KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 04.02.1998 
KOM(1998) 55 endelig udg. 
98/ 0030 (ACC) 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af skruer, bolte, 
møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken 
Kina, Indien, Republikken Korea, Malaysia, Taiwan og Thailand 
(forelagt af Kommissionen) 

BEGRUNDELSE 
I Ved forordning (VA) ni 1732/97 af 5 september 1997 indførte Kommissionen en 
midlertidig told på importen til Fællesskabet af skruer, bolte, møtrikker og lignende 
varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Malaysia, 
Republikken Korea, Taiwan og Thailand. 
2. Ved sagens endelige afgørelse har Kommissionen taget højde for de væsentlige 
bemærkninger, som sagens berørte parter havde indgivet efter at de var blevet gjort 
bekendt med de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke der er 
indført midlertidige foranstaltninger. Desuden er der taget højde for de ændringer, som 
efterfølgende er foretaget i de beregninger, som lå til grund for den midlertidige 
afgørelse. 
3. Ved den endelige afgørelse bekræftes at Kommisionens konklusion, at industrigrenen i 
l'ællesskabet havde lidl betydelig skade som følge af dumpingimporten fra de berørte 
lande 
4 Der blev foretaget ændring i dumpingmarginen, hvor det ansås for nødvendigt under 
behørig hensyntagen til de informationer, som de enkelte samarbejdsvillige ekspotører 
havde fremlagt. 
5. En anden producent i Folkerepublikken Kina blev også indrømmet individuel 
behandling. 
6. I den endelige afgørelse er der foretaget ændring i beregningen af prisunderbud og 
skadestærsklen som følge af supplerende oplysninger fremlagt af 3 af eksportørerne (2 
indiske og I taiwanesisk) vedrørende salg og priser for så vidt angår deres export. 
7. I overensstemmelse med Rådsforordning 384/96, artikel 9, foreslår Kommissionen at 
Rådet indfører en endelig antidumping told på importen til Fællesskabet af skruer, 
bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken 
Kina, Indien, Malaysia, Republikken Korea, Taiwan og Thailand (og den endelige 
opkrævning af den midlertidig indførte told) med følgende satser: 
Land/eksportwr Toldsats 
Folkerepublikken Kina 
Ninghbo Shyechang Metal Products 24.2% 
Power Van Industrial Co. 13.6% 
Andre cksportcrcndc producenlcr 74.7% 
Indien 
Lakshmi 19.8% 
Kundan 47.4% 
Audlcr 11.2% 
Andre eksportcrende producenlcr 54.0% 
Malaysia ' 
Tigges | 5.7% 
X 
(8) Kfter at Det Rådgivende Udvalg var blevet konsulteret angående indførelsen af en 
endelig told var 8 medlemsstater for forslaget, 5 medlemsstater imod og 2 
medlemsstater hverken for eller imod. (8) Kfter at Det Rådgivende Udvalg var blevet konsulteret angående indførelsen af en 
endelig told var 8 medlemsstater for forslaget, 5 medlemsstater imod og 2 
medlemsstater hverken for eller imod. TOIH/, Hivi 
Amliv ekspoi krcikk' prtKluccnkf 
Keptiblikkcn Korea 
Dcagil 
Andre cksportcrende produccntcr 
Taiwan 
Arrow/Level fasteners 
Sen Chang 
Tong Hwci 
Rodcx 
(I.C 
Mm Hwci 
Andre eksportereiide produccntcr 
Thailand 
ABP 
Dura 
Andre cksportcrende produccntcr 7 0% 
7 0% 
24% 
26.7% 
5.3% 
11.1% 
10.2% 
8.8% 
5.4% 
10 2% 
2.1.1% 
8.4% 
2.7% 
8.4% 
3 
RÅDETS FORORDNING (EF) NR /98 
af 
om indforelse af en endelig antidumpingtold på importen af skruer, bolte, 
møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken 
Kina, Indien, Republikken Korea, Malaysia, Taiwan og Thailand 
RÅDFT FOR DFN FUROIVFISKF UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om 
beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske 
Fællesskab1, særlig artikel 9, stk. 4, 
under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende 
Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER 
(1) Ved Kommissionens forordning (FF) nr. I732/972 (i det følgende benævnt 
"forordningen om midlertidig told") blev der indført en midlertidig antidumpingtold 
pa importen til Fællesskabet af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit 
stål (i det følgende benævnt skruer m.v.) henhørende under KN-kode 7318 12 10, 
7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 og 7318 16 30 med 
oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Malaysia, Republikken Korea, Taiwan 
og Thailand. 
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE 
(2) Efter at de midlertidige antidumpingforanstaltninger var truffet, fremsatte en række 
interesserede parter deres bemærkninger skriftligt. 
(3) De parter, der anmodede derom, fik lejlighed til at blive hørt mundtligt af 
Kommissionen. 
(4) Kommissionen vedblev med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, der blev 
anset for nødvendige for dens endelige konklusioner. 
1 EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1, som ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 (EFT L 317 af 6.12.1996, s. 1). 
2 EFT L 243 af 4.9.1997, s. 17. 
(5) Parterne blev underrettet om de væsentlige elementer og betragtninger, der dannede 
grundlag for den påtænkte henstilling om indførelse af endelig antidumpingtold og 
endelig opkrævning af de beløb, der var stillet som sikkerhed i form af midlertidig 
told. Desuden blev der, efter at disse oplysninger var indgivet, indrømmet dem en 
frist til at udtale sig. 
(6) De skriftlige og mundtlige bemærkninger indgik i proceduren, og der blev taget 
hensyn til dem i de endelige konklusioner, hvor dette blev fundet hensigtsmæssigt. 
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 
(7) Ved fastlæggelsen af sine endelige konklusioner betragtede Kommissionen skruer, 
bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål fremstillet og solgt i Indien, 
Malaysia, Republikken Korea, Taiwan og Thailand og eksporteret til Fællesskabet fra 
de pågældende lande og de pågældende varer fremstillet og solgt i Fællesskabet af 
producenter i Fællesskabet som samme vare i henhold til artikel 1, stk. 4, i forordning 
(EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt grundforordningen), da de har samme 
grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske karakteristika og anvendelse. 
(8) Nogle eksportører hævdede på ny (ligesom det var tilfældet, før de midlertidige 
foranstaltninger blev truffet), at møtrikker importeret fra de pågældende lande skulle 
holdes uden for undersøgelsen, fordi der kun finder beskeden eller slet ingen 
produktion sted af møtrikker i Fællesskabet. 
(9) Ligesom det var tilfældet på det midlertidige stadium, blev denne påstand imidlertid 
ikke bekræftet af undersøgelsens resultater, som viste, at fællesskabsproducenterne 
fremstiller møtrikker. Det blev derfor ikke anset for berettiget at holde møtrikker 
uden for den aktuelle procedures dækningsområde. 
(10) lin enkelt eksporterende indisk producent hævdede, at salget på hjemmemarkedet af 
en bestemt type skruer af en stållegering med højt kulindhold fremstillet af dette 
selskab skulle benyttes ved fastsættelsen af den normale værdi af visse skruer af 
rustfrit stål eksporteret til Fællesskabet med den begrundelse, at de forskellige typer 
skruer var sammenlignelige. Det fremgik dog af undersøgelsen, at disse forskellige 
typer stålskruer ikke kunne betragtes som samme vare, fordi deres fysiske 
karakteristika afveg fra den pågældende eksporterede vares fysiske karakteristika. 
Påstanden blev derfor afvist. 
(11) En række eksporterende producenter i Taiwan anfægtede det rimelige i, at skruer 
m.v., som ikke var af standardkvalitet, i forordningen om midlertidig told var holdt 
uden for dumpingberegningerne, selv om Kommissionen betragtede disse skruer 
m.v., som ikke var af standardkvalitet, som samme vare. Som nævnt i betragtning 9 i 
forordningen om midlertidig told anså Kommissionen skruer m.v. af standardkvalitet 
for at være tilstrækkelig repræsentative, fordi de udgjorde mere end 70% af den 
samlede eksport af skruer m.v. til Fællesskabet, som skulle danne grundlag for 
fastlæggelsen af dumping for hele den pågældende eksport. Denne approach 
bekræftes for alle selskaber på nær ét For dette selskabs vedkommende viste 
analysen, at skruer m.v., som ikke var af standardkvalitet, tegnede sig for en 
betydelig del af dets eksportsalg til EF. Det blev derfor besluttet, at 
dumpingberegningerne for denne eksportørs vedkommende skulle korrigeres ved 
medregning af skruer m.v., som ikke var af standardkvalitet. 
5~ 
(12) Da der ikke blev fremsat nogen bemærkninger til definitionen af "samme vare", 
bekræftes konklusionerne herom i betragtning 11 i forordningen om midlertidig told. 
D. DUMPING 
1. Normal værdi 
(a) Indien 
(13) Et selskab hævdede, at Kommissionen fejlagtigt ved fastsættelsen af dets beregnede 
normale værdi havde benyttet en unøjagtig fordelingsnøgle ved beregningen af 
produktionsomkostningerne. Denne påstand blev afvist, da den af EF-institutionen 
benyttede fordelingsnøgle gav et mere retvisende billede af udgifterne til råstoffer end 
det, som den af det pågældende selskab benyttede fordelingsnøgle gav. 
(14) De øvrige to samarbejdende eksporterende producenter hævdede, at den i 
betragtning 15 i forordningen om midlertidig told benyttede metode til fastsættelse af 
den normale værdi, dvs. anvendelse i videst mulig udstrækning af det vejede 
gennemsnit af priserne ab fabrik hos den samarbejdende producent, der solgte til 
hjemmemarkedet, var uegnet til sammenligning med deres eksportpriser. 
Det blev i den sammenhæng senere fundet godtgjort, at den normale værdi baseret på 
hjemmemarkedspriserne ab fabrik hos den samarbejdende indiske producent, der 
solgte skruer m.v. på hjemmemarkedet, ikke var sammenlignelig med de to 
eksporterende producenters eksportpriser Dette skyldtes, at det pågældende selskab 
havde foretaget en ukorrekt klassificering af de forskellige typer skruer m.v., som 
solgtes på hjemmemarkedet, og dette gjorde sammenligningen uhensigtsmæssig. 
For disse to selskabers vedkommende foretog Kommissionen derfor en særlig 
beregning af den normale værdi for alle typer skruer m.v., som blev eksporteret til 
Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Beregningen blev baseret på omkostningerne 
ved produktionen af de eksporterede typer plus et rimeligt tillæg for salgs-, general­
og administrationsudgifter (i det følgende benævnt SGA) samt fortjeneste. Den 
metode, der blev benyttet ved fastlæggelsen af beløbet for SGA samt fortjeneste, var 
den samme som på det midlertidige stadium, dvs. baseret på den eneste 
samarbejdende producent, som solgte den pågældende vare på det indiske 
hjemmemarked. Da denne indiske producents normale værdi imidlertid havde ændret 
sig, blev beløbet for SGA samt fortjeneste ændret tilsvarende. 
(b) Korea 
(15) Da der ikke er fremført yderligere argumenter, bekræftes de midlertidige 
konklusioner. 
(c) Malaysia 
(16) En enkelt malaysisk eksportør anfægtede den metode, der var benyttet til 
fastlæggelse af SGA samt fortjeneste i forbindelse med beregningen af den normale 
værdi. Der mindes i den forbindelse om, at SGA i henhold til artikel 2, stk. 6, i 
grundforordningen blev baseret på oplysninger vedrørende dette selskab, medens 
fortjenstmargenen blev baseret på det vejede gennemsnit af den fortjeneste, der blev 
indtjent af den koncern, som selskabet var en del af. 
C 
I den forbindelse blev der anlagt det synspunkt, at det forhold, at salget på 
hjemmemarkedet ikke fandt sted i repræsentative mængder, ikke i sig selv var 
tilstrækkeligt til at tilsidesætte oplysningerne om dette salg i henhold til artikel 2, stk. 
6, litra c), i grundforordningen. I dette særlige tilfælde viste undersøgelsen for SGA's 
vedkommende, at det pågældende selskabs SGA stemte overens med det 
gennemsnitlige SGA-beløb, som blev konstateret for alle de selskaber, der blev 
undersøgt som led i proceduren, således som det tidligere er beskrevet i betragtning 
18 i forordningen om midlertidig told. Anvendelsen af de nævnte SGA blev derfor 
anset for at være den rimeligste metode. Med hensyn til fortjeneste blev der, eftersom 
selskabets fortjeneste afveg stærkt fra de fortjenester, der blev konstateret hos andre 
producenter, hvilket muligvis skyldtes, at dette selskab er et helejet datterselskab af 
en udenlandsk koncern, anlagt del synspunkt, at salgel på hjemmemarkedet ikke 
kunne udgør el rimeligt grundlag for denne fastlæggelse På denne baggrund fandt 
Kommissionen, at den melode, der blev benyttet i forordningen om midlertidig told 
(baseret på den fortjenstmargen, der blev beregnet for den pågældende vare i den 
koncern, som selskabet var en del af), gav det rimeligste billede af dette selskabs 
økonomiske realitet ved fastlæggelsen af fortjenesten ved salg i Malaysia. Påstanden 
blev derfor afvist. 
(17) Det samme selskab rejste indsigelse mod, at Kommissionen havde ladet uprofitabelt 
salg på hjemmemarkedet ude af betragtning ved beregningen af den fortjenstmargen, 
der skulle benyttes ved fastsættelsen af den normale værdi. Der mindes om, at det 
tabsgivende salg på hjemmemarkedet for visse varetypers vedkommende udgjorde 
mere end 20% af det samlede salg af den pågældende type på hjemmemarkedet. Det 
tabsgivende salg fandt derfor ikke sted i normal handel, hvorfor der ikke kunne tages 
hensyn dertil ved fastlæggelsen af fortjenstmargenen. 
(U) Taiwan 
(18) Tre eksporterende producenter rejste indsigelse mod den metode, der blev benyttet 
ved fastsættelsen af den normale værdi, og som er beskrevet i betragtning 20 i 
forordningen om midlertidig told De hævdede, at den normale værdi skulle have 
været beregnet særskilt i stedet for at være baseret på de priser, som andre 
producenter i Taiwan forlangte. 
I henhold til artikel 2, stk. 1, i grundforordningen baseres den normale værdi i 
almindelighed på priserne på hjemmemarkedet.. Kun hvis der ikke er andre 
producenter, der foretager repræsentative salg på hjemmemarkedet, eller hvis 
salgspriserne ikke er anvendelige, beregnes den normale værdi i henhold til artikel 2, 
stk. 3, i grundforordningen. Desuden fremlagde de pågældende eksportører ikke 
nogen dokumentation for, at andre eksportørers priser skulle have været uegnede. 
Den normale værdi blev derfor i videst mulig udstrækning baseret på de øvrige 
taiwanske selskabers priser på hjemmemarkedet. 
(19)-To eksporterende producenter gav udtryk for, at den fortjenstmargen, der blev 
benyttet ved fastsættelsen af de normale værdier, var for høj, og hævdede, at 
Kommissionen ikke havde afgivet tilstrækkeligt med oplysninger om metoden for 
beregningen af denne fortjenstmargen. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at 
Kommissionen fremlagde en sammenfattende tabel vedrørende de oplysninger, der 
blev benyttet ved beregningen af den gennemsnitlige fortjenstmargen. Da disse 
oplysninger hidrørte fra andre taiwanske selskaber, kunne der ikke afgives yderligere 
detaljerede oplysninger, fordi der i henhold til artikel 19, stk. 4, i grundforordningen 
ved fremlæggelsen af oplysninger skal tages hensyn til de berørte parters berettigede 
interesse i, at deres forretningshemmeligheder ikke røbes. 
(20) Ligesom det var tilfældet for Malaysia, hævdede en eksporterende producent, at der 
skulle tages hensyn til uprofitabelt salg på hjemmemarkedet ved beregningen af den 
fortjenstmargen, der skulle benyttes ved fastsættelsen af den normale værdi. Denne 
anmodning blev afvist med den samme begrundelse som den i nævnte betragtning 
vedrørende Malaysia fastlagte. 
(21) To forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter anfægtede det rimelige 
i, at den normale værdi ved salg på hjemmemarkedet via et forretningsmæssigt 
forbundet salgsselskab var lastsat på grundlag af de priser, hvortil varen første gang 
blev videresolgt I il en uafhængig kunde De hævdede, at disse salg, selv om blev 
foretaget (il el forretningsmæssigt forbundet selskab, fandt sted på almindelige 
forretningsvilkår i den normale handel i henhold til artikel 2, stk. I, tredje afsnit, i 
grundforordningen. De anmodede derfor om, at de priser, der blev betalt af det 
forretningsmæssigt forbundne salgsselskab, blev anvendt ved fastsættelsen af den 
normale værdi. Det fremgik dog ikke af en analyse af disse to forretningsmæssigt 
forbundne producenters priser ved salg til såvel forretningsmæssigt forbundne som 
ikke-forbundne kunder, at priserne ved salg til den forretningsmæssigt forbundne 
kunde fandt sted på almindelige forretningsvilkår. På denne baggrund måtte 
påstanden afvises. 
(e) Thailand 
(22) El thailandsk selskab hævdede, at visse beløb med tilknytning til eksportsalg var 
blevet medregnet i SGA ved fastsættelsen af den normale værdi, og at disse derfor 
skulle holdes uden for lifter en undersøgelse imødekom Kommissionen denne 
anmodning og ændrede beregningen af produktionsomkostningerne i 
overensstemmelse dermed 
(23) Det skal bemærkes, at denne ændring også øvede indflydelse på beregningerne 
vedrørende det andet selskab, da de samme SGA blev anvendt ved fastsættelsen af 
dettes normale værdi. 
(24) Det samme selskab hævdede, at det ikke var hensigtsmæssigt at benytte den 
beregnede normale værdi i de tilfælde, hvor der fandt salg sted på hjemmemarkedet 
af lignende typer. Dette ønske kunne ikke imødekommes, fordi forskellene mellem de 
eksporterede og de fremhævede typer var mere end beskedne. En sammenligning på 
det af dette selskab foreslåede grundlag ville således have krævet så store 
korrektioner for forskelle i fysiske karakteristika, at sammenligningen ikke længere 
ville have været nøjagtig. 
(25) Det skal bemærkes, at det i sidste ende ikke var muligt at fastlægge en endelig 
dumpingmargen for det tredje thailandske selskab, som midlertidigt blev omfattet af 
en individuel told, eftersom dette selskab kun eksporterede en ubetydelig mængde 
skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, som ikke var fremstillet i 
Thailand. 
(f) Folkerepublikken Kina 
i) Analogt land 
f 
(26) lit samarbejdende selskab i Hongkong, som eksporterede skruer m.v. med oprindelse 
i Folkerepublikken Kina, foreslog, at dets salg på hjemmemarkedet i Hongkong blev 
anvendt til fastsættelse af den normale værdi for Folkerepublikken Kina i stedet for 
oplysninger vedrørende Taiwan, der var valgt som analogt land. Da der ikke var 
fremlagt nye argumenter for valget af Hongkong som analogt land, og da dette 
selskabs salg på hjemmemarkedet udgjorde mindre end 5% af de samlede kinesiske 
eksportsalg til Fællesskabet, blev dette forslag afvist. 
ii) Ændring af den normale værdi 
(27) For det ovennævnte selskabs vedkommende skal det bemærkes, at de ændringer, der 
blev foretaget af den taiwanske normale værdi, også øvede indflydelse på 
fastsættelsen af dette selskabs normale værdi. 
(g) Konklusion 
(28) De øvrige konklusioner i betragtning 12 til 28 i forordningen om midlertidig told 
vedrørende fastsættelsen af den normale værdi bekræftes. 
2. Eksportpris 
(a) Indien 
(29) Som oplyst i betragtning 29 i forordningen om midlertidig told blev eksportpriserne 
for den indiske producent, der solgte den pågældende vare til eksport via et 
handelsselskab, fastlagt på grundlag af de priser, som han tog af handelsselskabet. 
Selskabet anfægtede de ændringer, der var foretaget af disse eksportpriser. Efter en 
kontrol blev det imidlertid på baggrund af alle disponible oplysninger konkluderet, at 
den approach, der blev benyttet på det midlertidige stadium, ikke var velegnet, fordi 
den pris, der blev taget af handelsselskabet, ikke var pålidelig, da der forelå en 
association eller et kompensationsarrangement mellem producenten og dette selskab. 
På det endelige stadium blev eksportpriserne derfor baseret på de priser, der blev 
taget af den første uafhængige kunde i EF. 
(b) Taiwan 
(30) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger end dem, der vedrørte de i betragtning 
8 nævnte ændringer i den pågældende vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 
33 i forordningen om midlertidig told. 
(c) Folkerepublikken Kina 
i) Individuel behandling 
(31 ) De seks samarbejdende selskaber, som blev nægtet individuel behandling, fremsatte 
på ny deres anmodninger i denne henseende. Kun ét af de seks selskaber fremlagde 
imidlertid yderligere væsentlig dokumentation til støtte for sin anmodning. Efter en 
omhyggelig undersøgelse af denne dokumentation blev det konkluderet, at dette 
selskab var retligt og faktisk uafhængigt af statsmagten i et omfang, der svarede til, 
hvad der var fremherskende i et land med markedsøkonomi. Der blev derfor 
indrømmet dette selskab individuel behandling. 
(32) De øvrige fem samarbejdende selskaber fremlagde ingen yderligere relevant 
dokumentation til støtte for deres anmodninger om individuel behandling. Det blev 
3 
derfor bekræftet, at disse selskaber ikke var tilstrækkelig uafhængige af den kinesiske 
statsmagt i deres transaktioner, navnlig på baggrund af, at fire af dem var joint 
ventures, hvor partneren fra Folkerepublikken Kina var en statsejet virksomhed. Det 
resterende selskab kunne heller ikke dokumentere, at dets aktiviteter var tilstrækkelig 
uafhængige af de kinesiske myndigheder. 
På denne baggrund blev anmodningen lin disse lem selskaber om individuel 
behandling afvist 
ii) Brug af Eurostat-tal som eksportpriser 
(33) Nogle interesserede parter anfægtede Kommissionens brug af Eurostat-tal ved 
fastlæggelsen af eksportpriserne. Disse interesserede parter hævdede, at Eurostat­
tallene var klart overvurderede, og at de syv samarbejdende selskaber i 
Folkerepublikken Kina og Hongkong i virkeligheden tegnede sig for størstedelen af 
den pågældende eksport og derfor var repræsentative. 
Disse interesserede parter fremlagde dog ingen beviser for Eurostat-tallenes påståede 
unøjagtighed, og de fremlagde heller ikke mere pålidelige alternative oplysninger. 
Desuden undersøgte Kommissionen Eurostat-tallenes nøjagtighed efter at have 
kontaktet Eurostat, de nationale toldmyndigheder og de berørte europæiske 
importører. Denne undersøgelse bekræftede, at Eurostat var den mest pålidelige kilde 
til oplysninger til brug for denne antidumpingundersøgelse. Den metode, der blev 
benyttet ved den midlertidige fastlæggelse, bekræftes derfor. 
(d) Korea, Malaysia og Thailand 
(34) Da der ikke er fremført nye argumenter, bekræftes de midlertidige konklusioner. 
3. Sammenligning 
(a) Indien 
(35) For de to selskaber, der er nævnt i betragtning 29, var det for at anstille en rimelig 
sammenligning af den normale værdi og eksportprisen nødvendigt at foretage en 
korrektion af eksportprisen for at tage hensyn til handelsselskabets aktiviteter. 
Eftersom dettes arbejdsopgaver kan anses for at svare til arbejdsopgaverne for en 
forhandler, der handler på provisionsbasis, blev der foretaget en korrektion på 
grundlag af dette selskabs egne SGA plus en rimelig fortjeneste. Denne korrektion 
blev fratrukket de priser, som handelsselskabet tog af uafhængige kunder i 
Fællesskabet 
(36) Disse selskaber hævdede også, at der i utilstrækkelig grad var taget hensyn til 
toldgodtgørelse. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at de undlod at fremlægge 
afgørende dokumentation til støtte for anmodningen om, at alt rustfrit stål, der blev 
anvendt til fremstilling af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, herunder dem, 
der blev solgt på hjemmemarkedet, indeholdt importerede råstoffer, for hvilke der 
var erlagt told i henhold til artikel 2, stk. 10, litra b), i grundforordningen. 
Konklusionen i betragtning 42 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. 
(37) Af disse to selskaber gentog det ene, der fremstillede og solgte den pågældende vare 
på hjemmemarkedet, den i betragtning 41 i forordningen om midlertidig told 
omhandlede anmodning om korrektion for låneomkostninger. Da det pågældende 
/o 
selskab ikke fremlagde ny dokumentation til støtte for sin anmodning, bekræftes 
konklusionen i betragtning 41 i forordningen om midlertidig told. 
(18) De samme selskaber anmodede desuden om korrektion for handelsled med den 
begrundelse, at salget på hjemmemarkedet fandt sted til forhandlere og endelige 
brugere, medens eksport salget kun fandl sted til forhandlere. Selskaberne fremlagde 
tilstrækkeligt bevis for, at en del af salget på hjemmemarkedet fandt sted i et andet 
salgsled end eksportsalget, og at denne forskel øvede indflydelse på 
prissammenligneligheden. Der viste sig at være konsekvente og tydelige forskelle i 
begge selskabers funktioner og priser i de forskellige handelsled. Anmodningen blev 
derfor imødekommet, og beregningen blev kun baseret på en sammenligning af salget 
til« forhandlere på hjemmemarkedet og eksportsalget, hvis salget omfattede 
tilstrækkelig store mængder til, at det var repræsentativt. 
(b) Malaysia 
(39) En malaysisk eksporterende producent anmodede om fradrag for valutaomregninger 
i forbindelse med eksportsalg og om at få tilladelse til at benytte vekselkursen på 
betalingsdagen. Denne anmodning blev afvist med den begrundelse, at den relevante 
vekselkurs i henhold til artikel 2, stk. 10, litra j), i grundforordningen kan være 
kursen på fakturadatoen eller datoen på kontrakten, indkøbsordren eller 
ordrebekræftelsen, men ikke kursen på betalingsdagen 
(c) Taiwan 
(40) De i betragtning 18 omhandlede eksporterende producenter, som havde anmodet om, 
at den normale værdi blev beregnet frem for at blive fastsat på grundlag af andre 
producenters priser, anmodede om, at der, dersom denne anmodning blev afvist, blev 
foretaget en korrektion for forskelle i handelsled, da den pågældende vare blev solgt 
til detailhandlere på hjemmemarkedet, medens den eksporterede vare blev solgt til 
forhandlere. Denne anmodning blev afvist, fordi de benyttede priser stammede fra 
producenter, som i forvejen under tilsvarende omstændigheder havde fået afvist 
samme type korrektion for handelsled. 
(41) To forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter anmodede om fradrag 
for valutaomregninger svarende til den i betragtning 39 omhandlede. Anmodningen 
blev afvist med samme begrundelse som i nævnte betragtning. 
(42) De samme to forretningsmæssigt forbundne selskaber anmodede om fradrag for 
låneomkostningerne ved salg på hjemmemarkedet og om tilladelse til at benytte den 
faktiske betalingsdato. Denne anmodning blev afvist med samme begrundelse som 
den, der tidligere er omhandlet i betragtning 41 i forordningen om midlertidig told. 
(d) Korea, Thailand, Folkerepublikken Kina 
(43) Da der ikke er fremført nye argumenter, bekræftes den midlertidige metode. 
4. Dumpingmargener 
(a) Generelt 
(44) Da der ikke er fremført nye argumenter vedrørende fastlæggelsen af 
dumpingmargenerne, bekræftes den i betragtning 45 til 47 i forordningen om 
// 
midlertidig told fastsatte metode På dette grundlag er dumpingmargenerne som 
følger 
(h) Indien 
(45) Som følge aide ovennævnte ændringer i beregningerne blev det for de to indiske 
eksporterende producenter, der ikke solgte den pågældende vare på 
hjemmemarkedet, konkluderet, al der forelå el eksportprismonsler, der var meget 
forskelligt fra periode til periode, og at en beregning på grundlag af et vejet 
gennemsnit ikke ville afspejle det fulde omfang af den dumping, der blev praktiseret. 
Den nye normale værdi på grundlag af et vejet gennemsnit blev derfor sammenholdt 
med priserne for alle individuelle eksporttransaktioner. 
(46) Dumpingmargenerne udtrykt i procent af prisen cif Fællesskabets grænse er opgjort 
til følgende. 
- Audier Fasteners, Vasai 11,2% 
- Lakshmi Precision Screws Ltd., Rothak 19,8% 
- Kundan Industries Ltd , Vasai / Tata Export Ltd., Mumbai 47,4% 
(47) Den endeligt fastsatte dumpingmargen for andre indiske eksportører end dem, der 
udviste samarbejdsvilje i forbindelse med denne undersøgelse, udtrykt i procent af 
prisen cif Fællesskabets grænse er opgjort til 54,0% 
(c) Korea 
(48) Da den eneste samarbejdende eksporterende producent i Korea ikke har fremsat 
nogen bemærkninger, forbliver hans dumpingmargen uændret, dvs. som angivet 
nedenfor udtrykt i procent af prisen cif Fællesskabets grænse: 
- Daegil Trading Co. Ltd., Seoul 24,0% 
Den endelige dumpingmargen, der fastsættes for andre koreanske eksporterende 
producenter end dem, der udviste samarbejdsvilje i forbindelse med denne 
undersøgelse, udtrykt i procent af prisen cif Fællesskabets grænse er opgjort til 
26,7%. 
(d) Malaysia 
(49) lin malaysisk eksporterende producent anfægtede det rimelige i, at han skulle have et 
eksportprismønster, der var meget forskelligt fra periode til periode i henhold til 
artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. Denne eksportør påpegede, at den jævne 
nedgang i hans eksportpriser i løbet af undersøgelsesperioden kunne tilskrives en 
parallel nedgang i udgifterne til råstoffer. Hvis der havde været benyttet månedlige 
gennemsnitsomkostninger i stedet for årlige gennemsnitsomkostninger som led i 
dumpingundersøgelsen, ville det ovennævnte mønster slet ikke have optrådt. På 
grundlag af den fremlagte dokumentation blev påstanden accepteret, og 
dumpingmargenen for det pågældende selskab blev endeligt fastsat på grundlag af en 
sammenligning af gennemsnit. Et selskab i Malaysia tilbød at afgive et tilsagn i 
henhold til artikel 8 i grundforordningen. Dette selskab trak dog sit tilbud tilbage 
efter at have rådført sig med Kommissionen. 
ISL 
Den endelige dumpingmargen for de samarbejdende malaysiske eksporterende 
producenter udtrykt i procent af prisen cif Fællesskabets grænse er opgjort til 
følgende: 
- I ong Heer Fasteners Co., Sdn. Bhd., Penang 7,0% 
- Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn Bhd 5,7% 
(50) Den endelige dumpingmargen, der fastsættes for andre malaysiske eksporterende 
producenter end dem, der udviste samarbejdsvilje i forbindelse med denne 
undersøgelse, udtrykt i procent af prisen cif Fællesskabets grænse er opgjort til 7%. 
(e) Taiwan 
(51) Nogle ikke-safnarbejdende eksporterende producenter i Taiwan indgav oplysninger 
til Kommissionen om deres eksportpriser for at påvise, at resttoMen, dersom disse 
priser var blevet benyttet ved beregningen af denne, ville have været meget lavere. 
Skønt disse selskaber anerkendte, at de skulle betragtes som tkke-samarbejdende 
parter, anmodede de om, at der blev taget hensyn til oplysningerne fra dem som en 
del af de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til artikel 18, stk. 1, i 
grundforordningen. Denne anmodning blev ikke imødekommet, fordi den ville 
udgøre en præmie for manglende samarbejde og kunne føre til upålidelige resultater 
som følge af selektivt fremlagte oplysninger. Desuden bør der i henhold til artikel 18, 
stk 3, i grundforordningen ikke ses bort fra de oplysninger, som en berørt part 
indgiver, bl.a. forudsat at oplysningerne indgives på korrekt vis og rettidigt og kan 
efterprøves. Ingen af disse betingelser er imidlertid opfyldt i den foreliggende sag. 
(52) De samme ikke-samarbejdende selskaber anfægtede det rimelige i, at resttolden, selv 
om der var fastsat én dumpingmargen for to forretningsmæssigt forbundne taiwanske 
selskaber, var baseret på den individuelle margen, der var beregnet for et af disse 
forretningsmæssigt forbundne selskaber, og at denne margen var den højeste, der var 
beregnet for Taiwan. Det forhold, at der fastsættes en gennemsnitlig dumpingmargen 
for en gruppe forretningsmæssigt forbundne selskaber for at forhindre omgåelse, 
øver imkiertid ikke indflydelse på fastsættelsen af den told, der anvendes på ikke-
samarbejdende selskaber. Anmodningen blev derfor afvist. 
(53) For tre eksporterende producenter i Taiwan blev den nye normale værdi på grundlag 
af et vejet gennemsnit sammenholdt med priserne for alle individuelle 
eksporttransaktioner, da det blev konstateret, at der forelå et eksportprismønster, der 
var meget forskelligt fra periode til periode, og at en beregning på grundtag af et 
vejet gennemsnit ikke ville afspejle det fulde omfang af den dumping, der blev 
praktiseret. 
(54) De endelige dumpingmargener for de samarbejdende taiwanske eksporterende 
producenter udtrykt i procent af prisen cif Fæfiesskafeets grænse er opgjort til 
følgende: 
- Arrow Fastener Co. Ltd. / Level Fastener Co. Ltd., Taipei 5,3 % 
- CLC Industrial Co. Ltd., Taiwan 5,4% 
- Min Hwei, Kaohsiung 10,2% 
- Rodex Fasteners Corp., Chung Li 8,8% 
13 
- Sen Chang, Tao Yuen 11,1% 
- Tong Hwei, Kaohsiung 10,2% 
(55) Den endelige dumpingmargen, der fastsættes for andre taiwanske eksporterende 
producenter end dem, der udviste samarbejdsvilje i forbindelse med denne 
undersøgelse, udtrykt i procent af prisen cif Fællesskabets grænse er opgjort til 
23.1%. 
(f) Thailand 
(56) På baggrund at' de ovennævnte ændringer i den normale værdi er de endelige 
dumpingmargener for de to samarbejdende thailandske eksporterende producenter 
udtrykt i procent af prisen cif Fællesskabets grænse opgjort til følgende: 
- A.B.P. Stainless Steel Fastener Co. Ltd. 8,0% 
- DURA Fastener Co. Ltd. 2,7% 
(57) Den endelige dumpingmargen, der fastsættes for andre thailandske eksporterende 
producenter end dem, der udviste samarbejdsvilje i forbindelse med denne 
undersøgelse, udtrykt i procent af prisen cif Fællesskabets grænse er opgjort til 8,0%. 
(g) Folkerepublikken Kina 
(58) Hvad angår det selskab i Folkerepublikken Kina, der først blev indrømmet individuel 
behandling på det endelige stadium, blev del vejede gennemsnit af de normale 
værdier fob den taiwanske grænse sammenholdt med det vejede gennemsnit af dets 
individuelle eksportpriser fob den kinesiske grænse i samme handelsled. Fire 
samarbejdende selskaber, der ikke blev indrømmet individuel behandling, tilbød at 
afgive tilsagn i henhold til artikel 8 i grundforordningen. Der godtages imidlertid 
normalt ikke tilsagn fra selskaber, der virker i lande uden markedsøkonomi. Desuden 
foreligger der i dette tilfælde en betydelig risiko for omgåelse, og det skal bemærkes, 
at det blev afvist at indrømme disse selskaber individuel behandling, fordi det blev 
fundet godtgjort, at de ikke arbejdede under normale markedsøkonomiske vilkår. På 
denne baggrund kunne de tilbudte tilsagn ikke accepteres. 
Den endelige dumpingmargen udtrykt i procent af prisen cif Fællesskabets grænse er 
opgjort til følgende: 
- Ningbo Shyechang Metal Products 24,2% 
Hvad angår det selskab, der allerede blev indrømmet individuel behandling i 
forordningen om midlertidig told, er den endelige dumpingmargen på grundlag af den 
ændrede taiwanske normale værdi udtrykt i procent af prisen cif Fællesskabets 
grænse opgjort til følgende: 
- Power Van Industrial Co. Ltd. 13,6% 
(59) Den endelige dumpingmargen på grundlag af den ændrede taiwanske normale værdi, 
der fastsættes for andre kinesiske eksporterende producenter end de ovenfor nævnte, 
udtrykt i procent af prisen cif Fællesskabets grænse er opgjort til 78,0%. 
/v 
E. SKADE 
t. Kumulativ vurdering af dumpingimportens virkninger 
(60) Repræsentanterne for visse indiske eksportører hævdede, at importen fra Indien ikke 
burde kumuleres med importen af den pågældende vare fra Folkerepublikken Kina, 
Malaysia, Republikken Korea, Taiwan og Thailand og holdes uden for procedurens 
dækningsområde Denne anmodning blev fremsat med den begrundelse, at 
fremgangen for importen fra Indien med hensyn til mængde og markedsandel ikke 
var sammenlignelig med den tilsvarende udvikling for de øvrige berørte tredjelande, 
og at importen fra Indien i undersøgelsesperioden mængdemæssigt var lavere end i 
1995 (nemlig 1,5% lavere). Desuden blev det påstået, at Indiens markedsandel i 
undersøgelsesperioden (2,9%) udgjorde en 'ubetydelig del af den samlede handel 
med den pågældende vare". 
(61) På dette punkt viste undersøgelsen, at importen fra Indien mængdemæssigt var 
betydelig i undersøgelsesperioden, ligesom det var tilfældet for importen fra de 
øvrige berørte lande. Desuden voksede importmængden rent faktisk, hvis den 
mængdemæssige import fra Indien i undersøgelsesperioden (elleve måneder) 
ekstrapoleres til en tolvmånedersperiode og sammenholdes med 1995-niveauet. 
Desuden kan en markedsandel på 2,9% i henhold til artikel 5, stk. 7, og artikel 9, stk. 
3, i grundforordningen ikke anses for ubetydelig. 
(62) Der drages den konklusion af det ovenstående, at importen af den pågældende vare 
fra Indien skal undersøges kumulativt med importen fra de øvrige berørte lande 
2. Priserne i forbindelse med dumpingimporten til fællesskabsmarkedet 
(63) De indiske eksportører hævdede, at importen af den pågældende vare med oprindelse 
i Indien ikke forvoldte skade på erhvervsgrenen i Fællesskabet, fordi 
gennemsnitspriserne var stabile i en stor del af den betragtede periode og fra 1994 til 
1996 steg med 19%. 
(64) Undersøgelsen viste, at det vejede gennemsnit af priserne for importen fra Indien var 
forholdsvis stabilt fra 1992 til 1994, men på et meget lavt niveau og klart lavere end 
det prisniveau, som producenterne i Fællesskabet lå på, også selv om der tages 
hensyn til de efterfølgende prisstigninger. Desuden mindes der om, at der i 
undersøgelsesperioden blev konstateret et betydeligt prisunderbud. 
(65) De taiwanske eksportører fremførte lignende argumenter, nemlig at priserne ved 
import fra Taiwan var stabile i den betragtede periode. 
Det kan også her konkluderes, at priserne ved import fra Taiwan udviste en vis 
stabilitet, men på et relativt lavt niveau. Skruer m.v. fra Taiwan blev importeret i stor 
mængde, og der var i undersøgelsesperioden tale om et betydeligt prisunderbud i 
forhold til fællesskabsproducenternes priser. 
3. Prisunderbud 
(66) Grundlaget for beregningen af prisunderbuddet er beskrevet i betragtning 65 i 
forordningen om midlertidig told. 
(67) Tre eksportører (to indiske og en taiwansk) indgav dog nye oplysninger om 
eksportsalg og -priser. Der blev på grundlag af disse nye oplysninger fastsat 
reviderede underbudsmargener. 
ir 
(68) Som følge af, at der blev indrømmet en anden samarbejdende eksportør i Kina 
individuel behandling, blev der beregnet en individuel underbudsmargen for den 
pågældende eksportør og en revideret underbudsmargen for de resterende fem 
samarbejdende eksportører i Kina. 
(69) \k\ over de ovennævnte ændringer blev der foretaget en ny beregning af de 
tilpasninger af eif-ek sport prisen, der indrømmes alle eksportører (for at tage hensyn 
til udgifter, der påløber efter importen), og denne gav sig udslag i mindre ændringer 
af de midlertidigt fastsatte underbudsmargener. 
(70) De reviderede underbudsmargener er ligesom i forordningen om midlertidig told 
udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens priser (ab fabrik). Underbudsmargenerne er 
opgjort som følger. 
Land Underbudsmargen 
Folkerepublikken Kina Fra 39.4% til 39.8% 
Malaysia Fra 21.8% til 42.5% 
Taiwan Fra 17.8% til 60.9% 
Indien Fra 23.6% til 36 6% 
Korea 22 7% 
Thailand Fra 25% til 33.5% 
(71) Der blev i undersøgelsesperioden konstateret et samlet prisunderbud (vejet 
gennemsnit) for alle de berørte lande under ét på 28,7%. 
4. Situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet 
4 I Produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse og markedsandele 
(72) De kinesiske eksportører hævdede, at enhver skade, som var påført erhvervsgrenen i 
Fællesskabet, skyldtes de pågældende producenters øgede produktion og 
produktionskapacitet i den betragtede periode, især i 1994. 
(73) Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at forbruget af den pågældende vare fra 
1992 til 1996 steg med 75%. Selv om kapaciteten voksede med 91% (navnlig fordi 
en klagende producent i Fællesskabet erhvervede en ikke-klagende producents 
produktionsanlæg), voksede EF-erhvervsgrenens produktion kun med 48%. Desuden 
faldt kapacitetsudnyttelsesgraden med 18 procentpoint. Fællesskabsproducenternes 
markedsandel faldt i den betragtede periode med 7 procentpoint, medens de berørte 
eksportørers markedsandel voksede med 16,5 procentpoint. Det fremgik af 
undersøgelsen, at erhvervsgrenen i Fællesskabet var ude af stand til at drage fuld 
le 
fordel af forbrugsstigningen som følge af dumpingimportens store omfang og lave 
priser. 
4.2. Lagre 
(74) De kinesiske eksportører hævdede, at stigningen i fællesskabsproducenternes lagre 
skyldtes en stigning i produktionen af skruer m.v. i en periode, da der "ikke fandt 
nogen forbrugsstigning sted, som kunne absorbere disse ekstra skruer m.v." 
(75) Det fremgik af undersøgelsen, at dette ikke var tilfældet, og det fremgik også af 
forbrugsudviklingen, således som denne blev skitseret i den foregående betragtning. 
Forbrugsstigningen (75%) var rent faktisk betydelig kraftigere end produktions-
(48%) og salgsstigningen (27%) for erhvervsgrenen i Fællesskabet. 
4.3. Priser 
(76) De kinesiske eksportører hævdede desuden (i modstrid med det ovenstående), at 
Kommissionen, selv om forbruget voksede fra 1992 til 1996, undlod at tage hensyn 
til stigningen i fællesskabsproducenternes produktionskapacitet, og at der under disse 
omstændigheder ikke kunne have været forventet nogen drastisk stigning i priserne. 
(77) Dette argument synes ikke at være videre relevant og tager ikke hensyn til, at 
salgsfremgangen trods en stigning i produktionskapaciteten og en alt i alt ubetydelig 
stigning i EF-erhvervsgrenens priser ikke holdt trit med forbrugsstigningen, og at 
erhvervsgrenen i Fællesskabet i den betragtede periode mistede markedsandele. 
4.4. Rentabilitet 
(78) Det blev hævdet, at EF-erhvervsgrenens negative situation blev overvurderet i 
forordningen om midlertidig told, og repræsentanterne for visse eksportører 
fremlagde separate oplysninger om hver af de fem klagende producenters samlede 
finansielle styrke. 
(79) De fremlagte oplysninger vedrørte alle fem selskaber i perioderne før og umiddelbart 
før undersøgelsesperioden. Der blev dog kun fremlagt oplysninger om rentabiliteten i 
undersøgelsesperioden for én af de klagende producenter, og oplysningerne var 
derfor ukomplette. For denne producents vedkommende bekræfter oplysningerne de 
forhold, der blev fastlagt under undersøgelsen, dvs. at der i undersøgelsesperioden 
fandt en brat og massiv nedgang sted i rentabiliteten. Desuden viste undersøgelsen, at 
denne nedgang i undersøgelsesperioden klart kunne påvises for hver af de øvrige 
klagende producenter. Denne påstand afvises derfor. 
4.5. Beskæftigelse 
(80) Det blev hævdet, at antallet af beskæftigede i erhvervsgrenen i Fællesskabet i den 
betragtede periode voksede med 16% (fra 325 til 378) på trods af omfattende 
investeringer i automatiseret produktionsudstyr, og at denne beskæftigelsesfremgang 
viser, at der ikke blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade. 
(81) Undersøgelsen viste, at erhvervsgrenen i Fællesskabet på trods af omfattende 
investeringer i produktionsudstyr (der krævede yderligere beskæftigelse) og en 
produktivitetsfremgang på 10% fra 1992 til undersøgelsesperioden mistede 
markedsandel og oplevede en kraftig forringelse af sin finansielle situation. 
n 
S. Konklusion vedrørende skade 
(82) Der mindes om, at ingen af de ovennævnte skadesfaktorer i henhold til artikel 3, stk. 
5, i grundforordningen nødvendigvis er udslagsgivende for dumpingimportens 
indvirkning på situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet. 
(83) Det skal i den sammenhæng bemærkes, at selv om EF-erhvervsgrenens produktion 
og salg voksede, kan dette udviklingsforløb ikke føre til den konklusion, at der ikke 
blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet skade, eftersom forbruget på 
fællesskabsmarkedet voksede meget kraftigere. Desuden voksede dumpingimportens 
markedsandel med 17% (til 50,1%) i en periode, hvor EF-erhvervsgrenens 
markedsandel faldt med 7% (til 19%), og hvor dens rentabilitet forringedes brat og 
massivt. 
(84) På baggrund af det ovenstående og i betragtning af, at der ikke er fremført andre 
argumenter, bekræftes det, at der som fastlagt i betragtning 66 til 73 i forordningen 
om midlertidig told er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade i henhold 
til artikel 3, stk. 1, i grundforordningen. 
G. ÅRSAGSSAMMENHÆNG 
1. Dumpingimportens virkninger 
(85) De indiske eksportører henviste til, at fællesskabsproducenternes finansielle situation 
var negativ i 1992 på et tidspunkt, hvor importen fra Indien var "så godt som ikke-
eksisterende" 
(86) Det bemærkes i den sammenhæng først og fremmest, at den indflydelse, som 
importen fra Indien øvede på EF-erhvervsgrenens situation, som tidligere anført 
skulle undersøges kumulativt med importen fra de øvrige berørte lande. Kumulativt 
udgjorde importen fra de berørte lande 57,5% af den samlede import i 1992 (33,5% 
af forbruget i Fællesskabet). Desuden voksede importen fra Indien, også selv om 
denne betragtes separat, sideløbende med, at EF-erhvervsgrenens markedsandel og 
fortjeneste aftog. 
2. Andre faktorers indvirkning 
(87) Kommissionen foretog en foreløbig undersøgelse af den udstrækning, hvori den 
væsentlige skade, der var påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, var forvoldt af 
virkningerne af dumpingimporten med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, 
Malaysia, Republikken Korea, Taiwan og Thailand, og hvorvidt andre faktorer havde 
forvoldt eller bidraget til at forvolde denne skade, med henblik på at sikre, at enhver 
skade, der var forvoldt af sådanne andre faktorer, ikke blev tilskrevet den 
pågældende dumpingimport. Blandt sådanne andre faktorer kan nævnes udviklingen i 
forbruget, virkningerne af import fra andre tredjelande, svingninger i råstofpriserne 
og enhver tænkelig konkurrencebegrænsende adfærd fra EF-erhvervsgrenens side. 
(88) På trods af denne detaljerede analyse af skadens årsager blev det påstået, at der ikke 
var nogen årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, der blev påført 
erhvervsgrenen i Fællesskabet, og dumpingimporten, eller alternativt at enhver 
væsentlig skade var forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten. 
If 
(89) Navnlig blev det påstået, at antidumpingprocedurens dækningsområde var klart 
diskriminerende, fordi importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af 
rustfrit stål med oprindelse i Sydafrika var holdt uden for undersøgelsen, også selv 
om denne import var særdeles omfattende og fandt sted til meget lave priser. 
Desuden blev det påstået, at den eneste forklaring, som Kommissionen i 
forordningen om midlertidig told havde givet på, at denne import blev holdt uden for 
undersøgelsens dækningsområde, var, at Eurostat-tallene i dette særlige tilfælde blev 
anset for upålidelige. 
(90) Det skal i den sammenhæng bemærkes, at Eurostat-tallene vedrørende den import, 
der hævdes at have oprindelse i Sydafrika, anses for upålidelig, fordi al foreliggende 
dokumentation tyder på, at der ikke finder nogen produktion sted af den pågældende 
vare i Sydafrika. Der er ikke fremlagt nogen dokumentation for, at der rent faktisk 
finder en sådan produktion sted. 
(91) Det blev desuden hævdet, at import med oprindelse i Filippinerne kan have bidraget 
til den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, og det blev anført, at 
prisen på den pågældende vare med oprindelse i Filippinerne fra 1995 til 1996 faldt 
med 18,3%. 
(92) Rådet bekræfter, at prisen på skruer m.v. med oprindelse i Filippinerne faldt fra 1995 
til 1996. Det fremgik dog af undersøgelsen, at priserne efter nedgangen stadig var 
væsentlig (og systematisk) højere end priserne ved eksport fra de lande, der er 
omfattet af denne undersøgelse. Desuden har Kommissionen ingen dokumentation 
for, at priserne på den pågældende vare med oprindelse i Filippinerne var udtryk for 
dumping. 
(93) Det blev påstået, at nedgangen i 1996 i det registrerede forbrug i Fællesskabet efter 
tre år med voksende forbrug øvede indflydelse på situationen for erhvervsgrenen i 
Fællesskabet, fordi den pågældende erhvervsgren forventede en fortsat stigning i 
forbruget, havde foretaget store investeringer i maskiner og havde forhøjet 
produktionen som følge af disse forventninger. Der blev gjort opmærksom på artikel 
3, stk. 7, i grundforordningen, der indeholder en bestemmelse om, at "nedgang i 
efterspørgslen" er én af en række faktorer, der kan tages hensyn til, når det skal 
vurderes, om andre faktorer end dumpingimporten har forvoldt skade på 
erhvervsgrenen i Fællesskabet. 
(94) Undersøgelsen viste, at forbruget i Fællesskabet voksede fra 47 187 tons i 1992 til 86 
472 tons i 1995 (svarende til en stigning på 83%), medens det i 1996 faldt svagt til 
82 352 tons (en nedgang på 4,7%). Den lille forbrugsnedgang kan ikke i sig selv 
forklare den mærkbare forværring af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i 
undersøgelsesperioden, navnlig hvad angår faldet i den pågældende erhvervsgrens 
markedsandel. 
(95) Desuden blev det påstået, at enhver påført skade til dels kunne tilskrives en 
"flagrende" prispolitik fra fællesskabsproducenternes side Det blev påstået, at 
erhvervsgrenen i Fællesskabet fra 1992 til 1994 sænkede sine salgspriser med 10%, 
men til gengæld opnåede en produktionsfremgang på 48%, en forøgelse af 
salgsmængden på 44% og en forbedring af rentabiliteten på 7,7 procentpoint. Det 
blev derefter påstået, at erhvervsgrenen i Fællesskabet i 1995 ændrede sin politik 
radikalt og forhøjede sine priser, hvilket førte til en nedgang i salgsmængden og tab 
af markedsandel. 
/9 
(96) Denne påstand skal sammenholdes med de overordnede resultater af undersøgelsen. 
Undersøgelsen visle kort fortalt, at del vejede gennemsnit af de priser, som 
erhvervsgrenen i Fællesskabet tog, faldt fra 1992 til 1994 og steg i 1995, men at 
priserne atter faldt kraftigt i undersøgelsesperioden. For perioden som helhed steg de 
registrerede priser kun med én procent. 
(97) Navnlig steg EF-erhvervsgrenens priser og fortjeneste fra 1994 til 1995 (på et 
tidspunkt, hvor erhvervsgrenen i Fællesskabet under pres fra den pågældende import 
opretholdt fortjenesten på bekostning af markedsandelen). Efter 1995 førte den 
kumulerede dumpingimport imidlertid til et overudbud på fællesskabsmarkedet, der 
tvang erhvervsgrenen i Fællesskabet til at nedsætte priser og fortjeneste i 
undersøgelsesperioden, samtidig med at den tabte yderligere markedsandel. Dette 
viser, at erhvervsgrenen i Fællesskabet på trods af prissvingningerne for at imødegå 
den pågældende dumpingimport i den betragtede periode var ude af stand til at 
bevare markedsandelen eller opretholde en rimelig fortjeneste. 
(98) Desuden blev det påstået, at erhvervsgrenen i Fællesskabet førte en 
konkurrencebegrænsende politik, og at de berørte klagende fællesskabsproducenter 
spillede under dække med hinanden. 
(99) Der blev ikke fremlagt eller fundet nogen dokumentation for denne påstand. Den 
kunne derfor ikke accepteres. 
3. Konklusion om årsagssammenhængen 
( 100) På baggrund af de ovenstående konklusioner bekræftes det i overensstemmelse 
med betragtning 74 til 82 i forordningen om midlertidig told, at den kombinerede 
import til dumpingpris med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Malaysia, 
Republikken Korea, Taiwan og Thailand isoleret set har forvoldt væsentlig skade på 
erhvervsgrenen i Fællesskabet 
II. FÆLLESSKABETS INTERESSE 
1. Foranstaltningernes virkninger 
(101) I forordningen om midlertidig told oplyste Kommissionen, hvorfor det var 
nødvendigt at gribe ind af hensyn til Fællesskabets interesser, og hvorfor der ikke 
forelå nogen tvingende årsager til ikke at gribe ind. 
(102) Navnlig konkluderede Kommissionen, at foranstaltningerne kunne forventes at 
sætte erhvervsgrenen i Fællesskabet i stand til at tilbagevinde tabte markedsandele og 
genskabe rentabiliteten, hvilket ville øve gunstig indflydelse på konkurrencevilkårene 
på fællesskabsmarkedet. 
(103) På trods af den detaljerede analyse i betragtning 84 til 98 i forordningen om 
midlertidig told blev det påstået, at det ikke var i Fællesskabets interesse at træffe 
antidumpingforanstaltninger som led i denne procedure. Det blev navnlig hævdet, at 
der var beskæftiget langt flere personer af importørerne/forhandlerne af den 
pågældende vare end af fællesskabsproducenterne, at importørerne/forhandlerne ville 
blive tvunget til at købe til kunstigt høje priser hos fællesskabsproducenterne som 
følge af en forventet nedsættelse af importmængden, og at importørerne/forhandlerne 
ville blive tvunget til at formindske antallet af ansatte. 
io 
( 104) Desuden blev del påstået, al det ville lå indvirkning på de erhvervsgrene, der aftog 
skruerne m v., hvis der blev tru Hel endelige foranstaltninger, fordi de ville komme til 
at lide under stærkt forhøjede priser, og at brugerindustrien ikke længere ville have 
adgang til visse varer (møtrikker). 
(105) Undersøgelsen viste, at erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke kan dække 
efterspørgslen på fællesskabsmarkedet, og at der derfor til stadighed er behov for 
importerede varer. Det synes rimeligt at drage den konklusion af analysens resultater 
og EF-erhvervsgrenens hidtidige optræden, at priserne på skruer m v. efter al 
sandsynlighed vil stige som følge af foranstaltningerne. Da importørerne/forhandlerne 
har mange forskellige leveringskilder at vælge imellem (herunder erhvervsgrenen i 
Fællesskabet, således som det er påvist for undersøgelsesperiodens vedkommende), 
og da importørerne/forhandlerne havde en tilfredsstillende indtjening gennem hele 
perioden, drages der imidlertid den konklusion, at foranstaltningernes virkninger kan 
minimeres ved hjælp af en kombination af en lille nedsættelse af fortjenstmargenerne 
og en beskeden prisforhøjelse for brugerindustrien. Da der fortsat er brug for den 
importerede vare, og da både den importerede og den i Fællesskabet fremstillede 
vare sælges til brugerne via et veletableret forhandlernet, drages der den konklusion, 
at beskæftigelsen hos importørerne/forhandlerne ikke vil blive påvirket i negativ 
retning af de foranstaltninger, der træffes. 
( 106) Hvad angår brugerne af den pågældende vare, drages der som anført i betragtning 
95 til 97 i forordningen om midlertidig told den konklusion, at skruer m.v. har 
ubetydelig indvirkning på omkostningerne ved færdigvaren, og at det derfor er 
usandsynligt, at en forhøjelse af disse omkostninger vil øve betydelig indflydelse på 
omkostningerne for brugerne. Det bemærkes tillige, at indførelsen af en 
antidumpingtold ikke vil forhindre forhandlerne i at importere den pågældende vare 
(inkl møtrikker) 
( 107) Da der ikke er fremført yderligere argumenter vedrørende råstofleverandørernes 
interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 86 og 87 i forordningen om 
midlertidig told 
2. Konklusioner vedrørende Fællesskabets interesse 
(t@&) Sammenfattende konkluderes det efter vurdering af alle involverede interesser og 
af de i betragtning 84 til 98 i forordningen om midlertidig told anførte årsager, at det 
alt taget i betragtning er i Fællesskabets interesse at træffe endelige foranstaltninger. 
I. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER 
1. Skadestærskel 
(109) På grundlag af de ovenstående konklusioner om dumping, skade, 
årsagssammenhæng og Fællesskabets interesse blev det overvejet, hvilket niveau og 
hvilken form antidumpingforanstaltningerne skulle have med henblik på at fjerne de 
handelsfordrejende virkninger af den skadelige dumping og genskabe effektive 
konkurrencevilkår på fællesskabsmarkedet. 
(110) Efter at forordningen om midlertidig told var offentliggjort, indgav 
repræsentanterne for tre eksportører (to indiske og en taiwansk) som tidligere nævnt 
nye oplysninger om eksportsalg og priser Der blev på grundlag af disse nye 
oplysninger fastlagt reviderede skadestærskler. 
Å/ 
(111) Desuden blev der som følge af, at der var indrømmet en anden samarbejdende 
eksportør i Kina individuel behandling, beregnet en individuel skadestærskel for den 
pågældende eksportør og en revideret skadestærskel for de øvrige fem eksportører i 
Kina 
(112) Desuden blev der foretaget en ny beregning af de korrektioner af cif-eksport prisen, 
der blev indrømmet alle eksportører (for at lage hensyn til udgifter, der påløber efter 
importen), og denne førte (il ændringer af de midlertidigt fastlagte margener. 
Grundlage! for beregningen af skadestærsklen er i øvrigt omhandlet i betragtning 99 i 
forordningen om midlertidig told 
(113) De reviderede skadestærskler er udtrykt i procent af prisen frit Fællesskabets 
grænse for den importerede vare på grundlag af et vejet gennemsnit, ligesom det var 
tilfældet i forordningen om midlertidig told. 
(114) De fastlagte skadestærskler var større end eller lig med følgende: 
Folkerepublikken Kina 74,7% 
Indien 
samarbejdende producenter 41,3% 
ikke-samarbejdende producenter 54,0% 
Malaysia 37,7% 
Republikken Korea 38,6% 
Taiwan 34,1% 
Thailand 48,3% 
2. Told 
(115) Den skadestærskel, der blev fastlagt for ikke-samarbejdende producenter i Indien 
og for de selskaber i Folkerepublikken Kina, der ikke blev indrømmet individuel 
behandling, var i hvert enkelt tilfælde lavere end de fastlagte dumpingmargener. 
Tolden skal derfor i henhold til artikel 9, stk. 4, i grundforordningen baseres på 
skadestærsklerne 
(116) Da de fastlagte skadestærskler i alle andre tilfælde var højere end 
dumpingmargenerne, skal tolden i henhold til artikel 9, stk. 4, i grundforordningen 
for disses vedkommende baseres på dumpingmargenerne. 
(117) Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af prisen, netto, frit 
Fællesskabets grænse, ufortoldet: 
A2, 
Land Selskab Tioldsals 
Kina Ningbo Shyechang Metal Products 24.2% 
Power Van industrial Co. Ltd. 13.6% 
Alle andre selskaber 74.7% 
Indien Lakshmi Precision Screws Ltd. 19.8% 
Kundan Industries Ltd./ Tata Export Ltd., 
Mumbai 
47.4% 
Audler Fasteners. 
11.2% 
Alle andre selskaber 
54.0% 
Malaysia Tigges Stainless Fasteners (M) Sdn. Bhd. 5.7% 
Tong Heer Fasteners Co. Sdn. Bhd 7.0% 
Alle andre selskaber 7.0% 
Republikken Daegil Trading Co. Ltd. 24.0% 
Korea 
Alle andre selskaber 26.7% 
Taiwan Arrow Fastener Co. Ltd. 5.3% 
Sen Chang Industrial Co Ltd. 11.1% 
Tong Hwei Enterprise Co. Ltd. 10.2 % 
Rodex Fasteners Corp. 8.8 % 
CLC Industrial Co. Ltd. 5.4.% 
Min Hwei Enterprise Co. Ltd. 10.2% 
Alle andre selskaber 23.1 % 
Thailand ABP Stainless Fastener Co Ltd. 8.4% 
Dura Fasteners Co. Ltd. 2.7% 
Alle andre selskaber 8.4% 
o£3 
J. OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD 
(118) På baggrund af størrelsen af de dumpingmargener, der blev konstateret for de 
eksporterende producenter, og omfanget af den skade, der blev påført 
erhvervsgrenen i Fællesskabet, anses det for nødvendigt endeligt at opkræve de 
beløb, der i henhold til forordning (EF) nr. 1732/97 blev stillet som sikkerhed i form 
af midlertidig antidumpingtold Beløb, der er stillet som sikkerhed i form af 
midlertidig antidumpingtold, opkræves endeligt til den endelige toldsats -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel l 
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af skruer, 
bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål henhørende under KN-kode 7318 12 10, 
7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 og 7318 16 30 med 
oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Malaysia, Republikken Korea, Taiwan og 
Thailand. 
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af prisen, netto, frit 
Fællesskabets grænse, ufortoldet: 
Land 
Kina 
Indien 
Malaysia Selskab 
Ningbo Shyechang Metal Products 
Power Van industrial Co. Ltd. 
Alle andre selskaber 
Lakshmi Precision Screws Ltd. 
Kundan Industries Ltd. Tata 
Export Ltd., Mumbai 
Audier Fasteners. 
Alle andre selskaber 
Tigges Stainless Fasteners (M) 
Sdn. Bhd. 
Tong Heer Fasteners Co. Sdn Bhd 
Alle andre selskaber Toldsats 
24.2% 
13.6% 
74.7% 
19.8% 
47.4% 
11.2% 
54.0% 
5.7% 
7.0% 
7.0% Taric-tillaegskode 
8757 
8333 
8900 
8415 
8416 
8417 
8900 
8334 
8335 
8900 
<2<f 
Republikken 
Korea 
Taiwan 
Thailand Daegil Trading Co. Ltd. 
Alle andre selskaber 
Arrow Fastener Co. Ltd 
Sen < 'hang Industiial ('o 1 ,td 
Tongllwci Enterprise (o Ltd 
Rodex Fasteners Corp. 
CLC Industrial Co. Ltd. 
Min Hwei Enterprise Co. Ltd. 
Alle andre selskaber 
ABP Stainless Fastener Co. Ltd. 
Dura Fasteners Co. Ltd. 
Alle andre selskaber 24.0% 
26.7% 
5 3 % 
II 1% 
10.2% 
88% 
5.4% 
10.2% 
23.1% 
8.4% 
2.7% 
8.4% 8418 
8900 
8336 
H.U7 
8338 
8408 
8409 
8414 
8900 
8419 
8420 
8900 
3 Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat 
Artikel 2 
1. De beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i 
henhold til forordning (EF) nr. 1732/97, opkræves endeligt med en sats svarende til den 
endelige told, der indfyres. 
2. Beløb, der er stillet som sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives. 
Artikel 3 
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers l idende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat 
l klfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
o2£ 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 55 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 02 10 
Katalognummer : CB-CO-98-055-DA-C 
ISBN 92-78-30762-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
&