P9_TA(2021)0367

På vej mod en fremtidssikret transport ad indre vandveje i Europa

Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2021 på vej mod en fremtidssikret transport ad indre vandveje i Europa (2021/2015(INI))

(2022/C 117/02)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 25. februar 2021 med titlen »Evaluation of Directive 2005/44/EC on Harmonised River Information Services (RIS)« (Evaluering af direktiv 2005/44/EF om harmoniserede flodinformationstjenester) (SWD(2021)0050),

— der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 24. februar 2021 med titlen »Evaluation of the 2013 Urban Mobility Package (Evaluering af bymobilitetspakken fra 2013)« (SWD(2021)0047),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. december 2020 med titlen »Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet — en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden« (COM(2020)0789) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2020)0331),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640),

— der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 18. september 2018 med titlen »Mid-term progress report on the implementation of the NAIADES II action programme for the promotion of inland waterway transport (covering the period 2014-2017)« (Midtvejsrapport om gennemførelsen af handlingsprogrammet NAIADES II om fremme af transport ad indre vandveje (dækkende perioden 2014-2017), (SWD(2018)0428),

— der henviser til Kommissionens hvidbog af 28. marts 2011 med titlen »En køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem« (COM(2011)0144),

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2397 af 12. december 2017 om anerkendelse af erhvervskvalifikationer for sejlads på indre vandveje (1),

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1629 af 14. september 2016 om fastsættelse af tekniske forskrifter for fartøjer til sejlads på indre vandveje (2),

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (3) og til den fremtidige revision heraf,

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (4) (TEN-T-forordningen) og til den fremtidige revision heraf,

— der henviser til Rådets direktiv 92/106/EØF af 7. december 1992 om indførelse af fælles regler for visse former for kombineret godstransport mellem medlemsstaterne (5) og til den fremtidige revision heraf,

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/44/EF af 7. september 2005 om harmoniserede flodinformationstjenester (RIS) på de indre vandveje i Fællesskabet (6),

— der henviser til Rådets konklusioner af 21. oktober 2020 om politiske overvejelser om en beredskabsplan for den europæiske godstransportsektor i tilfælde af en pandemi og andre større kriser,

— der henviser til Rådets konklusioner af 5. juni 2020 om EU's sektor for vandvejstransport –»Fremtidsperspektiver: På vej mod en kulstofneutral, automatiseret og konkurrencedygtig EU-sektor for vandvejstransport med nul ulykker«,

— der henviser til Rådets konklusioner af 15. november 2018 om »Transport ad indre vandveje — forstå potentialet og støt det!«,

— der henviser til sin beslutning af 27. april 2021 om tekniske og operationelle foranstaltninger til fordel for en mere effektiv og renere søtransport (7),

— der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (8),

— der henviser til sin beslutning af 14. februar 2019 om NAIADES II — et handlingsprogram til støtte for transport ad indre vandveje (9),

— der henviser til sin beslutning af 22. november 2016 om udnyttelse af vandvejstransportens potentiale (10),

— der henviser til forretningsordenens artikel 54,

— der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0231/2021),

A. der henviser til, at EU's vandvejstransportsektor, herunder sektoren for transport ad indre vandveje, er af strategisk interesse for EU's forsyningsinfrastrukturs integritet og for EU-havnenes konkurrenceevne; der henviser til, at 75 % af al sejlads på de indre vandveje krydser landegrænser, og at samordning derfor er afgørende for det indre marked;

B. der henviser til, at de europæiske lande råder over en række større og mindre sejlbare vandveje og forskellige flåder af fartøjer til denne form for sejlads, hvilket gør transport ad indre vandveje meget praktisk og nyttig for transport af forskellige typer og store mængder af gods til forskellige destinationer ad vandvejen;

C. der henviser til, at transport ad indre vandveje er et afgørende element i omstillingen til multimodal bæredygtig transport, som dog også står over for betydelige udfordringer; der henviser til, at indre vandveje for øjeblikket kun udgør en meget lille del af godstransporten i EU (6,1 %), mens vejtransporten har en andel på 76,3 %, og jernbanerne står for 17,6 %; der henviser til, at den nuværende andel af transport ad indre vandveje er alt for lille, og at der er behov for en kraftig stigning for at mindske trafiktætheden på vejene, øge sikkerheden, reducere emissionerne og opnå et mere bæredygtigt transportsystem som helhed; der henviser til, at der er et presserende behov for yderligere foranstaltninger for at nå målet om at flytte en væsentlig del af vejtransportens andel på 76,3 % af landstransport over på jernbaner og indre vandveje; der henviser til, at det i denne henseende er afgørende at kæde nye bæredygtige cirkulære markeder og energimarkeder sammen med transport ad indre vandveje;

D. der henviser til, at videreudvikling af sektoren for indre vandveje er en hjørnesten i opbygningen af et intelligent, bæredygtigt og konkurrencedygtigt europæisk transportnet; der henviser til, at de europæiske vandveje i dag kun er delvis sejlbare, og at trafikoverflytningen hæmmes af flaskehalse, manglende forbindelser og mangel på pålidelig infrastruktur i form af frit flydende indre vandveje; der henviser til, at transport ad indre vandveje, som er en af de mest miljøvenlige transportformer med et stort uudnyttet yderligere potentiale til at transportere store mængder af varer på tværs af EU, kan spille en afgørende rolle i bestræbelserne på at nå EU's klimamålsætninger;

E. der henviser til, at 54 % af den samlede godstransport på tværs af grænserne ad vores indre vandveje foregår i korridoren »Rhinen — Alperne«, mens 35 % sker i korridoren mellem Nordsøen og Middelhavet, og 38 % foregår i korridoren mellem Nordsøen og de baltiske lande; der henviser til, at det er vigtigt at fremskynde færdiggørelsen af TEN-T-hovednettet ad de indre vandveje og forbindelsen til det samlede net;

F. der henviser til, at trafikken ad Europas vandveje er afhængig af gnidningsløse og problemfrie grænseoverskridende forbindelser, og at det derfor har afgørende betydning at færdiggøre TEN-T-hovednettet senest i 2030;

G. der henviser til, at Kommissionen helt tilbage i 2011 i sin hvidbog »Køreplan for et fælles europæisk transportområde« fremhævede behovet for at øge de indre vandvejes andel af transporten i Europa, men at der ikke er gjort tilstrækkelige fremskridt siden da;

H. der henviser til, at der er stærk enighed i sektoren for transport ad indre vandveje om, at forgrønnelse er afgørende for at sikre sektorens konkurrenceevne på lang sigt og sætte den i stand til at spille en betydelig, pålidelig og troværdig rolle i den multimodale omstilling; der henviser til, at sektoren gør sig grundige overvejelser om, hvordan denne grønne omstilling kan finansieres; der henviser til, at tiden er inde til at indføre mere konkrete foranstaltninger, værktøjer og midler til at fremme processen med at omsætte denne ambition i praksis;

I. der henviser til, at utilstrækkelige infrastrukturinvesteringer har medført et efterslæb; der henviser til, at infrastruktur af høj kvalitet må udgøre grundlaget og rygraden i sektoren for transport ad indre vandveje, hvis den skal være en succes; der henviser til, at der er grænser for, hvor meget kapaciteten kan øges, og at fokus også bør rettes mod at øge effektiviteten og sikre driftssikkerhed i sektoren 24 timer i døgnet alle ugens dage;

J. der henviser til, at en betydelig andel af godstransporten ad EU's indre vandveje er knyttet til søhavne; der henviser til, at både søhavne og indlandshavne spiller en vigtig rolle som multimodale knudepunkter, idet de skaber forbindelser til andre transportformer, der også kan overtage godstransporten; der henviser til, at det derfor er vigtigt, og et krav i TEN-T-retningslinjerne, at sø- og indlandshavne er godt forbundet med hinanden og har gode forbindelser til baglandet; bemærker, at indlandshavne bør gøres til energiknudepunkter for bæredygtige alternative brændstoffer;

K. der henviser til, at tørke og klimaændringer er to af de største problemer for europæisk transport ad indre vandveje; der henviser til, at transporten ad indre vandveje i flere europæiske regioner blev ramt hårdt af den lange tørkeperiode i 2018 med ekstremt lav vandstand; der henviser til, at konsekvenserne var ødelæggende for Rhinen og dens bifloder samt for Donau og Elben i deres øvre og mellemste løb; der henviser til, at dette i Tyskland har ført til et fald i industriproduktionen på 5 mia. EUR; der endvidere henviser til, at de indre vandområder i Nordeuropa har en tendens til at fryse til i de strengeste vintermåneder, hvilket forstyrrer trafikken;

L. der henviser til, at trafikoverflytningen fra veje til indre vandveje ikke kun vedrører gods, men også personbefordring — navnlig i byområderne; der henviser til, at personbefordring ad indre vandveje udgør et miljøvenligt alternativ for så vidt angår både energiforbrug og støjemissioner, da 50 % af EU's befolkning lever tæt på havet og langs floder; der henviser til, at det desuden bidrager til at mindske overbelastningen af vejnettet og giver et alternativ til udvidelse af vejinfrastrukturen i tæt befolkede områder;

M. der henviser til, at flodkrydstogter, færger, fartøjer til dagturssejlads, vandtaxier og vandbusser spiller en vigtig rolle for europæisk turisme og bør blive en renere mulighed for turisme og offentlig transport i regioner og byer med tilgængelige og sejlbare floder, søer og kanaler, hvilket også vil gøre bymobiliteten mere bæredygtig og effektiv; der henviser til, at der bør tages hensyn til dette i strategien for bæredygtig og intelligent mobilitet;

N. der henviser til, at godstransport ad indre vandveje sammen med jernbanetransport vil spille en afgørende rolle med hensyn til at nå målene i den grønne pagt med hensyn til trafikoverflytning inden for godstransport; der henviser til, at de to transportformer i forsyningskæderne bør integreres og gøres mere tilgængelige;

O. der henviser til, at transport ad indre vandveje kan spille en vigtig rolle for søtransport, når det gælder om at fremme digitaliseringen og øge omfanget af fremdriftsløsninger baseret på nulemission (f.eks. elektrificering og brint);

P. der henviser til, at procedurerne for at opnå certifikat til et brintdrevet fartøj stadig er meget langvarige; der henviser til, at det såfremt der er tale om flere brintdrevne fartøjer med de samme tekniske karakteristika er et krav, at ansøgningerne indsendes separat for hvert enkelt fartøj; der henviser til, at denne form for administrativ byrde afskrækker private investeringer og dermed hæmmer teknologiske fremskridt og omkostningseffektive forbedringer;

Q. der henviser til, at energiomstillingen også er en udfordring for sektoren for sejlads ad indre vandveje, selv om de indre vandveje er en af de mest miljøvenlige transportformer; der henviser til, at leverandørernes rolle i hele forsyningskæden er vigtig at tage i betragtning for at forbedre forretningsgrundlaget for bæredygtige investeringer i sektoren for transport ad indre vandveje;

R. der henviser til, at indlandsflåden skal moderniseres og tilpasses til den tekniske udvikling for yderligere at forbedre fartøjernes miljøpræstationer; der henviser til, at nulemissionsteknologier endnu ikke er rentable i stort omfang i sektoren for transport ad indre vandveje, hvilket skyldes ringe teknisk modenhed samt mangel på infrastruktur og konkurrencedygtige priser;

S. der henviser til, at den indenlandske vandtransportsektor under covid-19-pandemien har sikret den fortsatte distribution af basale varer, og at visse sektorer endda har oplevet fremgang i deres trafik, hvilket viser sektorens fleksibilitet og modstandsdygtighed;

Trafikoverflytning inden for godstransport: fra landevej til indre vandveje

1. opfordrer Kommissionen til at tage initiativet inden for grønt, effektivt og digitalt lederskab og bygge videre på eksisterende programmer som NAIADES, som bør støtte og opmuntre alle interessenter i vandvejstransportsektoren samt andre transportformer, navnlig jernbanetransport, til at arbejde sammen om en bæredygtig og social fremtid og samtidig støtte iværksættervirksomhed, beskyttelsen af arbejdstagerne og sektorens konkurrenceevne som helhed; understreger, at de indre vandveje udgør en særdeles velegnet transportform for råvarer, der stammer fra nye markeder i den cirkulære økonomi, og at en samordning af transport-, miljø- og industripolitikkerne er afgørende for at udnytte disse muligheder;

2. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i højere grad at tage hensyn til, at de, der opererer i sektoren for indre vandveje, ofte er familier med børn om bord, og til at investere i passende og regelmæssige faciliteter langs vandvejene for at sikre anstændige levevilkår undervejs;

3. opfordrer Kommissionen til at stille forslag til en forvaltnings- og lovgivningsmæssig ramme i tråd med det kommende NAIADES-handlingsprogram, der sikrer EU-harmonisering og -standardisering for sejlbarhed, fartøjer og besætningskvalifikationer af høj kvalitet; påpeger, at denne ramme bør lette samordningen af investeringer, handlingsprogrammer og de forskellige organer, der beskæftiger sig med udviklingen af transport ad indre vandveje, herunder medlemsstaternes forvaltninger, EU-agenturer, TEN-T-koordinatorer, flodkommissioner og standardiseringsorganisationer; fremhæver muligheden for at kortlægge en potentiel trafikoverflytning inden for godstransport til indre vandveje gennem NAIADES III-handlingsprogrammet; fremhæver, at denne trafikoverflytning og bedre koordinering mellem industri- og transportpolitikkerne vil bidrage til at nå målene i den grønne pagt, hvilket kræver, at næsten alle industrisektorer gennemgår en bæredygtig og cirkulær omstilling;

4. glæder sig over, at Kommissionen i sin strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet har givet udtryk for sin hensigt om at flytte en større del af godstransporten fra vejene og over på de indre vandveje og nærskibsfarten, herunder regional, urban og interurban godstransport; understreger ikke desto mindre det store uudnyttede potentiale og de ekspansionsmuligheder, der ligger i transport ad indre vandveje; opfordrer derfor Kommissionen til regelmæssigt at evaluere og intensivere sine ambitioner for målene for trafikoverflytning inden for transport ad indre vandveje og til at høste de fordele, som sektoren giver; opfordrer desuden Kommissionen til at støtte anvendelse af bedste praksis omkring integration af transport ad indre vandveje i multimodale logistikkæder; understreger, at der er behov for investeringer i mere fleksible og innovative skibskonstruktioner og i at gøre den eksisterende flåde af transport ad indre vandveje grønnere, bl.a. ved at udvikle flodtilpassede skibe og andre modne, bæredygtige løsninger for at tilvejebringe et mere konkurrencedygtigt og bæredygtigt alternativ til vejtransport;

5. understreger, at flere og regelmæssige investeringer i udvidelse, opdatering og opgradering af den fysiske og digitale infrastruktur for indre vandveje, såsom sluser, broer og interoperabel udbredelse af digitale teknologier på tværs af grænserne, er afgørende for at styrke sektorens konkurrenceevne, forhindre dens tilbagegang, forbedre dens langsigtede performance, pålidelighed og forudsigelighed på tværs af grænserne, muliggøre sejlads af høj kvalitet og lette modalskift, samtidig med at biodiversitetshensyn og gældende miljølovgivning, såsom vandrammedirektivet ( 11 ) og naturdirektiverne ( 12 ) , respekteres; opfordrer Kommissionen til at fremme udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne, navnlig når det gælder om at tage højde for dyrs og planters behov i infrastrukturprojekter;

6. opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at overholde deres forpligtelse til at færdiggøre TEN-T-hovednettet for de indre vandveje inden 2030, og opfordrer Kommissionen og TEN-T-koordinatorerne til at styrke deres tilsyn i den forbindelse; opfordrer medlemsstaterne til at fjerne de manglende forbindelser, tackle flaskehalse og fremme fysisk og digital infrastruktur af høj kvalitet; fremhæver navnlig behovet for at øge investeringerne i passende multimodal infrastruktur i havne og i indlandshavnes forbindelser til baglandet, såsom gnidningsløse jernbaneforbindelser og terminaler, og for at øge deres lagringskapacitet med henblik på at fremme konkurrencedygtig multimodal transport i Europa og forbedre deres forsyningskædepræstation;

7. mener, at det for at styrke transporten ad indre vandveje er nødvendigt at indføre en tostrengstilgang til nettet ved at supplere det eksisterende hovednet af indre vandveje med et samlet net af indre vandveje; påpeger, at sejlbare vandveje med forbindelse til havne, som ikke har klasse IV-status, men som har potentiale til at reducere negative miljøeksternaliteter, herunder overbelastning af vejnettet, bør overvejes for det samlede net; understreger derfor nødvendigheden af at udvide TEN-T-nettet, således at nye strækninger på de indre vandveje er omfattet af hovednettet og det samlede net med henblik på at oprette nye multimodale transportknudepunkter;

8. anser det for vigtigt at anerkende de mindre vandvejes uudnyttede potentiale til at styrke den direkte konkurrence med vejtransportformen ved at sikre, at et detaljeret, omfattende og fintmasket net holdes ajour og forbliver sejlbart; opfordrer Kommissionen til ikke blot at tage hensyn til de store vandveje, men også medtage de mindre vandveje i den digitale omstilling;

9. understreger det betydelige potentiale ved at renovere forbindelsesvandveje og -kanaler, navnlig i regioner, der i mange årtier har lidt under utilstrækkelige investeringer i infrastruktur for indre vandveje;

10. opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at alle relevante interessenter deltager i den tværfaglige planlægningsproces for nye sejladsprojekter og vedligeholdelsesforanstaltninger med henblik på at udarbejde almindeligt accepterede løsninger, der er på linje med EU-lovgivningen;

11. bemærker, at vandvejstransporten har brug for et mere effektivt, pålideligt, sikkert og klimarobust infrastrukturnet for bedre at kunne håndtere problemet med oversvømmelser og lave vandstande, som kun vil blive værre på grund af virkningerne af klimaændringerne; beklager, at der ikke er taget behørigt hensyn til problemerne i sektoren for indre vandveje, der følger af de lave vandstande, og mener, at det er vigtigt at sikre sejlbarhed; understreger derfor, at der bør gøres en konsekvent indsats, f.eks. i form af tilpasning af flåden, herunder skibstyper, antal fartøjer og ledig kapacitet og optimering af skibenes design under hensyntagen til alsidigheden af de fartøjer, der sejler på de indre vandveje, og at der bør gøres en indsats for at sikre bedre infrastrukturforvaltning og -udvikling, opnå mere nøjagtige informationer og prognoser om vandstanden, aftale et samarbejde med jernbanerne i perioder med lav vandstand, indgå time charter-kontrakter for skibe, der er i stand til at sejle, når det er lavvande, indføre digitale værktøjer og øge oplagringskapaciteten i havne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde handlingsplaner til bekæmpelse af lave vandstande og understreger behovet for samordning for at nå dette;

12. understreger betydningen af at bruge satellitdata og -tjenester til transport ad indenlandske vandveje for at sikre en mere sikker, bæredygtig og konkurrencedygtig sektor; mener, at især de nye Galileo-, og Copernicustjenester og EGNOS (den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste) bør medtages i gennemgangen af ITS-direktivet ( 13 ) og andre lovgivningsinitiativer vedrørende intelligent mobilitet;

Forgrønnelse af transport ad indre vandveje

13. fremhæver betydningen af at tackle energiomstillingen på en omkostningseffektiv og tilgængelig måde, samtidig med at det anerkendes, at der er en bred vifte af forskellige fartøjstyper, ved hurtigt at øge tilgængeligheden og udbredelsen af en heterogen blanding af rene alternative brændstoffer, infrastruktur for alternative brændstoffer og fremdriftsmetoder for skibsfart med en netværkstilgang og i overensstemmelse med princippet om teknologineutralitet; understreger desuden nødvendigheden af at udnytte alle umiddelbart anvendelige muligheder for reduktion af emissioner fra sejlads ad indre vandveje, herunder overgangsbrændstoffer og overgangssystemer; understreger endnu en gang, at en energiomstilling inden for sejlads ad indre vandveje er afgørende for at nå den klimaneutrale dagsorden inden 2050;

14. påpeger, at der er mangel på klimaneutrale løsninger, der er markedsparate, og at myndighederne derfor bør have ret til finansiering til kapacitetsopbygning for at hjælpe sektoren med at få adgang til finansiering og støtte den på sin vej mod klimaneutralitet; fremhæver betydningen af yderligere at fremme forsknings- og udviklingsprojekter for brændstof og teknologier, der i væsentlig grad mindsker indvirkningen på klimaet og miljøet med henblik på hurtigt at opskalere flåder og opbygge forsyningskæder og stordriftsfordele; anerkender potentialet for, at sektoren for de indre vandveje kan fungere som prøvebænk og katalysator for positive afsmittende virkninger på søfartssektoren; opfordrer derfor Kommissionen til at udvikle en realistisk køreplan for yderligere reduktion af forurenende stoffer og drivhusgasemissioner med henblik på at opnå en dekarboniseret sektor for indre vandveje, samtidig med at konkurrenceevnen, driftssikkerheden og sikkerheden opretholdes;

15. understreger den specifikke rolle, som indre vandveje bør spille i EU's brintstrategi, både i forbindelse med rent brændstof til transport ad indre vandveje og i forbindelse med den afgørende betydning, som indre vandveje og deres havne spiller for ren og effektiv distribution af brint langs EU's transportnet og industrielle klynger;

16. fremhæver, at alternativer, der i væsentlig grad reducerer indvirkningen på klimaet og miljøet, bør være bredt tilgængelige, billigere og finansielt attraktive i forhold til konventionelle fremdriftsmetoder; understreger behovet for at fremskynde udbredelsen af disse alternativer ved f.eks. at sikre en realistisk blandingsprocent baseret på en konsekvensanalyse, der omfatter en livscyklusanalyse af brændstoffer og er i overensstemmelse med EU's bæredygtighedskriterier, samt gennem lovgivningsmæssig stabilitet og finansiel støtte, herunder medlemsstaternes indrømmelse af skatteincitamenter; mener endvidere, at medlemsstaterne bør have mulighed for at fastsætte en faldende afgiftssats eller nulafgiftssats for brug af landstrøm og andre bæredygtige løsninger; opfordrer endvidere Kommissionen til at støtte og i væsentlig grad tilskynde til anvendelse af de relevante finansielle instrumenter til indførelse af bæredygtige alternative brændstoffer og teknologier;

17. opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for at udarbejde en EU-emissionsmærkningsordning for transport ad indre vandveje, som giver let tilgængelige oplysninger om skibes energimæssige ydeevne, fremmer energieffektivitet og skaber et stabilt miljø for investeringsbeslutninger, som bør føre til et levedygtigt forretningsmæssigt grundlag og investeringsafkast for befragterne; understreger, at denne ordning skal tage sigte på effektivt at reducere emissioner og hjælpe sektoren ved at sikre adgang til støtte, lån og garantier på baggrund af dens emissionsperformance, forbedre emissionsovervågningen, skabe fordele ved at give havnemyndigheder incitamenter til at differentiere havneinfrastrukturafgifter og i sidste ende gøre sektoren som helhed mere attraktiv; opfordrer Kommissionen til at levere en praktisk vejledning og en værktøjskasse vedrørende mulighederne for bæredygtigt brændstof og bæredygtige teknologiske muligheder til indenlandske vandveje og nærskibsfart med henblik på at støtte skibsejere i beslutningsprocessen; understreger, at den bør fokusere på skibstyper til indenlandske vandveje og nærskibsfart i kraft af ligheden i deres tekniske kendetegn;

18. påpeger, at modulær skibsbygning giver fleksibilitet, forudsigelighed og omkostningsbesparelser; understreger i denne forbindelse, at standardiserede skibskomponenter, -design og -udvikling skaber et godt grundlag, der kan anvendes på forskellige måder (tværmodalitet), og desuden letter eftermontering af mere bæredygtige fremdriftssystemer, så snart de kommer ind på markedet; fremhæver, at modulær skibsbygning ud over miljømæssige fordele kan føre til omkostningsbesparelser og bidrage til at mindske risici takket være den forudsigelige produktions- og byggeproces og derfor bør fremmes;

19. mener i lyset af vores klimamål, at søfartssektoren er i stand til at tilbyde mere bæredygtighed og fremtidssikret transport; understreger, at Kommissionen og offentlige myndigheder bør spille en forbindende og koordinerende rolle i denne udviklingsfase og samarbejde med alle interessenter, herunder brugere af indenlandske vandveje og skibsbygningsindustrien; opfordrer medlemsstaterne til at igangsætte pilotprojekter med innovative løsninger såsom udskiftelige batterikasser; understreger i denne forbindelse det presserende behov for støtte til innovation, en EU-finansieringsplan, fremme af certificering og tilladelser til at sejle på alternative brændstoffer;

20. fremhæver i denne henseende betydningen af havne og deres specialiserede værfter, hvor bygning, ombygning og opgradering af skibe finder sted, for energiomstillingen; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at sørge for at yde passende finansiering og investeringer til sikring af tilstrækkelig kapacitet og passende infrastruktur i havne for at lette fornyelse af flåden og søfartssektorens energiomstilling; understreger endvidere, at udvikling af alternative energikilder til fartøjer kræver egnet infrastruktur til strømforsyning og optankning på land;

21. understreger, at forgrønnelse af flåden ikke kun bør fokusere på at tackle drivhusgasemissioner, men også have til formål at reducere forureningen af floder; understreger derfor betydningen af at sørge for faciliteter til udledning af spildevand i havne samt af at fremme anvendelsen af innovativ antifoulingmaling og avanceret skrogvedligeholdelsesteknologi såsom undervandsdroner; opfordrer Kommissionen til at foreslå en forvaltningsramme til overvågning af forurening af vandområder, fremme af koordinering af EU- og nationale foranstaltninger, investeringer og handlingsprogrammer;

22. understreger betydningen af at sikre en sund og tværgående forvaltning af vandressourcer, hvilket forudsætter forvaltning af det hydrauliske system, fremme af udvikling af vandkraft, sikring af de forskellige anvendelser af vand og bevarelse af biodiversitet; understreger derfor, at vandforvaltning bør inddrage interessenter inden for transport, energi, landbrug, industri og miljø;

Digitalisering og autonom skibsfart

23. bemærker, at vidtrækkende digitalisering og dataindsamling kan bidrage til et renere miljø og forbedret sikkerhed om bord og resultere i mere effektiv ruteføring, mindre trængsel i havne og bedre kommunikation og informationsudveksling mellem skibe, havne og infrastruktur; påpeger, at digitalisering kan medføre betydelige fordele med hensyn til sikkerhed og energieffektivitet for indsamling og analyse af data om sektoren for transport ad indre vandveje og dermed bidrage til yderligere emissionsreduktioner; opfordrer til en strategi for udvikling og implementering af digitale og automatiserede teknologier i sektoren for indenlandske vandveje, der bør skitsere både interoperable standarder på tværs af transportformer og grænser og de nødvendige forskningstiltag og støtte, herunder via dedikerede indkaldelser under Horisont Europa; understreger i denne henseende behovet for at opdatere tekniske standarder i Det Europæiske Udvalg for Udarbejdelse af Standarder for Sejlads på Indre Vandveje (CESNI) og yderligere harmonisering af flodinformationstjenester (RIS), hvilket vil forenkle procedurer inden for regulering af sejlads på indre vandveje, mindske de problemer, der opstår som følge af forskellige fortolkninger af tekniske standarder og manglen på sammenlignelige data, og give mulighed for hurtig udvikling og implementering af innovative løsninger; understreger behovet for at forberede en fælles ramme for interoperabel dataudveksling mellem transportformer;

24. opfordrer Kommissionen til så hurtigt som muligt at sikre harmoniseret digital anvendelse og godkendelse af elektroniske mandskabs- og fartøjsdokumenter i hele EU, hvilket vil styrke overvågningen af de sociale og beskæftigelsesmæssige forhold, gøre transporten ad indre vandveje mere effektiv og attraktiv og smidiggøre dens interaktion og integration med andre transportformer samt øge interoperabiliteten af dataudvekslingssystemer i den samlede logistikkæde; fremhæver, at mangel på tilstrækkelig hvile for mandskab om bord kan medføre alvorlige sikkerhedsrisici; understreger derfor, at driftssikker og digital kontrolkapacitet i realtid til læsning, lagring og generering af data om arbejds- og hviletider for mandskab om bord har afgørende betydning;

25. understreger behovet for hurtig gennemførelse af forordningen om elektronisk godstransportinformation (eFTI) ( 14 ) for at gøre det muligt for fragtførere at dele information med retshåndhævende myndigheder på en hurtig, let og digital måde;

26. bemærker, at dataintegration og -harmonisering er et vigtigt instrument til forvaltning af aktiver til styrkelse af transportformens driftssikkerhed og forbedring af anvendelsen af den i logistikkæder; bemærker, at dataene skal forbindes med intelligent infrastruktur for at give mulighed for effektiv planlægning og kommunikation med andre transportformer med henblik på at fremme multimodalitet og synkromodale systemer; bemærker potentialet i integrerede dataplatforme til forøgelse af transparens, f.eks. sporing og kontrol samt forøget effektivitet såsom ruteplanlægning og forvaltning af aktiver;

27. understreger betydningen af indsamling af data om det europæiske logistiksystem i samarbejde med relevante interessenter som forberedelse til forslaget til direktivet om kombineret godstransport ( 15 ) og andre foranstaltninger, der fører til mere effektiv logistikplanlægning og udnyttelse af fysisk infrastruktur; opfordrer endvidere Kommissionen til at fremlægge et intermodalt overblik over strømmen af varer og containere, der bringes ind i Europa, samt de ruter, som varerne følger til deres endelige destination, idet dette kunne være en hjælp ved udarbejdelsen af en effektiv politik for trafikoverflytning; mener, at fremme af modalskiftet bør anses for en prioritet, idet skibscontainere i øjeblikket ikke altid transporteres på en effektiv måde fra en søhavn til baglandet, hvilket fører til højere omkostninger og længere rejsetider; opfordrer Kommissionen til at vurdere merværdien af algoritmer og kunstig intelligens inden for containertransport til baglandet med henblik på optimal planlægning og håndtering;

28. understreger betydningen af at sammenknytte eksisterende digitale transportpolitiske rammer og sikre, at transportdata er tilgængelige via et enkelt adgangspunkt med henblik på at opnå effektivitetsgevinster inden for vandvejstransport og for at sikre interoperabilitet af data med andre transportformer; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at udarbejde en EU-handlingsplan for en digital infrastruktur for multimodal transport, der muliggør dataudveksling og interoperabilitet, med det formål at opnå et synkromodalt, forbundet og automatiseret transportsystem senest i 2035; mener, at der er behov for en specifikt forvaltningsstruktur for at foretage løbende og jævnlig overvågning, evaluering og forbedringer og med det mål for øje at anvende den mest opdaterede teknologi og innovation;

29. peger på behovet for incitamenter til udvikling af multimodale digitale havneplatforme; opfordrer i denne henseende til indførelse af et projekt med europæisk merværdi med henblik på at forbedre sejlbarheden og den multimodale sammenkobling af det transeuropæiske transportnets indenlandske vandvejskorridorer;

30. understreger det store potentiale, som transport ad indre vandveje har for autonom vandvejstransport, og fremhæver, at mere automatisering bringer virkeligheden for synkromodal transport i Europa tættere på; opfordrer Kommissionen til på baggrund af en konsekvensanalyse og en bred høring af alle relevante interessenter at overveje ændringer af al relateret lovgivning, hvor det er nødvendigt, med henblik på at fremme udbredelsen af autonom skibsfart, særlig vedrørende mandskabets ansvar i nødstilfælde eller ved systemfejl, afklaring af ansvar i tilfælde af skader og mere generelt om sikkerhedsaspekterne ved autonome fartøjer med henblik på at opnå et vist niveau af harmonisering og større udbredelse af teknologien på EU-plan; insisterer derfor på behovet for en europæisk køreplan for intelligente og autonome transportsystemer for indre vandveje, der skal støtte fremtidsorienteret lovgivning, forskning, pilotprojekter, feltlaboratorier og udvikling og vellykket gennemførelse af autonome skibe, intelligente havne og digital interoperabilitet baseret på intelligente transportsystemer samt sikre anvendelsen af fjernstyring af fartøjer og fjernadministration af sluser; understreger i denne henseende behovet for intelligent infrastruktur samt den nødvendige uddannelse, opkvalificering og omskoling af mandskab, der kunne understøttes under området for sociale investeringer og færdigheder i InvestEU-programmet; fremhæver i denne forbindelse det værdifulde bidrag, som ydes af CESNI-standarderne for besætninger, fartøjer og informationsteknologi; opfordrer Kommissionen til at prioritere digitalisering, harmonisering og hurtige gevinster (papirløs udveksling) ved transport ad indre vandveje og dermed skabe grundlaget for en selvstændig sektor;

31. understreger, at sikker autonom navigation kræver standardiseret deling af information ud over om antennens placering på fartøjerne, f.eks. om fartøjets orientering, skrogets kontur og ændringer af vandvejene, med henblik på at administrere autonome operationer, undgå potentielle kollisioner mellem fartøjer, der deler samme farvand, og for at give kaptajnerne adgang til de seneste oplysninger om farvandet; peger på potentialet i satellitløsninger som katalysatorer for transport ad indre vandveje og de nyttige bidrag fra EU's satellitaktiver Galileo, EGNOS og Copernicus i denne forbindelse;

Fremtidssikrede havne: energi og cirkulære knudepunkter

32. understreger indlandshavnenes rolle som strategiske, multimodale knudepunkter i logistiksystemet; understreger derfor, at indlandshavne og søhavne bør have effektive forbindelser med baglandet, navnlig med jernbaneinfrastruktur og bør omfatte omladningsfaciliteter med fokus på at forbinde dem til TEN-T-hovednettet og det samlede net, hvor det er muligt; støtter øget samarbejde og etablering af klynger mellem sø- og indlandshavne;

33. understreger søhavnenes betydning med hensyn til at muliggøre et modalt skift til transport ad indre vandveje; bemærker, at en bedre samling af godstransport ad indre vandveje vil fremme en mere effektiv transport ad indre vandveje til og fra søhavne; fremhæver, at et tæt samarbejde mellem de forskellige sø- og indlandshavne og alle interessenter i logistikkæden, f.eks. inden for bæredygtighed, skaber yderligere muligheder for forbedringer med hensyn til omkostningseffektivitet og operationel effektivitet og gavner den regionale udvikling og beskæftigelsen;

34. opfordrer Kommissionen til at sikre, at indlandshavne opretholder de eksisterende jernbaneforbindelser, og at medlemsstaterne prioriterer opgraderingen af deres jernbanegodstransportnet med henblik på at sikre intermodale transportstrømme mellem indre vandveje og jernbane;

35. fremhæver, at etableringen af infrastruktur for alternative brændstoffer bør tage hensyn til havnes potentielle efterspørgsel og markedskarakteristika, når der udarbejdes potentielle veje til en klimaneutral sektor for transport ad indre vandveje; understreger derfor, at en europæisk udrulningsstrategi for alternative brændstoffer til multimodal og industriel anvendelse gennem revisionen af TEN-T og direktiv 2014/94/EU om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer bør følge en netværkstilgang, der fører til en effektivt planlagt infrastruktur baseret på de potentielle markedsefterspørgselskarakteristika for en havn og dens bagland og om nødvendigt langs vandvejene under efterlevelse af princippet om teknologineutralitet; understreger endvidere potentialet i et fleksibelt infrastruktursystem såsom udnyttelse af mobile strømgeneratorer og opfordrer Kommissionen til at vurdere fleksible brændstofdistributions- og forsyningsløsninger, f.eks. udlejningsordninger for fartøjer;

36. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge synergierne mellem infrastruktur i forbindelse med indre vandveje og transeuropæiske energinet, hvilket vil fremme energiomstillingen i forbindelse med indlandsskibsfart og støtte udviklingen af havne som energiknudepunkter; understreger i denne forbindelse behovet for bedre at integrere infrastruktur i forbindelse med indre vandveje i det europæiske energinet med henblik på at fremme brugen af strømforsyning på land; understreger desuden de indre vandvejes potentiale med hensyn til transport af alternative brændstoffer; understreger, at det er nødvendigt at opbygge elektrisk infrastruktur på tværs af europæiske indlandshavne for fremover at kunne huse fartøjer med elektriske energikilder og opskalere og opgradere de faciliteter og det udstyr, der stilles til rådighed ved kaj, og reducere drivhusgasemissionerne og luftforureningen i havne og deres omkringliggende områder i overensstemmelse med målet om nulforurening ved kaj;

37. understreger vigtigheden af at håndtere spørgsmålet om flow i havnene ved at sikre tilstrækkelige ventepladser og kapacitet på ventepladserne til fartøjer til sejlads ad indre vandveje;

38. understreger de indre vandvejes potentiale, når det gælder transport af farligt gods og affald, hvilket kræver investeringer i passende og sikre infrastrukturer og fartøjer samt en kvalificeret arbejdsstyrke; fremhæver havnenes lovende rolle i den cirkulære økonomi og de indre vandvejes særlige potentiale for transport af varer fra nye cirkulære markeder; opfordrer derfor Kommissionen til at etablere en stærkere forbindelse mellem dens cirkulære økonomi og politikken for transport ad indre vandveje; opfordrer endvidere Kommissionen til at udvikle foranstaltninger til støtte for aktiviteter inden for den cirkulære økonomi i havne og til at fremme konceptet med en livscyklusvurdering med henblik på at indlede en dialog og tilskynde indlandshavne til at udforme integrerede forvaltningssystemer for bl.a. vand, energi, affald, byggepladser, fysisk planlægning og grønne byområder med henblik på at frigøre deres potentiale til at blive cirkulære og rene energiknudepunkter;

Uddannelse, erhvervsuddannelse, arbejdsvilkår samt forskning og innovation

39. understreger behovet for at modernisere uddannelse og erhvervsuddannelse inden for sejlads ad indre vandveje med fokus på udvikling af grønne og digitale færdigheder samt overvindelse af sprogbarrierer og dermed skabe attraktive job for unge og kvinder, idet der skal lægges særlig vægt på høje og harmoniserede sociale og sikkerhedsmæssige standarder og kvalifikationsniveauer; støtter i denne forbindelse videreudviklingen af CESNI-standarder med henblik på at sikre, at besætningsmedlemmer om bord på fartøjer på indre vandveje har de fornødne færdigheder; understreger behovet for obligatoriske, kontinuerlige og regelmæssige uddannelsesordninger for alle besætningsmedlemmer, herunder internationale udvekslingskurser, med henblik på at sikre opkvalificering og omskoling, optimal arbejdskraftmobilitet og sikkerhed inden for sektoren; understreger behovet for, at der forefindes sikkerheds- og sundhedsstandarder i tråd med princippet om nul ulykker; opfordrer endvidere medlemsstaterne til en korrekt gennemførelse af direktiv (EU) 2017/2397 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer inden for sejlads på indre vandveje senest den 17. januar 2022;

40. understreger betydningen af at sikre gode arbejdsvilkår og anstændige lønninger inden for transport ad indre vandveje; opfordrer medlemsstaterne til at sikre passende social sikring for alle besætningsmedlemmer i tråd med EU's sociallovgivning; understreger behovet for, at der findes en utvetydig arbejds- og socialsikringslovgivning inden for sektoren for transport ad indre vandveje; understreger behovet for at opretholde den sociale beskyttelse og de sociale rettigheder for besætningsmedlemmer fra EU og tredjelande;

41. påpeger betydningen af yderligere samarbejde og synergier mellem de forskellige forsknings- og innovationsinitiativer og institutter ved at dele viden, data, knowhow og bedste praksis og ved at stille en oversigt over igangværende projekter til rådighed på en offentlig platform;

42. understreger behovet for at fremme projektudvikling af innovative fartøjer til sejlads ad indre vandveje og den tilsvarende havneinfrastruktur under Horisont Europas partnerskab om emissionsfri transport ad vandvejen;

En EU-finansieringsplan

I. Finansieringsmuligheder gennem eksisterende EU-finansieringsinstrumenter

43. understreger betydningen af eksisterende EU-finansieringsinstrumenter til at gøre vores europæiske sektor for transport ad indre vandveje grønnere og digitalisere den, såsom Connecting Europe-faciliteten (CEF), Horisont Europa, de europæiske struktur- og investeringsfonde, herunder genopretnings- og resiliensfaciliteten; understreger behovet for at mobilisere disse instrumenter for at færdiggøre TEN-T-hovednettet og de samlede net, finansiere investeringer i udvikling og udbredelse af bæredygtige alternative brændstoffer og alternative fremdriftssystemer til fartøjer og den nødvendige infrastruktur, muliggøre intelligente synergier mellem transport, energi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer og digitalisering og sikre moderniseringen og modstandsdygtigheden af indre vandveje; understreger imidlertid, at disse finansieringsinstrumenter ikke altid er egnede til SMV'er, familievirksomheder og andre mikrovirksomheder, idet der er risiko for, at mindre projekter ikke er støtteberettigede; fremhæver desuden behovet for at skabe klarhed om bæredygtig finansiering og private investeringer i transport ad indre vandveje;

44. minder om, at energiomstilling til klimaneutralitet er en teknologisk og finansiel udfordring for sektoren for sejlads ad indre vandveje, som har behov for passende støtte; mener i denne henseende, at medlemsstaterne navnlig skal benytte genopretnings- og resiliensfaciliteten som en enestående finansieringsmulighed for de indre vandveje, der kombinerer økonomisk genopretning på kort sigt med langsigtede fordele fra investeringer i målrettet infrastruktur og skibsfart;

45. opfordrer Kommissionen til at styrke sine interne ressourcer, der afsættes til transport ad indre vandveje og gennemførelsen af NAIADES-handlingsprogrammet, herunder de menneskelige ressourcer, og bringe dem på linje med ambitionerne i den grønne pagt, modalskiftet og strategien for bæredygtig og intelligent mobilitet;

46. understreger endvidere, at investeringer i infrastruktur til transport ad indre vandveje i og omkring søhavne er af afgørende vigtighed; fremhæver, at der er behov for et tæt samarbejde mellem alle aktørerne i logistikkæden;

II. Behovet for en EU-fond for transport ad indre vandveje

47. understreger, at vejen til en klimaneutral sektor for transport ad indre vandveje og den nødvendige energiomstilling vil skabe et finansieringshul på omkring 10 mia. EUR ( 16 ) , som sektoren ikke kan finansiere alene; fremhæver endvidere manglen på et forretningsmæssigt grundlag for private fartøjsejere til at investere i fremdriftsteknologier, der i væsentlig grad mindsker indvirkningen på klimaet og miljøet; fremhæver derfor behovet for at mobilisere offentlig støtte og private investeringer med henblik herpå;

48. understreger, at sektoren for indre vandveje hovedsagelig består af SMV'er, familievirksomheder og mindre havne, hvilket gør det vanskeligt for dem at foretage dyre investeringer for at opfylde målene i den grønne pagt; mener derfor, at skalerbarheden af de krævede investeringer bør forbedres, og den administrative byrde bør reduceres betydeligt og adgangen til finansiering styrkes;

49. opfordrer derfor Kommissionen til at oprette en særlig europæisk fond for bæredygtig omstilling af sektoren for transport ad indre vandveje, herunder et one-stop-shop-system, hvor der let kan fås hjælp og bistand, og som har mulighed for at kombinere projekter i en enkelt ansøgning og dermed øge mulighederne for finansiering; understreger, at fonden bør supplere de eksisterende reservefonde, der er oprettet i henhold til forordning (EU) nr. 546/2014 ( 17 ) , med væsentlige ekstra finansielle bidrag fra EU- og nationale finansieringsinstrumenter samt fra andre offentlige og private investeringer med henblik på at mobilisere yderligere investeringer fra industrien og på at løse problemet med det eksisterende hul i finansieringen af den bæredygtige omstilling; understreger, at denne fond bør også give mulighed for blanding med CEF, de europæiske struktur- og investeringsfonde, herunder Samhørighedsfonden samt finansieringsinstrumenterne fra Den Europæiske Investeringsbank;

50. understreger, at denne særlige fond bør fokusere på renovering og fornyelse, der sigter mod at forbedre skibenes energieffektivitet, og støtte investeringer i innovative og energibesparende teknologier samt havneinfrastruktur, navnlig udbredelse af alternative brændstoffer, og derved bidrage til den grønne pagts målsætninger, en bæredygtig genopretning og et mere bæredygtigt transportsystem som helhed;

51. opfordrer Kommissionen til at vurdere levedygtigheden af at medtage en ny europæisk ophugningsordning og fornyelse af flåden som en del af fonden under behørig hensyntagen til de pågældende fartøjers livscyklusemissioner med henblik på at fremme en hurtig overgang til klimaneutralitet; understreger behovet for at se på betingelserne for, hvordan skrotningen foregår, og understreger, at cirkularitet er et centralt punkt;

III. Finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank

52. minder om, at Den Europæiske Investeringsbank (EIB) yder finansiering til attraktive kapitallån, herunder til skibsbygningsindustrien; mener dog, at realiseringen og effektiviteten af finansieringen fra EIB afhænger af dens tilgængelighed og insisterer derfor på: i) at sikre, at EIB's garantiprogram for grøn skibsfart også bør gælde for mindre transaktioner, herunder mere fleksible lånevilkår, f.eks. ved at tage hensyn til den gennemsnitlige levetid for et skibs aktiviteter i tilbagebetalingsperioden ii) at sikre, at EIB yder finansiering til skibsbyggerne både forud for og efter levering med henblik på at sikre gennemførelsen og levedygtigheden af innovative skibsbygningsprojekter iii) at gøre finansiering af forsknings- og innovationsprogrammer for grøn skibsbygning en prioritet;

53. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at nøje at overvåge tredjelandes investeringer i europæiske havne, da de udgør en del af Europas strategiske infrastruktur som multimodale knudepunkter, energiknudepunkter og industrielle klynger;

Passagertransport, mobilitet i byer, vandbåren bylogistik og turisme

54. 2 -emissioner og luftforurenende emissioner, mindre trafiktæthed og færre trafikofre i byområder, ikke konsekvent har manifesteret sig i hele EU; opfordrer derfor Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne og byerne til, hvor det er muligt, at medtage offentlig vandbåren transport, bylogistik og lokal varedistribution som en sikker og effektiv transportform i deres planlægning af bæredygtig bytrafik og til at forbedre deres indsamling af data om bytrafik; understreger endvidere behovet for at medtage offentlige vandtransportmidler i digitale mobilitetsplatforme, såsom mobilitet som en tjeneste og vareleveringsapps; glæder sig over Kommissionens nylige evaluering af bytrafikpakken fra 2013 ( 18 ) ; fremhæver i denne forbindelse, at de forventede resultater af bytrafikplanen, nemlig en reduktion af CO-emissioner og luftforurenende emissioner, mindre trafiktæthed og færre trafikofre i byområder, ikke konsekvent har manifesteret sig i hele EU; opfordrer derfor Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne og byerne til, hvor det er muligt, at medtage offentlig vandbåren transport, bylogistik og lokal varedistribution som en sikker og effektiv transportform i deres planlægning af bæredygtig bytrafik og til at forbedre deres indsamling af data om bytrafik; understreger endvidere behovet for at medtage offentlige vandtransportmidler i digitale mobilitetsplatforme, såsom mobilitet som en tjeneste og vareleveringsapps;

55. fremhæver det uudnyttede potentiale, som transport ad indre vandveje i byområder har, som det fremgik af strategien for bæredygtig og intelligent mobilitet; understreger, at byområderne bliver stadig mere overbelastede, og at bygning af ny vejinfrastruktur ikke altid er en omkostningseffektiv løsning; opfordrer Kommissionen til at medtage vandbåren transport i målet for strategien for bæredygtig og intelligent mobilitet om at gøre bedre brug af indre vandveje i byerne og til at fremsætte konkrete forslag, der har til formål at fremme logistikken over vores indre vandveje og tage hensyn til slutlevering via fragtcykler og dermed fremme trafikoverflytning; opfordrer i denne henseende Kommissionen til at forbedre sin indsamling af bytrafikdata for vandbåren passagertransport og godstransport og fremhæver potentialet i transport ad indre vandveje vedrørende spørgsmålet om den sidste kilometer inden for bæredygtig bylogistik;

56. fremhæver, at tallene for efterspørgslen efter passagertransport fra 2019 viste, at den europæiske flodkrydstogtsektor, herunder dagtursfartøjer og færgetjenester, var i en sund tilstand før covid-19-pandemien; bemærker imidlertid, at aktiviteten i sektoren blev næsten fuldstændig indstillet i første halvdel af 2020 på grund af den aktuelle sundhedssituation, som har haft en negativ økonomisk indvirkning og skabt finansielle vanskeligheder for virksomhederne, og at det fortsat er usikkert, om passagertrafikken vil vende tilbage til normale forhold i 2021 ( 19 ) ; opfordrer derfor Kommissionen til at medtage turisme ad indre vandveje i sin kommende agenda for europæisk turisme 2050 med henblik på at fremme en plan for en bæredygtig, innovativ og robust genopretning af flodturismen, idet der tages hensyn til de økonomiske fordele, som flodturisme har for havneregioner i form af merværdi, jobskabelse og havneindtægter;

57. understreger behovet for yderligere at udforske det potentiale, som transport ad indre vandveje har for lystsejlads og andre vandsportsaktiviteter, hvilket vil sætte skub i væksten, skabe nye jobmuligheder og øge turismen i de berørte regioner;

58. opfordrer medlemsstaterne til at anerkende det internationale certifikat for operatører af lystfartøjer ved at vedtage resolution nr. 40 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas Landtransportkomité og således muliggøre en grænseoverskridende anerkendelse af tilladelser og fremme lystsejlads i Europa;

o

o o

59. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

(1) EUT L 345 af 27.12.2017, s. 53.

(2) EUT L 252 af 16.9.2016, s. 118.

(3) EUT L 307 af 28.10.2014, s. 1.

(4) EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1.

(5) EUT L 368 af 17.12.1992, s. 38.

(6) EUT L 255 af 30.9.2005, s. 152.

(7) Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0131.

(8) EUT C 270 af 7.7.2021, s. 2.

(9) EUT C 449 af 23.12.2020, s. 154.

(10) EUT C 224 af 27.6.2018, s. 29.

(11) EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

(12) Habitatdirektivet (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7) og fugledirektivet (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

(13) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/40/EU af 7. juli 2010 om rammerne for indførelse af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportformer (EUT L 207 af 6.8.2010, s. 1).

(14) EUT L 249 af 31.7.2020, s. 33.

(15) EUT L 368 af 17.12.1992, s. 38.

(16) Development Centre for Ship Technology and Transport Systems (DST), Assessment of technologies in view of zero-emission IWT’, som er en del af Centralkommissionen for Sejlads på Rhinens overordnede undersøgelse med titlen Financing the energy transition towards a zero-emission European IWT sector, Report No 2293, s. 95.

(17) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 546/2014 af 15. maj 2014 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 718/1999 om en kapacitetspolitik for Fællesskabets indlandsflåder til fremme af vandvejstransporten (EUT L 163 af 29.5.2014, s. 15).

(18) Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 24. februar 2021 (SWD(2021)0047).

(19) Central Commission for the Navigation of the Rhine, Market observation report 2020: inland navigation in Europe, (Centralkommissionen for Sejlads på Rhinen, Markedsovervågningsrapport 2020:Sejlads på indre vandveje i Europa), september 2020.