Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for 2015 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen /* COM/2014/0552 final - 2014/0254 (NLE) */





BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET · Begrundelse og formål I henhold til forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik skal udnyttelsen af levende marine biologiske ressourcer genoprettes til og opretholdes på højere niveauer end dem, hvor populationerne af de befiskede arter giver maksimalt bæredygtigt udbytte. Den årlige fastsættelse af fiskerimuligheder i form af samlede tilladte fangstmængder (TAC'er), kvoter og begrænsninger af fiskeriindsatsen er et vigtigt værktøj i den henseende. Formålet med forslaget er at fastsætte medlemsstaternes fiskerimuligheder for de kommercielt vigtigste fiskebestande i Østersøen for 2015. For at forenkle og tydeliggøre de årlige TAC- og kvotebeslutninger er fiskerimulighederne i Østersøen siden 2006 blevet fastsat ved en separat forordning. · Generel baggrund Den videnskabelige rådgivning om bestande i Østersøen i 2015 blev afgivet af Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) i maj 2014 og Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) i juni 2014. Forslaget består af to dele, der er vigtige for forvaltningen af fiskeriet i kraft af fiskerimuligheder i Østersøen i 2015: den første del vedrører fastsættelse af TAC'er og kvoter, og den anden del vedrører begrænsning af fiskeriindsatsen ved at pålægge begrænsninger for fiskerifartøjernes aktiviteter (antal havdage). · Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Hvert år reguleres fiskerimulighederne og den måde, hvorpå disse fordeles på medlemsstaterne. Det nyeste instrument til dette formål er Rådets forordning (EU) nr. 1180/2013 af 19. november 2013 om fastsættelse for 2014 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen. Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 af 21. december 2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger, om ændring af forordning (EF) nr. 1434/98 og ophævelse af forordning (EF) nr. 88/98 er også relevant for forvaltningen af fiskeriet i Østersøen. I Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 af 18. september 2007 om en flerårig plan for torskebestandene i Østersøen og fiskeriet, der udnytter disse bestande, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 779/97 fastlægges der kontrol- og overvågningsforanstaltninger med henblik på genopbygning af de pågældende torskebestande. Samme forordning indeholder også regler for fastsættelse af TAC'er for den vestlige og østlige torskebestand og dertil knyttede fiskeriindsatsbegrænsninger. · Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål De foreslåede foranstaltninger er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål og er i tråd med EU's politik for bæredygtig udvikling. 2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER · Ekspertbistand De vigtigste af de hørte organisationer/eksperter Af videnskabelige organisationer er Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) og Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) blevet hørt. Den Europæiske Union indhenter hvert år videnskabelig rådgivning om vigtige fiskebestandes tilstand fra ICES og STECF. Der er modtaget rådgivning om alle østersøbestande, som der foreslås TAC'er for. · Høring af interesserede parter Det Regionale Rådgivende Råd for Østersøen (BSRAC) blev hørt på det fælles arbejdsgruppemøde om demersale og pelagiske arter i juni 2014 på grundlag af den vurdering af fiskebestande, som ICES har foretaget. Det videnskabelige grundlag for forslaget blev tilvejebragt af ICES og STECF. De foreløbige synspunkter, som kom til udtryk på disse møder om alle berørte fiskebestande, blev taget i betragtning i forslaget i videst muligt omfang og i det omfang, dette ikke strider mod nuværende politikker eller medfører forringelse af en sårbar ressources tilstand. Den videnskabelige rådgivning om fangstbegrænsninger blev desuden diskuteret i Baltfishforummet. · Konsekvensanalyse Den samlede mængde af fiskerimuligheder i Østersøen udtrykt i tons, der er foreslået for 2015, vil blive øget med 12 % i forhold til 2014 og vil blive fastsat til cirka 629 000 tons[1]. Beregnet på grundlag af bestandene bemærkes en forøgelse i TAC'erne for fire sildebestande, i gennemsnit 31 %, mens nedsættelser bemærkes for de vestlige bestande med 48 %, 17 % for brisling, og 15 % i antallet af fisk for to laksebestande. Værdien af fiskerimulighederne for sildebestandene i 2015 vil, baseret på den gennemsnitlige pris for landede fisk i 2012 i de otte østersølande[2], blive øget med næsten 80 mio. EUR, så den samlede værdi når 164 mio. EUR. De største nedsættelser bemærkes ved TAC'en for den vestlige torskebestand, nemlig fra 32 mio. EUR i 2014 til 14 mio. EUR i 2015. Under hensyntagen til, at torskekvoten i 2013 blev udnyttet 60 %, og forudsat, at fangstraten forbliver den samme i 2014 og 2015, vil reduktionen i kvoteværdien blive mindre væsentlig. Forslaget afspejler ikke kun betænkeligheder på kort sigt, men indgår også i en mere langsigtet strategi, der går ud på, at fiskeriindsatsen gradvis begrænses til og bevares på niveauer, som er bæredygtige på lang sigt. Den strategi, der er udstukket i forslaget, vil derfor på mellemlang til lang sigt føre til en stabil fiskeriindsats og højere kvoter. Strategiens effekt på lang sigt forventes at være mere bæredygtige fiskeriaktiviteter og øgede landinger. 3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET · Resumé af forslaget I forslaget fastsættes der fangstbegrænsninger for EU-fiskeriet med henblik på at nå den fælles fiskeripolitiks mål om at sikre, at udnyttelsen af levende marine biologiske ressourcer genoprettes til og opretholdes på højere niveauer end dem, hvor populationerne af de befiskede arter giver maksimalt bæredygtigt udbytte. · Retsgrundlag Artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). · Nærhedsprincippet EU har enekompetence på det område, som forslaget vedrører, jf. artikel 3, stk. 1, litra d), i TEUF. Subsidiaritetsprincippet finder derfor ikke anvendelse. · Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende grunde: Den fælles fiskeripolitik er en fælles politik. I henhold til artikel 43, stk. 3, i TEUF skal Rådet vedtage foranstaltninger i forbindelse med fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder. Den pågældende rådsforordning fordeler fiskerimulighederne mellem medlemsstaterne. I henhold til artikel 16, stk. 6 og 7, og artikel 17 i forordning (EU) nr. 1380/2013 står det medlemsstaterne frit for at fordele sådanne fiskerimuligheder til regioner eller operatører i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i de nævnte artikler. Medlemsstaterne har således rige muligheder for at selv at bestemme, hvilken social/økonomisk model de vil anvende i forbindelse med udnyttelsen af de tildelte fiskerimuligheder. Forslaget har ingen nye finansielle virkninger for medlemsstaterne. Denne forordning vedtages af Rådet hvert år, og de offentlige og private midler til dens gennemførelse foreligger allerede. · Valg af instrument Foreslået reguleringsmiddel: forordning. Dette forslag vedrører fiskeriforvaltning på grundlag af artikel 43, stk. 3, i TEUF. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET Forslaget har ingen virkninger for EU’s budget. 5. YDERLIGERE OPLYSNINGER · Forenkling Forslaget indebærer en yderligere forenkling af de administrative procedurer for de offentlige myndigheder (i EU og medlemsstaterne), da dets bestemmelser svarer til forordningen af 2014 om fiskerimulighederne i Østersøen. · Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul Forslaget vedrører en årlig forordning for 2015, og der er derfor ingen revisionsklausul. · Detaljeret redegørelse Med forslaget fastsættes fiskerimulighederne for 2015 for visse fiskebestande eller grupper af fiskebestande for medlemsstaternes fiskeri i Østersøen. Landingsforpligtelsen for bestande, der fanges i visse fiskerier, anvendes fra den 1. januar 2015. I Østersøen omfatter disse fiskerier bestande, der forvaltes gennem TAC'er og kvoter i nærværende forordning, nemlig: fiskeri efter små pelagiske arter (silde- og brislingebestande), fiskeri efter laks (laksebestande) såvel som fiskeri efter torsk (torskebestande), hvor arten definerer fiskeriet. Fangster af arter, der ikke definerer fiskerierne, men som er omfattet af TAC'er, nemlig rødspætte, vil blive omfattet af landingsforpligtelsen i Østersøen fra den 1. januar 2017. Med indførelsen af landingsforpligtelsen skal fiskerimulighederne i henhold til artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 nu afspejle den mængde, der fanges, i stedet for den mængde, der landes. Dette gøres på grundlag af den modtagne videnskabelige rådgivning for fiskebestandene i fiskerier i henhold artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Fiskerimulighederne bør desuden fastsættes i henhold til artikel 16, stk. 1, (hvori der henvises til princippet om relativ stabilitet) og artikel 16, stk. 4, (hvori der henvises til målsætningerne i den fælles fiskeripolitik og de regler, der er fastsat i de flerårige planer). De foreslåede tal afspejler den foreliggende videnskabelige rådgivning og høringen af BSRAC. For at fastsætte EU-kvoter for de bestande, der deles med Den Russiske Føderation, er de pågældende kvoter, hvor det er passende, fratrukket de kvoter, som ICES har rådgivet om. På baggrund af Kommissionens hensigter om at sikre en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i tråd med EU's politik og internationale forpligtelser, samtidig med at fiskerimulighederne forbliver stabile, begrænses de årlige udsving i TAC'erne i det omfang, det er praktisk muligt, under hensyntagen til en given fiskebestands tilstand. Medlemsstaterne tildeles TAC'er og kvoter som angivet i bilag I til nærværende forordning. Alle fem pelagiske bestande (fire sildebestande og en brislingebestand) og torskebestanden i den vestlige del af Østersøen skal befiskes på MSY-niveauer i 2015, og derfor svarer den foreslåede TAC til fiskeridødeligheden ved MSY. TAC'erne for laks og rødspætte i Den Finske Bugt svarer til den tilgang, der er udviklet af ICES, og som anvendes for bestande, for hvilke der er utilstrækkelige data. TAC'en for laks i den centrale del af Østersøen svarer til den fangstkontrolregel, der er fastsat i den flerårige plan for laksebestanden i Østersøen (COM(2011) 470 final). ICES skal endnu rådgive om og præcisere TAC'en for den østlige torskebestand[3]. Den retrospektive analyse af den vestlige torskebestand viser, at den faktiske fiskeridødelighed har været højere end det mål, der er angivet i den flerårige plan for torskebestandene i Østersøen, og den bør reduceres med 10 % i henhold til artikel 6 i den flerårige plan. ICES anser dog ikke en sådan reduktion for at være præventiv, og ICES' rådgivning afspejler således en større reduktion, som er baseret på MSY-tilgangen. I henhold til artikel 7 i den flerårige plan kan Rådet vedtage en TAC, der er lavere end den TAC, der er resultatet af anvendelse af artikel 6. For så vidt angår fiskeriindsatsen, er det ikke muligt at fravige denne regel, og derfor skal antallet af havdage reduceres med 10 % i henhold til artikel 8, stk. 4. Grundet ændringer i biologien i den østlige torskebestand har ICES ikke fremsendt rådgivning om biologiske referencepunkter, nemlig den faktiske fiskeridødelighed, for denne bestand. Planen blev udviklet under antagelse af, at torskebestandens vækst forblev stabil, hvilket ikke længere er tilfældet. ICES har anerkendt, at væksten i den østlige torskebestand i de senere år er faldet drastisk, og de biologiske referencepunkter kan ikke længere fastsættes. Ifølge ICES kan den flerårige plan for torskebestandene i Østersøen ikke anvendes som grundlag for rådgivning om den østlige torskebestand, og ICES har i stedet rådgivet om en TAC baseret på fremgangsmåden ved begrænsede data. Dette gør det umuligt at anvende artikel 6, 7 og 8 i den flerårige plan på den østlige torskebestand i 2015, idet de regler for fastsættelse af TAC'er og fiskeriindsats, som planen indeholder, er baseret på disse referencepunkter. Derfor er det, indtil der foreligger et forslag til en ny flerårig plan for Østersøen, og for at forhindre, at den østlige torskebestand overfiskes på grund af, at der ikke er fastsat TAC'er, passende at fastsætte fiskerimulighederne på grundlag af den tilgang, ICES har udviklet, i henhold til artikel 5, stk. 1, i planen og artikel 43, stk. 3, i traktaten. Med Rådets forordning (EF) nr. 847/96 indførtes supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år, herunder bestemmelser om fleksibilitet under artikel 3 og 4 for bestande, der er underlagt en præventiv TAC, henholdsvis bestande, der er underlagt en analytisk TAC. I henhold til artikel 2 skal Rådet, når det fastsætter TAC'erne, afgøre, på hvilke bestande artikel 3 og 4 ikke anvendes, særlig på grundlag af bestandenes biologiske tilstand. I den senere tid er fleksibilitetsmekanismen blevet introduceret for alle bestande, der er omfattet af landingsforpligtelsen i henhold til artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Derfor og for at undgå en uforholdsmæssig høj grad af fleksibilitet, som vil underminere princippet om fornuftig og ansvarlig udnyttelse af havets biologiske ressourcer og hindre opnåelsen af målsætningerne i den fælles fiskeripolitik, bør det præciseres, at artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 kun anvendes, når medlemsstaterne ikke anvender den årsbaserede fleksibilitet, der er omhandlet i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013. 2014/0254 (NLE) Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for 2015 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: 1) Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013[4] skal der fastsættes foranstaltninger for adgang til farvande og ressourcer og for bæredygtigt fiskeri under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder især rapporten fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF), og på baggrund af eventuel rådgivning fra rådgivende regionale råd, der er nedsat for de relevante geografiske områder eller kompetenceområder. 2) Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og tildeling af fiskerimuligheder opdelt på fiskerier eller fiskerigrupper, herunder, hvor det er relevant, visse funktionelt tilknyttede betingelser. I henhold til artikel 16, stk. 1 og 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 fordeles fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne på en måde, som sikrer de enkelte medlemsstater relativ stabilitet i fiskeriet efter de enkelte bestande eller i de enkelte fiskerier og i overensstemmelse med målsætningerne for den fælles fiskeripolitik, der er fastsat i forordningens artikel 2, stk. 2. 3) De samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) bør derfor fastsættes i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013 og under hensyntagen til de principper, der er omhandlet i betragtning 1. 4) For fiskeri efter små pelagiske arter (sild og brisling), torsk og laks i Østersøen anvendes den landingsforpligtelse, som er omhandlet i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, fra den 1. januar 2015. I artikel 16, stk. 2, i nævnte forordning fastsættes det, at når landingsforpligtelsen indføres for en bestand, skal fiskerimulighederne fastsættes under hensyntagen til, at de ikke længere afspejler landingerne, men derimod fangsterne. 5) Desuden bør fiskerimulighederne for bestande, der er omfattet af specifikke flerårige planer i henhold til artikel 16, stk. 4, fastsættes i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i disse planer. Som følge heraf bør fangst- og fiskeriindsatsbegrænsninger for torskebestanden i underafsnit 22-24 fastlægges i overensstemmelse med den plan for østersøtorsk, der er fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007[5]. 6) Nylig videnskabelig rådgivning viser, at Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) ikke har kunnet fastsætte de biologiske referencepunkter for torskebestanden i underafsnit 25-32 og i stedet anbefaler, at TAC'en for denne torskebestand baseres på fremgangsmåden ved begrænsede data. Manglen på biologiske referencepunkter gør det umuligt at følge reglerne for fastsættelse af fiskerimuligheder og -indsats for torskebestanden i underafsnit 25-32. Idet det kunne udgøre en alvorlig trussel mod denne torskebestands bæredygtighed ikke at fastsætte fiskerimuligheder, er det hensigtsmæssigt at fastsætte TAC'en for bestanden på et niveau, der svarer til den tilgang, som ICES har udviklet og rådgivet om. 7) I lyset af den videnskabelige rådgivning kan der indføres fleksibilitet i forvaltningen af fiskeriindsatsen for torskebestanden i underafsnit 22-24 i Østersøen uden at bringe målene for planen for østersøtorsk i fare og uden at forårsage en stigning i fiskeridødeligheden. En sådan fleksibilitet vil give mulighed for mere effektiv forvaltning af fiskeriindsatsen, hvor kvoterne ikke er ligeligt fordelt på en medlemsstats flåde, og vil lette hurtige reaktioner på udveksling af kvoter. Det bør derfor være muligt for en medlemsstat at tildele yderligere dage ude af havn til et fartøj, der fører dens flag, når et tilsvarende antal dage ude af havn fratages andre fartøjer, der fører den pågældende medlemsstats flag. 8) Udnyttelsen af de fiskerimuligheder, der fastsættes i nærværende forordning, er underlagt Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009[6], særlig artikel 33 og 34 om registrering af fangster og fiskeriindsats og om meddelelse af data om opbrugte fiskerimuligheder. Det er derfor nødvendigt at præcisere, hvilke koder vedrørende landinger af bestande, der er omfattet af nærværende forordning, medlemsstaterne skal anvende, når de indsender data til Kommissionen. 9) Med Rådets forordning (EF) nr. 847/96 indførtes supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år, herunder bestemmelser om fleksibilitet under artikel 3 og 4 for bestande, der er underlagt en præventiv TAC, henholdsvis bestande, der er underlagt en analytisk TAC. I henhold til artikel 2 skal Rådet, når det fastsætter TAC'erne, afgøre, på hvilke bestande artikel 3 og 4 ikke anvendes, særlig på grundlag af bestandenes biologiske tilstand. I den senere tid er fleksibilitetsmekanismen blevet introduceret for alle bestande, der er omfattet af landingsforpligtelsen i henhold artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Derfor og for at undgå en uforholdsmæssig høj grad af fleksibilitet, som vil underminere princippet om fornuftig og ansvarlig udnyttelse af havets biologiske ressourcer, hindre opnåelsen af målsætningerne i den fælles fiskeripolitik og forværre bestandenes biologiske tilstand, bør det fastsættes, at artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 kun anvendes på analytiske TAC'er, når medlemsstaterne ikke anvender den årsbaserede fleksibilitet, der er omhandlet i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013. 10) For at undgå en afbrydelse af fiskeriaktiviteterne og sikre EU-fiskernes livsgrundlag er det vigtigt at åbne for de fiskerier, der er omfattet af denne forordning, fra den 1. januar 2015. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Kapitel I Almindelige bestemmelser Artikel 1 Genstand Denne forordning fastsætter fiskerimulighederne for 2015 for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen. Artikel 2 Anvendelsesområde Denne forordning gælder for EU-fiskerfartøjer, der fisker i Østersøen. Artikel 3 Definitioner I denne forordning forstås ved: 1) "ICES": Det Internationale Havundersøgelsesråd 2) "Østersøen": ICES-afsnit IIIb, IIIc og IIId 3) "underafsnit": ICES-underafsnit som defineret i bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005[7] 4) "fiskerfartøj": fartøj, der er udstyret til kommerciel udnyttelse af havets biologiske ressourcer 5) "EU-fiskerfartøj": fiskerfartøj, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Unionen 6) "fiskeriindsats": produktet af et fiskerfartøjs kapacitet og aktivitet; for en fartøjsgruppe er det summen af fiskeriindsatsen for alle fartøjer i gruppen 7) "bestand": en biologisk ressource i havet, der forekommer i et givet forvaltningsområde 8) "samlet tilladt fangstmængde" (TAC): den mængde af hver bestand, der: i) kan fanges i løbet af et år i tilfælde af fiskerier, der er omfattet af en landingsforpligtelse i henhold til artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller ii) kan landes i løbet af et år i tilfælde af fiskerier, der ikke er omfattet af en landingsforpligtelse i henhold til artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 9) "kvote": en andel af den TAC, som er tildelt Unionen, en medlemsstat eller et tredjeland. Kapitel II Fiskerimuligheder Artikel 4 TAC'er og fordelinger heraf TAC'erne, kvoterne og de funktionelt dertil knyttede betingelser, hvor det er relevant, er fastsat i bilag I. Artikel 5 Særlige fordelingsbestemmelser Den fordeling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat i denne forordning, er ikke til hinder for: a) udveksling, jf. artikel 16, stk. 8, i forordning (EF) nr. 1380/2013 b) nedsættelser og omfordelinger, jf. artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009 c) supplerende landinger, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 eller artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 d) tilbageholdelse af mængder, jf. artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96, eller overførsel af mængder, jf. til artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 e) nedsættelser, jf. artikel 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009. Artikel 6 Betingelser for landing af fangster og bifangster, der ikke er omfattet af landingsforpligtelsen Fangster og bifangster af rødspætte må kun opbevares om bord eller landes, hvis fangsterne er taget af EU-fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag, og hvis den pågældende medlemsstat har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt. Artikel 7 Fiskeriindsatsbegrænsninger Fiskeriindsatsbegrænsningerne er fastsat i bilag II. Kapitel III Afsluttende bestemmelser Artikel 8 Dataindberetning Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 sender Kommissionen data om de mængder, der er fanget eller landet af de enkelte bestande, skal de anvende de bestandskoder, som er fastsat i bilag I til nærværende forordning. Artikel 9 Fleksibilitet 1. Medmindre andet er fastsat i bilag I til denne forordning, finder artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendelse på bestande, der er underlagt en præventiv TAC, og artikel 3, stk. 2 og 3, samt artikel 4 i den pågældende forordning finder anvendelse på bestande, der er underlagt en analytisk TAC. 2. Disse artikler anvendes dog ikke, når medlemsstaten anvender den årsbaserede fleksibilitet, der er omhandlet i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Artikel 10 Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 2015. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Rådets vegne Formand [1] Ekskl. den østlige torskebestand og inkl. den omregnede vægt af laksebestand (1 fisk er i gennemsnit 4,5 kg). [2] EUMOFA, årlige data, indhentet fra http://ec.europa.eu/fisheries/market-observatory/home den 22. maj 2014. [3] STECF, Review of scientific advice for 2015 – part1. Advice on stocks in the Baltic Sea (STECF-14-10), s. 12. [4] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22). [5] Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 af 18. september 2007 om en flerårig plan for torskebestandene i Østersøen og fiskeriet, der udnytter disse bestande, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 779/97 (EUT L 248 af 22.9.2007, s. 1). [6] Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1). [7] Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 af 21. december 2005 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger (EUT L 349 af 31.12.2005, s. 1). BILAG til forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for 2015 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen BILAG I TAC'ER FOR EU-FISKERFARTØJER I OMRÅDER, HVOR DER GÆLDER TAC'ER ANGIVET PR. ART OG PR. OMRÅDE I nedenstående skemaer fastsættes TAC’er og kvoter (i tons levende vægt, medmindre andet er angivet) for hver bestand og de betingelser, der funktionelt er knyttet dertil. Medmindre andet er angivet, er henvisningerne til fiskeriområder henvisninger til ICES-afsnit. Fiskebestandene er anført i alfabetisk rækkefølge efter arternes latinske navne. Med henblik på anvendelsen af denne forordning gives nedenfor en sammenlignende oversigt over de latinske navne og de almindeligt anvendte navne: Videnskabeligt navn || Alfa-3-kode || Almindeligt anvendt navn Clupea harengus || HER || Sild Gadus morhua || COD || Torsk Pleuronectes platessa || PLE || Rødspætte Salmo salar || SAL || Atlantisk laks Sprattus sprattus || SPR || Brisling Art: || Sild || || Område: || Underafsnit 30-31 || || || Clupea harengus || || HER/3D30.; HER/3D31. Finland || 152 932 || || Sverige || 33 602 || || || || || Unionen || 186 534 || || || || || TAC || 186 534 || || Analytisk TAC Art: || Sild || || Område: || Underafsnit 22-24 || Clupea harengus || || HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. || Danmark || 3 115 || || Tyskland || 12 259 || Finland || 2 || || Polen || 2 891 || Sverige || 3 953 || || || || Unionen || 22 220 || || || || TAC || 22 220 || || Analytisk TAC Artikel 3, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. || || || Art: || Sild || || Område: || EU-farvande i underafsnit 25-27, 28.2, 29 og 32 || Clupea harengus || || HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. Danmark || 3 744 || || Tyskland || 993 || || Estland || 19 120 || || Finland || 37 321 || || Letland || 4 718 || || Litauen || 4 968 || || Polen || 42 400 || || Sverige || 56 921 || || || || || Unionen || 170 185 || || || || || TAC || Ikke relevant || Analytisk TAC Art: || Sild || || Område: || Underafsnit 28.1 || Clupea harengus || || HER/03D.RG || || || Estland || 17 908 || || Letland || 20 872 || || || || || Unionen || 38 780 || || || || || TAC || 38 780 || || Analytisk TAC || || || Art || Torsk || Område: || EU-farvande i underafsnit 25-32 || Gadus morhua || || COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. Danmark || pm || || Tyskland || pm || || Estland || pm || || Finland || pm || || Letland || pm || || Litauen || pm || || Polen || pm || || Sverige || pm || || || || || Unionen || pm || || || || || TAC || Ikke relevant || Præventiv TAC Artikel 3, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. || || || Art: || Torsk || || Område: || Underafsnit 22-24 || || Gadus morhua || || COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. Danmark || 3 838 || || Tyskland || 1 877 || || Estland || 85 || || Finland || 75 || || Letland || 318 || || Litauen || 206 || || Polen || 1 027 || || Sverige || 1 367 || || || || || Unionen || 8 793 || || || || || TAC || 8 793 || || Analytisk TAC Artikel 3, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. || || || Art: || Rødspætte || || Område: || EU-farvande i underafsnit 22-32 || || Pleuronectes platessa || || PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. Danmark || 2 327 || || Tyskland || 259 || || Polen || 487 || || Sverige || 176 || || || || || Unionen || 3 249 || || || || || TAC || 3 249 || || Præventiv TAC Art: || Atlantisk laks || Område: || EU-farvande i underafsnit 22-31 || Salmo salar || || SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. Danmark || 20 290 || 1) || Tyskland || 2 257 || 1) || Estland || 2 062 || 1) || Finland || 25 300 || 1) || Letland || 12 905 || 1) || Litauen || 1 517 || 1) || Polen || 6 155 || 1) || Sverige || 27 425 || 1) || || || || Unionen || 97 911 || 1) || || || || TAC || Ikke relevant || Analytisk TAC Artikel 3, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. __________ || || || (1) Antal fisk. Art: || Atlantisk laks || Område: || EU-farvande i underafsnit 32 || Salmo salar || || SAL/3D32. || || || Estland || 1 029 || 1) || Finland || 9 005 || 1) || || || || Unionen || 10 034 || 1) || || || || TAC || Ikke relevant || Præventiv TAC __________ || || || (1) Antal fisk. Art: || Brisling || || Område: || EU-farvande i underafsnit 22-32 || || Sprattus sprattus || || SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. Danmark || 19 691 || || Tyskland || 12 475 || || Estland || 22 866 || || Finland || 10 308 || || Letland || 27 617 || || Litauen || 9 990 || || Polen || 58 608 || || Sverige || 38 067 || || || || || Unionen || 199 622 || || || || || TAC || Ikke relevant || || Analytisk TAC BILAG II FISKERIINDSATSBEGRÆNSNINGER 1. Medlemsstaterne tildeler retten til at være 132 dage ude af havn i ICES-underafsnit 22-34, undtagen i perioden 1.-30. april, når artikel 8, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1098/2007 anvendes, til EU-fiskerfartøjer, der fører deres flag, og som fisker med: a) trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm b) hildingsgarn, indfiltringsnet eller toggergarn med en maskestørrelse på mindst 90 mm c) bundforankrede liner, langliner bortset fra flydende langliner, håndliner og jiggingudstyr. 2. Som undtagelse fra punkt 1, og hvor effektiv forvaltning af fiskerimuligheder gør det påkrævet, kan en medlemsstat tildele EU-fartøjer, der fører dens flag, retten til yderligere dage ude af havn, forudsat at: a) et tilsvarende antal dage ude af havn fratages andre fartøjer, der fører dens flag, og som er underlagt begrænsning af fiskeriindsatsen i det samme område, og at b) kapaciteten udtrykt i kW for hvert af donorfartøjerne er mindst den samme som for modtagerfartøjerne. 3. Antallet af fartøjer, der modtager rettigheder i henhold til punkt 2, må ikke overstige 15 % af det samlede antal fartøjer i den pågældende medlemsstat som anført i punkt 1.