DA Den Europæiske Unions Tidende C 160/7

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 160/05

Denne offentliggørelse giver ret til at rejse indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

»MOHANT«

EF-Nr.: SI-PDO-0005-0424-29.10.2004

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse

»Mohant«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Slovenien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produktets art

Kategori 1.3.: oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Mohant« er en blød ost, som har en gullig, beige eller smørgul farve og en aroma og smag, som er pikant, skarp og meget karakteristisk. Ostens overflade er glat, jævn, tør og formbar. Massen er homogen, glat, lettere elastisk, forholdsvis smørbar til smørbar og dejagtig og kan eventuelt være lidt grynet. På grund af den traditionelle metode med skumning af mælken skal en moden »Mohant«-ost have et fedtindhold på mindst 35 % i tørstoffet, mindst 17 % protein og 0,5-2,5 % salt.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Mohant« er fremstillet af rå komælk fra det geografiske område.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Malkekøerne fodres hovedsageligt med tørrede planteprodukter og grovfoder (græs, hø og ensilage), der er fremstillet i det geografiske område, og som skal tegne sig for mindst 75 % af tørstoffet i daglige foder. Det er også tilladt at anvende vitamin- og mineraltilskud.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Både mælken og »Mohant«-ostene skal fremstilles i det afgrænsede geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

»Mohant« modner i store beholdere under anaerobe forhold. Efter modning er den blød og smørbar og uden skorpe til at beskytte den mod udtørring og iltning. For at bevare ostenes karakteristiske organoleptiske egenskaber efter modning er det nødvendigt at emballere dem direkte fra de store beholdere. Under den anaerobe modning produceres der gasser, som bevirker, at der dannes luftlommer indeni ostene. Det er derfor yderst vigtigt, at der udvises omhyggelighed ved emballeringen, og luftlommer, som vil kunne medføre mikrobiologisk forringelse af produktet, skal presses ud med det samme.

»Mohant« æltes og opskæres umiddelbart før emballeringen. Efter emballeringen skal beholder og låg forsynes med en forseglingsetiket, som beviser, at emballagen ikke er åbnet.

Det er kun emballering af »Mohant« i det geografiske område, der kan sikre, at emballeringen sker så hurtigt som muligt, og at man derved bevarer dens særlige organoleptiske egenskaber og sikrer den mikrobiologiske kvalitet.

3.7. Specifikke mærkningsregler

»Mohant« skal mærkes med betegnelsen »Mohant«, logoet med påskriften »Samo eden je Mohant, Bohinj« (Der findes kun en Mohant, Bohinj), angivelsen »Beskyttet oprindelsesbetegnelse« og det nationale kvalitetssymbol.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske produktionsområde for mælken og »Mohant« ligger i hjertet af de Julianske Alper inden for et område, der går fra toppen af Kobla-bjerget over Bohinjsko Sedlo til Pečana-sæteren, til Rovtarica i retning af Soteska, til Kranjska Dolina over Pleša i retning af Mrzli Studenec til Debela Peč, til Rjavina over Triglav til dalområdet ved Triglav-søerne, over Zgornja Komna til Lepa Komna, over Tolminski Kuk til Vogel og over Raskovec-højsletten via Črna Prst til Kobla.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Det geografiske område, som mælken og »Mohant«-osten produceres i, er beliggende inden for Triglav-nationalparken og et Natura 2000-område. På tre sider er det omgivet af høje bjerge, og mod øst er der en åbning, hvor Sava Bohinjka-floden har dannet et dybt flodleje.

Klimaet i det geografiske område er alpint med relativt kolde vintre og korte somre. Vejret skifter typisk hurtigt, og der falder meget store mængder nedbør. Gennemsnitstemperaturen i dalen er 7,7 °C og 3,6 °C i bjergene. Den varmeste måned er juli, og den koldeste er januar i dalen og februar i bjergene.

Jordbundsforholdene og vejrforholdene har direkte indflydelse på den lokale alpine flora på græsgangene i det geografiske område. Den alpine kalkstensflora i det geografiske område er blandt de rigeste i Europa med mere end tusind forskellige plantearter, herunder planter, som ikke vokser andre steder. Mange af dem er også fredede.

Middelhavets nærhed kan ses af den soleksponerede vegetation på de sydvendte bjergskrænter i de lavere Bohinj-bjerge og i Pršivec. Planterne, som har tilpasset sig de barske betingelser, er dværgplantevækster eller liggende vækster. De udvikler sig hurtigt og er flerårige, og bladene er fortykkede og ofte behårede. Lange rødder sætter dem i stand til at få et fast greb i jordbunden, og deres blomster er mere farverige.

Den alpine mælkeproduktion i det geografiske område og den tilhørende osteproduktion går tilbage til det trettende århundrede. Manglen på agerjord og de lange vintre og korte somre forklarer, hvorfor indbyggerne i Bohinj længe har fokuseret mere på husdyrhold og i høj grad har forfinet dette. Om foråret begyndte hyrderne at føre deres hjorder ud på de lavest liggende bjergskråninger med græs. Derefter drev de dem op på højere beliggende græsgange og til sidst op på de højest beliggende sætere i bjergene, for endelig at føre dem tilbage til dalen igen om efteråret.

Frem til midten af det nittende århundrede fremstillede de enkelte bjergbønder mejeriprodukter på alpesæteren. På det tidspunkt havde »Mohant« allerede opnået et særligt ry blandt de mejeriprodukter, der blev fremstillet af sæterbønderne.

Mange skriftlige og mundtlige kilder kan dokumentere historien bag fremstillingen af »Mohant« og anvendelsen af denne betegnelse i det geografiske område. Dr. Marko Snoj skriver i Slovenski etimološki slovar (slovensk etymologisk ordbog), der udkom i 2003, at betegnelsen »Mohant« kan føres tilbage til det attende århundrede. Fremstillingen af »Mohant« i Bohinj nævnes i et langt kapitel om dette emne i Anton Pevc's bog Sirarstvo (fremstilling af ost), der udkom i 1925. Den traditionelle fremstilling af »Mohant« blev også beskrevet af Anka Novak i Bohinjski zbornik fra 1987. To faser i forbindelse med den traditionelle produktion er særligt karakteristiske: den fase, hvori ostemassen koagulerer på karrets bund efter tørring, og den fase, hvori modningen finder sted i specielle beholdere (deže) med særlige uforanderlige anaerobe betingelser. »Mohant« fremstilles stadig med den traditionelle metode.

5.2. Produktets egenart

Det særlige træk ved »Mohant« er dens typiske, meget intense aroma og dens pikante smag, som også kan være en smule bitter. Nogle vil måske ikke bryde sig om ostens aroma og smag, men de er karakteristiske for »Mohant« og er med til at gøre den til en enestående ost.

Et andet særligt træk er dens konsistens: den er smørbar, men kan også være en smule grynet.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

De egenskaber, der adskiller »Mohant« fra andre oste, er tæt knyttet sammen med det geografiske område, hvor den fremstilles. Den lokale flora på græsgangene og sæterne i det geografiske område er et resultat af jordbunds- og vejrforholdene. Den alpine kalkstensflora i det geografiske område er blandt de rigeste i Europa: man finder her mere end tusind forskellige arter, heriblandt nogle, som ikke findes andre steder. Visse af planterne er også fredede. Malkekvægets foder fremstilles i det geografiske område. Den rige lokale flora har stor betydning for »Mohant«-ostens særlige træk. På grund af denne flora besidder den råmælk, der anvendes til fremstilling af denne ost, særlige organoleptiske egenskaber, som spiller en afgørende rolle for »Mohant«-ostens specielle aroma og smag, som adskiller den fra oste. Eftersom mælken ikke varmebehandles eller underkastes intensive, restriktive eller meget radikale teknologiske metoder (meget lave afkølingstemperaturer, varmebehandling ved meget høje temperaturer, lange mælkemodningsmetoder), forhindrer en autokton, rig, og nyttig mikroflora, at der udvikles uønskede patogene mikroorganismer.

Den traditionelle produktionsmetode, som er overført fra generation til generation, har også betydelig indflydelse på »Mohant«-ostens aroma, smag og konsistens. Osten modner traditionelt under anaerobe betingelser i særlige, store beholdere (deže). Under modningen nedbrydes proteinerne i aminosyrer. Denne proces frigiver gasser, og det er derfor, at osten bliver smørbar og udvikler sin karakteristiske aroma og smag.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

http://www.mko.gov.si/fileadmin/mko.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/MOHANT_SP_EU.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Se fodnote 2.