Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 159/14)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres«

EU-nr.: PDO-FR-0137-AM01- 3.12.2020

BOB (X) BGB ( )

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Navn: Syndicat des Laiteries Charentes-Poitou

Adresse: 44 rue Jean Jaurès, 17700 Surgeres, France

Tlf. +33 546075800

Fax +33 546076055

E-mail: contact@aclccp.com

Sammensætning og legitim interesse: Syndicat des Laiteries Charentes-Poitou er en erhvervssammenslutning, hvis medlemmer er mælkeproducenter, virksomheder, der indsamler mælk, og virksomheder, der forarbejder/producerer »Beurre Charentes-Poitou«. Den er dermed berettiget til at ansøge om ændringer af varespecifikationen.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

☐ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☒ Geografisk område

☒ Bevis for oprindelse

☒ Produktionsmetode

☒ Tilknytning

☒ Mærkning

☒ Andet: ajourføring af kontaktoplysninger for medlemsstatens kompetente myndighed og den ansøgende sammenslutning, produkttype, kontrolorganer og krav i nationale bestemmelser

4. Type ændring

☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændringer

5.1. Beskrivelse af produktet

I varespecifikationen erstattes følgende sætning:

»Smør med betegnelserne skal have en frisk og behagelig smag. Lugten skal være fin og frisk. Farven skal være ensartet, og smørret skal være let at smøre«

af:

»»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« er fremstillet af komælk, har en ensartet cremefarvet til bleggul farve, en fin og mælkeagtig lugt og en behagelig smag af frisk fløde og hasselnød.«

Den anvendte type mælk er blevet tilføjet (»fremstillet af komælk«).

Beskrivelsen af smørrets farve er blevet suppleret (»cremefarvet til bleggul«), ligesom lugten (»fin og mælkeagtig lugt«) og smagen (»smag af frisk fløde og hasselnød«).

I varespecifikationen erstattes følgende sætning:

»Farven skal være ensartet, og smørret skal være let at smøre«

af:

»Smørret smelter på tungen og har en både fast og plastisk tekstur, som gør det særdeles velegnet til butterdej.«

Beskrivelsen af teksturen som »let at smøre« er blevet ændret for at give en mere klar definition af teksturen.

I varespecifikationen tilføjes følgende sætning:

»Smørret kan være usaltet eller saltet.«

Denne tilføjelse til beskrivelsen om, at smørret kan være usaltet eller saltet, sker i sammenhæng med produktionsmetoden, hvor det forklares, at det er muligt at tilsætte salt under fremstillingen.

I varespecifikationen tilføjes følgende sætning:

»Smørret har en pH-værdi på højst 6.«

Denne bestemmelse er blevet flyttet fra afsnittet om produktionsmetoden til afsnittet »Beskrivelse af produktet«, idet det bidrager til præsentationen af produktets primære egenskaber.

I varespecifikationen udgår følgende sætning:

»Sammensætningen for 100 g af det færdige produkt: fedtindhold mindst 82 %, fedtfrit tørstof højst 2 g og vand højst 16 g op til en grænse på 2 g pr. 100 g.«

Der er tale om lovbestemte oplysninger.

I varespecifikationen udgår følgende sætning:

»Tilsætning af farvestoffer, antioxidanter eller syreneutraliserende stoffer er ikke tilladt.«

Oplysningerne om forbud mod tilsætning af farvestoffer, antioxidanter og syreneutraliserende stoffer udgår af beskrivelsen, men indsættes i afsnittet om produktionsmetoden.

I varespecifikationen udgår følgende sætning:

»Den mælk og fløde, der bruges til fremstilling af smørret med oprindelsesbetegnelsen, skal pasteuriseres.«

Pligten til at pasteurisere mælken og fløden udgår af beskrivelsen, således at betegnelsen kan omfatte fremstilling af råsmør. Råsmørret, der er oprindelsen til smørproduktionen i regionen, blev fortrængt i forbindelse med udviklingen af pasteuriseringen i det 20. århundrede, men forsvandt ikke. Sammenslutningen ønsker at kunne benytte betegnelsen til denne produktion i dag.

Enhedsdokumentet ændres tilsvarende.

Følgende sætning:

»Smør, der er blegt, fast og har en fin aroma«

erstattes af:

»»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« er fremstillet af komælk, har en ensartet cremefarvet til bleggul farve, en fin og mælkeagtig lugt og en behagelig smag af frisk fløde og hasselnød. Smørret smelter på tungen og har en både fast og plastisk tekstur, som gør det særdeles velegnet til butterdej. Smørret kan være usaltet eller saltet. Smørret har en pH-værdi på højst 6.«

5.2. Geografisk område

I varespecifikationen er det geografiske område ikke ændret, men præsentationen heraf er blevet revideret således, at der er opstillet en liste over de omfattede departementer og kommuner, der svarer til opstillingen i enhedsdokumentet, og fordi »Pays de Loire et Poitou« ikke er tilstrækkelig præcist som oplysning til forbrugerne. Det er ligeledes angivet, at emballeringen og frysningen også skal foregå i området.

For så vidt angår emballeringen er der tale om en genindsættelse af en eksisterende national bestemmelse vedrørende betegnelsen, som var blevet udeladt ved affattelsen af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

For så vidt angår frysningen er der tale om en tilføjelse.

Emballeringen skal foregå i området. Emballeringen skal gennemføres hurtigt efter endt produktion. Emballeringen gør det for det første muligt at forme smørret til den form, hvori det skal markedsføres. Smørret emballeres også for at beskytte det dels mod stød, der kan ødelægge formen, dels mod lugte, der kan forringe produktet. Dernæst afkøles smørret med henblik på krystallisering og udvikling af aromaerne og teksturen inden markedsføringen.

Kun allerede emballeret smør beregnet til brug i fødevarer eller til eksport må fryses. Frysning skal ske senest 30 dage efter fremstillingen. Smørret fryses efter krystallisering, hvilket gør det muligt at garantere de organoleptiske egenskaber i det frosne smør.

Disse forskellige elementer er nærmere beskrevet i enhedsdokumentets punkt 3.5, og det geografiske område præsenteres i øvrigt i form af en liste over departementer, kantoner og kommuner og dermed så kort angivet som muligt i overensstemmelse med retningslinjerne for opstilling af enhedsdokumentet.

Selve det geografiske område for produktionen af mælken er ikke blevet ændret, men i præsentationen heraf er der tilføjet en liste over de omfattede departementer og kommuner.

Endelig er følgende sætning blevet tilføjet til varespecifikationen:

»Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.«

5.3. Bevis for oprindelse

I lyset af udviklingen i den nationale lovgivning er afsnittet »Eléments prouvant que le produit est originaire de l’aire géographique« (bevis for varens oprindelse i det geografiske område) blevet tilføjet til varespecifikationen og omfatter erklærings- og registreringsforpligtelser med henblik på at kunne spore produktet og overvåge produktionsvilkårene.

Det gælder:

— identifikationserklæring indgivet af enhver erhvervsdrivende, der ønsker at indgå i hele eller en del af produktionen, indsamlingen og forarbejdningen af mælken.

Følgende punkt tilføjes:

»4.1. Identifikation af de erhvervsdrivende Enhver erhvervsdrivende, der ønsker at indgå i hele eller en del af produktionen, indsamlingen og forarbejdningen af mælken, skal indgive en identifikationserklæring. Denne erklæring modtages og registreres af sammenslutningen. Dette sker efter en model, der er godkendt af direktøren for Institut national de l’origine et de la qualité (INAO). Sammenslutningen holder listen over identificerede erhvervsdrivende ajour.«

— forskellige andre erklæringsforpligtelser vedrørende midlertidig afbrydelse af produktionen (»forhåndserklæring om ikkeproduktion« og »forhåndserklæring om genoptagelse af produktion«) og erklæringsforpligtelser, der er nødvendige for at opnå kendskab til og føre tilsyn med de produkter, der skal markedsføres med den beskyttede oprindelsesbetegnelse (tilsyn med mængder og lagre).

Følgende punkt tilføjes:

»4.2. Erklæringsforpligtelser a) Erklæringer om ikkeproduktion og erklæring om genoptagelse af produktionen Enhver erhvervsdrivende kan i påkommende tilfælde til sammenslutningen indgive en forhåndserklæring om ikkeproduktion af oprindelsesbetegnelsen, som kan omfatte hele eller en del af vedkommendes produktionsapparat, senest to uger inden produktionen af betegnelsen indstilles. Sammenslutningen oplyser kontrolorganet herom og opbevarer denne erklæring i fem år. Når den erhvervsdrivende ønsker at genoptage produktionen, sender vedkommende til sammenslutningen er forhåndserklæring om genoptagelse af produktionen senest to uger før genoptagelsen. Denne erklæring indeholder navnlig den påtænkte dato for genoptagelse af produktionen. Sammenslutningen oplyser kontrolorganet herom og opbevarer denne erklæring i fem år. b) Erklæringsforpligtelser, der er nødvendige for at opnå kendskab til og føre tilsyn med de produkter, der skal markedsføres med oprindelsesbetegnelsen De berørte erhvervsdrivende indsender ved udgangen af hvert halvår oplysninger om den samlede mængde smør, som de har afsat, idet de både angiver mængden af afsat smør med oprindelsesbetegnelsen og lagerbeholdningen den sidste dag i det forgangne halvår. Sammenslutningen opbevarer disse dokumenter i mindst fem år. Sammenslutningen sender hvert år til Institut national de l’origine et de la qualité (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) et sammendrag af de statistiske data om »Beurre Charentes-Poitou«.«

— registerføring med angivelse af de erhvervsdrivendes forpligtelser med hensyn til registrering af lagertilgang og lagerafgang af hensyn til sporbarheden af mængderne af mælk og fløde, der bruges i produktionen, og mængderne af smør, der fremstilles, emballeres og fryses.

Følgende punkt tilføjes:

»4.3. Registerføring Enhver erhvervsdrivende skal for kontrolorganerne kunne fremvise registre og alle dokumenter, som er nødvendige for kontrollen af den pågældende mælks og det pågældende smørs oprindelse, kvalitet og produktionsbetingelser. a) Sporbarhed Enhver forarbejdningsvirksomhed ajourfører registret over lagertilgang og lagerafgang eller ethvert tilsvarende regnskabsdokument. Heri skal navnlig være angivet: — de mælkemængder, der er indsamlet eller opkøbt i mælkeproduktionsområdet og beregnet til fremstilling af smør med oprindelsesbetegnelsen — de flødemængder, der er indsamlet eller opkøbt og beregnet til fremstilling af smør med oprindelsesbetegnelsen, samt den dertil anvendte mælks oprindelse — de smørmængder, der er fremstillet med oprindelsesbetegnelsen — de smørmængder med oprindelsesbetegnelsen, der i givet fald er opkøbt, og deres oprindelse — de samlede mængder smør, der er på lager med henblik på salg med oprindelsesbetegnelsen, heraf: — frosset smør — tekstureret smør. Hvert emballeringssted fører et register over de mængder smør med oprindelsesbetegnelsen, der tilgår og afgår fra stedet. Disse dokumenter opbevares i mindst to år, efter at et givet års registreringer er slut. Virksomheder, der indsamler mælk, er omfattet af de samme forpligtelser med hensyn til de aktiviteter, der angår dem.« — de dokumenter, der er nødvendige for at føre tilsyn med produktionsbetingelsernes overholdelse vedrørende foderet til dyrene (type, oprindelse, mængde) og indsamling af mælken (følgeseddel, faktura). Følgende punkt tilføjes: »b) Tilsyn med produktionsbetingelsernes overholdelse Mælkeproducenterne stiller de dokumenter til rådighed for kontrolorganerne, hvori der bl.a. er angivet type, oprindelse og mængder for det foder og de foderstoffer, der gives til besætningen. De skal ligeledes registrere datoerne for græsningssæsonen. Mælkeproducenten opbevarer fakturaer og/eller følgesedler med angivelse af mængder og oprindelse for de indkøbte foderstoffer. Denne dokumentation skal opbevares i fem år. Forarbejdningsvirksomhederne skal stille dokumenter til rådighed for kontrolorganerne, der gør det muligt at kontrollere følgende: — indsamlingsområdet inden for mælkeproduktionsområdet — indsamlingsdatoen — overholdelsen af fremstillingsparametrene — fristen for frysning efter fremstilling. Denne dokumentation skal opbevares i to år. Virksomheder, der indsamler mælk, er omfattet af de samme forpligtelser med hensyn til de aktiviteter, der angår dem.«

Den produktkontrol, der fulgte af andre nationale bestemmelser, er nu udtrykkeligt fastlagt i varespecifikationen. Produktkontrollen er baseret på analytiske og organoleptiske undersøgelser foretaget ved uanmeldte besøg og stikprøver.

Følgende punkt tilføjes:

»4.4. Produktkontrol Emballeret smør underkastes en analytisk og organoleptisk undersøgelse ved uanmeldte besøg og stikprøver.«

5.4. Produktionsmetode

5.1. Mælkeproduktion

I varespecifikationen er der tilføjet bestemmelser vedrørende mælkeproduktionen. Disse bestemmelser styrker tilknytningen mellem »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« og det geografiske område, idet de kodificerer skik og brug blandt områdets kvægavlere i almindelighed og mælkeproducenter i særdeleshed med hensyn til besætningens foder.

Følgende punkt tilføjes:

»a) Pasning af besætningen

I denne varespecifikation forstås ved:

— besætning: en bedrifts samlede malkekobesætning bestående af lakterende køer, goldkøer og kvier

— kvier: dyr betegnes som kvier, fra de fravænnes, og til de har kælvet første gang

— malkekøer: lakterende køer, goldkøer og kvier en måned før kælvning.

Hver bedrift råder over foderarealer beregnet til fodring af besætningen, heraf mindst 20 ar græs eller blandsæd (blanding af græs og proteinafgrøder) pr. malkeko.«

Med henblik på at styrke denne tilknytning er der tilføjet et kapitel om foderets oprindelse i form af en liste over de råvarer, der skal komme fra området, og angivelse af, at mindst 80 % af besætningens grundration kommer fra området.

Følgende punkt tilføjes:

»b) Foderets oprindelse

Følgende råvarer kommer fra mælkeproduktionsområdet:

— foder: korn (hele planter), græs, urter og bælgplanter, grønthøstet eller konserveret i alle former; halm

— korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), grønthøstet

— rødder og rodknolde

— kerner af korn, herunder majs, og produkter heraf

— frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter.

Mindst 80 % af besætningens samlede årlige fodermængde udtrykt i tørstof kommer fra mælkeproduktionsområdet.

Den del af den proteinholdige fodertilsætning, der har et samlet kvælstofindhold på over 20 % i forhold til det samlede tørstofindhold, og som ikke kommer fra mælkeproduktionsområdet, må kun udgøre 1 200 kg tørstof pr. malkeko pr. kalenderår.

Produkter fremstillet af råvarer, der fremgår af ovenstående liste, men som er forarbejdet uden for området, er tilladt i besætningens foder og regnes som en del af selvforsyningen med foder, såfremt det er sporbart.«

Disse bestemmelser suppleres med en liste over foderingredienser, der er forbudt.

Følgende punkt tilføjes:

»Besætningen må ikke fodres med:

— urinstof og derivater heraf, som defineret i bilag 1 til forordning (EF) nr. 1831/2003 om fodertilsætningsstoffer

— uforarbejdet olie af palme, jordnød, solsikke, hør, oliven og kokos; forbuddet gælder ikke restolie i foderet og olie tilsat som teknisk hjælpestof ved fremstilling af koncentrerede foderblandinger

— enhver kemisk behandling (navnlig soda og ammoniak) af foder beregnet til besætningen

— foder fremstillet af genmodificerede afgrøder (GMO).«

Det tilføjes desuden en præcisering vedrørende de tilsætningsstoffer, der er tilladt i foderet.

Følgende sætning tilføjes:

»Kun enzymer og bakterieinokula er tilladt som tilsætningsstoffer til foderet.«

Malkekøernes foderration præciserer endvidere den daglige andel af grønthøstet majs. Majsens andel af foderet bidrager til egenskaberne i smørret med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Beurre Charentes-Poitou«, »Beurre des Charentes« eller »Beurre des Deux-Sèvres«. Den påvirker dels mælkens og flødens fedtindhold, dels smørrets tekstur, der bliver både fast og plastisk, hvilket er særlig efterspurgt blandt bagere og konditorer.

Disse tilskud falder i tråd med skik og brug blandt områdets mælkeproducenter, som har tilpasset deres pasning af besætningen til det geografiske områdes klima- og jordbundsforhold. Områdets foderemner er kendetegnet ved stor regelmæssighed og få udsving, hvilket gør, at sammensætningen af mælken, fløden og smørret er meget stabil.

Følgende punkt tilføjes:

»d) Malkekøernes foder

Malkekøernes ration omfatter pr. ko pr. dag, målt i tørstof:

— mindst 2 kg andet foder end fodermajs

— mindst 50 % og mindst 7 kg majs (alle former).

Majsmængden kan nedsættes i græsningssæsonen, dog ikke til under 1,5 kg.

Hvis den daglige ration omfatter grønthøstede korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), må de højst udgøre 10 % af tørstofindholdet.

Tilførslen af følgende tilskudsfoder er begrænset til 1 800 kg, målt i tørstof, pr. malkeko pr. kalenderår:

— korn og produkter heraf

— frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter og produkter heraf

— mineralstoffer og produkter heraf

— vitaminer

— fermenteringsbiprodukter fra mikroorganismer«.

Endelig er der fastsat bestemmelser om dyrevelfærd i staldbygninger (båse, strøelse, ventilation).

Følgende punkt tilføjes:

»e) Opdrætningsforhold

Når der er dyr i bygningen, skal der være ventilation, enten naturlig luftcirkulation eller mekanisk ventilation.

Båsen skal have en blød bund, så dyret ligger så behageligt som muligt.

Halm eller andet materiale, der udgør strøelsen, og udskiftningen heraf skal sikre, at strøelsen er tør og blød.

I overensstemmelse med bestemmelserne i varespecifikationen er følgende punkter blevet tilføjet til enhedsdokumentets punkt 3.3:

»Malkekøernes foder kan ikke udelukkende komme fra det geografiske område. Malkekøernes proteinbehov kan nemlig ikke altid dækkes af de arealer, der dyrkes i dette område, men mindst 80 % af besætningens samlede årlige fodermængde udtrykt i tørstof kommer fra mælkeproduktionsområdet.

For at garantere en tæt tilknytning mellem området og produktet kommer følgende råvarer fra mælkeproduktionsområdet:

— foder: korn (hele planter), græs, urter og bælgplanter, grønthøstet eller konserveret i alle former; halm

— korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), grønthøstet

— rødder og rodknolde

— kerner af korn, herunder majs, og produkter heraf

— frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter.

Den del af den proteinholdige fodertilsætning, der har et samlet kvælstofindhold på over 20 % i forhold til det samlede tørstofindhold, og som ikke kommer fra mælkeproduktionsområdet, må kun udgøre 1 200 kg tørstof pr. malkeko pr. kalenderår.

Besætningen må ikke fodres med:

— urinstof og derivater heraf, som defineret i bilag 1 til forordning (EF) nr. 1831/2003 om fodertilsætningsstoffer

— uforarbejdet olie af palme, jordnød, solsikke, hør, oliven og kokos; forbuddet gælder ikke restolie i foderet og olie tilsat som teknisk hjælpestof ved fremstilling af koncentrerede foderblandinger

— enhver kemisk behandling (navnlig soda og ammoniak) af foder beregnet til besætningen

— foder fremstillet af genmodificerede afgrøder (GMO).

— Kun enzymer og bakterieinokula er tilladt som tilsætningsstoffer til foderet.

Malkekøernes ration omfatter pr. ko pr. dag, målt i tørstof:

— mindst 2 kg andet foder end fodermajs

— mindst 50 % og mindst 7 kg majs (alle former).

Majsmængden nedsættes i græsningssæsonen til mindst 1,5 kg.

Hvis den daglige ration omfatter grønthøstede korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), må de højst udgøre 10 % af tørstofindholdet.

Tilførslen af følgende tilskudsfoder er begrænset til 1 800 kg, målt i tørstof, pr. malkeko pr. kalenderår:

— korn og produkter heraf

— frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter og produkter heraf

— mineralstoffer og produkter heraf

— vitaminer

— fermenteringsbiprodukter fra mikroorganismer.««

5.2. Forarbejdning

I varespecifikationen er afsnittet om forarbejdning blevet suppleret for at sikre en bedre beskrivelse af betingelserne for produktionen af smørret og for at bekræfte de gældende smørproduktionsskikke i produktionsområdet.

a) Indsamling af mælken

Punktet om indsamling af mælken suppleres for at kodificere praksis.

Følgende sætning tilføjes:

»Indsamlingen af mælken sker højst 72 timer efter den ældste malkning.«

Denne frist gør det muligt at tilrettelægge mælkeindsamlingen i det forholdsvis vidtstrakte område og nå rundt til alle mælkeproducenter uanset mælkemængde. På grund af spredningen i området af mælkeproducenter er fristen fastsat til 72 timer.

Følgende sætning:

»Efter modtagelse på mejerierne sættes den mælk, der er indsamlet i det område, som er fastsat i lovgivningen, til opbevaring ved indsamlingstemperaturen, dvs. 4-6 °C«

erstattes af:

»Efter modtagelse på mejerierne kan den indsamlede mælk sættes til opbevaring. I så fald er opbevaringstemperaturen 2-6 °C.«

Opbevaring af mælken er ikke længere obligatorisk, men stadig mulig ved bestemte temperaturer, der tillader opbevaring, uden at mælken ændres. Opbevaringstemperaturen for mælken er blevet ændret, så den kan opbevares ved lavere temperaturer (2-6 °C i stedet for 4-6 °C).

Følgende sætning tilføjes:

»Mælken kan pasteuriseres.«

Pligten til at pasteurisere mælken, der fremgik af beskrivelsen, ophæves for at muliggøre produktion af råsmør. Pasteurisering er dog fortsat tilladt.

Følgende sætning tilføjes:

»Det er ikke tilladt at anvende farvestoffer eller antioxidanter, ligesom det heller ikke er tilladt at anvende syreneutraliserende stoffer til at sænke mælkens surhed før pasteuriseringen.«

Forbuddet mod anvendelsen af visse stoffer, der fremgår af beskrivelsen, udgår heraf, da det vedrører produktionsmetoden. Forbuddet fastholdes og bekræftes på hver etape af produktionen, herunder i mælken.

Følgende punkter er blevet tilføjet til enhedsdokumentets punkt 3.3:

»Den mælk, der anvendes til produktionen af »Beurre Charentes-Poitou«, kommer fra det geografiske område, der er defineret i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1151/2012.«

b) Skumning

Følgende sætning:

»Før forarbejdningen begynder, bringes mælkens temperatur op på 40 °C med henblik på skumning«

erstattes af:

»Skumningstemperaturen varierer mellem 40 og 60 °C undtagen for råsmør, hvor temperaturen skal være højst 40 °C.«

Skumningstemperaturen var oprindelig fastsat til 40 °C, men det er i praksis ikke muligt at opnå en fast værdi, hvilket gør det nødvendigt at definere et spænd i stedet. Skumningstemperaturen er fremover fastlagt til mellem 40 og 60 °C. Dette spænd gør det muligt at øge udskillelsen af fedt fra mælken alt efter det anvendte udstyr og indebærer ingen risiko for ændring af produktets organoleptiske egenskaber.

Der er endvidere tilføjet en særlig grænse, når der er tale om fremstilling af råsmør.

Følgende sætning tilføjes:

»Kun fløde lavet af pasteuriseret mælk kan opbevares ved en lavere temperatur end 6 °C inden pasteurisering.«

Opbevaringen af fløde lavet af råmælk er derfor forbudt, da råfløde er et skrøbeligt produkt, der skal anvendes hurtigt af hensyn til den bakteriologiske stabilitet.

Følgende sætning tilføjes:

»Flødens fedtindhold er mindst 36 g/100 g af produktet.«

Fastsættelsen af et minimumsindhold af fedt i fløden gør det muligt at garantere, at fløden kan anvendes til fremstilling af smørret.

c) Pasteurisering af fløden

I varespecifikationen ændres punktet om pasteurisering af fløden for at kodificere praksis.

Følgende passage:

»Den fremstillede fløde pasteuriseres […] ligesom anvendelse af syreneutraliserende stoffer, farvestoffer eller antioxidanter er forbudt«

erstattes af:

»Fløden kan pasteuriseres. I så fald foretages pasteuriseringen ved en temperatur på højst 96 °C med en pasteuriseringsværdi på mindst 100 sekunder.«

Pasteuriseringen af fløden er ligesom pasteuriseringen af mælken ikke længere obligatorisk, men er fortsat tilladt, og i varespecifikationen fastlægges rammerne for denne teknik. Disse værdier muliggør en mild behandling af fløden for at forebygge en for kraftig Maillard-reaktion, der kan give fløden en kogt smag.

Tilsætning af kultur til fløden er omfattet af et punkt for sig.

Følgende sætninger tilføjes:

»Det er ikke tilladt at anvende farvestoffer eller antioxidanter, ligesom det heller ikke er tilladt at anvende syreneutraliserende stoffer til at sænke flødens surhed før pasteuriseringen. Enhver rensning af fløden ud over pasteuriseringen er forbudt.«

Som nævnt ovenfor udgår forbuddet mod anvendelse af visse stoffer, der fremgår af beskrivelsen, og flyttes til hver enkelt etape af produktionen, hvor det er nødvendigt at fastholde og bekræfte det.

Forbuddet mod enhver form for rensning af fløden ud over pasteuriseringen tilføjes. Sådanne teknikker er ikke i overensstemmelse med skik og brug og vil kunne påvirke produktets egenskaber.

d) Tilsætning af kultur til fløden

I varespecifikationen erstattes følgende afsnit:

»[…] afkøles dernæst til en temperatur på ca. 12 °C og med henblik på tilsætning af bestemte kulturer. Anvendelse af vallefløde eller frossen eller dybfrossen fløde er forbudt. […]«

af:

»Fløden afkøles og tilsættes kultur ved en temperatur på højst 21 °C. Anvendelse af vallefløde eller frossen eller dybfrossen fløde er forbudt. Der må højst gå 48 timer fra skumning af mælken til tilsætning af kultur. De anvendte typer kultur forbinder nødvendigvis og udelukkende syredannende og aromatiserende bakteriestammer. De tilsættes enten direkte eller i form af en syrevækker. Det er ikke tilladt at tilsætte fortykningsmiddel eller aromastoffer.«

Etapen med tilsætning af kultur, der oprindelig var beskrevet med ordene »med henblik på tilsætning af bestemte kulturer«, har nu fået sit eget afsnit. Selve tilsætningen af kultur til fløden er blevet suppleret med betingelser om temperatur og tidsfrist, tilladte kulturer og forbudt praksis.

Efter skumning og/eller pasteurisering afkøles fløden. Angivelsen af temperaturen for afkøling af fløden er blevet præciseret med en øvre grænse (≤ 21 °C). Angivelsen »ca. 12 °C« kunne nemlig ikke udgøre en referenceværdi med henblik på kontrol, og virksomhedernes praksis varierer. De forskellige forarbejdningsvirksomheders knowhow skal tages i betragtning ved valget og anvendelsen af de mælkesyrebakterier, der skal bruges til smørproduktionen.

Forbuddet mod at bruge vallefløde er blevet suppleret med et forbud mod at bruge frossen eller dybfrossen fløde.

Kulturtilsætningen skal foregå så hurtigt som muligt og højst 48 timer efter skumningen for at sikre smørrets kvalitet.

e) Biologisk syrning af fløden

Følgende sætning:

»Fløden syrner i mindst 12 timer, hvorefter den afkøles, kærnes og emballeres i individuelle forbrugerpakninger«

erstattes af:

»Biologisk syrning af fløden er obligatorisk. Syrningen foregår i mindst 16 timer ved en temperatur på 7-21 °C.«

Denne etape, der er altafgørende for fremstillingen af smørret, fastholdes og er fortsat obligatorisk. Den gør det muligt at skille smør fremstillet på denne måde ud fra industrielt produceret smør og er afgørende for opnåelsen af den kvalitet, der kendetegner »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres«.

Varigheden af syrningen af fløden er blevet forlænget fra 12 til 16 timer. Denne forøgelse er positiv, fordi en langsom syrning bidrager til udviklingen af aromaerne.

I denne etape kommer de forskellige producenters knowhow rigtig ind i billedet, når varighed og temperatur skal kombineres med valg af kultur og målsætninger for produktionen. Etapen med biologisk syrning gør det muligt at udvikle kulturer og dermed den aromatiske bouquet, men også at forberede fedtkuglerne til kærning og dermed give smørret dets plasticitet. For at denne etape skal lykkes, skal fløden gennemgå forskellige temperaturtrin og ikke henstå ved en konstant temperatur under hele syrningen. Det er for at tage hensyn til disse forskellige trin, der er specifikke for hver smørfabrikants knowhow og materiel, at det er nødvendigt at arbejde med et temperaturspænd på 7-21 °C. Temperaturstyringen gør det muligt at regulere smørrets plasticitet.

f) Kærning af fløden

Følgende punkt tilføjes:

»Fløden kærnes efter afkøling i en smørkærne af træ eller rustfrit stål eller i en kontinuerlig smørmaskine. Når kærningen sker i en smørkærne, skylles smørkornene.«

I denne etape omdannes fløden til smør, smørkornene dannes, og smørkorn og kærnemælk skilles. Disse tilføjelser præciserer, hvilket materiel der kan anvendes, og beskriver den traditionelle praksis med at skylle smørkornene i kærnen.

g) Æltning af smørkornene

Følgende punkt tilføjes:

»Smørkornene æltes i højst 60 minutter i en smørkærne og højst 10 minutter i en kontinuerlig smørmaskine. Smørret må ikke blandes eller piskes op.«

Denne etape tilføjes som supplement til smørproduktionsprocessen.

Følgende sætning:

»Der kan tilsættes op til 2 % salt til smørret«

erstattes af:

»Der kan tilsættes op til 2,5 g fint salt pr. 100 g smør eller 3 g saltkrystaller pr. 100 g smør.«

Tilsætning af salt for at fremstille saltet smør sker i forbindelse med æltningen, hvorfor den eksisterende bestemmelse i varespecifikationen gentages i dette afsnit. Bestemmelsen ændres for at præcisere mængden af tilsat salt, alt efter om der er tale om fint salt eller saltkrystaller. Den mængde salt, der tilsættes for at fremstille saltet smør, ændres fra 2 g til 2,5 g/100 g for fint salt og fastsættes til 3 g/100 g, hvis det er krystaller. Målet er en smag af salt, der adskiller sig mere klart fra usaltet smør. Mængden af saltkrystaller er større for at opnå et tilsvarende organoleptisk resultat, idet krystallerne fordeler sig anderledes i smørret.

Følgende sætning:

»Tilsætning af mælkesyrebakterier under æltningen er ikke tilladt«

erstattes af:

»Enhver metode til at øge indholdet af fedtfrit tørstof i smørret, bl.a. ved tilsætning af mælkesyrebakterier under æltningen, er forbudt.«

Forbuddet mod anvendelse af visse metoder fastholdes og bekræftes.

Følgende sætning udgår af dette afsnit:

»Smør med oprindelsesbetegnelsen må ikke have en pH-værdi på over 6 på emballeringstidspunktet.«

Den flyttes til beskrivelsen.

Følgende sætning udgår:

»Det skal endvidere præstere en negativ fosfataseprøve.«

Fosfatase er en markør for pasteuriseringen, og da varespecifikationen fremover tillader produktion af råsmør, ophæves pligten til at foretage denne prøve.

h) Særbestemmelse om smør beregnet til brug i fødevarer

Følgende punkt tilføjes:

»Kun smør beregnet til brug i fødevarer må undergå en styret fysisk krystalliseringsbehandling. Denne proces består i en mekanisk behandling og/eller flere på hinanden følgende nedkølinger for at opnå en udgangstemperatur på under 16 °C.«

Tilføjelsen sker for at tillade styret fysisk krystalliseringsbehandling af smør beregnet til brug i fødevarer. Hermed kodificeres skik og brug udviklet af de lokale smørfabrikanter for at understrege de mekaniske kvaliteter i »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres«, der gør det velegnet til butterdej. Denne proces ændrer intet ved smørrets smag. Bageri- og konditoriprodukterne får alle kvaliteterne af »Beurre Charentes-Poitou« BOB frem i andre former.

Denne etape er valgfri. Ikke alt smør anvendes hertil.

i) Emballering

Følgende afsnit føjes til varespecifikationen:

»Emballeringen af smørret sker i enheder med en vægt på højst 25 kg. Emballeringen gør det for det første muligt at forme smørret til den form, hvori det skal markedsføres. Smørret emballeres også for at beskytte det dels mod stød, der kan ødelægge formen, dels mod lugte, der kan forringe produktet. Dernæst afkøles smørret med henblik på krystallisering og udvikling af aromaerne og teksturen. Det er forbudt at fryse råsmør. Kun allerede emballeret smør beregnet til brug i fødevarer eller til eksport må fryses i det geografiske område. Frysning skal ske senest 30 dage efter fremstillingen. Smørret fryses efter krystallisering, hvilket gør det muligt at garantere de organoleptiske egenskaber i det frosne smør. Det frosne smør opbevares ved en temperatur på mindst -18 °C i højst 12 måneder. Smør til eksport, der fryses med henblik på fragten, afsættes optøet til forbrugerne.«

Disse bestemmelser har til formål at forebygge enhver ændring af de organoleptiske egenskaber ved »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres«.

For så vidt angår emballeringen er der tale om en genindsættelse af en eksisterende national bestemmelse vedrørende betegnelsen, som var blevet udeladt ved affattelsen af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

For så vidt angår frysning er anvendelsen af denne opbevaringsmetode hermed reguleret. Indfrysningen ændrer ikke smørrets organoleptiske egenskaber. Denne almindelige praksis, som bruges i vidt omfang i mejerisektoren, har da også bevist sit værd i dag med hensyn til opbevaring og opretholdelse af de organoleptiske kvaliteter. Denne tilføjelse har til formål at lette navnlig eksport i stor skala, hvor der ikke er nogen alternativer. I så fald indfryses smørret alene af logistiske hensyn, og i butikken møder forbrugeren ikke frosset smør.

Af samme grund og for sammenhængens skyld er følgende punkter blevet tilføjet til enhedsdokumentets punkt 3.5:

»Emballeringen af smørret sker i det geografiske område i enheder med en vægt på højst 25 kg. Emballeringen gør det for det første muligt at forme smørret til den form, hvori det skal markedsføres. Smørret emballeres også for at beskytte det dels mod stød, der kan ødelægge formen, dels mod lugte, der kan forringe produktet. Dernæst afkøles smørret med henblik på krystallisering og udvikling af aromaerne og teksturen. Det er forbudt at fryse råsmør. Kun allerede emballeret smør beregnet til brug i fødevarer eller til eksport må fryses i det geografiske område. Frysning skal ske senest 30 dage efter fremstillingen. Smørret fryses efter krystallisering, hvilket gør det muligt at garantere de organoleptiske egenskaber i det frosne smør. Denne etape, som virksomhederne i området styrer, gør det muligt at garantere de organoleptiske egenskaber i det frosne smør og at holde øje med indfrysningen og med, at der ikke forekommer skadelige lugte, som smørret er særlig følsomt over for. Det frosne smør opbevares ved en temperatur på mindst -18 °C i højst 12 måneder. Smør til eksport, der fryses med henblik på fragten, afsættes optøet til forbrugerne.«

5.5. Tilknytning

Afsnittet i varespecifikationen om tilknytning til det geografiske område er blevet fuldstændig omskrevet for at godtgøre meget tydeligere, hvordan »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« knytter sig til sit geografiske område, uden at tilknytningen som sådan er ændret.

Denne godtgørelse fremhæver navnlig egenskaberne ved »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« og smørrets tilknytning til malkekøernes foder, der er markant præget af majs. Disse metoder er dikteret af regionens geografiske karakteristika med en varm og tør sommer, som gør mælkeproduktionen afhængig af lokalt dyrkede korn- og foderafgrøder til besætningens foder.

Afsnittet om det geografiske områdes egenart omhandler det geografiske områdes naturgivne og menneskelige faktorer med en sammenfatning af det historiske aspekt og en understregning af den særlige viden og praksis.

Afsnittet om produktets egenart stemmer overens med beskrivelsen af produktet.

Endelig forklares sammenhængen mellem de naturlige og menneskelige faktorer og produktet under afsnittet om årsagssammenhæng.

Hele den beskrevne tilknytning i varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse er medtaget i enhedsdokumentets afsnit 5.

5.6. Mærkning

I varespecifikationen erstattes følgende sætning:

»Emballagen skal være mærket med »appellations d’Origine Contrôlée« (kontrolleret oprindelsesbetegnelse) på en vignet, der skal påklæbes eller påtrykkes i overensstemmelse med artikel 5 i dekretet«

af:

»Foruden de obligatoriske oplysninger, som mærknings- og fødevarelovgivningen foreskriver, omfatter mærkningen produktets registrerede betegnelse og Den Europæiske Unions BOB-symbol inden for samme synsfelt. Når produktet markedsføres under en distributørs eget mærke, angives fabrikantens kode eller navn synligt og læsbart på emballagen.«

Afsnittet om mærkning er ajourført for at tage højde for udviklingen i national lovgivning og EU-lovgivningen.

Følgende passage tilføjes til punkt 3.6 i enhedsdokumentet:

»Foruden de obligatoriske oplysninger, som mærknings- og fødevarelovgivningen foreskriver, omfatter mærkningen produktets registrerede betegnelse og Den Europæiske Unions BOB-symbol inden for samme synsfelt. Når produktet markedsføres under en distributørs eget mærke, angives fabrikantens kode eller navn synligt og læsbart på emballagen.«

5.7. Andet

Medlemsstatens ansvarlige myndighed

Kontaktoplysninger for Institut national de la qualité et de l’origine (INAO, det nationale institut for oprindelse og kvalitet), da det er medlemsstatens kompetente myndighed i henhold til forordning (EU) nr. 1151/2012, er blevet ajourført.

Den ansøgende sammenslutning

Sammenslutningens kontaktoplysninger ajourføres, og dens art og sammensætning tilføjes.

Produkttype

Henvisningen til produktkategorien er ændret, så den er i overensstemmelse med bilag XI til gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014.

Denne ændring foretages ligeledes i enhedsdokumentet.

Kontrolorganer

De officielle kontrolorganers navne og kontaktoplysninger er blevet ajourført. I dette afsnit anføres kontaktoplysningerne for de kompetente kontrolmyndigheder i Frankrig: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) og Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). Det tilføjes, at certificeringsorganets navn og kontaktoplysninger kan findes på INAO’s websted og i Europa-Kommissionens database.

Krav i nationale bestemmelser

Et afsnit om krav i nationale bestemmelser er blevet tilføjet i varespecifikationen. Oversigten er udformet som en tabel, hvoraf de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, deres referenceværdier og evalueringsmetode fremgår.

ENHEDSDOKUMENT

»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres«

EU-nr.: PDO-FR-0137-AM01- 3.12.2020

BOB (X) BGB ( )

1. Betegnelse

»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.5 — Fedtstoffer (smør, margarine, olier m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« er fremstillet af komælk, har en ensartet cremefarvet til bleggul farve, en fin og mælkeagtig lugt og en behagelig smag af frisk fløde og hasselnød.

Smørret smelter på tungen og har en både fast og plastisk tekstur, som gør det særdeles velegnet til butterdej.

Smørret kan være usaltet eller saltet.

Smørret har en pH-værdi på højst 6.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Malkekøernes foder kan ikke udelukkende komme fra det geografiske område. Malkekøernes proteinbehov kan nemlig ikke altid dækkes af de arealer, der dyrkes i dette område, men mindst 80 % af besætningens samlede årlige fodermængde udtrykt i tørstof kommer fra mælkeproduktionsområdet.

For at garantere en tæt tilknytning mellem området og produktet kommer følgende råvarer fra mælkeproduktionsområdet:

— foder: korn (hele planter), græs, urter og bælgplanter, grønthøstet eller konserveret i alle former; halm

— korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), grønthøstet

— rødder og rodknolde

— kerner af korn, herunder majs, og produkter heraf

— frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter.

Den del af den proteinholdige fodertilsætning, der har et samlet kvælstofindhold på over 20 % i forhold til det samlede tørstofindhold, og som ikke kommer fra mælkeproduktionsområdet, må kun udgøre 1 200 kg tørstof pr. malkeko pr. kalenderår.

Besætningen må ikke fodres med:

— urinstof og derivater heraf, som defineret i bilag 1 til forordning (EF) nr. 1831/2003 om fodertilsætningsstoffer

— uforarbejdet olie af palme, jordnød, solsikke, hør, oliven og kokos; forbuddet gælder ikke restolie i foderet og olie tilsat som teknisk hjælpestof ved fremstilling af koncentrerede foderblandinger

— enhver kemisk behandling (navnlig soda og ammoniak) af foder beregnet til besætningen

— foder fremstillet af genmodificerede afgrøder (GMO).

Kun enzymer og bakterieinokula er tilladt som tilsætningsstoffer til foderet.

Malkekøernes ration omfatter pr. ko pr. dag, målt i tørstof:

— mindst 2 kg andet foder end fodermajs

— mindst 50 % og mindst 7 kg majs (alle former).

Majsmængden nedsættes i græsningssæsonen til mindst 1,5 kg.

Hvis den daglige ration omfatter grønthøstede korsblomster (kål, raps, turnips og rybs), må de højst udgøre 10 % af tørstofindholdet.

Tilførslen af følgende tilskudsfoder er begrænset til 1 800 kg, målt i tørstof, pr. malkeko pr. kalenderår:

— korn og produkter heraf

— frø af olieholdige afgrøder og bælgplanter og produkter heraf

— mineralstoffer og produkter heraf

— vitaminer

— fermenteringsbiprodukter fra mikroorganismer.

Den mælk, der anvendes til produktionen af »Beurre Charentes-Poitou«, kommer fra det geografiske område, der er defineret i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen og fremstillingen af smør foregår i det geografiske område, der er afgrænset som defineret i punkt 4.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Emballeringen af smørret sker i det geografiske område i enheder med en vægt på højst 25 kg.

Emballeringen gør det for det første muligt at forme smørret til den form, hvori det skal markedsføres. Smørret emballeres også for at beskytte det dels mod stød, der kan ødelægge formen, dels mod lugte, der kan forringe produktet.

Dernæst afkøles smørret med henblik på krystallisering og udvikling af aromaerne og teksturen.

Det er forbudt at fryse råsmør.

Kun allerede emballeret smør beregnet til brug i fødevarer eller til eksport må fryses i det geografiske område.

Frysning skal ske senest 30 dage efter fremstillingen. Smørret fryses efter krystallisering, hvilket gør det muligt at garantere de organoleptiske egenskaber i det frosne smør. Denne etape, som virksomhederne i området styrer, gør det muligt at garantere de organoleptiske egenskaber i det frosne smør og at holde øje med indfrysningen og med, at der ikke forekommer skadelige lugte, som smørret er særlig følsomt over for.

Det frosne smør opbevares ved en temperatur på mindst -18 °C i højst 12 måneder.

Smør til eksport, der fryses med henblik på fragten, afsættes optøet til forbrugerne.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Foruden de obligatoriske oplysninger, som mærknings- og fødevarelovgivningen foreskriver, omfatter mærkningen produktets registrerede betegnelse og Den Europæiske Unions BOB-symbol inden for samme synsfelt.

Når produktet markedsføres under en distributørs eget mærke, angives fabrikantens kode eller navn synligt og læsbart på emballagen.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Beurre Charentes-Poitou« omfatter følgende departementer, kantoner og kommuner:

— Hele departementet Charente

— Hele departementet Charente-Maritime

— Departementet Dordogne: kommunerne i kantonerne Périgord Vert Nontronnais (undtagen kommunerne Champs-Romain, Milhac-de-Nontron, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Pardoux-la-Rivière og Saint-Saud-Lacoussière) og Ribérac (undtagen kommunerne Celles, Saint-André-de-Double og Saint-Vincent-de-Connezac) og kommunerne Brantôme en Périgord (området for den delegerede kommune Saint-Crépin-de-Richemont), Rudeau-Ladosse, Mareuil en Périgord, Parcoul-Chenaud, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, Saint Aulaye-Puymangou, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint Privat en Périgord, Saint-Vincent-Jalmoutiers og Servanches

— Departementet Gironde: kommunerne i kantonen Nord-Gironde (undtagen kommunerne Cubzac-les-Ponts, Gauriaguet, Périssac, Peujard, Saint-André-de-Cubzac, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Gervais, Saint-Laurent-d’Arce, Val de Virvée og Virsac) og kommunerne Anglade, Braud-et-Saint-Louis, Les Eglisottes-et-Chalaures, Etauliers, Eyrans, Lapouyade, Pleine-Selve, Reignac, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Val-de-Livenne, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Palais og Tizac-de-Lapouyade

— Departementet Indre: kommunerne Bélâbre, Chalais, Ciron, Concremiers, Ingrandes, Lignac, Lureuil, Mauvières, Pouligny-Saint-Pierre, Prissac, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Tilly og Tournon-Saint-Martin

— Departementet Indre-et-Loire: kommunerne i kantonerne Descartes (undtagen kommunerne Betz-le-Château, Bossée, Bournan, La Chapelle-Blanche-Saint-Martin, Charnizay, Ciran, Cussay, Esves-le-Moutier, Ferrière-Larçon, Ligueil, Louans, Le Louroux, Manthelan, Mouzay, Saint-Flovier, Varennes og Vou) og Sainte-Maure-de-Touraine (undtagen kommunerne Anché, Assay, Avon-les-Roches, Brizay, Champigny-sur-Veude, Chaveignes, Chezelles, Cravant-les-Côteaux, Crissay-sur-Manse, Crouzilles, L’Ile-Bouchard, Lémeré, Ligré, Panzoult, Parçay-sur-Vienne, Richelieu, Rilly-sur-Vienne, Sazilly, Tavant, Theneuil og Trogues)

— Departementet Loire-Atlantique: kommunerne Boussay, Gétigné, Legé, La Planche, Remouillé, Corcoué-sur-Logne, Saint-Hilaire-de-Clisson og Vieillevigne

— Departementet Maine-et-Loire: kommunerne i kantonerne Cholet, Cholet-2 (undtagen kommunerne Cernusson, Montilliers og Lys-Haut-Layon (området i de delegerede kommuner La Fosse-de-Tigné, Tancoigné, Tigné og Trémont)) og Saint-Macaire-en-Mauges (undtagen kommunerne May-sur-Evre og Sèvremoine (området for de delegerede kommuner La Renaudière, Saint-Crespin-dur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine, Saint-Macaire-en-Mauges og Tillières)) og kommunerne Antoigné, (Le) Puy-Notre-Dame og Saint-Macaire-du-Bois

— Hele departementet Deux-Sèvres

— Hele departementet Vendée

— Hele departementet Vienne

— Departementet Haute-Vienne: kommunerne i kantonerne Châteauponsac (undtagen kommunerne Balledent, Châteauponsac, Dompierre-les-Eglises, Droux, Magnac-Laval, Rancon, Saint-Amand-Magnazeix, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Sornin-Leulac og Villefavard), Saint-Junien og Val-d’Oire-et-Gartempe og kommunerne La Chapelle-Montbrandeix, Chéronnac, Dournazac, Gajoubert, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Val d’Issoire, Montrol-Sénard, Mortemart, Nouic, Pensol, Rochechouart, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Mathieu, Les Salles-Lavauguyon, Vayres og Videix.

Oprindelsesbetegnelsen »Beurre Charente-Poitou« er forbeholdt smør, der er fremstillet, emballeret og eventuelt frosset i virksomheder beliggende i departementerne Charente, Charente-Maritime, Deux-Sévres, Vendée og Vienne.

Denne oprindelsesbetegnelse kan erstattes med »Beurre des Charentes« for smør, der er fremstillet, emballeret og eventuelt frosset i virksomheder i departementet Charente eller Charente-Maritime, eller »Beurre des Deux-Sèvres« for smør, der er fremstillet, emballeret og eventuelt frosset i virksomheder i departementet Deux-Sèvres.

5. Tilknytning til det geografiske område

»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« er kendetegnet ved sin tekstur, der er fast og samtidig plastisk og specifik i forhold til andre typer smør på markedet, og den er historisk blevet værdsat og efterspurgt til butterdej blandt fagfolk inden for bageri og konditori.

Smørrets på én gang faste og plastiske tekstur og nærmere bestemt dets fedtindhold er direkte knyttet til malkekøernes foder, der er markant præget af majs. I denne region med en varm og tør sommer bygger mælkeproduktionen primært på lokalt dyrkede korn- og foderafgrøder til besætningens foder. Det geografiske område udgør en region, der historisk har været gennemgang og overgang mellem dels Paris-bækkenet og Aquitaine-bækkenet, dels Massif Central og Massif Armoricain. Geograferne betegner sommetider området som en topografisk, geologisk og klimatisk tærskel. Landskabet er temmelig fladt. Vidtstrakte sletter er det fremherskende træk, mens der også forekommer lave plateauer med bølgende overflade og sænkninger og dale, der som oftest er brede med bløde skråninger og aflejringer i dalbunden.

Ved kysten er der et udtalt kystklima, men det forandres hurtigt med afstanden til kysten, og jo længere afstand, desto større risiko for vedvarende tørke i sommermånederne.

I denne region, hvor vinbladluskrisen næsten lagde vinmarkerne øde i slutningen af den 19. århundrede, og der derfor opstod den afgrødeblanding, der forbindes med malkekvæg, fandt majsen gunstige klimaforhold til sin udvikling, og majsdyrkningen i dette område er en af de ældste i Frankrig. Der blev dyrket fodermajs, som hurtigt blev en hovedhjørnesten i malkekøernes foderrationer. Som tidligere er dyrene også i dag samlet tæt på bonden. De tilbringer størstedelen af deres tid i stalden, hvor de får deres foder.

Dannelsen i 1888 af det første andelsmejeri nær Surgères (Charente-Maritime) blev startskuddet til udviklingen af smørspecialiseringen, hvorved regionens mælkeproduktion udnyttes. Råsmørproduktionen er undtagelsen. Af hygiejnehensyn bredte pasteuriseringen sig meget hurtigt i begyndelsen af det 20. århundrede i mejeribranchen til fremstilling af alle produkterne og især smørret. Pasteuriseringen gjorde det muligt at forbedre opbevaringsbetingelserne, distributionen og dermed udbredelsen af smørrets omdømme uden for dets hjemstavn. Der er dog frem til i dag fortsat blevet produceret råsmør.

I dag er smørfabrikanternes knowhow stadig baseret på den biologiske syrning af fløden. Denne etape gør det muligt at skille smør fremstillet på denne måde ud fra industrielt produceret smør og er afgørende for opnåelsen af smørrets aromatiske kvalitet. Denne knowhow er navnlig baseret på valget af kulturer, der er særligt velegnede til fedtsammensætningen i den mælk, der kommer fra det geografiske område. Endelig gør den styrede krystallisering af smør beregnet til især konditorbrug, der er udviklet i nyere tid, det muligt at styrke smørrets iboende plastiske egenskaber.

Med hensyn til markedsføringen blev smørret først markedsført under betegnelsen »Beurre Charentes-Poitou« og siden takket være struktureringen af hele mejerisektoren og sammenslutningen er kooperativer også under betegnelserne »Beurre des Charentes« og »Beurre des Deux-Sèvres«.

»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« er kendetegnet ved stabiliteten i farve, tekstur og aroma. Farven er ensartet flødefarvet til bleggul, og smørret smelter på tungen. Dets tekstur, der er fast og samtidig plastisk, er specifik i forhold til andre typer smør på markedet.

»Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« skiller sig ligeledes ud ved sine aromatiske egenskaber, især smagen af hasselnød og frisk fløde.

Malkekøernes foderration fremmer produktionen af en fed mælk, som således er særlig velegnet til forarbejdning til smør. Majsens betydelige andel i malkekøernes foderration året rundt er en af de afgørende faktorer for mælkens egenskaber. Smørrets på én gang faste og plastiske tekstur er direkte knyttet til denne fodersammensætning. Takket være majsen i malkekøernes foder er fedtindholdet i mælken konstant, og den naturlige forstærkning af mættede fedtsyrer fremmer plasticiteten.

Endvidere gør det regulerede fodersystem det muligt at sikre stabil fodring året rundt uanset bedriftens beliggenhed i det geografiske område. Denne foderstabilitet afspejles i de stabile egenskaber i smørret med betegnelsen »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres«, som derfor er værdsat og efterspurgt blandt produktets forbrugere, navnlig inden for bageri og konditori. Muligheden for styret krystallisering styrker brugervenligheden af »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« med henblik på anvendelse til butterdej og i wienerbrød.

Smørrets sammensætning udviser også et stort indhold af laktoner, aromatiske molekyler, der forbindes med frugtagtige noter. Denne aromatiske rigdom opnås takket være den biologiske syrning af fløden over særlig lang tid, hvilket er en afgørende etape i opnåelsen af smørrets aromatiske kvalitet, der gør det muligt at skelne smør med betegnelsen »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« fra industrismør. Det meget brede spektrum af syrningsfremkaldte bestanddele giver »Beurre Charentes-Poitou«/»Beurre des Charentes«/»Beurre des Deux-Sèvres« en karakteristisk aromatiske bouquet og en smag af hasselnød og frisk fløde.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5fce1a8c-5cdc-49ec-829a-1713050d597f

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.