"ijl, [ji ||Ï!gj;|ïiKi" 
%i 
m KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 03.12.1997 
KOM(97) 552 endelig udg. 
97/0316 (SYN) 
M Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1734/94 af 11. juli 1994 om finansielt og 
fagligt samarbejde med de besatte områder 
(forelagt af Kommissionen) 

BEGRUNDELSE 
1. I henhold til artikel 2, stk. 1, i forordning nr. 1734/94 er oprettelsen og styrkelsen 
af de nødvendige institutioner til, at den offentlige forvaltning kan fungere tilfredsstillende, 
af altafgørende betydning for udvilingsprocessen på Vestbredden og i Gazastriben. 
Normalt støtter Kommissionen ikke sådanne institutioners tilbagevendende udgifter, idet 
den foretrækker at lade gavebistanden med udviklingssigte fra Fællesskabets budget være 
centreret om investeringsudgifter. Der er derfor ingen udtrykkelig bestemmelse i 
forordning 1734/94 om ydelse af støtte til tilbagevendende udgifter. 
Under de nuværende omstændigheder er Den Palæstinensiske Myndigheds og en række 
andre offentlige palæstinensiske institutioners funktion alvorligt svækket som følge af 
budgetmæssige vanskeligheder. Dette har nødvendiggjort, at Fællesskabet sammen med 
andre donorer midlertidigt støtter den palæstinensiske forvaltnings budget. 
Med nuværende initiativ opnås, at forordning 1734/94 om finansielt og fagligt samarbejde 
med de besatte områder fremover tager højde for denne kendsgerning og dermed udgør et 
solidt retsgrundlag for foranstaltninger med henblik på over Fællesskabets budget at yde 
støtte til dækning af den palæstinensiske forvaltnings tilbagevendende udgifter. 
Dette tiltag har Revisionsretten anbefalet Kommissionen i Revisionsrettens beretning for 
1995 om finansiel og faglig bistand til fredsprocessen i Mellemøsten. 
2. På donorkonferencen i oktober 1993 meddelte Rådet i kølvandet af 
principerklæringen mellem Israel og PLO, at Kommissionen og EIB ville bevilge 500 mio. 
ECU til udviklingen af Vestbredden og Gazastriben i tidsrummet 1994-98, og at halvdelen 
af denne bevilling ville komme til udbetaling i form af lån fra EIB. Med henblik på officielt 
at indfri dette løfte ændrede Rådet forordning 1763/92 (som på det tidspunkt var den 
forordning, der regulerede EIB's lån uden for finansprotokollen i Middelhavsområdet), 
med henblik på at muliggøre sådanne lån til Vestbredden og Gazastriben samt til andre 
Middelhavspartnere. I Kommissionens skrivelse af 11. juli til Banken erklærede 
Kommissionen tillige, at ved udgangen af 1996 ville Kommissionen og Rådet undersøge, 
om der eventuelt var behov for at træffe foranstaltninger med henblik på at give Banken 
-1 
mulighed for at videreføre de planlagte interventioner til fordel for de besatte områder 
indtil slutningen af 1998. (Rådet vedtog formelt den 14. april 1997 en forlængelse af 
EIB1 s mandat indtil 2000 - Rådets afgørelse 97/256/EF). 
I den fælles Kommissions-/EIB-rapport til Rådet vedrørende EIB's udlånssituation på 
Vestbredden og i Gazastriben og vedrørende en eventuel udvidelse af EIB's mandat til at 
finansiere projekter i disse områder, gøres der rede for problemerne med at opfylde det 
mandat, Banken havde faet af Rådet i oktober 1993 (efter principerklæringen mellem 
Israel og PLO), dvs. at udlåne 250 mio ECU over Bankens egne midler inden udgangen 
af 1998. 
Disse problemer vedrører bl.a. følgende forhold: 
• de omfattende udenlandske støttemidler, der er givet tilsagn om til Vestbredden og 
Gazastriben, overstiger økonomiens reelle absorptionsevne; 
• den til rådighed stående gavebistand fra diverse donorer har en tendens til at fortrænge 
lånefinansieringen; 
• en vis mangel på projektforberedelseskapacitet hos de palæstinensiske institutioner; 
• relativt begrænsede investeringsmuligheder i den private sektor på Vestbredden og i 
Gazastriben, selv under normale forhold, 
• Den Palæstinensiske myndigheds yderst stramme budgetmæssige situation; 
• Den Palæstinensiske Myndigheds modvilje mod at låne til markedsrente, som følge af 
dens begrænsede evne til at afdrage gæld. 
I ovennævnte rapport konkluderer Banken og Kommissionen, at EIB ikke vil være i stand 
til at opfylde det politiske mandat, den har fået overdraget af Rådet i oktober 1993, efter 
principerklæringen mellem Israel og PLO, og som går ud på at udlåne 250 mio. ECU til 
Vestbredden og Gazastriben inden udgangen af 1998 - medmindre de betingelser, der 
gælder for mandatets indfrielse, ændres. 
• en forlængelse af Bankens mandat på Vestbredden og Gazastriben til 1999, 
2-
• en undersøgelse, projekt for projekt, af muligheden for at kombinere gavebistanden - til 
gennemførlighedsundersøgelser, faglig bistand og parallel finansiering, betalt med 
fællesskabets til rådighed stående midler - med banklån; 
• en undersøgelse, projekt for projekt, af muligheden for at udstrække brugen af 
rentegodtgørelse i forbindelse med lån, der ydes af Den Europæiske Investeringsbank, 
til at omfatte alle projekter i den offentlige sektor på Vestbredden og i Gazastriben, og 
ikke blot miljøprojekter, idet denne rentegodtgørelse finansieres ved hjælp af 
Fællesskabets til rådighed stående budgetmidler. 
De to sidstnævnte foranstaltninger kunne gøre EIB-lån mere tiltrækkende for Den 
Palæstinensiske Myndighed. Selv om Kommissionen og Banken er af den opfattelse, al 
Bankens engagement i Gazastriben og på Vestbredden indtil 1999 under alle 
omstændigheder vil blive mindre end det oprindelige mandat, der gik ud på at udlåne op til 
250 mio ECU, hedder det i rapporten, at hvis man traf sådanne foranstaltninger som de 
ovenfor anførte, ville de samlede EIB-lån plus de ekstra budgetmidler, der kombineres 
med disse, kunne nå op på et samlet beløb, der vil kunne være "acceptabelt for Den 
Palæstinensiske Myndighed". 
Kun den sidste af de tre foranstaltninger, der anbefales i rapporten, og som er beskrevet i 
detaljer ovenfor, kræver en ændring af retsgrundlaget. 
Den 14 april 1997 vedtog Rådet nye retningslinjer for ElB\s udlån. For så vidt angår 
Middelhavsområdet omfatter det nye mandat rent faktisk Vestbredden og Gazasltiben, og 
det strækker sig helt til slutningen af januar 2000 
Kommissionen er allerede i færd med - projekt for projekt - at undersøge muligheden for 
at kombinere gavebistanden via Fællesskabets til rådighed stående midler til 
gennemførlighedsundersøgelser, faglig bistand og parallel finansiering med banklån, i 
henhold til forordningerne 1488/96 og 1734/94. 
Imidlertid kræves der en ændring af retsgrundlaget med henblik på at udvide muligheden 
for rentegodtgørelse til også at omfatte andre projekter på Vestbredden og i Gazastriben 
end de miljømæssige I protokollen fra Rådets møde den 11 juli 1994 hedder det, al 
Rådet og Kommissionen erklærer, at muligheden for at anvende rentegodtgørelse i 
forbindelse med alle EIB-lån til fordel for de besatte områder vil blive nærmere undersøgt 
på et passende tidspunkt. Det nuværende retsgrundlag for ydelse af rentegodtgørelse i 
forbindelse med EIB-lån til Middelhavsregionen udgøres af MEDA-forordningen 
(1488/96). I henhold til denne forordning må Kommissionen imidlertid ikke udstrække 
rentegodtgørelse, finansieret via Fællesskabets budgetmidler, til at omfatte andre EIB-
finansierede projekter end miljøprojekter 
Kommissionen er utilbøjelig til at foreslå en ændring af forordning 1488/96 (MEDA) med 
henblik på at udstrække muligheden for rentegodtgørelse til andre projekter end de 
miljømæssige. At tillade en undtagelse fra det generelle princip, der er knæsat i MEDA, 
dvs at kun miljøprojekter kan opnå rentegodtgørelse, ville efter Kommissionens opfattelse 
skabe et farligt præcedens. 
Derfor bør den foreslåede ændring foretages af forordning 1734/94. 
For øjeblikket giver denne forordning Kommissionen mulighed for at yde fællesskabsstøtte 
på Vestbredden og i Gazastriben til investeringsprojekter, gennemførlighedsundersøgelser, 
faglig bistand samt uddannelsesforanstaltninger (artikel 2, stk. 2) inden for følgende 
prioriterede områder (artikel 2, stk. 1): infrastruktur, produktion, udvikling af by- og 
landområder, undervisning, sundhed, miljø, tjenesteydelser, udenrigshandel, oprettelse og 
styrkelse af de nødvendige institutioner til, at den offentlige forvaltning kan fungere 
tilfredsstillende og til fremme af demokrati og menneskerettighederne. Den nuværende 
forordning udsiger klart, at Fællesskabets finansiering af projekter og aktioner, der 
omfattes af denne forordning, ydes i form af gavebistand. 
Det er allerede fastsat i artikel 3, at "Den støtte, der er omhandlet i denne forordning, kan 
kombineres med finansiering over Bankens egne midler". Nærværende ændring vil sætte 
Kommissionen i stand til at yde rentegodtgørelse i forbindelse med Bankens lån til 
projekter i den offentlige sektor på de områder, der er nævnt i forordningen, og som er 
omtalt i afsnittet ovenfor. 
De procedurer, der er forbundet med ydelse af rentegodtgørelse i forbindelse med lån, 
som Banken har bevilget til Vestbredden og Gazastriben, er fastlagt i forordning 1488/96 
(MEDA). Dermed sikres det, at MED-Udvalget høres vedrørende hvert projekt, som der 
foreslås ydet rentegodtgørelse til. Rentegodtgørelsen andrager 3%. 
Sammenfattende kan det siges, at formålet med den foreslåede ændring er at gøre det 
muligt at anvende instrumentet 'rentegodtgørelse' på alle lån til fordel for den offentlige 
sektor på Vestbredden og i Gazastriben. 
5-
FINANSIELT BILAG 
Den relevante artikel i Fællesskabets budget 
B7-420 
Beskrivelse af foranstaltningen 
Ændring af Rådets forordning 1734/94 med det formål at etablere retsgrundlaget for 
ydelse af støtte over Fællesskabets budget til den palæstinensiske forvaltnings 
tilbagevendende udgifter. 
Ændring af Rådets forordning 1734/94 med det formål at etablere retsgrundlaget for - ved 
hjælp af de for Fællesskabet til rådighed stående budgetmidler - at yde rentegodtgørelse i 
forbindelse med lån, der ydes over Den Europæiske Investeringsbanks egne midler til 
projekter på Vestbredden og i Gazastriben. 
Finansielle følger 
Ingen (Denne beslutning vil ikke fa nogle følger for den allokering af midler, der allerede 
er foretaget til den pågældende budgetartikel). 
-6-
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1734/94 af 11. juli 1994 om finansielt og 
fagligt samarbejde med de besatte områder 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 
130 W, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 C, og 
ud fra følgende betragtninger: 
I Rådets forordning (EF) nr. 1734/94 af 11. juli 1994 om finansielt og fagligt samarbejde 
med de besatte områder fastslås det, at oprettelse og styrkelse af de nødvendige 
institutioner til, at den offentlige forvaltning kan fungere tilfredsstillende, er af afgørende 
betydning for udviklingsprocessen på Jordanflodens vestbred og i Gazastriben; 
en midlertidig støtte er nødvendigt til dækning af den palæstinensiske offentlige sektors 
tilbagevendende udgifter; 
det er nødvendigt at ændre Rådets forordning 1734/94 for udtrykkeligt at tage højde for 
en sådan støtte; 
i artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1734/94 af 11. juli 1994 om finansielt og fagligt 
samarbejde med de besatte områder anføres muligheden af at kombinere Fællesskabets 
foranstaltninger på Vestbredden og i Gazastriben med finansiering over Bankens egne 
midler; 
det anses for ønskværdigt, at muligheden for rentegodtgørelsen kommer til at omfatte 
projekter på Vestbredden og i Gazastriben inden for de prioriterede områder, der er 
fastlagt i nævnte forordnings artikel 2, stk 1 ; 
det er nødvendigt at ændre Rådets forordning 1734/94 for at åbne mulighed herfor -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel I 
I Artikel 2, stk. 2,, i Rådets forordning (EF) nr,. 1734/94 af I IL jul 1994 om 
finansielt og fagligt samarbejde med de besatte områder aUføføs således: 
"Fællesskabets bistand kan ydes til investeringsprojekter, gennemferlfghedkiarøiersøgelser, 
faglig bistand og uddannelsesforanstaltninger samt til de© palæstinensiske oiféntMge 
forvaltnings tilbagevendende udgifter.,, 
2. Artikel 2, stk 3, affattes således: 
"Fællesskabets finansiering af de i denne fbforining omhandlede projekter og aktioner 
ydes som gavebistand eller rentegodtgørelse i forbindelse med lån finansieret øver 
Bankens egne midler Rentegodtgørelsen udgør 3% " 
Artikel 2 
Artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr; 1734/94 af 11. juli 1994 om finansielt og fagligt 
samarbejde med de besatte områder affattes siledes: 
" 1. Finansieringsafgørelser angående; projekter øg aktioner, hvortil det ydes 
gavebistand i henhold ti denne forordning, træffes, efter procedureif i» actifeel 5 
2. Finansieringsa%øf eiser; ankende samlede bevillinger til! fåranstaltnrnger 
vedrørende fagligt samarbejde, uddannelsessamarbejde øg bandelsfremmende samarbejde 
træffes efter proceduren i artikel 5. 
Kommissionen underretter regelmæssigt det i artikel 5 nævnte udvalg ©m anvendelsen af 
de pågældende samlede bevillinger. 
3. Afgørelser om ændring af afgørelser, der er truffet efter proceduren i artikel 5, 
træffes af Kommissionen, når de ikke indebærer væsentlige ændringer eller en supplerende 
forpligtelse på over 20% af den oprindelige forpligtelse 
4 Finansieringsafgøi eiser vedrørende rentegodtgørelse trælfes eller proceduren i 
artikel 12 i Rådets forordning nr. 1488/96 af 23. juli 1996." 
Artikel 3 
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
9-
FINANSIERINGSOVERSIGT 
Artikel B7 420: Foranstaltninger i forbindelse med fredsaftalen mellem Israel og Den 
Palæstinensiske Befrielsesorganisation (PLO) 
i mio. ECU 
Gennemførelse 1996 
Forplig­
telser 
1 
52 Betaling­
er 
2 
49,4 Godkendte 
bevillinger 1997 
Forplig­
telser 
3 
50,0 Betaling­
er 
4 
50,0 Bevillinger, hvorom 
der er ansøgt for 
1998 
Forplig­
telser 
5 
50,0 Betaling­
er 
6 
50,0 Forskelle i % 
Forplig­
telser 
7-5/3 
0 Betaling­
er 
8=6/4 
0 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
jf ovenfor 
2. BUDGETPOST 
jf ovenfor 
3. RETSGRUNDLAG 
Rådets forordning (EF) nr. 1734/94 af 11. juli 1994 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN: 
4 1 Foranstaltningens generelle mål : 
Forholdene på Vestbredden og Gazastriben bærer kraftigt præg af de ødelæggende 
økonomiske og sociale følger af lang tids besættelse De sociale og økonomiske 
infrastrukturer er dårlige og lidet effektive, og de økonomiske nøgletal ligger langt 
,;o 
under nabostaternes. Førend Vestbredden og Gazastriben kan integreres ordentligt 
i den regionale økonomi, for slet ikke at tale om en integrering i Euro-
Middelhavsområdet, er det nødvendigt, at donorerne tilstræber en genopbygning 
og en institutionel, social og økonomisk udvikling til fordel for den 
palæstinensiske befolkning. 
Det generelle mål med denne budgetpost er derfor at finansiere grundlæggende 
sociale og økonomiske infrastrukturprojekter med særlig vægt på 
uddannelsessektoren. Kommissionen anser også udvikingen af institutioner til den 
palæstinensiske administration for særlig vigtig med henblik på at genetablere 
infrastrukturerne og serviceorganerne til fordel for befolkningen, og at højne deres 
levestandart. Denne budgetpost kan desuden også eventuelt bidrage til at fremme 
den økonomiske vækst ved at støtte den private sektor. 
Det er allerede tidligere forekommet, at Kommissionen - som andre donorer - er 
blevet opfordret til for et kortere tidsrum at bidrage til den palæstinensiske 
forvaltnings driftsomkostninger, med henblik på at sikre opretholdelsen af 
serviceydelser til den palæstinensiske befolkning i tidsrummet for etableringen af 
den nye forvaltning. 
Fællesskabets bestræbelser udfoldes ikke blot inden for rammerne af 
fredsprocessen i Mellemøsten, men også i sammenhæng med de bestræbelser, der 
udfoldes af alle de andre donorer, der er involveret i udviklingen af Vestbredden 
og Gazastriben. Disse donorer arbejder alle ud fra en prioritering af opgaverne, 
som foretages af Den Palæstinensiske Myndighed. 
4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse 
5 år (1994-1998) 
Ved udgangen af denne periode vil der - under hensyntagen til rådene fra 
Kommissionens kontor for faglig bistand til Vestbredden og Gazastriben 
(ECTAO) - om nødvendigt blive truffet beslutning om en forlængelse af 
Fællesskabets finansielle bistand. Eventuelt vil Kommissionen til den tid søge at 
SI A 
ændre retsgrundlaget samt at forelægge et nyt forslag til finansiering for 
budgetmyndigheden. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE OG INDTÆGTERNE 
5 1 IOU 
52 OB 
5 3 Indtægtstype: ikke relevant 
6. UDGIFTERNES OG INDTÆGTERNES ART 
100% tilskud 
- Tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere: 
Eventuelt kunne man påtænke en finansiering parallelt med Den Europæiske 
Investeringsbank for visse projekter, især infrastrukturprojekter. 
- Rentegodtgørelse 
- Andre, ingen 
Skal IJ'-støtten helt eller delvis tilbagebetales, hvis foranstaltningen giver det 
tilsigtede resultat? Nej 
- Medfører foranstaltningen en ændring af indtægtsniveauet? / bekræftende fald 
oplyses det, hvori ændringen består, og hvilken form for indlægter der er tale om: Nej 
- Genanvendelse. I tilfælde af, at Kommissionen vil kunne oprette "revolverende fonde", 
vil det være aktuelt for visse projekters vedkommende. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7 1 Metode for omkostningsberegning af foranstaltningen for regnskabsåret 1997 
På donorkonferencen i oktober 1993 stillede Fællesskabet et beløb på 250 mio. 
ECU i udsigt for tidsrummet 1994-98 over fællesskabsbudgettet, dvs over 
ovennævnte budgetpost, hvilket udgør ca. 50 mio. ECU pr. år, til og med år 1998. 
"4 
Den palæstinensiske befolkning på Vestbredden og Gazastriben lider under 
mangelen på offentlige serviceydelser på det sociale område og må derfor nøjes 
med et helt uacceptabelt niveau med hensyn til grundlæggende infrastrukturer 
såsom skoler, sundhedstjenester og andre sociale bistandssystemer. Derfor er det 
et næsten ubegrænset behov for infrastrukturer samt for at oprette institutioner 
under centralregeringen og i forbindelse med den offentlige forvaltning. 
Af det samlede beløb på $0 mio. ECU agter Kommissionen i 1997 at afsætte ca. 
15% til dækning af budgetunderskuddet i den offentlige sektor, 65% til 
infrastrukturprojekter, især på kommunalt plan og særlig i uddannelsessektoren, 
og yderligere 10% er sat til side til foranstaltninger, der indebærer institutionel 
støtte. For det resterende beløbs vedkommende vil Kommissionen afsætte ca. 5 
mio. ECU til faglig bistand, der ikke blot omfatter styrings- og 
overvågningsaktiviteter, herunder den finansielle kontrol med projekterne, men 
også forberedelse af større infrastrukturprojekter (feks. feasibility-undersøgelser). 
7.2 Omkostningernes fordeling på de enkelte elementer 
FB/BB i mio. ECU 
Fordeling 
Underskud på statsbudgettet FB 
Infrastrukturer FB 
Institutionel støtte FB 
Faglig bistand FB 
FBIALT Budget 97 
7,5 
32,5 
5 
5 
50 FBF98 
7,5 
32,5 
5 
5 
50 Forskelle 
0 
0 
0 
0 
0 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG - FORVENTEDE RESULTATER 
Kommissionen er helt klar over, at den palæstinensiske forvaltning er relativ uerfaren, og 
at dens regler og procedurer for finanskontrol først er blevet fastlagt for nylig. De faglige 
n 
bistandsmedhjælpere ved ECTAO vil sørge for overvågning af Kommissionens projekter, 
på grundlag af råd fra europæiske konsulenter, der betales via de forpligtelser, der er 
indgået under denne budgetpost (rubrikken "faglig bistand"). For så vidt angår 
Fællesskabets bidrag til driftsudgifterne, lægger Kommissionen især vægt på overvågning 
og finanskontrol. 
Disse foranstaltninger påvirker på ingen måde de normale kontrolforanstaltninger fra 
Kommissionens og Revisionsrettens side, idet det er fastsat i alle finansieringsaftaler, der 
gælder for Kommissionens projekter, at Kommissionen og Revisionsretten har ret til 
efterfølgende at få adgang til regnskaberne for samtlige projekter. 
9. OPLYSNINGER OM OMKOSTNINGSEFFEKTIVITET 
9.1 Specifikke og kvantificerbare mål - målgruppe 
Specifikke og kvantificerbare mål - målgruppe 
Målgruppen er den palæstinensiske befolkning på Vestbredden og i 
Gazastriben, der tæller ca. 2,3 mio. indbyggere (et tal, der må forventes at 
stige i de kommende år, hvor man regner med, at et betragteligt antal 
flygtninge vil vende tilbage til de nævnte områder), og målgruppen 
omfatter især de dårligst stillede blandt disse 2,3 mio. indbyggere. Disse 
personer er først og fremmest bosat i Gazastriben (hvor næsten tre 
fjerdedel af befolkningen er flygtninge), men også i bykommunerne og i 
landdistrikterne på Vestbredden, hvor infrastrukturerne ofte kun er svagt 
udviklede og under alle omstændigheder sædvanligvis lidet effektive. 
Kommissionens interventionsstrategi fastlægges ud fra Den Palæstinensiske 
Myndigheds prioritering. I lighed med andre donorer er Kommissionen 
afhængig af Den Palæstinensiske Myndigheds fastsættelse af denne 
prioritering, der altid rent konkret er baseret på de råd, den modtager af 
Verdensbanken. Den Palæstinensiske Myndighed vil sandsynligvis 
fremlæge en liste over de prioriterede tiltag for året 1997 samt give 
meddelelse om sin mere langsigtede udviklingsstrategi (der er ved at blive 
fastlagt) på det kommende møde i det rådgivende udvalg, hvori 
-Hf 
Verdensbanken fører forsædet, og som forventes afholdt i efteråret 1996 
Det kan dog ikke udelukkes, at den nye Palæstinensiske Myndighed, der 
etableres permanent efter valget i januar 1996, endnu ikke på nævnte 
tidspunkt vil have afsluttet denne prioritering. 
På grundlag af den således fastlagte prioritering redegør Den 
Palæstinensiske Myndighed over for Kommissionen sine behov med hensyn 
til anvendelsen af fællesskabsmidlerne. 
Med hensyn til investeringer kunne Kommissionen eventuelt påtage sig 
afholdelsen af udgifterne til etablering af infrastrukturer på områderne for 
sundhed, uddannelse og produktion, men det er sandsynligt, at 
hovedvægten for året 1997 - for så vidt, at det passer ind i Den 
Palæstinensiske Myndigheds udviklingsstrategi på lang sigt samt med dens 
liste over prioriterede tiltag - dels lægges på primær- og 
sekundærundervisningen samt undervisningen på universitetsniveau og på 
erhvervsuddannelserne, dels på udviklingen af infrastrukturer i byområder 
og landdistrikter (rensning af drikkevand, kloakering, bortskaffelse af fast 
affald, etablering af energiinfrastruktur). 
Oprettelsen af institutioner under Den Palæstinensiske Myndighed, 
herunder ministerier, kommunale forvaltninger, Rådet og andre centrale 
institutioner, vil ligeledes blive prioriteret. 
Kommissionen vil tillige sørge for den nødvendige faglige bistand til 
iværksættelse af denne støtte samt for afholdelsen af udgifter til 
udformning, styring og overvågning (finanskontrol og anden kontrol) af 
disse projekter. 
Det bør også fastslås, at forberedelsen af projekter samt gennemførelsen 
heraf vil foregå i overensstemmelse med Kommissionens 'Logicai 
Framework Approach'. Denne fremgangsmåde tager ikke blot sigte på en 
grundig forberedelse af projekterne og en effektiv gennemførelse af dem, 
men naturligvis også på opfyldelsen af kriterierne for 
omkostningseffektivitet og varighed, sammenlignet med andre løsninger. 
ir 
Om det lykkes Kommissionen at nå de tilsigtede mål, vil kunne aflæses af, i 
hvilken grad Den Palæstinensiske Myndigheds prioritering gennemføres, 
dvs. de projekter, der indgår i den særlige udviklingsstrategi. Under 
hensyntagen til de andre donorers aktiviteter, vil Kommissionen mene, at 
dens mål vil være opfyldt i den udstrækning, de grundlæggende sociale 
infrastrukturer er blevet etableret eller fornyet, eller i den udstrækning, 
ovennævnte servicetilbud til den palæstinensiske befolkning forbedres og 
bliver mere effektive og målrettede, og i den udstrækning, den 
palæstinensiske forvaltning bliver bedre rustet til selv at drive sine 
serviceorganer og planlægge deres aktiviteter. 
For så vidt angår et eventuelt bidrag fra Fællesskabets side til dækning af 
budgetunderskuddet i den offentlige sektor, vil Kommissionen tage hensyn 
til de fremskridt, der gøres af Myndigheden hen imod etablering af et 
budget uden underskud som følge af en mere effektiv inddrivelse af skatter 
og afgifter og en mere stram kontrol med udgifterne. 
Igennem hele gennemførelsesperioden vil Kommissionens repræsentant på 
Vestbredden og i Gazastriben sørge for samordning af projekterne med de 
andre donorer, via de såkaldte 'Local Aid Coordination Committees', der 
er oprettet af donorerne og Den Palæstinensiske Myndighed, og med støtte 
fra det team af faglige bistandsmedhjælpere, der befinder sig ude i marken 
og - eventuelt - fra konsulenter, der finansieres over samme budgetpost En 
række samråd vil kunne bidrage til, at man blandt donorerne undgår 
dobbeltarbejde, på trods af det store antal donorer, der findes. Disse 
samråd kan også bidrage til at sikre, at alle foranstaltninger opnår et 
maksimum af værditilvækst, især hvis hver donor koncentrerer sig om de 
sektorer, hvor han har de fleste erfaringer og den bedste position til at 
kunne sikre en så effektiv indsats som muligt. 
9.2 Begrundelse 
Nødvendigheden af en budgetmæssig intervention fra fællesskabets side 
"1 (o 
Ydelsen af bistand fra Fællesskabets side til det palæstinensiske folk 
foregår inden for rammerne af de midler, der er afsat til udviklingen af 
Middelhavsregionen Denne finansielle støttepolitik går ud på at styrke den 
politiske, økonomiske og sociale ligevægt i Middelhavsområdet og dermed 
Den Europæiske Unions sydgrænse. 
Den palæstinensiske befolkning har længe befundet sig i en situation, hvor 
de sociale og økonomiske infrastrukturer svækkedes, og derfor er der 
behov for at forny disse infrastrukturer samt at genetablere en 
palæstinensisk forvaltning, der er levedygtig og effektiv, og som er i stand 
til at sørge for genopbygningen af de berørte områder. Det palæstinensiske 
folk vil ikke kunne integreres i den regionale økonomi og slet ikke i Euro-
Middelhavsregionen uden en økonomiske udvikling, der tilnærmer 
palæstinenserne til det økonomiske niveau, deres nabolande allerede er nået 
op på. Det er nytteløst at tilstræbe en sådan udvikling, førend de 
grundlæggende infrastrukturer er genopbygget og en effektiv forvaltning er 
bragt på plads. 
Rehabiliteringen af de berørte områder er for øjeblikket genstand for en 
international indsats uden sidestykke, der samler et donorkorps på over 
fyrre lande, og Den Europæiske Union kan ikke holde sig uden for denne 
indsats. 
Valg af støtteform 
Støtten ydes i form af gavebistand. 
Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne påvirke de konkrete 
resultater af foranstaltningen: 
Selv om den politiske situation stadig er meget ustabil, vil de væsentligste 
risici bestå i den palæstinensiske forvaltnings manglende kapacitet og 
erfaring. I betragtning af den internationale finansielle støttes store omfang 
og antallet af sektorer og projekter, hvor der interveneres fra donorside, er 
der fare for, at den uerfarne Palæstinensiske Myndighed - på trods af 
i + 
støtten fra 'Local Aid Coordination Committees' - ikke er i stand til at 
programmere denne støtte på en effektiv og målrettet måde. 
Med henblik på at mindske risikoen for en utilstrækkelig målretning af 
støtten vil Kommissionen sørge for at sikre en så snæver koordinering som 
muligt med de andre donorer og naturligvis også med Den Palæstinensiske 
Myndighed selv. 
9.3 Overvågning og evaluering 
Resultatindikatorer 
Kommissionen anvender 'Logical Framework Approach' på alle sine 
projekter. Den sikrer, at konsulenter overvåger disse projekter inden for 
alle væsentlige sektorer, og at der eventuelt også sker en evaluering af 
selve projekterne med henblik på at finde ud af, om det er nyttigt at 
videreføre eller eventuelt udbygge dem. 
Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen ? 
I 1997 blev der foretaget en overordnet evaluering af støtten i medfør af 
Rådets resolution af 1. juni 1995. Den sammenfatter alle foranstaltninger, 
der er blevet finansieret over budgetpost B7-420 i løbet af de sidste 10 år. 
Denne evaluering skal være tilendebragt i juni 1998. 
Vurdering af resultaterne 
Kommissionen tilsigter ikke blot at bremse den sociale og økonomiske 
forværring af forholdene, men at forbedre de grundlæggende 
infrastrukturer og etablere nye forvaltningsinstitutioner, med det formål at 
forbedre levevilkårene for borgerne på Vestbredden og i Gazastriben og at 
skabe økonomisk vækst. Det vil dog fortsat være vanskeligt at måle de 
opnåede resultater, bl.a. som følge af de palæstinensiske instansers mangel 
på statistisk kapacitet. 
Kommissionen går nu ind i en fase, hvor man påbegynder den anden serie 
infrastrukturinterventioner på Vestbredden og i Gazastriben, og dens 
IS 
foranstaltninger på disse områder vil finde sted på grundlag af en række 
evalueringer af de afsluttede foranstaltninger; resultaterne af disse 
evalueringer vil således blive en afgørende faktor i beslutningsprocessen 
Den europæiske målsætning for Middelhavsregionen er at integrere 
Europas nabostater i et samlet Euro-Middelhavsområde E^n sådan 
integrering vil blive baseret på tre hovedmål: fred, demokrati og retsstat; 
varig økonomisk og social udvikling; social og kulturel dialog og styrkelse 
af det civile samfund (formålene med budgetposten MEDA B7-410). Selv 
om visse aspekter af Kommissionens program allerede nu foregår ad disse 
veje, og selv om de palæstinensiske områder kan drage fordel af en del af 
bevillingerne på budgetpost B7-410, er det dog nødvendigt, at de 
grundlæggende sociale infrastrukturer og de styrende institutioner 
etableres. Kommissionen vil benytte sig af denne særskilte konto for - især 
i de kommende år - at lægge vægt på genopbygningen af Vestbredden og 
Gazastriben, således at disse områder rent faktisk kan integreres i det 
samlede Euro-Middelhavsområde. 
4 3 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 552 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 02 09 
Katalognummer : CB-C0-97-611-DA-C 
ISBN 92-78-27514-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg