Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Resultaterne af strukturfondsprogrammeringen for perioden 2000/2001 (mål nr. 1)"

(2002/C 48/12)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 5. juli 2001 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Campbell Christie til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse enstemmigt den 12. november 2001.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 386. plenarforsamling af 28.-29. november 2001, mødet den 28. november 2001, følgende udtalelse med 114 stemmer for, 1 imod og ingen hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. Den reviderede forordning, som fastsætter de generelle bestemmelser for strukturfondene (forordning (EF) nr. 1260/1999), indeholder reviderede procedurer for gennemførelsen af fondene i perioden 2000-2006. Nogle af disse revisioner medfører, at medlemsstaterne får pålagt et større ansvar for forvaltning, gennemførelse og overvågning af strukturfondene, herunder:

- udvidelse og styrkelse af partnerskabet for at øge merværdien,

- decentral programmering af aktionerne: medlemsstaten eller forvaltningsmyndigheden og ikke Kommissionen vedtager programtillægget efter at have opnået overvågningsudvalgets tilslutning,

- medlemsstaten får det overordnede ansvar for gennemførelsen, overvågningen og effektiviseringen af interventionerne,

- evalueringen betragtes ikke længere som en særskilt øvelse, men udgør en integrerende - om end uafhængig - del af forberedelsen, gennemførelsen, overvågningen og revisionen af programmeringen.

1.2. Ud over disse ændringer i forordningerne var det ligeledes hensigten, at strukturfondsprogrammerne i løbet af perioden 2000-2006 skulle være i overensstemmelse med andre tiltag med indflydelse på regional økonomisk og social udvikling i de støtteberettigede regioner i hele EU. Andre tiltag omfatter tiltag under Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Samhørighedsfonden eller som led i de politiske mål for den europæiske perspektivplan for fysisk planlægning (ESDP) og - i medlemsstaterne - den europæiske beskæftigelsesstrategi og prioriteringen i den nationale handlingsplan for beskæftigelsen.

1.3. På baggrund af de nye strukturfondsforordninger blev Kommissionen inddraget i udførlige drøftelser med de regioner og medlemsstater, som er støtteberettigede i henhold til mål 1. Disse drøftelser fandt sted for at sikre, at overdragelsen af større ansvar til medlemsstaterne for gennemførelse og overvågning af strukturfondsstøtte blev fulgt op af et kvalitativt forbedret handlingsprogram sammenlignet med det, der blev anvendt i tidligere perioder.

1.4. Kommissionens meddelelse(1) indeholder resultatet af disse forhandlinger og beskrivelsen af den forventede virkning af de nye mål 1-programmer, som nu er blevet vedtaget.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Det er tydeligt, at Kommissionen har gjort en stor indsats for at sikre, at de vedtagne mål 1-programmer er af højest mulig kvalitet. ØSU glæder sig herover, men finder det overraskende, at kvaliteten af de programmer, der er indgivet til Kommissionen, varierer stærkt, selv inden for samme medlemsstat. Dette tyder på, at der anvendes forskellig praksis i de forskellige støtteberettigede regioner, og at der er basis for, at der vedtages metoder for "bedste praksis" for hver enkelt medlemsstat i andre støtteberettigede regioner i den pågældende medlemsstat.

2.1.1. Det er vigtigt, at Kommissionen i tide gennemgår de beslutninger, som blev truffet på grundlag af overvejelser om "kvalitetskontrol" i projektudvælgelsen. Er de kriterier, som Kommissionen har anvendt for at sikre sig, at mål 1-programmerne er tilstrækkeligt specificerede, de rette til at tilføje mest til den økonomiske udvikling i de pågældende regioner? For eksempel er arbejdsløsheden blandt kvinder særdeles høj, og er virkningerne af de regionale udviklingsplaner på denne gruppe medtaget i undersøgelserne af "kvaliteten" af disse programmer?

2.1.2. Selv om det nok vil være tidskrævende at inddrage samarbejdspartnere fra erhvervs- og fagorganisationer på hvert enkelt af de vigtigste stadier i forberedelses- og gennemførelsesarbejdet (herunder overvågning), bliver alle omkostninger i den forbindelse næsten med sikkerhed opvejet af, at de deraf følgende økonomiske udviklingsprogrammer bliver af bedre kvalitet.

2.2. ØSU glæder sig over, at partnerskab er blevet tildelt en større rolle, end det tidligere var tilfældet, i udarbejdelsen af de nuværende mål 1-programmer. ØSU har længe hævdet, at partnerskab er nøglen til en vellykket udformning og gennemførelse af regionale støtteprogrammer, eftersom det inddrager de instanser, der har en udførlig viden om de særlige økonomiske og sociale problemer, som en bestemt region står over for.

2.3. ØSU bemærker, at det har taget (til tider væsentligt) længere tid at vedtage programmerne end de fem måneder, som var planlagt i bestemmelserne. Det er uheldigt, da det uvægerligt har forsinket gennemførelsen af programmerne i de pågældende regioner. Selvom disse forsinkelser ofte har været forståelige, afspejler de alligevel, at visse regioner og medlemsstater ikke har været i stand til at opfylde de krav i programmeringsdokumentet, som skal være i orden, for at programmerne kan godkendes. ØSU anser dette for uheldigt og understreger behovet for bedre og hurtigere udarbejdelse af programmeringsdokumenterne i de pågældende regioner og medlemsstater.

2.4. Det ser ud til, at anvendelsen af "vejledende retningslinjer" har været vellykket i forbindelse med finpudsning af potentielle mål 1-programmer. Det er klart, at ændringer i den almindelige økonomi og i samfundet medfører, at nogle af de mere traditionelle økonomiske udviklingsforanstaltninger, der tidligere blev foretrukket af mål 1-regioner, ikke længere nødvendigvis er de bedst egnede til at give den regionale økonomiske udvikling bedre vilkår. Det er vigtigt, at Kommissionen fortsat analyserer de foranstaltninger, der mest sandsynligt vil stimulere regional økonomisk vækst i regioner med udviklingsefterslæb, og i partnerskabsregi rådgiver de enkelte regioner i overensstemmelse hermed.

2.5. ØSU glæder sig over den store opmærksomhed, som Kommissionen har viet sikringen af indførelsen af nye forvaltnings- og kontrolsystemer for mål 1-programmerne i medlemsstaterne. Det er vigtigt, at den finansielle forvaltning af mål 1-programmerne er kompetent og effektiv, og at procedurerne muliggør en fuldstændig og gennemsigtig revision af de midler, der udbetales under hvert enkelt program. ØSU opfordrer Kommissionen til at holde øje med disse systemer for at sikre, at den daglige praksis opfylder de krav, der er fastsat i forordningerne.

2.6. Selv om forhåndsevalueringerne er af høj kvalitet, er det naturligvis vigtigt, at alle mål 1-programmer underkastes regelmæssig evaluering, at resultaterne er målelige, og at effektiviteten af støtteforanstaltningerne overvåges. Som Kommissionen bemærker, er den regelmæssige evaluering af støtteforanstaltningerne i sig selv et yderst nyttigt forvaltningsværktøj.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Det er vigtigt, at strukturfondsstøtten anvendes til at øge produktivitetsniveauet i mål 1-regionerne. Ligeledes bemærker ØSU, at der i indeværende periode er afsat en lidt større del af støtten til investering i menneskelige ressourcer end under tidligere programmer.

3.2. Selvom anvendelsen af strukturfondsstøtten under mål 1 forventes at øge væksten i BNP væsentligt i de medlemsstater, der modtager støtte, vil det reelle makroøkonomiske resultat i høj grad blive påvirket af de økonomiske udsigter for EU som helhed. Som følge heraf bør de forelagte oplysninger om BNP udelukkende betragtes som vejledende. Det er klart, at såfremt økonomien i EU generelt bliver dårligere end forventet, vil det få alvorlige følgevirkninger for de mindre velstående regioner.

3.3. Anvendelsen af strukturfondsstøtten har en langtidsvirkning, som vanskeligt lader sig beregne ved hjælp af indikatorerne for den økonomiske udvikling på kort sigt (som f.eks. BNP, investeringsniveau osv.). Navnlig hvad angår udviklingen inden for menneskelige ressourcer og investering i F& U-kapaciteten, kan det tage mange år, før resultaterne af gældende politikker viser sig. Det er vigtigt, at den endelige vurdering af effektiviteten af de gældende programmer tager hensyn til både de kvalitative foranstaltninger i den økonomiske udvikling og de kvantitative indikatorer.

3.4. ØSU glæder sig over den vægt, som Kommissionen har lagt på additionalitet. I perioder med økonomisk nedgang, når de offentlige udgifter er under pres, er der tendens til, at regeringer strammer kapitalinvesteringsprogrammerne og ikke de gældende finansieringsprogrammer. Dette vil uvægerligt skade de mindst velstående regioner. Det er vigtigt, at medlemsstaterne fortsat opfylder deres forpligtelser i forbindelse med programmer for økonomisk og social samhørighed.

4. Konklusion

4.1. ØSU hilser Kommissionens meddelelse velkommen. Det er tydeligt, at Kommissionen har gjort en stor indsats for at sikre en ordentlig gennemførelse af de nye strukturfondsforordninger, hvad angår mål 1-programmer. Det er imidlertid vigtigt, at denne effektive begyndelse på den nye programmeringsfase forstærkes i løbet af hele programperioden ved hjælp af rapportering, overvågning og evaluering til tiden af resultaterne i selve regionerne.

Bruxelles, den 28. november 2001.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) KOM(2001) 378 endelig.