A4-0206/98

Beslutning om fysisk planlaegning og udviklingsplanen for Faellesskabets omraade (ESDP)

Europa-Parlamentet,

* der henviser til det foerste officielle udkast til udviklingsplan for Faellesskabets omraade (ESDP),

* der henviser til sin beslutning af 26. oktober 1990 om en samordnet politik for fysisk planlaegning ((EFT C 295 af 26.11.1990, s. 652.)), sin beslutning af 16. september 1992 om Europa aar 2000 ((EFT C 284 af 02.11.1992, s. 75.)), samt til sin beslutning af 29. juni 1995 om Europa efter aar 2000 - »Samarbejde om fysisk planlaegning af det europaeiske omraade« ((EFT C 183 af 17.07.1995, s. 36.)),

* der henviser til Regionsudvalgets udtalelser om dette spoergsmaal,

* der henviser til de uformelle moeder i Raadet om regionalpolitik og fysisk planlaegning, og isaer til konklusionerne fra det, der fandt sted i Glasgow den 8. juni 1998,

* der henviser til den foerste 3-aarsrapport om samhoerighed (KOM(96)0542),

* der henviser til betaenkning fra Udvalget om Regionalpolitik (A4-0206/98),

A. der henviser til bestemmelsen i EF-traktatens artikel 130 B, som har til formaal at sikre samordningen mellem de oekonomiske politikker paa faellesskabsplan og nationalt plan med det formaal at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed med henblik paa at fremme en harmonisk udvikling i Faellesskabet som helhed,

B. der henviser til, at en raekke faellesskabspolitikker og navnlig landbrugspolitikken, strukturfondene og samhoerighedsfonden, de transeuropaeiske net og miljoe- og naturbeskyttelsespolitikken, samt forsknings- og konkurrencepolitikken har direkte indvirkning paa den omraademaessige fordeling af beboede omraader og de oekonomiske aktiviteter og derved faar afgoerende betydning for en afbalanceret udvikling af det europaeiske omraade,

C. der henviser til Kommissionens analyser og navnlig dokumenterne om Europa aar 2000 og Europa efter aar 2000, hvori der goeres opmaerksom paa, at de talrige problemer ikke kan loeses inden for en rent national ramme, og det goeres klart, at de forskellige faellesskabspolitikker har indvirkning paa hele det europaeiske omraade, og der endvidere henviser til, at disse dokumenter foerst og fremmest kombinerede en sektoriel indfaldsvinkel med en integreret opfattelse af det europaeiske omraade som et hele,

D. der henviser til, at den nylige 3-aarsrapport om samhoerighed indeholder en analyse af de forskellige faellesskabspolitikkers betydning for de omraademaessige uligheder i Unionen og paapeger den manglende koordinering og modsatvirkende foelger heraf,

E. der henviser til sine egne tidligere udtalelser til fordel for udviklingen af en politik for fysisk planlaegning paa europaeisk plan, som kan sikre komplementaritet og sammenhaeng mellem de forskellige faellesskabspolitikker med det formaal at sikre en afbalanceret og baeredygtig udvikling for Unionens omraade og herved styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed,

F. der henviser til, at en integreret og sammenhaengende strategi for fysisk planlaegning er en absolut forudsaetning for en forbedring af Unionens konkurrenceevne,

G. der henviser til, at det foerste officielle udkast til udviklingsplan for Faellesskabets omraade (ESDP) maa betragtes som den politiske forlaengelse af det analysearbejde, som Kommissionen har praesteret, og der endvidere henviser til, at det har en saerlig vaerdi, fordi udkastet er resultatet af enighed mellem alle medlemsstater i Komitéen for Fysisk Planlaegning,

H. der henviser til, at de grundlaeggende maal med ESDP, nemlig oekonomisk og social samhoerighed, baeredygtig udvikling og balance mellem konkurrence og samarbejde i det europaeiske omraade, er sammenfaldende med de prioriteter, som det selv har opstillet i tidligere beslutninger,

I. der henviser til de dybtliggende territoriale forskelle paa europaeisk plan og til forskellene mellem medlemsstaternes opfattelse af spoergsmaalet om fysisk planlaegning,

J. der henviser til, at ESDP bygger paa subsidiaritetsprincippet og derfor paa respekten for den nuvaerende kompetencefordeling paa dette omraade mellem faellesskabsorganer og nationale, regionale og lokale myndigheder, og der endvidere henviser til, at den har vejledende karakter og ikke er obligatorisk samt har en indbygget dynamik,

K. der henviser til, at udarbejdelsen af ESDP har paavist vanskelighederne med at indsamle samordnede og sammenlignelige data fra medlemsstaterne, og at dette viser behovet for at raade over en permanent struktur, som sikrer den noedvendige stoette ved analysearbejdet med henblik paa udarbejdelse af den endelige udgave af ESDP og en loebende ajourfoering heraf,

L. der henviser til sine tidligere udtalelser til fordel for oprettelse af et europaeisk observationsorgan for fysisk planlaegning og til den omstaendighed, at Raadet i sine konklusioner fra uformelle moeder om fysisk planlaegning siden moedet i september 1994 i Leipzig har givet udtryk for medlemsstaternes stoette til oprettelse af et saadant observationsorgan,

M. der henviser til, at den praktiske anvendelse af ESDP vanskeliggoeres af den institutionelle svaekkelse som foelge af de manglende traktatfaestede specifikke befoejelser paa faellesskabsplan paa dette omraade, den uformelle karakter af moeder i Raadet om fysisk planlaegning og den ikke-permanente karakter af Komitéen for Fysisk Planlaegning,

N. der henviser til, at de tvaernationale og interregionale omraader er privilegerede og eksemplariske indsatsomraader for fysisk planlaegning paa europaeisk plan, og der endvidere henviser til resultaterne af og vanskelighederne i forbindelse med gennemfoerelsen af Interreg A og C samt forslaget om at konsolidere dette program inden for rammerne af den nye generation af faellesskabsinititativer,

O. der henviser til de aktioner inden for samarbejdet mellem regionerne og fysisk planlaegning, der gennemfoeres i henhold til EFRU-forordningens artikel 10,

P. der henviser til den igangvaerende reform at strukturfondene og Samhoerighedsfonden samt dennes indvirkning paa anvendelsen af de principper, der opstilles i udviklingsplanen for Faellesskabets omraade (ESDP),

Q. der henviser til de udfordringer inden for fysisk planlaegning, der vil opstaa i forbindelse med den naeste udvidelse, og der endvidere henviser til Europaraadets arbejde vedroerende fysisk planlaegning og samarbejde paa tvaers af graenserne og mellem regionerne, herunder navnlig skemaet og pagten for fysisk planlaegning og rammekonventionen om graenseoverskridende samarbejde mellem territoriale enheder og myndigheder,

1. glaeder sig over det foerste officielle udkast til en udviklingsplan for Faellesskabets omraade (ESDP); mener, at dette dokument har stor politiske vaerdi og er udtryk for enighed og samarbejde mellem medlemsstaterne og derfor udgoer et vigtigt skridt i retning af den endelige godkendelse af planen;

2. stoetter udkastets vigtigste maalsaetninger for fysisk planlaegning: gennemfoerelse af den oekonomiske og sociale samhoerighed, baeredygtig udvikling og afbalanceret konkurrenceevne i det europaeiske omraade som helhed; finder dog, at det er noedvendigt at udarbejde klarere retningslinjer og en samordningsmetode for disse tre maalsaetninger;

3. beklager, at traktaten for naervaerende ikke fastlaegger specifikke faellesskabsbefoejelser inden for fysisk planlaegning, eftersom mange af dens bestemmelser indebaerer og forudsaetter en samordning af foelgerne af politikkerne paa faellesskabsplan og nationalt plan med henblik paa at sikre en harmonisk, afbalanceret og baeredygtig udvikling af Unionens omraade;

4. mener, at udviklingsplanen boer vaere en ramme af vejledende og ikke-obligatorisk karakter, og at dens gennemfoerelse boer bygge paa respekten for subsidiaritetsprincippet og vaere underlagt en periodisk revisions- og tilpasningsproces;

5. mener, at samarbejde og konsensus boer vaere grundlaget for den praktiske anvendelse af ESDP, og anser det for meget vigtigt, at partnerskabsprincippet indarbejdes ved udarbejdelse, revision og gennemfoerelse af udviklingsplanen;

6. finder det noedvendigt at finde frem til retningslinjer for aktiv medvirken fra de regionale og lokale myndigheders side i de efterfoelgende faser af udviklingen af ESDP, da den noedvendige politiske vilje, som er paakraevet for, at der kan ske fremskridt paa dette omraade, kun vil kunne opretholdes med staerk stoette fra borgerne;

7. mener, at samarbejdet paa regeringsplan har opbrugt mulighederne for aktiv handling, og at det i den nuvaerende fase er helt noedvendigt at inddrage fysisk planlaegning i faellesskabsregi; gaar derfor kraftigt ind for at give Raadet (fysisk planlaegning) officiel status og for at give Komitéen for Fysisk Planlaegning status som permanent organ, og mener, at medlemmer af Europa-Parlamentets Regionaludvalg boer indbydes til at deltage i moederne i dette udvalg;

8. glaeder sig over, at konklusionerne fra seminaret paa ministerplan i Echternach i december 1997 afspejles i aftalen mellem medlemsstaterne, for saa vidt angaar noedvendigheden af at tage hensyn til udkastet til udviklingsplan paa regional, nationalt, tvaerregionalt og tvaernationalt plan samt paa faellesskabsplan, hvilket giver anledning til at forvente en effektiv gennemfoerelse;

9. mener, at Kommissionen ved udoevelsen af sit lovgivningsinitiativ og sine gennemfoerelsesbefoejelser har det umiddelbare ansvar og muligheden for at forbedre komplementariteten og sammenhaengen mellem faellesskabspolitikkerne, navnlig ved at oprette interne koordineringsmekanismer mellem den forskellige tjenestegrene og ved at lade en evaluering af de territoriale virkninger indgaa i alle de foranstaltninger, der vedtages;

10. mener, at den igangvaerende reform af strukturfondene og Samhoerighedsfonden boer give mulighed for ved programmeringen at inddrage de politiske principper og valgmuligheder, der er fastlagt i ESDP; anmoder Kommissionen om at tage hensyn til disse, naar den vedtager de retningslinjer, som i henhold til dens lovgivningsmaessige forslag skal danne grundlag for udarbejdelsen af programmerne;

11. mener, at ESDP boer udgoere rammen for mere sammenhaeng i de faellesskabspolitikker, som har territorial indvirkning, med henblik paa at undgaa, at disse politikker haemmer udviklingen af social, oekonomisk og territorial samhoerighed samt af en baeredygtig udviklingsmodel i alle europaeiske regioner;

12. gentager sit krav om oprettelse af et observationsorgan for fysisk planlaegning og stoetter tanken om en overgangsloesning og forsoegsordning for dette organ i form af et forskningsprogram, der finansieres i henhold til EFRU-forordningens artikel 10;

13. er rede til at undersoege mulighederne for at oprette en specifik budgetpost til finansiering af et europaeisk observationsorgan for fysisk planlaegning (EODP) i faelleskabsregi, som skal bestaa af et net af forskningsinstitutter; mener, at EODP's hovedopgave maa vaere at yde den noedvendige bistand i form af analyser med henblik paa ajourfoering af ESDP, og at det skal ledes af Komitéen for Fysisk Planlaegning i samarbejde med Kommissionen;

14. er klar over, at der i udkastet til udviklingsplan er tale om midlertidige politiske valgmuligheder; er imidlertid foruroliget over den bymaessige og kontinentale indfaldsvinkel, der anlaegges i dokumentet paa spoergsmaalet om den fremtidige fysiske planlaegning i Europa og den utilstraekkelige hensyntagen til de mangesidede fysiske forhold i Europa (oeer og oegrupper, kystregioner og -omraader, landdistrikter, omraader med ringe befolkningstaethed, omraader med stor oekologisk vaerdi, bjergomraader m.v.), og anmoder om en prioritering af disse omraader gennem en sammenhaengende og integreret tilgang;

15. mener ikke, at transportpolitikkens noeglefunktion er tilstraekkeligt afspejlet i den nuvaerende udviklingsplan, og er af den opfattelse, at en transportpolitik i retning af bedre adgang til de perifere omraader og oeget baeredygtighed kunne bidrage til bekaempelse af den voksende trafiktaethed paa Den Europaeiske Unions omraade;

16. mener, at lige adgang til kommunikationsinfrastruktur og harmonisk udvikling af beskaeftigelsen og aktiviteterne i EU's forskellige omraader er ESDP's vigtigste prioriteter og understreger, at et af de vigtigste maal boer vaere gennemfoerelse af de transeuropaeiske net og afhjaelpning af visse omraaders perifere og/eller oelignende karakter med henblik paa omsider at indfoere en virkelig global politik til formindskelse af den regionale uligevaegt;

17. henleder opmaerksomheden paa noedvendigheden af at foere en politik for udvikling og opgradering af europaeiske havne, isaer havne, som er beliggende i EU's perifere omraader og i den yderste periferi;

18. understreger noedvendigheden af at ivaerksaette en global soefartspolitik til fremme af samfaerdslen inden for og uden for Europa gennem stoette til soetransport, der er en miljoevenlig transportform, som kan bidrage til at nedbringe trafiktaetheden paa landjorden, men som for oejeblikket er utilstraekkeligt udviklet, foerst og fremmest i de perifere omraader og i EU's yderste periferi;

19. er af den opfattelse, at anvendelse af udviklingsplanen kan udgoere et bidrag til gennemfoerelsen af Natura 2000, herunder habitat-direktivet og fugledirektivet;

20. understreger, at det haster med at faa indarbejdet et kapitel i ESDP-forslaget vedroerende de regionale aspekter af udvidelsen, som ligeledes skal tage hensyn til udvidelsens foelger for de nuvaerende femten medlemsstater; tager i den forbindelse det dokument til efterretning, som Kommissionen forelagde i anledning af det uformelle raadsmoede i Glasgow;

21. mener, at der i ESDP boer laegges stoerre vaegt paa fysisk planlaegning som led i det internationale, graenseoverskridende og tvaerregionale samarbejde; gentager, at det er noedvendigt at opstille en retlig ramme, som fremmer samarbejdet i overensstemmelse med retningslinjerne i Europaraadets rammekonvention om graenseoverskridende samarbejde mellem regionale enheder og myndigheder;

22. glaeder sig over Kommissionens forslag om at bevare Interreg, isaer for saa vidt angaar det graenseoverskridende samarbejde; mener, at bevillingerne hertil boer sikres, og at det er noedvendigt, ud over det i dag overvejende bilaterale samarbejde, at fremme oprettelse af faelles ledelsesorganer for de programmer, der indebaerer styrket deltagelse fra de regionale og lokale myndigheders side,

23. stoetter en styrkelse af pilotprojekter, der finansieres i henhold til EFRU-forordningens artikel 10 inden for fysisk planlaegning og samarbejde mellem regioner og byer, idet den decentrale karakter bevares;

24. opfordrer Kommissionen til regelmaessigt at aflaegge beretning om alle aspekter af udviklingsplanen for Faellesskabets omraade;

25. anser det for noedvendigt at styrke samarbejdet med Europaraadet;

26. fremsaetter oenske om at blive aktivt inddraget i tilrettelaeggelsen af det forum om fysisk planlaegning, som finder sted i Bruxelles i 1999;

27. forbeholder sig retten til til sin tid at tage stilling til det endelige ESDP-dokument og opfordrer til, at dette vedtages af Raadet;

28. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter, Regionsudvalget og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.