Udtalelse om Kommissionens meddelelse om energi og økonomisk og social samhørighed (95/C 210/20)

Regionsudvalget har besluttet at fremsætte en udtalelse om den ovennævnte meddelelse.

Regionsudvalgets Underudvalg 5 »Fysisk Planlægning, Miljø og Energi« (ordførere: Thorkild Simonsen og Evan Jensen) vedtog på mødet den 8. november 1994 enstemmigt forslaget til udtalelse. Som bilag vedlægges to supplerende udtalelser om samme emne, udarbejdet af henholdsvis Deirdre Bolger (CdR 22/95 bilag 2) og John Evans (CdR 22/95 bilag 1).

Regionsudvalget vedtog på den 6. plenarforsamling den 1.-2. februar 1995 (mødet den 2. februar) enstemmigt følgende udtalelse.

Kommissionens meddelelse

Kommissionen har for at styrke den sociale og økonomiske samhørighed, og for at afhjælpe forskellene mellem de rige og de fattige lande og regioner, foreslået at yde de dårligst stillede lande og regioner særlig hjælp, bl.a. til at få etableret en mere dækkende infrastruktur på energiområdet.

En utilfredsstillende energiinfrastruktur vil hæmme den økonomiske vækst i de svage lande og regioner - og dermed i sidste instans skade den Økonomiske og Sociale samhørighed.

Kommissionen foreslår en energipolitisk strategi, der skal styrke målet om mere samhørighed mellem EU's svage og stærke lande og regioner.

Dette skal gøres ved:

- at tage systematisk højde for samhørighedsaspektet, når EU udformer sin energipolitik;

- at energi integreres i de øvrige EU-politikker, f.eks. regionalpolitik (herunder fællesskabsinitiativerne), landbrug, miljø, transport, forskning og sociale forhold;

- at indføre en række ledsageforanstaltninger, der skal styrke de svage landes og regioners infrastruktur, energieffektivitet og muligheder for at udnytte egne energipotentialer.

Det fremgår af meddelelsen, at Kommissionen ser 4 energipolitiske hovedformål:

- opnå forsyningssikkerhed;

- fremme energieffektivitet;

- begrænse miljøgenerne;

- etablere det indre energimarked.

Disse hovedformål skal sikres dels ved at indpasse dem i de nævnte relevante EU-politikområder - dels ved en række ledsageforanstaltninger, navnlig:

- Transeuropæiske energinet: Udbygning af sammenkoblede gas- og elnet, udvide elnettene i landdistrikterne, sikre bedre elkvalitet, yde støtte til forvaltning af nettene;

- Energieffektivitet: Energi-audits til at bestemme energibesparelsesmuligheder, lokale/regionale temaer til at forbedre energiforvaltningen i byerne, fremme af EU-energiprogrammerne, renovering af opvarmningssystemerne, støtte til køb af effektivt udstyr og støtte til information og uddannelse;

- Vedvarende energikilder: Investeringsprojekter til fremstilling af el fra vedvarende energikilder, fremstilling af el og varme fra affald, biomassebrændstoffer og solvarme.

GENERELLE BEMÆRKNINGER

1. Regionsudvalget hilser meddelelsen fra Kommissionen om energi og økonomisk social samhørighed velkommen. I meddelelsen lægges der op til en energipolitisk strategi, der skal styrke EU's svage regioner økonomisk og socialt.

Udvalget finder det afgørende, at Fællesskabet sætter rammer, som giver størst mulig fleksibilitet lokalt og regionalt i den konkrete udformning af initiativer, jf. subsidiaritetsprincippet, og støtter derfor Kommissionens ønske om kun at handle ved hjælp af henstillinger og opfordringer samt støtteordninger. Derved sikres, efter Regionsudvalgets opfattelse, sammenhæng mellem det lokale og regionale selvstyre og den centrale politiklægning.

2. Regionsudvalget kan tilslutte sig hovedprincipperne om:

- forbedret forsyningssikkerhed og leveringskvalitet;

- forbedret udnyttelse af energiråstofressourcerne;

- forbedret udnyttelse af lokale energikilder, især vedvarende energi, biomasse og affald;

- forbedret luftmiljø i Europa.

Regionsudvalget finder det afgørende at fremme energibesparelser og miljøincitamenter, bl.a. gennem afgifts- og tilskudsordninger.

3. Regionsudvalget kan støtte Kommissionens strategi om at integrere det Økonomiske og Sociale samhørighedsmål i energipolitikken samt at anvende energi til at bidrage aktivt til at styrke denne sammenhæng. Strategien, der støttes, består i:

- at anlægge en global angrebsvinkel eller at undersøge forholdene mellem energi og samhørighed ved at fremhæve, hvordan energi kan bidrage til at styrke samhørigheden, både i forbindelse med energipolitikken og andre politikker (regionaludvikling, landbrug, miljø, transport, forskning, sociale forhold). Der lægges i den forbindelse vægt på, at energipolitikken integreres i disse områder;

- at indføre en række ledsageforanstaltninger med sigte på energiinfrastruktur, energieffektivitet og udnyttelse af regionernes eget potentiel.

4. Regionsudvalget kan endvidere støtte Kommissionens strategi baseret på følgende to grundlag:

- energipolitik/samhørighed, hvor der skal tages hensyn til samhørighedsaspektet i energipolitikken, samt

- andre politikker, hvor der skal tages hensyn til energiens muligheder for at bidrage til samhørigheden. Dette gælder ikke mindst i Fællesskabets samarbejde med tredjelande.

5. Regionsudvalget kan endvidere tilslutte sig, at energisystemerne integreres mest muligt inden for Europa samtidig med, at der tages hensyn til regionale og strukturelle forskelle, og derved bidrager til at mindske forskellene med hensyn til adgang til energi og energieffektivitet. Derfor må samhørighedsmålet integreres i energipolitikken for at bidrage aktivt til dette mål.

6. Regionsudvalget finder, at der i de mindre udviklede regioner bør satses på opbygning af knowhow, uddannelse, information om teknologi samt en tilpasning af de institutionelle og juridiske rammer til fremme af energieffektivitet og udvikling af vedvarende energikilder.

7. Regionsudvalget kan tilslutte sig den grundlæggende idé med transeuropæiske energinet, der gør det muligt i visse regioner at opfylde de nævnte mål i meddelelsen samt sikrer

- større robusthed mod kriser på det globale energimarked, samt

- potentiale for et tættere samarbejde med Østeuropa og det tidligere Sovjetunionen.

8. Det er positivt, at Kommissionen vil skabe gunstigere vilkår for udbygningen af nettene, herunder gennem forenkling af nationale godkendelsesprocedurer. Men landskabsmiljøhensyn vejer imidlertid tungt, og det store problem i flere lande er, at procedurerne for godkendelse af nye net er meget langsommelige. Det må derfor overvejes på EU-plan at opstille en overordnet målsætning for, hvordan medlemslandene kan forenkle godkendelsesprocedurerne for udbygningen af nye net under behørig respekt for nationale og regionale politikker for landskabsmiljøet. En konkret EU-målsætning kan få væsentlig indflydelse og kan fremme en etablering af transeuropæiske net.

9. Regionsudvalget kan støtte et indre energimarked, der tilstræber en vis harmonisering af markedsforholdene og dermed sikrer aktørerne i alle lande lige konkurrencebetingelser, såfremt hvert land bevarer muligheden for at udforme sin egen energi- og miljøpolitik under hensyntagen til dets historiske udvikling samt energi-, miljø- og socialpolitiske prioriteringer.

Dog mener Regionsudvalget, at behovet for en EU-dirigeret netudbytning bør anskues uafhængigt af planerne om at etablere et indre energimarked på konkurrencemæssige vilkår.

SÆRLIGE BEMÆRKNINGER

Energiprogrammer

10. Regionsudvalget mener, at THERMIE-programmets nærmere gennemførelsesregler bør differentieres i de mindre udviklede regioner. De energiteknologifremmende organer, der ligger i nærheden af eller i disse regioner, kunne gøre et grundigt arbejde for at fastlægge, hvilken innovationsteknologi der er bedst egnet til deres energibehov, samt finde frem til og støtte de økonomiske beslutningstagere, som er interesseret i at anvende en sådan teknologi, og dem, der er i stand til at indføre den.

Regionsudvalget bifalder samtidig, at der lægges stor vægt på uddannelse inden for dette program.

11. Regionsudvalget udtrykker tilfredshed med projekterne i JOULE-programmet i de mindst udviklede regioner, først og fremmest inden for vedvarende energi.

Regionsudvalget kan samtidig godkende Kommissionens forslag om at lade forskningsorganer i de mindst udviklede regioner samarbejde med institutioner uden for disse regioner om projekter, der er omfattet af JOULE-programmet. Dette vil forbedre undervisningspersonalets kvalifikationer i hele EU.

12. Regionsudvalget finder, at der må anvendes en særlig angrebsvinkel over for regioner, som har færre muligheder for at træffe nogle af de foreslåede foranstaltninger i SAVE-programmet såsom certificering af bygninger, udvikling af organer, der beskæftiger sig med finansiering gennem tredjemand og energi-audits.

13. Regionsudvalget mener, at der bør lægges vægt på de institutionelle og finansielle aspekter i de dårligst stillede regioner i ALTERNER-programmerne. Det er vigtigt at fjerne de juridiske hindringer og give investorer i vedvarende energikilder mindst lige så gode finansieringsbetingelser som de store energiselskaber samt tage hensyn til de eksterne faktorer.

Andre EU-programmer

14. Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag om, inden for INTERREG, at yde støtte til oprettelse af organer, der har til opgave at tilrettelægge og gennemføre forskellige foranstaltninger til fælles udnyttelse af regionernes eget potentiel og således fremme overførsel af knowhow mellem de forskellige regioner. Disse foranstaltninger bør dog omfatte specifikke uddannelsestiltag.

15. Regionsudvalget mener, at der specifikt bør henvises til det vigtige bidrag, der kommer fra ADAPT-initiativet. Dette initiativ falder ind under Den Europæiske Socialfonds nye mål 4: »Arbejdstagernes tilpasning til industrielle ændringer«, hvor der gives støtte til uddannelse i rationel energianvendelse. De primære mål med ADAPT er at tilpasse arbejdstagerne til forandringer, at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne via uddannelse, at forebygge arbejdsløshed ved at forbedre arbejdstagernes kvalifikationer samt at skabe nye job og nye aktiviteter. Disse dækker bl.a. energisektoren og bidrager dermed til at skabe samhørighed inden for denne sektor.

Energiplanlægning og -styring

16. Regionsudvalget finder, at der kun opnås indgående forståelse for de regionale energiprogrammers bidrag til den regionale økonomiske udvikling, hvis sådanne programmer vurderes grundigt, bl.a. gennem anvendelse af objektive kriterier og udvikling af en passende metodologi.

17. Regionsudvalget understreger behovet for at integrere energistyringen med den miljømæssige, fysiske og transportmæssige planlægning og gør opmærksom på den betydelige rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller i denne forbindelse.

Regionsudvalget finder endvidere, at der er behov for en præcisering af de projekter, som kan gennemføres i forbindelse med energiplanlægning i regioner og byområder. En særlig opmærksomhed bør vies effektiv udnyttelse af energi inden for opvarmning og airconditioning inden for transport, luftkvalitet og forebyggelse af sundhedsproblemer.

De regionale og lokale myndigheder må gå i spidsen med hensyn til energieffektivitet ved at sørge for en korrekt forvaltning af de bygninger, de fører tilsyn med.

18. Regionsudvalget er enig i, at Kommissionen bør lægge vægt på energistyringsforanstaltninger samtidig med, at der skal gøres plads for netudvidelser, hvis dette er hensigtsmæssigt i landdistrikter, øer og fjernområder. Regionsudvalget henviser i den forbindelse til et samspil med anvendelse af decentral kraft/varme-produktion, som det bl.a. kendes fra Danmark.

19. Regionsudvalget finder, at der bør lægges vægt på forvaltning af gas-, el- og varmenet og forvaltning af energien i byejendomme, på »energiservice« af høj kvalitet, herunder information af befolkningen med henblik på forbedring af energieffektiviteten, og helt generelt på projekter til forbering af energieffektiviteten i byområder (bymiljø).

20. Regionsudvalget udtrykker tilfredshed med de foranstaltninger, der skal gennemføres fra den ene grænseregion til den anden, og at det drejer sig om at inddrage repræsentative organer, harmoniserede lovgivninger samt få personer med forskellige erfaringer og baggrund til at arbejde sammen, bl.a. i forbindelse med udveksling af erfaringer og inden for netværk til overførsel af knowhow som FEDARENE for regionerne, ENERGY CITIES for kommunerne og ISLENET for øerne.

21. Regionsudvalget kan endvidere tilslutte sig Kommissionens bestræbelser for at begrænse CO2-emissioner og Fællesskabets og medlemslandenes forpligtelser i relation til rammekonventionen om klimaforandringer.

Luftmiljøet bør prioriteres højt i EU's energipolitik. Der bør ske en harmonisering af miljøkrav på højt niveau, eventuelt via gennemførelse af en fælles CO2- og energiafgift samt harmonisering af afgifter i øvrigt med henblik på energibesparelser og et renere miljø.

Uddannelse og undervisning

22. Regionsudvalget fastholder, at man kun ved at lægge øget vægt på uddannelse af menneskelige ressourcer og uddannelsesforanstaltninger kan sikre en effektiv overførsel og anvendelse af knowhow, teknologiudbredelse samt en bedre forvaltning af ressourcerne i energisektoren og derved styrke samhørigheden mellem medlemsstaterne.

23. Uddannelsesforanstaltningerne på energiområdet må imidlertid være forenelige med den pågældende regions energibehov og eget potentiel. Inden for en række EU-forskningsaktiviteter på energiområdet, såsom JOULE- og THERMIE-programmet, har der været vanskeligheder med at udbrede teknologier til mindre udviklede regioner. Man kan derfor ikke skære alle over én kam, men må reagere fleksibelt og tage hensyn til de forskellige lokale forhold og behov.

24. Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag om at oprette energiteknologifremmende organer (OPET) inden for THERMIE-programmet, til at forske i de mindre udviklede regioners særlige forhold samt finde frem til og støtte de økonomiske beslutningstagere, der er interesseret i, og som er i stand til at bruge teknologien, samt dem der kunne uddannes til det.

25. Regionsudvalget tilføjer, at der bør gives støtte til lokale grupper, som beskæftiger sig med at finde frem til måder, hvorpå deres særlige behov kan tilgodeses. I uddannelsesprogrammerne må der tages hensyn til ikke blot de lokale organers evne til at bistå udsendte eksperter, men også til deres mulighed for at yde fortsat støtte til projektet, når eksperten er taget hjem. Net, der støtter »kaskadeoperationer« i forbindelse med overførsel af knowhow, bør fremmes med bistand fra eller ansættelse af passende eksperter.

Forskning og udvikling

26. Regionsudvalget understreger, at der bør henvises til det foreslåede FTU-særprogram for forskeres uddannelse og mobilitet inden for det fjerde rammeprogram (1994-1998). Det vil komme til at spille en vigtig rolle for styrkelse af samhørigheden i energisektoren, idet videnskabelige institutioner og forskere i EU's ugunstigt stillede regioner gives uddannelses- og forskningsmuligheder. Programmet giver mulighed for fjernundervisning for de ugunstigt stillede regioner og støtter foranstaltninger, der fremmer disses deltagelse i programmet. Elektronisk kommunikation har stor betydning for fjerntliggende områder.

27. Regionsudvalget påpeger, at det er yderst vigtigt at få et samarbejde i gang mellem undervisere og forskere samt informationsformidlere for at få koordineret indsatsen og undgå unødvendigt dobbeltarbejde og ressourcespild. Letforståelige rapporter om energipolitik og projekter, konferencer og seminarer bør fremmes som et led i denne indsats. Endvidere bør der oprettes en central database, hvor man både er reaktiv ved at svare på henvendelser og proaktiv ved at søge at lade de disponible oplysninger komme ud til så brede kredse som muligt. Databasen skal omfatte oplysninger fra statslige og ikke-statslige organer, universiteter og forskningsinstitutioner i hele EU. De lokale og regionale myndigheder har en vigtig rolle at spille, når det drejer sig om at fremme et tættere samarbejde på græsrodsniveau.

28. Regionsudvalget er enig i, at de Økonomiske og Sociale dimensioner samt udviklingen af uddannelsesforanstaltninger er vigtige aspekter i energipolitikken.

Finansiering

29. Regionsudvalget kan ligeledes tilslutte sig, at det, inden der etableres mulige finansielle støtteordninger, er nødvendigt at gennemføre Kommissionens energistrategigrundlag, jf. punkt 4. I den forbindelse må det være en forudsætning for at få støtte, at projekterne underkastes en miljøkonsekvensanalyse og kan støttes af de regionale og lokale myndigheder.

Bruxelles, den 2. februar 1995.

Jacques BLANC

Formand for

Regionsudvalget

() EFT nr. C 217 af 6. 8. 1994, s. 18.

() EFT nr. C 217 af 6. 8. 1994, s. 5.

BILAG I

Supplerende udtalelse af Regionsudvalget

Regionsudvalget besluttede den 26. juli 1994 under henvisning til artikel 9, stk. 1, i forretningsordenen at udarbejde en supplerende udtalelse om den ovennænvte meddelelser.

Underudvalget for Uddannelse og Undervisning, som fik til opgave at forberede Regionsudvalgets arbejde med spørgsmålet, vedtog sin supplerende udtalelse den 5. september 1994. Ordfører var John Evans.

Denne supplerende udtalelse er vedlagt som bilag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 22/95), som det vedtog på sin 6. plenarforsamling (mødet den 2. februar 1995).

1. Indledning

Regionsudvalget støtter fuldt ud Kommissionens mål om at integrere økonomisk og social samhørighed i Fællesskabets energipolitik og i den overordnede strategi, der foreslås i meddelelsen for at nå dette mål.

Det er vigtigt med en holdningsændring i forbindelse med udformningen af energipolitik, især med hensyn til affaldsbortskaffelse, som nødvendigvis indebærer oplysnings- og uddannelsestiltag.

1.1. De eksisterende forskelle mellem regionerne med hensyn til effektiv brug af og adgang til energi kan tilskrives en forskellig evne til at forvalte ressourcerne effektivt og til at tilpasse sig til vedvarende energikilder, til nye teknologier og nye arbejdsmetoder på energiområdet.

1.2. Regionsudvalget fastholder, at man kun ved at lægge øget vægt på udvikling af menneskelige ressourcer og uddannelsesforanstaltninger kan sikre en effektiv overførsel og anvendelse af knowhow, teknologiudbredelse samt en bedre forvaltning af ressourcerne i energisektoren og derved styrke samhørigheden mellem medlemsstaterne.

2. Særlige bemærkninger

2.1. Regionsudvalget mener, at der specifikt bør henvises til det vigtige bidrag, der kommer fra ADAPT-initiativet. Dette initiativ falder ind under Den Europæiske Socialfonds nye mål 4: »Arbejdstagernes tilpasning til industrielle ændringer«, hvor der gives støtte til uddannelse i rationel energianvendelse. De primære mål med ADAPT er at tilpasse arbejdstagerne til forandringer, at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne via uddannelse, at forebygge arbejdsløshed ved at forbedre arbejdstagernes kvalifikationer samt at skabe nye job og nye aktiviteter. Disse dækker bl.a. energisektoren og bidrager dermed til at skabe større samhørighed inden for denne sektor.

2.2. Regionsudvalget bifalder, at der lægges stor vægt på uddannelse inden for THERMIE-programmet, der omhandler fremme af nye energiteknologier, især overførsel af knowhow og teknologi til SMV, samt information og uddannelse i de dårligst stillede områder gennem et samarbejde med lokale selskaber.

2.3. I alle de øvrige fællesskabsaktioner inden for energisektoren bør uddannelsesforanstaltninger imidlertid indtage en mere fremtrædende plads.

2.4. Regionsudvalget godkender Kommissionens opfordring til at integrere de foreslåede ledsageforanstaltninger i de regionale udviklingsprogrammer, især for at få stablet uddannelsesprogrammer på benene og støtte de lokale og regionale organer, der er ansvarlige for at forberede og gennemføre ledsageforanstaltningerne, da de spiller en vital rolle ved udviklingen af de menneskelige ressourcer.

2.5. Uddannelsesforanstaltningerne på energiområdet må imidlertid være forenelige med den pågældende regions energibehov og eget potentiel. Inden for en række EF-forskningsaktiviteter på energiområdet såsom JOULE- og THERMIE-programmerne har der været vanskeligheder med at udbrede teknologier til mindre udviklede regioner. Man kan derfor ikke skære alle over én kam, men må reagere fleksibelt og tage hensyn til de forskellige lokale forhold og behov.

2.6. Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag om at oprette energiteknologifremmende organer (OPET) inden for THERMIE-programmet, til at forske i de mindre udviklede regioners særlige forhold samt finde frem til og støtte de økonomiske beslutningstagere, der er interesseret i og som er i stand til at bruge teknologien, samt dem der kunne uddannes til det.

2.7. Regionsudvalget tilføjer, at der bør gives støtte til lokale grupper, som beskæftiger sig med at finde frem til måder, hvorpå deres særlige behov kan tilgodeses. I uddannelsesprogrammerne må der tages hensyn til ikke blot de lokale organers evne til at bistå udsendte eksperter, men også til deres mulighed for at yde fortsat støtte til projektet, når eksperten er taget hjem. Net, der støtter »kaskadeoperationer« i forbindelse med overførsel af knowhow, bør fremmes med bistand fra eller ansættelse af passende eksperter.

2.8. Regionsudvalget godkender Kommissionens forslag om at lade forskningsorganer i de mindst udviklede regioner samarbejde med institutioner uden for disse regioner om projekter, der er omfattet af JOULE-programmet, da dette forbedrer undervisningspersonalets kvalifikationer i hele EF.

2.9. Regionsudvalget understreger, at der bør henvises til det foreslåede FTU-særprogram for forskeres uddannelse og mobilitet inden for det fjerde rammeprogram (1994-1998). Det vil komme til at spille en vigtig rolle for styrkelse af samhørigheden i energisektoren, idet videnskabelige institutioner og forskere i EF's ugunstigt stillede regioner gives uddannelses- og forskningsmuligheder. Programmet giver mulighed for fjernundervisning for de ugunstigt stillede regioner og støtter foranstaltninger, der fremmer disses deltagelse i programmet. I sin udtalelse om SOCRATES () understregede Regionsudvalget den betydning, elektronisk kommunikation har for fjerntliggende områder.

2.10. Regionsudvalget påpeger, at det er yderst vigtigt at få et samarbejde i gang mellem undervisere og forskere samt informationsformidlere for at få koordineret indsatsen og undgå unødvendigt dobbeltarbejde og ressourcespild. Letforståelige rapporter om energipolitik og projekter, konferencer og seminarer bør fremmes som et led i denne indsats. Endvidere bør der oprettes en central database, hvor man både er reaktiv ved at svare på henvendelser og proaktiv ved at søge at lade de disponible oplysninger komme ud til så brede kredse som muligt. Databasen skal omfatte oplysninger fra statslige og ikke-statslige organer, universiteter og forskningsinstitutioner i hele EU. De lokale og regionale myndigheder har en vigtig rolle at spille, når det drejer sig om at fremme et tættere samarbejde på græsrodsniveau.

2.11. Regionsudvalget støtter endvidere Kommissionens opfordring til inden for SAVE-programmet at benytte en særlig angrebsvinkel over for de mindre udviklede regioner, som har færre muligheder for at træffe nogle af de anbefalede foranstaltninger såsom certificering af bygninger, fordi der ikke findes uddannede teknikere. Teknikere samt folk, der uddanner teknikere, bør tilbydes uddannelse eller videreuddannelse, således at de godkendte normer i EU kan opfyldes.

2.12. Regionsudvalget er i øvrigt enig med Kommissionen i, at man bør udnytte resultaterne af foranstaltningerne i forbindelse med energiplanlægningen i regioner og byområder, især inden for de regionale udviklingsprogrammer, da de bidrager til en bedre indkredsning af uddannelsesbehovene og en bedre koordinering af foranstaltningerne med de regionale og nationale myndigheder.

2.13. I forbindelse med energiplanlægningen i regioner og byområder bør der være større mulighed for at yde støtte til oprettelse af lokale eller regionale grupper, som rådgiver energibrugere i rationel energiforvaltning. Endvidere bør denne foranstaltning omfatte et mere sammenhængende uddannelseselement.

2.14. Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag om inden for INTERREG at yde støtte til oprettelse af organer, der har til opgave at tilrettelægge og gennemføre forskellige foranstaltninger til fælles udnyttelse af regionernes eget potentiel og således fremme overførsel af knowhow mellem de forskellige regioner. Disse foranstaltninger bør dog omfatte specifikke uddannelsestiltag. Regionsudvalget henviser til sin udtalelse om EF-initiativernes fremtid under strukturfondene (), hvori man støtter en indsats til fremme af grænseoverskridende uddannelsesforanstaltninger inden for INTERREG.

3. Konklusioner

3.1. Regionsudvalget understreger, at den udfordring, der ligger i at udvikle de menneskelige ressourcer, ikke blot bør tages op gennem målrettede programmer. Det er nødvendigt med en horisontal indfaldsvinkel, således at alle fællesskabsinitiativer inden for energisektoren omfatter specifikke uddannelsesforanstaltninger, som muliggør ikke blot en overførsel, men en reel anvendelse af den pågældende knowhow og teknologi, således at beskæftigelses- og vækstmulighederne i den pågældende region øges. Der er brug for en bedre koordinering og et bedre samarbejde inden for alle energirelaterede programmer, hvor man påviser de uddannelsesmæssige konsekvenser af hvert enkelt program samt fastsætter de nødvendige budgetmidler for dermed at sikre en mere effektiv indsats og undgå spredt fægtning. Mere effektive uddannelsesforanstaltninger vil uvægerligt bidrage til en udvikling af indsatsen inden for forskning og ny teknologi.

3.2. Udviklingen af de menneskelige ressourcer og uddannelsesforanstaltninger bør derfor være en vigtig komponent i den strategi, Kommissionen foreslår for at integrere det Økonomiske og Sociale samhørighedsmål i energipolitikken.

Bruxelles, den 5. september 1994.

Jacques BLANC

Formand for

Regionsudvalget

BILAG II

Supplerende udtalelse af Regionsudvalget

Regionsudvalget besluttede den 26. juli 1994, under henvisning til forretningsordenens artikel 9, stk. 1, at udarbejde en supplerende udtalelse om den ovennænvte meddelelse.

Det forberedende arbejde henvistes til Underudvalg 8 »Økonomisk og Social Samhørighed, Sociale og Arbejdsmarkedspolitiske Spørgsmål og Sundhedsvæsen«, som udpegede Deirdre Bolger til ordfører. Underudvalget vedtog sin udtalelse den 7. september 1994.

Denne supplerende udtalelse vedføjes som bilag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 22/95) vedtaget på den 6. plenarforsamling (mødet den 2. februar 1995).

REGIONSUDVALGET

henviser til følgende:

- artikel 2 i traktaten om Det Europæiske Fællesskab, som omfatter fremme af økonomisk og social samhørighed samt solidaritet mellem medlemsstaterne som mål, der er vigtige for EF's udvikling og succes, og artikel 3, hvori styrkelse af den økonomiske og sociale sikkerhed indgår som en af de fællesskabsaktiviteter, der skal sikre opfyldelse af målene i artikel 2,

- artikel 130 A i traktaten, som anfører, at for at fremme en harmonisk udvikling af Fællesskabet som helhed udvikler og fortsætter dette sin indsats for at styrke sin økonomiske og sociale samhørighed. Fællesskabet skal navnlig stræbe efter at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen i de mindst begunstigede områder, herunder landdistrikter,

- artikel 129 B i traktaten, som omhandler oprettelse og udvikling af transeuropæiske net på transport-, telekommunikations- og energiinfrastrukturområdet, og artikel 129 D, som omhandler høring af Regionsudvalget,

- Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det økonomiske og sociale Udvalg om energi og økonomisk og social samhørighed [KOM(93) 645 endelig udg.],

- debatten i kølvandet på konferencen i Lissabon i juni 1992 om »energi og økonomisk og social samhørighed i Fællesskabet« og konferencen i Milano i juli 1993 om »energi og regionerne«.

INDLEDNING

I sin meddelelse foreslår Kommissionen en strategi til at integrere de økonomiske og sociale samhørighedsmål i energipolitikken samt anvende energi til at bidrage til at styrke denne samhørighed. I dette øjemed fremhæves følgende aspekter:

- Energipolitik og samhørighed, hvor der skal tages hensyn til samhørighedsaspektet i energipolitikken i:

- programmerne for styring af energien,

- programmerne for udvikling af energiteknologi,

- gennemførelsen af det indre marked,

- udviklingen af de transeuropæiske energinet.

- Andre politikker/energi/samhørighed, hvor der skal tages hensyn til energiens mulighed for at bidrage til samhørigheden i de andre politikker ved:

- at gennemføre energirelaterede ledsageforanstaltninger på en sammenhængende måde,

- at få de regionale og lokale myndigheder til at lægge større vægt på energiprojekter i deres udviklingsprogrammer,

- at integrere energirelaterede aspekter i de nye fællesskabsinitiativer. Der er navnlig tale om følgende aspekter:

- energi og grænseoverskridende foranstaltninger,

- energi og landdistrikter, øer og fjernområder,

- energi og bymiljø.

Energi fås fra enten ikke-vedvarende kilder (f.eks. fossilt brændsel såsom kul eller olie eller nukleart brændsel) eller vedvarende kilder (f.eks. sol-, tidevands-, vindenergi osv.). Generelt er det mere miljøbelastende at anvende ikke-vedvarende energiformer. Leverancerne af de ikke-vedvarende kilder er endvidere pr. definition udtømmelige, og de vil blive dyrere, efterhånden som der tyndes ud i dem.

GENERELLE BEMÆRKNINGER

1. Økonomisk udvikling og sociale fremskridt er snævert forbundet med tilgængeligheden af energiressourcer. Energi og udvikling hænger uløseligt sammen.

2. Fællesskabets dårligst stillede regioner er værst stillede med hensyn til energi, hvilket er både én af årsagerne til og én af konsekvenserne af deres økonomiske tilbageståenhed.

2.1. Det er beklageligt, at disse regioner ligger i de lande, som er mest afhængige af importeret energi.

2.2. De har de laveste energiforbrug pr. indbygger.

2.3. De udnytter energien mindre effektivt, hovedsageligt på grund af et lavere teknologisk stade og færre energiforsyningsmuligheder.

2.4. De har meget begrænset eller slet ingen adgang til de store indbyrdes forbundne net.

2.5. Hvor muligheden findes, bør man med den nuværende teknologi i mange tilfælde udbygge forsyningen af lokalt produceret vedvarende energi (f. eks. sol-, vind-, tidevandsenergi, minivandkraftværker) i sådanne områder.

3. Opfyldelse af den fælles energipolitiks hovedmål kan ofte få vidt forskellige virkninger for den økonomiske og sociale samhørighed.

3.1. Det er rigtigt, når det i meddelelsen anføres, at forsyningssikkerhed forudsætter en opbygning af strategiske lagre. Dette medfører betydelige investeringer og finansieringsomkostninger, der er en relativt større byrde for de mindre udviklede lande.

3.2. Udbygning og forstærkning af net og sammenkoblede net bidrager til en forbedring af levestandarden og en stigning i den økonomiske aktivitet, men kræver også omfattende investeringer.

3.2.1. Det er skuffende, at sådanne projekter normalt kun er økonomisk levedygtige på mellemlang og lang sigt og derfor ikke er særligt attraktive for private erhvervsdrivende.

3.2.2. Det understreges, at for store tilskud til nettene kan være en fare for udnyttelsen af de regionale eller lokale energiressourcer.

3.2.3. Udbygningen af energinettene bør tage mulige synergier med andre net i betragtning, især med nettene på transport- og telekommunikationsområdet, for således at begrænse miljøpåvirkningen.

3.3. Det er korrekt, at fremme af energieffektivitet og udvikling af vedvarende energikilder er faktorer, der bidrager til at styrke den økonomiske og sociale samhørighed.

3.3.1. Det erkendes, at de skaber økonomisk aktivitet og dermed værditilvækst og beskæftigelse, samt at de forbedrer miljøkvaliteten og levestandarden.

3.3.2. Det skal imidlertid påpeges, at energieffektivitet og udvikling af vedvarende energikilder kræver teknik og knowhow, der ikke altid er let tilgængelig.

3.3.3. Det er beklageligt, at de lokale ressourcer er mindre konkurrencedygtige end de »centraliserede energiformer«. Dette skyldes ofte utilstrækkelig knowhow hos de regionale og lokale erhvervsdrivende.

3.3.4. De institutionelle og juridiske rammer er ikke tilpasset og gør det ikke muligt at udnytte disse regioners potentiel fuldt ud.

3.3.5. Tværregionalt samarbejde kan være et middel til at kombinere forskellige regionale, kulturelle, historiske og økonomiske forhold for at nå de fælles mål for energieffektivitet. (FEDARENNE er et godt eksempel på tværregionalt samarbejde).

3.3.6. Tværregionalt samarbejde kan bidrage til at få overført knowhow inden for energieffektivitet fra de mere udviklede regioner til de mindre udviklede.

3.4. Forhåbentlig vil det indre energimarked gøre det muligt i højere grad at få energisystemerne til at supplere hinanden.

3.4.1. Dog vil priserne ikke falde lige meget i alle EF-lande og -regioner. I nogle af de mindre udviklede regioner og egne vil det lave forbrug kombineret med den afsides beliggenhed ikke gøre det berettiget, selv med tilskud, at foretage de nødvendige investeringer til en infrastrukturudbygning.

3.4.2. Det er urimeligt, at energiintensive forbrugere i de mindre udviklede regioner på grund af den afsides beliggenhed kun i begrænset omfang vil få fordel af de relative prisfald for gas og elektricitet.

3.4.3. Det påpeges, at liberaliseringen af olieproduktmarkedet vil skærpe konkurrencen og tvinge distributørerne til større rationalisering. Dette kan resultere i en indskrænkning af salgsstederne i tyndt befolkede egne, der ligger afsondret fra de store trafikveje.

3.4.4. I Fællesskabets mindre udviklede regioner, og især visse landdistrikter, ø-regioner og perifere områder vil det indre marked ikke nødvendigvis i første instans føre til lettere adgang til energi.

3.4.5. Det er urimeligt, at energimarkedet har en monopol- og oligopollignende struktur, og at dette marked er forbeholdt statslige selskaber i de fleste af medlemslandene. Dette vil gøre gennemførelsen af det indre energimarked vanskeligere.

3.4.6. Den nuværende praksis, herunder konkurrence mellem forskellige offentlige værker, kan snarere føre til øget energiforbrug end til energibevarelse.

4. Det kan udtrykkeligt godkendes, at der indføres ledsageforanstaltninger, som bidrager ikke alene til at styrke samhørigheden gennem energipolitikken, men også gennem deres virkninger på andre EF-politikker: Miljøpolitikken, den fælles landbrugspolitik, transportpolitikken, forskningspolitikken, politikken for fysisk planlægning og regionaludvikling, beskæftigelsespolitikken og politikken vedrørende industriel ændring.

5. Kommissionen anmodes om at yde de lokale og regionale myndigheder støtte til uddannelsesforanstaltninger vedrørende energibevidstgørelse og energiforvaltning.

SÆRLIGE BEMÆRKNINGER

REGIONSUDVALGET

6. THERMIE

Programmets nærmere gennemførelsesregler bør differentieres i de mindre udviklede regioner. De energiteknologifremmende organer, der ligger i nærheden eller i disse regioner, kunne gøre et grundigt arbejde for at fastlægge innovationsteknologi, der er bedst egnet til deres energibehov, samt finde frem til og støtte de økonomiske beslutningstagere, som er interesseret i at anvende en sådan teknologi, og dem, der er i stand til at indføre den.

7. JOULE

Der udtrykkes tilfredshed med projekterne i de mindst udviklede regioner, først og fremmest inden for vedvarende energi.

8. SAVE

Der må anvendes en særlig angrebsvinkel over for regioner, som har færre muligheder for at træffe nogle af de foreslåede foranstaltninger såsom certificering af bygninger, udvikling af organer, der beskæftiger sig med finansiering gennem tredjemand, energi-audits.

9. ALTENER

Der må ganske rigtigt lægges vægt på de institutionelle og finansielle aspekter i de dårligst stillede regioner. Det er vigtigt at fjerne de juridiske hindringer, at give investorer i vedvarende energikilder mindst lige så gode finansieringsbetingelser som de store energiselskaber samt tage ordentligt hensyn til eksterne faktorer.

10. Der opnås kun en indgående forståelse for de regionale energiprogrammers bidrag til den regionale økonomiske udvikling, hvis sådanne programmer vurderes ordentligt bl.a. gennem anvendelse af objektive kriterier og udvikling af en passende metodologi.

11. Energiplanlægning i regioner og byområder

Der er behov for en præcisering af de projekter, som kan gennemføres i forbindelse med de nævnte programmer. En særlig opmærksomhed bør vies effektiv udnyttelse af energi inden for opvarmning og ventilation, luftkvalitet og forebyggelse af sundhedsproblemer.

De regionale og lokale myndigheder må gå i spidsen med hensyn til energieffektivitet ved at sørge for en korrekt forvaltning af de bygninger, de fører tilsyn med.

12. Energi og landdistrikter, øer og fjernområder

Kommissionen bør ganske rigtigt lægge vægt på energistyringsforanstaltninger samtidig med, at der skal gøres plads for netudvidelser, hvis dette er hensigtsmæssigt.

13. Energi og bymiljø

Der bør lægges vægt på forvaltning af gas-, el- og varmenet og forvaltning af energien i byejendomme og arbejder til forbedring af energieffektiviteten i byområder.

14. Energi og grænseoverskridende foranstaltninger

Der udtrykkes tilfredshed med de foranstaltninger, der skal gennemføres fra den ene grænseregion til den anden, og at det drejer sig om at inddrage repræsentative organer, harmoniseret lovgivninger samt få personer med forskellige erfaringer og baggrund til at arbejde sammen.

15. Regionsudvalgets konklusion

Når den overordnede strategi for en integrering af målsætningen om økonomisk og social samhørighed i energipolitikken er gennemført, og der er blevet truffet afgørelser om politikker og programmer, må Regionsudvalget sikre, at livskvaliteten beskyttes og at alle europæiske borgeres sundhed og velfærd forbedres.

Bruxelles, den 7. september 1994.

Jacques BLANC

Formand for

Regionsudvalget