KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 21.09.1998 
KOM(1998) 540 endelig udg. 
Ændret forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld 
med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan, 
om endelig opkrævning af midlertidig told og om afslutning af 
antidumpingproceduren vedrorende importen af dette stof med oprindelse i Tyrkiet 
(forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens 
artikel 189A, stk. 2) 

BEGRUNDELSE 
Vedr.: Anti-dumping undersøgelse vedrørende import af ubleget stof af 
bomuld med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, 
Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. 
(1) Der henvises til Kommissionens forslag, dokument KOM (1998) 487, i hvilken 
Kommissionen foreslår at indføre en endelig told på import af en bestemt type 
stof af ubleget bomuld til Fællesskabet med oprindelse i Folkerepublikken Kina, 
Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan og at afslutte prodceduren der 
vedkommer Tyrkiet. 
(2) Ovennævnte forslag var baseret på forudsætning af, at eksportørerne I de 
pågældende lande ville afgive tilsagn. Forhandlinger fortsatte indtil september. 
(3) Efterfulgt at diskussionen ikke resulterede i tilsagn blev konkluderet, foreslår 
Kommissionen nu, at: 
— slette stk. (132), (133) og (134), 
— ændre stk. (135) og (140), 
— slette artikel 3, 
~ ændre artikel 5, 
(4) Efter at have yderligere bemærkninger fremlagt af forskellige interesserede 
parter, har Kommissionen nu foreslået, at 
— ændre stk. (17), (30), (44), (56), (60), (131) og (139), 
— slette stk. (53), 
— tilføje stk., efter ny nummerering efter ændringerne, (139), 
— ændre artikel 1, stk. 2 og 3, artikel 2, stk. 1, og artikel 4, stk. 2, 
— tilføje artikel 1, stk. 3, og artikel 4, 
— tilføje annex 1 (liste over samarbejdsvillige selskaber, der er omfattet af den 
i artikel 1, stk. 3,1 denne forordning omhandlede told). 
(5) Det er hermed foreslået at Rådet adopterer de vedlagte ændrede forslag til 
Rådets Forordning til at indføre en endelig antidumpingtold på import af 
bestemt typestof af ubleget bomuld med oprindelse i Folkerepublikken Kina, 
Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan og at afslutte proceduren der 
vedkommer Tyrkiet. 
Ændret forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) Nr /98 
af 
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld 
med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan, 
om endelig opkrævning af midlertidig told og om afslutning af 
antidumpingproceduren vedrørende importen af dette stof med oprindelse i Tyrkiet 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om 
beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske 
Fællesskab1, ændret ved forordning (EF) nr. 2331/962 og forordning (EF) nr. 905/983, 
særlig artickel 9 og artikel 10, stk. 2, 
under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende 
Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER 
(1) Ved forordning (EF) nr. 773/98 (i det følgende benævnt "forordningen om 
midlertidig told") indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på 
importen til Fællesskabet af ubleget stof af bomuld med oprindelse i 
Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt "Kina"), Egypten, Indien, 
Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. 
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE 
(2) Efter indførelsen af midlertidig antidumpingtold fik berørte parter, som anmodede 
om det, lejlighed til at blive hørt af Kommissionen. Parterne blev underrettet om 
de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var 
hensigten at anbefale indførelse af endelig antidumpingtold og endelig 
opkrævning på samme niveau som denne told af de beløb, der er stillet som 
sikkerhed i form af midlertidig told. De blev også indrømmet en frist, inden for 
hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. 
EFT 156 af 6.3.1996, s. 1. i 
2 EFT L 317 af 6.12.1996, s. 1. 
3 EFT L 128 af 30.4.1998, s. 18. 
i O-
(3) De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra de berørte parter blev undersøgt, og 
der blev i påkommende tilfælde taget hensyn dertil i forbindelse med de endelige 
resultater. 
(4) Flere producenter/eksportører fremførte, at det var ulovligt at iværksætte 
proceduren, idet meddelelsen herom først blev offentliggjort 46 dage efter 
indgivelsen af klagen, hvilket var en overtrædelse af artikel 5, stk. 9, i forordning 
(EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen"). 
(5) Formålet med fristen på 45 dage er, at EU-erhvervsgrenen får fordel af en hurtig 
gennemgang af klagen, og at Kommissionen kan indlede en procedure uden 
urimelig forsinkelse, hvis de nødvendige betingelser er opfyldt. Således vil ingen 
andre berørte parter lide skade ved, at meddelelsen offentliggøres en dag efter 
fristen på 45 dage. EU-erhvervsgrenen har ikke gjort indsigelse mod datoen for 
indledningen af proceduren. 
(6) Flere producenter/eksportører hævdede endvidere, at indledningen af proceduren 
var i modstrid med princippet non bis in idem, da en tidligere procedure 
vedrørende samme vare ikke var afsluttet formelt.4 
(7) I forbindelse med den tidligere procedure afslog Rådet at vedtage Kommissionen 
forslag om at træffe endelige foranstaltninger inden for den lovbestemte frist, dvs. 
15 måneder fra indledningen af proceduren, uden at angive de formelle grunde 
hertil. 
(8) For det første skal det sammenlignet med den tidligere procedure bemærkes, at 
undersøgelsen i nærværende procedure vedrører økonomiske oplysninger fra en 
anden undersøgelsesperiode og en vare, som til en vis grad er forskellig fra den, 
der er omfattet af den tidligere procedure. Dette udelukker i sig selv muligheden 
for, at undersøgelsen skulle være i modstrid med princippet non bis in idem. For 
det andet pålægger artikel 5, stk. 9, i grundforordningen Kommissionen at indlede 
en procedure, hvis der foreligger tilstrækkelige umiddelbare beviser på skadelig 
dumping til at begrunde dette. Da dette var tilfældet i forbindelse med denne 
procedure, indledte Kommissionen en ny undersøgelse. For det tredje skal en 
undersøgelse i henhold til artikel 6, stk. 9, afsluttes senest 15 måneder efter 
indledningen. Medens grundforordningen ikke indeholder nogen bestemmelse 
om, hvordan en procedure afsluttes formelt, når den pågældende frist er udløbet, 
uden at der er truffet foranstaltninger, og da der heller ikke kan træffes 
foranstaltninger derefter, må en procedure under sådanne omstændigheder retligt 
anses for at være afsluttet. 
Af disse grunde er det nødvendigt at tilbagevise ovennævnte argument om, at 
proceduren skulle være ulovlig. 
(9) Flere parter hævdede, at Kommissionen ikke havde påvist, at der forelå en klar 
adskillelse mellem det bundne og det ubundne marked, og at EU-erhvervsgrenens 
Denne procedure blev indledt ved offentliggørelse af en meddelelse i EFT C 50 af 21.2.1996. Der 
indførtes midlertidig antidumpingtold ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2208/96, EFT L 295 af 
20.11.1996, s. 3. 
2 
repræsentativitet og skadesundersøgelsen derfor skulle vedrøre både det bundne 
og det ubundne marked. 
Desuden hævdede flere parter, at klagernes status altid bør vurderes under 
henvisning til den EU-produktion, der er bestemt både til det bundne og det 
ubundne marked, uanset om der foreligger en klar adskillelse mellem de to 
markeder. 
(10) Kommissionen undersøgte også begge markeder på baggrund af indsendte 
oplysninger fra alle berørte parter. Den undersøgte især forbindelserne mellem 
salget af ubleget bomuldsstof fra integrerede væverier i senere produktionsled 
("bundne væverier"), som opererer på det bundne marked, fra væverier med 
produktion til det ubundne marked og i forbindelse med importerede stoffer. 
(11) Uanset hvilke producenter der er tale om, er ubleget bomuldsstof et 
mellemprodukt, som undergår yderligere forarbejdning. Strukturen i 
tekstilindustrien er sådan, at de ublegede stoffer enten fremstilles af et integreret 
selskab, som færdiggør stofferne efter vævning uden at lægge dem i 
salgsoplægninger, eller de fremstilles af ikke-integrerede væverier og sælges på 
det ubundne marked. 
(12) Det fremgår af undersøgelsen, at baseret på oplysninger om de klagende EU-
producenters situation fremstilles ca. 92% af de ublegede bomuldsstoffer, der 
sælges på det ubundne marked, af ikke-integrerede væverier. Disse væverier 
opererer udelukkende på det ubundne marked. Yderligere 3% af salget til det 
ubundne marked fremstilles af et selskab, der tilhører en gruppe, som er aktiv på 
markederne i senere led (færdigforarbejdning og konfektion). Dette selskab 
handler imidlertid uafhængigt på det ubundne marked og ikke på det bundne 
marked. Det konstateredes også, at de klagende EU-producenter tegner sig for ca. 
90% af den samlede EU-produktion til det ubundne marked. Der foreligger 
endvidere ikke oplysninger, som kunne tyde på, at situationen for ikke-
integrerede producenter, som ikke klagede, adskiller sig fra situationen for den 
klagende erhvervsgren. På baggrund af ovenstående kan det anslås, at kun 
omkring 5% af de ikke-integrerede producenters samlede produktion i 
Fællesskabet af ublegede bomuldsstoffer sælges på det ubundne marked af 
integrerede producenter i senere led, som hovedsagelig opererer på og producerer 
til det bundne marked. Denne begrænsede mængde består almindeligvis i rester af 
stoffer, som oprindeligt blev fremstillet til forarbejdning i disse selskabers senere 
led, og er derfor ikke repræsentativ for deres hovedvirksomhed. 
(13) Det er også værd at notere, at ublegede stoffer på det bundne marked generelt 
sælges til selskabsinterne overførselspriser, hvilket udelukker et 
rentabilitetselement. Desuden har mange af disse integrerede selskaber endog 
ikke en særlig virksomhedsstruktur for de afdelinger, der udfører de forskellige 
aktiviteter, men er opdelt i afdelinger inden for samme selskab. En prisforskel 
mellem markeder er ikke tilstrækkelig til at ændre forsyningskilden. 
(14) Med hensyn til salget af ublegede stoffer fra EU-producenterne i stikprøven for 
det ubundne marked konstateredes det, at varerne almindeligvis var bestemt til 
færdigforarbejdnings-, konverterings- og/eller konfektionsvirksomheder. 
(15) Det konstateredes også, at de samarbejdsvillige producenter/eksportører 
eksporterede størstedelen af deres stoffer via importører og forhandlere i 
Fællesskabet og ikke direkte til integrerede væverier. 
(16) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at stoffer, som fremstilles af de 
klagende EU-producenter og sælges til det ubundne marked, almindeligvis ikke 
konkurrerer med stoffer, som fremstilles og forarbejdes internt af integrerede 
væverier i senere led. Da der er en klar adskillelse mellem det bundne og det 
ubundne marked, og det bundne marked ikke i nogen særlig grad tilføres 
forsyninger direkte ved import af de pågældende varer, blev vurderingen af den 
skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, alene foretaget under henvisning til det 
ubundne marked. 
(17) Betingelserne vedrørende status burde også vurderes under henvisning til ikke-
integrerede producenters produktion, da skadesundersøgelsen vedrører EU-
erhvervsgrenen som defineret i henhold til artikel 4, stk. 1, i grundforordningen, 
og artikel 4, stk. 1, henviser til artikel 5, stk. 4, som indeholder reglerne om 
status. 
( 18) Derfor måtte ovennævnte argumenter afvises. 
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 
1. Anmodning om udelukkelse fra begrebet "den pågældende vare" 
(19) I forordningen om midlertidig told blev det foreløbigt besluttet at holde 
håndvævede ublegede stoffer uden for proceduren og at lade disse stoffer være 
fritaget for told, hvis de ledsages af et certifikat udstedt af de kompetente 
myndigheder i eksportlandet for, at de er fremstillet på håndvæve. Da der ikke 
blev modtaget dokumenterede bemærkninger mod denne udelukkelse af 
håndvævede stoffer, bekræftes de foreløbige resultater. 
(20) Efter offentliggørelsen af de midlertidige resultater blev der fremsat flere 
anmodninger eller gentaget sådanne om, at særlige typer ublegede bomuldsstoffer 
blev holdt uden for procedurens anvendelsesområde. 
(a) Stoffer til industrielle anvendelsesformål (industristoffer) 
(21) En eksportør hævdede, at industristoffer burde holdes uden for procedurens 
anvendelsesområde, da de havde forskellige fysiske egenskaber i forhold til andre 
ublegede bomuldsstoffer. Disse forskelle gjorde angiveligt industristofferne 
ubrugelige til andre formål end industrielle anvendelsesformål. Disse forskellige 
egenskaber og anvendelser skulle betyde, at forbrugerne havde en anden 
opfattelse af stofferne. Det blev påstået, at distributionskanalerne var forskellige, 
og at der ikke fandtes nogen produktion i Fællesskabet af disse stoffer. 
Stoffer til industrielle anvendelsesformål fremstilles i et bredt udvalg af 
konstruktioner, bredder, kvaliteter og vægte, afhængigt af deres 
anvendelsesformål. Der konstateredes ikke nogen klar adskillelse mellem 
industri stoffer og andre stoffer. Selv om nogle af konstruktionerne af 
industristoffer kun anvendes til bestemte formål, var stoffernes generelle fysiske 
egenskaber globalt set de samme som i stoffer til andre formål (f.eks. til møbler). 
Forhandlerne af industristoffer handler også med stoffer til andre formål og 
anvendelser. Det kan derfor ikke accepteres, at industristoffer holdes uden for 
procedurens anvendelsesområde. 
(b) Stretch-stoffer 
(22) En eksportør gentog anmodningen om, at stretch-stoffer af ubleget bomuld blev 
holdt uden for proceduren. Disse stoffer væves med et garn med en elastisk tråd, 
som tilfører det vævede stof dets elasticitet. Eksportøren hævdede, at disse stoffer 
fremstilles ved forskellige produktionsmetoder, at de sælges til forholdsvis høje 
priser, og at kunderne har en anden opfattelse af dem, eftersom den endelige 
anvendelse af disse stoffer er begrænset til beklædningsgenstande. 
Kommissionen konstaterede, at stretch-stoffer fremstilles efter samme 
produktionsmetode som de andre berørte stoffer. Under alle omstændigheder er 
det hverken forskelle i produktionsmetode eller forskelle i prispolitik, der i sig 
selv kan være afgørende for, at der er tale om en anden vare. Det konstateredes 
også, at trods forskellene mellem stretch-stoffer og almindelige stoffer, som er 
resultat af anvendelsen af elastisk garn, er de væsentligste fysiske egenskaber og 
anvendelser stadig de samme som for andre berørte ublegede stoffer af bomuld. 
Endvidere er kundernes opfattelse af disse stoffer grundlæggende den samme som 
af andre ublegede bomuldsstoffer. Anmodningen om at holde stretch-stoffer uden 
for denne proceduren kunne derfor ikke imødekommes. 
(c) Ubleget stof af bomuld, der anvendes til broderi, og stoffer af vægt på under 
100 g pr. m2 
(23) Som meddelt i forordningen om midlertidig told undersøgte Kommissionen 
yderligere problemet vedrørende stoffer, der anvendes til broderi, og stoffer af 
vægt under 100 g pr. m2. Det konkluderes i den forbindelse, at da deres 
væsentligste fysiske egenskaber og anvendelser fortsat er de samme som for de 
andre berørte stoffer, kan det ikke tillades, at de holdes uden for proceduren. 
2. Samme vare 
(24) Flere parter hævdede, at ubleget stof af bomuld, der fremstilles i Fællesskabet, 
ikke er samme vare som importeret ubleget stof af bomuld på grund af forskelle i 
produktionsmetode, kvalitet og konstruktioner. 
For det første er det EF-institutionernes praksis at fastslå, at kvalitet og 
produktionsmetode ikke er afgørende elementer til at bestemme, om der 
foreligger en anden vare. Fastsættelsen af, om der er tale om samme vare, baseres 
på de væsentligste kemiske, tekniske og/eller fysiske egenskaber, anvendelse eller 
funktion og kundernes opfattelse af varen. I det foreliggende tilfælde er forskelle i 
produktionsmetode og kvalitet ikke til hinder for, at importerede ublegede 
bomuldsstoffer kan betragtes som ombyttelige med stoffer, der er fremstillet i 
Fællesskabet. 
Med hensyn til forskelle i konstruktion bør det noteres, at bomuldsstof fremstilles 
i et bredt udvalg af konstruktioner, som defineres ved en kombination af to par 
5 
numre (garnnummer (vægt) og antal tråde i kæde og skud). De konstruktioner, der 
fremstilles i Fællesskabet af de klagende EU-producenter, ligner meget de 
importerede konstruktioner og opfylder således betingelserne i artikel 1, stk. 4, i 
grundforordningen. Producenterne/eksportørerne koncentrerer sig faktisk om et 
begrænset antal konstruktioner, som udgør det meste af deres eksport, og 
eksporterer mindre mængder af mange andre konstruktioner. Det er værd at 
bemærke, at både de mest solgte konstruktioner og resten af konstruktionerne 
ikke nødvendigvis er de samme for de forskellige berørte lande. 
Desuden viste undersøgelsen, at beslægtede konstruktioner, der fremstilles af 
erhvervsgrenen i Fællesskabet, indbyrdes er stærkt substituerbare. Af disse 
årsager kan argumentet ikke godtages. 
(25) Kommissionens foreløbige konklusioner på dette punkt bekræftes således. 
D. DUMPING 
1. Indonesien 
(a) Generelt 
(26) Det konstateredes, at de fire selskaber i stikprøven havde indgivet oplysninger, 
som Kommissionen ikke fandt tilfredsstillende på det foreløbige trin. 
Bemærkninger fremsat efter offentliggørelsen af de foreløbige resultater fik 
imidlertid Kommissionen til at overveje, om den, selv om oplysningerne fra disse 
selskaber ikke var ideelle i alle henseender, dog ville tage hensyn hertil for tre af 
de fire selskabers vedkommende, da der ikke var tale om mangler af en sådan art, 
at der ikke med rimelighed kunne træffes nøjagtige afgørelser på det endelige trin. 
Kun PT Daya Manunggal fremkom ikke med tilstrækkelige forklaringer, og alt 
for mange af oplysningerne fra dette selskab var utilfredsstillende. Afgørelserne 
vedrørende dette selskab må derfor stadig træffes på grund af de foreliggende 
faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen som 
beskrevet nærmere i betragtning (68) i forordningen om midlertidig told. 
(b) Justering for kreditomkostninger på hjemmemarkedet 
(27) I forbindelse med de foreløbige afgørelser blev justeringen for 
kreditomkostninger på hjemmemarkedet i højere grad baseret på rentesatserne i 
de reviderede regnskaber end på den procent, som de pågældende selskaber 
angav. 
(28) To selskaber hævdede, at det ikke var hensigtsmæssigt at anvende rentesatserne 
for kortfristede lån i de reviderede regnskaber, idet kreditomkostninger er 
offeromkostninger og ikke faktiske omkostninger, og at de rentesatser, der var 
angivet i besvarelserne af spørgeskemaet, derfor burde anvendes. 
Kravet blev afvist, da der kun kunne indrømmes justering for kreditomkostoinger 
i forbindelse med de normale banksatser, der var gældende i 
undersøgelsesperioden. Rentesatserne i de reviderede regnskaber blev anset for at 
være en pålidelig kilde ved fastsættelsen af den gældende markedssats i 
undersøgelsesperioden. 
(c) Fremstillingsomkostninger 
(29) For et selskabs vedkommende blev der foretaget justering for omkostninger til 
råmaterialer på det foreløbige trin på grundlag af de gennemsnitlige 
omkostninger. 
Selskabet udtrykte betænkeligheder ved justeringen for omkostninger til 
råmaterialer og fremlagde tilfredsstillende begrundelse for sit krav. Justeringen 
for omkostninger til råmaterialer blev derfor ændret i forbindelse med de endelige 
afgørelser. 
(d) Dumpingmargener 
(30) Hvad angår selskaber, som hører til den samme gruppe, anvendtes samme metode 
som i betragtning (44) og (45) i forordningen om midlertidig told. For 
producenter/eksportører eller grupper af selskaber i stikprøven er den endelige 
dumpingmargen, udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, 
følgende: 
. Group Argo Pantes (P.T. Argo Pantes + P.T. Daya Manunggal) 12,3 % 
.P.T.Apac 11,8% 
. P.T. Eratex Djaja 12,7 % 
Den endelige dumpingmargen for samarbejdsvillige producenter/eksportører, som 
ikke undersøgtes, blev fastsat på grundlag af det vejede gennemsnit for 
stikprøven. Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er denne 
margen 12,2%. 
For alle lande involveret i undersøgelsen, med undtagelse af Tyrkiet, var 
samarbejdsniveauet højt. Det foreslåes derfor, at dumpingmargenen for ikke-
samarbejdsvillige virksomheder fastsættes, som den højeste margen for 
samarbejdsvillige virksomheder fra dette land. For Indonesien resulterer dette I en 
restdumpingmargen på: 12,7% 
2. Tyrkiet 
(a) Generelt 
(31) Det konstateredes på et foreløbigt trin, at et af de udvalgte selskaber, Sflktas, ikke 
samarbejdede på alle områder i proceduren, fordi det viste sig, at der var anvendt 
en forkert omregningsfaktor ved fastsættelsen af de producerede og eksporterede 
mængder. Sagen undersøgtes yderligere, og det konstateredes, at fejlen skyldtes 
en skrivefejl. Kommissionen rettede fejlen og var derfor i stand til at opnå 
rimeligt nøjagtige resultater på det endelige trin. 
Kommissionen ændrede sin holdning til Sôktas og fastsatte en individuel 
dumpingmargen for selskabet. Den endelige dumpingmargen for 
samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven, blev fastsat ved, at der 
også blev taget hensyn til margenen for Soktås. 
Selv om det generelle samarbejdsniveau i Tyrkiet var det laveste blandt de berørte 
lande, blev stikprøvens repræsentativitet anset for at være tilfredsstillende, da den 
omfattede 46% af den mængde varer, Tyrkiet eksporterede i 
undersøgelsesperioden. 
(b) Justeringer 
(i) Transportomkostninger 
(32) Et selskab anfægtede transportomkostningerne ved eksportsalg, som var beregnet 
til 4,31 % af varens værdi. Det blev senere konstateret, at grundlaget for 
beregningen var fejlagtigt. Dette resulterede i en nedsættelse af de indenlandske 
transportomkostninger til 0,6 % af de eksporterede varers værdi. 
(ii) Kreditomkostninger 
(33) Kommissionen konkluderede på det foreløbige trin, at hjemmemarkedssalget for 
et selskab foregik på grundlag af et åbent regnskabssystem, og at dette system 
ikke gav Kommissionen mulighed for at fastslå, om priserne også afhang af 
betalingsvilkårene. I bemærkningerne til de offentliggjorte foreløbige resultater 
blev det imidlertid fremhævet, at betalingsbetingelserne var angivet på fakturaen, 
og at der var aftalt en forfaldsdato med kunden. Hvis betalingsbetingelserne ikke 
blev overholdt, blev den pris, der skulle betales, ændret på grundlag af antallet af 
dage mellem forfaldsdatoen og den dato, hvor betalingen faktisk fandt sted. Det 
blev derfor besluttet at indrømme en justering for kreditomkostninger i forhold til 
det antal dage, der var angivet på fakturaen. 
(c) Dumping 
(34) For producenterne/eksportørerne i stikprøven er den endelige dumpingmargen, 
udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, følgende: 
. Teksmobili 1,6 % 
. Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi AS Kayseri' 9,5 % 
.Sôktas 12,8% 
.Tureks 7,1% 
Samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven, får tildelt et vejet 
gennemsnit af dumpingmargenerne for selskaberne i stikprøven. Udtrykt i procent 
af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er denne margen 10,8 %. 
Ved at anse Sôktas for at være en samarbejdsvillig part øgedes 
samarbejdsniveauet med hensyn til importen fra Tyrkiet til 53%, hvilket stadig 
var meget lavere end samarbejdsniveauet for de andre berørte lande, som var nær 
ved 100%. Som følge heraf skulle der fortsat anvendes samme metode til 
fastsættelse af en restdumpingmargen på 13,7 % for Tyrkiet som i forordningen 
om midlertidig told, dvs. på grundlag af den højeste dumpingmargen for en model 
med repræsentativt salg. 
3. Egypten 
(a) Normal værdi 
(35) Ved beregningen af den normale værdi på det foreløbige trin havde 
Kommissionen inkluderet alle påløbne omkostninger, herunder 
finansieringsomkostninger, som disse var angivet i selskabets bøger. Et selskab 
hævdede imidlertid, at langfristede lån, som helt anvendtes til aktiviteter uden 
forbindelse med produktion eller salg af bomuldsstoffer, ikke burde være 
inkluderet i salgs-, general- og administrationsomkostningerne (i det følgende 
benævnt "SG&A") ved beregningen af den normale værdi, og fremlagde 
tilstrækkelige beviser herfor. Det blev derfor besluttet at ændre SG&A og følgelig 
nedsætte den normale værdi. 
(b) Dumping 
(36) Metoden i betragtning (64) i forordningen om midlertidig told bekræftes. 
(37) Den endelige dumpingmargen for Egypten, udtrykt i procent af importprisen, cif 
Fællesskabets grænse, er 18,5 %. 
4. Pakistan 
(a) Normal værdi: indføjelse af stretch-stoffer ved fastsættelsen af fortjeneste 
på hjemmemarkedet 
(38) En eksportør, som producerer stretch-stoffer, hævdede, at hvis stretch-stof skulle 
betragtes som samme vare, burde der ikke tages hensyn til salg af denne type ved 
fastsættelsen af fortjenstmargenen på hjemmemarkedet, fordi de særlige 
kendetegn ved denne type stof betød, at de fortjente en højere fortjenstmargen end 
de almindelige bomuldsstoffer. Desuden hævdedes det, at stretch-stoffer ikke 
kunne have påført EU-erhvervsgrenen skade, da de kun solgtes på 
hjemmemarkedet. 
Som beskrevet ovenfor konstateredes det, at stretch-stoffer hører til den 
pågældende vare. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen 
må fortjenesten fastsættes på grundlag af alt salg på hjemmemarkedet af samme 
vare i normal handel. At stretch-stoffer ikke eksporteredes i 
undersøgelsesperioden er således ikke relevant i denne sammenhæng. 
(b) Produktionsomkostninger 
(i) Garnomkostninger 
(39) På det foreløbige trin blev det for et selskab besluttet ikke at forlade sig på de 
månedlige omkostningsskemaer, der specielt var udarbejdet med henblik på 
undersøgelsen, da disse rapporter ikke kunne sættes i forbindelse med det 
pågældende selskabs reviderede regnskaber. I stedet anvendtes selskabets normale 
omkostningsark. Ved kontrolbesøget på stedet gjorde selskabet det ikke tydeligt, 
at omkostningsarkene vedrørende omkostningerne til garn kun henviste til 
omkostningerne i september, hvorimod alle andre omkostningsposter viste 
gennemsnit for hele året. Selskabet hævdede efter offentliggørelsen af de 
foreløbige resultater, at produktionsomkostningerne burde korrigeres, og at 
omkostningerne til garn i den pågældende salgsmåned skulle anvendes i stedet for 
dem på omkostningsarket, dvs. omkostningerne i september. Det blev fastslået, at 
anmodningen var berettiget, og produktionsomkostningerne blev ændret i 
overensstemmelse hermed. 
Selskabet hævdede også, at de anvendte garnomkostninger til fastsættelsen af 
produktionsomkostninger fejlagtigt omfattede bruttofortjenesten for den 
spinderiafdeling, som tilhører samme selskab. Kommissionen baserede sine 
beregninger på de omkostninger til garn, der konstateredes i selskabets 
omkostningsark. Da selskabet ikke på stedet kunne påvise, at der var en 
bruttofortjeneste mellem spinderi- og væveriafdelingen, blev der ikke foretaget 
ændringer i selskabets omkostningsark. 
(ii) Genanvendelse af affald 
(40) Med hensyn til indtægter fra affaldsprodukter hævdede flere selskaber, at disse 
indtægter skulle modregnes i produktionsomkostningerne. Indtægterne fra salg af 
affaldsprodukter behandledes ved anvendelse af de regnskabsmetoder, der 
anvendtes af de berørte selskaber. 
(c) Eksportpris 
(i) Anvendte vekselkurser og kreditomkostninger 
(41) Flere producenter/eksportører anfægtede, at Kommissionen ikke ville godtage 
ethvert beløb fra bankerne som en normal betaling, der afspejler den vekselkurs 
og de kreditomkostninger, disse finansielle institutioner tilbyder. Den vekselkurs, 
som bankerne anvendte, var imidlertid ikke gennemsigtig, da omregningskursen 
også omfattede afgiften for omregning af USD til rupee og provisionen for 
indløsning af rembursen før den aftalte tid. Da producenterne/eksportørerne ikke 
var i stand til at påvise, hvilken kurs banken havde anvendt i hver enkelt 
transaktion, blev det besluttet at anvende det månedlige gennemsnit af 
vekselkursen i spørgeskemaet i overensstemmelse med Kommissionens faste 
praksis. 
Kreditomkostningerne blev derfor beregnet på grundlag af de aftalte 
betalingsvilkår og den rentesats, der var angivet af producenterne/eksportørerne. 
(d) Justeringer 
(i) Tilbageholdt skat 
(42) Alle pakistanske producenter/eksportører måtte betale en "eksportskat" på 0,75 %, 
som banken trak fra, når betalingen for eksportsalg var modtaget. Ifølge 
selskaberne burde denne eksportskat ikke fratrækkes eksportprisen, da den kunne 
modregnes i skyldig indkomstskat. Selskaberne var i stand til at bevise, at de 
faktisk havde modregnet denne skat, og anmodningen blev derfor imødekommet. 
(ii) Tilbagetrækning af told 
(43) Ifølge de pakistanske producenter/eksportører burde justeringen for importafgifter 
i den normale værdi være større. I forbindelse med forordningen om midlertidig 
told blev der kun justeret for told på kemikalier, som indgik i appreturmaterialet. 
10 
Problemet blev taget op igen. Det konstateredes, at det var muligt at justere 
yderligere for punktafgifter, som er betalt på garnet, når det ved kontrolbesøget på 
stedet bevistes, at tolden faktisk blev refunderet. 
(e) Dumping 
(44) For producenter/eksportører eller grupper af selskaber i stikprøven er den endelige 
dumpingmargen, udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, 
følgende: 
. Arner Fabrics Ltd og Diamond Fabrics Ltd) 3,5 % 
. Nishat Fabrics Ltd og Nishat Mills Ltd 10,5 % 
. Kohinoor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd, Kohinoor Weaving Mills Ltd.) 
9,8 % 
Den endelige dumpingmargen for samarbejdsvillige producenter/eksportører, som 
ikke undersøgtes, blev baseret på det vejede gennemsnit for stikprøven. Udtrykt i 
procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er denne margen 9,5 %. 
Af samme årsager som for Indonesien blev det besluttet at fastsætte 
restdumpingmargenen på samme niveau som den højeste dumpingmargen, der er 
fastlagt for et undersøgt firma i Pakistan, dvs. til 10,5% 
5. Indien 
(a) Generelt 
(45) Cotton Textiles Export Promotion (i det følgende benævnt "den indiske 
sammenslutning") fremførte, at stikprøven af selskaber for Indien ikke var 
repræsentativ, da den ikke afspejlede alle de forskellige væve, der anvendtes i 
Indien, og da den omfattede et selskab, som havde eksporteret sin produktion på 
grundlag af masterkontrakter. Den kunne derfor ikke lægges til grund for en 
gyldig beregning af antidumpingtold. Kommissionen havde imidlertid accepteret 
de udvalgte producenter/eksportører, som den indiske sammenslutning selv havde 
foreslået, og havde også føjet deres største eksportør til stikprøven. Ovennævnte 
argumenter fra den indiske sammenslutning kunne således ikke drage stikprøvens 
repræsentativitet i tvivl. 
(b) Normal værdi 
(i) Modeller til sammenligning 
(46) En række indiske producenter hævdede, at den normale værdi var fastsat på et 
fejlagtigt grundlag, fordi salget på hjemmemarkedet af varer af sekundakvalitet 
ikke var medtaget ved fastsættelsen af den normale værdi for visse 
konstruktioner. 
Med henblik på anvendelse af hjemmemarkedspriserne til sammenligningen af 
den normale værdi og eksporten til Fællesskabet måtte Kommissionen sikre sig, 
at de konstruktioner, der både blev solgt til hjemmemarkedet og i Fællesskabet, 
havde identiske egenskaber. Det konstateredes imidlertid, at varer af 
11 
sekundakvalitet havde egenskaber, som gjorde, at de adskilte sig fra varerne af 
første kvalitet. 
Da eksporten til Fællesskabet var varer af første kvalitet, var det nødvendigt at 
beregne den normale værdi på grundlag af en sammenlignelig vare i 
overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i grundforordningen, dvs. varer af første 
kvalitet, som sælges på hjemmemarkedet i eksportlandet. Anmodningen kunne 
derfor ikke imødekommes. 
(ii) Anvendt fortjenstmargen til beregningen af den normale værdi 
(47) Med hensyn til den fortjenstmargen, der anvendtes ved beregningen af den 
normale værdi, fremførte flere producenter/eksportører, at fortjenesten på 
hjemmemarkedet kun burde have været vurderet på grundlag af de konstruktioner, 
som solgtes både på hjemmemarkedet og på markedet i Fællesskabet. 
I overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen skal beløbet for 
fortjeneste fastsættes på grundlag af alt salg af samme vare på hjemmemarkedet i 
normal handel. At en bestemt type af samme vare ikke sælges til eksport er 
følgelig irrelevant i den forbindelse. Anmodningen kunne derfor ikke 
imødekommes. 
(48) Et indisk selskab fremførte, at Kommissionen med urette afslog at anvende 
selskabets egen fortjeneste ved beregningen af den normale værdi. Ifølge artikel 
2, stk. 6, i grundforordningen skal beløbet for fortjeneste fastsættes på grundlag af 
de faktiske beløb, der påløber i forbindelse med produktion og salg i normal 
handel af samme vare. Da mindre end 10% af selskabets samlede salg på 
hjemmemarkedet af samme vare fandt sted i normal handel, anvendtes det vejede 
gennemsnit af de faktiske beløb for fortjeneste, der var fastsat for andre 
eksportører eller producenter, som er omfattet af undersøgelsen, for så vidt angår 
produktion og salg af samme vare i Indien, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 
6, litra a). 
(c) Eksportpris 
(49) Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger til fastsættelsen af 
eksportprisen. Konklusionerne i forordningen om midlertidig told bekræftes 
derfor. 
(d) Justeringer 
(i) Vekselkurser 
(50) Fire indiske selskaber hævdede, at Kommissionen burde have fulgt 
bestemmelserne i artikel 2, stk. 10, litra j), ved at anvende de vekselkurser, de 
faktisk anvendte, når de noterede deres eksportsalg. Ifølge det generelle princip i 
artikel 2, stk. 10, litra j), i grundforordningen skal vekselkursen på salgsdatoen 
anvendes til valutaomregning. Eneste undtagelse er, at når salg af udenlandsk 
valuta på terminsmarkedet er direkte knyttet til det pågældende eksportsalg, 
anvendes vekselkursen, som er gældende for dette terminssalg. Undersøgelsen har 
vist, at der ikke var nogen direkte forbindelse mellem salget af udenlandsk valuta 
på terminsmarkedet og det pågældende eksportsalg. Ingen af selskaberne kunne 
12 
endvidere bevise, at salget af udenlandsk valuta på terminsmarkedet havde 
påvirket priserne og prisernes sammenlignelighed som omhandlet i artikel 2, stk. 
10, i grundforordningen. 
(51) De samme selskaber hævdede også, at Kommissionen burde have anvendt 
vekselkursen på salgsdatoen i stedet for gennemsnitlige månedlige vekselkurser. 
Det er imidlertid institutionernes faste praksis at anvende gennemsnitlige 
månedlige vekselkurser. Det ville være uhørt vanskeligt at anvende de daglige 
vekselkurser, hvilket under alle omstændigheder ville have give næsten samme 
resultat. 
(52) Selskaberne fremførte også, at Kommissionen automatisk burde indrømme 
justering for valutaomregning, hvis den ikke godtog de vekselkurser, de anvendte. 
Der kan i henhold til artikel 2, stk. 10, kun foretages individuelle justeringer for 
forskelle i faktorer, som bevisligt berører priserne og prisernes 
sammenlignelighed. Da ingen af selskaberne påviste dette, indrømmede 
Kommissionen ikke justering for valutaomregninger. Anmodningen kunne derfor 
ikke imødekommes. 
(iii) Rabatter, afslag og mængder 
(53)De indiske producenter hævdede også, at der burde justeres for forskelle i mængder. I 
den forbindelse bør det noteres, at anmodningerne hverken rigtig angav omfanget 
eller havde direkte tilknytning til det pågældende salg. Desuden var kravene ikke 
fremsat inden for fristen for besvarelse af spørgeskemaet og kunne derfor ikke 
godtages. 
(e) Dumping 
(i) Metode 
(54)Tre selskaber fremførte, at Kommissionen fejlagtigt havde besluttet at sammenligne 
de gennemsnitlige normale værdier med individuelle priser ved eksport til 
Fællesskabet. Et selskab hævdede, at der ikke var betydelige forskelle i dumping i 
modsætning til resultatet af en sammenligning af en normal værdi opgjort som et 
vejet gennemsnit og en eksportpris opgjort som et vejet gennemsnit. Det andet 
selskab hævdede, at der ikke var noget mønster med meget forskellige eksportpriser, 
og det tredje selskab hævdede, at Kommissionen burde have anvendt det pågældende 
selskabs masterkontrakter i stedet for fakturaerne, fordi importørerne beregner deres 
bruttoavancer på grundlag af gennemsnitsprisen i masterkontrakten. 
For hvert enkelt af de tre selskaber konstateredes et eksportprismønster, som var 
væsentligt forskelligt alt efter de forskellige købere, regioner og tidsperioder. Det 
konstateredes også, at der under hensyn til det fastslåede dumpingniveau for hvert 
enkelt selskab var betydelige forskelle i dumpingen ved en sammenligning af 
normale værdier og eksportpriser på grundlag af gennemsnittet og på grundlag af 
gennemsnit af de enkelte transaktioner. Kommissionen drog den konklusion, at en 
sammenligning på grundlag af gennemsnit ikke ville afspejle dumpingens fulde 
omfang. Anmodningen om at sammenligne eksportpriser opgjort som et vejet 
gennemsnit og normale værdier opgjort som et vejet gennemsnit kunne derfor ikke 
godtages. 
13 
Hvad angår det tredje selskab, anvendte Kommissionen hellere fakturaerne end 
masterkontrakterne, fordi kun priserne på fakturaerne afspejlede de beløb, der 
betaltes eller skulle betales for varen, når den solgtes til eksport. Dette er også i 
overensstemmelse med fast praksis som omhandlet i artikel 2, stk. 8, i 
grundforordningen. 
(ii) Dumpingmargen 
(55)For producenterne/eksportørerne i stikprøven er den endelige dumpingmargen, 
udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, følgende: 
. Century Textiles and Industries Ltd 13,6% 
. Coats Viyella India Ltd(siden omdøbt Madura Coats Ltd.) 11,6 % 
. Mafatlal Industries Ltd 10,2 % 
. Vardhman Spinning & General Mills Ltd 3,7 % 
. Virudhunagar Textile Mills og Thiagarajar Mills Ltd 3,5 % 
Samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven, fik tildelt den vejede 
gennemsnitlige dumpingmargen for selskaberne i stikprøven. Udtrykt i procent af 
importprisen, cif Fællesskabets grænse, er denne margen 10,6%. 
Af samme årsager som for Indonesien blev det besluttet at fastsætte den indiske 
restdumpingmargen på samme niveau som for den højeste dumpingmargen, der er 
fastlagt for et undersøgt firma I Indien, dvs. til 13,6 %. 
6. Folkerepublikken Kina 
(a) Normal værdi 
(i) Lande uden markedsøkonomi 
(56)En række kinesiske producenter/eksportører hævdede, at Kina nu var et land med 
markedsøkonomi, og at det derfor ikke var nødvendigt at anvende et referenceland til 
fastsættelsen af den normale værdi, da de kinesiske hjemmemarkedspriser og /eller 
produktionsomkostninger kunne anses for at være pålidelige. 
Kommissionen anerkender den fortsatte proces med økonomiske reformer i Kina 
fra fuldstændig statskontrolleret planøkonomi til markedsøkonomi, men den 
kunne i henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen ikke imødekomme 
anmodningen, og konklusionerne i betragtning (160) i forordningen om 
midlertidig told bekræftes derfor. 
(ii) Valg af referenceland 
(57)En række kinesiske producenter/eksportører argumenterede imod valget af Indien 
som referenceland, fordi kun et begrænset antal konstruktioner kunne sammenlignes 
med de kinesiske eksportvarer. 
Kommissionen anvendte alle de kinesiske varer, som den konstaterede havde en 
konstruktion, der kunne sammenlignes med den, der solgtes på det indiske 
hjemmemarked. Dette gav et loyalt og pålideligt grundlag for en sammenligning, 
14 
eftersom 67,7 % af den samlede eksport for de kinesiske producenter/eksportører 
i stikprøven var medtaget i dumpingberegningen. Det blev også fastslået, at dette 
udgør en repræsentativ del af den samlede kinesiske eksport af den pågældende 
vare, og at Indien derfor i så henseende var et egnet referenceland. Hverken de 
kinesiske eksportører eller de kinesiske myndigheder havde desuden foreslået 
noget andet referenceland. 
(b) Dumping 
(58)Metoden i betragtning (168) i forordningen om midlertidig told bekræftes. 
(59)Den endelige dumpingmargen for Kina, udtrykt i procent af importprisen, cif 
Fællesskabets grænse, er 8,7 %. 
E. SKADE 
1. Indledende bemærkning: "undersøgelsesperioden'* 
(60)Flere parter anfægtede, at Kommissionen på det foreløbige trin havde undersøgt 
tendenserne i skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser på årsbasis, og 
at den havde anvendt perioden fra juli 1996 til juni 1997 
(skadesundersøgelsesperioden) i stedet for den 18 måneder lange 
undersøgelsesperiode. 
Det må erindres, at forekomsten af dumping, prisunderbud og salg under prisen er 
blevet undersøgt under henvisning til en periode på 18 måneder fra 1. januar 1996 
til 30. juni 1997. For analysen af de skadesaspekter, der kræver undersøgelse af 
tendenser såsom produktion, salg, markedsandel, lagre, rentabilitet og 
beskæftigelse, undersøgtes perioden fra 1. januar 1993 til 30. juni 1997. For at 
give mulighed for en sammenligning på årsbasis i stedet for den 18 måneder 
lange undersøgelsesperiode anvendtes en 12 måneder lang periode 
(skadesundersøgelsesperioden) til en sammenligning med kalenderårene 1993 til 
1996. 
2. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import 
(61)1 forordningen om midlertidig told undersøgtes spørgsmålet om kumulativ vurdering 
af importen fra alle de berørte lande. Det blev foreløbigt besluttet at vurdere importen 
fra Tyrkiet kumulativt, men at undersøge sagen yderligere. 
Efter at der var truffet midlertidige foranstaltninger, hævdede en række pakistanske 
producenter/eksportører også, at importen fra Pakistan ikke burde lægges sammen 
med importen fra de andre berørte lande. Det blev påstået, at varerne fra Pakistan 
importeredes på andre konkurrencevilkår, fordi importen fra Pakistan og dennes 
andel af markedet i Fællesskabet var faldet mellem 1993 og 
skadesundersøgelsesperioden, medens priserne var steget. 
En række indonesiske producenter/eksportører hævdede også, at importen fra 
Indonesien ikke burde lægges sammen med den øvrige import, fordi den kun 
udgjorde en lille del af markedet i Fællesskabet i 1996 og var faldende mellem 
1996 og skadesundersøgelsesperioden, og fordi priserne angiveligt steg hurtigere i 
Indonesien end i de andre berørte lande. 
15 
(a) Tyrkiet 
(62)For Tyrkiets vedkommende blev anmodningen om at holde landet uden for den 
kumulative vurdering foreløbigt afvist, fordi der herskede tvivl om, hvorvidt 
stikprøven af producenter/eksportører var repræsentativ, og dette kunne have 
indflydelse på konklusionerne. 
(63)Kommissionen foretog en ny vurdering af importen fra Tyrkiet, efter at Sôktas var 
blevet anset for at være et samarbejdsvilligt selskab som omhandlet i betragtning 
(34). Den vurderede især konkurrencevilkårene. 
I den forbindelse mindes der om, at artikel 3, stk. 4, i grundforordningen stammer fra 
artikel 3, stk. 3. nr. 3., i WTO-aftalen vedrørende antidumping, hvori det hedder, at 
"er indførslen af en vare fra mere end ét land samtidig omfattet af 
antidumpingundersøgelser, kan de undersøgende myndigheder kun vurdere 
følgevirkningerne af en sådan indførsel kumulativt, hvis de fastslår, at (a) [...] den 
indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og (b) det vil være 
hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på 
baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene for 
konkurrencen mellem de indførte varer og den tilsvarende indenlandsk fremstillede 
vare. " 
Desuden hedder det i artikel 5, stk. 8, i WTO-aftalen vedrørende antidumping: 
"Undersøgelsen indstilles omgående i sager, hvor [...] omfanget af den faktiske eller 
mulige dumpingimport f...J er ubetydeligt. [...] Omfanget af dumpingimporten anses 
normaltfor ubetydeligt, hvis det konstateres, at dumpingimporten fra et bestemt land 
tegner sig for mindre end 3% af de indførte mængder af samme vare til det 
importerende medlem [...]. " 
(64)Kommissionen konstaterede således, at importen fra Tyrkiet faldt med 41% fra ca. 16 
500 tons i 1994 til ca. 9 700 tons i 1996. Mellem 1996 og 
skadesundersøgelsesperioden faldt importen yderligere med 43% til ca. 5 500 tons. 
Importens andel af markedet i Fællesskabet faldt fra 5,3 % i 1994 til 3,2 % i 1996 og 
udgjorde den mindste markedsandel af alle de berørte lande. I 
skadesundersøgelsesperioden faldt andelen til 1,9 %. 
Medens importen fra Tyrkiet udgjorde 3,4 % af den samlede import til 
Fællesskabet i den 18 måneder lange undersøgelsesperiode, udgjorde den kun 2,6 
% i skadesundersøgelsesperioden. 
Priserne på importen til Fællesskabet fra Tyrkiet steg med 9% mellem 1993 og 
1996; i 1996 havde Tyrkiet de højeste priser af alle de berørte lande. Med hensyn 
til prisunderbud konstateredes der et gennemsnitligt prisunderbud på 5,1 % for 
Tyrkiet. 
(65)Det er EU-institutionernes faste praksis at vurdere virkningerne af importen for EU-
erhvervsgrenen særskilt, når der er tydelig forskel på adfærden på markedet i de 
forskellige lande med hensyn til f.eks. importudvikling, markedsandel og priser, 
hvilket også viser, at vilkårene for konkurrencen er forskellige. 
Med hensyn til forskellene i adfærden på markedet faldt importen fra Tyrkiet over en 
perioden på næsten 4 år, som startede lang tid før den periode, hvor der var indført 
16 
midlertidig antidumpingtold på grundlag af den tidligere antidumpingprocedure 
vedrørende ublegede bomuldsstoffer. I betragtning af det lange tidsrum og omfanget 
af nedgangen var der ikke tale om et forbigående, men om et strukturbestemt fald. I 
modsætning hertil faldt nedgangen i importen fra Pakistan og Indonesien helt 
sammen med den periode, hvor der var truffet midlertidige foranstaltninger på 
grundlag af den tidligere procedure. 
(66)Denne vurdering bekræftes af det lave prisunderbud, der konstateredes for Tyrkiet, 
og som var det laveste for alle de berørte lande. 
(67)På baggrund af alle de ovenstående faktorer tilsammen fastslås det, at importen fra 
Tyrkiet bør vurderes særskilt i forhold til den øvrige import, der er omfattet af denne 
undersøgelse. 
(b) Pakistan 
(68)For Pakistan konstaterede Kommissionen, at importen fra Pakistan steg med 10% 
mellem 1993 og 1996 og at dens andel af markedet lå på omkring 8%. Mellem 1994 
og 1996 steg importen fra Pakistan med ca. 27% og markedsandelen fra ca. 6% til ca. 
8%. Mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden faldt importen fra Pakistan og 
dens andel på markedet i Fællesskabet til 5%. Faldet i importmængden og 
markedsandelen mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden falder til dels sammen 
med den periode, hvor der var indført midlertidig antidumpingtold på grundlag af den 
tidligere procedure. Med hensyn til priserne på importen til Fællesskabet fra Pakistan 
steg de med 24% mellem 1993 og 1996 og forblev uændrede mellem 1996 og 
skadesundersøgelsesperioden. I 1996 var det de laveste af alle de berørte landes 
priser. Prisunderbuddet nåede op på 9,1 % i undersøgelsesperioden. 
På baggrund af ovenstående fastslås det, at der ikke er grund til at fravige 
konklusionerne i forordningen om midlertidig told, da tendenserne i importmængde 
og markedsandel ikke viser, at konkurrencevilkårene er forskellige fra situationen i 
de andre berørte lande. Den kumulative vurdering i forordningen om midlertidig told 
bekræftes derfor. 
Selv om dumpingimporten fra Pakistan blev vurderet særskilt, ville importmængden 
og priserne og virkninger for priserne i Fællesskabet være af en sådan art, at de 
særskilt betragtet ville blive anset for at have påført EU-erhvervsgrenen væsentlig 
skade. 
(c) Indonesien 
(69)Importen fra Indonesien steg fra ca. 9 200 tons til 13 800 tons mellem 1993 og 1996. 
Dens andel af markedet i Fællesskabet steg fra 3,4 % i 1993 til 4,5 % i 1996. I 
skadesundersøgelsesperioden faldt den til 3,7 %. Der var et fald på 15% i priserne på 
importen fra Indonesien mellem 1993 og 1996. Der konstateredes desuden et 
gennemsnitligt prisunderbud for Indonesien på 24,7 %. 
På baggrund af ovenstående bekræftes de foreløbige konklusioner med hensyn til 
kumulering af importen fra Indonesien. Selv særskilt betragtet ville importen fra 
Indonesien være anset for at have påført EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. 
3. Dumpingimportens omfang og markedsandel 
17 
(70)På grundlag af den særskilte undersøgelse af Tyrkiet er omfang og markedsandel for 
importen fra de berørte lande blevet vurderet på følgende måde: Kina, Egypten, 
Indien, Indonesien og Pakistan (i det følgende benævnt de "fem kumulerede lande") 
på den ene side og Tyrkiet på den anden side. 
(a) Dumpingimportens omfang og markedsandel 
(i) Dumpingimportens kumulerede omfang og markedsandel 
(71)Importmængden fra de fem kumulerede lande steg med 13% mellem 1993 og 1996, 
nemlig fra ca. 108 000 tons til ca. 122 000 tons. Mellem 1996 og 
skadesundersøgelsesperioden (hvor der var truffet midlertidige 
antidumpingforanstaltninger i en del af perioden) faldt importen fra de fem 
kumulerede lande med 22%, nemlig fra ca. 122 000 tons til ca. 94 800 tons. 
Andelen af markedet i Fællesskabet for importen fra de pågældende lande lå stabilt 
på ca. 39% mellem 1993 og 1996. I skadesundersøgelsesperioden lå denne 
markedsandel på ca. 32%. 
(ii) Omfang og markedsandel for importen fra Tyrkiet 
(72)Importen fra Tyrkiet steg mellem 1993 og 1994 fra ca. 9 200 tons til ca. 16 500 tons. 
Mellem 1994 og 1996 var der et pludseligt fald fra ca. 16 500 tons til ca. 9 700 tons. 
Denne imports andel af markedet i Fællesskabet faldt fra 5,3 % til 3,2 %. 
Mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden faldt importen fra Tyrkiet 
yderligere med 43% fra ca. 9 700 tons til ca. 5 500 tons, og markedsandelen faldt 
yderligere til ca. 1,9 %. 
(b) Bemærkninger fra de berørte parter 
(73)En berørt part hævdede, at der var fejl i Kommissionens analyse af udviklingen i 
importmængden fra de berørte lande: 
- for det første fordi Kommissionen forsøgte at forklare faldet i importmængden i 
1997 ved hjælp af spekulationer om, hvorvidt der fandt en opbygning af lagre sted 
i 1996 efterfulgt af salg af lagerbeholdninger i 1997 
- for det andet fordi det også er nødvendigt med en vis grad af frihed vedrørende 
importmængden, hvis der skal føres en sådan lagerpolitik, hvilket ikke er tilfældet 
inden for de gældende rammer med kontingentbegrænsninger. 
(74)Angående det første punkt bekræftede Kommissionen, at faldet i importmængden i 
1997 fulgte en opbygning af lagrene i 1996. Selskaber, der importerer fra de fem 
kumulerede lande, er blevet undersøgt samlet ( for alle de fem lande) med hensyn til 
deres politik angående lagerbeholdninger. Mellem 1995 og 1996 steg importen af den 
pågældende vare med 25%, medens den største stigning i perioden 1993 til 1995 var 
på 2%. Mellem november 1995 og maj 1996 og i samme periode i 1996/1997 (hvor 
der var truffet midlertidige foranstaltninger på grundlag af den tidligere procedure) 
faldt importen med 39%, medens det største fald i perioden 1993 til 1995 var på 11%. 
På samme made viser oplysninger fra ikke-forbundne importører i stikprøven, at 
deres import fra de pågældende lande steg med 26% mellem 1995 og 1996, hvorimod 
18 
importen skønnes at være steget med 2% mellem 1996 og 1997. Faldet i 1997 må 
således til dels tilskrives stigningen i 1996, som opvejede dette fald. 
(75)Angående det andet punkt konstaterede Kommissionen, at kontingenterne ikke 
forhindrer opbygning af lagre af den pågældende vare. Kontingenterne er omfattet af 
en vis fleksibilitet (årlige forhøjelser, overførsler, forudgående anvendelse af 
kontingenter). Desuden omfatter det kontingent, der dækker den pågældende vare, 
også andre varer. Der findes derfor en vis fleksibilitetsmargen i kontingents fordeling 
mellem de forskellige varer. 
(76)En part hævdede, at undersøgelsen af importmængden og dens andel af markedet i 
Fællesskabet i forordningen om midlertidig told ikke var konsekvent, idet den afveg 
fra de oplysninger, som Kommissionen gav i forordning nr. 2208/96 om indførelse af 
midlertidig told i den tidligere procedure vedrørende ublegede bomuldsstoffer5 og i 
den klage, der blev indgivet af Eurocoton i forbindelse med nærværende procedure. 
(77)For det første omfattede Kommissionens forordning (EF) nr. 2208/96 andre varer end 
nærværende procedure, eftersom forbindingsgaze, som indgik i den tidligere 
procedure, ikke indgår i nærværende procedure. 
Med hensyn til forskelle mellem den importmængde, der konstateredes i 
undersøgelsen og den, der angives i den klage, der ligger til grund for nærværende 
procedure, stammer oplysningerne om importmængden i forordningen om 
midlertidig told Ira Eurostat. Disse statistiske oplysninger ajourføres hele tiden for at 
tage hensyn til de seneste importtal såvel som alle rettelser på grundlag af 
korrigerede indlorselsanmeldelser. 
Det fastslås derfor, at de angivne forskelle, som under alle omstændigheder er 
minimale, ikke gør undersøgelsen af importmængden og dens andel af markedet i 
Fællesskabet ugyldig. 
(78) På baggrund al det ovenstående bekræftes de foreløbige resultater vedrørende 
importens omfang og markedsandel derfor. 
4. Priserne på dumpingimporten 
(a) Prisudviklingen 
(i) Kumuleret prisudvikling 
(79) Ifølge oplysninger fra Eurostat steg de fem kumulerede landes eksportpriser opgjort 
som et vejet gennemsnit fra 2,9 ECU pr. kg i 1993 til 3,2 ECU pr. kg i 1994. Priserne 
steg yderligere lil 3,6 ECU pr. kg i 1995 og faldt igen til 3,4 ECU pr. kg i 1996. I 
skadesundersøgelsesperioden var der igen en stigning til 3,5 ECU pr. kg. 
(ii) Udviklingen i importpriserne på varer fra Tyrkiet 
Kommissionens forordning (EF) nr. 2208/96 af 18. november 1996 om indførelse af en midlertidig 
antidumpingtold p;i importen af ubleget stof af bomuld med oprindelse i Folkerepublikken Kina, 
Egypten, Indien. Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. EFT L 295 af 20.11.1996, s. 3. 
19 
(80) Hvad angår importen fra Tyrkiet lå priserne stabilt mellem 1993 og 1994 på 3,3 
ECU pr. kg. De steg til 3,8 ECU pr. kg i 1995 og faldt til 3,6 ECU pr. kg i 1996. I 
skadesundersøgelsesperioden var der igen en stigning til 3,7 ECU pr. kg. 
(b) Prisunderbud 
(81) Efter bemærkninger fra en række berørte parter til de konstaterede 
prisunderbudsmargener på det foreløbige trin blev disse margener ændret i fornødent 
omfang. Den endelige gennemsnitlige prisunderbudsmargen for hvert enkelt land er 
følgende udtrykt i procent af EU-producenternes priser: 
(i) De fem kumulerede lande: 
- Kina 22,3 % 
- Egypten 29,1 % 
-Indien 19,1% 
- Indonesien 24,5 % 
-Pakistan 9,1% 
(ii) Tyrkiel: 
-Tyrkiet 5,1% 
(c) Bemærkninger fra berørte parter 
(82) En række berørte parter anfægtede fastsættelsen af prisunderbuddet: 
- For det første burde den pågældende vare ikke have været inddelt i kategorier 
efter garnnummer og antal tråde, men der burde have været foretaget en direkte 
sammenligning af hver eksporteret model med den tilsvarende model, der solgtes 
i Fællesskabet. 
- For det andet foretog Kommissionen ikke justering for forskelle i kvalitet eller 
for forskelle i bredde. 
- For det tredje foretog Kommissionen ikke justering for den midlertidige 
antidumpingtold, der betaltes i forbindelse med den tidligere 
antidumpingprocedure. 
(83) Med hensyn til det første punkt konstaterede Kommissionen, at den pågældende 
vare med oprindelse i de pågældende lande importeres i mange forskellige 
konstruktioner Med henblik på undersøgelsen af prisunderbud blev det foreløbigt 
anset for hensigtsmæssigt at gruppere konstruktionerne efter visse kriterier med den 
største indflydelse på omkostningerne ved stoffet. Dette blev gjort, fordi der ikke 
findes nøjagtigt samme EU-producerede konstruktion for visse importerede 
konstruktioner, og fordi det konstateredes, at der er konkurrence mellem 
konstruktioner, der ligger tæt op ad hinanden. Da denne fremgangsmåde giver et 
bredt udvalg af bade den importerede og den EU-producerede vare, fastslås det, at en 
sådan gruppering i højere grad afspejler prisunderbuddets sande omfang. 
20 
Med hensyn til det andet punkt fandt Kommissionen, at kravet ikke kunne godtages. 
Det er nødvendigt at tage hensyn til, at Kommissionen undersøgte prisunderbud på 
grundlag af konstruktioner, som var grupperet efter garnnummer og antal tråde i 
kæde og skud. Forskelle i kvalitet eller bredde inden for hver varegruppe blev 
udlignet ved, at priserne blev sammenlignet på grundlag af et gennemsnit pr. kg. 
Med hensyn til det tredje argument må det noteres, at den midlertidige 
antidumpingtold fra den tidligere procedure ikke blev betalt, da Rådet aldrig traf 
beslutning om, at den skulle opkræves. Den var kun stillet som midlertidig sikkerhed 
og havde ikke som sådan nogen direkte, umiddelbar indvirkning på importprisen. 
Omkostninger, der afholdes af importører i forbindelse med sikkerhed, er under alle 
omstændigheder allerede inkluderet i importørernes omkostninger. Ved en 
sammenligning af importpriserne og EU-producenternes priser er importpriserne 
blevet justeret i opadgående retning for handelsled under hensyn til importørernes 
omkostninger mellem import og videresalg af de pågældende stoffer. Der er derfor 
allerede taget hensyn til disse omkostninger. 
(84) En enkelt berørt part påstod, at den foretagne justering for forskelle i handelsled 
mellem EU-producenternes importpriser og deres videresalgspriser er utilstrækkelig. 
Kommissionen foretog en justering i opadgående retning på 8% af importprisen cif, 
ufortoldet, for handelsled. Denne omfatter både importørernes gennemsnitlige 
fortjenstmargen og det vejede gennemsnit af de omkostninger, der påløber mellem 
importen og leveringen til kunderne, dvs. til konverterings- og 
færdigforarbejdningsvirksomheder. Disse omkostninger er beregnet på grundlag af 
efterprøvede oplysninger afgivet af de samarbejdende ikke-forretningsmæssigt 
forbundne importører, der tegner sig for ca. 13% af al import fra de pågældende 
lande. 
Denne påstand måtte af disse grunde afvises. 
5. Situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet 
(85) I forordningen om midlertidig told (betragtning (193) til (212)) nåede 
Kommissionen til den konklusion, at der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet 
væsentlig skade. 
(86) Nogle berørte parter hævdede, at den stikprøve af EU-producenter, der var valgt til 
analysen af skaden, ikke er statistisk anvendelig, fordi dens indikatorer for 
produktion, salg og beskæftigelse i perioden 1993-1996 faldt mere end de tilsvarende 
tal for hele erhvervsgrenen i Fællesskabet. 
Det er Kommissionens normale praksis, at den i sager, hvor der udtages stikprøver, 
fastlægger generelle indikatorer, dvs. indikatorer for produktion, salg og 
beskæftigelse, for hele erhvervsgrenen i Fællesskabet, medens resultatindikatorer, 
eksempelvis vedrørende priser og rentabilitet, fastlægges på grundlag af EU-
producenterne i stikprøven. I den foreliggende sag bekræftede undersøgelsen, at hele 
erhvervsgrenen i Fællesskabet i perioden 1993-1996 havde faldende produktion, salg 
og beskæftigelse. Fra 1996 til skadesundersøgelsesperioden voksede produktionen 
og salget. Samtidig blev det konkluderet, at EU-producenterne i stikprøven led under 
voksende lagre, pristryk og faldende rentabilitet. 
21 
(87) Nogle berørte parter hævdede, at der ikke blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet 
skade, fordi indikatorerne vedrørende produktion, salg, lagre og rentabilitet forbedres 
fra 1996 til skadesundersøgelsesperioden. 
Desuden blev det hævdet, at de samlede beskæftigelsestal for erhvervsgrenen i 
Fællesskabet ikke er gyldige, fordi de vedrører ubleget stof af bomuld som helhed og 
ikke den vare, der er omfattet af denne procedure, nemlig ubleget stof af bomuld 
med indhold af bomuld på mere end 85 vægtprocent. 
(88) I betragtning (194) til (210) i forordningen om midlertidig told konstaterede 
Kommissionen, at EU-erhvervsgrenens situation forringedes fra 1993 til 1996. 
På den anden side forbedredes EU-erhvervsgrenens situation fra 1996 til 
skadesundersøgelsesperioden. Denne forbedring på et tidspunkt, hvor der var truffet 
midlertidige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af ubleget stof af 
bomuld fra de berørte lande, forhindrede imidlertid ikke, at erhvervsgrenen i 
Fællesskabet fortsat befandt sig i en meget svag position. 
I henhold til artikel 3, stk. 8, i grundforordningen blev beskæftigelsen i den samlede 
EU-erhvervsgren desuden beregnet for den snævreste varegruppe, for hvis 
vedkommende Kommissionen havde adgang til oplysninger, nemlig ubleget stof af 
bomuld med indhold af bomuld på mere end 50 vægtprocent. 
(89) En enkelt part satte spørgsmålstegn ved Kommissionen analyse af de to vigtigste 
faktorer, som øver indflydelse på omkostningerne for erhvervsgrenen i Fællesskabet, 
nemlig prisudviklingen for råbomuid og de omkostninger, der knytter sig til hyppige 
ændringer af konstruktioner og vævning af kortere serier af samme konstruktion. 
Hvad angår prisudviklingen for råbomuid, modsatte denne part sig brugen af ECU 
som middel til at vurdere nævnte udvikling, fordi verdensmarkedspriserne på 
råbomuid udtrykkes i USD, og fordi ikke alle de europæiske lande, hvor der findes 
vævevirksomheder, var tilsluttet valutakursmekanismen fra januar 1996 til juni 1997. 
Hvad angår omkostningerne som følge af hyppige ændringer af konstruktioner og 
vævning af kortere serier, hævdede den pågældende part, at de konstruktioner, der 
fremstilles af erhvervsgrenen i Fællesskabet, er mere komplicerede, har en højere 
forædlingsværdi og derfor forudsætter en højere pris, som kunderne er villige til at 
betale. Det samme gælder vævningen afkortere serier. 
(90) For så vidt angår prisudviklingen for råbomuid, er det fast praksis, at Fællesskabets 
institutioner benytter ECU ved beregning og undersøgelse af alle elementer 
vedrørende dumping, skade og årsagssammenhæng. Brugen af USD kan derfor ikke 
godtages. 
For så vidt angår omkostningerne som følge af hyppige ændringer af konstruktioner 
og kortere serier deraf, fandt Kommissionen det godtgjort, at erhvervsgrenen i 
Fællesskabet både fremstiller standardkonstruktioner og mere specielle 
konstruktioner. I den sammenhæng tvinger importpresset på visse 
massekonstruktioner erhvervsgrenen i Fællesskabet til at omstille produktionen til 
beslægtede konstruktioner, hvilket fører til forhøjede omkostninger. For så vidt angår 
priserne, viser prisudviklingen og rentabiliteten for erhvervsgrenen i Fællesskabet, at 
EU-producenterne ikke har kunnet opnå højere priser til dækning af deres 
omkostninger, selv om nogle konstruktioner kan forudsætte højere priser. 
22 
(91) Det konkluderes derfor, at de foreløbige resultater vedrørende udviklingen for de to 
hovedfaktorer, der bestemmer EU-erhvervsgrenens omkostninger, bør stadfæstes. 
6. Konklusion 
(92) Den videre undersøgelse har bekræftet, at erhvervsgrenen i Fællesskabet har lidt 
under faldende salg, produktion, beskæftigelse og rentabilitet, og de argumenter, der 
er fremført af de berørte parter, gør det efter Rådets opfattelse ikke berettiget at 
fravige de foreløbige resultater. Af de ovenfor nævnte årsager bekræftes det, at der er 
påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade i henhold til artikel 3, stk. 1, i 
grundforordningen. 
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG 
1. Virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande 
(a) Den kumulerede virkning af importen fra Folkerepublikken Kina, Egypten, 
Indien, Indonesien og Pakistan 
(93) Sideløbende med importfremgangen for den pågældende vare fra 1993 til 1996 
indtraf der en forringelse af den økonomiske situation for erhvervsgrenen i 
Fællesskabet, hvis markedsandel blev formindsket. Det kraftige prisunderbud, der 
blev registreret, trykkede priserne for EU-producenterne og førte til tab. Da markedet 
for ubleget stof af bomuld er stærkt prisfølsomt og gennemsigtigt, førte presset fra 
den pågældende import i form af prisunderbud til store prisfald for producenterne i 
Fællesskabet og økonomiske tab. 
(94) Der drages derfor den konklusion, at dumpingimporten fra de fem kumulerede 
lande isoleret set har påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade. Disse 
resultater stadfæstes. 
(b) Virkningen af importen fra Tyrkiet 
(95) For Tyrkiets vedkommende er der konstateret et begrænset prisunderbud. Dette 
prisunderbud har dog ikke ført til nogen forhøjelse af markedsandelen for importen 
fra Tyrkiet. Tværtimod er der sket et brat fald i importen fra Tyrkiet, og denne havde 
i skadesundersøgelsesperioden kun en markedsandel på 1,9% af EU-markedet. Der 
drages den konklusion af denne nedgang, den lille markedsandel og det forhold, at 
prisunderbuddet er forholdsvis lille, at importen fra Tyrkiet ikke har øvet indflydelse 
i et sådant omfang, at skaden kan kaides væsentlig i henhold til artikel 3, stk. 5, og 
artikel 6 i grundforordningen. 
(96) Det anses derfor ikke for nødvendigt at træffe beskyttelsesforholdsregler 
vedrørende Tyrkiet. 
2. Andre faktorers indvirkning 
(97) I forordningen om midlertidig told undersøgte Kommissionen en række andre 
faktorer end dumpingimporten med henblik på at sikre, at den mulige skade, som 
disse faktorer forvoldte, ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Kommissionen drog 
den konklusion, at de eventuelle virkninger af disse faktorer ikke var af en sådan 
23 
karakter, at de brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den 
væsentlige skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet. 
(98) Nogle berørte parter hævdede, at enhver skade, der blev påført erhvervsgrenen i 
Fællesskabet, kunne tilskrives importen af den pågældende vare fra andre tredjelande 
end de berørte lande. Navnlig blev det fremført, at selv om importen fra andre 
tredjelande har erobret en større markedsandel på EU-markedet, holdt importen fra 
de berørte lande sig fra 1993 til 1996 på et stabilt niveau og faldt i 
skadesundersøgelsesperioden. Desuden lå eksportpriserne i andre lande, f.eks. 
Rusland, på et markant lavere niveau end de pågældende landes eksportpriser. De 
pågældende lande burde derfor også omfattes af undersøgelsen. En undladelse heraf 
ville stride mod artikel 12, stk. 2, i WTO's antidumpingaftale og artikel 9, stk. 5, i 
grundforordningen. 
Desuden hævdede nogle berørte parter, at den negative økonomiske situation for 
erhvervsgrenen i Fællesskabet svarede til situationen for tekstilindustrien som helhed 
og derfor ikke kunne tilskrives nogen dumpingimport. Til støtte for denne påstand 
blev der fremlagt samlede tal for tekstilindustrien som helhed for 1997. 
Endelig blev det hævdet, at importen fra de berørte lande ikke kunne forvolde skade, 
fordi de importerede konstruktioner var forskellige fra de konstruktioner, der blev 
fremstillet i Fællesskabet, og derfor ikke konkurrerede med dem. 
(99) Der mindes i den sammenhæng om, at den pågældende import ikke nødvendigvis 
er den eneste eller den vigtigste årsag til den vanskelige situation for erhvervsgrenen 
i Fællesskabet. Det er tilstrækkeligt, at importen fra de berørte lande isoleret set har 
forvoldt væsentlig skade. 
(100) Kommissionen konstaterede for det første, at den kumulerede import fra de fem 
lande voksede fra ca. 108 000 tons i 1993 til ca. 122 000 tons i 1996. Skønt importen 
fra de berørte lande faldt fra 1996 til skadesundersøgelsesperioden, skal der tages 
hensyn til, at der i samme periode blev truffet foreløbige foranstaltninger. Den deraf 
følgende markedsandel for de fem kumulerede lande holdt sig stabilt på et højt 
niveau, nemlig 39%. Desuden er det fundet godtgjort, at denne import fandt sted til 
priser, der betegnede et klart underbud i forhold til de priser, som erhvervsgrenen i 
Fællesskabet log. Man kan derfor ikke påstå, at importen fra andre lande havde den 
virkning, at årsagssammenhængen mellem importen fra de fem kumulerede lande og 
den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, blev brudt. 
For det andet er der, selv om det muligvis er sandt, at priserne ved import fra andre 
lande i nogle tilfælde er lavere end priserne ved import fra de berørte lande, ikke 
noget, der tyder på, at de lå på et dumpingniveau, dvs. at de var lavere end den 
normale værdi i de pågældende lande. 
For det tredje har dette forhold, selv om det muligvis er sandt, at afmatningen har 
bidraget til at skabe den vanskelige situation for erhvervsgrenen i Fællesskabet, 
ikke forhindret dumpingimporten fra de berørte lande i at påføre erhvervsgrenen i 
Fællesskabet skade ved at forværre dens situation yderligere. 
(101) Med hensyn til mangelen på konkurrence mellem de importerede konstruktioner og 
de konstruktioner, der blev fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet, viste 
24 
undersøgelsen, at importen blev koncentreret på et begrænset antal konstruktioner. 
Desuden er det fundet godtgjort, at de pågældende konstruktioner også produceres af 
erhvervsgrenen i Fællesskabet. Desuden skal der i den forbindelse tages hensyn til, at 
stof tilhørende beslægtede konstruktioner i høj grad er indbyrdes substituerbare. 
Hvad angår resten af importen fra de berørte lande, er denne spredt over mange 
konstruktioner, der importeres i små mængder. Også disse konstruktioner 
konkurrerer med de tilsvarende konstruktioner, der fremstilles af erhvervsgrenen i 
Fællesskabet. 
(102) Endelig kan indførelsen af antidumpingtold ikke anfægtes med den begrundelse, at 
indførelsen af told som led i den aktuelle procedure ikke beskytter erhvervsgrenen i 
Fællesskabet mod konkurrence fra import fra andre tredjelande, der ikke sælger til 
dumpingpris. Det forhold, at erhvervsgrenen i Fællesskabet har vanskeligheder, der 
til dels kan tilskrives andre faktorer end dumpingimporten, er ikke nogen 
begrundelse for at fratage den pågældende erhvervsgren beskyttelsen mod den skade, 
som dumpingimporten forvolder. Det skal bemærkes, at den pågældende import fra 
1993 til 1996 var voksende, at dens markedsandel i samme periode holdt sig på et 
stabilt niveau, og at der i undersøgelsesperioden blev konstateret klare prisunderbud 
blandt producenterne/eksportørerne i de fem kumulerede lande. Samtidig blev det 
fundet godtgjort, at der blev påført EU-producenterne skade i form af faldende 
produktion, salg, markedsandel og rentabilitet. 
(103) Der drages derfor den konklusion af de ovenstående bemærkninger, at de 
foreløbige resultater vedrørende årsagssammenhængen stadfæstes. 
G. FÆLLESSKABETS INTERESSE 
1. Erhvervsgrenen i Fællesskabet 
(a) De virkninger, som de tidligere trufne foranstaltninger har haft på 
erhvervsgrenen i Fællesskabet 
(104)1 forordningen om midlertidig told drog Kommissionen den konklusion, at 
erhvervsgrenen i fællesskabet ville drage fordel af antidumpingforanstaltningerne i 
form af øget produktion, salg og rentabilitet. Dette er bekræftet af udviklingen i den 
foregående periode, hvor der var truffet antidumpingforanstaltninger. 
(105) Nogle parter anfægtede med følgende begrundelse Kommissionens konklusioner 
om det effektive i at træffe midlertidige foranstaltninger som led i den foregående 
procedure: 
- For det første blev den midlertidige told ikke opkrævet direkte, og den kunne 
derfor ikke føre til nogen forbedring for erhvervsgrenen i Fællesskabet. 
- For det andet var de eksempler vedrørende foranstaltningernes effektivitet, der 
blev anført i forordningen om midlertidig told, ikke relevante, eftersom de .udgjorde 
selektive eksempler. 
- Endelig ville erhvervsgrenen i Fællesskabet, selv om der skulle blive truffet 
foranstaltninger, ikke forarbejde eller være i stand til at forarbejde den pågældende 
vare til varetyper med stof af lavere specifikation, eftersom den koncentrerede sig 
om stof af højere forædlingsværdi. Foranstaltningerne ville derfor være en urimelig 
25 
belastning for importørerne uden at være til fordel for erhvervsgrenen i Fællesskabet. 
Som bevismateriale fremlagde parterne resultaterne af en undersøgelse, som var 
foretaget blandt de EU-producenter, der ønskede prisnoteringer for visse mængder 
særlige konstruktioner, og som førte til et antal negative svar. 
(106) For det første viser erfaringen, at selv om den midlertidige told ikke opkræves 
direkte, idet der kun stilles foreløbig garanti for den, tager de erhvervsdrivende 
hensyn til dem, når de beslutter, om de vil importere varen eller købe den hos 
erhvervsgrenen i Fællesskabet. Dette var også tilfældet under den foregående 
procedure. Brugerne af den pågældende vare øgede faktisk deres køb hos EU-
producenterne. Dette beviser, at den indførte midlertidige told var direkte til gavn for 
EU-producenterne. Denne gavnlige virkning blev både anslået for de EU-
producenter, der indgik i stikprøven, og for den samlede erhvervsgren i Fællesskabet 
(betragtning (194) til (210) i forordningen om midlertidig told). Man kan derfor ikke 
påstå, at de gavnlige virkninger kun er fastlagt for visse udvalgte virksomheder. 
(107) Hvad angår resultaterne af den undersøgelse, der er foretaget blandt en række EU-
producenter, var denne åbenbart overfladisk, og den kan derfor ikke betragtes som 
repræsentativ for EU-erhvervsgrenens holdning. Argumentet må derfor afvises. 
(b) lmpor(substitution: færdigfor-arbejdede varer 
(108) Nogle parter hævdede, at Kommissionens analyse - i forordningen om midlertidig 
told - af den virkning, som importkontingenter for færdigforarbejdet stof og ubleget 
stof har, er inkonsistent og derfor ugyldig. Det blev hævdet, at hvis de eksisterende 
importkontingenter for færdigforarbejdet stof forhindrede enhver mærkbar overgang 
til import af sådant stof fra tredjelande, ville samme argument mutatis mutandis 
gælde for ubleget bomuldsstof. Desuden blev det hævdet, at Kommissionens 
resultater vedrørende kontingentkategori 2 og 2a var irrelevante, fordi denne kategori 
også omfattede bade færdigforarbejdet stof og stof med indhold af bomuld på mindre 
end 85 vægtproeent. 
(109) Nogle parter satte også spørgsmålstegn ved den økonomiske analyse af 
importstigningen for bleget stof i den foregående periode, i hvilken der blev truffet 
midlertidige foranstaltninger. Parterne satte ikke spørgsmålstegn ved rigtigheden af 
de omkostninger ved blegning i Fællesskabet, som var anført i forordningen om 
midlertidig told, men tvivlede på rigtigheden af de anførte priser på bleget stof 
importeret fra tredjelande. Til støtte for denne holdning blev der fremlagt 
oplysninger vedrørende priser på bleget stof importeret af én samarbejdende ikke 
forretningsmæssigt forbundet virksomhed (der importerede fra Pakistan), som viste 
et prisniveau på 3,8-3,9 ECU/kg, dvs. lavere end den af Kommissionen anførte pris. 
(110) Med hensyn til færdigforarbejdet stof er det spørgsmål, der skal analyseres, om 
indførelsen af told på den pågældende vare kan føre til en mærkbar forøgelse af 
importmængden af færdigforarbejdet stof. Det er i denne sammenhæng, at 
eksistensen af importkontingenter er analyseret. 
(lll)Underkontingentkategori 2a omfatter såvel påtrykt og farvet stof som farvet garn 
med et indhold af bomuld på både mere og mindre end 85 vægtprocent. Den størst 
mulige udvidelsesmargen for brugen af dette kontingent på grundlag af de 
uudnyttede mængder varer i kategori 2a er anslået til 20 000-50 000 tons. På 
26 
baggrund af den jævne importudvikling for stof fremstillet affarvet garn, det stabile 
forbrug af denne vare i Fællesskabet og den lille andel, som færdigforarbejdet stof 
med indhold af bomuld på mindre end 85 vægtprocent tegner sig for (ca. 7% af den 
samlede import af stof i kategori 2a) er det ikke sandsynligt, at der vil blive tale om 
nogen yderligere udvidelsesmargen for stof i kategori 2a. Det argument, at 
kontingentkategori 2a ikke kan fungere som effektivt værn mod en importstigning 
for påtrykt og farvet stof, fordi denne underkategori dækker andre varer end den 
pågældende vare, må derfor afvises. 
Med hensyn til analysen af importen af bleget stof blev priserne i forordningen om 
midlertidig told specificeret på grundlag af Eurostat, for så vidt angår import af 
bleget stof fra tredjelande. Disse statistikker svarer til den samlede eksport afbleget 
stof fra alle eksporterende lande og afspejler derfor nøjagtig det pågældende lands 
varesortiment. Priserne på bleget stof importeret fra Pakistan androg 4,5 ECU/kg i 
1996 og voksede i skadesundersøgelsesperioden til 4,7 ECU/kg i 1997. Det fremgår 
af en yderligere undersøgelse af dette spørgsmål vedrørende perioden januar-marts 
1998, at priserne på bleget stof i perioden januar-marts 1998 voksede yderligere til 
5.3 ECU/kg. Gennemsnitspriserne for bleget stof fra Indien og Pakistan androg 4,7 
ECy/kg i 1996, 4,6 ECU/kg i skadesundersøgelsesperioden, 4,8 ECU/kg i 1997 og 
5.4 ECU/kg i perioden januar-marts 1998. 
Det fremgik af analysen i forordningen om midlertidig told, at det ikke var 
økonomisk attraktivt at importeret bleget stof for at undgå antidumpingtolden. De 
senere undersøgelser har bekræftet denne analyse. 
(c) Begrænset disponibel kapacitet i Fællesskabet 
(112) En berørt part hævdede, at Kommissionens resultater, ifølge hvilke erhvervsgrenen 
i Fællesskabet var tilstrækkelig fleksibel til at kunne øge kapaciteten med henblik på 
at forhindre leveringsmangel, var ukorrekte, da det ikke var rimeligt at forvente, at 
erhvervsgrenen i Fællesskabet kunne dække 72% af markedet. 
(113) Kommissionen fandt i forordningen om midlertidig told, at kapaciteten ikke ville 
udgøre nogen hindring for, at EU-producenterne kunne nyde godt af eventuelle 
trufne antidumpingforanstaltninger. Rent faktisk viser stigningen i EU-
producenternes produktion på det tidspunkt, hvor de foreløbige foranstaltninger var 
truffet, at der er tale om en vis fleksibilitet, når det drejer sig om kapaciteten for 
erhvervsgrenen i Fællesskabet. 
(d) Imporlsubstitution: konfektionerede varer 
(114) Nogle parter hævdede, at indførelsen af importtold på ubleget bomuldsstof ikke 
alene ville føre til en kraftig forøgelse af importen af færdigforarbejdet stof, men 
også i sidste ende ville føre til en øget import af konfektionerede varer. Dette ville 
dernæst give sig udslag i, at erhvervsgrenen i Fællesskabet i sidste ende ikke ville 
nyde godt af de trufne antidumpingforanstaltninger. 
(115) Kommissionen undersøgte importudviklingen for konfektionerede varer fra 1993 til 
skadesundersøgelsesperioden. I forbindelse med denne undersøgelse blev en række 
konfektionerede artikler, som udgør størstedelen af de konfektionerede varer, der 
27 
indeholder ubleget stof med indhold af bomuld på mere end 50 vægtprocent, taget i 
betragtning: gardiner, sengelinned, bordduge og skjorter. 
(116) Det blev fundet godtgjort, at importen af gardiner og sengelinned havde været 
jævnt stigende siden 1993, hvor der ikke var truffet nogen 
antidumpingforanstaltninger. Fra 1993 til 1996 voksede den samlede import af 
gardiner med ca. 199%, medens stigningen i importen af gardiner fra de berørte 
lande var lavere, nemlig på ca. 136%. Hvad angår sengelinned, voksede den samlede 
import fra 1993 til 1996 med 21%. 
Importen af bordduge holdt sig fra 1993 til 1995 på et stabilt niveau og voksede i 
1996 (med 9,7%), medens importen af skjorter fra 1993 til 1996 voksede med 30%. 
Fra 1996 til skadesundersøgelsesperioden, dvs. til dels sammenfaldende med den 
foregående periode, i hvilken der blev truffet midlertidige foranstaltninger, var 
importen af gardiner, sengelinned og bordduge fra de berørte lande stadig voksende, 
omend i lavere tempo: 23% for gardiner, 10% for sengelinned og 10% for bordduge. 
Fra 1996 til skadesundersøgelsesperioden faldt importen af skjorter med 2%. 
(117) Importen af konfektionerede varer voksede jævnt fra 1993 til 1996. Indførelsen i 
november 1996 af midlertidig antidumpingtold på ubleget bomuldsstof gav sig ikke 
udslag i nogen kraftig stigning i importen af konfektionerede varer. Desuden er 
konfektionerede vare underlagt importkontingenter ligesom importen af den 
pågældende vare og færdigforarbejdede varer. Endelig ville en sådan kraftig stigning 
kræve bygning af produktionsanlæg for konfektionerede varer i eksportlandene og 
dermed betydelige investeringer, da stoffet også skulle færdigforarbejdes. 
(118) Af alle disse årsager er det usandsynligt, at der ville finde en kraftig stigning sted i 
importen af konfektionerede varer som følge af, at der blev truffet 
antidumpingforanstaltninger. 
2. Andre betragtninger 
(119) I henhold til artikel 21 i grundforordningen skal der tages særligt hensyn til behovet 
for at bringe den fordrejning af handelen, som skyldes skadevoldende dumping, til 
ophør og at genskabe en situation med effektiv konkurrence. 
I den sammenhæng blev der foretaget en undersøgelse af adgangen til de fem lande, 
der er omfattet af denne undersøgelse, for ubleget bomuldsstof fremstillet i 
Fællesskabet. 
(120) Eksporten af den pågældende vare til Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, 
Indonesien og Pakistan androg blot 164 tons i 1996 og 134 tons i 
skadesundersøgelsesperioden sammenholdt med en samlet eksport af den 
pågældende vare på 13 000 tons i 1996 og 13 100 tons i 
skadesundersøgelsesperioden, dvs. ca. 1% af Fællesskabets samlede eksport. 
Markedsadgangen for ubleget bomuldsstof fremstillet i Fællesskabet gøres næsten 
umulig af importtold på den pågældende vare til følgende satser: 19% i 
Folkerepublikken Kina, 60% i Egypten, 40% i Indien, 15% i Indonesien og 45% i 
Pakistan, hvor import af den pågældende vare ikke er tilladt uden særlig tilladelse. 
28 
Situationen er nogenlunde den samme for færdigforarbejdet stof og konfektionerede 
varer. Eksporten af færdigforarbejdet stof til de fem berørte lande udgjorde således 
ca. 1% af Fællesskabets samlede eksport af disse stoffer. For de konfektionerede 
varers vedkommende androg eksporten til de fem kumulerede lande ca. 0,2% af 
Fællesskabets samlede eksport af disse konfektionerede varer. 
(121) Det kan derfor hævdes, at der rejser sig betydelige hindringer for Fællesskabets 
eksport af den pågældende vare og de varer, hvori den pågældende vare indarbejdes 
på senere produktionsstadier, således at der kan konstateres en handelsfordrejende 
virkning. 
3. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesse 
(122) Nogle parter satte spørgsmålstegn ved de konklusioner, som Kommissionen nåede 
frem til i forordningen om midlertidig told, og som gik ud på, at der ikke med 
udgangspunkt i fællesskabets interesse var konstateret nogen tvingende begrundelse 
for ikke at indføre antidumpingtold. Disse parter hævdede, at Kommissionen i sin 
analyse af de virkninger, som antidumpingforanstaltningerne som led i den aktuelle 
procedure efter alt at dømme ville få for de efterfølgende produktionsstadier, 
udelukkende baserede sig på den foregående periode, i hvilken der var truffet 
midlertidige foranstaltninger, dvs. seks måneder. De hævdede, at hvis der blev truffet 
endelige foranstaltninger med en gyldighedsperiode på fem år, ville de negative 
virkninger for de efterfølgende produktionsstadier være af en sådan karakter, at de 
ville udgøre en tvingende begrundelse for ikke at træffe foranstaltninger. 
(123)1 forordningen om midlertidig told blev det undersøgt, hvilke virkninger 
fastsættelsen af antidumpingforanstaltninger ville få for de efterfølgende 
produktionsstadier. Medens visse aspekter såsom omkostnings- og prisforhøjelser 
blev analyseret på grundlag af den foregående periode, i hvilken der var indført 
midlertidig antidumpingtold, talte visse andre mere strukturelle aspekter ved 
handelen med bomuldsstof såsom eksistensen af importkontingenter for 
færdigforarbejdet stof og konfektionerede varer, de komparative fordele, som 
Fællesskabets producenter af færdigvarer nød godt af, og den lave markedsandel for 
importen af færdigforarbejdet stof mod at drage den konklusion, at der var en 
tvingende begrundelse for ikke at træffe antidumpingforanstaltninger. 
(124) De berørte parters argumenter, efter at der var indført midlertidig told, vedrørende 
de aspekter ved proceduren, som vedrørte Fællesskabets interesse som beskrevet i 
betragtning (240) til (371) i forordningen om midlertidig told, blev gennemgået. Da 
disse argumenter ikke kan begrunde en fravigelse fra vurderingen i forordningen om 
midlertidig told, bekræfter Rådet, at der ikke er fundet nogen tvingende begrundelse 
for ikke at træffe antidumpingforanstaltninger. 
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER 
1. Det niveau, der er nødvendigt for at afhjælpe skaden 
(125) I henhold til de relevante bestemmelser i grundforordningen blev det undersøgt, om 
foranstaltningerne skulle være mindre end de konstaterede dumpingmargener, hvis 
sådanne mindre omfattende foranstaltninger var tilstrækkelige til at afhjælpe den 
skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet som følge af dumping. 
29 
(126) Der drages den konklusion af den konstaterede skade, navnlig i form af manglende 
rentabilitet og pristryk, at priserne i forbindelse med dumpingimporten som led i 
antidumpingforanstaltningerne bør forhøjes, således at de når op på et niveau, der 
ikke er skadeligt. 
(127) For at opnå et ikke-skadeligt prisniveau på det midlertidige stadium blev den 
manglende fortjeneste i undersøgelsesperioden - opgjort som et vejet gennemsnit for 
de EU-producenter, der indgik i stikprøven, plus en minimal fortjeneste - lagt til EU-
producenternes salgspriser. 
(128) En række parter hævdede, at den minimale fortjenstmargen ikke skulle fastsættes til 
8%. Der blev fremlagt oplysninger, ifølge hvilke rentabiliteten selv på tidspunkter, 
hvor erhvervsgrenen i Fællesskabet havde overskud, var langt lavere end 8%. 
(129) Formålet med en sådan minimal fortjenstmargen er at vise, hvor høj en fortjeneste 
erhvervsgrenen i Fællesskabet med rimelighed kunne forventes at opnå uden 
skadelig dumping. At dømme efter de oplysninger, som er indgivet af en række 
berørte parter, ligger denne fortjenstmargen stadig på 8%. Denne margen afspejler 
også det forhold, at erhvervsgrenen i Fællesskabet skal overvinde virkningerne af 
den tidligere dumping. Desuden er en sådan fortjenstmargen i fuld overensstemmelse 
med EU-institutionernes normale praksis over for denne type erhvervsgren. Desuden 
var det denne fortjenstmargen, der blev anset for hensigtsmæssig som led i en 
tidligere procedure vedrørende ubleget bomuldsstof. Den minimale fortjenstmargen, 
der benyttes i forordningen om midlertidig told, bekræftes derfor. 
(130) I henhold til artikel 9, stk. 4, i grundforordningen skal den endelige told, dersom de 
dumpingmargener, der konstateres for en bestemt eksporterende producent, er lavere 
end de tilsvarende forhøjelser af importpriserne, der er nødvendige for at afhjælpe 
skaden som beregnet ovenfor, begrænses til den fastlagte dumpingmargen. 
Denne told udtrykt i procent af prisen, netto, cif, frit Fællesskabets grænse, 
ufortoldet, andrager: 
Folkerepublikken Kina: 
Alle producenter/eksportører: 8,7% 
Egypten: 
Alle producenter/eksportører: 18.5% 
Indien: 
Madura Coats Ltd..: 5.3% 
Vardhinan Spinning & General Mills Ltd: 3,7% 
Mafatlal Industries Limited: 10,2% 
Century Textiles and Industries Ltd: 13,6% 
Virudhunagar Textile Mills og Thiagarajar Mills Ltd: 3,5% 
Samarbejdende virksomheder uden for stikprøven: 10,6% 
Ikke-samarbejdende virksomheder: 13,6% 
Indonesien: 
30 
P.T. Apac Inti Corpora: 11.8% 
P.T. Argo Pantes + P.T. Daya Manunggal: 12.3% 
P.T. Eratex Djaja: 12.7% 
Samarbejdende virksomheder uden for stikprøven: 12.2% 
Ikke-samarbejdende virksomheder: 12.7% 
Pakistan: 
Arner Fabrics Ltd og Diamond Fabrics Ltd : 3.5% 
Nishat Fabrics Ltd og Nishat Mills Ltd: 10.5% 
Kohinoor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd og Kohinoor Weaving 
Mills Ltd): 9.8% 
Samarbejdende virksomheder uden for stikprøven: 9.5% 
Ikke-samarbejdende virksomheder: 10,5% 
2. Endelig told 
(131) Med undtagelse af produktbeskrivelsen I paragraf (132) vil de endelige 
antidumpingforanstaltninger tage form af en værditold. 
(132) Stof af vægt på under 100 g pr. m2 udgør et marginalt delmarked. Dette stof 
importeres i to særskilte kvaliteter: én vævet med almindeligt garn og importeret til 
lav pris og én vævet med garn, der er af høj kvalitet og resistent, og som importeres 
til høj pris, uden at der i almindelighed er tale om, at der påføres erhvervsgrenen i 
Fællesskabet skade. Som følge af særtrækkene ved dette stof er det på den ene side 
ude af enhver proportion at indføre værditold, fordi der vil blive opkrævet høj told 
af det garn, der er af høj kvalitet, medens det på den anden side ikke vil være 
hensigtsmæssigt direkte at benytte en told til sikring af minimumsprisen for det 
billige garn. 
(133) Det blev derfor besluttet at fastsætte en told til sikring af minimumsprisen, der er 
underkastet den begrænsning, at der i forbindelse med import til en lavere pris end 
minimumsprisen kun skal betales den relevante værditold. Den virkning, som 
værditolden har på importen af det garn, der er af lav kvalitet, vil antagelig 
indebære, at importen af dette garn fortsat kan finde sted under minimumsprisen. 
Hvis værditolden bevirker, at prisen forhøjes, så den kommer til at ligge højere end 
minimumsprisen, begrænses tolden til forskellen mellem importprisen og 
minimumsprisen. 
(134) Ved fastlæggelsen af minimumspriserne for disse stoffer anlægges der det 
synspunkt, at disse minimumspriser i mangel af repræsentative oplysninger fra de 
producenter/eksportører, der indgår i stikprøven, skal baseres på de importpriser, 
som Eurostat har registreret. Oplysningerne fra Eurostat afspejler varesortimentet 
for importeret stof af vægt på under 100 g pr. m2, og hvis man lægger den 
antidumpingtold, der gælder for de samarbejdende producenter/eksportører i det 
enkelte berørte land til den importpris for det pågældende land, som Eurostat har 
31 
registreret, får man en minimumspris, som i tilstrækkelig grad retter op på den 
skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet. 
(135) De således fastlagte minimumspriser er følgende: 
Land Minimumspris ECU/kg 
Folkerepublikken Kina 4^6 
Egypten 6.0 
Indien ^4 
Indonesien 4.9 
Pakistan 4.1 
I. OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD 
(136) På baggrund af størrelsen af de dumpingmargener, der blev konstateret for de 
eksporterende producenter og lande, og omfanget af den skade, der blev påført 
erhvervsgrenen i Fællesskabet, anses det for nødvendigt endeligt at opkræve de 
beløb, der i henhold til forordning (EF) nr. 773/98 blev stillet som sikkerhed i form 
af midlertidig antidumpingtold, til den endelige toldsats 
(137) For så vidt angår stof af vægt på under 100 g pr. m2, frigives de beløb, der er 
stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold. Da sondringen mellem 
stof af vægt på over 100 g pr. m2 og stof af vægt på under 100 g pr. m2 først blev 
foretaget på det endelige stadium, synes det at være uhensigtsmæssigt at opkræve 
midlertidig told for dette stof. 
(138) Hvad angår importen af den pågældende vare med oprindelse i Tyrkiet, frigives 
de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold. 
J. FREMTIDIGE OPFORDRINGER PÅ NYE BEHANDLINGER 
AFEKSPORTØRER 
(139) Da der er anvendt stikprøveteknik i forbindelse med undersøgelsen, kan der ikke I 
denne procedure indledes en fornyet undersøgelse af nye eksportører I henhold til 
henhold til artikel 11, stk. 4, i grundforordningen med henblik på at fastsætte 
individuelle dumpingmargener. Dog, for at sikre lige behandling af alle ægte nye 
eksporterende producenter og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i 
stikprøven, bør gives mulighed for, at den vejede gennemsnitlige told, der gælder 
for de sidstnævnte virksomheder, anvendes over for alle nye eksporterende 
producenter, som ellers ville være berettiget til en fornyet undersøgelse i henhold til 
artikel 11, stk. 4, i grundforordningen. 
32 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel I 
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld 
henhørende under ex KN-kode 5208 11 90 til 5208 19 og 5209 11 til 5209 19 (TARIC-
kode 5208 11 90 90, 5208 12 11 90, 5208 12 13 90, 5208 12 15 90, 5208 12 19 90, 5208 
12 91 90, 5208 12 93 90, 5208 12 95 90, 5208 12 99 90, 5208 13 00 91, 5208 13 00 99, 
5208 19 00 91, 5208 19 00 99, 5209 11 00 90, 5209 12 00 90 og 5209 19 00 90) med 
oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan. 
2. Antidumpingtolden fastsættes til følgende af prisen, netto, cif, frit Fællesskabets 
grænse, ufortoldet, jf. dog stk. 3 og 4 og bestemmelserne i artikel 2, for varer med 
oprindelse i: 
Land Toldsats Taric-tillægskode 
Folkerepublikken Kina 8,7% 
Egypten 18.5% 
Indien 13,6% 8900 
Indonesien 12.7% 8900 
Pakistan ~~ | 10.5% | 8900 
3. For produkterne fremstillet af virksomheder opført i bilag 1, gælder følgende 
antidumpingtold: 
Land Toldsats Taric-tillægskode 
Indien 10,6% 8909 
Indonesien 12,2% 89ÏÔ 
Pakistan 9^% 89ÏÏ 
4. For varer fremstillet af nedenstående virksomheder opkræves følgende 
antidumpingtold: 
Land: Indien Toldsats Taric-tillægskode 
Century Textiles & Industries Limited 13,6% 8913 
Madura Coats Limited 5.3% 8914 
Vardhman Spinning & GeneralMills 3,7% 8915 
Limited 
Mafatlal Industries Limited 10,2% 8917 
Virudhunagar Textile Mills og Thiagarjar 3,5% 8916 
Mills Ltd. I I 
33 
Land: Indonesien Toldsats Taric-tillægskode 
Group Argo Pantes (P.T. Argo 12.3% 8919 
Pantes og PT Paya Manunggal) 
Apac Inti Corpora 11.8% 8918 
EratexDjaja 1 12.7% | 8922 ~ 
Land: Pakistan Toldsats Taric-tillægskode 
Amer Fabrics Ltd og Diamond 3.5% 8923 
Fabrics Ltd. 
Nishat Fabrics Ltd og Nishat Mills 10.5% 8928 
Ltd ; 
Kohinoor Group (Kohinoor 9.8% 8925 
Raiwind Mills Ltd og Kohinoor 
Weaving Mills Ltd) 
5. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat. 
Artikel 2 
1. Import af ubleget stof af bomuld af vægt på højst 100 g pr. m2 (Taric-kode 5208 11 90 
90, 5208 13 00 91 og 5208 19 00 91) er fritaget for den i artikel 1 fastsatte told, hvis 
importen af dette stof finder sted over følgende minimumspriser, netto, cif, frit 
Fællesskabets grænse, ufortoldet: 
Land Minimumspris ECU/kg 
Folkerepublikken Kina 46 
Egypten 6J0 
Indien 5.4 
Indonesien 49 
Pakistan 41 
2. Anden import af ubleget stof af bomuld af vægt på højst 100 g pr. m2 underkastes den 
relevante told, der indføres ved artikel 1.1 de tilfælde, hvor anvendelsen af den relevante 
told bevirker, at importprisen forhøjes til et niveau, der ligger over den relevante 
minimumspris i stk. 1, opkræves kun forskellen mellem importprisen og 
minimumsprisen. 
Artikel 3 
1. Varer tariferet under de i artikel 1, stk. 1, nævnte KN-koder, som er vævet på væve, 
der udelukkende er hånd- eller foddrevne, er fritaget for den told, der indføres ved artikel 
1 (Taric-koder 5208 11 90 10, 5208 12 11 10, 5208 12 13 10, 5208 12 15 10, 5208 12 19 
10, 5208 12 91 10, 5208 12 93 10, 5208 12 95 10, 5208 12 99 10, 5208 13 00 10, 5208 
19 00 10, 5209 11 00 10, 5209 12 00 10 og 5209 19 00 10). 
2. Den i stk. 1 omhandlede fritagelse indrømmes kun varer, der ved deres overgang til fri 
omsætning i Fællesskabet er ledsaget af enten 
34 
a) et certifikat fra de kompetente myndigheder i oprindelseslandet, som svarer til 
modellen i bilag II, eller 
b) et certifikat udstedt i henhold til artikel 3 i Rådets forordning (EØF) nr. 3030/936. 
3. Certifikater udstedt i henhold til stk. 2, litra a), er kun gyldige, hvis oprindelseslandene 
har underrettet Kommissionen om navnene og adresserne på de statslige myndigheder på 
deres område, som er bemyndiget til at udstede disse certifikater, sammen med prøver på 
stempler anvendt af disse myndigheder og navnene og adresserne på de relevante 
statslige myndigheder, som er ansvarlige for kontrollen af certifikaterne. Stemplerne er 
gyldige fra den dato, hvor Kommissionen modtager prøverne. 
4. Certifikater udstedt i henhold til stk. 2 er kun gyldige, hvis de fremlægges med 
valgmulighed b) og c) i rubrik 11 udstreget, og hvis de attesterer, at de pågældende varer 
svarer til beskrivelsen i valgmulighed a). 
De relevante gennemførelsesbestemmelser til Fællesskabets toldkodeks og navnlig 
bestemmelserne vedrørende administrativt samarbejde i artikel 93, 93 a) og 94 i 
forordning (EØF) 2454/937 som ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 12/978 
finder tilsvarende anvendelse. 
Artikel 4 
Hvis en ny eksporterende producent fra et af de pågældende lande over for 
Kommissionen fremlægger tilstrækkelige beviser for, at 
~ den ikke eksporterede de i artikel 1, stk. 1, beskrevne varer til Fællesskaber i 
undersøgelsesperioden 1. januar 1996 til 30. juni 1997, 
~ den ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller 
producenter i eksportlandet, som er pålagt antidumpingtold ved denne forordning, 
- den faktisk har eksporteret de pågældende varer til Fællesskabet efter den 
undersøgelsesperiode, der danner grundlag for foranstaltningerne, eller at den har indgået 
en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til 
Fællesskabet, 
~ kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter konsultation 
af Det Rådgivende Udvalg ændre artikel 1, stk. 3, ved at tilføje den pågældende nye 
eksporterende producent til listen I bilad I.. 
ArtikelS 
1. Hvad angår importen af de varer, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, med oprindelse i 
Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan, opkræves de beløb, der 
er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning 
(EF) nr. 773/98, med et beløb svarende til den endelige told 2. Hvad angår importen af 
stof af vægt på under 100 g pr. m2 med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, 
6 EFT L 275 af 8.11.193, s. 1. 
7 EFTL253afll.l0.1993,s. 1. 
8 EFT L 9 af 13.1.1997, s. 1. 
35 
Indien, Indonesien og Pakistan, frigives de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af 
midlertidig told. 
3. Hvad angår importen af de varer, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, med oprindelse i 
Tyrkiet, frigives de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told. 
Artikel 6 
For så vidt angår importen af de varer, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, med oprindelse i 
Tyrkiet, afsluttes proceduren. 
Artikel 7 
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 1998. 
36 
ANNEXI 
LISTE OVER SAMARBEJDSVILLIGE DER ER OMFATTET AF DEN I 
ARTIKEL 1, STK. 3,1 DENNE FORORDNING TOLD 
Folkerepublikken Kina 
All exporters 
Egypten 
All exporters 
Indonesien 
• PT. Sandratex 
• Group Batik Keris ( PT. Batik Keris, PT. Danliris, PT. Catur Jantra) 
• Group GKBl ( Gabungan Koperasi Batik Indonesia, PT. Primatexco) 
• PT. Bina Nusantara Prima 
• Group Sunson (PT Sunson Textile Manufacturer, PT Sunsonindo Textile Industry, 
PT Maha Mujur textile Industry) 
• PT. Bintang Agung 
Pakistan 
• Abdur rahman corporation ltd. 
• Abdyul rehman corporation 
• Acme Mills (Private) Limited. 
• Ajaz Enterprise 
• Al-Jadeed Textile Mills Limited 
• Al-Karam Textiles Mills (Private) Ltd. 
• Al Rehmat traders 
• Al-Karam 
• Ali ind ltd 
• Amtex (private) limited 
• Arshad corporation (pvt) limited 
• Arzoo international 
• Arzoo textile mills 
• Baak industries 
• Bahrara fabrics 
• Be be jan pak i si an (private) limited 
• Bismillah textiles 
• Chawala enterprises 
• Chenab fabrics & processing Mills ltd. 
• Cotton arts ltd 
• Decent industries 
• Decent textiles 
• Dowood textiles ltd 
• Ehsan Fabrics (pvt) limited 
37 
Elahi enterprises limited 
Elahi Spinning & weaving mills ltd 
Em jay exports ltd 
En Em Industries Ltd 
Excel Textile Mills ltd. 
Fazal abdullah export 
Fine Fabris (Pvt) Ltd. 
Five star textile industries 
Gohar entrprises 
Gohar international 
Gul Ahmed textile Mills Ltd. 
Gulistan Weaving Mills ltd 
Gulshan Weaving Mills Ltd 
ICC textiles limited 
Ihsan yousaf textiles 
Imran textile 
Ishaq Textile Mills Limited 
JK Brothers Pakistan (Pvt) Ltd. 
JK Exports (Pvi) Limited 
JK Sons (Pvt) Ltd. 
JMS trading eo 
Kohinoor calico mill 
Kohinoor Fabrics Limited 
Latif hansel 
Lucky Impex 
Mahboob am in 
Mahmood textile mills limited 
Majeeda textile ltd 
Master textile mills limited 
Megatex limited 
Mian Textile Industries Limited 
MK sons private limited 
M.N. Textiles ( Pvt) Ltd. 
Modern textile mills ltd. 
Mohammad Farooq Textile Mills ltd. 
MSC Textiles (ptivate) Limited 
Mughanum (pvt) limited 
Mutual trading eorporation 
Nakshbandi indutries limited 
Nash garments 
Nash textiles 
Naveed Agencies 
Naveed textiles industries 
Nishitex enterprises 
Oberoi Textiles Limited 
Paradise textile 
Parsons Industries (pvt.) Ltd. 
Prime Trading International (Pvt) Ltd. 
Prime Weaving Factory 
Qayyum Rashid Textile (Pvt) Ltd. 
38 
Regency textiles ltd. 
Roomi Enterprises (Pvt) Limited 
Saba textiles (Pvt) Limited 
Samin textiles limited 
Samira Fabrics (Pvt) Ltd. 
Saquib fabrics 
Saya weaving mills (pvt) ltd. 
Sayeeda syndicates 
Service fabrics limited 
Shahzad siddique (pvt.) ltd. 
Shams Textile Corporation 
Shams Textile Mills Ltd. 
Sharif textile industries 
Sna textile 
Suraj Cotton Mills Ltd. 
Syncotex agencies 
Taha Textile (Pvt) Limited 
Tanveer weavings ltd 
Tariq enterprises 
Tex-arts 
Texto print mills (pvt) 
The Crescent textile mills limited 
Tradex 
Worldover enterprises (pvt) Ltd. 
Xebec tex 
ZA international 
Zahidjee brothers 
Zahidjee fabric;; 
Zam Zam weaving & processing 
Indien 
Adarsh textiles 
All India handloom fabrics manufacturing co-operative society limited 
Alps industries Limited 
Amitara fabrics limited 
Amman export 
Anglo French Textiles 
Anudeep enterprises Pvt. Ltd. 
Arcot textile mill limited 
Art leather limited 
Arumuga Textile Exporters 
Arun fabrics 
Arun Textiles 
Aryan Fine fab Ltd. 
A.S. Marimuthu 
Atlas Export Enterprises 
Auroville Exports Trust 
Ayyappan Textiles Limited 
Balaji Impex 
39 
Bharat Vijay Mills 
Bhiwani denim & apparels Limited 
B. K. S. Mills 
Blue Bull Textiles 
B. N. Sardar & Sons 
Bojaraj textile millsltd 
Bonanza overseas pvt. ltd. 
Brijmohan Purshottandas 
Chandrali investments pvt. ltd. 
Chevron Garments (p) ltd 
Chhaganlal Kastiirehand & Co. Ltd 
Chiranjilal Choudhary & Sons 
Classic Connections 
CLC Corporation 
Cosmique limited 
D. V. Textiles 
Devaunshi investments pvt. ltd. 
Dhanalakshmi Weaving Works 
Divya Investments 
Durga Textiles 
Dusad enterprise 
Eck Haubold & Laxmi ltd 
Elite Exports 
Ellora investment company pvt. ltd. 
Emperor Trading Company 
Emti exports limited 
Encore Themes 
Eskay Exports 
Esskay International 
Euro pacific textiles 
Forbes Gokak Limited 
Gagalbhai Investments Pvt. Ltd. 
GD JD Exports 
Ginni international limited 
Gokul Fabrics 
Gomathi Sankai trading company 
Govindji Trikamdas & Co 
Govindji Trikamdas Exports Ltd. 
G. R. Mani Textiles 
Group Ashima Texcellence (Ashima Fabrics, Ashima Denims, Ashima Syntex 
Limited) 
Guru Nanak Exports 
Gyan silk traders 
Hindon River Mills 
Hindustan Textile Corporation 
Hindustan Textiles 
IA Intercontinental 
Ideal Expo Fabrics Limited 
Indo export corporation 
Inter Globe Sen ices 
40 
Jay Kay international 
JCT limited (export division) 
Jindal (India) 
Jindal Worldwide I ,td 
Jyoti Overseas Limited 
Kamal textiles 
Kanakalakshmi Mills (P) Ltd 
Kanoria Chemieals & Industries Limited 
Keshavlal Talakchand 
Khandelwal enterprises 
Kitex Exports Limited 
Kotak&CoPvt. Ltd. 
Krishna exports 
Lakshmi Apparels and Wo vens Ltd 
Lotus Mills 
Loyal Textile Mills Limited 
Lucky enterprises 
Mahalaxmi exports 
Maharashtra state textile corporation ltd. 
Mani exports 
Maritex exports 
Maruti Cottex I imited 
Maruti handicrafts 
M.M. Textile exports 
Morarjee Goculdas Spg. & Wvg. Co. Ltd. 
M.S. Mathivanan 
M.U.A. Arumugapcrumal & Sons 
Murugu Fabs 
N.W. Exports Lid. 
Naatchiar Textile Exporters 
Nahar Fabrics Limited 
National Textile Corporation Limited 
Navnitlal Private Limited 
Navnitlal & Co. 
Niyati Overseas 
Nowrosjee Wad i a & Sons Ltd. 
Orbit exports limited 
Pankaj Trading '• ompany 
P.A.P. Exports 
Parag Trading Corporation 
Parth exports 
Pasupati Fabrics Limited 
Patodia Syntex ltd. 
Peeyelyes International 
Piramal Sons Limited. 
Piramal Spg. & Wvg. Mills Limited 
Pothys Cotton i 'n>d acts Pvt. Ltd 
Pradeep Investments Pvt. Ltd. 
Prakash Cotton Mills Ltd. 
Prathishta Weaving & Knitting Company Limited 
41 
Preemier Textile 
Preeti Impex 
Premier Enterprises 
Premier exports 
Premier Knit Wear Centre 
Premier Textile Exporters 
Premier Weavers 
Premier Poly weaves Limited 
Premier Mill s L i m i ted 
Pushpsons Industries Ltd 
P. Venkanna & Co 
Radiant exports 
Rajanarayan hosiery exports pvt ltd 
Ram Textiles 
RamaQualitex Limited 
Rite Exports 
R.D. Traders 
R.K. Harlalka international co. 
S.D. Enterprises 
Sabare International 
Sajjan Textiles Mills Limited 
Sajjan Udyog Export Limited 
Sambandam Exports 
Sanskrut intertex ild 
Sap Chemical Industries Pvt. Ltd. 
Sathyaa exports 
Sathya Textiles 
Senthil intercontinental 
Senthill Textiles 
Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd. 
Shanudeep Private Limited 
Sheth Exports 
Sheth Investments & Trading Co. Ltd. 
Shree vasavi exports 
Shri Vishnu Fabrics 
Sigma Exports 
Singhania expoi is 
Sitalakshmi Mills Limited 
Sivakkumar mills 
Sivam Fabrics 
Sky international 
SMT Exports 
Sohanlal balk risl ina export 
Sreekumaar texind corporation 
Sree Rangsan Textiles Private Limited. 
Sri Adhilakshm: warping & sizing mills 
Sri Amman fabrics 
Sri Balaji Fabric 
Sri Dhavamani Textiles 
Sri Rajasekar Textiles 
42 
Sri Rani Lakshmi Gng. Spg. & Wvg. Mills Ltd. 
Sri Saravanaa F.xports Company 
Sri Sarita Synthetics Ltd. 
Sri Vasavi Impex (P) Ltd. 
Srinavasa Textiles 
Standard Industries Limited 
Sudha Mills (India) pvt. ltd. 
Sudha Mills 
Sun Enterprises 
Sun Impex trade agents 
Sun krishna ex ports 
Sun silk saree huiise 
Sun texpro quota linkers 
Sun textiles 
Sunder sons i In .lia) Exports 
Sun krishna exports 
Supreme Bandages 
Suremi Investments pvt. ltd. 
Suresh& Company 
Suruthi Fabric.s.s 
Surya Cotton fabrics 
Tamarai Mills i id. 
Teddy exports 
Texcellence ( )\ i seas 
The ArvindMii s Ltd. 
The Bombay Dyeing & Mfg. Co. Ltd. 
The Hindoostai; Spg. & Wvg. Mills Ltd. 
The Lakshmi Mills Company Limited 
The Ramaraju mimical cotton mills limited 
The Ruby MME Lid. 
The Western India Cottons Ltd 
Tip Top export: 
Tirupati overse..-s 
Tirupur sri sent nil cotton mills limited 
Travaneore tieiMs ltd 
Trend setters 
Trend Setters Ki- I Z 
Trident Textile Mills Limited 
Ushakant broth : s 
V & K Associais 
Vadi vel Sizing & Weaving Mills Pvt. Ltd. 
Varadhalakshmi Mills Limited 
Velraj Exporter Private Ltd. 
VenkatGangat xtiles ltd 
Vepar private Ignited 
Vijayeswari Textiles Ltd 
Volant Textile Mills Limited 
Vrindavan Ove: cas 
VTC Industrie i imited 
Wisdom Fabiie-
43 
• World-Tex L i m itcd 
• Yarn Syndicat I imited 
44 
ANEXO II - BILAG II - ANHANG II - "MMTHHA II - ANNEX II - ANNBXB II _ ALLBGAIX) II ' nrrr^ 
ANBXO II — UiTB II — BILAGA II *^*i*ATO II -_ BIJLAGB II ANEXO II - BILAG II - ANHANG II - "MMTHHA II - ANNBX II - ANNBXB II _ ALLBGAIX) II ' nrrr^ 
ANBXO II — UITB II — BILAGA II *^*i*ATO II -_ BIJLAGB II 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 540 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 02 10 11 
Katalognummer : CB-CO-98-544-DA-C 
ISBN 92-78-39395-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
t/c