DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 20.10.2004 
KOM(2004) 679 endelig 
.. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SO CIALE UDVALG, DE N EUROPÆISKE 
CENTRALBANK OG EUROPOL 
En ny EU-handlingsplan for 2004-2007 til forebyggelse af svig ved kontantløse 
betalinger 
  
{SEK(2004) 1264}  
 
DA 2   DA MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SO CIALE UDVALG, DE N EUROPÆISKE 
CENTRALBANK OG EUROPOL 
En ny EU-handlingsplan for 2004-2007 til forebyggelse af svig ved kontantløse 
betalinger 
(EØS-relevant tekst) 
1. INDLEDNING 
I sin EU-handlingsplan for 2001-2003 om forebygge lse af svig (herefter "FPAP" – Fraud 
Prevention Action Plan)1 påtog Kommissionen sig efter 2003 at forelægge en rapport for 
Europa-Parlamentet og Rådet om fremskridt ene med gennemførelse af planen og om 
nødvendigt at foreslå yderligere  eller andre foranstaltninger. Kommissionens rapport om 
FPAP2 indeholder en vurdering af de trufne foranstaltninger og deres effektivitet. Dette 
dokument supplerer rapporten og in deholder forslag til fremtidige initiativer på dette område. 
2. BAGGRUND 
I februar 2001 vedtog Kommissionen FPAP for at styrke forebyggelsen af svig og 
forfalskning ved alle typer kontantløse betalinge r. Formålet med FPAP er at styrke en 
fælleseuropæisk og sammenhængende metode til at bekæmpe svig. Enkeltstående og 
isolerede foranstaltninger til bekæmpelse af sv ig kan have virkning, men er utilstrækkelige 
midler mod en trussel som betalingssvig. 
Kommissionen udsendte handlings planen af følgende grunde: 
• Sviget lå på et særdeles højt niveau. I 2000 vur deredes det, at svig i Den Europæiske Union 
udgjorde 600 mio. EUR alene for beta lingskort (ca. 0,07 % af betalingskort-
virksomhedernes daværende omsætning). 
• Den årlige stigningstakt i bedrageri og forfal skninger var bekymrende. I 2000 steg antallet 
af bedragerier med ca. 50 % i EU. Især gælder de t, at et af de områder, hvor antallet af 
bedragerier steg mest, var fjernbetalinger (p r. telefon, e-mail eller på internettet). 
• I forhold til det samlede antal transaktioner skete der væsentlig mere svig over grænserne 
end på nationalt plan. Dengang blev forebyggende foranstaltni nger imidlertid overvejende 
truffet på nationalt plan. 
                                                 
1 Kommissionens meddelelse "Forebyggelse af svig og forfalskning i forbindelse med andre 
betalingsmidler end kontanter", KOM(2001) 11 endelig af 9.2.2001. 
2 Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene nr. [ ] om en statusrapport for gennemførelsen af 
EU's handlingsplan om forebyggelse af svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler 
end kontanter. 
 
DA 3   DA • Den organiserede kriminalitet var i stigende grad indblandet. Forbr yderorganisationer viste 
deres evne til hurtigt at skifte metoder for at omgås modforanstaltningerne. Det 
væsentligste er, at indtægterne fra svig styr ker de organiserede forbrydergrupper. Denne 
bekymring er blevet større med truslen om finansiering af terrorisme. 
• Svig underminerer forbrugernes tillid til betalingssystemer. For eksempel betragtes 
risikoen for svig med betalinger som en af de  væsentligste hindring er for en succesrig 
udvikling af elektronisk handel. 
Hovedprincippet bag FPAP var samarbejdet melle m alle interesserede. Det er overvejende 
betalingssystembranchen, der er ansvarlig for at  forebygge svig, og de vi gtigste fremskridt er 
forbedringer af betalingssikkerheden  (f.eks. indførelse af chipkort) . Alle parter bør imidlertid 
inddrages og spille en rolle i forebyggelsen  af svig. Forebyggende foranstaltninger er 
utvivlsomt mere effektive, når de gennemføres  i samarbejde mellem alle involverede parter. 
Det var på dette principielle grundlag, FPAP bl ev udarbejdet med høring af alle interessenter3, 
og Kommissionen har arbejdet tæt sammen me d disse parter ved gennemførelsen af de 
forskellige foranstaltninger. Flertallet af initia tiver i FPAP blev gennemført med succes4. 
3. PÅ VEJ  MOD  EN NY HANDLINGSPLAN 
Det er almindeligt anerkendt, at Kommissionens  engagement i forebyggelsen af svig har 
betydet merværdi. Ved gennemførelsen af FPA P fungerede Kommissionen som katalysator. 
Den fremmede bedre informationsudveksling, øged e bevidstheden og styrkede samarbejdet på 
tværs af grænserne. Sp ecielt etablerede den et  forum, hvor eksperter i forebyggelse af svig 
kunne mødes og skabe synergieffekter, herunder udveksling af bedste praksis og undervisningsmateriale. Derfor samarbejdes de r nu mere om forebyggelse af svig, især på 
tværs af grænserne. 
I den periode, som FPAP omfattede, førte betali ngsbranchens, de nationale myndigheders og 
øvrige parters samlede indsats til, at den årlige bedragerivækst i EU blev mindsket
5. FPAP 
hjalp også med at sætte øget fokus  på bedrageri med betalinger. 
Disse initiativer skal fortsætte, hvis tem poet skal holdes. Svig udvikler sig som altid. 
Forbrydelser som datahacking eller identitetstyveri6 vokser med en alarmerende hastighed, og 
der opstår nye former for bedrageri.  
Kommissionen agter derfor at fort sætte sin indsats mod betalings bedrageri ved at udsende en 
ny EU-handlingsplan til forebyggelse af svig for perioden 2004-2007. De fleste af initiativerne er opfølgning på initiativer, der allerede er taget. Den nye FPAP er blevet 
                                                
 
3 F.eks. betalingskortordninger, banker, nationale ministerier og centralbanker, retshåndhævere, Den 
Europæiske Centralbank, Europol, Interp ol, detailsektoren, netværksoperatører og 
forbrugersammenslutninger. 
4 For nærmere oplysninger se Kommissionens rapport om gennemførelsen af handlingsplanen for 
2001-2003, Kommissionens arbejdsdokument nr. [ ] eller  
http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm  
5 I 2000 voksede bedrageriet med omkring 50 % årligt, hvilket er væsentligt højere end nu (15-20 % pr. 
år). 
6 Identitetstyveri er misbrug af personlige data med det formål at udgive sig for at være en anden person 
uden dennes samtykke. Heri indgår normalt misbrug af ofrets bankengagement. 
 
DA 4   DA udarbejdet under høring af EU's ekspertgruppe  for forebyggelse af svig og andre relevante 
grupper7. Dermed komplementeres direktivet om be talingstjenester på de t indre marked, som 
Kommissionen vil stille forslag om i 2005, da  det styrker fundamentet for et fælles 
betalingsområde i EU. Især gælder det, at de t bør fortsætte og yderligere styrke de nuværende 
initiativer med henblik på at forebygge svig og bi drage til at opretholde og  styrke tilliden til 
betalingssystemer. 
Prioritetsområderne vil fortsat være sikkerhed for betali ngsprodukter og –systemer samt øget 
samarbejde mellem de offentlige myndigheder og den private sektor. Det er nødvendigt at 
skabe klarhed om den eksisterende EU-lovgivning om databeskyttelse, hv ad angår initiativer 
til bekæmpelse af svig, så det bliver muligt at udve ksle oplysninger mere effektivt og i videre 
udstrækning, især på tværs af grænserne. Inte grationen af nye medlemsstater i EU's netværk 
til bekæmpelse af svig og tætt ere forbindelser med de offentli ge myndigheder i tredjelande vil 
fortsat være en prioritet. Der vil også blive taget stilling til nye farer. 
4. EU'S  EKSPERTGRUPPE  FOR  FOREBYGGELSE  AF SVIG 
Målsætning:  
⇒ EU's ekspertgruppe for forebyggelse af svig (EU Fraud Prevention Expert Group = 
"FPEG") bør styrkes, og dens  funktion bør reorganiseres. 
Med FPAP nedsatte Kommissionen EU's ekspertg ruppe for forebyggelse af svig (herefter 
"FPEG") med deltagelse af alle væsentlige interesserede parter inden for bekæmpelse af betalingsbedrageri i EU
8, som giver merværdi som en platfo rm, hvor de interesserede parter 
effektivt kan udveksle oplysninger og bedste  praksis med at bekæmpe svig. Den har 
medvirket til at styrke samarbejdet mellem de in teresserede parter om at bekæmpe bedrageri, 
især grænseoverskridende. 
Med den seneste udvidelse af EU bliver de t en endnu større udfordring at samle 
repræsentanter fra alle involve rede sektorer og fra samtli ge medlemsstater i én gruppe, 
samtidig med at der opretholdes effektive arbejdsprocedurer. Det er nødvendigt at 
reorganisere gruppens medlemsstruktur og funktioner samt at udvide dens mandat. 
Indsatspunkter:  
⇒ FPEG's medlemsskare vil blive strømlinet ved, at der udpeges bedrager ieksperter inden for 
de enkelte sektorer og /eller lande, som bliver ansvarlige  for at fungere som egentligt 
kontaktpunkt inden for eget land og som formidle re af det arbejde, der udføres i gruppen. 
                                                 
7 For eksempel Det Europæiske Betalingsråds indsat sgruppe for forebyggelse af kortbedrageri. Der kom 
ligeledes input fra individuelle medlemmer af markedsgruppen for betalingssystemer og 
regeringsekspertgruppen for betalingssystemer. Europol og eksperter i retshåndhævelse er ligeledes 
blevet hørt.  
8 Gruppen indeholder repræsentanter for betalingsordninger på nationalt plan og EU-plan, banker, 
ministerier og centralbanker, retshåndhævende agenturer (herunder Europol og Interpol), Den 
Europæiske Centralbank, detailhandelen, forbrugergrupper og netværksoperatører. 
 
DA 5   DA ⇒ Der oprettes en styringsgruppe inden for FP EG med henblik på at udføre de planlagte 
initiativer mere effektivt.  Styringsgruppen forbereder FPEG's arbejde og overvåger 
aktiviteterne i undergrupperne. 
⇒ Der skal afholdes mindst to møder i FPEG hvert år.  
⇒ FPEG bliver ansvarlig for at udarbejde en  kommunikationsplan til EU's borgere og 
forretningsfolk om, hvor langt man er nået med foranstaltningerne i den nye handlingsplan, og 
hvor virkningsfulde disse foranstaltninger er. 
⇒ Der vil blive oprettet to undergruppe r i FPEG om henholdsvi s sikkerheds- og 
brugerspørgsmål. Undergrupperne mødes i he nhold til det skema og de emner, FPEG har 
udpeget. FPEG kan oprette nye undergrupper. 
5. TEKNOLOGISK  UDVIKLING 
Målsætninger:  
⇒ Betalingsbranchen bør sørge for det høje ste niveau, der er økonomisk muligt, for den 
økonomiske sikkerhed ved elektroniske betalinger. 
⇒ Fremstillere af betalingsprodukter, udbydere af betalingstjenester og nationale 
myndigheder bør gennemføre en koordineret og str uktureret metode til at vurdere sikkerheden 
ved betalingsprodukter og –kompone nter. Sikkerhedsevalueringspr ocedurerne bør gøres mere 
gennemsigtige, og standardiseringen bør fremmes. 
Overgangen til kort med mikrochip i EU inden for rimelig tid vil betyde øget sikkerhed, 
medvirke til at reducere bedragerie rnes omfang og øge forbrugertill iden. Dette er en prioritet, 
som kræver en samordnet indsats fra alle  involverede. Kommissi onen og de nationale 
myndigheder bør om nødvendigt være klar t il at bistå ved overgangen til chipkort i EU. 
Betalingsbranchen er ved at indføre nye og sikrere løsninge r for elektroniske og mobile 
betalinger9. Denne indsats bør følges nøje og støttes. 
For at styrke tilliden til betalinger er det nødv endigt, at de involvere de parter kender et 
betalingsprodukts eller en betalingskomponent s sikkerhedsniveau både absolut set og i 
forhold til lignende produkter. Sikkerhedsevalue ringsprocedurerne er ikke for indeværende 
baseret på fælles teststandarder, og brugern e har ikke megen indsigt i dem. Banker og 
handlende kan træffe bedre beslut ninger, hvis de er klar over, hvorvidt ét produkt er bedre end 
et andet. Brugernes tillid bliver større, hvis de  får mere detaljerede oplysninger om de tests, 
der bliver udført. Fælles sikkerhedsevaluerings kriterier og –procedurer kan reducere udgifter 
og tidsforbrug til sikkerhedsevalueringer dras tisk. Det er imidlertid nødvendigt, at en 
harmonisering af sikkerhedse valueringskriterierne ikke  forringer det nuværende 
sikkerhedsniveau. 
Indsatspunkter:  
                                                 
9 F.eks. de, som er baseret på 3D Secure protocol. 
 
DA 6   DA ⇒ Der oprettes en undergruppe om sikkerhed sspørgsmål inden for FPEG. Undergruppens 
medlemmer bliver forskellige interessent er afhængigt af emnet til behandling. 
⇒ Kommissionen lancerer en undersøgel se af problemer med metoder til 
kortholderverificering ved betaling med kort og brugerverifikationsmetoder ved elektroniske 
og mobile betalinger. 
6. OPLYSNINGSUDVEKSLING 
Målsætning:  
⇒ Under hensyntagen til enkeltpersoners rett igheder og konkurrencereglerne bør samtlige 
interessenter kunne udveksle oply sninger, så bedrageriforsøg kan opdages og indberettes på et 
tidligt tidspunkt. 
De aktiviteter på dette område, der blev påbegyndt som led i den første FPAP, bør 
videreføres. Det væsentligste punkt , der blev konstateret, var, at det var umuligt at udveksle 
data om særdeles risikable og bedrageriske ha ndlende inden for EU. Der er behov for at skabe 
klarhed om og harmonisere databeskyttelsesregl erne i EU, for så vidt angår indsatsen for 
forebyggelse af svig, så der kan gennemføres  en bredere oplysningsudveksling. Under en 
sådan opklaring bør der være ba lance mellem behovet for at fore bygge svig og respekten for 
enkeltpersoners grundlæggende rettighede r. EU-arbejdsgruppen efter artikel10 29 nedsatte en 
uformel undergruppe bestående af repræsentant er for nationale databeskyttelsesmyndigheder 
og betalingsbranchen til at drøf te specifikke spørgsmål. I svaret på høringsdokumentet om et 
nyt lovgrundlag for betalinger i det indre marked11 blev der udtrykt kraftig støtte til en fuld 
harmonisering af EU-lovgivningen om databeskyttelse på dette område. Arbejdsgruppen efter 
artikel 29 arbejder stadig på spørgsmålet. Bortset fra udveksling af oplysninger om meget 
risikable og bedrageriske handlende bør de r udpeges yderligere områder, hvor der er behov 
for opklaring af lovgivningen. Der kan overvejes nye  initiativer (f.eks. databaser), så man i 
højere grad kan indsamle og udveks le oplysninger blandt specia lister i forebyggelse af svig. 
EU's websted om forebyggelse af svig12 kan videreudvikles til et fælleseuropæisk 
referencepunkt om forebyggelse af bedrageri med betalinger i EU, der er tilgængelig for 
borgere, erhvervsliv og regeringer. 
Indsatspunkter:  
⇒ Kommissionen vil i samarbejde med de nati onale databeskyttelsesmyndigheder inden for 
arbejdsgruppen efter artikel 29 skabe klarhed om grænserne og betingelserne for udveksling 
af oplysninger om forebyggelse af svig. Hvis der ikke kan opnås tilstrækkelig klarhed, vil 
Kommissionen stille forslag om ændringslovgi vning om de nuværende databeskyttelsesregler 
i EU. 
                                                 
10 Denne gruppe, der blev oprettet efter artikel 29 i direktiv 95/46/EF, har repræsentanter for EU's 
nationale beskyttelsesmyndigheder. Kommissionen driver gruppens sekretariat (se 
http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/workingroup_en.htm ) 
11 Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om et nyt lovgrundlag for betalinger i 
det indre marked (KOM(2003) 718 endelig). 
12 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm  
 
DA 7   DA ⇒ Kommissionen vil udvide det nuværende EU -websted om forebyggelse af svig med 
oplysninger om initiat iver fra andre organisationer, der beskæftiger sig med forebyggelse af 
svig. 
7. TRÆNINGSPROGRAMMER,  UDDANNELSESMATERIALE  OG  
SAMARBEJDE 
Målsætninger:  
⇒ Der bør ske yderligere styrkelse af oplær ingen af de retshåndhævende myndigheder og 
bevidstgørelsen af dommere og offentlige anklagere inden for forebyggelse af svig. 
⇒ Samarbejdet mellem EU's administrative m yndigheder om forebyggelse af svig bør øges. 
⇒ De nationale retshåndhævende myndigheder bør  have større beføje lser til at undersøge 
svig. 
EU's forum om kortbedrageri, der blev af holdt i 2003, gav et godt udgangspunkt for 
udveksling af erfaringer og tanker om be talingsbedrageri mellem domstolene, 
retshåndhæverne og den private se ktor. Initiativet til bevidstg ørelse sammen med domstolene 
og initiativerne til at styrke oplæringen af de  retshåndhævende myndigheder bør fortsætte, så 
de pågældende forbrydelser kan unders øges og retsforfølges mere effektivt. 
Hvad angår træning af de retshåndhævende myndigheder, bør samordnet oplæring i Europa 
være en klar prioritet. Det er ligeled es vigtigt, at der udarbejdes omfattende 
træningsprogrammer for de retshåndhævende my ndigheder, og at disse programmer opdateres 
med respekt for de nationale myndigheders overordnede rolle og ansvar og med fokus på 
grænseoverskridende aspekter, hvor der er  reel merværdi ved europæisk oplæring. 
I visse medlemsstater er der oprettet special iserede centrale enheder for bedre at kunne 
bekæmpe betalingsbedrageri13. Oprettelsen af nationale specialistenheder kan styrke 
undersøgelseskapaciteten og le tte samarbejdet med andre retshåndhævende enheder og 
markedsdeltagere. 
De foranstaltninger, der er taget med henblik  på forebyggelse af falskmøntneri, kan fungere 
som en god rettesnor for de initiativer, der skal tages inden for fo rebyggelse af svig med 
kontantløse betalingsmidler. For at beskytte euroen mod falskmøntneri blev der skabt et 
grundlag for organisering og koordinering af sa mtlige offentlige og private myndigheders 
indsats. I en forordning er der fastsat specifi kke foranstaltninger til beskyttelse af euroen14, og 
Rådet har betroet Kommissionen den opgave at samordne træningen og den tekniske bistand 
ved en afgørelse om et finansielt handlingsprogram15. Den Europæiske Centralbank har 
                                                 
13 For eksempel det centrale kontor for bekæmpelse af kriminalitet i forbindelse med 
informationsteknologi (OCLCTIC) i Frankrig eller "Dedicated Cheque and Plastic Card Unit" (DCPCU) i Det Forenede Kongerige. 
14 Rådets forordning (EF) nr. 1338/2001 af 28. juni 2001 om fastlæggelse af de foranstaltninger, der er 
nødvendige for at beskytte euroen mod falskmøntneri, EFT L 181 af 4.7.2001 s. 6. 
15 2001/923/EF: Rådets afgørelse af 17. december 2001 om et handlingsprogram for udveksling, bistand 
og uddannelse med henblik på beskyttelse af euroen mod falskmøntneri ("Pericles"-programmet), 
EFT L 339 af 21.12.2001, s. 50. 
 
DA 8   DA oprettet og vedligeholder en database (CMS – Counterfeit Monitoring System) om falske 
penge og analyserer nye typer falske sedler. Eu ropol har til opgave at videregive og analysere 
oplysninger og har oprettet en database med oplys ninger om forbrydelser, der kan anvendes af 
de retshåndhævende myndigheder. Kommissi onen/OLAF overvåger gennemførelsen af 
lovgivningen og forbereder lovgivningsinitiative r, varetager "Pericles-programmet" for 
oplæring og teknisk bistand samt analyserer nye typer falske eurom ønter. Medlemsstaterne 
har oprettet nationale centrale  kontorer til beskyttelse mod falskmøntneri og specialiserede 
organer med ansvar for den tekniske analyse af  falske penge. De har ligeledes gennemført 
lovgivning, der forpligter kreditins titutterne til at tage falske penge ud af omløb og overdrage 
dem til de kompetente myndigheder. Medlemsstater ne står for oplæring og teknisk bistand til 
beskyttelse af euroen med Ko mmissionen som koordinator. 
De kompetente nationale myndigheder i EU bør derfor også involveres mere i forebyggelsen 
af svig ved kontantløse betalinge r, og de bør samarbejde og sa mordne deres aktiviteter. Det 
kan indgå i overvejelserne, om der bør skabes et grundlag for oplæring af de administrative 
myndigheder med EU-midler. 
Fra 2004 bør de 10 nye medlemsstater fuldt ud deltage  i EU-initiativerne. Især gælder det, at 
de skal indføre EU's straffelovgivning og integrere det system med forebyggende 
foranstaltninger, som er blevet oprettet.  
Indsatspunkter:  
⇒Kommissionen vil i samarbejde med betalingsbranchen, Europol  og andre interessenter 
organisere fælleseuropæiske kurse r for specialiserede retshåndhæve re, så disse kan få status 
som certificerede eksperte r, og der vil blive gennemført genopfriskningskurser for personale, 
der allerede er certificeret. 
⇒ Kommissionen organiserer en anden konference på højt niveau for hø jtplacerede politifolk, 
dommere og anklagere med henblik på at øge bevidstheden om betalingsbedrageri og dets 
konsekvenser for de finansielle systemer. Det overvejes at organisere  sådanne begivenheder 
regelmæssigt. 
⇒ Kommissionen vil vurdere de mulige fordele ve d at oprette specialistenheder på nationalt 
plan til at bekæmpe betalingsbedrageri.  
⇒ Kommissionen vil fremme de nationale kompetente myndigheders engagement i 
forebyggelsen af betalingsbedrageri. 
⇒ Kommissionen vil organisere et seminar om forebyggelse af svig for repræsentanter for 
den private sektor og offentlige my ndigheder i de nye medlemsstater. 
8. ANDRE  FORANSTALTNINGER  TIL  BEKÆMPELSE  AF SVIG 
Målsætninger: 
⇒ EU's borgere bør gives flere og klar ere oplysninger om betalingssikkerhed. 
⇒ De handlende bør have bedre uddannelsesma teriale og have passende redskaber til at 
forhindre hacking. 
 
DA 9   DA ⇒ Der skal ske bedre indbe retning af stjålne og tabte betalingskort i EU. 
⇒ Der bør tages specifikke initiativer til at forhindr e identitetstyveri i EU. 
Udveksling af oplysninger om ek sisterende uddannelsesmateriale inden for detailsektoren og 
forbrugerorganisationerne er fortsat begrænset, især på tværs af grænserne. Der skal stadig 
findes en bedste praksis i retningslinjer til forbrugerne om mulige ri sici ved kontantløse 
betalinger, og hvordan man bedst undgår dem. En  studie, som Kommissionen har foretaget af 
sikkerheden ved elek troniske betalinger16, viser, at forbrugerne ikke er særligt velinformerede 
om sikkerheden ved de instrumenter, de anvender. Ud over forb edret sikkerhed ved 
elektroniske betalinger skal forbrugerne også have  de "rette" oplysninger , hvis de skal have 
tillid til denne betalingsmetode. 
Kommissionens undersøgelse af sikkerheden ved elektroniske be talinger viser ligeledes, at 
detailhandelen ikke altid anve nder den bedste tilgængelige te knologi, hvilket overvejende 
skyldes omkostningerne ved nyt udstyr. Det er im idlertid nødvendigt med en bedre indsats for 
at beskytte de handlendes webs teder fra uautoriseret adgang. I den seneste tid har en række 
alvorlige forsøg på hacking vist behovet for yde rligere forebyggende in itiativer med henblik 
på at bekæmpe cyberkriminalitet. Sikkerhedssvi gt i e-handelsdatabaser, hvor der er opnået 
adgang til kundernes kortnumre, giver flere muli gheder for betalingsbedrageri. En yderligere 
konsekvens er den mindre håndgribelige skade, som en handlendes ry lider, og forbrugernes 
opfattelse af sikkerheden på internettet samt brugen af betalingsinstrumenter i disse omgivelser. Dette er en væsentlig trussel mo d forbrugernes tillid til e-handel. Problemet 
forværres yderligere ved, at mange "indbrud" ikke meldes til politiet
17. Det Europæiske 
Agentur for Net- og Informationssikkerhed (European Network and Information Security 
Agency - ENISA)18, der blev oprettet for nyl ig, har til formål at skabe et tættere europæisk 
samarbejde på dette område. Det kan hjælpe betalingsformid lerne og de handlende med at 
styrke deres værn m od cyberkriminalitet. 
Målsætningen om at skabe et fælles betalingsom råde i EU kræver yderligere bestræbelser for 
at øge tilliden til betalingerne og at bekæmpe svig bedre. Dette mål om et enkelt og fælles 
marked gør det mere ønskeligt at  have ét fælles nummer i hele  EU til indberetning af tabte 
eller stjålne betalingskort19. Det er nu muligt at have ensartede EU-numre20. 
I februar 2004 organiserede Kommissionen en workshop om identitetstyveri som led i EU's 
forum om forebyggelse af organiseret kr iminalitet. Workshoppen viste, hvordan 
identitetstyveri er et problem på tværs af se ktorerne, der påvi rker staten, erhvervslivet og 
borgerne, som vokser kraftigt i visse sektorer og lande21, og som ofte står i forbindelse med 
den organiserede kriminalitet. Det er nødvendigt med omfattende forebyggende 
foranstaltninger mod identitetstyveri, da identitetsverificering er særdeles vigtig for integriteten. 
                                                
 
16 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm#prevention-study  
17 Ifølge de seneste statistikker bliver 80 % af "cyb erforbrydelserne" i finanssektoren ikke indberettet 
(IDC og Gartner, november 2002). 
18 http://www.enisa.eu.int/index_en.htm  
19 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/cardstopeurope/index_en.htm .  
20 Der findes allerede numre som ETNS (European Telephony Numbering Space) og UIFN (Universal 
International Freephone Numbers). Der kan komme flere numre i den nærmeste fremtid. 
21 Identitetstyveri vokser meget stærkt uden for EU (USA, Canada, Australien) og er meget relevant i Det 
Forenede Kongerige. For indeværende er det en sjælden foreteelse i EU's øvrige medlemsstater. 
 
DA 10   DA Indsatspunkter: 
⇒ Der vil blive oprettet en unde rgruppe for brugerspørgsmål inden for FPEG. Undergruppen 
vil give mulighed for diskussion på fællese uropæisk plan inden fo r detailsektoren og 
forbrugersammenslutningerne, og den vil indeho lde forskellige interesse nter afhængigt af det 
behandlede emne. 
⇒ Kommissionen vil fortsat drøfte indførelsen af et enkelt telefonnummer i EU til brug ved 
anmeldelse af tabte og stjålne kort. 
⇒ Betalingskortsystemerne bør sørge for fælles uddannelsesreds kaber til deta ilhandelen, der 
omfatter samtlige korttyper. 
⇒ Kommissionen vil vurdere ar gumenterne for at oprette et fælles EU-kontaktpunkt for 
private og erhvervsliv om identitetstyveri. Heri kan evt. indgå et register over organer, der 
arbejder med at forhi ndre identitetstyveri. 
⇒ Kommissionen vil fremme oprettelsen af en database over originale og forfalskede 
identitetsdokumenter, der skal  være tilgængelig for både de offentlige myndigheder og den 
private sektor. 
9. FORBINDELSER  MED  TREDJELANDE 
Målsætning:   
⇒ Tredjelandene bør indføre og håndhæve d ecideret forebyggende foranstaltninger med 
henblik på at bekæmpe svig og forfal skninger af kontantløse betalingsmidler. 
Dialogen med tredjelandene bør styrkes, så det undgås, at krimine lle, der opererer i 
tredjelande, kan skade EU-borgernes og erhverv slivets interesser. Kommissionen vil arbejde 
herpå, både inden for multilaterale gruppe r som G8 og gennem bilaterale kontakter. 
De nuværende tiltrædelseslande22 og lande i det øvrige Europa23 er centrale områder for 
forebyggelse af svig. Hvis disse lande i højer e grad skal involveres i EU's politik til 
forebyggelse af svig, skal forbindelsen med de  offentlige myndigheder i disse lande styrkes. 
Indsatspunkter:  
⇒ Kommissionen vil samm en med betalingsbranchen orga nisere bevidsthedsskabende 
initiativer om betalingsbedrageri for myndighede rne i kandidatlande til EU og øvrige lande i 
Europa. 
⇒ Kommissionen vil fortsat samarbejde med a ndre lande, både bilateralt og i multilaterale 
fora som G8 med henblik på at bekæmpe og forebygge svig. 
                                                 
22 Bulgarien, Rumænien, Tyrkiet, Kroatien. 
23 F.eks. Rusland og Ukraine. 
 
DA 11   DA 10.  OPFØLGNING 
Efter udgangen af 2007 vil Kommissionen udarbej de en rapport til Europa-Parlamentet og 
Rådet om status over gennemførelsen af plan en, og den vil om nødvendigt  foreslå yderligere 
foranstaltninger.