>MV1I SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(93)178 ende I i g udg. 
Bruxelles, den 28. april 1993 
Meddelelse vedrørende det sociale 
aspekt af programmet for omstrukturering af stålindustrien (1993-1995) 
KOMMISSIONEN 
FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER 
Meddelelse vedrørende det sociale 
aspekt af programmet for omstrukturering af stålindustrien (1993-1995) 
1. Præsentat ion 
Kommissionen besluttede i november 1992 at iværksætte et samlet program 
til styrkelse af Jern- og stålindustriens konkurrenceevne1*. I decern 
ber modtog dette program en principgodkendelse fra Det Rådgivende 
Udvalg for EKSF2), og i februar 1993 blev det godkendt enstemmigt af 
Rådet3^. Dette program omfatter en social del, hvor Kommissionen agter 
at intensivere sin indsats betydeligt for at afbøde konsekvenserne af 
strukturomlægningen, der hviler tungt på arbejdstagerne, og medvirke 
til afholdelsen af omkostningerne i den forbindelse. 
I henhold ti I de skøn, der er tilgængelige på nuværende tidspunkt, og 
som stammer fra en undersøgelse i virksomhederne udført på Kommis­
sionens foranledning ("mission BRAUN"), og oplysninger indhentet fra de 
nationale administrationer, ligger tabet af arbejdspladser, der direkte 
skyldes denne strukturomlægning, på mellem 55 000 og 60 000 - et tal, 
der overstiger Kommissionens første skøn i november 1992. Det tilsva­
rende antal EKSF-arbejdstagere, som kan modtage fællesskabsstøtte i 
denne forbindelse, kan anslås til omkring 69 000 personer, et skøn, der 
tager hensyn til afskedigelser i sammenhæng med interne overflytninger, 
og som er blevet kontrolleret hos de kompetente myndigheder i medlems­
staterne . 
Det store tab af arbejdspladser vil i medlemsstaterne blive mødt med 
store og mangeartede bestræbelser fra virksomhedernes pg regeringernes 
side. Fællesskabet har et klart ansvar i forbindelse med denne omlæg­
ning og må deltage i disse bestræbelser med et ekstra bidrag, der 
svarer til de nuværende foranstaltninger på det sociale område, og som 
lægges til den traditionelle støtte fra EKSF. Det er hensigten til 
denne ekstra foranstaltning at knytte EKSF's fonde og midlerne fra ESF, 
som naturligvis går videre end til blot at behandle de sociale konse­
kvenser af lukningerne. Det er en forudsætning, at de sociale foran­
staltninger også vil kunne udvides gennem bidrag fra andre af 
Fællesskabets finansielle instrumenter (EFRU, bl.a. omsti I I ingslån). 
1) SEC(92) 2160 endelig udg. 
2) Møde den 18.12.1992. 
3) Jf. konklusionerne fra Rådets møde den 25.2.1993. 
Rue de lo Loi 200 - B-1049 Bruxelles - Belgien 
Telefon: direkte linie 295.15.50 - Telex C0MEU B 21877 - Telegromodresse C0MEUR Bruxelles - Telefox 29.51.178 
i Øw 
2 • EKSF-QmstJJ I i ngsstø.t_te.„.(Sgç i.a I de I ) 
Den EKSF-støtte, der ydes i henhold tit den sociale del, skal supplere 
den støtte, der ydes i henhold til bilaterale aftaler med medlems­
staterne (traditionel støtte). Ved nogle gange at fordoble EKSF-støtten 
til visse foranstaltninger, gør denne form for støtte det muligt at 
dække en større del af udgifterne forbundet med de forskellige foran-
staItninger. 
Herved vil EKSF's finansielle intervention på bedst mulig måde kunne 
imødekomme de behov, der opstår i forbindelse med strukturomlægningen, 
på en smidig og hurtig måde. 
Udbetalingen af det supplerende bidrag afhænger af Kommissionens vurde­
ring i oktober 1993 af udviklingen i programmet for nedskæringer i 
kapac i teten. 
2.1 Støtteberettigelse 
De arbejdstagere, der er støtteberettigede, er dem, hvis beskæftigelse 
trues af hel eller delvis lukning af produktionskapaciteter og i givet 
fald af en definitiv akt ivitetsindskrænkning, der opstår som følge af 
aftaler om specialisering, fusion eller samarbejde mellem virksomheder, 
hvilket på langt sigt vil føre til lukninger, der godkendes af Kommis-
s ionen. 
Ligesom for de traditionelle støtteformer vil EKSF's støtte blive til­
delt såvel arbejdstagere i produktionen som ansatte i forskellige til­
knyttede erhverv. Desuden vil støtten kunne tildeles arbejdstagere, der 
er indirekte ramt og tvunget til at flytte og/eller til at tilpasse 
deres kvalifikationer som følge af lukning. 
2.2 Interventionsformer 
om Inden for de seneste år er arbejdskraftstrukturen ændret mærkbart, 
blandt andet ved en indskrænkning af den øvre aldersgruppe. Selv oi 
tendensen til førtidspensionering er mindre end tidligere, kan man i 
medlemsstaterne konstatere en tendens hen imod en ny ligevægt mellem de 
forskellige foranstaltninger, hvilket er et udtryk for, at der er vilje 
til at styrke bestræbelserne på at omskole arbejdstagerne. 
Under de sociale foranstaltninger må ovennævnte to muligheder stadig 
have en vis prioritering, men der må også vises tilstrækkelig åbenhed, 
således at der kan tages hensyn ti I de forskellige sociale ledsage­
foranstaltninger, der findes i medlemsstaterne, og ligeledes tages vare 
på de personer, der står uden beskæftigelse og uden mulighed for at gå 
på pension. 
a) Førtidspensionering 
I forbindelse med førtidspensionering skal der tages hensyn til samt­
lige foranstaltninger, der vedrører pensionering af de ældste arbejds­
tagere, som skal have en rimelig indkomst, når de forlader arbejds­
markedet. Støtten vil således for eksempel kunne ydes til egentlig 
førtidspensionering, perioder med arbe jdsf r i taye I se og perioder med 
langtidsledighed, som kan sidestilles med en førtidspensionering. 
- 3 -
Aldersgrænsen for at kunne drage fordel af disse foranstaltninger er 
den, der er fastsat i nationale love eller overenskomster. De udgifter, 
der skal dækkes, kan være blandt andet fratrædelsesgodtgørelse, 
pensioner og bidrag til sygekasser. 
b) Omskol ing 
I medlemsstaterne viser det sig mere og mere, at erhvervsuddannelses­
foranstaltninger alene ikke fører ti I ny beskæftigelse. Når omskolingen 
giver resultat, er der tværtimod ofte tale om en kombination af diverse 
foranstaltninger som for eksempel erhvervsuddannelse, jobsøgning, per­
sonlig rådgivning, individuel opfølgning og diverse initiativer fra 
virksomheder i jern- og stålindustrien over for de ansatte. Således vil 
der i forbindelse med omskolingen blive taget hensyn til samtlige for­
anstaltninger, der fører til egentlig ny beskæftigelse i og uden for 
virksomheden, og som kan omfatte uddannelse eller opkvalificering, løn­
tilskud, mobi I itetshjælp og hjælp til reintegration på arbejdsmarkedet 
og/eller til selvstændig beskæftigelse. De udgifter, der dækkes, vil i 
princippet kunne vedrøre alle disse særlige foranstaltninger. 
c) Arbejdsløshed 
I visse tilfælde vil det være umuligt at finde ny beskæftigelse til en 
arbejder, og den eneste måde at indskrænke på er at gøre ham arbejds­
løs. En arbejdstager, der berøres heraf, må dog ikke udelukkes fra at 
drage fordel af de sociale foranstaltninger. Hjælp til arbejdsløse vil 
i givet fald kunne omfatte supplerende arbejdsløshedsunderstøttelse, 
hvis man derved kan opnå en spredning af lukningerne og øge arbejds­
tagernes chance for at finde et fast arbejde (genansættelse eller 
andet). Kommissionen vil ligeledes anerkende nye former for arbejds­
deling, der indebærer en afkortelse af arbejdsperioder. 
2.3 Støttebeløb 
For de forskellige interventionsformer foreslås der et loft på 
5.000 ECU for førtidspensionering, på 4.000 ECU for omskoling og på 
2.000 ECU for arbejdsløshed. I disse beløb tages der både hensyn til 
størrelsen af de samlede omkostninger i forbindelse med interven­
tionerne og til, hvordan de forskellige interventioner skal priori­
teres, set ud fra i hvor høj grad de kan sikre arbejdstagerne en fast 
indtægt. Med disse beløb vil man også kunne sikre, at fællesskabs­
støtten får en markant og synlig indvirkning: fællesskabsbidraget (både 
den supplerende støtte og den traditionelle støtte) vil således kunne 
udgøre 15 til 20% af de samlede interventionsomkostninger. 
På grund af den budgetmæssige usikkerhed forbeholder Kommissionen sig 
ret til, om fornødent, at foretage tilpasninger af de forskellige 
trancher af støttetildelingen. 
I henhold til bestemmelserne i artikel 56 i EKSF-Traktaten kan den 
faktiske støtte, som ydes, ikke overstige et beløb svarende til 
medlemsstatens særlige bidrag. 
4 -
Interventionsperioden (den periode, i hvilken I KSF kan samfinansiere 
udgifterne til en arbejdstager) kan højst være fire år regnet fra 
foranstaltningens påbegyndelse; støtten lægges til den såkaldte 
traditionelle støtte. Der kan udbetales forskud på op til 50% af det 
tildelte beløb fra det øjeblik, foranstaltningen påbegyndes, og efter 
anmodning fra medlemsstaten. 
I det samlede program for jern- og stålindustrien har Kommissionen 
udtrykt ønske om, at EKSF-støtten skal bidrage til at reducere de 
omkostninger i forbindelse med de sociale foranstaltninger, der bl.a. 
bæres af virksomhederne i forbindelse med tab af arbejdspladser. Med­
lemsstaterne skal i støtteansøgningen angive, hvilke aftaler der er 
indgået i den forbindelse, og Kommissionen vil være særlig opmærksom 
herpå. 
2.4 Andre metoder 
De omkostninger, der kan dækkes, er dem, der er omfattet af programmer, 
der iværksættes fra 1. januar 1993. I princippet vil sådanne metoder og 
betingelser for forvaltning af støtte, som ikke udtrykkeligt er nævnt i 
nærværende meddelelse, blive som i de bilaterale aftaler, der vedrører 
tildeling af traditionel støtte. 
For 1993 skal støtteansøgningerne være indsendt inden 30. september . 
Anmodning om endelig udbetaling skal for alle programmer, der modtager 
støtte inden for den sociale del, indsendes senest den 31. marts i det 
sjette år, efter at støtteansøgningen er blevet godkendt. 
3. Den Europæiske Socialfonds intervention 
Inden for rammerne af den sociale del 1993-1995 vil Den Europæiske 
Socialfond kunne hjælpe arbejdstagere i jern- og stålindustrien og mere 
generelt arbejdstagere i de beskæftigelsesområder, der berøres af 
følgerne af strukturomstillingen i jern- og stålindustrien. Den kan 
intervenere gennem støtte til erhvervsuddannelse og ti I beskæftigelse 
til fordel for arbejdsledige samt for arbejdsløshedstruede, blandt 
andet som følge af rationaliseringer og modernisering. I løbet af denne 
periode vil nogle af foranstaltningerne kunne blive udvidet og gradvis 
træde i stedet for en del af den hjælp, der hidtil er ydet i henhold 
til EKSF-Traktatens artikel 56, stk. 2, litra b). 
For 1993 vil ESF-støtten være fokuseret omkring mål nr. 1, 2, 3 og 4 i 
overensstemmelse med de aktuelle interventionsieg ler. Det er medlems­
staterne selv, der afgør, om de vil ændre deres interventionspriori te­
ring inden for de igangværende operationelle programmer, der finan­
sieres i fællesskab med Kommissionen. Det kan ske i forbindelse med 
opfølgningen af foranstaltningerne og sammen med Kommissionen, for 
eventuelt at anvende ubrugte lån på anden måde. Det drejer sig altså om 
inden for de operationelle programmer at undersøge mulighederne for at 
intervenere til fordel for arbejdstagere i jern- og stålindustrien og 
mere generelt personer, der befinder i de berørte beskæftigelses­
områder . 
Hvis Kommissionens forslag om ændring af reglerne for strukturfondene 
godkendes af Rådet og Europa-Parlamentet, vil ESF's intervention til 
fordel for arbejdstagere i jern- og stålindustrien og personer, der 
befinder sig i de berørte beskæftigelsesområder , fra 1994 blive sup-
5 -
pieret efter ændring al mål ni. :i oy definition af det nye mål nr. 4. I 
den forbindelse kan Kommissionen desuden udvide interventionen til 
fordel for arbejdstagere, der lider under konsekvenserne af industri­
omlægningerne og udviklingen af produktionsapparatet. 
Med hensyn til forvaltningen af EKSF- og ESF-interventionerne er det 
indlysende, at enhver dobbeltfinansiering af den samme individuelle 
foranstaltning må udelukkes. Også her er det absolut nødvendigt med 
samarbejde mellem medlemsstaterne. 
4. Støtte til omskoling i jern- og stålområderne 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling samt omsti I I ingslån fra EKSF 
vil fortsat og i henhold ti I de specifikke bestemmelser, der ligger ti 
grund herfor, i betydelig grad bidrage ti I de aktioner, der pågår for 
at skabe beskæftigelse og igen sætte gang i den økonomiske udvikling i 
d i sse områder. 
5. Samlet forslag 
Bidragene fra de forskellige fonde til gennemførelse af denne sociale 
del vil eventuelt kunne kombineres med interventioner til fordel for 
opretholdelse af løn, erhvervsuddannelse og beskæftigelse samt investe-
r inger. 
Fra 1994 skal interventionerne under de forskellige instrumenter 
integreres i et samlet forslag, som eventuelt kan indgå i de planer, 
som medlemsstaterne udarbejder, og hvor de anfører deres priori­
teringer for så vidt angår strukturfondenes interventioner. 
6. Finansielle aspekter 
Kommissionen afsætter til dette program en vejledende bevilling på 240 
mio. ECU som opføres på EKSF's aktionsbudget for perioden 1993-1995. 
Den faktiske opførelse på budgettet bestemmes hvert år i 
overensstemmelse med den sædvanlige budgetprocedure. Kommissionen bør 
dog bekræfte dette samlede beløb, når jern- og stålindustrien senest 
ved udgangen af september måned 1993 har meddelt omfanget af 
programmerne for nedskæring af kapaciteten. 
Kommissionen har til il hensigt for det første af de tre år at holde 
sig til det overslag på 60 mio. ECU, som er opført på budgettet for 
1993, idet de programmer, der ikke finansieres i 1993, naturligvis vil 
have første prioritet i 1994. 
ESF vil eventuelt kunne yde supplerende støtte i det omfang, 
medlemsstaterne fremsætter de nødvendige forslag. 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 178 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 05 
Katalognummer : CB-CO-93-215-DA-C 
ISBN 92-77-55589-0 
Kontoret for De Exiropæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg