KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
COM(95) 03 endelig udg. 
Bruxelles, den 08.02.1995 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
STYRKELSE AF FORBINDELSERNE MELLEM 
DEN EUROPÆISKE UNION OG MEXICO 
STYRKELSE AF FORBINDELSERNE MELLEM 
DEN EUROPÆISKE UNION OG MEXICO5 
meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet) 
I konklusionerne fra topmødet på Korfu den 24. og 25. juni 1994 "bekræfter Det Europæiske 
Råd på ny den betydning, det tillæger sine forbindelser med de latinamerikanske lande og deres 
regionale grupperinger. Det udtrykker tilfredshed med de fremskridt, der er gjort med hensyn til 
demokrati og overholdelse af menneskerettighederne, fred og nedrustning, økonomiske 
reformer og regional integration. 
Det Europæiske Råd hilser i den forbindelse Mexicos tiltrædelse af OECD velkommen og 
udtrykker ønske om at udbygge sine politiske og økonomiske forbindelser med dette land. Det 
bekræfter også, at Den Europæiske Union ønsker at styrke sine forbindelser med Mercosur. Det 
opfordrer derfor Rådet og Kommissionen til at undersøge disse spørgsmål nærmere." 
Det Europæiske Råd i Essen den 9. og 10. december 1994 opfordrer i sine konklusioner "Rådet 
og Kommissionen til (...) at konkretisere overvejelserne om en fremtidig aftalemæssig ramme 
for forbindelserne med Mexico (...)"• 
Forud for disse konklusioner havde Rådet (almindelige anliggender) den 28. november fremlagt 
en rapport, hvori det opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt og senest ved udgangen af 
første kvartal af 1995 at forelægge det et dokument med strategiske muligheder og konkrete 
forslag og med henblik herpå at knytte tætte kontakter med den nye mexicanske administration. 
I basisdokumentet om EU's forbindelser med Latinamerika og Vestindien, som Rådet 
(almindelige anliggender) godkendte den 31. oktober 1994, erklærer EU sig endvidere redde til 
at indlede drøftelser om nye og mere vidtrækkende aftaler, der bedre afspejler vore 
samarbejdspartneres økonomiske potentiale og dannelsen af forskellige former for regional 
integration. 
Denne meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet er udarbejdet som svar 
på disse opfordringer fra Det Europæiske Råd og Ministerrådet, og omfatter: 
- de strategiske udfordringer for forbindelserne mellem EU og Mexico 
- Mexicos seneste udvikling og nuværende plads i international kontekst 
- en undersøgelse af de nuværende forbindelser mellem Mexico og Den Europæiske Union 
- et forslag fra Kommissionen til en styrkelse af Unionens forbindelser med Mexico. 
Af hensyn til enkeltheden henvises der i denne meddelelse til "Den Europæiske Union". En sådan 
henvisning berører ikke Fællesskabets beføjelser til på et senere stadium at vedtage visse planlagte 
juridiske instrumenter. 
I. TRATEGISKE UDFORDRINGER FOR FORBINDELSERNE MELLEM EU OG 
MEXICO 
a) Voksende komplementaritet mellem de gensidige interesser 
For EU er det både af politisk og økonomisk interesse at styrke båndene med Mexico. 
På det politiske plan kan nævnes EU's principielle interesse i en konsolidering af den 
igangværende demokratiske åbningsproces samt de fælles værdier og historiske, 
politiske, økonomiske og kulturelle bånd. 
På det økonomiske plan udgør Mexico for de europæiske erhvervsdrivende - takket 
være den interne og eksterne liberalisering, der har fundet sted i de seneste år, og til 
trods for den nylige finansielle krise - et marked med et stort potentiale og et vigtigt 
investeringsmål. Det er vigtigt at undgå, at EU's økonomiske position i Mexico svækkes, 
fordi der mangler en adækvat aftalemæssig ramme på dette tidspunkt, hvor landet er i 
færd med at opfylde betingelserne for at kunne realisere det opsving, som man i 
betragtning af dets umådelige naturlige og menneskelige ressurcer har lov til at forvente. 
Mexicos interesser er ligeledes både af politisk og økonomisk art. På det politiske plan 
vil et samarbejde med EU bidrage til den mexicanske administrations vellykkede 
bestræbelser for at opnå en gennemgribende demokratisering af staten og en større grad 
af nærhed mellem denne og det civile samfund. Desuden vil denne styrkelse af det 
politiske samråd gøre det muligt for landet at opnå et mere afbalanceret forhold til de 
andre kontraherende parter af NAFTA. 
På det økonomiske plan udgør EU et tiltrækkende marked for de mexicanske produkter, 
fordi der er relativt let adgang hertil og muligheder for at opnå kapital, moderne 
teknologi og samarbejde. Desuden vil en større åbning af den mexicanske økonomi over 
for den europæiske økonomi give Mexico mulighed for at forbedre sin konkurrenceevne. 
b) Mexicos placering i forbindelserne mellem EU og Latinamenka 
Den Europæiske Unions forbindelser med Latinamerika som helhed er blevet udviklet 
inden for tre forskellige rammer. 
- på regionalt niveau med Rio-gruppen, med hvilken EU siden 1990 har haft en 
institutionaliseret politisk dialog; 
- på subregionalt niveau med de mellemamerikanske lande, med hvilke EU siden 1984 
har ført den såkaldte "San JoséH-dialog; 
- på bilateralt niveau med de forskellige lande og landegrupper (Andes-pagten pg 
Mellemamerika), med hvilke EF har indgået såkaldte "3. generations"-aftaler. 
Mexico er medlem af Rio-gruppen, deltager i San José-dialogen som et af de tre 
samarbejdslande og indgik desuden den 26. april 1991 en rammeaftale om samarbejde 
med EU. 
Mexico er derfor på nuværende tidspunkt stærkt til stede i alle organerne for politisk og 
økonomisk dialog mellem EU og de latinamerikanske lande. 
En EU-strategi med henblik på at styrke forbindelserne med Mexico må selvfølgelig ikke 
føre til, at der stilles spørgsmålstegn ved dialogen med Rio-gruppen og San José­
dialogen. En sådan strategi bør derimod betragtes som en uddybning og videreførelse af 
denne dialog, hvorunder de særlige kendetegn anerkendes og tages i betragtning, fordi 
dette er af afgørende betydning for EU's interesser. 
Det betyder, at den nye strategi, som EU foreslår for sine forbindelser med Mexico, ikke 
bør udformes på isoleret vis, men under hensyntagen til landets særlige kendetegn bør 
indgå i en global EU-strategi for samtlige latinamerikanske lande, herunder især Rio-
gruppen. 
I den forbindelse bør der mindes om basisdokumentet om Den Europæiske Unions 
forbindelser med Latinamerika og Vestindien, som Ministerrådet godkendte på sin 
samling den 31. oktober 1994, hvori EU højtideligt erklærer sig redde til at indlede 
drøftelser om nye og mere vidtrækkende aftaler, der bedre afspejler vore 
samarbejdspartneres økonomiske potentiale i regionen. 
I sine konklusioner gik Rådet endvidere ind for en forøgelse af samhandelen mellem 
Europa og de markeder, der vokser frem i Latinamerika, navnlig gennem hurtig 
gennemførelse af toldnedsættelser og afskaffelse af handelshindringer. 
c) Mexico som aktør i det multilaterale system og medlemsland af en stor, 
integreret regional gruppering 
Mexico har i løbet af de seneste ti år bl.a. gennem sin tiltrædelse af GATT og OECD og 
sin aktive deltagelse i APEC og AEC fuldt ud indtrådt i rollen som en betydningsfuld 
aktør på regionalt plan og i det multilaterale system. 
Oprettelsen af NAFTA har endvidere bevirket, at den relative betydning, der tillægges 
EU's forbindelser med Mexico, er blevet forøget. Mexico, som i sig selv er en 
betydningsfuld regional magt, vil således fremover skulle betragtes som et af de stiftende 
medlemmer af et af de to største markeder i verden. Dette bør til enhver tid indgå i 
overvejelserne vedrørende de fremtidige forbindelser mellem EU og Mexico. 
På topmødet mellem de amerikanske lande, der for nylig fandt sted i Miami, kunne det 
således konstateres, at der er behov for en udvidelse af NAFTA (forhandlingerne med 
Chile forventes indledt i løbet af foråret), som skal fungere som model for oprettelsen af 
en frihandelszone i år 2005, der spænder fra Alaska til Kap Horn og omfatter ca. 800 
mio. indbyggere. 
Der bør ligeledes tages hensyn til disse perspektiver, når det skal afgøres, hvilken 
aftalemæssig ramme der er mest hensigtsmæssig for vore forbindelser med Mexico. 
II. MEXICOS SENESTE UDVIKLING OG NUVÆRENDE PLADS t 
INTERNATIONAL KONTEKST 
a) Økonomisk udvikling 
Som følge af flere årtier med protektionisme og kraftigt reguleret økonomi opstod 
der i begyndelsen af 80'erne alvorlige makroøkonomiske skævheder (ukontrollabel 
budgetstigning, hastigt voksende inflation, overvurdering af pesoen, kapitalflugt 
og voksende udlandsgæld) samt store mikroøkonomiske fordrejninger i Mexico. 
Den mexicanske økonomi er blevet ændret grundlæggende: Hôvedelementërrië i 
omstillingsprogrammet har været: 
- En budgetsanering, der er blevet gennemført med beslutsomhed over en 
tilstrækkelig lang periode. 
- En social pagt mellem regeringen og arbejdsmarkedsparterne, som trådte i kraft i 
december 1987 og har lettet gennemførelsen af makroøkonomiske 
stabiliseringspolitikker. 
- En stram makroøkonomisk politik, der har gjort det muligt at nedbringe 
inflationen betydeligt. 
- Ændringen i statens rolle i økonomien og specielt det omfattende 
privatiseringsprogram (1155 offentlige virksomheder i 1982 sammenlignet med 
200 på nuværende tidspunkt). 
Den økonomiske åbning over for omverdenen gennem liberaliseringen af 
udenrigshandelen (jf. punkt b) og de Udenlandske investeringer (den nye lov, der 
blev indført den 27. december 1993, styrker i betragtelig grad den juridiske 
sikkerhed på investeringsområdet, øger antallet af områder, hvor udenlandske 
investorer kan besidde 100% af kapitalen og forenkler den administrative 
procedure radikalt, idet enhver anmodning om udenlandsk investering anses for at 
være imødekommet, såfremt de kompetente myndigheder ikke har gjort 
indsigelser inden for 45 dage efter indgivelse af anmodningen). 
Denne omstilling afspejles i udviklingen i landets vigtigste økonomiske 
indikatorer: 
BNP, årlig gennemsnitlig 
vækstrate6 
BNP pr. indbygger6 
Inflation, årligt udsving6 
Betalingsbalancens løbende 
poster i % af BNP7 
Valutakurser i faktiske tal8 
Udlandsgæld 
(mia.USD)68 
Langfristet offentlig gæld 
(mia. USD)6 
Renter og afdrag på 
udlandsgælden i % af 
eksporten6 1982-87 
-0,1 
2 271 
83,6 
0,8 
110 
86,1 
51,6 
36,1 1988-89 
2,4 
2 200 
67,1 
-1,7 
99 
96,9 
' 72,7 
29,05 1990 
4,4 
2 256 
26,7 
-3,1 
119 
106,0 
77,5 
24,1 z 1991 
3,6 
2 291 
22,7 
-5,2 
108 
115,3 
79,0 
21,4 1992 
2,8 
2 307 
15,5 
-7,5 
102 
113,4 
72,3 
18,9 1993 
0,4 
2 262 
9,8 
-6,6 
95 
118,9 
74,3 
16,8 
Disse tal må dog ikke skjule visse grundlæggende problemer, hvis løsning er afgørende 
for Mexicos fremtid. Der er primært tale om følgende: 
- Fattigdom: Trods de positive resultater af programmet "Solidaridad" lever næsten 
20% af befolkningen under fattigdomstærsklen som defineret af Verdensbanken. Den 
nye mexicanske administration har gjort fattigdomsbekæmpelse til ét af de vigtigste 
mål for sin seksårige embedsperiode. 
- Det gennemsnitlige uddannelsesniveau er fortsat relativt lavt. 
- Adskillige miljøproblemer, som regeringen står over for at skulle løse. 
- Det voksende underskud på betalingsbalancens løbende poster og handelsbalancen, 
som ikke har kunnet finansieres af de ofte for flygtige udenlanske investeringer. 
- Den kunstige opretholdelse af en overvurderet valuta. 
Disse skævheder, som er blevet forværret af usikkerheden omkring landets politiske 
forhold og løsningen på den politiske og sociale konflikt i Chiapas, har ligget til grund 
for den finansielle krise, som Mexico allerede i slutningen af 1994 kom til at stå over for, 
og som medførte en betydelig devaluering af pesoen og en kraftig rentestigning. 
Kilde: IDB (Den Interamerikanske Udviklingsbank), Progreso Econômico y Social en America 
Latina, Informe 1994, Washington DC, oktober 1994. 
Kilde: Banco de Mexico, 
1980 = 100. 
De foranstaltninger, som den mexicanske regering bistået af det internationale samfund 
traf for at løse denne krise, viser, hvilke fremskridt landet siden begyndelsen af 80'erne 
har gjort med hensyn til at omlægge og sanere sin økonomi. 
Regeringen har således inden for meget kort tid vedtaget en økonomisk nødplan, der 
omfatter alle arbejdsmarkedets parter og tager sigte på at genoprette den 
makroøkonomiske balance og dermed genskabe tilliden hos de udenlandske investorer. 
Samtidig er USA, Canada, Den Internationale Betalingsbank, OECD, IMF, 
Verdensbanken og Japan kommet Mexico til hjælp ved at berolige investorerne med 
betryggende erklæringer og især ved at tilvejebringe meget omfattende finansielle 
ressourcer. Visse EU-medlemsstater har erklæret, at de vil bidrage til disse bestræbelser. 
Europa-Kommissionen udsendte den 11. januar en erklæring, hvori den hilste det 
internationale samfunds og Mexicos egne bestræbelser velkommen og meddelte, at den 
hurtigst muligt vil fremlægge en række forslag vedrørende mulighederne for at styrke de 
politiske, økonomiske og handelmæssige forbindelser mellem Mexico og Den 
Europæiske Union. 
b) Mexicos deltagelse i internationale økonomiske fora 
I løbet af de seneste ti år har Mexico i kraft af sin tiltrædelse af forskellige større 
internationale organer gradvis bekræftet, at det er en vigtig partner på økonomisk 
verdensplan; tiltrædelse af GATT i 1986, stiftende medlem af EBRD i 1990, fuldgyldigt 
medlem af OECD i 1994. 
Foruden sin deltagelse i internationale og multilaterale organisationer har Mexico styrket 
sin økonomiske deltagelse på regionalt plan betydeligt gennem indgåelsen af en række 
aftaler om frihandel med størsteparten af nabolandene. 
I juni 1994 undertegnede "3-landegruppen" (Mexico, Venezuela og Colombia) en 
frihandelsaftale, som træder i kraft den 1. januar 1995 og skal gennemføres over 10 år. 
"3-landegruppen" tegner sig for 35% af det samlede BNP i Latinamerika og Vestindien. 
I januar 1991 i Tuxtla Gutierrez vedtog præsidenterne for de mellemamerikanske lande 
og Mexico en erklæring vedrørende grundlaget for en aftale om økonomisk 
komplementaritet, som gradvis skal føre til oprettelsen af et frihandelsområde. Som 
følge heraf blev der undertegnet en frihandelsaftale med Costa Rica i april 1994. Den 
skal træde i kraft den 1. januar 1995 og skal gennemføres gradvis over en periode på 10 
år. Der føres i øjeblikket lignende forhandlinger med El Salvador, Guatemala og 
Honduras samt Nicaragua. 
Chile og Mexico indgik i 1991 en aftale om økonomisk komplementaritet. 
Desuden indgik Mexico og Bolivia en frihandelsaftale den 10. september 1994. 
Mexico deltager aktivt i arbejdet i APEC og spiller en betydningsfiild rolle i oprettelsen 
og konsolideringen af AEC. 
Den 1. januar 1994 trådte Den Nordamerikanske Frihandelsaftale, NAFTA, i kraft. 
Denne aftale mellem Mexico, USA og Canada berører ca. 20% af verdenshandelen. 
c) NAFTA 
NAFTA inddeler varer i fire grupper efter den hastighed, hvormed toldsatserne skal 
nedsættes (for varer i første gruppe har der været nulsats siden den 1.01.94, mens 
varerne i gruppe fire først vil nå dette punkt den 1.01.2008). 
NAFTA er særlig derved, at den følger en asymetrisk toldnedsættelsesplan, som 
afspejler forskellen mellem det økonomiske niveau i Mexico og i de nordlige nabolande; 
f.eks. afskaffede Mexico den 1.01.94 importaftgifterne på 43 og 41% af importen fra 
hhv. USA og Canada, mens USA og Canada afskaffede importafgifterne på hhv. 84 og 
79% af deres import fra Mexico. 
NAFTA indeholder ligeledes bestemmelser om fjernelse af ikke-handelsmæssige 
hindringer. 
Parterne har fastlagt beskyttelsesklausuler, i henhold til hvilke de i overgangsperioden på 
15 år kan suspendere processen med toldnedsættelser eller endog genindføre de 
toldsatser, der var gældende før NAFTA, hvis importen fra to andre medlemslande 
udgør en væsentlig trussel mod den pågældende nationale industri. 
Der bør dog ydes kompensationer vedrørende andre varer. Desuden kan en part forbyde, 
at der på dens område indføres varer, som ikke er i overensstemmelse med dens 
miljøstandarder (sideløbende hermed er der indført mekanismer med henblik på at 
harmonisere og hæve de miljømæssige krav i de tre medlemslande). På samme måde er 
der fastsat en klausul med henblik på at undgå "social dumping". 
For så vidt angår spørgsmålet om dumping, skal NAFTA-panelerne bestræbe sig på at 
opnå konsensuale løsninger. Endvidere skal enhver ændring, som et medlem foretager i 
sine antidumpingforskrifter, forudgående undersøges af et NAFT A-panel. 
Bestemmelserne vedrørende offentlige indkøb omfatter afskaffelse over 10 år af samtlige 
konkurrencebegrænsende foranstaltninger hos de andre medlemmer af NAFTA. Visse 
områder såsom militært udstyr og basiskommunikation berøres ikke af disse 
bestemmelser. 
Foruden de udtrykkelige bestemmelser i aftalen vil NAFTA også indirekte få indflydelse 
på den mexicanske lovgivning på mange forskellige områder. Der kan f.eks. forventes en 
tilnærmelse af standardiseringssystemerne. 
d) Den politiske situation 
I løbet af de seneste måneder har det mexicanske politiske liv været præget af en række 
vigtige begivenheder, som har ført til, at der atter stilles spørgsmålstegn ved principper, 
som hidtil havde været anset for at være urørlige. De sociale og politiske udfordringer er 
mange og store. 
Den nye mexicanske administrations vigtigste mål er at opnå en reel deltagelse i landets 
udvikling fra visse befolkningsgruppers og samfundslags side, at konsolidere reformerne 
med henblik på at opnå et pluralistisk og gennemsigtigt politisk liv og at fremme en 
gennemgribende reform af retsystemet. 
Straks fra januar 1995 gik den nye mexicanske administration i gang med at træffe 
foranstaltninger med henblik herpå. 
Siden den 15. januar har Mexicos indenrigsminister således deltaget personligt i arbejdet 
i den nationale mæglingskommission, der skal undersøge mulighederne før at løse 
konflikten i Chiapas. 
Den 17. januar undertegnede regeringspartiet Ï*RI og de tre vigtigste oppositionspartier, 
Arbejdspartiet, Det Demokratiske Revolutionære Parti (PRD) og Partiet for National 
Aktion (PAN) desuden en part med betegnelsen "Aftale til fremme af demokratiet", 
hvori der etableres et grundlag for forhandlinger Om en gennemgribende reform af 
valgsystemet. 
IH. FORBINDELSERNE MELLEM EU OG MEXICO: NUVÆRENDE 
SITUATION 
Siden den økonomiske genopretning og i takt med den gradvise liberalisering af 
den mexicanske økonomi er de økonomiske forbindelser mellem Det Europæiske 
Fællesskab og Mexico blevet intensiveret betydeligt. 
a) Handels- og investeringsstrømme 
For så vidt angår samhandelen9 med EU's nuværende 15 medlemsstater er 
tallene følgende (i mio. Ecu og procentvis andel): 
1980 1985 1990 1993 
EF-import fra: 
Mexico 
Latinamerika 
Andel i %w 2054 
18 105 
11,3 5 275 
32 226 
16,4 3 012 
27 063 
11,1 2421 
23 386 
lb,4........ 
EF-eksport til: 
Mexico 
Latinamerika 
Andel i % 2 671 
14 738 
18,1 3091 
16 833 
18,4 4 250 
16 946 
25,1 6 159 
25 412 
24,2 
Kilde: EUROSTAT, COMEXT-Databank. 
Den procentvise andel angiver import/eksport mellem EF og Mexico i forhold til import/eksport 
mellem EF og Latinamerika. 
1980 1985 1990 1993 
Handelsbalance og forhold mellem eksport og import: 
EF's handelsbalance med 
Mexico 
Eksport/import" (%) 617 
130 -2 184 
58,6 1238 
141,1 3 738 
254,4 
Tallene for de samlede direkte udenlandske investeringer^ fra Det Europæiske 
Fællesskab, USA og Japan er følgende (i mia. USD og i %): 
År Dir. udenl. 
investeringer USA/Canada EF Japan 
i mia. USD 
1990 
1991 
1992 
1993 30,31 
33,87 
37,47 
42,40 19,50 
21,96 
23,70 
27,30 6,18 
7,03 
7,78 
8,38 1,45 
1,52 
1,61 
1,69 
% 
1990 
1991 
1992 
1993 100 
100 
100 
100 64,3 
64,8 
63,3 
64,4 20,4 
20,8 
20,8 
19,8 4,8 
4,5 
4,3 
4,0 
De direkte udenlandske investeringsstrømme har i løbet af de seneste år udviklet 
sig således 12: 
Årlige investeringsstrømme (i %) 
År 
1990 
1991 
1992 
1993 USA/Canada 
63,4 
69,1 
48,3 
73,1 EF 
25,0 
23,9 
20,6 
12,2 Japan 
3,3 
2,0 
2,5 
1,4 
Disse tal giver anledning til følgende kommentarer: 
- Det kan konstateres, at EF's eksport siden 1985 er blevet fordoblet. I 1993 
udgjorde eksporten til Mexico således 24% af EF's eksport til Latinamerika mod 
18% i 1985. 
Ca. 90% af de eksporterede varer er forarbejdede varer (hvoraf over 50% er 
kapitalgoder eller transportmateriel). 
1 ' Eksport/import angiver EF's eksport til Mexico i forhold til EFs import fra Mexico. 
12 Kilde: V informe de Gobierno (1994), & Direcciôn General de Inversiones Extranjeras, SECOFI. 
10 
- Derimod er den mexicanske eksport til EF kun steget ganske lidt, idet den er 
forblevet på ca. 13% af den samlede eksport. Målt i ECU er den tilmed faldet med 
20% fra 1992 til 1993. Som følge heraf er Mexicos andel af Latinamerikas 
samlede eksport faldet fra 16% i 1985 til 10% i 1993. Det bør understreges, at ca. 
50% af denne eksport til EF er forarbejdede varer. 
- EF's handelsbalance med Mexico er således gået fra et underskud på 2 184 mio. 
USD i 1985 til et overskud på 3 738 mio. USD i 1993. 
- Mexico er det eneste medlem af OECD, der nyder fordel af Fællesskabets GSP. I 
henhold til det forslag, som Rådet vedtog i december 1994, vil Mexico fortsat 
kunne nyde fordel af denne ordning. 
- De europæiske investeringer i Mexico har i vid udstrækning været rettet mod det 
privatiseringsprogram, som blev iværksat af Salinas-administrationen. 
- 47% af de europæiske investeringer er foretaget i forarbejdningssektoren, 15% 
inden for transport og kommunikation og 12% inden for sociale og private 
tjenesteydelser. 
- Det bør bemærkes, at de europæiske investeringsstrømme til Mexico i de Seneste 
år er blevet formindsket en del13. Derimod er der sket en stigning i investeringerne 
fra USA og Canada, specielt i 1993. Med hensyn til de samlede investeringer 
tegner EF sig for 20%, mens USA og Canada tilsammen tegner sig for 64%. 
Generelt set kan de nuværende og fremtidige økonomiske forbindelser mellem EF og 
Mexico opsummeres således: 
- Siden slutningen af 80'erne har Mexico gennemført en gennemgribende 
omstrukturering af sin økonomi. 
- Denne omstrukturering har medført en intensivering af de økonomiske forbindelser 
mellem Mexico og EF, hvilket viser, at der eksisterer et potentiale for 
komplementaritet mellem de to parter. Der kan konstateres en alvorlig uligevægt i 
handelsstrømmene, hvilket kan tyde på, at der er endnu betydelige muligheder for 
at udvikle forbindelserne med henblik på at opnå en fornyet ligevægt på et højere 
niveau. 
- Mexicos medlemskab af NAFTA kan dog komme til at påvirke omfanget af disse 
forbindelser: EF kan således frygte, at virkningerne af de handelsændringer, som 
NAFTA fremkalder, på mellemlang sigt vil overskygge en forøgelse af 
samhandelen (specielt inden for sektorer som tekstiler, beklædningsgenstande og 
telekommunikation). 
13 Det kan ikke allerede nu fastslås, om denne tendens skyldes, at de europæiske investorer er ved at 
blive erstattet af andre investorer. 
11 
Endvidere vil de strenge oprindelsesregler for petrokemiske produkter og 
energiprodukter utvivlsomt få negative følger for de europæiske investeringer i 
disse sektorer. 
- .Kort sagt vil NAFTA's tilstedeværelse på mellemlang sigt kunne hindre eller 
endog nedbryde de økonomiske forbindelser med Mexico, medmindre der hurtigt 
etableres en ny aftalemæssig ramme for forbindelserne mellem Den Europæiske 
Union og Mexico. 
- Bortset fra denne direkte følge for de bilaterale forbindelser vil NAFTA's 
tilstedeværelse, hvis der ikke findes en adækvat aftalemæssig ramme for 
forbindelserne mellem EU og Mexico, kunne føre til, at Europa i relative tal 
mister indflydelse i de multilaterale økonomiske organisationer. Det bør ligeledes 
huskes, at det er højst sandsynligt, at NAFTA på mellemlang sigt udvides til at 
omfatte andre økonomisk vigtige latinamerikanske lande. Endvidere bør det 
understreges, at ca. 70% af Mexicos import på mellemlang sigt vil stamme fra 
lande eller regioner, som har indgået frihandelsaftaler med Mexico. 
b) Samarbejdet mellem EF og Mexico 
Forbindelserne mellem EF og Mexico er underlagt bestemmelserne i rammeaftalen 
om samarbejde af 26. april 1991. 
I de seneste år er der sket en konstant stigning i de beløb, som EF har bevilget til 
samarbejdet med Mexico: 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 6 mio. ECU 
11 mio. ECU 
13 mio. ECU 
17 mio. ECU 
ca. 20 mio. ECU 
Hidtil har EF ikke iværksat "traditionelle" samarbejdsprojekter (projekter for 
udvikling af landdistrikter, infrastruktur osv.) i Mexico. Forklaringen herpå er, at 
Mexico har et relativt højt BNP pr. indbygger og ønsker at basere sine forbindelser 
med Europa på partnerskab, hvorunder de økonomiske og teknologiske fremskridt 
styrkes. 
Dette fremgår i øvrigt af dynamikken og kvaliteten af det økonomiske samarbejde 
med Mexico, som afspejler landets beslutsomme politik og den europæiske interesse 
herfor. 
I den forbindelse kan der fremhæves et par eksempler, som på udmærket vis 
illustrerer, at Mexico og EF har formået at udvikle et reelt samarbejde baseret på 
fælles interesser og princippet om samfinansiering: Mexico er den største 
støttemodtager under programmet EC Investment Partners og en af Fællesskabets 
vigtigste partnere inden for videnskabeligt og teknisk samarbejde; 
12 
man er ved at iværksætte et flerårigt program (1995-1998) for møder mellem 
mexicanske og europæiske forretningsfolk (hvori ca. 2 300 europæiske og 2 150 
mexicanske virksomheder vil deltage). 
c) Politisk dialog 
I de seneste år har der fundet flere møder sted mellem højtstående embedsmænd fra 
Mexico og Den Europæiske Union, hvilket afspejler et reelt behov på dette område. 
Dialogen er imidlertid blevet gennemført under uformelle rammer. 
I forbindelse med forberedelsen af topmødet i Essen understregede Ministerrådet i 
Bruxelles den 28. og 29. november 1994 behovet for at intensivere forbindelserne 
med Mexico på både det politiske og det økonomiske plan og for at finde 
samrådsmekanismer, som hurtigt kan iværksættes. 
Denne dialog, som oprindeligt primært vedrørte de bilaterale aspekter af 
forbindelserne, må nu have bredere rammer. Mexico og Den Europæiske Union har i 
mange tilfælde sammenfaldende interesser og opfattelser, og der er ikke tvivl om, at 
det er muligt at gennemføre mere omfattende samråd om multilaterale spørgsmål og 
især opnå en koordination af de respektive holdninger i visse multilaterale organer. 
IV. STYRKELSE AF UNIONENS FORBINDELSER MED MEXICO 
Processen med gennemgribende modernisering og liberalisering af Mexicos økonomi 
er allerede godt i gang, og man kan gå ud fra, at en styrkelse af forbindelserne 
mellem EF og Mexico vil hjælpe Mexico til at komme velbeholden gennem visse 
alvorlige vanskeligheder og gennemføre sin strategi med henblik på at opnå en 
international økonomisk integration, der ved at gå ud over de regionale rammer gør 
landet til en økonomisk og handelsmæssig partner på internationalt plan. 
De europæiske erhvervsdrivende har fra starten medvirket i denne proces, og deres 
handels- og investeringsmæssige tilstedeværelse har bidraget til at forberede den 
mexicanske industri til at gå ind i den internationale konkurrence. Den har også 
hjulpet Europa til at opnå gunstige økonomiske positioner. 
Trods de seneste finansielle vanskeligheder er Mexico begyndt at høste frugterne af 
de modige økonomiske reformer. På baggrund af landets medlemskab af NAFTA vil 
der, hvis reformerne videreføres, ske en konsolidering af et betydeligt 
forbrugermarked med et stort vækstpotentiale. 
Hvis EU ikke tager et passende initiativ, er det højst sandsynligt, at forbindelserne 
med Mexico vil blive brudt ned på grund af NAFTA, særligt hvis denne udvides til at 
omfatte andre latinamerikanske lande. De foreliggende oplysninger om udviklingen i 
de direkte investeringer viser, at de europæiske erhvervsdrivende reelt risikerer at 
blive marginaliseret. 
13 
Som følge af Uruguay-runden er Mexicos bundne toldsatser endvidere langt højere 
end dem, der faktisk anvendes. I øjeblikket anvender Mexico en gennemsnitlig 
toldsats på 20%, mens de bundne toldsatser ligger på 35% og for visse varer når helt 
op på 50%. 
Den nuværende aftale er meget vigtig for styrkelsen af forbindelserne mellem EU og 
Mexico, men indeholder ikke de elementer, der kræves for at tage de nye 
udfordringer op. Kommissionen har i overensstemmelse med de retningslinjer, der 
blev fastlagt under drøftelserne i Rådets organer, taget kontakt med de mexicanske 
myndigheder for at diskutere den nye dimension for forbindelserne mellem Mexico 
og Den Europæiske Union. 
V. OPERATIONELLE KONKLUSIONER 
Kommissionen mener, at man kun ved at indgå en aftale om økonomisk 
partnerskab og politisk samråd fuldt ud kan imødekomme EU's og Mexicos 
fælles interesser. Formålet med en sådan aftale skal være at gennemføre et 
udvidet samarbejde mellem EF og Mexico, der bygger på et afbalanceret og 
solidarisk partnerskab på det økonomiske, politiske og handelsmæssige område. 
For så vidt angår det handelsmæssige område, vil der blive tale om at 
gennemføre en handelsmæssig liberalisering, idet den effektive rækkevidde og 
de nærmere retningslinjer herfor bør fastlægges i forhandlingsmandatet, efter at 
Rådets organer har drøftet spørgsmålet. Under alle omstændigheder vil 
Kommissionen sørge for at sikre, at dens forslag er forenelige med 
Fællesskabets internationale forpligtelser, herunder forpligtelser i henhold til 
WTO. 
Der vil ligeledes blive videreført et udbygget samarbejde, også på det politiske 
område. 
I overensstemmelse med basisdokumentet om EU's forbindelser med 
Latinamerika og Vestindien, som Rådet godkendte på sin samling den 31. 
oktober 1994, hvori EU højtideligt erklærer sig redde til at indlede drøftelser 
om nye og mere vidtrækkende aftaler, der bedre afspejler vore 
samarbejdspartneres økonomiske potentiale i regionen, vil en sådan aftale 
komme til at omfatte tre områder: det politiske, det økonomiske og det 
samarbejdsmæssige område. 
a) Det politiske område 
Det er af interesse for EU at styrke dialogen med Mexico. Ved fastlæggelsen 
af, hvilken form for politisk samråd der skal indføres, bør der tages hensyn til 
den omstændighed, at Mexico i NAFTA er partner til lande som USA og 
Canada, med hvem EU har formaliseret sin politiske dialog. 
14 
Det bør imidlertid ikke glemmes, at EU har priviligerede forbindelser med 
disse to lande på sikkerhedsområdet. 
Dialogen skal baseres på respekten for menneskerettighederne og principperne 
om demokrati, god regeringsførelse og retsstaten, som udgør et af de væsentlige 
elementer i de generelle forbindelser mellem de to parter. Samrådet skal finde 
sted i form af møder mellem præsidenter, ministre og højtstående embedsmænd 
fra Mexico og Unionens forskellige organer, herunder Kommissionen. På 
præsidentniveau kan der f.eks. forudses møder hvert andet år mellem Mexicos 
præsident, formanden for Europarådet og Kommissionens formand. 
For de andre niveauer vil mødehyppigheden blive fastlagt under hensyntagen til 
de behov, som de to parter måtte blive enige om. Under alle omstændigheder 
vil man søge at arbejde på grundlag af forud fastlagte oversigter med nøjagtige 
oplysninger om de forskellige emner af fælles interesse, der skal behandles. 
De nærmere bestemmelser for denne dialog skal fastlægges i en højtidelig 
erklæring, som undertegnes af de to parters repræsentanter på højeste niveau. 
På baggrund af den nuværende mexicanske administrations ønske om at arbejde 
henimod politisk åbning og gennemsigtighed vil EU være særlig opmærksom 
om at fremme møderne mellem de to parters forskellige politiske kræfter, bl.a. 
gennem tilrettelæggelse af regelmæssige kontakter mellem Europa-Parlamentet 
og det mexicanske parlament. 
b) Det økonomiske område 
På længere sigt og hvad angår de økonomiske og handelsmæssige forbindelser, 
vil man kun ved at indgå en aftale om gradvis og gensidig liberalisering af al 
samhandel, der gennemføres under hensyntagen til visse produkters følsomhed 
og i overensstemmelse med de relevante WTO-regler, kunne opnå optimale 
handelsstrømme i begge retninger. 
I den forbindelse vil Kommissionen i sine forslag sørge for, at der er 
overensstemmelse mellem kravene i den fælles landbrugspolitik og 
Fællesskabets internationale forpligtelser, bl.a. i henhold til WTO. 
Før der indledes forhandlinger om en sådan aftale, vil der blive indgået en 
særlig protokol med Mexico vedrørende bekæmpelse af svig, gensidig 
administrativ bistand i toldspørgsmål og oprindelsesregler. 
De to parter vil under forhandlingerne om indgåelse af en sådan aftale 
opretholde de nuværende faktiske betingelser for adgang til deres respektive 
markeder. 
15 
Der vil ligeledes i overensstemmelse med basisdokumentet om EU's 
forbindelser med Latinamerika, som Rådet vedtog på sin samling den 31. 
oktober 1994, blive iværsat et samarbejde og en dialog vedrørende 
handelsmæssige spørgsmål samt en liberalisering af udvekslingen af kapital og 
tjenesteydelser. Foruden gensidig toldafvikling vil der blive lagt særlig vægt på 
gradvis og gensidig liberalisering af investeringsvilkårene og de 
forskriftsmæssige foranstaltninger vedrørende produkter og tjenesteydelser. 
Denne fremgangsmåde berettiges bl.a. af følgende forhold: 
- På baggrund af sine erfaringer i NAFTA skulle Mexico kunne bære den 
åbning, som en sådan liberalisering af samhandelen med EU vil medføre. 
- Udsigten til en aftalemæssig ramme af denne type vil virke stærkt 
stimulerende på en forøgelse af de europæiske produktive investeringer i 
Mexico, hvilket i høj grad vil kunne bidrage til at styrke landets finansielle 
situation. 
- Hvis der ikke etableres en ny, mere fordelagtig aftalemæssig ramme for de 
handelsmæssige forbindelser, vil Mexico have et stort spillerum til at beskytte 
sit eget marked og samtidig hæve sine toldsatser inden for grænserne af 
GATT. 
- Liberaliseringen af samhandelen med Mexico vil gøre det muligt for Mexico 
og EU fremover at øge deres bilaterale handel og få fuldt udbytte af de 
gensidige fordele ved NAFTA. 
- For så vidt angår landbrugsprodukter, vil fordelene ved en liberalisering være 
mindre (der forudses en eksportstigning på mellem 14 og 15% i løbet af de 
kommende 10 år). 
- En liberalisering vil for de europæiske investorer være et tegn på styrke og 
stabilisering, og de vil opfatte den som en garanti for deres investeringer i 
Mexico med muligheder for at diversificere samme. 
De største fordele vil kunne opnås i sektorerne elektricitet, offentlige indkøb 
og finansielle tjenesteydelser. 
- For EU vil forhandlingerne om en liberalisering af samhandelen med Mexico 
blive lettet af den omstændighed, at der er kommet en ny mexicansk 
administration (som går stærkt ind for frihandel), samt af landets seneste 
erfaringer inden for NAFTA. 
I princippet skulle der under forhandlingerne ikke opstå uløselige problemer, 
da Mexico har en økonomi med et kraftigt vækstpotentiale, en 
eksportstruktur, der primært er koncentreret om USA, og en sektoriel 
specialisering, som er komplementær til EU's. 
16 
- Endvidere vil rækkevidden af de tættere politiske forbindelser, som begge 
parter ønsker, blive mindsket, hvis den ikke suppleres af et konsekvent 
økonomisk og handelsmæssigt partnerskab. 
c) Det samarbejdsmæssige område 
For så vidt angår samarbejde, viser erfaringerne, at Mexico har brug for et 
avanceret samarbejde til fordel for begge parter, der kan forbedre landets 
konkurrenceevne og økonomiske internationalisering. 
Derfor skal der sideløbende med iværksættelsen af mere omfattende 
programmer til fremme af kontakterne mellem de to parters virksomheder 
gennemføres en udvikling af det administrative samarbejde (bl.a. på 
konkurrenceområdet), som skal bidrage til at lette samhandelen mellem de to 
parter. I den forbindelse vil der blive udfoldet særlige bestræbelser inden for 
miljøsamarbejde (projekter til fremme af overførsel af europæisk teknologi), 
videnskabeligt og teknisk samarbejde og uddannelse. 
Til forskel fra den nuværende aftale skal den nye aftale indeholde 
bestemmelser, som giver Mexico mulighed for at deltage i visse europæiske 
samarbejdsprojekter og -programmer, specielt inden for 
- industri 
- kultur 
- forskning og udvikling 
- informations- og telekommunikationsteknologier samt 
informationssamfund. 
Inden for det industrielle samarbejde vil der blive iværksat en uddybet dialog og 
punktuelle foranstaltninger til støtte for omstruktureringen af informations- Og 
telekommunikationsteknologier. Desuden vil forhandlingsdirektiverne for den 
fremtidige aftale skulle indeholde retningslinjer for udarbejdelsen af en 
forskriftsmæssig ramme, hvilket er en forudsætning for at Skabe 
hensigtsmæssige vilkår for informationssamfundet. 
Det er desuden planlagt at inddrage mexicanske samarbejdspartnere i 
pilotprojekter, der gennemføres af den europæiske industri. 
Der skal ligeledes være mulighed for at indgå specifikke aftaler, bl.a. i 
forbindelse med samarbejde inden for undervisning og uddannelse, statistik, 
told, konkurrence, indirekte beskatning, normalisering og energi. 
17 
d) Operationel opfølgning 
På baggrund af ovenstående betragtninger og i overensstemmelse med 
konklusionerne af Det Europæiske Råd på Korfu og i Essen anmoder 
Kommissionen Rådet om at godkende den foreslåede strategi, som tager sigte 
på at indgå en aftale om økonomisk partnerskab og politisk samråd med 
Mexico. 
Med henblik herpå vil Kommissionen i løbet af 1995 forelægge Rådet et forslag 
til forhandlingsdirektiver for denne nye aftale. 
Gennemførelsen af denne strategi vil regelmæssigt blive undersøgt af Rådet 
(almindelige anliggender). 
18 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 3 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalqgnrøimer : CB-CO-95-039-PA-Ç 
ISBN 92-77-85346-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg