EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 19.1.2016 COM(2016) 7 final 2016/0002(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om ændring af Rådets rammeafgørelse 2009/315/RIA for så vidt angår udveksling af oplysninger om tredjelandsstatsborgere og det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS), og om erstatning af Rådets afgørelse 2009/316/RIA {SWD(2016) 4 final}

{SWD(2016) 5 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Årsager til og formål med forslaget Et effektivt samarbejde mellem medlemsstaterne og udveksling af oplysninger fra strafferegistre vedrørende dømte personer er af afgørende betydning for et korrekt fungerende fælles område med retfærdighed og sikkerhed. Det Europæiske Råd og Rådet (retlige og indre anliggender) har ved flere lejligheder understreget behovet for at forbedre det eksisterende europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS). I Justits- og indenrigsministrenes Rigaerklæring af 29. januar 2015 blev det understreget, at udveksling af oplysninger om straffedomme er vigtig for enhver strategi til bekæmpelse af kriminalitet og terrorisme. Den 20. november 2015 konkluderede ministrene på mødet i Rådet (retlige og indre anliggender), at det ville bidrage til en strafferetlig respons på radikalisering, der fører til terrorisme og voldelig ekstremisme, hvis medlemsstaterne udnyttede ECRIS fuldt ud, og hvis Kommissionen fremlagde et forslag om udvidelse af ECRIS til også at omfatte tredjelandsstatsborgere. I sine konklusioner om terrorbekæmpelse fra samme dag forpligtede Ministerrådet medlemsstaterne til at udnytte det fulde potentiale i ECRIS og glædede sig over, at Kommissionen har til hensigt inden udgangen af januar 2016 at fremlægge et ambitiøst forslag om udvidelse af ECRIS til også at omfatte tredjelandsstatsborgere. Det Europæiske Råd den 17. og 18. december 2015 gentog, at de seneste terrorangreb viste, at det især haster med at forbedre relevant informationsudveksling om terroraktivitet, navnlig udvidelsen af det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS), til også at omfatte tredjelandsstatsborgere. En forbedring af ECRIS indgår også i den europæiske dagsorden om sikkerhed. Kommissionen understregede merværdien ved EU-foranstaltninger om informationsudveksling, operationelt samarbejde og anden støtte og forpligtede sig til at fremskynde det allerede igangværende arbejde for at forbedre ECRIS, så det kommer til at omfatte ikke-EU-borgere, og sikre en effektiv gennemførelse af systemet. ECRIS er et elektronisk system til udveksling af oplysninger om tidligere straffedomme afsagt af straffedomstole i EU vedrørende en specifik person med henblik på en straffesag mod denne person, og hvis det er tilladt i henhold til national ret, med andre formål. Systemet er baseret på Rådets rammeafgørelse 2009/315/RIA og Rådets afgørelse 2009/316/RIA. Det grundlæggende princip i ECRIS er, at der kan opnås fuldstændige oplysninger om en EU-borgers tidligere straffedomme i den medlemsstat, hvori den pågældende person er statsborger. Domsstaterne skal fremsende oplysninger og ajourføringer vedrørende straffedomme afsagt over en statsborger i en anden medlemsstat til den medlemsstat, hvori den pågældende person er statsborger. Den medlemsstat, hvori den pågældende person er statsborger, skal lagre disse oplysninger og kan således efter anmodning fremlægge udtømmende og ajourførte oplysninger om sine egne statsborgeres strafferetlige forhold, uanset hvor i EU straffedommene er afsagt. Standardiserede elektroniske formater giver mulighed for en effektiv og umiddelbart forståelig kommunikation på alle EU-sprog og inden for korte frister. Udpegede centrale myndigheder i hver enkelt medlemsstat er kontaktpunkterne i ECRIS-netværket, og disse tager sig af alle opgaver i forbindelse med information, lagring, anmodning og fremskaffelse af oplysninger fra strafferegistre. Selv om det på nuværende tidspunkt er muligt at udveksle oplysninger om straffedomme afsagt over tredjelandsstatsborgere og statsløse personer (herefter: tredjelandsstatsborgere) gennem ECRIS, findes der ingen procedure/mekanisme, der giver mulighed for dette på en effektiv måde af følgende grunde: Da tredjelandsstatsborgere ikke er statsborgere i nogen medlemsstat, skal anmodninger med henblik på at opnå et fuldstændigt overblik over en given persons strafferetlige forhold sendes til alle domsstater. Generelt ved en anmodende medlemsstat ikke, i hvilke(n) medlemsstat(er) en given tredjelandsstatsborger tidligere er straffet. Hvis en medlemsstat ønsker at få disse oplysninger, skal den sende anmodninger til alle medlemsstaterne ("generel anmodning"). Det skaber en administrativ byrde i alle medlemsstater, herunder i (de fleste af) de lande, der ikke er i besiddelse af de ønskede oplysninger. Den administrative byrde i forbindelse med "generelle anmodninger" ville beløbe sig til omkring 78 mio. EUR om året, hvis medlemsstaterne skulle anmode om oplysninger, hver gang en tredjelandsstatsborger idømmes en straffedom. Omkostningerne i forbindelse med "generelle anmodninger" opvejes ikke af en tilsvarende gevinst og går i realiteten tabt, da de fleste af svarene ikke giver resultater. Dette er navnlig problematisk for mindre medlemsstater, som skal svare på alle anmodninger, uden at de nødvendigvis er udstyret hertil. Endvidere underminerer en række unødvendige anmodninger tilliden til ECRIS-netværkets pålidelighed og drift generelt, da brugerne kan konkludere, at den manglende effektivitet for ECRIS-TCN (third country nationals) viser, at hele ECRIS-systemet er ineffektivt. I praksis undgår medlemsstaterne at sende "generelle anmodninger" om oplysninger og bruger ofte oplysninger lagret i deres eget nationale strafferegister. Det betyder, at fuldstændige oplysninger om en tredjelandsstatsborgers strafferetlige forhold ofte ikke er tilgængelige for de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne. Selv om der blev afsagt straffedom over 558 000 tredjelandsstatsborgere i 2014 i 19 medlemsstater, blev der kun indgivet 23 000 anmodninger i ECRIS vedrørende straffedomme afsagt over tredjelandsstatsborgere (fra de 25 medlemsstater, der deltager i ECRIS i dag). Formålet med dette forslag er helt i overensstemmelse med Kommissionens prioriterede mål om bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet og terrorisme som et fælles europæisk ansvar i området med frihed sikkerhed og retfærdighed. Det er et af initiativerne i den fælles europæiske dagsorden om sikkerhed. Det vil sikre, at ECRIS omfatter oplysninger fra strafferegistre for både EU-borgere og tredjelandsstatsborgere. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område Andre EU-foranstaltninger som led i udveksling af oplysninger og samarbejde med hensyn til bekæmpelse og forebyggelse af kriminalitet ville ikke løse eller afhjælpe problemet med en ineffektiv udveksling af oplysninger fra strafferegistre vedrørende domfældte tredjelandsstatsborgere. Udveksling af oplysninger om straffedomme for tredjelandsstatsborgere via ECRIS kan ikke forbedres på anden måde gennem andre instrumenter til udveksling af oplysninger, der er nævnt i den europæiske dagsorden om sikkerhed (f.eks. SIS II, Prüm og Eurodac), da disse instrumenter er udformet til andre formål. •Overensstemmelse med andre EU-politikker En forbedring af ECRIS for så vidt angår tredjelandsstatsborgere er et led i den strategi, der er skitseret i den europæiske dagsorden om sikkerhed. Endvidere støtter udvekslingen af oplysninger fra strafferegistre anvendelsen af Rådets rammeafgørelse 2008/675/RIA, hvori det fastslås, at medlemsstaternes judicielle myndigheder i forbindelse med en straffesag skal tage hensyn til tidligere straffedomme afsagt over den samme person for andre forhold i andre medlemsstater, uanset den pågældende persons nationalitet. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

•Retsgrundlag Retsgrundlaget for forslaget til direktiv er artikel 82, stk. 1, litra d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Artikel 82, stk. 1, litra d), er retsgrundlaget for Unionens ret til at handle inden for retligt samarbejde i straffesager for at fremme samarbejdet mellem judicielle eller tilsvarende myndigheder i medlemsstaterne i forbindelse med straffesager og fuldbyrdelse af afgørelser. Den foreslåede foranstaltning henhører netop under dette område. Forslaget ændrer eksisterende EU-lovgivning på dette område. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) En forbedring af det eksisterende system til udveksling af oplysninger fra strafferegistre om dømte tredjelandsstatsborgere kan ikke sikres af medlemsstaterne. En fælles mekanisme, der tager sigte på en standardiseret, hurtig, koordineret og effektiv udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne, kræver fælles handling. Dette kan hverken opnås ensidigt på medlemsstatsplan eller bilateralt mellem medlemsstaterne. Det er derfor i sagens natur en foranstaltning, der skal gennemføres på EU-plan. •Proportionalitet En effektiv udveksling af oplysninger fra strafferegistre er af afgørende betydning for bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet og bidrager i betydelig grad til i praksis at anvende princippet om gensidig anerkendelse af domme og retlige afgørelser i det fælles område med retfærdighed og sikkerhed med fri bevægelighed for borgerne. Handling på EU-plan står derfor i et rimeligt forhold til målene for initiativet. De foreslåede ændringer går ikke videre end nødvendigt for at nå målet om grænseoverskridende retligt samarbejde og bygger på allerede gældende principper for EU-borgere i det eksisterende ECRIS. Forpligtelsen til at lagre fingeraftryk betragtes som nødvendig af hensyn til en sikrere identifikation af tredjelandsstatsborgere. Det er ofte særdeles vanskeligt - hvis ikke umuligt - at fastslå identiteten for tredjelandsstatsborgere, bl.a. på grund af upålidelige eller bortkomne identitetspapirer, eller på grund af meget udbredte og anvendte efternavne. Der er valgt den mest proportionelle løsning, nemlig et decentralt system til at identificere den(de) medlemsstat(er), der har oplysninger om tredjelandsstatsborgeres strafferetlige forhold, baseret på et indeksfilter med anonymiserede identitetsoplysninger for dømte tredjelandsstatsborgere fra nationale strafferegistre og et "hit/intet hit"-system. Et "hit" angiver, at der findes oplysninger i strafferegistret for den pågældende tredjelandsstatsborger, og viser den medlemsstat, der kan fremlægge oplysningerne. Den(de) identificerede medlemsstat(er) kan derefter anmodes om at fremlægge fuldstændige oplysninger via det etablerede ECRIS. Systemet er decentralt. Medlemsstaterne skal uddrage identitetsoplysninger fra deres strafferegister og indlæse dem i en separat fil. Særligt software vil uigenkaldeligt konvertere personoplysningerne til låse og nøgler, indeksfiltret. Indeksfiltret vil blive overført til alle andre medlemsstater og give dem mulighed for at søge uafhængigt fra deres egne lokaliteter. Indeksfiltret vil således ikke indeholde personoplysninger, men vil give de modtagende medlemsstater mulighed for at sammenholde det med deres egne oplysninger og finde ud af, om fremtidige oplysninger, der indlæses i strafferegistret, eksisterer i andre medlemsstater. Medlemsstaterne skal overføre ajourførte nationale indeksfiltre til alle andre medlemsstater, hvis nogle af oplysningerne i indeksfiltrene ændres eller slettes. Denne løsning opfylder på tilfredsstillende vis målene med det lovgivningsmæssige forslag, da den indfører en mekanisme i ECRIS-systemet til effektivt at identificere de medlemsstater, der ligger inde med strafferetlige oplysninger om tredjelandsstatsborgere. På den måde undgås omkostningstunge og ineffektive "generelle anmodninger", og det vil fjerne grunden til, at medlemsstaterne på nuværende tidspunkt afholder sig fra at bruge ECRIS for tredjelandsstatsborgeres vedkommende. Det decentraliserede system kræver ikke, at der indføres et yderligere niveau på EU-plan, hvor personoplysninger for tredjelandsstatsborgere centraliseres, hvilket heller ikke eksisterer for EU-borgere. Der kræves derfor ikke yderligere databeskyttelse og datasikkerhed på EU-plan. •Reguleringsmiddel/reguleringsform Den retsakt, der skal ændres, er en rammeafgørelse, dvs. et instrument, der er bindende for medlemsstaterne for så vidt angår det resultat, der skal opnås, men som overlader valg af form og metode til de nationale myndigheder. Et lignende retligt instrument, dvs. et direktiv, er derfor blevet valgt til at ændre retsakten, da mange af forpligtelserne skal indarbejdes i national ret. Et direktiv giver de nationale myndigheder mulighed for at vælge form og metode for så vidt angår gennemførelsen, f.eks. vedrørende informations- og kommunikationsteknologi og de nationale registre, der skal anvendes til at uddrage identitetsoplysninger til den efterfølgende informationsudveksling med andre medlemsstater. Da det ikke er nødvendigt, at medlemsstaterne tilpasser deres nationale strafferegistre for at kunne leve op til de nye krav, er et direktiv et mere egnet instrument end en forordning, som ville gælde umiddelbart i alle medlemsstaterne og være mindre fleksibel for de nationale myndigheder. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Den første rapport om gennemførelsen af Rådets rammeafgørelse 2009/315/RIA vil give yderligere oplysninger om, hvordan det eksisterende system fungerer, men vil ikke fokusere specifikt på udveksling af oplysninger om tredjelandsstatsborgere. En høring blandt medlemsstaterne har imidlertid klart vist, at ECRIS på nuværende tidspunkt anvendes i et meget begrænset omfang til at udveksle oplysninger om dømte tredjelandsstatsborgere og grundene hertil. •Høringer af interesserede parter I overensstemmelse med Kommissionens minimumsstandarder vedrørende interesserede parters deltagelse og åbenhed som fremlagt i retningslinjerne for bedre regulering er der udviklet en omfattende høringsstrategi for at sikre en bred deltagelse i hele initiativets politiske cyklus. Denne strategi var baseret på en blanding af målrettede høringer (bilaterale kontakter, møder for interesserede parter og eksperter, skriftlige høringer), der giver Kommissionen relevante og repræsentative løsninger. Kommissionen har stræbt efter en bred og afbalanceret vifte af synspunkter på dette område ved at give alle relevante parter (medlemsstater, nationale myndigheder, jurister og andre akademikere, interessenter inden for grundlæggende rettigheder og interessenter på databeskyttelsesområdet) mulighed for at fremsætte deres synspunkter, herunder Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Artikel 29-arbejdsgruppen bestående af medlemsstaternes databeskyttelsesmyndigheder. Alle medlemsstater støttede en reguleringsmæssig løsning og en "hit/intet hit"-mekanisme baseret på et indeksfilter. En decentraliseret tilgang fik betydelig støtte, forudsat at gennemførelsessoftwaren kan installeres, integreres og vedligeholdes smidigt på medlemsstatsplan, og at der vil være finansiel støtte (tilskud) til rådighed. Nogle medlemsstater gik ind for den centraliserede løsning, da de mente, at det ville kræve en mindre gennemførelsesindsats på medlemsstatsplan, færre omkostninger for medlemsstaterne og i højere grad sikre en fælles tilgang i medlemsstaterne. Enkelte medlemsstater havde ikke taget stilling.

Mange medlemsstater anerkendte de praktiske fordele ved fingeraftryk for så vidt angår sikker identifikation af en person. Det er den eneste måde, hvorpå en person kan identificeres med sikkerhed. Det er særdeles vigtigt, da de judicielle myndigheder er ansvarlige for nøjagtigheden af de oplysninger, der findes i et strafferegister. Nogle medlemsstater gav udtryk for forfatningsmæssige forbehold og henledte opmærksomheden på problemer med den praktiske gennemførelse af obligatoriske fingeraftryk i ECRIS. Mange medlemsstaters centrale myndigheder lagrer ikke på nuværende tidspunkt fingeraftryk i deres nationale strafferegistre og er ikke forbundet med det nationale elektroniske fingeraftryksidentifikationssystem (AFIS). Nogle medlemsstater er bekymrede over eventuelle dobbelte standarder for EU-borgere på den ene side og tredjelandsstatsborgere på den anden side. Situationen er anderledes for tredjelandsstatsborgere, da nogle af disse personer kommer fra lande, som ikke har et passende eller gyldigt folkeregister. På den baggrund bliver fingeraftryk en prioritet. Interessenter inden for grundlæggende rettigheder anerkendte generelt de positive virkninger af et kommende ECRIS-TCN-system ud fra et overordnet retligt perspektiv, idet systemet vil bidrage til at sikre passende straffe og beskytte børn mod misbrug, ligesom det vil have positive virkninger for tredjelandsstatsborgere, der vil kunne bevise, at de har en ren straffeattest i hele Unionen. De går ind for et decentralt system ledsaget af passende anonymiseringsteknikker. Disse interessenter understregede, at det ud fra ligebehandlingsprincippet er muligt at indføre et specifikt system for tredjelandsstatsborgere, forudsat at det er nødvendigt og forholdsmæssigt. Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse mente, at indførelse af forskellige systemer for oplysninger, der skal lagres og udveksles om tredjelandsstatsborgere på den ene side, og om statsborgere i medlemsstaterne på den anden side, krævede en behørig begrundelse. Interessenterne henledte opmærksomheden på de sikkerhedsforanstaltninger, der er nødvendige for at takle den særlige situation for tredjelandsstatsborgere i forbindelse med migration, aspekter i relation til brug af fingeraftryk, barnets rettigheder samt registreredes rettigheder og behovet for effektive retsmidler. I den forbindelse skal det bemærkes, at det nuværende forslag ikke er ment som et værktøj til at regulere migration. Det ændrer ingen eksisterende bestemmelser og garantier på dette område. Betragtningerne i forslaget til direktiv fastslår udtrykkeligt, at de garantier, der er fastlagt i EU's og medlemsstaternes lovgivning om asyl og migration, skal overholdes. De skal bevares i det kommende system. Visse former for kriminalitet, f.eks. ulovlig indrejse eller ulovligt ophold, eller rejse med falsk visum eller falske rejsedokumenter, angår specifikt tredjelandsstatsborgere, og det kommende ECRIS-TCN-system bør ikke uforholdsmæssigt påvirke rettighederne for tredjelandsstatsborgere, der er dømt for sådanne overtrædelser. Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder foreslog i den henseende, at straffedomme vedrørende ulovlig indrejse og ulovligt ophold udelukkende bør behandles i ECRIS-TCN i forbindelse med en straffesag. Kommissionen mener imidlertid, at det omfang, i hvilket oplysninger fra strafferegistre behandles af andre årsager end i forbindelse med en straffesag, bør være afhængig af national lovgivning, som det er tilfældet for EU-borgere på nuværende tidspunkt. Interessenter inden for grundlæggende rettigheder anerkender, at en sikker identifikation af tredjelandsstatsborgere kan være vanskeligere end identifikation af EU-borgere. Ifølge Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder skal der tages hensyn til nødvendigheden og rimeligheden af at bruge fingeraftryk til indeksfiltret samt alternativerne at bruge pas og/eller opholdstilladelser og de muligheder, som de eksisterende EU- og nationale databaser tilbyder. Disse skal sammenholdes med inddragelse af fingeraftryk for alle eller visse kategorier af tredjelandsstatsborgere. Forslaget foreskriver imidlertid ikke obligatorisk lagring af fingeraftryk for tredjelandsstatsborgere for at løse problemerne med at identificere tredjelandsstatsborgere. Problemerne er forskellige fra dem, der opstår i forbindelse med identifikation af EU-borgere, hvor oplysningerne nemmere kan indhentes fra den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger. Interessenterne understregede også, at tredjelandsstatsborgere kan være særligt udsatte for risici som følge af udveksling af oplysninger om deres straffedomme. Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder foreslog, at det i lyset af børns sårbarhed bør overvejes enten at udelukke børn fra ECRIS' anvendelsesområde overhovedet eller fra indeksfiltret eller at begrænse udvekslinger til meget alvorlige forbrydelser begået af børn. Samtidig ønsker interessenterne at sikre, at forslaget gør det muligt for arbejdsgivere på effektiv vis at kontrollere, om en given tredjelandsstatsborger har forbud mod at udøve aktiviteter, der indebærer direkte og regelmæssig kontakt med børn som følge af tidligere straffedomme. I den forbindelse skal det bemærkes, at ECRIS er et decentralt værktøj til udveksling af oplysninger indeholdt i medlemsstaternes strafferegistre. Det er medlemsstaternes nationale lovgivning, der er bestemmende for, om straffedomme afsagt for børns vedkommende registreres i de nationale strafferegistre og således kan udveksles mellem medlemsstaterne. Hvad angår adgang til oplysninger fra strafferegistre via ECRIS i forbindelse med rekruttering til stillinger, der indebærer direkte og regelmæssig kontakt med børn, vil gennemførelsen af dette direktiv lette adgangen til oplysninger om tredjelandsstatsborgeres tidligere straffedomme på dette område. Nogle interessenter henviste til behovet for at sikre, at tredjelandsstatsborgere har ret til adgang til deres egne oplysninger og til at få dem berigtiget, da ukorrekte straffeoplysninger kan være hyppigere i sager, der involverer tredjelandsstatsborgere. De retlige instrumenter vedrørende ECRIS dækker imidlertid kun udveksling af oplysninger fra strafferegistre og berører ikke enkeltpersoners ret til at få adgang til egne oplysninger lagret på nationalt niveau. Dette område reguleres af databeskyttelseslovgivningen både på nationalt plan og på EU-plan. •Ekspertbistand En feasibilityundersøgelse om "Etablering af et europæisk register over dømte tredjelandsstatsborgere" gav en bedre forståelse for den kommende mekanisme til udveksling af oplysninger om dømte tredjelandsstatsborgere og evaluerede virkningen af et indeks fra et teknisk, retligt og organisatorisk synspunkt. En undersøgelse til vurdering af ikt-konsekvenserne af det lovgivningsmæssige forslag om et ECRIS-TCN-system gav en oversigt over de omkostninger, som EU og medlemsstaterne vil pådrage sig ved gennemførelsen af de forskellige løsninger. Eurostats migrations- og befolkningsstatistik gav input om problemets omfang. Der blev afholdt dybdegående interviews med repræsentanter for FIU.net, navnlig om Match-software, et intelligent informations- og videndelingsprogram baseret på et anonymt indeksfilter og udviklet af FIU.net. •Konsekvensanalyse Kommissionen har ikke foretaget en konsekvensanalyse. Links til resumé og positiv udtalelse fra Udvalget for Forskriftskontrol findes nedenfor: http://ec.europa.eu/justice/criminal/european-e-justice/ecris/index_en.htm Tre løsninger blev undersøgt: i) bevarelse af status quo ii) et frivilligt medlemsstatsprojekt om en mere effektiv mekanisme til udveksling af oplysninger fra strafferegistre vedrørende tredjelandsstatsborgere medfinansieret af Kommissionen, og iii) lovgivning om en søgemekanisme til at identificere de medlemsstater, der har strafferetlige oplysninger om tredjelandsstatsborgere, bestående af identitetsoplysninger for dømte tredjelandsstatsborgere (indeksfilter), der kan søges i gennem et "hit/intet hit"-system. To delløsninger blev undersøgt for sidstnævnte løsnings vedkommende: enten et decentraliseret indeksfilter, der vil blive anonymiseret og overført til alle andre medlemsstater og give dem mulighed for at søge fra deres egne lokaliteter, eller et indeksfilter, der lagres hos et centralt EU-organ. For så vidt angår fingeraftryk blev tre delløsninger undersøgt: i) obligatorisk lagring af fingeraftryk for tredjelandsstatsborgere og indarbejdelse af disse i indekset/indeksfiltret, ii) forpligtelse for medlemsstaterne til at kontrollere en tredjelandsstatsborgers identitet i eksisterende dataudvekslingssystemer baseret på fingeraftryk, inden ECRIS anvendes, iii) udvidelse af ECRIS til at støtte frivillig brug af fingeraftryk i medlemsstaterne for så vidt angår tredjelandsstatsborgere. Det decentraliserede indeksfilter er den foretrukne løsning, da den indebærer en mekanisme til effektivt at fastslå, hvilken medlemsstat der har oplysninger fra strafferegistre vedrørende en given tredjelandsstatsborger. Da løsningen indebærer en retlig forpligtelse for alle medlemsstaterne, vil den sikre en fælles tilgang. Der kræves ikke et yderligere system på EU-plan, hvilket gør løsningen mere omkostningseffektiv end det centralt lagrede indeksfilter. For at sikre en effektiv identifikation af tredjelandsstatsborgere bør fingeraftryk indgå i de identitetsoplysninger, der lagres i den pågældende persons straffeattest og i indeksfiltret. Det er ofte særdeles vanskeligt - hvis ikke umuligt - at fastslå identiteten for tredjelandsstatsborgere, bl.a. på grund af upålidelige eller bortkomne identitetspapirer, eller på grund af meget udbredte og anvendte efternavne. Der vil ikke være nogle nævneværdig direkte virkninger på det økonomiske, sociale eller miljømæssige område. Små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder vil ikke blive påvirket. Der vil være følgende virkning for EU's og de nationale budgetter: engangsomkostninger for EU på ca. 1 089 000 EUR, for medlemsstaterne ca. 768 000 EUR (i alt ca. 1 857 000 EUR); løbende omkostninger for EU på ca. 668 000 EUR; for medlemsstaterne forventes de løbende omkostninger at stige gradvist gennem årene fra 5 304 000 EUR til højst 12 804 000 EUR. Det vil sige, at de samlede løbende omkostninger forventes at stige gradvist gennem årene fra 5 972 000 til højst 13 472 000. De yderligere omkostninger i forbindelse med behandling af fingeraftryk vil andrage ca. 5 mio. EUR i etableringsomkostninger for EU, og 1 mio. EUR i løbende omkostninger for EU pr. år. Etableringsomkostningerne for medlemsstaterne vil ligge på mellem 2 mio. EUR og 3 mio. EUR pr. medlemsstat afhængig af antallet af straffedomme over tredjelandsstatsborgere. Medlemsstaterne bruger på nuværende tidspunkt kun ECRIS til at søge på tredjelandsstatsborgere i 5 % af sagerne. Fordelene ved den foreslåede løsning forventes at øge brugen af ECRIS betydeligt. Hvis medlemsstaterne systematisk sendte '"generelle anmodninger" ville den administrative byrde ved at besvare dem være det mest omkostningstunge element (anslået til 78 mio. EUR) i ECRIS-workflowet; ved den foreslåede løsning spares disse omkostninger.

• Grundlæggende rettigheder Artikel 6, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union anerkender de rettigheder, friheder og principper, der er fastsat i chartret om grundlæggende rettigheder. De foreslåede foranstaltninger omfatter retlige bestemmelser, der sikrer, at oplysninger i relation til dømte tredjelandsstatsborgere kan udveksles mere effektivt. Bestemmelserne er i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i chartret, herunder beskyttelse af personoplysninger, princippet om lighed for loven, og det generelle forbud mod diskrimination. De foreslåede foranstaltninger berører ikke retten til respekt for privatliv og familieliv, retten til adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol og uskyldformodning. De foreslåede foranstaltninger berører heller ikke overholdelse af nonrefoulement-princippet, beskyttelse i tilfælde af udsendelse, udvisning og udlevering og andre relevante standarder og garantier, der er fastslået i EU-retten om asyl og grænser. Bestemmelserne påvirker ikke de grundlæggende rettigheder, herunder retten til beskyttelse af personoplysninger, ud over det, der er nødvendigt for at opnå målet om retligt samarbejde i straffesager i overensstemmelse med kravene i chartrets artikel 52, stk. 1. Bestemmelserne bygger på den fremgangsmåde, der allerede anvendes i det eksisterende ECRIS for statsborgere i medlemsstaterne, nemlig et decentralt system til at fastslå, hvilken medlemsstat der har strafferetlige oplysninger om givne tredjelandsstatsborgere, og brug af den nyeste dataminimeringsteknologi. Der er således taget højde for Domstolens retspraksis i sagerne Digital Rights Ireland Ltd og Maximilian Schrems mod Data Protection Commissioner. I betragtning af den virkning, brugen af fingeraftryk har for de grundlæggende rettigheder, skal det sikres, at der anvendes anonymiseringsteknikker og effektive værktøjer, så risikoen for falske match samtidig undgås og således forhindrer enhver uforholdsmæssig indgriben i de grundlæggende rettigheder, herunder retten til beskyttelse af personoplysninger og retten til respekt for privatliv. Et af formålene med de foreslåede foranstaltninger er at beskytte børn mod risikoen for misbrug og udnyttelse ved at sikre, at personer, der arbejder med børn, underkastes de nødvendige sikkerhedsundersøgelser. Det vil give arbejdsgiverne mulighed for effektivt at kontrollere, om en given person på grund af tidligere straffedomme er frataget retten til at udøve aktiviteter, der indebærer direkte og regelmæssig kontakt med børn. Medlemsstaterne er også forpligtet til at sikre, at bestemmelserne gennemføres under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder og principper, der er fastslået i chartret. Gennemførelsen og anvendelsen af bestemmelserne om ECRIS-TCN bør ikke uforholdsmæssigt gribe ind i migranters og asylansøgeres grundlæggende rettigheder, navnlig bestemmelserne om udsendelse og udvisning, retten til asyl og beskyttelse af personoplysninger (også i lyset af nødvendigheden af at forebygge risikoen for overførsler af oplysninger til tredjelande, navnlig hvad angår personer med behov for international beskyttelse). Nødvendigheden og forholdsmæssigheden af enhver potentiel negativ indvirkning på de grundlæggende rettigheder bør nøje vurderes i forhold til EU-retten om asyl og migration. Medlemsstaterne bør under visse omstændigheder overveje, at give tredjelandsstatsborgere mulighed for at anmode om og modtage udskrifter fra strafferegistre ved brug af ECRIS-systemet, navnlig i tilfælde af bona fide-personer, der søger beskæftigelse, og der ikke er tvivl om deres tidligere ophold i andre medlemsstater. Medlemsstaterne skal også sikre, at de registrerede har ret til at få adgang til oplysninger for at få dem berigtiget, og at der findes effektive retsmidler, der giver de registrerede mulighed for at klage over ukorrekte straffeoplysninger i fuld overensstemmelse med de standarder, der følger af retten til effektive retsmidler, herunder for så vidt angår adgang til retshjælp, tolkning og oversættelse. Når Kommissionen rapporterer om anvendelsen af disse bestemmelser, vil den også vurdere, hvordan virkningen og gennemførelsen af de foreslåede foranstaltninger påvirker de grundlæggende rettigheder. Dens vurdering vil dels være baseret på en evaluering af, hvordan tredjelandsstatsborgeres grundlæggende rettigheder påvirkes i forhold til EU-borgernes. Kommissionens gennemgang vil navnlig lægge vægt på nødvendigheden og forholdsmæssigheden af brugen af fingeraftryk, andre biometriske oplysninger og identitetsoplysninger i lyset af de hidtidige erfaringer og de værktøjer og teknikker, der anvendes til at sikre anonymisering og undgå risikoen for falske match. Alle forslag med henblik på den kommende revision af systemet skal tage højde for resultatet af denne vurdering. Forslaget påvirker på ingen måde medlemsstaternes ansvar i henhold til national lovgivning, herunder regler for indlæsning i det nationale strafferegister af straffedomme afsagt over mindreårige og børn. På samme måde udelukker det heller ikke anvendelse af medlemsstaternes forfatningslove eller de internationale aftaler, som de er bundet af, navnlig aftaler som led i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, som alle medlemsstaterne har tiltrådt. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Den bevillingsramme, der er afsat til gennemførelsen af direktivet for perioden fra januar 2017 til december 2020, er på 10 760 000 EUR. Den foreslåede bevillingsramme er forenelig med indeværende flerårige finansielle ramme, og omkostningerne vil blive dækket gennem programmet for retlige anliggender. Profilen for forpligtelsesbevillinger er et resultat af de forventede tilpasninger, der er nødvendige på EU-plan og på nationalt plan i de første tre år. Vedligeholdelsesomkostningerne vil ligge på 1 602 000 EUR om året fra det tredje gennemførelsesår. Der findes yderligere oplysninger i finansieringsoversigten, der ledsager dette forslag. 5.ANDRE ELEMENTER •Gennemførelsesplaner og overvågning, evaluering og rapportering To år efter vedtagelsen af direktivet evaluerer Kommissionen, i hvilket omfang det er blevet gennemført i medlemsstaterne, samt om de foranstaltninger, medlemsstaterne har truffet for at nå ovennævnte mål, har været effektive. På grundlag af denne evaluering vil Kommissionen træffe beslutning om en passende opfølgning. Gennemførelsen af direktivet i medlemsstaterne vil blive overvåget kontinuerligt af den eksisterende ECRIS-ekspertgruppe. Gruppen vil også udgøre et forum for udveksling af bedste praksis om udveksling af oplysninger om strafferegistre på EU-plan, herunder oplysninger om tredjelandsstatsborgere. •Detaljeret redegørelse for forslagets bestemmelser

Artikel 1 Punkt 1: Artikel 1 i rammeafgørelsen er blevet udvidet for at forbedre udvekslingen af oplysninger om straffedomme afsagt over tredjelandsstatsborgere. Formålet med instrumentet omfatter nu en forpligtelse for domsstaten til at lagre straffeoplysninger for tredjelandsstatsborgere, herunder fingeraftryk. Punkt 2: Definitionen af "domsstat" i artikel 1, litra a), i rammeafgørelsen er flyttet til artikel 2, der indeholder definitioner. Denne definition dækker nu straffedomme, uanset om de er afsagt over en statsborger i en anden medlemsstat eller en tredjelandsstatsborger. Der tilføjes en definition af "tredjelandsstatsborger" for at fastslå, at denne persongruppe omfatter statsløse personer og personer, hvis nationalitet ikke er kendt. Punkt 3: Artikel 4, stk. 1, i den nuværende rammeafgørelse ændres for at sikre, at medlemsstaternes forpligtelse til at angive en dømt persons nationalitet (nationaliteter) i strafferegistret nu også gælder for tredjelandsstatsborgere. Oplysninger om nationalitet er nødvendige for, at de centrale myndigheder kan finde ud af, hvilken medlemsstat der har oplysninger om den pågældende person. Punkt 4: Den nye artikel 4a fastlægger følgende forpligtelser for medlemsstaterne for så vidt angår straffedomme afsagt over tredjelandsstatsborgere på deres område: en forpligtelse til at lagre straffeoplysninger for tredjelandsstatsborgere, en forpligtelse til at overføre et anonymiseret indeksfilter til de andre medlemsstater med identitetsoplysninger om den tredjelandsstatsborger, der har modtaget en straffedom på deres område, for at identificere de medlemsstater, der har strafferetlige oplysninger om en given tredjelandsstatsborger, og en forpligtelse til at ajourføre indeksfiltret i takt med enhver sletning eller ændring af de indeholdte oplysninger. En medlemsstat opfylder lagringsforpligtelsen, selv hvis sådanne oplysninger lagres i en anden database end strafferegistret, i det omfang den centrale myndighed har adgang til den database, som oplysningerne er lagret i. Endelig stipuleres det, at denne artikel finder anvendelse, uanset om en person også er EU-borger, for at sikre, at oplysningerne kan findes, uanset om den anden nationalitet er kendt; vedkommendes straffeattest og indeksfiltret vil indeholde de oplysninger, der er lagret som følge af vedkommendes statsborgerskab i en medlemsstat. Punkt 5: Den tilsvarende ret for de medlemsstater, der modtager indeksfiltret, fastslås, dvs. retten til at søge i det. Punkt 6: Rammeafgørelsens bestemmelser er blevet slettet, hvis fristen er udløbet (stk. 2 og det indledende afsnit i stk. 3) for at gøre artikel 6 mere læselig. Endvidere forpligter artikel 6, stk. 3, medlemsstaterne til at udlevere et udskrift af strafferegistret, som en tredjelandsstatsborger har anmodet om (hans/hendes egen straffeattest), med oplysninger fra de andre medlemsstater på samme måde som for EU-borgeres vedkommende. Punkt 7: I henhold til den nye artikel 4a i artikel 7 behandles en anmodning om oplysninger vedrørende en tredjelandsstatsborger på samme måde som en anmodning om oplysninger vedrørende en EU-borger; stk. 1 og 4a, skal forstås på samme måde. Den anmodede centrale myndighed skal således sende oplysninger om en straffedom afsagt over tredjelandsstatsborgeren i den pågældende medlemsstat samt eventuelle straffedomme afsagt i tredjelande, som er registreret i dens strafferegister. Derfor er henvisningen til tredjelandsstatsborger i artikel 7, stk. 4, blevet slettet. Punkt 8:

Henvisningerne til personoplysninger udvides til at omfatte de nye bestemmelser om tredjelandsstatsborgere. Punkt 9: Artikel 11, stk. 3, indeholder en udtrykkelig henvisning til det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre og til det standardiserede format. Den første sætning i artikel 11, stk. 3, er blevet overflødig, da fristen er udløbet, og den er derfor blevet slettet. Artikel 11, stk. 5, fastsætter medlemsstaternes tekniske forpligtelser i relation til de opgaver, der skal udføres inden for rammerne af direktivet. Det vedrører både den nuværende udveksling af oplysninger og det nye "hit/intet hit"-system baseret på et anonymiseret indeksfilter. De tekniske og administrative ordninger til at lette udvekslingen af oplysninger vil blive fastsat i gennemførelsesretsakter. Artikel 11, stk. 4, regulerer overførslen af oplysninger, hvis ECRIS ikke er tilgængelig; den samler de nuværende stk. 3 og stk. 5, i artikel 11. Indholdet i den nuværende artikel 11, stk. 4, findes nu i artikel 11b (gennemførelsesretsakter). Artikel 11, stk. 5, erstatter den nuværende artikel 11, stk. 6, og kræver, at medlemsstaterne i fremtiden underretter Kommissionen i stedet for Rådet, når de er i stand til at bruge ECRIS og det nye indeksfilter. Den nuværende artikel 11, stk. 7, slettes, og medlemsstaternes forpligtelse til at foretage de nødvendige tekniske tilpasninger inden for en given frist findes nu i direktivets artikel 3, stk. 3. Punkt 10: Den nye artikel 11a indarbejder hovedelementerne i Rådets afgørelse 2009/316/RIA om indførelse af ECRIS for at organisere udveksling af oplysninger fra strafferegistre mellem medlemsstaterne. Punkt 11 og 12 Der indføres en komitologiprocedure for at give Kommissionen de nødvendige redskaber til at gennemføre de tekniske aspekter af udvekslingen af oplysninger, så denne kan fungere i praksis. Den valgte procedure er undersøgelsesproceduren. Den vil navnlig blive brugt til at træffe gennemførelsesforanstaltninger i relation til det standardformat, der på nuværende tidspunkt foreskrives i Rådets afgørelse 2009/316/RIA. Punkt 13: Den nye artikel 13a vedrører Kommissionens rapporterings- og revisionsforpligtelser. Det nuværende rapporteringskrav i artikel 7 i Rådets afgørelse 2009/316/RIA, dvs. den regelmæssige rapportering om udveksling af oplysninger gennem ECRIS, indarbejdes i rammeafgørelsen (artikel 13a, stk. 3). Artikel 2: Denne bestemmelse erstatter Rådets afgørelse 2009/316/RIA. Indholdet af sidstnævnte er i vid udstrækning blevet indarbejdet i rammeafgørelsen og vil blive yderligere uddybet i gennemførelsesforanstaltninger, jf. artikel 11b. Artikel 3: En gennemførelsesperiode på 12 måneder forekommer passende, da Kommissionen og medlemsstaterne kan bygge på eksisterende teknologi og på eksisterende fungerende strafferegistre i medlemsstaterne. Artikel 4 og 5: Disse artikler omhandler direktivets ikrafttrædelse og direktivets adressater (medlemsstaterne).

2016/0002 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om ændring af Rådets rammeafgørelse 2009/315/RIA for så vidt angår udveksling af oplysninger om tredjelandsstatsborgere og det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS), og om erstatning af Rådets afgørelse 2009/316/RIA EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 82, stk. 1, litra d), under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Unionen har sat sig som mål at sikre borgerne et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed uden indre grænser, hvor der er fri bevægelighed for personer, kombineret med passende foranstaltninger vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet. (2)Opfyldelsen af dette mål forudsætter, at der er mulighed for at tage hensyn til oplysninger om straffedomme afsagt af andre medlemsstater end domsstaten både i forbindelse med en ny straffesag, jf. Rådets rammeafgørelse 2008/675/RIA, og for at forebygge nye overtrædelser. (3)Målet forudsætter udveksling af oplysninger fra strafferegistre mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder. En sådan udveksling af oplysninger reguleres og fremmes af reglerne i Rådets rammeafgørelse 2009/315/RIA og det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS), som er indført ved Rådets afgørelse 2009/316/RIA. (4)Den retlige ramme for ECRIS dækker imidlertid ikke i tilstrækkelig grad alle forhold i forbindelse med anmodninger vedrørende tredjelandsstatsborgere. Selv om det nu er muligt at udveksle oplysninger om tredjelandsstatsborgere gennem ECRIS, findes der ingen procedure eller mekanisme, der sikrer, at dette kan ske effektivt. (5)Oplysninger om tredjelandsstatsborgere indsamles ikke inden for Unionen i den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, som det er tilfældet for EU-borgere, men lagres udelukkende i de medlemsstater, hvor straffedommene afsiges. Et fuldstændigt overblik over en given persons strafferetlige forhold kan derfor kun sikres, hvis der anmodes om oplysninger fra alle medlemsstater. (6)Sådanne generelle anmodninger pålægger alle medlemsstater en administrativ byrde, herunder også de medlemsstater, der ikke har oplysninger om den pågældende tredjelandsstatsborger. I praksis får denne negative virkning medlemsstaterne til at afholde sig fra at anmode om oplysninger om tredjelandsstatsborgere og fører til, at medlemsstaterne udelukkende tager hensyn til strafferetlige oplysninger, der er indlæst i deres nationale strafferegister. (7)Udveksling af oplysninger om straffedomme er vigtig for enhver strategi til bekæmpelse og forebyggelse af terrorisme. Det ville bidrage til en strafferetlig respons på radikalisering, der fører til terrorisme og voldelig ekstremisme, hvis medlemsstaterne udnyttede ECRIS fuldt ud. (8)De seneste terrorangreb har bl.a. vist, at det haster med at fremme en relevant informationsdeling, navnlig hvad angår udvidelsen af ECRIS til også at omfatte tredjelandsstatsborgere. (9)Som følge heraf bør der indføres et system, hvorved en medlemsstats centrale myndighed hurtigt og effektivt kan finde ud af, i hvilken anden medlemsstat der er lagret strafferetlige oplysninger om en given tredjelandsstatsborger, således at den eksisterende ECRIS-ramme kan anvendes.

(10)Medlemsstaternes forpligtelser for så vidt angår straffedomme afsagt over tredjelandsstatsborgere bør også omfatte fingeraftryk for at sikre identifikation. Denne forpligtelse indebærer at lagre oplysninger, herunder fingeraftryk, at besvare anmodninger om oplysninger fra andre centrale myndigheder, at sikre, at en udskrift fra strafferegistret, som en tredjelandsstatsborger anmoder om, suppleres med eventuelle oplysninger fra andre medlemsstater, og at foretage de nødvendige tekniske ændringer for at kunne anvende den nyeste teknologi og få systemet til udveksling af oplysninger til at virke. (11)For at opveje mangler i en enkelt medlemsstat, hvor der er lagret oplysninger om en given tredjelandsstatsborger, bør decentraliseret informationsteknologi give medlemsstaternes centrale myndigheder mulighed for at finde ud af, i hvilken anden medlemsstat der er lagret strafferetlige oplysninger. I den henseende bør de centrale myndigheder overføre et indeksfilter til de andre medlemsstater, der i anonymiseret form indeholder identifikationsoplysninger for de tredjelandsstatsborgere, der er idømt straffedomme. Personoplysningerne bør anonymiseres på en sådan måde, at den registrerede ikke kan identificeres. Den modtagende medlemsstat kan derefter sammenholde disse oplysninger med sine egne oplysninger på grundlag af et "hit/intet hit"-system og således finde ud af, om der findes oplysninger om strafferetlige forhold i andre medlemsstater, og i tilfælde af "hit", i hvilke medlemsstater. Den modtagende medlemsstat bør derefter følge op på "hittet" ved hjælp af ECRIS-rammen. Hvad angår tredjelandsstatsborgere, som også er statsborgere i en medlemsstat, bør oplysningerne i indekset begrænses til de oplysninger, der også er tilgængelige vedrørende medlemsstaternes egne statsborgere. (12)Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA bør gælde i forbindelse med den elektroniske udveksling af oplysninger fra medlemsstaternes strafferegistre, så der sikres et tilstrækkeligt databeskyttelsesniveau ved udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og samtidig gives medlemsstaterne mulighed for at kræve højere beskyttelsesstandarder i forbindelse med national databehandling. (13)Den fælles kommunikationsinfrastruktur, der anvendes til udveksling af oplysninger fra strafferegistre, bør være de sikre transeuropæiske telematiktjenester mellem administrationer (sTESTA) eller en videreudvikling heraf eller et andet sikkert netværk. (14)Uanset muligheden for at bruge Unionens finansielle programmer i overensstemmelse med de gældende regler, bør medlemsstaterne afholde deres egne udgifter til gennemførelse, administration, brug og vedligeholdelse af deres strafferegistre, og som følge af gennemførelse, administration, brug og vedligeholdelse af de tekniske tilpasninger, der er nødvendige for at bruge ECRIS. (15)Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og friheder og overholder de principper, som bl.a. anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, herunder retten til beskyttelse af personoplysninger, princippet om lighed for loven og det generelle forbud mod diskrimination. Direktivet bør gennemføres i overensstemmelse med disse rettigheder og principper. (16)Da målet for dette direktiv, nemlig at sikre en hurtig og effektiv udveksling af oplysninger fra strafferegistre vedrørende tredjelandsstatsborgere, ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, men på grund af den nødvendige synergi og interoperabilitet bedre kan nås på EU-plan, kan Unionen træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. (17)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelse af rammeafgørelse 2009/315/RIA, bør principperne i Rådets afgørelse 2009/316/RIA indarbejdes i rammeafgørelsen, og Kommissionen bør tildeles gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (18)I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af dette direktiv, som derfor ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. (19)I medfør af artikel 1 og 2 og artikel 4a, stk. 1, i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og med forbehold af artikel 4 i samme protokol, deltager disse medlemsstater ikke i vedtagelsen af dette direktiv, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i disse medlemsstater. [eller] I medfør af artikel 3 og artikel 4a, stk. 1, i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, har disse medlemsstater meddelt, at de ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af dette direktiv. (20)Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 og afgav en udtalelse den…. (21)Rammeafgørelse 2009/315/RIA bør derfor ændres — VEDTAGET DETTE DIREKTIV: Artikel 1 I rammeafgørelse 2009/315/RIA foretages følgende ændringer: 1)Artikel 1 affattes således: "Artikel 1

Genstand Ved denne rammeafgørelse a)defineres, hvordan en domsstat deler oplysninger om domme med andre medlemsstater b)fastsættes de opbevaringsforpligtelser, der påhviler domsstaten, og de metoder, der skal anvendes ved besvarelse af en anmodning om oplysninger fra strafferegistret c)oprettes et decentraliseret IT-system til udveksling af oplysninger om straffedomme på grundlag af de enkelte medlemsstaters strafferegistre, det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS)." 2)i artikel 2 tilføjes følgende litraer: "d) ved "domsstaten" forstås den medlemsstat, hvori der afsiges en straffedom e) ved "tredjelandsstatsborger" forstås en statsborger i et land, som ikke er en medlemsstat, eller en statsløs eller en person, hvis nationalitet domsstaten ikke har kendskab til." 3)Artikel 4, stk. 1, affattes således: "1. Hver medlemsstat træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at når domme, der afsiges på dens område, indføres i det nationale strafferegister, medtages oplysninger om, hvilken nationalitet eller hvilke nationaliteter domfældte har, hvis vedkommende er statsborger i en anden medlemsstat eller tredjelandsstatsborger." 4)følgende artikel indsættes: "Artikel 4a Forpligtelser, der påhviler domsstaten vedrørende straffedomme over tredjelandsstatsborgere 1. Den medlemsstat, hvori der afsiges en straffedom over en tredjelandsstatsborger, lagrer følgende oplysninger, medmindre det i helt særlige tilfælde ikke er muligt: a)oplysning om domfældte (fulde navn, fødselsdato, fødested (by og land), køn, nationalitet og eventuelt tidligere navn(e) b)oplysning om straffedommens form (dato for domfældelsen, retsinstansens benævnelse, dato, hvor afgørelsen blev endelig) c)oplysning om den strafbare handling, der har givet anledning til straffedommen (dato for den strafbare handling, der ligger til grund for dommen, den stafbare handlings navn eller retlige beskrivelse samt henvisning til de relevante bestemmelser) d)oplysning om dommens indhold (navnlig sanktionen samt eventuelle supplerende sanktioner, sikkerhedsforanstaltninger og efterfølgende afgørelser, der ændrer fuldbyrdelsen af dommen) e)domfældtes forældres navne f)straffedommens referencenummer

g)stedet for den strafbare handling h)eventuelle rettighedsfortabelser som følge af straffedommen i)domfældtes personnummer eller typen og nummeret på dennes identifikationsdokument j)personens fingeraftryk k)eventuelt pseudonym og/eller kaldenavn(e). 2. Den centrale myndighed opretter et indeksfilter, der indeholder anonymiserede oplysninger af den type, der er omhandlet i stk. 1, litra a), e), i), j) og k), vedrørende tredjelandsstatsborgere, der er dømt i medlemsstaten. Den centrale myndighed overfører dette indeksfilter og eventuelle ajourføringer af det til alle medlemsstater. 3. Alle ændringer eller sletninger af de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, medfører, at domsstatens centrale myndighed straks foretager en identisk ændring eller sletning af de oplysninger, der lagres i medfør af stk. 1 og som indgår i det indeksfilter, der oprettes i medfør af stk. 2. 4. Stk. 2 og 3 finder, for så vidt angår indeksfiltret, også anvendelse på tredjelandsstatsborgere, som er statsborgere i en medlemsstat, i det omfang den centrale myndighed lagrer de i stk. 1, litra a), e), i), j) og k), omhandlede oplysninger vedrørende statsborgere i medlemsstaterne. 5. Stk. 1 finder anvendelse på straffedomme afsagt efter den [12 måneder efter vedtagelsen]. Stk. 2 finder anvendelse på oplysninger, der allerede fandtes i strafferegistret pr. [12 måneder efter vedtagelsen], og på oplysninger om straffedomme afsagt efter den [12 måneder efter vedtagelsen]." 5)følgende artikel indsættes: "Artikel 4b Anvendelse af indeksfiltre 1. Med det formål at finde frem til, hvilke medlemsstater der ligger inde med oplysninger om tredjelandsstatsborgeres strafferetlige forhold, kan medlemsstaternes centrale myndighed foretage søgninger i de indeksfiltre, der er overført i henhold til artikel 4a, med henblik på at sammenholde oplysninger fra de pågældende indeksfiltre med deres egne oplysninger af den type, der er omhandlet i artikel 4a, stk. 2. Indeksfiltrene må ikke bruges til andre formål end dem, der er omhandlet i artikel 6. 2. Denne artikel finder også anvendelse på tredjelandstatsborgere, som er statsborgere i en medlemsstat." 6)I artikel 6 foretages følgende ændringer: a)stk. 2 udgår b)stk. 3 affattes således: "3. Hvis en statsborger i en medlemsstat anmoder den centrale myndighed i en anden medlemsstat end den, hvori den pågældende person er statsborger, om oplysninger om sine egne strafferetlige forhold, indgiver den pågældende centrale myndighed, forudsat at den pågældende person er eller har haft bopæl eller er eller har været statsborger i den anmodende eller den anmodede medlemsstat, en anmodning til den centrale myndighed i den medlemsstat, hvori den pågældende person er statsborger, om oplysninger og data i relation hertil fra strafferegistret med henblik på at kunne medtage sådanne oplysninger og data i relation hertil i den udskrift, som den pågældende person modtager. Hvis en tredjelandsstatsborger, der ikke er statsborger i en medlemsstat, anmoder en medlemsstats centrale myndighed om oplysninger om sine egne strafferetlige forhold, indgiver den pågældende centrale myndighed kun en anmodning til den centrale myndighed i de medlemsstater, som ligger inde med oplysninger om denne persons strafferetlige forhold og data i relation hertil fra strafferegistret med henblik på at kunne medtage sådanne oplysninger og data i relation hertil i den udskrift, som den pågældende person modtager."

7)Artikel 7, stk. 4, affattes således: "4. Hvis den centrale myndighed i en anden medlemsstat end den medlemsstat, hvori en person er statsborger, modtager en anmodning i medfør af artikel 6 om oplysninger fra strafferegistret vedrørende en straffedom over den pågældende statsborger, overfører den anmodede medlemsstat oplysninger om straffedomme afsagt i den anmodede medlemsstat i det omfang, det er fastsat i artikel 13 i den europæiske konvention om gensidig retshjælp i straffesager. 4a. Hvis en medlemsstat modtager en anmodning i medfør af artikel 6 om oplysninger fra strafferegistret vedrørende en straffedom over en tredjelandsstatsborger til brug for en straffesag, sender den anmodede medlemsstat den anmodende medlemsstats centrale myndighed oplysninger om domme afsagt i den anmodede medlemsstat, og om domme, som er afsagt i tredjelande og efterfølgende er overført til den anmodede medlemsstat og indført i dens strafferegister. Hvis der anmodes om oplysninger med andet formål end en straffesag, finder stk. 2 tilsvarende anvendelse." 8)I artikel 9 foretages følgende ændringer: a)i stk. 1 ændres sætningsdelen "artikel 7, stk. 1 og 4, til "artikel 7, stk. 1, 4 og 4a" b)i stk. 2 ændres sætningsdelen "artikel 7, stk. 2 og 4, til "artikel 7, stk. 2, 4 og 4a" c)i stk. 3 ændres sætningsdelen "artikel 7, stk. 1, 2 og 4," til "artikel 7, stk. 1, 2, 4 og 4a" 9)i artikel 11, affattes stk. 3-7 således: "3. Medlemsstaternes centrale myndighed overfører elektronisk de oplysninger, der er omhandlet i artikel 4, det indeksfilter, der er omhandlet i artikel 4a, de anmodninger, der er omhandlet i artikel 6, de svar, der er omhandlet i artikel 7, og andre relevante oplysninger, under anvendelse af ECRIS og et standardformat i overensstemmelse med de standarder, der er fastsat i gennemførelsesretsakterne. 4. Hvis de overførselsmåder, der er omhandlet i stk. 3, ikke er til rådighed, overfører medlemsstaternes centrale myndighed i hele det tidsrum, hvori de pågældende overførselsmåder ikke er til rådighed, alle de oplysninger, der er omhandlet i stk. 3, med undtagelse af det indeksfilter, der er omhandlet i artikel 4a, ved hjælp af ethvert middel, som kan frembringe skriftlig dokumentation, og på betingelser, der gør det muligt for den centrale myndighed i den medlemsstat, der modtager dem, at kontrollere, at oplysningerne er autentiske. 5. Hver medlemsstat foretager de tekniske tilpasninger, der er nødvendige for at anvende det standardformat, der er omhandlet i stk. 3, og det indeksfilter, der er omhandlet i artikel 4a og 4b, og elektronisk overføre alle de oplysninger, der er omhandlet i stk. 3, til de øvrige medlemsstater via ECRIS. Den meddeler Kommissionen, fra hvilken dato den vil foretage disse overførsler og anvende det indeksfilter, der er omhandlet i artikel 4a og 4." 10)følgende artikel indsættes: "Artikel 11a Det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS) 1. Med henblik på elektronisk udveksling af oplysninger fra strafferegistre i overensstemmelse med denne rammeafgørelse oprettes der et decentraliseret IT-system, der bygger på de enkelte medlemsstaters strafferegistre, det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS). Det består af følgende elementer: a)sammenkoblingssoftware, der konstrueres i overensstemmelse med et fælles sæt af protokoller, som gør det muligt at udveksle oplysninger mellem medlemsstaternes strafferegistre b)indeksfiltersoftware, der konstrueres i overensstemmelse med et fælles sæt af protokoller, som gør det muligt for den centrale myndighed i hver medlemsstat at sammenholde sine oplysninger, jf. artikel 4a og 4b, med oplysningerne fra andre medlemsstaters centrale myndighed, samtidig med at der sikres fuld beskyttelse af personoplysninger c)en fælles kommunikationsinfrastruktur med et krypteret net mellem de centrale myndigheder. ECRIS sikrer fortroligheden og integriteten af de oplysninger om strafferetlige forhold, der overføres til andre medlemsstater.

2. Alle oplysninger fra strafferegistre lagres udelukkende i databaser forvaltet af medlemsstaterne. 3. Medlemsstaternes centrale myndighed har ikke direkte onlineadgang til andre medlemsstaters strafferegistre. 4. Ansvaret for den software og de databaser, der lagrer, sender og modtager oplysninger fra strafferegistrene, påhviler den pågældende medlemsstat. 5. Ansvaret for den fælles kommunikationsinfrastruktur påhviler Kommissionen. Den opfylder sikkerhedskravene og ECRIS' behov fuldt ud. 6. Kommissionen stiller den software til rådighed, som er omhandlet i stk. 1, og yder generel støtte og teknisk bistand, herunder indsamling og udarbejdelse af statistikker. 7. Medlemsstaterne afholder deres egne udgifter til gennemførelse, administration, anvendelse og vedligeholdelse af deres strafferegister og den software, der er omhandlet i stk. 1. Kommissionen afholder udgifterne til gennemførelse, administration, anvendelse, vedligeholdelse og videreudvikling af den fælles kommunikationsinfrastruktur til ECRIS samt gennemførelse og videreudvikling af sammenkoblingssoftwaren og den software, der er omhandlet i stk. 1." 11)følgende artikel indsættes: "Artikel 11b Gennemførelsesretsakter 1. Kommissionen fastsætter følgende ved gennemførelsesretsakter: a)det standardformat, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, herunder oplysninger om den strafbare handling, der ligger til grund for straffedommen, og oplysninger om straffedommens indhold b)reglerne for den tekniske gennemførelse af ECRIS, det indeksfilter, der er omhandlet i artikel 4a og 4b, og udveksling af fingeraftryk c)øvrige måder at tilrettelægge og lette udvekslingen af oplysninger om straffedomme mellem medlemsstaternes centrale myndighed, herunder: i) måder, hvorpå forståelsen og den automatiske oversættelse af de overførte oplysninger fremmes ii) måder, hvorpå udvekslingen af oplysninger kan foregå elektronisk, bl.a. med hensyn til de tekniske specifikationer og eventuelt de udvekslingsprocedurer, der skal anvendes. 2. De gennemførelsesretsakter, der er omhandlet i stk. 1, vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 12a, stk. 2." 12)følgende artikel indsættes: "Artikel 12a Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. 2. Når der henvises til denne artikel, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011." 13)følgende artikel indsættes: "Artikel 13a Kommissionens rapportering og revision 1. Senest den [24 måneder efter gennemførelsen] forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af denne rammeafgørelse. Det skal i denne rapport vurderes, hvorvidt medlemsstaterne har truffet de nødvendige foranstaltninger til efterkommelse af denne rammeafgørelse, herunder dens tekniske gennemførelse. 2. Rapporten ledsages, hvis det er hensigtsmæssigt, af relevante forslag til lovgivning. 3. Kommissionens tjenestegrene offentliggør regelmæssigt en rapport om udvekslingen af oplysninger fra strafferegistrene gennem ECRIS, som især baseres på de statistikker, der er omhandlet i artikel 11a, stk. 6. Denne rapport offentliggøres første gang et år efter, at den rapport, der er omhandlet i stk. 1, er blevet forelagt.". Artikel 2 Erstatning af afgørelse 2009/316/RIA Afgørelse 2009/316/RIA erstattes for så vidt angår de medlemsstater, der er bundet af dette direktiv, idet dette dog ikke berører disse medlemsstaters forpligtelser for så vidt angår datoen for gennemførelsen af nævnte afgørelse i national ret. Artikel 3 Gennemførelse 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love, forordninger og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest [12 måneder efter dets vedtagelse]. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser. Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale love og administrative bestemmelser, som de vedtager på det område, der er omfattet af dette direktiv. 3. Medlemsstaterne gennemfører de tekniske tilpasninger, som er omhandlet i artikel 11, stk. 5, senest [12 måneder efter vedtagelsen]. Artikel 4 Ikrafttræden Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 2 finder anvendelse fra den [datoen for gennemførelsen af dette direktiv] Artikel 5 Adressater Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den . På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3.Forslagets/initiativets art 1.4.Mål 1.5.Forslagets/initiativets begrundelse 1.6.Varighed og finansielle virkninger 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder

3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne 3.2.2.Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne 3.2.3.Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5.Tredjemands bidrag til finansieringen 3.3.Anslåede virkninger for indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets rammeafgørelse 2009/315/RIA om tilrettelæggelsen og indholdet af udvekslinger af oplysninger fra strafferegistre mellem medlemsstaterne for så vidt angår oplysninger om tredjelandsstatsborgere eller statsløse. 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen Politikområde 33 Retlige anliggender og forbrugere ABB-aktivitet 33 03 Retlige anliggender 1.3.Forslagets/initiativets art ◻ Forslaget/initiativet vedrører en ny foranstaltning ◻ Forslaget/initiativet vedrører en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning ✓ Forslaget/initiativet vedrører en forlængelse af en eksisterende foranstaltning

◻ Forslaget/initiativet vedrører omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning 1.4.Mål 1.4.1.Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører • At forbedre den måde, hvorpå et fælles område med sikkerhed og retfærdighed fungerer, ved at forbedre udvekslingen af oplysninger angående

tredjelandsstatsborgere i forbindelse med kriminalsager. • At begrænse kriminalitet og fremme forebyggelse af kriminalitet (også for så vidt angår terrorisme). • At sikre en effektiv udveksling af oplysninger fra strafferegistre, som omfatter både tredjelandsstatsborgeres og EU-borgeres straffeattester. 1.4.2.Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikt mål • At øge udvekslingen af oplysninger fra strafferegistre via ECRIS for så vidt angår tredjelandsstatsborgere. Berørte ABM/ABB-aktiviteter Aktivitet nr. 33 03 1.4.3.Forventede resultater og virkninger Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen. Initiativet forventes at skabe grundlag for en fælles mekanisme, som har til formål at skabe en standardiseret, hurtig, koordineret og effektiv udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne. Målet om en fælles mekanisme til udveksling af oplysninger om domme for strafbart forhold kan ikke nås af medlemsstaterne alene, men kræver en fælles indsats fra alle medlemsstater. En ukoordineret indsats på medlemsstatsniveau kan ikke forventes at skabe en tilstrækkelig grad af stordriftsfordele til at overkomme manglerne i den måde, hvorpå systemet på nuværende tidspunkt bliver anvendt. 1.4.4.Virknings- og resultatindikatorer Angiv indikatorerne til kontrol af forslagets/initiativets gennemførelse. Måling af udvekslingsniveauet for tredjelandsstatsborgeres straffeattester sammenlignet med antallet af domfældelser for tredjelandsstatsborgere og dømte tredjelandsstatsborgere. 1.5.Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1.Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt Gennemførelse af en teknisk mekanisme, som vil øge udveksling af oplysninger fra strafferegistre vedrørende tredjelandsstatsborgere via ECRIS.

1.5.2.Merværdien ved en indsats fra EU's side Initiativet forventes at skabe grundlag for en fælles mekanisme, som har til formål at skabe en standardiseret, hurtig, koordineret og effektiv udveksling af oplysninger angående domfældelser mellem medlemsstaterne. Dette mål kan ikke nås af medlemsstaterne alene, men kræver en fælles indsats fra alle medlemsstater. En ukoordineret indsats på medlemsstatsniveau kan ikke forventes at skabe en tilstrækkelig grad af stordriftsfordele til at overkomme manglerne i den måde, hvorpå systemet på nuværende tidspunkt bliver anvendt. 1.5.3.Erfaringer fra lignende foranstaltninger ECRIS blev etableret rettidigt i april 2012 med et godt resultat. Intentionen er at anvende samme bedste praksis. 1.5.4.Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning Se bemærkninger i "Overensstemmelse med eksisterende og andre EU-politikker". Den forbedring af informationsudvekslingen angående domfældelser, som er opnået via ECRIS, kan ikke erstattes af nogen af de instrumenter til informationsudveksling, der er nævnt i dagsordenen (såsom SIS II, Prüm og Eurodac), da disse er beregnet til andre formål. 1.6.Varighed og finansielle virkninger ◻ Forslag/initiativ af begrænset varighed –◻ Forslag/initiativ gældende fra [DD/MM]ÅÅÅÅ til [DD/MM]ÅÅÅÅ –◻ Finansielle virkninger fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ ✓ Forslag/initiativ af ubegrænset varighed –Iværksættelse med en indkøringsperiode fra 2017 til 2018 –derefter gennemførelse i fuldt omfang 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) ✓ Direkte forvaltning ved Kommissionen –✓ i dens tjenestegrene, herunder ved dens personale i EU's delegationer –◻ i gennemførelsesorganer ◻ Delt forvaltning i samarbejde med medlemsstaterne ◻ Indirekte forvaltning ved at overlade budgetgennemførelsesopgaver til: –◻ tredjelande eller organer, som tredjelande har udpeget

–◻ internationale organisationer og deres organer (angives nærmere) –◻ Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond –◻ de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 208 og 209 –◻ offentligretlige organer –◻ privatretlige organer, der har fået overdraget samfundsopgaver, forudsat at de stiller tilstrækkelige finansielle garantier –◻ privatretlige organer, undergivet lovgivningen i en medlemsstat, som har fået overdraget gennemførelsen af et offentlig-privat partnerskab, og som stiller tilstrækkelige finansielle garantier –◻ personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke aktioner i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er udpeget i den relevante basisretsakt –Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger". Bemærkninger - 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering Angiv hyppighed og betingelser. Der er planlagt regelmæssig overvågning af programmets gennemførelse i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og Kommissionens procedurer. Overvågningen omfatter årlig indberetning til forvaltningsudvalget om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af de støttede aktiviteter. 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1.Konstaterede risici Der etableres en kontinuerlig risikostyringsproces under den programforvaltende myndighed. 2.2.2.Oplysninger om det interne kontrolsystem Bevillinger under programmet vil blive underkastet kontrol efter de eksisterende kontrolmetoder, som Kommissionen anvender. 2.2.3.Anslåede omkostninger og fordele ved kontrollen samt forventet fejlrisiko

Der er sørget for et stort antal finansielle og administrative kontrolmekanismer. Programmet vil blive gennemført efter de regler og procedurer for offentlige indkøb, der er fastsat i finansforordningen. 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Angiv eksisterende eller påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger. Reglerne og procedurerne for offentlige indkøb finder anvendelse gennem hele processen. Der er tale om følgende: – opstilling af arbejdsprogrammet efter indhentning af udtalelse fra forvaltningsudvalget med milepæle for frigivelse af finansielle midler, hvorved det sikres, at resultater og omkostninger kan kontrolleres – hensigtsmæssig udformning af udbudsbetingelserne, der skal sikre, at opnåelsen af de ønskede resultater og de afholdte udgifter kan kontrolleres – kvalitativ og finansiel analyse af buddene – inddragelse af andre af Kommissionens afdelinger under hele forløbet – kontrol af resultater og gennemgang af fakturaer på flere niveauer inden betaling, og – intern revision. 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme Eksisterende udgiftsposter på budgettet I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgifts-område i den flerårige finansielle ramme Budgetpost Udgiftens art Bidrag Nummer OB/IOB fra EFTAlande fra kandidatlande fra tredjelande iht. finans-forordningens artikel 21, stk. 2, litra b) 3 33 03 02 Fremme og støtte det civil- og strafferetlige samarbejde Forskel NEJ NEJ NEJ NEJ 5 33 01 01 Udgifter vedrørende tjenestemænd og midlertidigt ansatte inden for politikområdet retlige anliggender og forbrugere IOB NEJ NEJ NEJ NEJ 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne i mio. EUR (tre decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle

ramme 3 Sikkerhed og medborgerskab

GD for Retlige Anliggender og Forbrugere 2017 2018 2019 2020 I ALT •Aktionsbevillinger Budgetpostens nummer: 33 03 02 Forpligtelser (1) 3,247 3,381 1,602 1,602 10,232 Betalinger (2) 1,624 3,314 3,942 1,802 10,681 Administrationsbevillinger finansieret

over bevillingsrammen for særprogrammet Budgetpostens nummer: (3) Bevillinger I ALT

til GD for Retlige Anliggender og Forbrugere Forpligtelser =1+3 3,247 3,381 1,602 1,602 10,232 Betalinger =2+3 1,624 3,314 3,942 1,802 10,681









• Aktionsbevillinger I ALT Forpligtelser (4) 3,247 3,381 1,602 1,602 10,232 Betalinger (5) 1,624 3,314 3,942 1,802 10,681 • Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT (6) 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 3

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser =4+ 6 3,247 3,381 1,602 1,602 10,232 Betalinger =5+ 6 1,624 3,314 3,942 1,802 10,681 Hvis flere udgiftsområder påvirkes af forslaget/initiativet: • Aktionsbevillinger I ALT Forpligtelser (4) Betalinger (5) • Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT (6) Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 1-4

i den flerårige finansielle ramme

(referencebeløb) Forpligtelser =4+ 6 Betalinger =5+ 6







Udgiftsområde i den flerårige finansielle

ramme 5 "Administration" i mio. EUR (tre decimaler) 2017 2018 2019 2020 I ALT GD Retlige anliggender og forbrugere • Menneskelige ressourcer 0,198 0,198 0,066 0,066 0,528 • Andre administrationsudgifter 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 til GD for Retlige Anliggender og Forbrugere I ALT Bevillinger 0,198 0,198 0,066 0,066 0,528 Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 5

i den flerårige finansielle ramme (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) 0,198 0,198 0,066 0,066 0,528 i mio. EUR (3 decimaler) 2017 2018 2019 2020 I ALT Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 1-5

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser 3,445 3,579 2,068 1,668 10,760 Betalinger 1,822 3,512 4,008 1,868 11,209 3.2.2.Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger –✓ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler) Der angives mål og resultater ⇩ 2017 2018 2019 2020 I ALT RESULTATER Type Resul-taternes gnsntl. omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal resultater i alt Omkostninger i alt SPECIFIKT MÅL i henhold til pkt. 1.4.2 - Øge ECRIS-udvekslingerne angående tredjelandsstatsborgere 3,247 3,381 2,002 1,602 10,232 Subtotal for det specifikke mål 3,247 3,381 2,002 1,602 10,232 OMKOSTNINGER I ALT 3,247 3,381 2,002 1,602 10,232 3.2.3.Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne

3.2.3.1.Resumé –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger –✓ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (tre decimaler) 2017 2018 2019 2020 I ALT Udgiftsområde 5 i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer 0,198 0,198 0,066 0,066 0,528 Andre administrations-udgifter Subtotal Udgiftsområde 5 i den flerårige finansielle ramme Uden for udgiftsområde 5 i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer Andre udgifteraf administrativ art Subtotal uden for udgiftsområde 5 i den flerårige finansielle ramme I ALT 0,198 0,198 0,066 0,066 0,528 Bevillingerne til menneskelige ressourcer og andre administrationsudgifter vil blive dækket ved hjælp af de bevillinger, der i forvejen er afsat til generaldirektoratets forvaltning af aktionen, og/eller ved intern omfordeling i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. 3.2.3.2.Anslået behov for menneskelige ressourcer –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer –✓ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i årsværk 2017 2018 2019 2020 • Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) XX 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) - AD 1,5 1,5 0,5 0,5 XX 01 01 02 (i delegationer) XX 01 05 01 (indirekte forskning) 10 01 05 01 (direkte forskning) •Eksternt personale (i årsværk) XX 01 02 01 (KA, UNE, V under den samlede bevillingsramme) XX 01 02 02 (KA, LA, UNE, V og JED i delegationerne) XX 01 04 yy - i hovedsædet - i delegationer XX 01 05 02 (KA, UNE, V – indirekte forskning) 10 01 05 02 (KA, UNE, V – direkte forskning) p.m. Andre budgetposter (skal angives) I ALT 1,5 1,5 0,5 0,5 XX angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som generaldirektoratet allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse:

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte AD-stillingerne dækker forvaltningen af programmet: udarbejdelse af arbejdsprogrammet, forvaltning af budgettet, forvaltning af de(t) offentlige udbud, som er knyttet til gennemførelsen af programmet, forvaltning af den kontrakt, som er knyttet til gennemførelsen af programmet, opfølgning på projekter, kontakt med Kommissionens tjenestegrene og eksperter i medlemsstaterne, organisering af ekspertmøder, workshops og konferencer. Eksternt personale 3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme –✓ Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme –◻ Forslaget/initiativet kræver omlægning af det relevante udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme Der redegøres for omlægningen med angivelse af de berørte budgetposter og beløbenes størrelse. –◻ Forslaget/initiativet kræver, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes, eller at den flerårige finansielle ramme revideres. Der redegøres for behovet med angivelse af de berørte udgiftsområder og budgetposter og beløbenes størrelse. 3.2.5.Tredjemands bidrag til finansieringen –✓ Forslaget/initiativet indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering med tredjemand. –◻ Forslaget/initiativet indeholder bestemmelser om samfinansiering, jf. følgende overslag: Bevillinger i mio. EUR (tre decimaler) År n År n + 1 År n +2 År n +3 Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) I alt Angiv organ, som deltager i samfinansieringen Samfinansierede bevillinger I ALT



3.3.Anslåede virkninger for indtægterne –✓ Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger for indtægterne. –◻ Forslaget/initiativet har følgende finansielle virkninger: –◻ for egne indtægter –◻ for diverse indtægter i mio. EUR (tre decimaler) Indtægtspost på budgettet Bevillinger til rådighed i indeværende regnskabsår Forslagets/initiativets virkninger År n År n + 1 År n +2 År n +3 Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) Artikel ………….