ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.5.

Efter at have foretaget en omhyggelig og omfattende konsekvensanalyse har Kommissionen konkluderet, at et centralt europæisk system for indsamling og udveksling af betalingsdata (»CESOP«) er den mest effektive metode til at sikre, at skattemyndighederne har et fuldstændigt overblik og dermed kan kontrollere overholdelsen af momsreglerne for e-handel og bekæmpe momssvig. Systemet vil give medlemsstaterne mulighed for at udveksle betalingsoplysninger, som de lagrer på nationalt plan, og dermed bidrage til effektivt at bekæmpe momssvig i forbindelse med e-handel.
2.2.

Strategiske prioriteter for europæisk standardisering til støtte for EU's lovgivning og politikker: — tiltag til støtte for strategien for et digitalt indre marked — tiltag til støtte for energiunionen og klimaet — tiltag til støtte for handlingsplanen for den cirkulære økonomi — tiltag til støtte for et dybere og mere retfærdigt indre marked med et styrket industrigrundlag — tiltag til støtte for den europæiske handlingsplan for forsvarsområdet — tiltag til støtte for den europæiske rumstrategi — tiltag til støtte for den europæiske dagsorden om sikkerhed.
C 228/103

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår midler til den specifikke tildeling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet

(COM(2019) 55 final — 2019/0027 (COD))

(2019/C 228/15)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet: 11.2.2019 Rådet, 19.2.2019 Retsgrundlag Artikel 177 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab Vedtaget på plenarforsamlingen 20.3.2019 Plenarforsamling nr. 542 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 132/0/1

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 542. plenarforsamling den 20.-21. marts 2019, mødet den 20. marts, enstemmigt at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
4.6.

EØSU gør opmærksom på, at en aktiv inddragelse af interessenter på nationalt, europæisk og internationalt plan er en faktor, som tillægger standarderne styrke og vægt og derfor bør fremmes og understøttes. Interessenterne har stadig i dag meget vanskeligt ved at få lov til at deltage i udviklingen af harmoniserede standarder. Der fremhæves især problemer med at få oplysninger om betydningen af dette instrument og om deltagelsesmulighederne, restriktive kriterier for deltagelse og uforholdsmæssigt høje omkostninger for små organisationer og virksomheder.
5.1.

Et af de væsentligste problemer i forbindelse med samhørighedspolitikken er, at der alt for ofte mangler effektiv kommunikation i forbindelse med de projekter, som denne politik finansierer. Selv om det må anerkendes, at Kommissionen har indført forskellige kommunikationsretningslinjer, er det tydeligt, at de langtfra er tilstrækkelige. Det forholder sig ofte sådan, at folk kun har ringe eller intet kendskab til, at bestemte projekter har fundet sted, og/eller at de rent faktisk finansieres af EU. Det resulterer i, at samhørighedspolitikken ikke værdsættes eller ikke værdsættes tilstrækkeligt. EØSU opfordrer Kommissionen til at fortsætte sit arbejde med at gennemgå de nuværende offentliggørelsesforpligtelser og give dem en væsentlig opgradering ved at tage de moderne digitale kommunikationskanaler i betragtning. Bedste praksis-projekter bør i stigende grad anvendes som praktiske eksempler for at tilskynde til en stærkere og bedre udnyttelse af midlerne.
2.6.

Antallet af tilladelser, der er udstedt til et CEMT-land i 2019 (23 252 for EU-27 og 984 for Det Forenede Kongerige), er dog for begrænset til at dække de nuværende transportmængder. Antallet af sådanne tilladelser kan kun hæves med enstemmighed blandt alle lande, der er medlem af CEMT, så denne mulighed er ikke en passende løsning for at undgå en afbrydelse af adgangen til markedet for vejgodstransport fra EU til Det Forenede Kongerige og omvendt.
—

Bekræfte det oprindelige tilsagn om et europæisk fredscenter i Nordirland med kontakter til et center i Nicosia som knudepunkter for at overføre et virkelighedsbaseret og praktisk fredsskabende arbejde i Europa og på verdensplan og sikre, at den hårdt tilkæmpede viden, der er opnået under hele fredsprocessen i Nordirland og andre steder, fortsat er til gavn for mennesker i samfund, der gennemgår eller har gennemgået konflikter.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår visse regler vedrørende Den Europæiske Hav- og Fiskerifond på grund af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union

(COM(2019) 48 final — 2019/0009 (COD))

(2019/C 190/10)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 30.1.2019 Rådet, 6.2.2019 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 20.2.2019 Plenarforsamling nr. 541 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 159/0/2

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 541. plenarforsamling den 20.-21. februar 2019, mødet den 20. februar, med 159 stemmer for, ingen imod og 2 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/2403 for så vidt angår fiskeritilladelser til EU-fiskerfartøjer i Det Forenede Kongeriges farvande og fiskeri, der udøves af Det Forenede Kongeriges fiskerfartøjer i EU-farvande

(COM(2019) 49 final — 2019/0010 (COD))

(2019/C 190/11)

Høring Europa-Parlamentet, 30.1.2019 Rådet, 6.2.2019 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 20.2.2019 Plenarforsamling nr 541 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 171/0/2

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 541. plenarforsamling den 20.-21. februar 2019, mødet den 20. februar, med 171 stemmer for, ingen imod og 2 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
4.15.

Det er alment anerkendt, at klimaændringer påvirker en række miljøvariabler, herunder nedbør, temperaturer, gennemstrømningen i floder, skadelige algeopblomstringer og havforsuring. Mål 13 (klimaindsats) tilskynder til omgående handling for at bekæmpe klimaændringerne og virkningerne heraf. Stigende temperaturer påvirker oceaner, have og andre farvande samt næringsstofnetværk, fiskeri og livsgrundlag. I Europa forventes klimaændringerne at skabe en stigning i vinternedbøren, og sammen med de stigende temperaturer er der risiko for eutrofiering og tiltagende forringelse af vandkvaliteten. Dette vil få mange uønskede konsekvenser for fiskebestande og andre akvatiske ressourcer og som følge heraf også få uønskede konsekvenser for fiskeriet og andre former for produktion. Høje temperaturer hæmmer levevilkårene for de arter, der lever i køligere vandmiljøer, såsom laks, og bidrager til spredning af mange skadelige arter og sygdomme. Arter, der drager fordel af eutrofiering, vinder frem. Høje temperaturer skaber store udfordringer for akvakulturanlæg. For så vidt angår landbruget bør EU også se nærmere på spørgsmålet om vandknaphed.
4.1.5.

Derudover bemærker EØSU, at ikke alle medlemsstater kræver, at de formidlere, der leverer tjenesteydelser til ansøgerne, akkrediteres og/eller godkendes, dvs. forpligtes til at bestå en »egnetheds- og hæderlighedsprøve« og overholde et sæt minimumskriterier for akkreditering, som omfatter en bekræftelse af, at formidlerne udfører et lovreguleret erhverv, offentliggørelse af oplysninger om reelt ejerskab og en interesseerklæring. EØSU ser derfor gerne, at der indføres en obligatorisk adfærdskodeks, føres tilsyn med lovregulerede erhverv ved en kompetent myndighed i medlemsstaterne og gives adgang til oplysninger om personer, der udfører et lovreguleret erhverv via et offentligt tilgængeligt register over tjenesteudbydere.
13.1.

Mange af EU's interne politikker kan have afsmittende virkninger uden for EU med positive og negative konsekvenser for andre landes forsøg på at nå målene for bæredygtig udvikling. EU-politikkerne for eksterne foranstaltninger, herunder investerings-, handels-, udviklings-, freds- og sikkerheds- og menneskerettighedspolitikker bør revideres for at sikre, at de fremmer opfyldelsen af den nye globale dagsorden for bæredygtig udvikling. Kapitlerne om bæredygtighed i EU's gældende handelsaftaler mangler f.eks. bid og er vanskelige at håndhæve. Bæredygtig udvikling skal sættes i centrum for EU's handelspolitik, f.eks. ved at der indføres formelle klageprocedurer for de tilfælde, hvor forpligtelserne til bæredygtighed i handelsaftaler ikke overholdes. I det internationale samarbejde bør handel være et redskab for bæredygtighed og for gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling. Dette kan reguleres via multilaterale aftaler. EU-handlens magt kan fremme bæredygtigheden i hele den globale værdikæde, f.eks. ved at rette fokus på bæredygtige indkøb.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/501 og forordning (EU) 2019/502 for så vidt angår deres anvendelsesperiode

(COM(2019) 396 final — 2019/0179 (COD))

(2020/C 14/21)

Anmodning om udtalelse Rådet, 13.9.2019 Europa-Parlamentet, 16.9.2019 Retsgrundlag Artikel 91, stk. 1, og artikel 100, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet Vedtaget på plenarforsamlingen 25.9.2019 Plenarforsamling nr. 546 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 115/0/3

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, og da EØSU allerede har behandlet dette emne i sine udtalelser TEN/689 og TEN/690 af 20. februar 2019 (*1), besluttede det på sin 546. plenarforsamling den 25.-26. september 2019, mødet den 25. september, med 115 stemmer for og 3 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det fremsatte forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokumenter.

Bruxelles, den 25. september 2019. Luca JAHIER Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(*1) EØSU's udtalelser om Sikring af basale luftfartsforbindelser efter brexit, EUT C 190 af 5.6.2019, s.42, og om Sikring af basal konnektivitet i vejgodstransporten efter brexit, EUT C 190 af 5.6.2019, s.48.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1309/2013 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020)

(COM(2019) 397 final — 2019/0180 (COD))

(2020/C 14/19)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 16.9.2019 Rådet, 13.9.2019 Retsgrundlag Artikel 175, stk. 3, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer Vedtaget på plenarforsamlingen 25.9.2019 Plenarforsamling nr. 546 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 112/0/3

Da EØSU går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 546. plenarforsamling den 25.-26. september 2019, mødet den 25. september, med 112 stemmer for, ingen imod og 3 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
2.8.

Eftersom Schweiz og Italien ikke tidligere har indgået aftaler om cabotagerettigheder i forbindelse med personbefordring med bus, og eftersom den tidligere bilaterale aftale om vejtransport mellem Tyskland og Schweiz fra 1953 ikke omfattede cabotagerettigheder i forbindelse med personbefordring mellem de to lande, er der behov for — også i lyset af anmodningerne fra disse to medlemsstater og den interesse, som Schweiz udviste på mødet i landtransportudvalget EU/Schweiz i juni 2018 — at udarbejde to udtrykkelige retsakter fra Rådet og Europa-Parlamentet for at muliggøre: — ændringer af aftalen mellem Schweiz og Tyskland med henblik på at medtage cabotagekørsel i forbindelse med udførsel af international personbefordring ad landevej i grænseregionerne i Schweiz og Tyskland; — at Italien forhandler og indgår en aftale med Schweiz i samme henseende.
I meddelelsen behandles energibeskatning og en reform af Euratomtraktaten, som begge er spørgsmål, der er tæt forbundet med suverænitet. Der er tale om et kontroversielt emne, og krav om overdragelse af suverænitet på et så følsomt område som beskatning på dette tidspunkt forudsætter en intelligent tilgang. Som det fremhæves i Kommissionens meddelelse under overskriften »Reformen af energibeskatning bør afspejle hensyn til social lighed« (kapitel 2.3) risikerer enhver beskatning af mere »forurenende« energi direkte at ramme de dårligst stillede i samfundet. En sådan foranstaltning vil derfor af mange europæiske borgere blive opfattet som en ekstra byrde, og EØSU bifalder derfor, at Kommissionen anerkender, at der er tale om et meget følsomt emne. EØSU henleder opmærksomheden på de mange udtalelser, hvor udvalget over for Kommissionen har fremsat forslag til, hvordan dette problem kan løses.

Behovet for en mere effektiv styring af klima- og energistrategien og større sammenhæng i EU-lovgivningen betyder, at der på alle niveauer i samfundet, og langt mere intensivt end tidligere, er behov for en debat om, hvordan man i EU træffer afgørelser om energibeskatning, under hensyntagen til erhvervslivets, arbejdstagernes og de øvrige interessenters, herunder forbrugernes, bekymringer. Det rette værktøj til dette er en effektiv energidialog med det organiserede civilsamfund på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt niveau.
6.2.1.

EØSU erkender, at det er vigtigt, at producenten udstyrer køretøjerne således, at de komponenter, der kan forventes at påvirke emissionerne, udformes, fremstilles og monteres på en sådan måde, at køretøjet ved normal brug efterlever dette forslag, men understreger, at disse oplysninger ikke kun bør være tilgængelige for forbrugerne på salgstidspunktet, men at det også pålægges de administrative myndigheder at overvåge dem.
3.5.3.

Refitplatformen blev oprettet i maj 2015 for at give de offentlige myndigheder, borgerne og de berørte parter mulighed for at bidrage til en forbedring af EU-lovgivningen. Ifølge EØSU kaster visse spørgsmål en skygge over det samlede billede: — En overflødig proces: Arbejdet i gruppen af medlemsstater i platformen overlapper delvis arbejdet i Rådets omkring 200 arbejdsgrupper; — En langsommelig proces: Proceduren for vedtagelse af udtalelser tager ofte flere måneder som følge af, at de to grupper sjældent har fælles holdninger og kun mødes én gang, uden at der føres nogen egentlig dialog; — En asymmetrisk proces: Anmodninger fremsættes fortrinsvis af arbejdsgiversiden, dvs. virksomhedssammenslutninger og handelskamre (jf. de af Kommissionen offentliggjorte statistikker), og sjældent af civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter. Kommissionen og medlemsstaterne er repræsenteret, men ikke Europa-Parlamentet; — Et organ uden reel ekspertise: Hvilket videnskabeligt grundlag har platformens medlemmer for at analysere de meget forskelligartede forslag, som de får forelagt? Den eneste reelle ekspertise kan findes i Kommissionen, som undertiden har udnyttet denne til at fremme sine egne forslag; — En underrepræsentation af EØSU og RU i forhold til de øvrige interessenter, hvilket medvirker til at udvande de udtalelser, som de to udvalg måtte afgive; — For høje omkostninger i forhold til fordelene: De med platformen forbundne omkostninger forekommer at være uforholdsmæssigt store i betragtning af de hidtil opnåede resultater; — Forudindtagethed i platformens arbejde: Udvalget efterlyser en proces, der fungerer i begge retninger, dvs. som ikke foregriber den retning, lovgivningen skal tage: tilføjelse, supplement, ændring eller afskaffelse af en retsakt.
2.5.

EØSU mener, at mens selve brexit uden aftale vil være en enkeltstående begivenhed, vil de disruptive følger heraf kunne udgøre en stor katastrofe. Selv om det er vanskeligt at foretage en præcis vurdering, vil det få en betydelig virkning for økonomien, arbejdsmarkedet og de offentlige finanser, navnlig på kort sigt. Dertil kommer, at det vil være rimeligt at antage, at visse sektorer og områder og visse medlemsstater kan blive mere berørt i tilfælde af en udtræden uden en aftale end andre. EØSU finder, at det vil være berettiget at anvende solidaritetsprincippet samt nærhedsprincippet med henblik på at afbøde disse virkninger.
5.8.2.

Hvis deltagelsesfrekvensen for ældre skal øges, er det vigtigt at sikre, at folk er i stand til at arbejde længere. Hvis man vil hæve beskæftigelsesniveauet for ældre borgere, er det ikke nok at sørge for, at de ældre forbliver sunde og arbejdsdygtige, og at de som arbejdskraft er attraktive for arbejdsgiverne. De jobs, der rent faktisk er tilgængelige for ældre mennesker, skal gøres mere attraktive. Jobkvaliteten er derfor en afgørende faktor for, om ældre arbejdstagere vender tilbage til eller bliver på arbejdsmarkedet.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/2403 for så vidt angår fiskeritilladelser til EU-fiskerfartøjer i Det Forenede Kongeriges farvande og fiskeri, der udøves af Det Forenede Kongeriges fiskerfartøjer i EU-farvande

(COM(2019) 398 final – 2019/0187 (COD))

(2020/C 14/20)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 16.9.2019 Rådet, 16.9.2019 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 25.-26. september 2019 Plenarforsamling nr. 546 Resultat af afstemningen for/imod/hverken for eller imod) 123/0/4

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 546. plenarforsamling den 25.-26. september 2019, mødet den 25. september, med 123 stemmer for, ingen imod og 4 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
4.18.

Uddannelsen til pilot er langvarig og dyr og omfatter tre hovedtrin (grunduddannelse, typerettighed til at flyve en specifik luftfartøjstype og linjetræning med henblik på at opnå flyveerfaring). Ifølge oplysningerne i Ricardo-undersøgelsen havde mellem 2,2 og 6 % af de adspurgte piloter været nødsaget til selv at betale for at opnå den krævede flyveerfaring under »pay-to-fly«-ordninger. Ifølge direktivet om gennemsigtige og forudsigelige arbejdsvilkår i Den Europæiske Union (COM(2017) 797 — 2017/0355 (COD)) skal medlemsstaterne sikre, at når det pålægges en arbejdsgiver i henhold til EU-retten eller national ret eller kollektive overenskomster at tilbyde en arbejdstager uddannelse med henblik på at udføre det arbejde, vedkommende er ansat til, skal en sådan uddannelse tilbydes arbejdstageren gratis, tælle som arbejdstid og så vidt muligt foregå i arbejdstiden. EØSU håber, at den korrekte gennemførelse heraf bliver kontrolleret regelmæssigt uden at skabe nye bureaukratiske hindringer.
2.6.

Trods denne positive tendens, fordelagtige overenskomstaftaler og bestræbelserne på at skabe forbedringer med hensyn til lønforhold og levevilkår om bord, komfort og telekommunikation, er fiskeri fortsat ikke et attraktivt valg for de helt unge. Blandt andet fordi arbejdet foregår i et hårdt naturligt miljø, fordi det kan være svært at opretholde et familieliv ved siden af arbejdet, og fordi man ikke har formået at synliggøre ovennævnte forbedringer. Hvad der står klart, er, at selv ikke under de seneste års økonomiske krise har man formået at tiltrække unge mennesker til sektoren. Ikke mange potentielle iværksættere vælger fiskerierhvervet for at starte deres egen virksomhed. I nogle lande har ejere af mindre fartøjer ikke adgang til tidlig pensionering, selvom de arbejder under samme hårde vilkår som deres ansatte. Sociale anliggender handler ikke kun om fiskeriforholdene om bord. Der er også behov for at forbedre levevilkårene på land. Nogle undersøgelser har vist, at fiskersamfund og havnebyer ofte har problemer med et højt fattigdomsniveau, manglende offentlige tjenester og dårlige levevilkår. Ligeledes undervurderes den rolle, som kvinder, navnlig medhjælpende ægtefæller, spiller for velstanden i sektoren. Der er brug for mere forskning i disse sociale aspekter.
4.4.

I stedet for at betragte læring som et standardforløb af forskellige uddannelser bør man sigte mod læring, der er tilpasset til den enkelte person. Rammerne for læring i AI-tidsalderen kræver, at der udformes passende metoder til vurdering af individuelle læringsbehov og en tilpasning af udbuddet af læringsmuligheder, samtidig med at de offentlige uddannelsers særlige rolle bevares. Derudover er der behov for nye former for aktiviteter, hvor de enkelte borgere sætter mål for sig selv.
3.2.

Den 9. april 2019 offentliggjorde Kommissionen den første statusrapport om den strategiske handlingsplan om batterier fra maj 2018. Det fremgår af statusrapporten, at der er ved at blive udviklet mange sektorspecifikke og regionale initiativer. Således synes den europæiske batterialliance at være en fremmende platform for erhvervslivet, politiske beslutningstagere og forskere, der kan arbejde på en koordineret måde for at løse de udfordrende og ambitiøse mål om at bringe EU og EU's erhvervsliv tilbage i spidsen for batteriteknologien, der gennemgår en rivende udvikling. Den første indkaldelse af forslag med et budget på 114 mio. EUR er blevet iværksat fra Horisont 2020-programmet, og en efterfølgende indkaldelse med et budget på 132 mio. EUR vil blive iværksat i 2020. Desuden er der også i stor skala adgang til finansiering fra ressourcer til brug for EU's regionalpolitik. Erhvervslivet og videnskaben synes at være ivrige efter at blive inddraget for at supplere deres egne investeringer med EU-støtte og fremskynde udviklingen af forskning og udvikling.
1.12.

Udvalget bakker op om Kommissionens anmodning om at udarbejde eller revidere harmoniserede standarder på en række nøgleområder, f.eks. miljøbeskyttelse, social inklusion og det indre marked for varer. Udvalget støtter forslaget om at udvikle standarder for genanvendelse og genbrug af plastfiskeredskaber, for sikkerheden ved pyrotekniske artikler, for migrationsgrænser for kemikalier, der er underlagt begrænsninger, når de anvendes i forbrugerprodukter, for elmotorers og husholdningsapparaters energieffektivitet, for gødningsprodukter og for byggevarer. Særlig vigtig er beslutningen om at investere ressourcer i en harmonisering af produktionsteknologierne i stålsektoren.