Forslag til RÅDETS HENSTILLING om fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet på tværs af sektorer /* COM/2013/0603 final - 2013/0291 (NLE) */





BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET Fysisk aktivitet, herunder regelmæssig idræt og motion, er en af de mest effektive måder at holde sig fysisk og mentalt rask på, bekæmpe overvægt og fedme og forebygge lidelser i forbindelse hermed. Derudover hænger deltagelse i idrætsaktiviteter og fysisk aktivitet sammen med andre faktorer som social interaktion og inklusion. Fysisk aktivitet er en af de vigtigste sundhedsdeterminanter i det moderne samfund, og idræt udgør en fundamental del af enhver offentlig politisk strategi rettet mod forbedring af niveauerne for fysisk aktivitet. De mange fordele ved fysisk aktivitet og motion gennem hele livet er veldokumenteret[1] og tilfører mere generelt større livskvalitet, således som det også bekræftes af Verdenssundhedsorganisationen (WHO). Forskning understøtter den rolle, som idræt og fysisk aktivitet spiller for børns og unges udvikling[2], og viser, at deltagelse i idræt og fysisk aktivitet i ungdomsårene er positivt forbundet med niveauerne for fysisk aktivitet i voksenlivet. Der er ligeledes stadig større dokumentation for den positive sammenhæng, som eksisterer mellem motion og psykisk sundhed, psykisk udvikling og kognitive processer[3]. De fysiske aktivitetsniveauer i Unionen hænger positivt sammen med den forventede levetid, således at forstå at de lande, der har højere niveauer for fysisk aktivitet, synes at have en højere forventet levetid[4]. Omvendt er der en række negative faktorer, som skyldes manglende fysisk aktivitet, herunder for tidlig død, stigende overvægt og fedmeniveauer, bryst- og tyktarmskræft, diabetes og iskæmiske hjertesygdomme. I 2009 blev fysisk inaktivitet identificeret som den fjerdehøjeste risikofaktor for for tidlig død og sygdom i højindkomstlande i hele verden og tegnede sig for mere end 1 mio. dødsfald alene i det europæiske område[5]. Den tilgængelige dokumentation viser, at helbredsproblemer som følge af manglende fysisk aktivitet medfører betydelige direkte og indirekte omkostninger på grund af sygdom og sygelighed, sygeorlov og for tidlig død, hvilket ikke mindst er et problem i lyset af Europas befolkningers hastigt stigende aldring[6]. Undersøgelser har forsøgt at monetarisere disse. F.eks. viste en undersøgelse, der blev gennemført for den britiske regering, at England havde omkostninger på godt 3 mia. EUR om året, eller 63 EUR pr. indbygger[7]. Set i lyset af disse forhold er fysisk aktivitet blevet medtaget i målene for globale aktiviteter vedrørende kontrollen med ikke-overførbare sygdomme[8]. I Unionen er initiativer for sundhedsfremmende fysisk aktivitet primært et anliggende for medlemsstaterne. I lyset af den stigende bevidsthed om betydningen og de positive virkninger af fysisk aktivitet og den stigende økonomiske byrde ved fysisk inaktivitet har mange offentlige myndigheder optrappet indsatsen for sundhedsfremmende fysisk aktivitet. Fra 2010 rapporterede et stort flertal af medlemsstaterne, at de som minimum havde indført en eller anden form for henstillinger vedrørende fysisk aktivitet, og mange har ligeledes udviklet specifikke strategier, der skal sætte deres befolkninger i stand til og tilskynde dem til at blive mere fysisk aktive[9]. Der er til det formål blevet lanceret specifikke foranstaltninger inden for forskellige politikområder eller -sektorer, navnlig idræt, sundhed, transport og uddannelse, og der er mange eksempler på god praksis, som involverer relevante aktører. Unionen har i et forsøg på at støtte medlemsstaterne fremmet fysisk aktivitet gennem sine politikker og finansielle instrumenter, navnlig på området for idræt og sundhed, og har leveret evidensbaseret vejledning til politiske beslutningstagere i form af EU-retningslinjer for fysisk aktivitet[10]. Disse retningslinjer, der er blevet udarbejdet af en gruppe på 22 eksperter fra hele Europa, som repræsenterer forskellige discipliner, og som dækker et bredt spektrum af kvalificerede videnskabelige holdninger, blev bekræftet af EU's sportsministre i 2008. De gentager WHO's anbefalinger om et minimumsniveau for fysisk aktivitet, understreger betydningen af en tværsektoriel tilgang til sundhedsfremmende fysisk aktivitet og opstiller 41 konkrete retningslinjer for handling. Allerede hvidbogen fra 2007 om idræt[11] og hvidbogen fra 2007 om en strategi for Europa om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme[12] understregede betydningen af sundhedsfremmende fysisk aktivitet og har været med til at styrke den politiske debat og udveksling af god praksis. Trods det stadigt større fokus på sundhedsfremmende fysisk aktivitet og de tilgængelige værktøjer på nationalt, europæisk og internationalt plan er niveauerne for fysisk inaktivitet i Unionen fortsat uacceptabelt høje (f.eks. svarede 60 % af europæerne i 2010, at de kun sjældent eller aldrig motionerede eller dyrkede idræt[13]). Ifølge WHO når to tredjedele af voksenbefolkningen i Unionen ikke op på de anbefalede niveauer for fysisk aktivitet. I konsekvens heraf anslås fysisk inaktivitet at koste europæere i gennemsnit over 8 millioner dages sundt liv hvert år[14]. Det er påvist, at der er meget store forskelle mellem de enkelte medlemsstater, og de fleste lande har ikke opnået den primære politiske målsætning om at øge andelen af borgere, der når op på de niveauer for sundhedsfremmende fysisk aktivitet, som WHO anbefaler, og som blev gentaget i EU's retningslinjer for fysisk aktivitet. For Unionen som helhed har medlemsstaternes politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet ikke været effektive. Denne situation går ikke alene imod Europa 2020-strategien[15], som anerkender behovet for at bekæmpe sundhedsmæssige uligheder som en forudsætning for vækst og konkurrenceevne, men er også uforenelig med EU's erklærede politiske ambitioner på idræts- og sundhedsområdet. Forskning bekræfter nemlig, at der er en kløft mellem evidens og politikkerne i relation til at træffe foranstaltninger mod fysisk inaktivitet, hvilket har ført til indtrængende appeller om en politisk indsats, der skal prioritere fysisk aktivitet som et isoleret prioriteret indsatsområde inden for folkesundhed[16]. Årsagerne til den manglende evne til at vende tendensen til fysisk inaktivitet bunder primært i mangler i den måde, hvorpå politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet udvikles og gennemføres. Med udgangspunkt i kriterierne for en effektiv politik for sundhedsfremmende fysisk aktivitet, der er fastlagt i videnskabelige værktøjer, bekræftes følgende mangler gennem dokumentation, ekspertudtalelser og høringsresultater: manglen på tilstrækkelige tværsektorielle strategier for sundhedsfremmende fysisk aktivitet (herunder også manglende samarbejde mellem forskellige ministerier og organer med ansvar for sundhedsfremmende fysisk aktivitet), uklare målsætninger og mål for politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet samt utilstrækkelige bestemmelser om overvågning og evaluering af niveauer og politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet. Robuste data er reelt sjældent forekommende trods deres værdi for udformningen og forbedringen af politikkerne. Sundhedsfremmende fysisk aktivitet er kun så småt ved at blive et politisk indsatsområde i sin egen ret og blive anerkendt som et komplekst politikområde, der kræver flersektorielle indgreb som f.eks. dem, der opstilles i EU's retningslinjer for fysisk aktivitet. Hidtil har fysisk aktivitet savnet den fornødne gennemslagskraft hos fortalerne til at sikre, at området får passende politisk bevågenhed[17]. Da sundhedsfremmende fysisk aktivitet som politikområde er et temmelig nyt emne på regeringernes dagsorden[18], er der behov for en bedre forståelse af determinanterne for sundhedsfremmende fysisk aktivitet, hvilket er afgørende for at finde frem til de foranstaltninger, der skal ændre niveauerne for fysisk aktivitet, og for at institutionerne har kapacitet til at gøre en indsats på området. For at tage fat om denne situation og efter ekspertarbejde i forbindelse med gennemførelsen af EU-arbejdsplanen for sport 2011-2014[19] samt input fra andre ekspertområder og -niveauer (f.eks. sundhed og transport) opfordrede Rådet i sine konklusioner vedrørende sundhedsfremmende fysisk aktivitet i november 2012 Kommissionen til at fremlægge et forslag til Rådets henstilling om fremme af en tværsektoriel strategi baseret på EU's retningslinjer for fysisk aktivitet, herunder en ramme for begrænset overvågning. Initiativets succes vil i sidste ende afhænge stærkt af en mobilisering af aktører, navnlig dem, der er mest direkte knyttet til fysisk aktivitet, og som har de største muligheder for at nå ud til borgerne. Idrætssektoren er derfor, især gennem sine aktiviteter på græsrodsniveau og med sit fokus på folkeidrætten, en nøgleaktør i enhver indsats for sundhedsfremmende fysisk aktivitet. 2. RESULTATER AF KONSEKVENSANALYSER OG HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER Forslaget er baseret på Kommissionens og medlemsstaternes arbejde inden for rammerne af gennemførelsen af arbejdsplanen for sport 2011-2014. Kernen i forslaget, herunder overvågningsrammen, har været genstand for omfattende høringer hos medlemsstater, eksperter, aktører og borgere med forskellig baggrund, bl.a. inden for idræt, sundhed, uddannelse og transport. Interesserede parter er blevet hørt på forskellige niveauer om deres holdninger til behovet for og omfanget af fremme af fysisk aktivitet i en EU-sammenhæng. Efter meddelelsen om idræt i januar 2011[20], som omfattede et aktionspunkt vedrørende overvejelse af et sådant forslag, har Kommissionen med jævne mellemrum fremlagt sine planer og det igangværende arbejde omkring dette initiativ for politiske beslutningstagere og aktører og har indhentet feedback i forskellige fora. I sin beslutning om sportens europæiske dimension af 2. februar 2012 opfordrede Europa-Parlamentet Unionen og medlemsstaterne til at fremme deres engagement til fordel for idrætten og fremme en sund livsstil ved fuld udnyttelse af idrættens muligheder, således at sundhedsudgifterne falder[21]. Medlemsstaterne har understreget behovet for yderligere udveksling af erfaringer og god praksis i Unionen vedrørende sundhedsfremmende fysisk aktivitet og har bakket op om et nyt EU-politisk initiativ. Medlemsstaterne har bekræftet vanskelighederne ved at inddrage relevante sektorer på nationalt plan og manglen på omfattende data, samtidig med at de har fremhævet behovet for at begrænse byrden ved indsamling af data. Idrætsaktørerne, herunder idrætsverdenen, men også idrætsrelaterede organisationer såsom sportsartikelindustrien, har talt varmt for yderligere handling på EU-niveau omkring sundhedsfremmende fysisk aktivitet. Den holdning, at Unionen skal spille en rolle i forbindelse med fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet, deles ikke alene af EU's institutioner, eksisterende samarbejdsstrukturer i Unionen for idræt og sundhed, eksperter og aktører på idrætsområdet, men også af en stor del af EU's borgere, således som det blev bekræftet i en online-høring i 2010. Udvalget for Konsekvensanalyse fremsatte sin positive udtalelse om udkastet til konsekvensanalyse den 7. december 2012. Udvalgets bemærkninger indarbejdes i den endelige version af konsekvensanalyserapporten. 3. FORSLAGETS JURIDISKE ASPEKTER Retsgrundlag Det foreslåede initiativ fokuserer på sundhedsfremmende fysisk aktivitet, der er en forholdsvis ny disciplin, som befinder sig i en rivende videnskabelig udvikling, hvor fysisk aktivitet, som er tæt forbundet med idræt og motion, kombineres med folkesundhed. Unionen kan, for at nå målene i forslaget og for at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at promovere sundhedsfremmende fysisk aktivitet, tage udgangspunkt i retsgrundlaget i artikel 165 og i 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som begge tildeler EU en understøttende kompetence. Det anføres i artikel 165, at Unionen "bidrager til fremme af sport i Europa", samt at et mål for Unionens indsats skal være at "udvikle sportens europæiske dimension". I artikel 168 anføres det, at "Unionens indsats [...] skal være rettet mod at forbedre folkesundheden [...] samt imødegå forhold, der kan indebære risiko for den fysiske og mentale sundhed". For begge disse områder (idræt og folkesundhed) anføres det i traktaten, at Rådet med henblik på at nå disse målsætninger og på forslag af Kommissionen kan vedtage henstillinger. Desuden bemyndiger traktaten udtrykkeligt Kommissionen til i nært samarbejde med medlemsstaterne at tage ethvert initiativ, der kan bidrage til at fremme den politiske samordning af politikker på området for folkesundhed, navnlig "initiativer, der tager sigte på at opstille retningslinjer og indikatorer, tilrettelægge udveksling af bedste praksis og udarbejde de nødvendige elementer til periodisk overvågning og evaluering". Den foreslåede henstilling sigter mod at styrke medlemsstaternes indsats for sundhedsfremmende fysisk aktivitet og støtte dem ved at anvise en ramme for overvågning af deres politikker. Henstillingen sigter mod at styrke samarbejdet og den politiske samordning blandt medlemsstaterne og mod at levere yderligere udveksling af god praksis i de relevante EU-strukturer for idræt og sundhed. I denne henstilling overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som er knæsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Resumé af det foreslåede initiativ Efter anmodning fra Rådet fastlægges i denne henstilling de vigtigste elementer for sammenhængende, tværsektorielle og evidensbaserede politikker for sundhedsfremmende fysisk aktiviteter, og det tilstræbes dermed at bistå medlemsstaterne i deres bestræbelser på at gøre borgerne (mere) fysisk aktive. Henstillingen afspejler den klare kendsgerning, at politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet for at være succesfulde skal være baseret på en tværsektoriel tilgang. Den anerkender, at medlemsstater, selv om de deler fælles målsætninger og respekterer grundlæggende rettigheder, fastlægger forskellige prioriteringer med hensyn til sundhedsfremmende fysisk aktivitet som følge af forskellige sociale, økonomiske og kulturelle udgangspunkter, og at de derfor anlægger forskellige politiske strategier. Bestemmelser vedrørende samordning af politikker på EU-niveau skal støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at udvikle og gennemføre effektive politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet. Overvågningsrammen, herunder dens indikatorer, der er udviklet af eksperter, er udformet som et værktøj, der er tilstrækkeligt fleksibelt til at danne udgangspunkt for den politiske beslutningsproces i denne sammenhæng. En detaljeret beskrivelse af operationaliseringen af indikatorer og datakilder er indeholdt i vedhæftede arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene. I henstillingen opfordres medlemsstaterne til at: · udvikle en national strategi og en handlingsplan i forbindelse hermed samt passende instrumenter for sundhedsfremmende fysisk aktivitet på tværs af sektorer, der afspejler EU's retningslinjer for fysisk aktivitet · overvåge niveauerne for fysisk aktivitet og gennemførelsen af politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet ved at gøre brug af overvågningsrammen og indikatorerne i bilaget til henstillingen i overensstemmelse med de nationale forhold · arbejde tæt sammen indbyrdes og med Kommissionen ved at sætte gang i en proces med løbende udveksling af oplysninger og god praksis om fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet i relevante EU-strukturer. I henstillingen opfordres Kommissionen til at: · bistå medlemsstaterne i deres bestræbelser på at fremme sundhedsfremmende fysisk aktivitet effektivt og med at udvikle politikker, der er i overensstemmelse med EU's retningslinjer for fysisk aktivitet · yde støtte til overvågningsrammens oprettelse og drift, baseret på eksisterende former for overvågning og dataindsamling på området · rapportere løbende om gennemførelsen af denne henstilling baseret på de af medlemsstaterne leverede oplysninger. Samtidig med at henstillingen først og fremmest er rettet mod medlemsstaternes offentlige myndigheder med ansvar for fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet, vil den i sidste ende være med til at nå ud til EU's borgere generelt (f.eks. børn, den erhvervsaktive befolkning, ældre) ved at tilskynde til gennemførelsen af tværsektorielle politikker, der giver mulighed for at deltage i fysisk aktivitet. Initiativet vil også afhænge af en mobilisering af aktører, herunder dem der har størst forbindelse med fysisk aktivitet, f.eks. idrætsorganisationer. Nærhedsprincippet Det er medlemsstaterne, der har hovedansvaret for indsatsen for sundhedsfremmende fysisk aktivitet og for at fastsætte idræts- og sundhedspolitikker, men EU's indsats kan tilføre betydelig merværdi, ud over hvad medlemsstaterne vil kunne opnå alene. Unionen kan skabe fornyet politisk momentum for en fokuseret indsats for sundhedsfremmende fysisk aktivitet. Mere effektive politikker på området vil være med til at bidrage til andre politikområder, hvor medlemsstaterne har aftalt at fastsætte fælles målsætninger. Ved at hjælpe med at reducere de betydelige sociale og økonomiske omkostninger ved fysisk inaktivitet og ved at tage fat om nøglefaktorer, der bidrager til aktiv og sund aldring, en sund arbejdsstyrke og i sidste instans højere produktivitet, vil de styrke medlemsstaternes evne til at opnå de vækstmål, der er fastsat i Europa 2020-strategien. De vil ligeledes beskæftige sig med de determinanter for sundhedsmæssige uligheder, der er indeholdt i strategien som en forudsætning for vækst og konkurrenceevne. Bedre politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet vil ligeledes imødekomme de seneste opfordringer fra Rådet og Parlamentet til adfærdsregulerende foranstaltninger til støtte for en sund livsstil, herunder fysisk aktivitet og deltagelse i idræt, som et middel til at imødegå for tidlig død, sygelighed og invaliditet i Unionen. Rådets konklusioner om sundhedsfremmende fysisk aktivitet vedtaget i november 2012 lægger ekstra vægt bag disse opfordringer. Den seneste evaluering af gennemførelsen af EU-strategien om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme støtter ligeledes et politisk initiativ på europæisk plan, idet Kommissionen heri opfordres til en højere profilering af fremspirende initiativer, som fokuserer på fysisk aktivitet[22]. Henstillingens fokus på en forbedret politisk samordning mellem medlemsstaterne – i form af udveksling af erfaringer, peer-læring og formidling af god praksis – synes at være særligt nyttig i lyset af de meget store forskelle, der i dag eksisterer mellem medlemsstaternes prioriteringer for sundhedsfremmende fysisk aktivitet, de valgte strategier og de nationale mekanismer for politisk samordning. EU's støtte og samordning vil bidrage til at forbedre medlemsstaternes muligheder for at fremme sundhedsfremmende fysisk aktivitet på tværs af sektorer og udforme politikker, der kan sikre en bedre indsats. Unionen har gode muligheder for at styrke bestemmelserne om overvågning og evaluering af sundhedsfremmende fysisk aktivitet og politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet og dermed hjælpe medlemsstaterne med at følge udviklingen over tid. Overvågningsrammen vil give medlemsstaterne den dokumentation, der er nødvendig for at begrunde de mere fokuserede strategier i forhold til fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet. Den foreslåede henstilling bygger på eksisterende strategier og redskaber udviklet på internationalt plan, navnlig WHO's globale strategi for kost, fysisk aktivitet og sundhed fra maj 2004[23], de globale henstillinger fra 2010, der anbefaler mindst 150 minutters moderat til intensiv fysisk aktivitet om ugen for voksne[24], og den globale konsensus opnået af Verdenssundhedsforsamlingen den 27. maj 2013, der er fastlagt i "Omnibusresolutionen om ikke-overførbare sygdomme"[25]. Den tager højde for det samarbejde, der er udviklet med WHO's regionalkontor for Europa inden for rammerne af EU-strategien om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme, og evalueringen i 2013 af sidstnævnte[26]. Den har til formål yderligere at forbedre de værktøjer, der er udviklet til overvågning af fysisk aktivitet, navnlig WHO's europæiske database om ernæring, fedme og fysisk aktivitet (NOPA)[27]. De oplysninger og data, der skal stilles til rådighed af medlemsstaterne i denne forbindelse, findes i stor udstrækning allerede og indsamles som led i eksisterende undersøgelser eller projekter. Der anvendes allerede en række indikatorer. Indsamling af data vil kun kræve en større indsats for et meget begrænset antal indikatorers vedkommende, navnlig i den tidlige fase af overvågningsrammen. Den forventes at forbedre sig med tiden og med stigende kapacitet i medlemsstaterne. Overvågningsrammen bør udformes i tæt samarbejde med WHO og med støtte fra eksperter i sundhedsfremmende fysisk aktivitet i forbindelse med dette initiativ. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET Det er vanskeligt at beregne det nuværende budget for politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet, idet omkostningerne til fremme af disse aktiviteter er fordelt på forskellige ministerier og myndigheder og forskellige ngo'er og den private sektor. Endvidere foretages der ikke nogen systematisk registrering af udgifter til sundhedsfremmende fysisk aktivitet i EU. Denne situation forværres yderligere af, at sundhedsfremmende fysisk aktivitet i sagens natur er tværsektoriel, at mange politikker kun perifert er forbundet med disse aktiviteter, og at politikker til fremme af dem ofte ikke har dette som hovedformål. Det vil i sidste ende være medlemsstaterne, der afholder omkostningerne til gennemførelse af politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet i forbindelse med dette initiativ. Medlemsstaternes administrationsomkostninger vil primært være afledt af kravene til indrapportering inden for rammen for begrænset overvågning. De vil allerede være lave i det første år og vil blive yderligere reduceret, så snart mekanismen er fuldt operationel, i takt med at de ansatte bliver fortrolige med overvågningen, og dataene over tid bliver mere lettilgængelige[28]. Omkostninger, som dækkes over EU-budgettet, vedrører etablering og drift af overvågningsmekanismen samt bistand til medlemsstaterne til overvågningsaktiviteter i form af kapacitetsopbygning. Disse omkostninger vil blive dækket af sportsafsnittet i Erasmus+-programmet i perioden 2014-2020[29]. Derudover vil EU's budget dække tilrettelæggelsen af ekspertgruppemøder på EU-plan. 2013/0291 (NLE) Forslag til RÅDETS HENSTILLING om fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet på tværs af sektorer RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR – under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 165 og artikel 168, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1) Fordelene ved fysisk aktivitet og motion gennem hele livet er helt afgørende og omfatter en lavere risiko for hjerte-kar-sygdomme, visse kræftformer og diabetes, forebygger lidelser i muskler og knogler og giver bedre vægtkontrol, ligesom de har positive virkninger på udvikling af den psykiske sundhed og kognitive processer. Fysisk aktivitet som anbefalet af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) er vigtig for alle aldersgrupper og har særlig relevans for børn, den erhvervsaktive befolkning og de ældre. (2) Fysisk aktivitet er en forudsætning for en sund livsstil og en sund arbejdsstyrke og bidrager til opnåelsen af de centrale målsætninger, der er defineret i Europa 2020-strategien[30], især for så vidt angår vækst, produktivitet og sundhed. (3) Selv om de offentlige myndigheder i nogle medlemsstater har optrappet indsatsen for sundhedsfremmende fysisk aktivitet i de senere år, er niveauerne for fysisk inaktivitet i Den Europæiske Union fortsat uacceptabelt høje. Flertallet af europæere dyrker ikke tilstrækkelig fysisk aktivitet, og 60 % dyrker aldrig eller sjældent idræt eller motionerer.[31] Den manglende fysiske aktivitet i fritiden synes at være mere almindelig i de lavere socioøkonomiske grupper. Der er ikke tegn på, at de negative tendenser er ved at vende for Unionen som helhed. (4) Utilstrækkelig fysisk aktivitet er blevet identificeret som en større risikofaktor i forbindelse med for tidlig død og sygdom i højindkomstlande rundt om i verden og er ansvarlig for ca. 1 million dødsfald om året i Europa alene[32]. De negative faktorer som følge af manglen på fysisk aktivitet i Den Europæiske Union er veldokumenteret, og det samme gælder de betydelige direkte og indirekte økonomiske omkostninger ved fysisk inaktivitet og dermed forbundne sundhedsproblemer, navnlig set i lyset af den hastigt stigende ældrebefolkning i de fleste europæiske samfund. (5) Med hensyn til niveauerne for fysisk aktivitet er der meget store forskelle mellem medlemsstaterne. Nogle af medlemsstaterne har opnået betydelige fremskridt i retning af at forøge andelen af borgere, der lever op til det anbefalede minimumsniveau for fysisk aktivitet, hvorimod der er mange andre medlemsstater, som enten ikke har opnået fremskridt, eller hvor udviklingen endda er negativ. De nuværende politikker har vist sig at være ineffektive, når det drejer sig om at reducere niveauerne for fysisk inaktivitet for EU som helhed. Der er betydeligt potentiale for at tage ved lære af vellykkede strategier for udvikling og gennemførelse af politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet. (6) Der findes en række politikområder, navnlig idræt og sundhed, som kan bidrage til at fremme fysisk aktivitet, og som kan give nye muligheder for EU's borgere for at blive fysisk aktive. For at disse muligheder kan blive udnyttet fuldt ud, således at niveauerne for fysisk aktivitet kan hæves, er det afgørende nødvendigt med en tværsektoriel strategi for fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet, herunder inddragelse af alle relevante ministerier, organer og organisationer. Adgangen til flere og bedre data om niveauerne for fysisk aktivitet og politikker for fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet er afgørende elementer, der skal understøtte denne proces og et krav om evaluering af politikkerne, der skal føre til en mere effektiv politikudvikling og -gennemførelse fremadrettet. Disse data mangler imidlertid i betydeligt omfang. (7) EU's retningslinjer for fysisk aktivitet[33], som bekræftet uformelt på EU's sportsministres møde i december 2008 og af Rådet i november og december 2012[34], anbefaler en tværsektoriel tilgang, der dækker alle tematiske områder for fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet. Gennemførelsen af disse retningslinjer i medlemsstaterne har hidtil været mangelfuld. (8) I meddelelsen af 2011 om udvikling af sportens europæiske dimension[35] opfordredes Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte bestræbelserne på at tilvejebringe nationale retningslinjer på basis af EU's retningslinjer for fysisk aktivitet, herunder en revisions- og koordineringsproces, og at overveje udarbejdelse af en henstilling fra Rådet på dette område. (9) I Rådets resolution om en EU-arbejdsplan for sport 2011-2014[36] anerkendtes behovet for at styrke samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne på idrætsområdet på nogle få prioriterede indsatsområder, herunder fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet. I juli 2012 udtrykte ekspertgruppen om sport, sundhed og deltagelse sin støtte til et nyt EU-initiativ for fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet. (10) I Rådets konklusioner af 27. november 2012 om fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet anerkendtes behovet for handling på EU-plan, og Kommissionen opfordredes til at fremsætte et forslag til en henstilling fra Rådet, herunder en ramme for begrænset overvågning baseret på et sæt af indikatorer, der dækker de tematiske områder i EU's retningslinjer for fysisk aktivitet – VEDTAGET DENNE HENSTILLING: (1) Medlemsstaterne bør: – arbejde hen imod effektive politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet ved at udvikle en tværsektoriel strategi, der involverer politikområder såsom idræt, sundhed, uddannelse, miljø og transport, som beskrevet i EU's retningslinjer for fysisk aktivitet og i overensstemmelse med særlige nationale forhold. Dette bør bl.a. omfatte: – vedtagelsen af en national strategi for fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet under hensyntagen til forskellige grupper i samfundet og med respekt for principperne om ikke-forskelsbehandling og lighed mellem mænd og kvinder – vedtagelsen af en handlingsplan i forbindelse hermed – overvåge niveauerne for fysisk aktivitet og politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet ved at gøre brug af rammen for begrænset overvågning[37] og indikatorer fastsat i bilaget til denne henstilling i henhold til nationale forhold – inden seks måneder fra vedtagelsen af henstillingen udpege nationale knudepunkter for sundhedsfremmende fysisk aktivitet, der skal støtte ovennævnte overvågningsramme, og informere Kommissionen om udpegelsen heraf. De nationale knudepunkter for sundhedsfremmende fysisk aktivitet vil navnlig få til opgave at koordinere processen med at levere data om fysisk aktivitet til overvågningsrammen. Dataene bør indgå i den eksisterende WHO-database om kost og fysisk aktivitet (NOPA). De bør også lette tværfagligt samarbejde om politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet – samarbejde tæt med hinanden og med Kommissionen ved at deltage i en proces med regelmæssig udveksling af oplysninger og bedste praksis vedrørende fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet i de relevante strukturer for idræt og sundhed på EU-plan som grundlag for en intensiveret politisk koordinering. (2) Kommissionen bør træffe følgende foranstaltninger: – bistå medlemsstaterne med at vedtage nationale strategier, udvikle tværsektorielle politiske strategier for sundhedsfremmende fysisk aktivitet og gennemføre tilsvarende handlingsplaner gennem fremme af udveksling af oplysninger og god praksis, effektiv peer-læring, netværksdannelse og identifikation af vellykkede strategier for fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet – fremme oprettelsen og driften af overvågningsrammen for sundhedsfremmende fysisk aktivitet, baseret på eksisterende former for overvågning og dataindsamling på området, ved at: – yde målrettet støtte, i samarbejde med videnskabelige eksperter, til kapacitetsopbygning og uddannelse af nationale knudepunkter for sundhedsfremmende fysisk aktivitet, og eventuelt til andre repræsentanter fra relevante offentlige myndigheder – undersøge muligheden for at anvende data, der indsamles og eventuelt kan bruges i forbindelse med europæiske statistikker[38] om niveauerne for fysisk aktivitet hvert andet år – støtte WHO i videreudviklingen af NOPA-databasens aspekter af fysisk aktivitet ved at tilpasse den til den i bilaget til denne henstilling fastsatte overvågningsramme – støtte og arbejde tæt sammen med WHO om udarbejdelse og offentliggørelse af landespecifikke oversigter over sundhedsfremmende fysisk aktivitet og analyse af tendenser på dette område – hvert tredje år rapportere om fremskridtene med hensyn til gennemførelsen af denne henstilling på grundlag af de oplysninger, der stilles til rådighed inden for rammerne af de indberetningsordninger, som er fastsat i overvågningsrammen, og andre relevante oplysninger om udvikling og gennemførelse af politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet, som stilles til rådighed af medlemsstaterne – foretage en vurdering efter seks år af gennemførelsen af Rådets henstilling. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Rådets vegne Formand BILAG Foreslåede indikatorer for vurdering af gennemførelsen af EU's retningslinjer for fysisk aktivitet (RL) Tematiske områder for RL || Foreslåede indikatorer Internationale henstillinger og retningslinjer for fysisk aktivitet (RL 1-2) || 1. National henstilling vedrørende fysisk aktivitet for sundhed 2. Voksne, der når op på de af WHO anbefalede minimumsniveauer for fysisk aktivitet for sundhed 3. Børn og unge, der når op på de af WHO anbefalede minimumsniveauer for fysisk aktivitet for sundhed Tværsektoriel strategi (RL 3-5) || 4. National samordningsmekanisme for fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet 5. Finansiering specielt til fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet "Idræt" (RL 6-13) || 6. National idræt for alle-politik og/eller handlingsplan 7. Programmet "Idrætsklubber for sundhed" 8. Ramme til støtte for de dårligt stillede socioøkonomiske gruppers muligheder for bedre adgang til fritids- eller motionsfaciliteter 9. Målgrupper for den nationale politik for sundhedsfremmende fysisk aktivitet "Sundhed" (RL 14-20) || 10. Overvågning af og kontrol med fysisk aktivitet 11. Rådgivning om fysisk aktivitet 12. Uddannelse i fysisk aktivitet i læseplanerne for sundhedspersoner "Uddannelse" (RL 21-24) || 13. Undervisning i fysisk aktivitet på skoler på primær- og sekundærtrinnet 14. Ordninger til fremme af skolerelateret fysisk aktivitet 15. Sundhedsfremmende fysisk aktivitet i uddannelse af idrætslærere 16. Ordninger til fremme af aktiv transport til skole "Miljø, byplanlægning, offentlig sikkerhed" (RL 25-32) || 17. Omfang af cykling/gang 18. Europæiske retningslinjer for forbedrede infrastrukturer for fysisk aktivitet i fritiden "Arbejdsmiljø" (RL 33-34) || 19. Ordninger til fremme af aktiv transport til arbejde || 20. Ordninger til fremme af fysisk aktivitet på arbejdspladsen "Ældre" (RL 35-37) || 21. Ordninger for nærmiljøtiltag til fremme af ældres fysiske aktivitet "Indikatorer/evaluering" (RL 38) || 22. Nationale politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet, som omfatter en evalueringsplan "Offentlighedens kendskab" (RL 39) || 23. Eksistensen af en national oplysningskampagne om fysisk aktivitet FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse: Forslag til Rådets henstilling om fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet på tværs af sektorer 1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen[39] Uddannelse og kultur. Sport/Budgetpost 15 01 02 11 1.3. Forslagets/initiativets art ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning[40] ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en forlængelse af en eksisterende foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning 1.4. Mål 1.4.1. Kommissionens flerårige strategiske mål med forslaget/initiativet Initiativets overordnede formål er at bidrage til et sundere og mere produktivt samfund ved at øge niveauerne for sundhedsfremmende fysisk aktivitet i EU. Driftsomkostningerne ved den foreslåede henstilling fra Rådet vil blive dækket af sportsafsnittet i Erasmus+-programmet (se den respektive finansieringsoversigt). Denne finansieringsoversigt vedrører kun omkostningerne til den foreslåede ekspertgruppe, dvs. administrationsudgifter. 1.4.2. Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikt mål: Formålet med ekspertgruppen er at: – yde målrettet støtte til kapacitetsopbygning og uddannelse af nationale knudepunkter for sundhedsfremmende fysisk aktivitet og eventuelt til andre repræsentanter fra relevante offentlige myndigheder – støtte WHO i videreudviklingen af NOPA-databasens fysiske aspekter ved at tilpasse den til den i bilaget til denne henstilling fastsatte overvågningsramme – støtte og arbejde tæt sammen med WHO om udarbejdelse og offentliggørelse af landespecifikke oversigter over sundhedsfremmende fysisk aktivitet og analyse af tendenser på dette område. Berørte ABM/ABB-aktiviteter: ABB-aktivitet 15.05: Fremme af samarbejde vedrørende ungdom og sport 1.4.3. Forventede resultater og virkninger Det angives, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen. Ekspertgruppens aktiviteter vil resultere i: – støtte til kapacitetsopbygning og uddannelse af nationale knudepunkter for sundhedsfremmende fysisk aktivitet og andre relevante offentlige myndigheder – støtte til WHO i videreudviklingen af de fysiske aspekter af NOPA-databasen – støtte til WHO ved udarbejdelsen og offentliggørelsen af landespecifikke oversigter over sundhedsfremmende fysisk aktivitet og analyse af tendenser på dette område. De udgifter, der er genstand for denne finansieringsoversigt, dækker omkostningerne til ekspertgruppens møder om henstillingen, og de udgør derfor alene administrationsudgifterne. Driftsudgifterne er dækket af sportsafsnittet i Erasmus+-programmet. 1.4.4. Virknings- og resultatindikatorer – oprettelse og drift af en overvågningsramme på EU-niveau for sundhedsfremmende fysisk aktivitet – løbende rapportering til medlemsstaterne om sundhedsfremmende fysisk aktivitet. 1.5. Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt For så vidt angår ekspertgruppen, er der ikke særlige behov, som skal dækkes. 1.5.2. Merværdien ved en indsats fra EU's side Uden EU's involvering kunne en sådan ekspertgruppe ikke blive konstitueret. Som forklaret i konsekvensanalysen vedrørende initiativet kan EU's indsats tilføre betydelig merværdi, ud over hvad medlemsstaterne kan opnå på egen hånd. Ekspertgruppen vil være det vigtigste organ for en diskussion om og fastlæggelse af retningen for gennemførelsen af henstillingen og det forum, hvor den politiske samordning om fremme af politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet finder sted. 1.5.3. Erfaringer fra lignende foranstaltninger Den første EU-arbejdsplan for idræt, der blev vedtaget af Rådet i maj 2011, og som dækker perioden 2011-2014, oprettede seks ekspertgrupper på idrætsområdet. En af disse grupper, ekspertgruppen om idræt, sundhed og deltagelse, har spillet en aktiv rolle i udformningen af de idéer, der ligger til grund for Kommissionens forslag til Rådets henstilling om sundhedsfremmende fysisk aktivitet. Dette initiativ er baseret direkte på denne erfaring. 1.5.4. Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning Forslaget er fuldt ud i overensstemmelse med Erasmus+-programmet og EU's arbejdsplan for idræt, som begge har sundhedsfremmende fysisk aktivitet som prioriteret indsatsområde. 1.6. Varighed og finansielle virkninger ¨ Forslag/initiativ af begrænset varighed ¨ Forslag/initiativ gældende fra [DD/MM/ÅÅÅÅ] til [DD/MM/ÅÅÅÅ] ¨ Finansiel virkning fra 2014 til 2020 ¨ Forslag/initiativ af ubegrænset varighed - Iværksættelse med en indkøringsperiode fra [DD/MM/ÅÅÅÅ] til [DD/MM/ÅÅÅÅ] - derefter gennemførelse i fuldt omfang 1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r)[41] Fra 2014-budgettet ¨ Direkte central forvaltning ved Kommissionen ¨ af dens afdelinger (GD EAC) ¨ af forvaltningsorganerne ¨ Delt forvaltning sammen med medlemsstaterne ¨ Indirekte central forvaltning ved uddelegering af gennemførelsesopgaver til: ¨ tredjelande eller organer udpeget af disse ¨ internationale organisationer og deres agenturer (angives nærmere) ¨ EIB og Den Europæiske Investeringsfond ¨ organer omhandlet i finansforordningens artikel 208 og artikel 209 ¨ offentligretlige organer ¨ privatretlige organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver i det omfang, de stiller tilstrækkelige finansielle garantier ¨ privatretlige organer i en medlemsstat, der har fået overdraget gennemførelsen af et offentligt-privat partnerskab, og som stiller de nødvendige finansielle garantier ¨ personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke aktioner inden for FUSP i henhold til afsnit V i TEU, og som er identificeret i den relevante basisakt. Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger". Bemærkninger […] 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering Eksperterne mødes tre gange om året. Efter hvert møde vil der blive udarbejdet en rapport. 2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1. Konstaterede risici Kommissionens standardregler for forvaltning af ekspertgrupper vil finde anvendelse. 2.2.2. Oplysninger om det indførte interne kontrolsystem Kommissionens standardregler for forvaltning af ekspertgrupper vil finde anvendelse. 2.2.3. Anslåede omkostninger og fordele ved kontrol og vurdering af det forventede fejlrisikoniveau Kommissionens standardregler for forvaltning af ekspertgrupper vil finde anvendelse. 2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Angiv eksisterende og påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger Kommissionens standardregler for forvaltning af ekspertgrupper vil finde anvendelse. 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme og berørt(e) udgiftspost(er) · Eksisterende udgiftsposter på budgettet I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne Udgifts-område i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgifternes art || Bidrag Nummer […]Udgiftsområde………………………………………...……….] || OB/IOB[42] || fra EFTA-lande[43] || fra kandidat-lande[44] || fra tredje-lande || artikel 21, stk. 2, litra b), i finans­forordningen || Samlet bevillingsramme GD EAC 15.01.02.11 (ekspertmøder) || IOB || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ · Nye budgetposter, som der er søgt om – ikke relevant I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne Udgifts-område i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgifternes art || Bidrag Nummer […]Udgiftsområde………………………………………...……….] || OB/IOB || fra EFTA-landene || fra kandidat­landene || fra tredje-lande || artikel 21, stk. 2, litra b), i finansfor­ordningen || […][XX.YY.YY.YY] || || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ 3.2. Anslåede virkninger for udgifterne Initiativets driftsomkostninger er dækket af sportsafsnittet i Erasmus+-programmet (budgetpost 15.02.03). Denne finansieringsoversigt vedrører udelukkende administrationsudgifterne. 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne Mio. EUR (3 decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || Nr. || […][Udgiftsområde……………...……………………………………………………………….] GD || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || 2018 2019 2020 || I ALT  Aktionsbevillinger || || || || || || || || Budgetpostens nummer 15 || Forpligtelser || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Betalinger || (2) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Betalinger || (2a) || || || || || || || || Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer[45] || || || || || || || || Budgetpostens nummer || || (3) || || || || || || || || Bevillinger I ALT for GD <….> || Forpligtelser || =1+1a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Betalinger || =2+2a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||  Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || || || || || || || || Betalinger || (5) || || || || || || || ||  Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || || || || || || || || Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE <….> i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Betalinger || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Hvis flere udgiftsområder påvirkes af forslaget/initiativet: ikke relevant  Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || || || || || || || || Betalinger || (5) || || || || || || || ||  Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || || || || || || || || Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-4 i den flerårige finansielle ramme (referencebeløb) || Forpligtelser || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Betalinger || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || 5 || "Administrationsudgifter" Mio. EUR (tre decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || 2018 2019 2020 || I ALT GD EAC: ||  Menneskelige ressourcer || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Andre administrationsudgifter || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 I ALT GD EAC || Bevillinger || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Mio. EUR (tre decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || 2018 2019 2020 || I ALT Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Betalinger || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 3.2.2. Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne 1. ¨ Den del af forslaget/initiativet, der er dækket af denne finansieringsoversigt, medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger. Aktionsbevillinger som følge af den foreslåede henstilling er dækket af finansieringsoversigten for Erasmus+-programmet (se ovenfor). 2. ¨ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler) Der angives mål og resultater ò || || || År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT RESULTATER Type[46] || Gns. omk. || Nej || Om‑ kost‑ ninger || Nej || Om‑ kost‑ ninger || Nej || Om‑ kost‑ ninger || Nej || Om‑ kost‑ ninger || Nej || Om‑ kost‑ ninger || Nej || Om‑ kost‑ ninger || Nej || Om‑ kost‑ ninger || Ingen total || Om‑ kost‑ ninger i alt SPECIFIKT MÅL NR. 1[47] ... || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Subtotal for specifikt mål nr. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || SPECIFIKT MÅL nr. 2 … || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Subtotal for specifikt mål nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || OMKOSTNINGER I ALT || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.3.1. Resumé ¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger. ¨ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: Mio. EUR (tre decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || 2018 2019 2020 || I ALT UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || ikke relevant || ikke relevant || ikke relevant || ikke relevant || ikke relevant || ikke relevant || ikke relevant || ikke relevant Andre administrationsudgifter || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5[48] i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || ikke relevant || ikke relevant || ikke relevant || ikke relevant || ikke relevant || ikke relevant || ikke relevant || ikke relevant Andre administrationsudgifter || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 I ALT || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Bevillingerne til personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af de bevillinger, som GD'et allerede har afsat til forvaltningen af aktionen, og/eller ved GD'ets omfordeling, hvortil kommer de eventuelle yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. 3.2.3.2. Anslået behov for menneskelige ressourcer – ¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer ¨ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i fuldtidsækvivalenter || År N || År N+1 || År n+2 || År n+3 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6)  Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) || || XX 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) || || || || || || || XX 01 01 02 (i delegationer) || || || || || || || XX 01 05 01 (indirekte forskning) || || || || || || || XX 01 05 01 (direkte forskning) || || || || || || ||  Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter: FTE)[49] XX 01 02 01 (KA, UNE, INT under den samlede bevillingsramme) || || || || || || || XX 01 02 02 (KA, LA, UNE, INT og JED i delegationerne) || || || || || || || XX 01 04 yy[50] || - i hovedsædet || || || || || || || - i delegationerne || || || || || || || XX 01 05 02 (KA, UNE, INT– indirekte forskning) || || || || || || || 10 01 05 02 (KA, INT, UNE – direkte forskning) || || || || || || || Andre budgetposter (skal angives) || || || || || || || I ALT || || || || || || || XX angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i GD'et, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte || Eksternt personale || 3.2.4. Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme ¨ Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme ¨ Forslaget/initiativet kræver omlægning af det relevante udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme Der redegøres for omlægningen med angivelse af de berørte budgetposter og beløbenes størrelse. ¨ Forslaget/initiativet kræver, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes, eller at den flerårige finansielle ramme revideres[51]. Der redegøres for behovet med angivelse af de berørte udgiftsområder og budgetposter og beløbenes størrelse. 3.2.5. Tredjemands bidrag til finansieringen ¨ Forslaget/initiativet indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering med tredjepart. ¨ Forslaget/initiativet indeholder bestemmelser om samfinansiering, jf. følgende overslag: Bevillinger i mio. EUR (tre decimaler) || År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) || I alt Organ, som deltager i samfinansieringen (angives) || || || || || || || || Samfinansierede bevillinger I ALT || || || || || || || || 3.3. Anslåede virkninger for indtægterne ¨ Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger for indtægterne ¨ Forslaget/initiativet har følgende finansielle virkninger: ¨ for egne indtægter ¨ for diverse indtægter Mio. EUR (tre decimaler) Indtægtspost på budgettet: || Disponible bevillinger i indeværende regnskabsår || Forslagets/initiativets virkninger[52] År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) Artikel ………. || || || || || || || || For diverse indtægter, der er formålsbestemte, angives det, hvilke af budgettets udgiftsposter der påvirkes. Det oplyses, hvilken metode der er benyttet til at beregne virkningerne for indtægterne. [1] Hertil hører formindsket risiko for hjerte-kar-sygdomme, visse former for kræft samt type-2 diabetes, færre lidelser i muskler og knogler og vægtkontrol. Se f.eks.: The Lancet, Volume 380, Issue 9838, s. 219-229, 21. juli 2012. [2] Health at a glance, Europe 2012, OECD. [3] Physical Activity Guidelines Advisory Committee Report 2008, U.S. Department of Health and Human Services. [4] Global Health Risks, Mortality and Burden of Disease Attributable to Selected Major Risks, WHO 2009. [5] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region. [6] Dokumentation fra undersøgelser gennemført i medlemsstater er medtaget i konsekvensanalysen, der ledsager dette forslag. [7] Game Plan: a strategy for delivering Government's sport and physical activity objectives, http://www.cabinetoffice.gov.uk/media/cabinetoffice/strategy/assets/game_plan_report.pdf. I en nyere videnskabelig publikation blev der angivet højere årlige direkte sundhedsomkostninger og indirekte pr. capita-omkostninger (i AUS, CH, USA) som følge af fysisk inaktivitet, idet det dog blev anført, at omfanget af økonomiske virkninger af fysisk aktivitet er vanskeligt at sammenligne på nuværende tidspunkt. The Lancet series: "The pandemic of physical inactivity: global action for public health"; Volume 380, Issue 9838, s. 219-229, 21. juli 2012. [8] FN's politiske erklæring på mødet på højt plan i Generalforsamlingen om forebyggelse af og kontrol med ikke-overførbare sygdomme (resolution 66/2), 2011, og opfølgningsaktion vedtaget på den 66. Verdenssundhedsforsamling, maj 2013, Genève. [9] Arbejdsdokument: Tabel til sporing af gennemførelsen af retningslinjer for fysisk aktivitet i EU: http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/implementation_report_a6_en.pdf. [10] EU's retningslinjer for fysisk aktivitet. Anbefalede politiske foranstaltninger til sundhedsfremmende fysisk aktivitet, oktober 2008; http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_da.pdf. [11] Europa-Kommissionen: Hvidbog om idræt, KOM(2007) 391 endelig af 11.7.2007. [12] Europa-Kommissionen: Hvidbog om en EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme, KOM(2007) 279 endelig af 30.5.2007. [13] Europa-Kommissionen: Special Eurobarometer 334 Sport and Physical Activity, marts 2010. [14] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/is-physical-activity-a-reality-for-all. [15] Europa-Kommissionen: Europa 2020 – En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, KOM(2010) 2020 endelig af 3.3.2010. [16] The Lancet, Volume 380, Issue 9838, s. 219-229, 21. juli 2012. [17] "For fysisk aktivitets vedkommende har videnskaben om, hvordan man ændrer den enkeltes adfærd, overskygget bestræbelserne på at forstå reelle befolkningsændringer. På grund af dette ubalancerede fokus er der endnu ikke systematisk taget fat om de strukturelle og systemiske ændringer, der er nødvendige for at fremme fysisk aktivitet hos befolkningerne (…) på tværs af forskellige sektorer. (…) En lignende erfaring blev gjort med hensyn til tobakskontrol, hvor ansvarsbyrden oprindeligt alene var placeret hos den enkelte. Da denne holdning så blev udvidet til også at omfatte en anerkendelse af samfundets ansvar, blev der fulgt op med aktiviteter i befolkningen og ændringer i forekomsten af rygning." The Lancet, Volume 380, Issue 9838, s. 219-229, 21. juli 2012. [18] Dette bekræftes bl.a. af en nylig undersøgelse, der viste, at udformningen af nationale politikdokumenter i relation til fysisk aktivitet i Europa med få vigtige undtagelser først er startet i de seneste år. Se Daugbjerg et al: Promotion of Physical Activity in the European Region: Content Analysis of 27 National Policy Documents. Journal of Physical Activity and Health, 2009, 6, 805-817. [19] Resolution vedtaget af Rådet om en EU-arbejdsplan for sport 2011-2014, EUT C 162 af 1.6.2011. [20] Europa-Kommissionen: Meddelelse om udvikling af idrættens europæiske dimension, KOM(2011) 12 endelig, 18.1.2011. [21] Europa-Parlamentets beslutning af 2. februar 2012 om sportens europæiske dimension (2011/2087(INI)). [22] http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/pheiac_nutrition_strategy_evaluation_en.pdf. [23] WHO Global Strategy on Diet, Physical Activity and Health, URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/strategy/eb11344/strategy_english_web.pdf . [24] WHO Global Recommendations on Physical Activity for Health. URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/factsheet_recommendations/en/index.html. [25] http://ncdalliance.org/sites/default/files/rfiles/A66_WHA%20Final%20Resolution.pdf. [26] Se fodnote 22. [27] WHO's NOPA-database; URL: http://data.euro.who.int/nopa/. [28] Gennemsnitsomkostningen pr. medlemsstat er beregnet i konsekvensanalysen (bilag V). [29] De kombinerede omkostninger for EU's budget er beregnet i konsekvensanalysen (bilag V). Kommissionen afprøver som led i den forberedende indsats på idrætsområdet for 2013 i samarbejde med WHO måder, hvorpå man kan støtte medlemsstaternes aktiviteter i forbindelse med overvågningen af udviklingen og gennemførelsen af politikker for sundhedsfremmende fysisk aktivitet. [30] KOM(2010) 2020. [31] Europa-Kommissionen: Special Eurobarometer 334 Sport and Physical Activity, marts 2010. [32] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region. [33] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_da.pdf. [34] Konklusioner vedtaget af Rådet om fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet, URL: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/133870.pdf; Rådets konklusioner - Sund aldring gennem hele livet, URL: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/134097.pdf. [35] KOM(2011) 12 endelig. [36] EUT C 162 af 1.6.2011. [37] Overvågningsrammen fastsætter et sæt minimumsindberetningskrav om generelle aspekter ved fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet, der kan benyttes af alle medlemsstater. Overvågningsrammen beskrives yderligere i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager denne henstilling. [38] Se Kommissionens afgørelse om Eurostat af 17. september 2012 (2012/504/EU): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:251:0049:0052:DA:PDF. [39] ABM: Activity Based Management (aktivitetsbaseret ledelse) – ABB: Activity Based Budgeting (aktivitetsbaseret budgetlægning). [40] Jf. artikel 54, stk. 2, litra a) eller b), i finansforordningen. [41] Forklaringer vedrørende forvaltningsmetoder og henvisninger til finansforordningen findes på webstedet BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [42] OB = opdelte bevillinger/IOB = ikke-opdelte bevillinger. [43] EFTA: Den Europæiske Frihandelssammenslutning. [44] Kandidatlande og efter omstændighederne potentielle kandidatlande på Vestbalkan. [45] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning. [46] Resultater er de produkter og tjenesteydelser, der skal leveres (f.eks. antal finansierede studenterudvekslinger, antal km bygget vej osv.). [47] Som beskrevet under punkt 1.4.2., "Specifikke mål…". [48] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller EU aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning. [49] KA = kontraktansatte, LA = lokalt ansatte, UNE = udstationerede nationale eksperter, INT = agenturpersonale, JED = unge eksperter i delegationer. [50] Delloft for eksternt personale under aktionsbevillingerne (tidligere "BA"-poster). [51] Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale (for perioden 2007-2013). [52] Med hensyn til EU's traditionelle egne indtægter (told, sukkerafgifter) opgives beløbene netto, dvs. bruttobeløb, hvorfra opkrævningsomkostningerne på 25 % er fratrukket.