Hl .7 1070 82.8 1AA.2 0.37 A2.0 5.46 6.7 8.87
12. Sikrede 229.65 30A.2 887 1750 38A.93300 062 40.7 16.41 58.6 1815
121. Lønmodtagere 17A.253)239.1 887 1309 305.6 25.9 14.20 A2.0 1706
122. Selvstændige
123. Pensionister og 
andre29.00 
22.Al3)
3)56.A
8.7 -6
382
0)
) 79 
)31A.8 2
0.01
.205
111
50
076
33
2. Generelle offentlige midie ■  276.51 609.9 15597 12A1 2976660.0 319 62.2 2279 33A 4477
3. Andre indtægter 50.22 AA.9 1990 187 A62A0.0 00A A.1 A23 307 918i
4. Samlede indtægter 982.83 1598.5 20788 5563 15A831330.0 A9825A.5 6470 1743 10519
OPRINDELSE
1. Erhvervslivet 328.7A 1)519,.2 8612035 6268 070 81.7 1765 568 3088 j
2. Generelle offentlige midie 373.52 1)751.5 185201675 A856 360 91.0 30OA 576 5606
21. Central administration 251.AA2)683.0 97711250 A182 3A2 2786 A61 4746
22. Lokale myndigheder 55.982)66.2 6670 A11 569 018 198 110 8.45
23. Den sociale sikring 5.232)2.3 2078 1A 105 0 020 0.5 0.14
3. Husholdningerne 260.911)32A.5 887 182.5 A07A 0.62 81.0 16.93 58.8 18.26
A. Andre sektorer 7.111)3.3 520 2.7 28.5 0.05 0.7 0.08 11 -
i
5. Samlede indtægter 982.83 1598.5 207.88 556.315A831330.0 A.98254.5 64.70 174.3105.19
(1) Med undtagelse af Grækenland
(2) Med undtagelse af Italien og Grækenland
(3) Med undtagelse af Irland og Grækenland.

Tabel A - 3: Udgifterne til socialsikring (1) - 1982 (mia nat. valuta)
EF B DK D F GR IRL I L NL UK
(ECU) (1000 Mrd)
I. Løbende transaktioner 669.1 1174.0 141.73 467.6 1015.6 479.4 3.099 121.4 44.4 66.86
A. Socialsikringsydelser 639.5 1113.6 138.08 451 .2 963.7 454.3 2.965 113.9 40.9 117.9 64.24
1.Sundhed 235.3 364.5 45.20 178.7 321.3 85.5 1.125 50.5 17.6 53.9 19.12
1.1.Sygdom 154.6 232.6 33.21 119.8 237.6 47.6 0.915 26.5 9.7 31.5 13.07
1.  2. Invalidi tet, handicap 66.0 100.7 11.09 44.6 54.2 27.7 0.195 21.6 6.2 22.4 5.42
1.3.Arbejdsulykker og 
erhvervssygdomme15.0 31.3 0.90 14.3 29.5 10.2 0.015 2.4 1.7 - 0.63
2. A Lderdom 210.8 292.9 46.92 129.6 325.1 291.5 0.751 38.8 11.4 32.1 25.75
3.Efterladte 53.5 135.7 0.61 62.5 66.2 24.8 0.205 11.6 7.0 5.3 1.21
4. Svangerskab og fødsel/familie 61 .4 120.4 14.51 34.4 111.6 13.8 0.359 9.0 3.7 10.2 7.60
4.1.  Svangerskab og fødsel 7.6 3.3 1.64 4.2 18.6 2.0 0.076 0.9 0.6 0.4 0.92
4.2.Familie 53.9 117.1 12.86 30.2 93.0 11.8 0.283 8.1 3.1 9.8 6.68
5.Beskæftigelse: 56.1 171.6 23.38 32.6 93.3 9.7 0.379 3.8 1.0 12.8 7.15
5.1 Formidling, erhv?rvsvej- 
lectnng og flytning5.4 20.4 1.05 5.5 3.7 - 0.034 0.1 0.1 - 1.09
5.2 Arbejdsløshed 50.6 151.2 22.33 27.2 89.6 9.7 0.345 3.7 1.0 12.8 6.06
6.Boli g 11.6 - 1.99 3.9 25.8 2.6 0.102 0.1 0.0 1.4 2.74
7.Diverse 10.6 3.8 5.48 9.5 20.4 26.4 0.044 0.2 0.0 2.2 0.67
B. Ackninistrationsomkostninger 23.4 55.8 3.66 12.7 42.4 17.1 0.129 4.2 1.34.0 2.59
C.  Andre løbende udgifter 6.Q 4.6 - 3.7 9.5 8.0 0.005 3.3 2.20.3 0.03
II. Kapitaltransaktioner n. a n.a 8.7 n.a n.a 0.050 1 .4 n.  a - n.a
III. Udgifter til socialsikring 476.4 3.149 122.8 T2Ó.9
(1) eksklusive skattefordele
co
-C

Tabel A - 4: Udgifterne til sociaIsikring (D - 1987 (mia nat. valuta)
EF
(ECU)B DK D F GR IRL I
(1000 Mrd)L NL UK
I.  Løbende transakt i  oner
\
i Ac Socialsikring"ydeiser9P2.3 
881.41550.9 
1471 .4179.8.
175.0541 .1 
522.41611 .4 
1533.91300.0
1239.04.911
4.716223.3
208.759.8
57.5 136.291.27
87.89
1.Sundhed 317.6 49n.1 57.3 210.6 512.9 245.0 1.512 85.2 25.1 57.4 26.59
1.1 Sygdom318.2 37.4 141 .3 386.1 155.0 1.184 41.0 14.3 31.9 17.59
1.2 Invaliditet, handicap
^ 2 Arbejdsulykker og 
erhvervssygdomme88.6
20.4137.9
34.018.7
1.252.5
16.883.7
43.165.0
25.00.302
0.02637.8
6.48.5
2.325.5 8.26 j  
0.74 ;
2.A Iderdom298.8 395.8 64.1 151 .0 540.4 840.0 1.177 77.6 15.7 38.7i
35.63 |
3.Efterladte74.1 174.3 0.2 74.1 110.0 58.0 0.347 22.6 9.5 4.9 1.51 i
j 4. Svangerskab og fødsel/fami lie77.8 129.6 18.0 33.7 156.2 36.0 0.583 15.8 4.7 13.7!
9.97 |
4.1 Svangerskab og fødsel 8.9 6.4 2.9 5.1 24.4 6.0 0.109 1.5 0.9 0.5 1.20
4.2 Familie 67.9 123.2 15.1 28.5 131.8 30.0 0.474 14.3 3.8 13.2 8.76
5. Beskæftigelse: 80.5 258.7 23.9 35.2 149.9 22.0 0.784 7.2 2.3 17.1 9.88
5.1 Formidling, erhvervsvej­
ledning og flytning10.4 42.2 1.2 7.4 6.3 - 0.163 0.2 0.1 _1.72
I 5.2 Arbejdsløshed 70.1 216.5 22.7 27.9 143.6 22.0 0.621 6.9 2.2 17.1 8.16
6. Bolig14.9 - 4.9 4.8 35.3 10.0 0.241 0.1 0.0 2.1 3.23
7. Diverse10.4 22.9 6.7 13.1 29.2 28.0 0.072 0.4 0.2 2.2 1.07
S; Administrationsomkostninger 52.4 73.0 4.8 14.4 62.6 38.0 0.189 8.9 1.95.3 3.32
C. Andre løbende udgifter 8.6 6.5 - 4.3 14.9 23.0 0.006 5.7 0.40.4 0.06
II; Kapitaltransaktionern.a n.a n.a n.a n.a 0.068 3.3 .  n.a _n.a
III. Udgifter til socialsikring4.979 226.6 147.7
(1) Eksklusive skattefordele

B I L A G  B
Økonomiske forudsætninger

Tabel B - 1 :  Økonomiske forudsætninger 1982 - 1987
EUR B DK D F GR IRL I LNLUK
BNP
(mia nat. valuta)
. 1982 
.  19872435.0
3413.23849.5
5509.7467
6801597.9
1896.33569.3
5513.92517.9
6223.312.989
20.798471390
889041154
220368.86
436.5283.6
398.5
Vekselkurser
(ECU)
. 1982
.  1985 
(Aug.28)44.711
45.0908.1569
8.10132.3760
2.22616.4312
6.797465.342
105.9850.6896
0.71501323.8
1495.9544.711
45.0902.6139
2.50690.5605
0.5733
Købekraftsstandarder
. 1982
. 1987 
(1984)40.011
40.0648.833
8.8302.506
2.3676.404
6.79151.077
64.5950.615 
'  0.6501018.130
1179.67439.534
40.5192.746
2.5470.567
0.559
BNP-pri ser,
årsgennemsnit 1982-1987 5.5 4.7 2.8 8.0 15.8 8.0 11.6 6.3 2.5 5.1
Arbejdsløshedsprocent
..1982 
. 198713.0
16.39.5
8.56.8
8.08.7
12.2(1.4)
9.712.2
19.39.7
13.71.3
1.711.7
16.810.6
11.5

BILAG C
"Sociale ydelser" og "socialsikringsydelser"
Er der forskel?
Udtrykket "sociale ydelser" i  Fællesskabets nationalregnskabsstatistikker ind­
går i  "indkomstfordelingskontoen" i  det europæiske nationale regnskabssystem  
(ENS), som registrerer alle transaktioner i  forbindelse med produktionsproces­
sen og indkomstdannelse, fordeling og omfordeling af indkomst og dernæst allo­
kering mellem forbrug og opsparing samt kapitaldannelse og låntagning eller  
långivning i  Fællesskabet (1).
I nationalregnskaberne registreres varer og tjenesteydelser på vidt forskel­
lige måder alt efter hvilken økonomisk enhed, der forbruger dem. Hvis en pri­
vat person konsulterer en læge i  et givet land, køber medicin på recept og  
derefter anmoder den ansvarlige socialsikringsinstitution om at godtgøre disse  
udgifter (2), beskrives lægens tjenesteydelser og de varer, som medicinen  
udgør, som "markedsbestemte" varer og -tjenesteydelser og betragtes som værende  
blevet forbrug af den syge. Derfor registreres de under aggregaterne "sociale  
ydelser" (3) og "husholdningernes samlede forbrug". I et naboland med et of­
fentligt sundhedsvæsen, hvor der er gratis adgang til lægekonsultation og me­
dicin (4), ræsoneres derimod som følger: da lægen aflønnes, og medicinen kø­
bes af det offentlige, bliver dette forbruger af varerne og tjenesteydelserne,  
hvorfor omkostningerne hertil registreres under aggregatet "samlet offentligt  
forbrug". Samtidig betragter det offentlige sig som producent af "sundheds­
ydelser", som den syge i  den sidste ende nyder gavn af, men som, da der er tale  
om "ikke-markedsbestemte" tjenesteydelser, ikke kan betragtes som "sociale  
ydelser".
For den syge er disse regnskabsmæssige opdelinger naturligvis uden betydning,  
idet han behandles på samme måde, nemlig af en læge og med medicin, uanset  
hvordan lægen aflønnes og medicinen købes.
Det forhold, at varer altid er "markedsbestemte", betyder at:
(a) alle andre sociale ydelser end kontantydelser omfatter kun varer og mai  
kedsbestemte tjenesteydelser,
(b) andre ydelser i  form af varer og tjenesteydelser, der leveres af det so­
ciale sikringssystem, omfatter varer, markedsbestemte tjenesteydelser og  
samtlige ikke-markedsbestemte tjenesteydelser.
(1) Jf. definitionerne i  EUROSTAT "Nationalregnskaber ENS".
(2) Det er uden betydning, hvorvidt godtgørelsen er fuldstændig eller delvis  
(dvs. hvorvidt den forsikrede selv betaler en vis andel af udgifterne til  
behandli ngen).
(3) Naturalydelser (varer og tjenesteydelser) skal for at blive klassificeret  
under "sociale ydelser" altid være "markedsbestemte".
(4) I alle lande - også dem, der ikke har noget offentligt sundhedsvæsen -  
findes der varer og tjenesteydelser, som tilhører begge kategorier. Den  
måde, der skelnes mellem disse kategorier på, bestemmes udelukkende af  
de klassifikationer og definitioner af bl.a. forholdet mellem de enkelte  
sektorer osv., der anvendes i  de forskellige regnskabssystemer.
as

Ved "socialsikringsydelser" forstis derimod det, den pågældende person eller 
sikrede modtager, f.eks. Lægehandling eller medicin, uanset den traditionel­
le økonomiske beskrivelse af den mide, hvorpå sådanne varer eller tjeneste­
ydelser leveres. Det dækker et bredere område end den snævre definition af  
"sociale ydelser", idet det ligeledes omfatter "andre (dvs. ikke-markedsbe-  
stemte) ydelser i  form af varer og tjenesteydelser". Derfor bliver der for  
socialsikringsydelsernes vedkommende tale om større beløb end beløbene på en  
tilsyneladende lignende post i  nationalregnskaberne.
Selv om denne definition måske nok kan beskyldes for at "overdrive" udgifterne  
til social service, har den dog den fordel, at den giver tal, der letter sam­
menligninger navnlig mellem landene med et offentligt sundhedsvæsen og lan­
dene uden.

B IL A G  D
Uddrag fra "Det europæiske system af integrerede statistikker  
for social sikring (ESSOSS)" Metodik - Del 1, udgivet i  1981 af EUROSTAT
B - SOCIALSIKRINGENS FUNKTIONER - DERES BETYDNINGSINDHOLD
Funktionen S ygdom
511. Sygdom skal forstås i  strengeste forstand som en mere eller mindre gennemgribende
forandring af sundhedstilstanden, som i  almindelighed påvirker den pågældendes fysiske eller
mentale integritet.
*
512. Under denne funktion hører:
a) Godtgørelser, der helt eller delvis skal kompensere for tabt arbejdsfortjeneste som følge af  
afbrydelsen af erhvervsmæssig beskæftigelse
b) Udgifter til hel eller delvis dækning af lægeudgifter1)  omfattende forebyggelse og egentlig  
behandling, som ydes alle sikrede; hvad angår forebyggelse tænkes der især på fore­
byggende undersøgelser, vaccinationskampagner, sundhedsvejledning, forebyggende for­
anstaltninger osv.
c) Det offentlige sundhedsvæsens udgifter, når det drejer sig om godtgørelser eller læge­
behandling
d) Andre sociale ydelser, der tildeles i  forbindelse med sygdom.
513. Denne funktion omfatter ikke:
a) Lægebehandling, der ydes invalider eller handicappede til specifik behandling af deres  
respektive invaliditet eller handicap, dvs. behandling, der har direkte relation til den særlige  
tilstand, som disse personer befinder sig i2)
b) Lægebehandling, der ydes personer ramt af arbejdsulykker eller erhvervssygdomme, når  
behandlingen har direkte relation til den pågældende ulykke eller sygdom3)
c) Lægebehandling under svangerskab, under og efter fødslen4)
’ ) L æ g e b e h a n d l i n g  o m f a t t e r  f ø l g e n d e  g o d e r  o g  t j e n e s t e y d e l s e r :
a )  A l m e n  l æ g e h j æ l p ,  s p e c i a l l æ g e h j æ l p  o g  a n d e n  h j æ l p  i o g  u d e n  f o r  b e h a n d l i n g s i n s t i t u t i o n e r  { p å  a m b u l a t o r i e r  e l l e r  i h j e m m e n e )
b )  H o s p i t a l s o p h o l d :  l æ g e b e h a n d l i n g  o g  p e n s i o n s u d g i f t e r
c )  T a n d l æ g e b e h a n d l i n g
d )  M e d i c i n  o g  p r o t e s e r :  m e d i c i n  o g  f a r m a c e u t i s k e  p r o d u k t e r ,  b r i l l e r  o g  b r i l l e g l a s ,  h o r e a p p a r a t e r ,  o r t o p æ d i s k e  a r t i k l e r  o g  p r o t e s e r ,  t a n d ­
b e h a n d l i n g s p r o d u k t e r  o g  t a n d p r o t e s e r
e )  A n d r e  f o r m e r  f o r  l æ g e h j æ l p :  l a b o r a t o r i e u n d e r s ø g e l s e r ,  r ø n t g e n u n d e r s ø g e l s e r  o g  e l e k t r o f y s i s k e  u n d e r s ø g e l s e r , ;  b a d e k u r e , ,  f y s i s k  
g e n o p t r æ n i n g ,  s y g e t r a n s p o r t ,  i n f o r m a t i o n s k a m p a g n e  o m  s u n d h e d  o g  s y g d o m s f o r e b y g g e n d e  k a m p a g n e r ,  v a c c i n a t i o n e r  o g  i n d s p r ø j t ­
n i n g e r  o s v .
2 ) D i s s e  y d e l s e r  r u b r i c e r e s  u n d e r  f u n k t i o n e n  » i n v a l i d i t e t  o g  h a n d i c a p « .
3 ) D i s s e  y d e l s e r  r u b r i c e r e s  u n d e r  f u n k t i o n e n  » a r b e j d s u l y k k e r  o g  e r h v e r v s s y g d o m m e « .
4 ) D i s s e  y d e l s e r  r u b r i c e r e s  u n d e r  f u n k t i o n e n  » m o d e r s k a b « .

514 - 517
d) Ligebehandling af værnepligtige ')
e) Eventuelle ekstratilskud, der ydes forsørgere *  2) .
Funktionen In valid itet og handicap
514. Invaliditet og (fysisk eller psykisk) handicap er en manglende evne til at udføre en aktivitet af  
et vist foreskrevet omfang eller til at føre en normal social tilværelse, når det er sandsynligt, at  
denne manglende evne er af varig karakter, eller når den stadig foreligger efter et begrænset  
tidsrum, således som den i  påkommende tilfælde er defineret i  lovgivningen om dækning af  
sygdomsrisici. Den kan være medfødt eller følgen af en sygdom (dog ikke en erhvervssygdom),  
en ulykke (dog ikke en arbejdsulykke) eller af en politisk begivenhed.
Bemærkning
De nævnte undtagelser (arbejdsulykker, erhvervssygdomme) gælder kun for de tilfælde, hvor  
ydelsen tildeles på betingelser (fastsat ved lov eller på anden vis), der udtrykkeligt refererer til  
disse to risici.
515. Under denne funktion hører:
a) Pensioner, understøttelse og anden økonomisk hjælp, der ydes invalider og handicappede  
som følge af deres særlige tilstand
b) Løn udbetalt til handicappede, når de udfører erhvervsmæssigt arbejde tilpasset deres  
handicap i  beskyttede værksteder
c) Lægebehandling, der ydes invalide eller handicappede som følge af deres særlige tilstand
d) Fysisk genoptræning, erhvervsmæssig og social revalidering af invalide og handicappede
e) Andre sociale ydelsertil invalide og handicappede.
516. Denne funktion omfatter ikke:
a) Lægehjælp3)  til invaliders og handicappedes familie4)
b) Pensionsydelser, understøttelse, begravelseshjælp og kontant hjælp, der udbetales til de  
efterladte efter invaliders eller handicappedes død5);
c) Tillæg til pensioner, understøttelse osv., der ydes forsørgere6) .
Funktionen A rb ejd su lykker og erhvervssyg d o m m e
517. En arbejdsulykke  er en ulykke, der indtræffer enten som en direkte følge af eller i  forbindelse  
med arbejdet eller på vejen mellem bopæl og arbejdsplads. En erhvervssygdom  er en sygdom,  
der anerkendes som sådan i  den nationale lovgivning.
’ ) D e n n e  h j æ l p  b e t r a g t e s  i k k e  s o m  e n  s o c i a l  s i k r i n g s y d e l s e .
2 ) D i s s e  t i l l æ g  r u b r i c e r e s  u n d e r f u n k t i o n e n  » f a m i l i e n .
3 ) S e  f u n k t i o n e n  » s y g d o m «  -  f o d n o t e ’ ).
" )  D i s s e  y d e l s e r  r u b r i c e r e s  u n d e r f u n k t i o n e n  » s y g d o m « .
5 ) D i s s e  y d e l s e r  r u b r i c e r e s  u n d e r f u n k t i o n e n  » e f t e r l a d t e « .
6 ) D i s s e  t i l l æ g  r u b r i c e r e s  u n d e r  f u n k t i o n e n  » f a m i l i e « .

518 - 522
518. Under denne funktion hører:
a) Pensionsydelser, understøttelse, godtgørelse og andre fordele i  kontanter, der betales til de  
skadelidte
b) Lægehjælp 1) ,  der ydes disse personer som følge af den særlige tilstand, hvori de befinder  
sig; omfatter tildeling, reparation og udskiftning af proteser eller ortopædiske hjælpemidler,  
som ulykken nødvendiggør
c) Fysisk genoptræning, erhvervsmæssig og social revalidering
d) Forebyggelse af ulykker (begrænset til de udgifter, der afholdes af forsikringsselskaberne og  
de private og offentlige sociale institutioner)
e) Andre former for social bistand, der ydes de skadelidte.
519. Denne funktion omfatter ikke:
a) lægehjælp ’) ,  der ydes den skadelidtes familie 2);
b) Pensionsydelser, understøttelse, begravelseshjælp og kontant hjælp, der udbetales til de  
efterladte efter skadelidtes død 3)
c) Tillæg til pensionsydelser, understøttelse osv., der ydes forsørgere 4) .
Funktionen A ld erd o m
520. Ved alderdom forstås opnåelse af en vis minimumsalder, hvorefter den vigtigste erhvervs­
mæssige beskæftigelse som regel kan ophøre.
521. Under denne funktion hører:
a) Pensioner, understøttelse, godtgørelser og andre fordele i  kontanter, der tildeles efter  
opnåelse af en fastsat minimumsalder
b) Udgifter til ophold på plejehjem og alderdomshjem
c) Udbetalinger, der går under betegnelsen førtidspension, og som foretages inden for  
rammerne af de ved lov eller administrativt fastsatte bestemmelser, når kriterierne for  
tildeling af denne ydelse er sådanne, at man må anse det tilsigtede mål for at være en  
fuldstændig og endelig pensionering af aldersmæssige grunde, dvs. at den pågældende  
foranstaltning kan fortolkes som en almindelig tendens til en fremrykning af aldersgrænsen  
for arbejdstagere5);
d) Andre former for social bistand til ældre: hjemmehjælp, naturalydelser osv.
522. Denne funktion omfatter ikke:
a) Lægehjælp 1)  til ældre 2)
b) Tillæg til pensioner osv., der ydes til forsørgere 4) .
1) S e  f u n k t i o n e n  » s y g d o m «  -  f o d n o t e  1 ).
2 ) D i s s e  y d e l s e r  r u b r i c e r e s  u n d e r  f u n k t i o n e n  » s y g d o m « .
3 ) D i s s e  y d e l s e r  r u b r i c e r e s  u n d e r  f u n k t i o n e n  » e f t e r l a d t e « .
4 ) D i s s e  t i l l æ g  r u b r i c e r e s  u n d e r f u n k t i o n e n  » f a m i l i e « .
5 } D i s s e  k o m m e n t a r e r  s k a l  v æ r e  t i l  h j æ l p  v e d  v a l g e t  a f  k l a s s i f i c e r i n g  m e l l e m  f u n k t i o n e r n e  » a l d e r d o m «  o g  » a r b e j d s l ø s h e d « .

523 - 528
Funktionen E fterladte
523. En efter!adfeydelse er en ydelse, der tildeles i  henhold til en afledet rettighed, dvs. en rettighed,  
som oprindelig er erhvervet af en anden person, hvis dødsfald er en betingelse for tildeling  
af ydelsen. I  henhold til visse forsikringsordninger kan denne rettighed imidlertid være direkte,  
dvs., at der ikke er nogen forbindelse mellem den modtagne ydelse og den ydelse, som det  
afdøde familiemedlem kunne have gjort krav på.
524. De ydelsesberettigede efterladte kan være afdødes ægtefælle eller tidligere ægtefælle, afdødes  
børn eller børnebørn, ascendenter eller slægtninge i  sidelinjen. Undtagelsesvis (for eksempel  
begravelsesgodtgørelse) kan der være tale om en person uden for familien.
525. Under denne funktion hører:
a) Pensioner samt godtgørelser og andre kontante fordele, der ydes de efterladte som følge af  
deres slægtskab med afdøde
b) Efterladtepensioner
c) Godtgørelser ved dødsfald, begravelsesgodtgørelser osv.
526. Denne funktion omfatter ikke:
a) Lægehjælp1)  til de efterladte2);
b) Eventuelle tillæg til pensioner osv., der tildeles forsørgere3) .
Funktionen M oderskab
527. Funktionen moderskab omfatter alle de ydelser, der tildeles i  forbindelse med et barns und­
fangelse og fødsel (levende eller dødfødt), samt de ydelser af samme art, der tildeles enten i  
tilfælde af abort eller i  tilfælde af adoption.
528. Under denne funktion hører:
a) Godtgørelser (eventuelt fortsat lønudbetaling), som helt eller delvis skal kompensere for  
tabt arbejdsfortjeneste i  den periode, hvor erhvervsmæssig beskæftigelse ophører som  
følge af graviditet og fødsel
b) Særlige godtgørelser, der ydes enten under graviditeten eller efter fødselen, hvis de har  
relation hertil (for eksempel udgifter i  forbindelse med lægeundersøgelser før eller efter  
fødselen)
c) Engangsydelser, der udbetales ved fødsel
d) Godtgørelse af udgifter til lægehjælp1):
1) Lægehjælp i  graviditetsperioden
2) Lægehjælp ved fødselen
' ) Se funktionen »sygdom« - fodnote
2)  Disse ydelser rubriceres underfunktionen »sygdom«.
3)  Disse tillæg rubriceres under funktionen »familie«.

529 - 533
3) Lægehjælp til moderen og barnet efter fødselen, så længe opholdet på klinikken varer,  
når lægebehandlingen nr foretaget på behandlingsinstitution olier i  en tilsvarende periode  
(normalt omkring en uge), når fødselen har fundet sted i  hjemmet
e) andre former for social bistand, der ydes før og efter fødselen.
529. Denne funktion omfatter ikke udgifter til lægebehandling1)  ud over den grænse, der er anført
ovenfor2) .
Funktionen Fam ilie
530. Funktionen fam ilie omfatter alle de ydelser, som tildeles forsørgere i  forbindelse med børns
opdragelse og uddannelse og eventuelt, hvis lovgivningen foreskriver det, underhold af andre
familiemedlemmer (ægtefælle, ascendent osv.).
531. Under denne funktion hører:
a) Familietilskud
b) Tilskud, godtgørelser og andre kontante fordele, der ydes i  tilfælde af forsørgerpligt over  
for børn, eller hvis lovgivningen foreskriver det, over for andre familiemedlemmer
c) Tillæg til børnetilskud, når det retlige grundlag for tildelingen af disse ydelser er, at der er  
tale om dækning af en anden risiko (sygdom, invaliditet osv.)
d) Ydelser i  form af mad, klæder, ferieophold og hjælp, især hjemmehjælp (bortset fra de  
tilfælde, hvor ydelserne knytter sig direkte til funktionen undervisning)
e) Udgifter til familieplanlægning
f) Andre former for social bistand til børn og til familien.
Funktionen A rb ejd sfo rm id lin g , erhvervsvejledning, m o b ilite t (nu: Beskæftigelsesfremm
532. Under denne funktion hører:
a) Arbejdsformidlings- og erhvervsvejledningskontorernes administrationsomkostninger  
(lønudgifter, køb af goder og tjenesteydelser)
b) Godtgørelse af flytte- og etableringsudgifter til arbejdsløse, der har indvilliget i  at tage  
arbejde i  og flytte til et andet område
c) Ydelser til kompensation for tabt arbejdsfortjeneste som følge af fravær fra arbejdet på  
grund af erhvervsuddannelse3) .
533. Denne funktion omfatter ikke:
a) Administrationsomkostninger afholdt af de myndigheder, som arbejdsformidlingskonto­
rerne er underlagt
')  S e  f u n k t i o n e n  » s y g d o m «  -  f o d n o t e ') .■ !  E ” a r raszs «sssr,»,« . r  .. —
i s å  t i l f æ l d e  y d e r  d e t  o f f e n t l i g e  k o m p e n s a t i o n  t i l  d e n  p å g æ l d e n d e  a r b e j d s g i v e r .

534 - 536
b) Direkte udbetalinger fra arbejdsgiverne, som ikke giver anledning til en kompensationsydelse  
fra det offentlige
c) Direkte udgiftertil faglig uddannelse (løn til undervisningspersonalet, pædagogisk materiale  
osv.)
d) Støtte fra de offentlige myndigheder til virksomhederne for at tilskynde disse til at beholde  
deres lønmodtagere.
Funktionen Arbejdsløshed
534. Denne funktion omfatter alle ydelser til sikring af eksistens­
grundlaget for forsikrede personer i  forbindelse med tab af  
arbejdsindkomsten helt eller delvis pi grund af arbejdsløshed.
535. Denne funktion omfatter:
a) dagpenge
b) ydelser i  forbindelse med driftsbetinget, teknisk eller  
økonomisk deltidsarbejdsløshed
c) vejrligsbetingede ydelser ved deltidsarbejdsløshed
d) ydelser ved afskedigelse
e) andre ydelser til personer uden beskæftigelse.
535a. Herfra er undtaget:
a) denne funktion omfatter ikke udgifter til lægebehandling for  
arbejdsløse og deres familie (1)
b) godtgørelse af flytte- og etableringsomkostninger til arbejds­
løse, som har indvilget i  at tage arbejde i  og flytte til et
andet område (2)
c) di verse·yde Iser, der i  visse tilfælde udbetales til ældre  
arbejdsløse (3) 1  2  3
1) Disse ydelser er klassificeret under funktionen sygdom.
2) Disse ydelser er klassificeret under funktionen beskæftigelsesfrem­
mende foranstaltninger.
3) Disse ydelser er klassificeret under funktionen alderdom.

536-539
Funktionen Bolig
536. Under denne funktion hører ydelser, der udbetales af det offentlige til visse kategorier af  
husstande, især til husstande med beskedne indtægter, og som har til formål at begrænse  
boligudgifterne. Følgende udgifter opføres herunder:
a) Kontante ydelser, der udbetales direkte til husstandene (lejere eller ejere)
b) Støtte, der ydes til private ejere eller til offentlige boligselskaber, såfremt denne støtte  
udtrykkeligt har til formål at kompensere for tabt fortjeneste som følge af, at lejerne betaler  
nedsat husleje.
537. Denne funktion omfatter ikke alle generelle ordninger -  selv om de udspringer fra det  
offentlige -  som har til formål at fremme boligbyggeriet, såsom præmier, der ydes til bolig­
byggeri, boligopsparingspræmier, støtte, som skal kompensere for nedsættelse af renten på  
lån til boligbyggeri osv.
Funktionen Diverse
538. Under denne funktion hører:
a) Ydelser, der, fordi de vedrører flere andre funktioner på én gang, ikke kan opføres i separate  
funktioner selv ved skønsmæssig vurdering
b) Ydelser, som ikke kan opføres under de andre funktioner, men hvis formål nærmer sig social  
sikring i den videste betydning:
1) Hjælp til ubemidlede, såfremt årsagen til trangssituationen ikke kan henføres under en  
anden funktion (alderdom, familie osv.)
2) Udgifter i forbindelse med sociale hjælpeforanstaltninger til bekæmpelse af fattigdom
3) Udgifter til bekæmpelse af børne- og ungdomskriminalitet (genindpasning på arbejds­
markedet osv.) bortset fra undervisningsforanstaltninger
4) Godtgørelser og andre kontante ydelser eller naturalydelser, som ikke er opført andre  
steder, til fordel for ofre for politiske begivenheder eller naturkatastrofer
5) Retshjælp og anden hjælp til ofre for kriminel vold
6) Andre former for social bistand til ubemidlede, subsistensløse, socialt handicappede  
(narkotikamisbrugere osv.).
NB! -  Denne fortegnelse er begrænsende.
C-KLASSIFICERINGEN AF FUNKTIONERNE
539. Til visse formål kan det være overflødigt at inddele ydelserne efter den tocifrede opdeling,  
som fremgår af tabe! D.  Der er derfor regnet med en mindre detaljeret opdeling, der består af  
de encifrede rubrikker, som nu kun indeholder følgende hovedområder: sundhed, alderdom,  
efterladte, moderskab-familie, beskæftigelse, bolig, diverse.

BILAG E
Den ved beregningen af ydelserne pr. person  
anvendte PENSIONSALDER (tabel 3.9)
Mænd Kvinder
Be Lgi en 65 60
Danmark (juridisk alder 67) 65 65
Forbundsrepublikken Tyskland 65 65
Frankrig 60 60
Grækenland 65 60
Irland 65 65
Italien 60 55
Luxembourg 65 65
Nederlandene 65 65
Det forenede Kongerige 65 60