DA Den Europæiske Unions Tidende C 44/8

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 44/05

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

RESUMÉ

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»SZEGEDI FŰSZERPAPRIKA-ŐRLEMÉNY« ELLER »SZEGEDI PAPRIKA«

EF-Nr.: HU-PDO-0005-0395-21.10.2004

BOB ( X ) BGB ( )

Dette resumé indeholder hovedelementerne af varespecifikationen til information.

1. Medlemsstatens ansvarlige myndighed:

Navn: FVM – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály Adresse: Budapest Kossuth Lajos tér 11. 1055 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Tlf. +36 13014419 Fax +36 13014808 E-mail: zobore@fvm.hu

2. Ansøgende sammenslutning

Navn: Szegedi Fűszerpaprika Konzorcium Adresse: Szeged-Szőreg Szerb u. 173. 6771 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Tlf. +36 62558390 Fax +36 62405120 E-mail: szokol@rubinpaprika.hu Sammensætning: Producent/forarbejdningsvirksomhed ( X ) Andet ( )

3. Produktets art:

Kategori 1.8 — krydderier

4. Varespecifikation:

(resumé af kravene i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

4.1. Navn:

»Szegedi fűszerpaprika-őrlemény« eller »Szegedi paprika«

4.2. Beskrivelse:

»Szegedi fűszerpaprika-őrlemény« eller »Szegedi-paprika« er en stødt paprika, som fermstilles ved at formale skallen af paprika (sød peber — Capsicum annuum L. var. Longum DC.), der dyrkes fra statsligt anerkendte arter af frø.

Det er kun de følgende arter, der må anvendes som råvare ved fremstillingen af Szegedi-paprika: Bíbor, Bolero, Délibáb, Fesztivál, Folklor, Kárminvörös, Mihályteleki, Napfény, Remény, Rubinvörös, Sláger, Szegedi F-03 (stærk), Szegedi mild 57-13, Szegedi 178 (stærk), Szegedi 179 (stærk), Szegedi 20, Szegedi 80, Viktória og Zuhatag.

Organoleptiske egenskaber:

»Szegedi fűszerpaprika-őrlemény« eller »Szegedi-paprika« har følgende organoleptiske egenskaber:

— Fysiske egenskaber: ensartet, homogent, med en passende formalingsgrad, dvs. hverken grovkornet eller med stykker i

— Farve: fra ildrød til lys klar rød

— Aroma: intensiv krydret og med duft, der minder om bagte grøntsager

— Smag: udpræget sødlig smag, der minder om moden bagt moskusgræskar og friske haveplanter, længerevarende, mildt, behageligt krydret uden at være skarp, dvs. et capsaicinindhold på under 100 mg/kg.

Ud over ovenstående har de stærke arter en dominerende stærk smag. Styrken bestemmes af capsaicinindholdet. Hvis det er 100-200 mg/kg, smager den stødte paprika mellemstærkt, og hvis det er over 200 mg/kg, smager den stærkt.

Fysiske og kemiske egenskaber:

—

—

Samlet farvestofindhold i tørstof på emballeringstidspunktet, mindst g/kg (2) eller ASTA-enheder på emballeringstidspunktet, minimum (2) 3,9 120 Højst tilladte nedbrydning af det samlede farvestofindhold pr. måned, ASTA-enheder (3) 5 Maksimalt vandindhold, % (m/m) 11,0 Højst tilladte sandindhold i tørstoffet, % (m/m) 0,5

—

4.3. Geografisk område:

De paprika, som produceres inden for grænserne af nedenstående områder i Szeged-området, kan anvendes som råvare ved fremstillingen af »Szegedi fűszerpaprika-őrlemény« eller »Szegedi-paprika« med beskyttet oprindelsesbetegnelse: Algyő, Ambrózfalva, Apátfalva, Árpádhalom, Ásotthalom, Baks, Balástya, Bordány, Csanádpalota, Csanytelek, Csengele, Csikóspuszta, Csongrád, Derekegyháza, Deszk, Dóc, Domaszék, Eperjes, Fábiánsebestyén, Felgyő, Ferencszállás, Forráskút, Földeák, Hódmezővásárhely, Királyhegyes, Kistelek, Kiszombor, Klárafalva, Kövegy, Kútvölgy, Kübekháza, Magyarcsanád, Makó, Maroslele, Mártély, Mindszent, Mórahalom, Nagyér, Nagylak, Nagymágocs, Óföldeák, Ópusztaszer, Öttömös, Pitvaros, Pusztaszer, Rákos, Röszke, Rúzsa, Sándorfalva, Szatymaz, Szeged, Szegvár, Székkutas, Szentes, Tiszasziget, Tompahát Tömörkény, Újszentiván, Üllés, Zákányszék, Zsombó; Battonya, Békéssámson, Csanádalberti, Csanádapáca, Csorvás, Dombegyház, Gábortelep, Gádoros, Gerendás, Kardoskút, Kaszaper, Kisdombegyház, Kunágota, Magyarbánhegyes, Magyardombegyház, Magyartés, Medgyesbodzás, Medgyesegyháza, Mezőhegyes, Mezőkovácsháza, Nagybánhegyes, Nagyszénás, Orosháza, Pusztaföldvár Tótkomlós, Végegyháza og Csólyospálos.

Produktionen og emballeringen skal foregå inden for det samme geografiske område.

4.4. Bevis for oprindelse:

Produktets sporbarhed garanteres ved hjælp af de dokumenter, der udarbejdes i forbindelse med registreringen af producent- og forarbejdningsvirksomheder, under fremstillingen og bearbejdningen, de holdbarhedsdatoer, som påføres emballagen, partinumrene og de nummererede etiketter, der udstedes af konsortiet.

Det er de lokale afdelinger af landbrugsministeriets forvaltningsdepartement, som fører tilsyn med, at reglerne overholdes.

4.5. Produktionsmetode:

Det første skridt i fremstillingsprocessen er at klargøre dyrkningsområdet. Derefter sås frøene eller stiklingerne udplantes, alt efter den valgte produktionsmetode. Hvis der anvendes stiklinger, fremstilles disse fra slutningen af februar til begyndelsen af april. De udplantes i maj, enten manuelt eller maskinelt. Hvis der anvendes frø, udsås de i begyndelsen af april.

I løbet af produktionsprocessen udføres følgende aktiviteter, som bidrager til plantens optimale udvikling: vanding, gødskning, befrugtning og plantebeskyttelse.

Paprikaene høstes i flere etaper, efterhånden som de modnes.

Det optimale resultat nås, hvis de høstede paprika lagres og eftermodnes (i godt ventilerede lokaler) i to uger i henhold til metoder, som afgøres af producentvirksomhedernes tekniske muligheder.

Efterfølgende forberedes de eftermodnede paprika til tørring. De sorteres, vaskes og skæres i skiver. Disse aktiviteter har en grundlæggende indflydelse på det endelige produkts kvalitet.

Paprikaene kan tørres i små sække, der hænges op under spærene, i tørrerum eller i et båndtørreri. Efter tørreprocessen er paprikaenes vandindhold nedbragt fra ca. 80 % til under 10 %.

Efter en indledende hakning formales den tørrede paprika ved at sende den gennem et sæt meget fintmalende vandrette møllesten. Formalingen ved hjælp af møllesten er vigtig, da paprikaen opvarmes, når den formales af stenene. Denne opvarmning og formaling frigør olien i kernerne og de fedtopløselige farvestoffer i paprikaens skal, som så overtrækker de andre plantedele og giver den stødte paprika en jævn farve.

Slutfasen af formalingsprocessen med møllesten er konditioneringen, hvor den stødte paprikas vandindhold øges med 1,5-3 % ved hjælp af intensiv blanding og tilsætning af vand af drikkevandskvalitet. Konditioneringen spiller en vigtig rolle i udviklingen af den stødte paprikas visuelle fremtræden, idet processen sikrer et optimalt medium — med et vandindhold på 8-11 % — som sikrer, at den stødte paprikas bioaktive dele kan udfolde deres beskyttende virkning på de naturlige farvestoffer.

Efter formalingen sies paprikaen gennem en si med en huldiameter på højst 0,5 mm og emballeres derefter under anvendelse af metoder og emballage, som opfylder levnedsmiddelbestemmelserne.

Den ovenfor beskrevne eftermodning, formaling og konditionering har afgørende indflydelse på produktets kvalitet, som kun kan garanteres ved umiddelbar emballering, så der ikke sker en ændring af det niveau for vandindholdet, som er opnået ved konditioneringen. Disse processers kompleksitet forudsætter en ekspertise, som kun er til stede i det anførte geografiske område. Med henblik på at sikre ikke blot oprindelsen, men også kvaliteten af produktet skal hver produktionsfase ved fremstillingen af »Szegedi fűszerpaprika-őrlemény« eller »Szegedi-paprika« — dvs. dyrkning og forarbejdning af råvaren og emballering — foregå i det geografiske område, der er anført i punkt 4.3.

4.6. Tilknytning:

Det første skriftlige belæg for paprikas tilknytning til byen Szeged stammer fra 1748. I begyndelsen var paprikaen en prydplante og en lægeplante og blev først senere det vigtigste krydderi i det ungarske køkken. Produktionen var indtil midten af det 19. århundrede begrænset til at opfylde husholdningernes behov, men i slutningen af århundredet nåede paprikaforarbejdningen industrielle proportioner, og der var betydelig vækst i handelen. Paprikaproduktionen i regionen begyndte i nedre Szeged; beboerne i denne del af byen dyrkede paprika på den sorte sandjord på Tisza-flodsletten. Fra århundredskiftet og frem til 1930’erne voksede dyrkningsområderne for paprika fra 2 000 til 5 000 ungarske acres. Efter 1. Verdenskrig opnåede »Szegedi-paprika« — som indtil da kun havde kunnet købes på apoteket — via Østrig berømmelse i Tyskland, og snart begyndte eksporten til USA. I 1934 blev Szeged-området erklæret for et lukket område, og stødt paprika, som fremstilledes uden for dette område, måtte ikke sælges som »Szegedi-paprika«. På dette tidspunkt havde flertallet af de paprikadyrkende Szeged-familier dyrket paprika i 3-4 generationer, og der var 10-20 møller i området.

Stødt paprika fremstilles af paprikaarter med en aflang nedhængende frugt, som dyrkes i Szeged-området. Takket være de århundredegamle plantedyrkningstraditioner har de arter, som har bevaret disse genetiske egenskaber, tilpasset sig jordbunds- og klimaforholdene i området virkelig godt. Efter eftermodning, sortering, skylning og forsigtig tørring blev den stødte paprika fremstillet ved formaling med møllesten, hvilket giver den bedste kvalitet. Efter formaling blev paprikaen spredt ud, og lå en nat i et koldt lagerrum, så den stødte paprika kunne opsuge den rette mængde fugt fra luften. Den moderne konditioneringsproces bygger på denne fase i landbrugernes traditionelle paprikaforarbejdning.

Produktets enestående egenskaber skyldes ikke blot århundreders omhu, ekspertise og de ovenfor beskrevne fremstillingsteknikker, men også regionens dyrknings- og klimaforhold. I områderne omkring Holocene-floden i Szeged-regionen på flodsletterne omkring floderne Körös, Maros og Tisza har aflejringer skabt veldrænet alluvialjord og marskjord med et højt humusindhold. Tisza-floden fører løss og mudder til området, og floderne Maros og Körös fører henholdsvis sand og fint sand til området. Dyrkningen af de beskrevne paprikaarter er mulig på grund af de unikke aflejringer fra floderne, som har resulteret i jord, der hurtigt varmes op, som ikke revner, og som ikke indeholder salte, samtidig med at den har en god luftgennemstrømning og vanddræning.

Antallet af solskinstimer i Szeged-regionen er på ca. 2 000 om året, hvilket gør den til et af de varmeste områder i Ungarn. Paprika i denne region vil dog aldrig modne i samme grad, som paprika i sydlige dyrkningslande (som til sammenligning har 3 000 solskinstimer om året). Følgelig har »Szegedi-paprika« på høsttidspunktet et restsukkerindhold. Den stødte paprikas søde smag stammer fra kondensationsreaktionen mellem en del af sukkeret og skallens proteinindhold, karamelliseringen af sukkeret som følge af tørring og formaling og olien i kernerne.

I vækstsæsonen har paprika et varmebehov på mindst 3 000 °C. Den gennemsnitlige varmesum for Szeged-området er ca. 3 400 °C, og det sikrer, at paprika i denne region modner til en klar rød farve. Samtidig får den stødte paprika sin karakteristiske farve via eftermodningsprocessen, som går forud for tørring i regionens traditionelle fremstillingsproces for paprika. Metoden har også forbindelse til regionens klimaforhold, idet dyrkningsperioden er ret kort. Det betyder, at kun en del af høsten vil have udviklet de genetiske kvalitetstræk, som disse arter har. Eftermodningen af paprikaene giver den yderligere egenskaber, som bidrager til en god kvalitet. I løbet af eftermodningen medfører den naturlige udtørring (vandtab) et fald i sukkerindholdet, men ikke så stort, at det på nogen måde ændrer produktets karakteristiske smag. Samtidig øges både det samlede farvestofindhold med 30-50 % og mængden af rødt farvestof. Farvestofindholdet i eftermodnet stødt paprika er højere og mere stabilt end i paprika, som umiddelbart tørres og formales.

Det ungarske patentkontor registrerede oprindelsesbetegnelsen den 27. november 1998 (registreringsnummer: 3), og i overensstemmelse med Lissabonaftalen indførte Det Internationale Bureau under Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret det i det internationale register over oprindelsesbetegnelser den 6. maj 1969 (registreringsnummer: 502).

4.7. Kontrolorgan:

Navn: Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság Adresse: Budapest Mester u. 81. 1095 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Tlf. +36 4563010 Fax — E-mail: oevi@oai.hu

4.8. Mærkning:

Ud over de oplysninger, der er fastsat i loven, skal den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Szegedi fűszerpaprika-őrlemény« eller »Szegedi-paprika« eller en forkortelse heraf og (efter optagelse i EU-registeret) EU-logoet være anført på produktemballagen.

Konsortiets medlemmer skal desuden forsyne hver enhed med en nummereret etiket, der udstedes af konsortiet. Udstederen skal føre et register over de nummererede etiketter.

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

(2) Farvestofindholdet kan være højere, alt efter kundens behov. Det faktiske farvestofindhold for et parti skal være angivet på det kvalitetscertifikat, der ledsager forsendelsen.

(3) For stødt paprika kan der angives en »mindst holdbar til«-periode på 12 måneder.