Forslag til RAADETS FORORDNING (EF) om en forbedring af dialogen med fiskerisektoren og de involverede kredse om den faelles fiskeripolitik (forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. Indledning

De mange EU- lovgivningsinitiativer og virkningen af disse paa fiskerisektoren er udtryk for, at den faelles fiskeripolitik er baade sammenhaengende og slagkraftig. En saadan politik forudsaetter, at der er rimelige kontakter mellem sektoren og Kommissionen. Det er derfor noedvendigt at styrke disse kontakter, hvis der skal findes en loesning paa det problem, at lovgivningsmagten er langt vaek og ses som den, der paatvinger en kriseramt industri stadig stoerre begraensninger.

I lighed med de raadgivende landbrugskomitéer oprettede Kommissionen allerede i 1971 en raadgivende komité for fiskeri. Man har imidlertid maattet konstatere, at denne komité ikke tilfredsstiller hverken Kommissionen eller sektoren.

En saadan konstatering, som i hoej grad er blevet bekraeftet af en undersoegelse af branchen, som Kommissionen i 1997 bad en konsulentvirksomhed om at udfoere, har faaet Kommissionen til at indlede en reform af Den Raadgivende Komité for Fiskeri, som fremover skal spille en stoerre rolle i forbindelse med den faelles fiskeripolitik.

Efter at Kommissionens tjenestegrene har gjort sig en raekke overvejelser om konklusionerne baade af denne undersoegelse og af en analyse af udviklingen i sektoren, er man naaet frem til, at isaer to vaesentlige punkter ser ud til at vaere af afgoerende betydning for en reform. Foerst og fremmest det faktum at debatten om den faelles fiskeripolitik ikke laengere kun er et spoergsmaal om fiskeribranchens interesser, men i hoej grad er blevet et spoergsmaal af generel samfundsmaessig interesse. Herefter har det vist sig, at komitéens struktur og funktionsmaade ikke laengere imoedekommer det generelle krav om en bedre dialog mellem Kommissionen og de involverede kredse om de enkelte dele af en staerkt integreret faelles politik, som er blevet stadig mere kompliceret at forvalte.

Kommissionens tjenestegrene har allerede haft lejlighed til at forelaegge de involverede kredse et udkast til reform af Den Raadgivende Komité for Fiskeri, hvis struktur og funktion er fuldstaendig aendret, saaledes at:

- dialogen med fiskeri- og akvakultursektoren forbedres

- dialogen udvides til at omfatte de involverede organisationer.

Efter afslutningen af de igangvaerende hoeringer om dette udkast skal Kommissionen inden 31. juli 1999, som er den dato komitéens nuvaerende mandat udloeber, vedtage en afgoerelse til oprettelse af den nye raadgivende komité for fiskeri.

En reform af Den Raadgivende Komité for Fiskeri vil imidlertid ikke i tilstraekkelig grad kunne sikre en maerkbar forbedring af dialogen med sektoren, hvis Kommissionen ikke samtidig soerger for at stoette de erhvervsorganisationer, der deltager i komitéen i deres arbejde (initiativ, repraesentation, koordinering, information) og sikre, at basis informeres om kontakterne mellem Kommissionen og de involverede parter.

Det foreslaas derfor, at der samtidig med reformen af Den Raadgivende Komité for Fiskeri vedtages foranstaltninger til styrkelse af de europaeiske brancheorganisationer og gennemfoeres et kommunikationssystem, der omfatter samtlige involverede i den faelles fiskeripolitik. Det er formaalet med forslaget.

2. Styrkelse af de europaeiske erhvervsorganisationer

Den foerste betingelse for en effektiv dialog er at finde frem til de europaeiske erhvervsorganisationer, der repraesenterer fiskeri og akvakultur. Kommissionen forventer, at disse organisationer, naar det drejer sig om spoergsmaal af faelles interesse, er i stand til at arbejde sammen og saa vidt det er muligt indtage en faelles holdning.

De europaeiske erhvervsorganisationer i Den Raadgivende Komité for Fiskeri er Kommissionens vigtigste samarbejdspartner, men de knappe finansielle og menneskelige ressourcer har undertiden bevirket, at det har vaeret en daarligt forberedt samarbejdspartner med for ringe materielle muligheder, hvilket har gjort det vanskeligt at udnytte sektorens ekspertise og sikre den oenskede dialog. Den med den igangvaerende reform planlagte nedskaering af antallet af repraesentanter for disse organisationer i Den Raadgivende Komité for Fiskeri er selvfoelgelig fuldt ud begrundet i oensket om at sikre stoerre faglig sammenhaeng i spoergsmaal af interesse for EU, til gengaeld risikerer en saadan nedskaering at svaekke organisationerne ved at beroeve medlemmerne lejlighed til og mulighed for at ses.

Man boer tvaertimod soege muligheder for at styrke de europaeiske erhvervsorganisationer. Derfor foreslaas det at oege organisationernes mulighed for at blive dialogpartnere ved hjaelp af fire foranstaltninger :

- De europaeiske organisationer og sammenslutninger prioriteres: Det er vigtigt med direkte kontakter mellem Kommissionen og erhvervssektoren, hvis administrationen skal kunne fungere, men Kommissionen skal soerge for fortrinsvis at sikre kontakter med organisationerne paa europaeisk plan. En saadan strategi skal motivere de nationale organisationer til at blive medlemmer af de europaeiske organisationer, hvis repraesentativitet og muligheder saaledes styrkes. Disse overvejelser gaelder ligeledes for foreningerne.

Direkte kontakter mellem Kommissionen og organisationerne skal desuden begraenses til droeftelse af specifikke spoergsmaal vedroerende snaevre interessegrupper. Ethvert spoergsmaal af generel politisk art skal henvises til Den Raadgivende Komité for Fiskeri, hvor der sikres en bred repraesentation af europaeiske erhvervsorganisationer og foreninger og en aaben dialog .

- Der sikres fri adgang for europaeiske erhvervsorganisationer: Kommissionen skal kun anerkende de europaeiske organisationer, der er aabne for de nationale organisationer, som udgoer de normale medlemmer. Ansoegning fra en national organisation om at blive medlem af en europaeisk organisation skal ikke afvises, hvis denne opfylder de generelle medlemsbetingelser. Afvisning rejser alvorlige problemer med hensyn til den paagaeldende europaeiske organisations repraesentativitet.

- Organisationernes opgaver og maalsaetninger afklares: En styrkelse af de europaeiske organisationer forudsaetter ligeledes en afklaring af deres opgaver og maalsaetninger. Der ses af og til en sammenblanding i organisationerne af arbejdsgiveres og arbejdstageres, fiskeres og opdraetteres, importoerers og forarbejderes interesser, fordi de organisationer, de er medlemmer af, har vaeret aabne for alle dem, der oenskede at blive medlemmer. De konfronteres i dag med interne interessekonflikter, som ikke tillader dem at indtage en faelles holdning.

- Der gives finansiel stoette til forbedring af koordineringen paa europaeisk plan: De europaeiske erhvervsorganisationer har ringe finansielle midler sammenlignet med de nationale organisationers, samtidig med at omkostningerne til moeder i Bruxelles er meget hoeje. Dette kan ses som udtryk for, at repraesentanterne for branchen vaelger ikke at laegge saerlig vaegt paa det europaeiske repraesentationsniveau, naar det gaelder om at forsvare deres generelle interesser. Dette foregaar som oftest paa nationalt plan. Hertil kommer, at de europaeiske erhvervsorganisationer for at kunne fungere udelukkende er afhaengige af medlemmernes bidrag og ikke faar nogen form for offentlig stoette. Mange af de nationale erhvervsorganisationer faar til gengaeld stoette over medlemsstaternes offentlige budgetter, idet det saaledes anerkendes, at deres arbejde er af offentlig interesse. Paa europaeisk plan faar visse foreninger, der beskaeftiger sig med miljoe og samarbejde og udvikling, ligeledes stoette fra Faellesskabet.

Kommissionen kan ikke paatage sig at give stoette til de europaeiske erhvervsorganisationers driftsomkostninger, idet det er vigtigt at bevare deres uafhaengighed, herunder den finansielle. Der er til gengaeld behov for kontakter mellem branchefolk i spoergsmaal om den faelles fiskeripolitik, og disse kunne finde sted inden for rammerne af saadanne organisationer. Det er faktisk meget vigtigt at hjaelpe dem med at afboede virkningen af nedskaeringen af antallet af deres mandater i Den Raadgivende Komité for Fiskeri ved at forbedre koordineringen af medlemmerne. Det kunne ske ved at visse operationelle udgifter som omkostninger i forbindelse med forberedende moeder til moederne i Den Raadgivende Komité for Fiskeri daekkes.

En overtagelse af omkostningerne i forbindelse med de forberedende moeder til moederne i Den Raadgivende Komité for Fiskeri kraever nye ressourcer, hvilket er emnet for dette forslag til forordning. Uden af vaere af permanent art boer en saadan foranstaltning opretholdes, saa laenge erhvervsorganisationerne ikke har nok egne midler til at klare disse omkostninger selv.

3. Bedre kommunikation med sektoren

En effektiv dialog med repraesentanterne for fiskerisektoren og de oevrige involverede kredse afhaenger for en stor dels vedkommende af det generelle informationsniveau om den faelles fiskeripolitik - dens maalsaetninger, bestemmelser og generelle vilkaar. Hvis Kommissionen vil forbedre kvaliteten af dialogen, maa den ogsaa forbedre kommunikationen.

Skal dette lykkes, maa den tage hensyn til de karakteristiske traek for fiskerisektoren og til den generelle kontekst samt til den offentlige opinion. Her boer navnlig tages hensyn til foelgende:

* Sektoren skal for at kunne forholde sig til de udfordringer, den konfronteres med, kende og forstaa de EU-bestemmelser, der gaelder paa fiskeriomraadet, samt de forslag, der er under udarbejdelse, men ogsaa forstaa det videnskabelige grundlag, disse er baseret paa. Den faelles fiskeripolitik har direkte virkninger paa de daglige aktiviteter i hele branchen.

* AEndringerne i sektoren kommer ikke til at foregaa problemloest, og isaer ikke paa det oekonomiske og sociale plan. Problemerne kommer saerlig til at ramme de regioner og omraader, der er afhaengige af fiskeriet. Den faelles fiskeripolitik praesenteres undertiden af opinionsdannere og i medierne som den hovedansvarlige for alle disse problemer. De informationer, der spredes i de involverede kredse, er saaledes ofte paavirket af en paa forhaand negativ holdning.

* Fiskerisektoren skal fremover regne med en offentlig opinion, der i stadig hoejere grad er opmaerksom paa spoergsmaalet om miljoebeskyttelse. Fiskeriet inddrages ofte i bevidstgoerelseskampagner, som understreger de negative virkninger paa miljoeet og goer opmaerksom paa visse aspekter som f.eks. anvendelsen af saerlige fiskeredskaber eller -metoder, rovdrift paa ressourcerne samt forurening fra akvakulturanlaeg.

* Fiskeri- og akvakulturaktiviterne foregaar af naturlige grunde i afsides beliggende geografiske omraader, der normalt er fjernt fra de steder, hvor der er adgang til information. Informationerne er derfor ikke nemt tilgaengelige, og har svaert ved at naa ud til disse omraader.

* De spoergsmaal, der vedroerer fiskeri og akvakultur, er normalt tekniske og specifikke samt temmelig komplicerede og vanskeligt tilgaengelige. Kommunikation om saadanne spoergsmaal skal derfor uomgaengeligt igennem en forenklingsprocedure. Det gaelder i saerlig grad de tekniske forslag paa dette omraade.

Under hensyntagen til ovennaevnte skal Kommissionen kunne gennemfoere en raekke foranstaltninger og tilvejebringe midler, der sikrer sektoren og de oevrige involverede kredse adgang baade til basisinformationer og til specifikke data om den faelles fiskeripolitik. Informationerne skal isaer dreje sig om de lovgivningsforslag, der er under udarbejdelse, om det videnskabelige og tekniske grundlag herfor samt om droeftelserne, som skulle kunne foere til en raekke EU-foranstaltninger paa dette omraade. Fagfolk i sektoren og de involverede kredse vil saaledes kunne faa mulighed for at tage del i droeftelserne og udtrykke deres synspunkter paa grundlag af et rimeligt kendskab til sagerne.

Endelig skal Kommissionen kunne vise, at den handler aabent inden for rammerne af dialogen med repraesentanterne for hele branchen og de involverede kredse i Den Raadgivende Komité for Fiskeri.

Som foelge af manglende ressourcer har de organisationer, der er med i komitéen, ikke mulighed for at informere de involverede kredse eller andre dele af offentligheden, der maatte vaere interesseret. Nedskaeringen af antallet af mandater i komitéen maa ikke foere til en ny svaekkelse af kommunikationen med basis eller af princippet om aabenhed, som er noedvendige forudsaetninger for en effektiv dialog.

Siden sidste aar har Kommissionen igangsat en raekke foranstaltninger og indfoert forskellige instrumenter, der kan sikre bedre information af branchen. Det er dog noedvendigt yderligere at maalrette de igangsatte aktiviteter og de paagaeldende instrumenter for bedre at kunne imoedekomme sektorens og de involverede kredses behov. Det er noedvendigt i endnu hoejere grad at satse paa en effektiv indbyrdes kommunikation mellem Kommissionen og de involverede kredse og navnlig mellem naturvidenskaberne og branchen.

Kommissionen vil derfor gennemfoere sin foranstaltning paa to felter:

- Der skal oprettes kontinuerlige kontakter med eksisterende netvaerk af fagfolk og organisationer med henblik paa bedre kommunikation med og mellem disse netvaerk indbyrdes samt udarbejdes og spredes dokumentationsmateriale, der er tilpasset de forskellige interessegruppers saerlige interesser og behov, baade med hensyn til indhold og form (skriftligt, audiovisuelt og elektronisk materiale),

- Der skal kommunikeres med samtlige involverede kredse og indfoeres instrumenter, der i vidt omfang muliggoer adgang til data og forklarende materiale, navnlig om Kommissionens forslag. Her bliver der tale om at udbygge Kommissionens specialiserede netsted paa Internet og udarbejde en regelmaessigt udkommende publikation, der tilgodeser branchens og de involverede kredses forskellige interesser.

De noedvendige midler til gennemfoerelsen af disse foranstaltninger ydes delvis af strukturfondene, i det omfang de svarer til kriterierne for stoette fra fondene. En vaesentlig del af disse falder imidlertid ikke ind under fondene og kraever et selvstaendigt budget (dialog og informationer om de forskellige dele af den faelles fiskeripolitik, der ikke falder ind under strukturfondenes foranstaltninger).

Forslag til RAADETS FORORDNING (EF) om en forbedring af dialogen med fiskerisektoren og de involverede kredse om den faelles fiskeripolitik

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 37,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og

ud fra foelgende betragtninger:

(1) For i hoejere grad at kunne inddrage repraesentanterne for sektoren for fiskeri- og akvakulturprodukter samt de oevrige involverede kredse i planlaegningen, udformningen og gennemfoerelsen af den faelles fiskeripolitik er det noedvendigt at styrke dialogen med disse kredse og goere den samlede beslutningsproces mere gennemskuelig, saerlig i den forberedende fase;

(2) i betragtning af de opgaver, der varetages af Den Raadgivende Komité for Fiskeri, som er nedsat ved Kommissionens afgoerelse nr. af juli 1999, kan nye foranstaltninger bidrage til bedre organisation dels af komitéens moeder, dels af udsendelsen af informationer til de involverede kredse om opgaver og resultater;

(3) derfor boer de europaeiske erhvervsorganisationer have hjaelp til at forberede moederne i Den Raadgivende Komité for Fiskeri med det formaal at fremme sammenfattende analyser af den faelles fiskeripolitik og af virkningen af dens foranstaltninger, at stoette initiativer fra sektoren og, saa vidt det er muligt, soege at naa frem til faelles holdninger til Kommissionen udkast til forslag;

(4) de vilkaar, under hvilke beslutningerne traeffes, boer desuden forbedres, saa sektoren meget tidligt informeres om de planlagte initiativer og samtlige involverede kredse oplyses om maalsaetninger og betingelser for de forskellige foranstaltninger vedroerende den faelles fiskeripolitik -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Inden for rammerne af de bevillinger, budgetmyndigheden hvert aar traeffer beslutning om, og paa de betingelser, der er fastsat i bilaget:

- bidrager Kommissionen op til 100% til udgifterne til de moeder, der afholdes af de europaeiske erhvervsorganisationer, naar det drejer sig om at forberede moederne i Den Raadgivende Komité for Fiskeri

- betaler Kommissionen 100% af udgifterne til information om maal og foranstaltninger i forbindelse med den faelles fiskeripolitik, saerlig Kommissionens forslag, og sender de relevante oplysninger til fiskerisektoren og de involverede kredse.

Artikel 2

Ekspertmoeder, der afholdes af Kommissionen til stoette for foranstaltningerne i artikel 1, andet led, kan ligeledes finansieres .

Artikel 3

Kommissionen foretager den noedvendige kontrol for at sikre overholdelsen af de betingelser og udfoerelsen af de opgaver, der i henhold til denne forordning paalaegges de europaeiske erhvervsorganisationer, som skal bistaa de repraesentanter, der udpeges hertil af Kommissionen.

Artikel 4

Denne forordning traeder i kraft paa syvendedagen for offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Udfaerdiget i Bruxelles, den

Paa Raadets vegne

Formand

BILAG

Udgifter til de europaeiske erhvervsorganisationers afholdelse af forberedende moeder til moederne i Den Raadgivende Komité for Fiskeri.

Udgifter til rejse og indlogering for de medlemmer af de europaeiske erhvervsorganisationer, der paa grund af moederne i Den Raadgivende Komité for Fiskeri skal rejse for at forberede disse moeder, er stoetteberettigede.

De udgifter i forbindelse med moederne i de europaeiske erhvervsorganisationer, som ikke vedroerer disse forberedende moeder eller andre udgifter end de i foerste afsnit omtalte, er ikke stoetteberettigede.

Hvert aar, afhaengigt af de disponible finansielle midler og fordelt paa de stoetteberettigede medlemmer af Den Raadgivende Komité for Fiskeri, tildeles alle erhvervsorganisationer, der er medlem af Den Raadgivende Komité for Fiskeri, en traekningsret i henhold til en aarlig finansieringsaftale med Kommissionen.

Denne traekningsret samt gennemsnitsudgifterne til en rejse for en repraesentant (ca. 750 EUR i 1998) bestemmer det antal rejser, den enkelte organisation kan paatage sig for at kunne deltage i forberedelsen af moederne, idet der af den enkelte organisation maksimalt kan traekkes 20% af traekningsretten som et fast beloeb til daekning af administrative og lignende udgifter, der skal vaere snaevert forbundet med tilrettelaeggelsen af disse forberedende moeder.

Kommunikation med samtlige involverede kredse

Dette omfatter foelgende foranstaltninger paa Kommissionens initiativ :

- fremstilling og udsendelse af dokumentationsmateriale, der er tilpasset de forskellige involverede kredses saerlige behov (skriftligt, audiovisuelt og elektronisk materiale), navnlig paa grundlag af undersoegelser, der er foretaget i disse kredse,

- oprettelse af omfattende adgang til data og forklarende materiale, navnlig om Kommissionens forslag, via udbygning af netstedet paa Internettet og udarbejdelse af en regelmaessigt udkommende publikation samt informations/uddannelsesseminarer for opinionsdannere.

Ovennaevnte foranstaltninger vil blive varetaget af eksterne kontrahenter, der udvaelges ved hjaelp af udbud.

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE

Andre stoetteforanstaltninger til den faelles fiskeripolitik (Foranstaltning B: styrkelse af dialogen med repraesentanter for fiskerisektoren og de oevrige involverede kredse)

2. BUDGETPOST

B2-903 (kontoplan FFB2000)

3. RETSGRUNDLAG

Forslag til Raadets forordning om en forbedring af dialogen med fiskerisektoren og de involverede kredse om den faelles fiskeripolitik (KOM af )

4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

4.1 Foranstaltningens generelle formaal

Kontakterne mellem Kommissionen og fiskerisektoren bl.a. inden for rammerne af Den Raadgivende Komité for Fiskeri tilfredsstiller ikke laengere hverken Kommissionen eller sektoren. Dette har faaet Kommissionen til at planlaegge en reform af denne komité, som fremover skal spille en stoerre rolle i forbindelse med den faelles fiskeripolitik.

Formaalet med reformen er at skabe betingelserne for en ansvarsbevidst, gennemskuelig og kompetent dialog med samtlige involverede i den faelles fiskeripolitik ved at:

- forbedre dialogen med fiskeri- og akvakultursektoren

- udvide dialogen til at omfatte miljoe og udvikling.

Disse kontakter skal med hjaelp fra branchen medvirke til bedre at orientere, udarbejde og gennemfoere den faelles fiskeripolitik. Der er tale om en staerkt integreret politik, der anvendes for meget forskellige og geografisk spredte fiskeriaktiviteter, og som med udvidelsen af Faellesskabet bliver endnu mere kompliceret at forvalte.

En europaeisk dialog inden for rammerne af Den Raadgivende Komité for Fiskeri kraever en nedsaettelse af antallet af repraesentanter for de enkelte europaeiske organisationer, hvis man skal undgaa, at komitéen bliver et taleroer for nationale holdninger. Denne nedskaering risikerer imidlertid at svaekke organisationerne, idet de ikke laengere faar mulighed for at moedes. Derfor foreslaas det at stoette de europaeiske organisationer ved at give dem mulighed for at moedes og saaledes forberede moederne i komitéen.

Hvis man vil sikre en bedre dialog med sektoren, er det ikke tilstraekkeligt at foretage en reform af Den Raadgivende Komité for Fiskeri. Kommissionen maa ogsaa samtidig soerge for at sikre, at de erhvervsorganisationer, der deltager i komitéen, faar de noedvendige muligheder for at varetage arbejdet (initiativ, repraesentation, koordinering og information) og soerge for at basis informeres.

Det foreslaas derfor, at der samtidig med en reform af Den Raadgivende Komité for Fiskeri vedtages foranstaltninger til styrkelse af de europaeiske brancheorganisationer og ivaerksaettes en raekke kommunikationsforanstaltninger.

4.2 Planlagte foranstaltninger

Handlingsplanen til forbedring af dialogen med fiskerisektoren og de kredse, der er involveret i den faelles fiskeripolitik omfatter moeder, kontakter og arrangementer, der anses for relevante for dialogen, idet der laegges stoerre vaegt paa visse af disse, samtidig med at der udarbejdes en raekke kommunikationsforanstaltninger. Alt dette skal bidrage til at realisere de fastsatte maalsaetninger.

Finansieringen af handlingsplanen omfatter altsaa de disponible finansielle ressourcer, som i dag anvendes til disse moeder, kontakter, arrangementer og kommunikationsforanstaltninger. Der anmodes om supplerende midler i det omfang, handlingsplanen kraever det. Det er vigtigt, at der for denne handlingsplan i tre dele bevares en sammenhaeng, idet hvert enkelt afsnit bidrager til at styrke de andre. Derfor kan de enkelte afsnit have forskelligt retsgrundlag og/eller falde ind under forskellige budgetposter.

Afsnit 1: Reform af Den Raadgivende Komité for Fiskeri

Til dette initiativ vedtager Kommissionen en separat afgoerelse.

Afsnit 2: Finansiel stoette til forbedringen af den faglige koordinering (del B i budgettet)

De europaeiske erhvervsorganisationers finansielle midler er knappe sammenlignet med dem, de nationale organisationer raader over, samtidig med at omkostningerne til moeder i Bruxelles er meget hoeje. Det kan ses som udtryk for, at de nationale organisationer vaelger ikke at laegge saerlig vaegt paa det europaeiske repraesentationsniveau, naar det gaelder om at forsvare deres generelle interesser, hvilket oftest foregaar paa nationalt plan. Hertil kommer, at de europaeiske erhvervsorganisationer er afhaengige af medlemmernes bidrag og ikke faar nogen form for offentlig stoette.

Der er derfor behov for at Kommissionen hjaelper erhvervsorganisationerne til at forbedre kontakterne med hensyn til koordinering og at kompensere for nedskaeringen af antallet af mandater ved at overtage visse af organisationernes udgifter. En saadan stoette skal navnlig anvendes til afholdelsen af forberedende moeder til moederne i Den Raadgivende Komité for Fiskeri.

I henhold til bestemmelserne i forordning (EF) nr. 3699/93 (FIUF) kan medlemsstaterne traeffe foranstaltninger, der ivaerksaettes af branchen, hvis disse foranstaltninger bidrager til at realisere maalsaetningerne i den faelles fiskeripolitik. Disse foranstaltninger skal derfor bibeholdes i den forordning, der skal erstatte forordning (EF) nr. 3699/93 (jf. artikel 16 i forslaget KOM(1998)728 endelig udg.), og det er udelukkende op til medlemsstaterne at vedtage denne forordning. En del af de finansielle midler der kan bruges til disse foranstaltninger, kan anvendes af Kommissionen. Denne del, der er begraenset til 0,7%, kan delvis og paa initiativ af Kommissionen anvendes til de europaeiske organisationer. Det skal dog understreges, at dette loft paa 0,7% af FIUF's ressourcer udelukkende skal bruges til finansiering af foranstaltninger, der har at goere med fondsprogrammerne.

De tvaerregionale moeder (netintegration) falder ganske rigtigt ind under fornyende foranstaltninger inden for rammerne af strukturfondene under udgiftsomraade 2, men de forberedende moeder til moederne i Den Raadgivende Komité for Fiskeri hoerer ikke ind under udgiftsomraade 2. For disse anmodes der om midler fra udgiftsomraade 3.

Det aarlige budget, der er behov for til finansiering af de forberedende moeder til moederne i Den Raadgivende Komité for Fiskeri, vil vaere paa ca. 400 000 ?.

Afsnit 3: Bedre kommunikation med sektoren (del B i budgettet)

Det noedvendige budget til gennemfoerelsen af informations- og dokumentationsforanstaltninger i forbindelse med den faelles fiskeripolitik til fordel for sektoren og de involverede kredse forventes at komme til at ligge paa ca. 1 mio. ? om aaret (se punkt 7.1 med hensyn til beregningen).

4.3 Foranstaltningens varighed og naermere bestemmelser for dens fornyelse

Denne foranstaltning i forbindelse med de forberedende moeder til moederne i Den Raadgivende Komité for Fiskeri skal ikke vaere af permanent art, men skal anvendes, saa laenge erhvervsorganisationerne endnu ikke har faaet egne midler, der goer det muligt for dem at klare det selv. Efter 4-5 aar vil Kommissionen foretage en evaluering af foranstaltningen og finde ud af, om det er noedvendigt at fortsat at give delvis stoette eller helt at afskaffe denne stoette.

Foranstaltningen til forbedring af kommunikationen med sektoren er af ubestemt varighed.

5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTAEGTERNE

5.1 IOU

5.2 OB

5.3 Indtaegtstype: -

6. UDGIFTERNES/INDTAEGTERNES ART

- Afsnit 2: stoette op til 100% til forberedende moeder til moederne i Den Raadgivende Komité for Fiskeri, som afholdes af fiskerisektorens erhvervsorganisationer

- Afsnit 3: 100% finansiering af kommunikationsforanstaltninger paa initiativ af Kommissionen

7. FINANSIELLE VIRKNINGER

7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (forholdet mellem de enkelte omkostningsposter og de samlede omkostninger)

Afsnit 2 : Finansiel stoette til forbedring af koordineringen paa brancheplan (del B i budgettet)

Det noedvendige aarlige budget til finansiering af de forberedende moeder til moederne i Den Raadgivende Komité for Fiskeri vil vaere paa ca. 400 000 ?.

Denne foranstaltning skal ikke have en permanent karakter, men skal anvendes, saa laenge erhvervsorganisationerne ikke har faaet egne midler, der goer det muligt for dem klare udgifterne selv. De enkelte europaeiske erhvervsorganisationer vil faa tildelt deres andel i trancher med forskud paa 30% i februar, 40% i juni og resten ved aflevering af en sammenfattende opstilling over de aarlige udgifter, der er afholdt pr. person og pr. moede med angivelse af dagsordenen og tidsplanen. Organisationerne afholder udgifter til rejse og indlogering, idet de foelger Kommissionens model til godtgoerelse af rejseudgifter for medlemmerne i Den Raadgivende Komité for Fiskeri. De medlemmer, der baade deltager i de forberedende moeder og i moederne i Den Raadgivende Komité for Fiskeri betales ikke af organisationen og modtager dobbelte dagpenge for deltagelsen i moedet i Den Raadgivende Komité for Fiskeri.

Afsnit 3: Bedre kommunikation med sektoren (del B i budgettet)

Det noedvendige budget til gennemfoerelsen af kommunikations- og dokumentationsforanstaltningerne i forbindelse med den faelles fiskeripolitik til fordel for sektoren og de involverede kredse anslaas til ca. 1 mio. ? om aaret. Bortset fra det saerlige tilfaelde, hvor kommunikationsforanstaltningerne vedroerer strukturforanstaltninger og derfor kan finansieres med 300 000 ? under udgiftsomraade 2 (FIUF (0,3%)), falder de andre kommunikationsforanstaltninger ind under udgiftsomraade 3. Sidstnaevnte skal omfatte de noedvendige bevillinger til:

- fremstilling og udsendelse paa elleve sprog af en regelmaessigt udkommende publikation om samtlige aspekter af den faelles fiskeripolitik (200 000 ?) og en del til fremstilling af maalrettet informationsmateriale ligeledes paa elleve sprog i trykt format (100 000 ?), audiovisuelt format (75 000 ?) og elektronisk format (200 000 ?), herunder permanent ajourfoering af Internetstedet

- informations-/uddannelsesseminarer navnlig for opinionsdannere (50 000 ?)

- gennemfoerelse af undersoegelser hos de maalgrupper, informationerne er rettet mod for bedre at kunne maalrette disse (45 000 ?).

Desuden skal dette budget omfatte daekning af stoetteudgifter til ekspertmoeder om information til erhvervsuddannelsesskolerne inden for sektoren til sammenslutninger af fiskernes aegtefaeller m.v. (30 000 ?).

FB i mio. ?, med 3 decimaler

>TABELPOSITION>

7.2 Omkostningernes fordeling paa foranstaltningens elementer

FB i mio. EUR (loebende priser)

>TABELPOSITION>

7.3 Aktionsudgifter til undersoegelser, eksperter m.m. opfoert i budgettets del B

FB i mio. EUR (loebende priser)

>TABELPOSITION>

7.4 Forfaldsplan for forpligtelsesbevillinger/betalingsbevillinger

FB i mio. EURO

>TABELPOSITION>

8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF)

- Planer om saerlige kontrolforanstaltninger

* kontrolsystem

- Organisationerne stiller paa et hvilket som helst tidspunkt og over en periode paa tre aar dokumentation for de godtgjorte udgifter herunder boardingpas til raadighed for Kommissionen

- Kvartalsrapporter fra de kontrahenter, der skal gennemfoere kommunikationsforanstaltningerne.

* betingelser for den planlagte evaluering og hyppighed

- AArsberetninger om foranstaltningerne og en beskrivelse af virkningerne.

* foranstaltninger mod svig

- Kommissionens tjenestemaend kan foretage kontrol paa stedet - bl.a. ved hjaelp af stikproever - af de foranstaltninger, der finansieres over denne budgetpost, og undersoege de af de nationale myndigheder anvendte kontrolsystemer og foranstaltninger, navnlig kontrollen med forpligtelsen med hensyn til de anvendte midler, forebyggelse og sanktioner i forbindelse med uregelmaessigheder samt eventuel tilbagesoegning af uretmaessigt udbetalte beloeb som foelge af uregelmaessigheder.

9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS

se under punkt 4.1, 4.2 og 7.1

10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (DET ALMINDELIGE BUDGETS DEL A, SEKTION III)

Denne del af finansieringsoversigten fremsendes samtidig til GD XIX og GD IX. Sidstnaevnte videresender den dernaest til GD XIX med en udtalelse.

Den faktiske afsaettelse af de noedvendige administrative ressourcer sker ved Kommissionens aarlige afgoerelse om ressourcetildeling, bl.a. under hensyntagen til antallet af ansatte og de supplerende beloeb, der maatte vaere tildelt af budgetmyndigheden.

10.1 Indvirkningen paa antallet af stillinger

>TABELPOSITION>

For de supplerende ressourcers vedkommende angives, i hvilket tempo det vil vaere noedvendigt at stille dem til raadighed.

10.2 De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning

(EUR)

>TABELPOSITION>

Beloebene skal svare til de samlede udgifter til de supplerende stillinger for foranstaltningens samlede varighed, hvis foranstaltningen er af bestemt varighed, og til udgifterne for 12 maaneder, hvis den er af ubestemt varighed.

10.3 Foroegelse af andre driftsudgifter som foelge af foranstaltningen, bl.a. udgifter til udvalgs- og ekspertmoeder

(EUR)

>TABELPOSITION>

Beloebene skal svare til de samlede udgifter til foranstaltningen, hvis denne er af bestemt varighed, og til udgifterne for 12 maaneder, hvis foranstaltningen er af ubestemt varighed.