EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 14.6.2011 
SEK(2011) 751 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
 
om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes 
eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) (20. 
særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i direktiv 89/391/EØF) 
{KOM(2011) 348 endelig} 
{SEK(2011) 750 endelig}  
 
DA 1   DA INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. POLITISK BAGGRUND ............................................................................................ 2 
2. HØRING OG EKSPERTUDTALELSE...................................................................... 2 3. PROBLEMDEFINITION ............................................................................................ 3 4. MÅLSÆTNINGER...................................................................................................... 6 5. MULIGE MODELLER ............................................................................................... 6 6. ANALYSE AF VIRKNINGERNE.............................................................................. 8 7. SAMMENLIGNING AF POLITIKMODELLER ....................................................... 9 
8. OVERVÅGNING OG EVALUERING..................................................................... 11 
 
DA 2   DA 1. POLITISK  BAGGRUND 
Denne konsekvensanalyse vedrører beskyttelse af  arbejdstagere, der er eksponeret for høje 
niveauer af elektromagnetiske felter (EMF) under arbejdet. Dette anliggende er en del af den 
generelle EU-politik, der er fastsat i trakta ten om Den Europæiske Unions funktionsmåde 
(TEUF), for at give arbejdstagere passende sund heds- og sikkerhedsbeskyttelse mod de risici, 
de udsættes for i forbindelse me d erhvervsmæssige aktiviteter. 
2. HØRING  OG  EKSPERTUDTALELSE 
Hvad angår lovgivningsmæssige in itiativer på det soci al- og arbejdsmarkedspolitiske område, 
skal der i henhold til traktaten gennemføres en høring i to fase r af arbejdsmarkedets parter. 
Den første fase (artikel 154, stk. 2, i TEUF)  fandt sted mellem den 1. juli og den 10. 
september 2009. Kommissionen modt og 16 svar på denne høring.  
Høringens anden fase i henhold til artikel 154, stk. 3, i TEUF fandt sted mellem den 20. maj 
og den 5. juli 2010 og blev  gennemført uafhængigt  af konsekvensanalysen.  Der er modtaget 
27 svar. 
Resultatet kan sammenfattes som følger:  
• Generelt var både fagforeningerne og ar bejdsgiverne enige om , at det nuværende 
direktiv ikke er det ideelle  instrument, og at der er et grundlæggende behov for et 
nyt EU-initiativ for at beskytte arbejdst agere mod elektromagnetiske felter. Nogle 
arbejdsgiverrepræsentanter (SMV'er og na tionale organisatione r) tilkendegav dog, 
at de foretrak ikke-bindende instru menter i stedet for et direktiv.  
• Det er bred enighed om, at grænseværdiern e i det nugældende direktiv er for lave 
og baserer sig på antagelser , der er for konservative. Me n mens arbejdsgiverne gik 
ind for at lempe grænserne, ønskede ar bejdstagernes repræsentanter, at de 
langsigtede sundhedsmæssige virkninger me dtages i det fremtidige direktiv.  
• Fritagelse af visse kategorier af arbejd stagere fra direktivets anvendelsesområde 
hilses ikke velkommen af industriens ar bejdsgivere (bortset fra fabrikanter af 
MRI-udstyr). Muligheden for undtagelser fra eksponeringsgrænseværdierne inden 
for visse brancher (sundhed) finde r industrien ligeledes problematisk. 
• Arbejdsmarkedets parter bekræfter, at i ngen kategori af arbejd stagere skal være 
udelukket fra fordelene ved et nyt retligt instrument, forudsat at det nye instrument giver den fleksibilitet, der er  nødvendig, for at aktiviteter kan fortsætte. 
• Mens arbejdsgiverne er me get positivt indstillet over fo r en fleksibel tilgang, der 
også åbner mulighed for undtagelser, frygter  arbejdstagernes organisationer, at 
fleksibilitet kan reducere be skyttelsen af arbejdstagerne, medmindre der er en 
streng kontrol. 
• Både arbejdsgivernes og arbejdstagernes organisationer kan acceptere en 
tilpasning af de eksponeringsgrænseværdier, der er fastsat i direktivet, sideløbende 
med indførelse af en fremgangsmåde me d zoneinddeling for at give mulighed for 
 
DA 3   DA forenklede risikovurderinger i mindre prob lematiske situationer. Der er også 
enighed om vigtigheden af operationel vejledning. 
• Lægekontrol efter eksponering over grænse værdierne hilses også velkommen som 
en standardfremgangsmåde af fagforeninge rne. Arbejdsgivernes organisationer og 
lægestanden rejser tvivl om, hvorvidt  dette er rimeligt, når det gælder 
lavfrekvensområdet, hvor det kan være  vanskeligt at påvise virkninger. 
• Andre sektorer stiller sig skeptiske over for at give sundhedssektoren dispensation 
fra grænseværdierne for at fremme MRI-behandling, mens fagforeningerne 
anbefaler en tidsbegrænsning for at undgå , at beskyttelseslovgivningen udhules. 
Repræsentanter fra medlemsstaterne, eksperte r og interesserede parter blev hyppigt hørt i 
forbindelse med høringen og konsekvensanalysen.  
3. PROBLEMDEFINITION 
Hvad er problemet? 
Denne konsekvensanalyse vedrører beskyttelse af  arbejdstagere, der er eksponeret for høje 
niveauer af elektromagnetiske felter under ar bejdet. Dette anliggende er en del af den 
generelle EU-politik, der er fast sat i traktaten, for at give ar bejdstagere passende sundheds- og 
sikkerhedsbeskyttelse mod de risici, de udsæ ttes for i forbindelse med erhvervsmæssige 
aktiviteter. Det betyder, at de tte dokument kun behandler (høj) eksponering af arbejdstagere 
under arbejdet og ikke den (meget lavere) eksp onering, som befolkningen udsættes for, når de 
bruger mobiltelefoner, bor tæt på stærkstrømsledninger eller går igennem metaldetektorer i lufthavnen. 
Arbejdstagere kan blive eksponeret for elektrom agnetiske felter inden for mange forskellige 
erhvervssektorer: industrielle processer so m f.eks. svejsning, forsegling, tv- og 
radiospredning, elproduktion mv. eller medicinske procedurer som magnetisk 
resonansbilleddannelse (MRI). De sundhedsmæ ssige konsekvenser af overeksponering kan 
variere afhængigt af dels kild ernes intensitet og nærhed og de ls karakteren af selve den 
elektromagnetiske stråling, f.eks. dens fre kvens. Symptomerne på akutte virkninger er 
veldefinerede. I højfrekvensom rådet (f.eks. tv- og radiospre dning og radarer) kan der opstå 
alvorlige forbrændinger, mens induktionsstrømme  i lavfrekvensområdet (f.eks. svejsning, 
elproduktion og –distribution) kan påvirke det centrale eller perifere nervesystem, og 
eksponerede personer kan også opleve svimmelhed, kvalme og metalsmag eller magnetofosfener (lysglimt i synsfeltet)
. I meget sjældne tilfælde kan det også få dramatiske 
konsekvenser, når stærke magne ter tiltrækker en ferromagne tisk genstand, som uforvarende 
rammer en person, der befinder sig mellem magneten og metalgenstanden. 
Beskyttelse af arbejdstagere, de r eksponeres for EMF, er et emne, der allerede blev taget op 
på EU-plan i 2004 med vedtagelsen af Europa-P arlamentets og Rådets direktiv 2004/40/EF1. 
                                                 
1 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/40/EF af 29. april 2004 om minimumsforskrifter for 
sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske 
agenser (elektromagnetiske felter) (18. særdirektiv i he nhold til artikel 16, stk. l, i direktiv 89/391/EØF) 
EUT L 184 af 24.5.2004, s. 1. 
 
DA 4   DA Det viste sig meget hurtigt, at det direktiv, der blev vedtaget, navnlig med hensyn til de 
bindende eksponeringsgrænseværdier, ville sk abe store gennemførelsesproblemer og endog 
besværliggøre vigtige medicinske proce durer og den dermed forbundne forskning i 
banebrydende anvendelser som f.eks. MRI. På den anden side er der kommet en del nye videnskabelige oplysninger frem, som giver god dokumentation for, at nogle af direktivets 
eksponeringsgrænser har været fo r konservative. Dette problem blev kritisk, efterhånden som 
fristen for medlemsstaternes gennemførels e af direktivet nærmede sig. Kommissionen 
besluttede at foretage en grundig vurdering af situationen. 
Hvem påvirkes og hvordan? 
Ifølge data fra de interesserede parter er i alt over 1 500 000 arbejdstagere (selvstændige er 
ikke medtaget) på over 200 000 arbejdspladser i EU berørt. 
Sektor  Arbejdstagere Arbejdspladser/vurderinger  
Elektrisk energi 200  000 3  000 
Sundhed 211  000 13  000 
Metalindustri 1  019  000 162  140 
Telekommunikation 
og tv- og radiospredning 39
 500 11  000 
Jernbane 120  000 500 
Andet 50  000 25  000 
I alt 1  639  500 214  640 
Kilder: Oplysninger fra de interesserede parter.  
Arbejdstagere både inden for sundhedssektoren  og industrien kan blive eksponeret for meget 
højere niveauer end dem, der er fastsat for of fentligheden. Offentligheden har normalt ikke 
adgang til områder med høj eksponering.  
Nedenstående tabel viser de mulige sundhedsmæssi ge virkninger, der kan opstå inden for en 
række forskellige erhvervsmæssige aktivitet er og de(t) forbundne frekvensområde(r). 
Frekvensområde Forbundne aktivit eter Mulige sundhedsproblemer 
0 Hz Magnetisk resonansteknologi 
Løftekraner Elektrokemiske processer Sikkerhedsproblemer: 
ukontrolleret tiltrækning af 
ferromagnetisk metal 
Sundhedsproblemer:  
svimmelhed, metalsmag, 
hovedpine 
50 Hz Stærkstrømsledninger 
Produktion og distribution af elektricitet Svejsning 
100 Hz - 10  000 kHz Magnetisk resonansteknologi 
(gradientfelter) Hovedpine, magnetofosfener, 
uønskede påvirkninger af det 
perifere nervesystem 
9 kHz - Elektrisk svejsning 
30 kHz -  Industriel Påvirkninger af nervesystemet 
 
DA 5   DA induktionsopvarmning 
300 kHz -  AM-radio 
Industriel induktionsopvarmning 
3 MHz -  AM-radio 
Plastsvejsning Dielektrisk presning Induktionshærdning FM-radio Træforarbejdning 
300 MHz -  Tv 
Diatermi GSM Dielektrisk vulkanisering 
3 GHz -  Tyveribeskyttelsessystemer 
Radarer Satellitter  (kommunikation med) 
30 GHz - Transmission af digitale og 
analoge videosignaler Forbrændinger 
Termisk stress 
Kilde: AGORIA (BE): Vejledning i god praksis.  
De underliggende årsager til problemet 
Den seneste forskning2 tyder på, at direktiv 2004/40/EF er strengere end nødvendigt på visse 
punkter. Siden International Commission for N on-Ionising Radiation Protection (ICNIRP) i 
1998 offentliggjorde et sæt retningslinjer, som di rektivet er baseret på, er der fremkommet 
nye videnskabelige data om virkningerne af lavfre kvensfelter. Disse data viser, at nogle af de 
gældende grænser kan være for lave.  
Især advarsler fra sundhedssektor en tyder på, at direktiv 2004/ 40/EF selv med mindre strenge 
anbefalinger vil umuliggøre 5-8 % af de medici nske procedurer, fordi eksponeringen af det 
sundhedsfaglige personale, der arbejder  med MRI-udstyr, vil kunne overskride 
grænseværdierne3. Dette vil være uhensigtsmæssigt, fordi anvendelsen af MRI har mange 
fordele for patienterne. Tekni kken gør det muligt at diagnos ticere sygdomme, hvor dette 
førhen var umuligt, og foretage kirurgiske indgreb uden brug af røntgen. Næsten hver uge udvikles der nye anvendelser til gavn for patienterne. 
På den anden side skal det sundhedsfaglige personales sikkerhed og sundhed også sikres. 
Status med hensyn til gennemfø relsen af de retlige rammer 
                                                
 
2 Forschungsbericht 400: Elektromagnetische Felder am Arbeitsplatz — Abschlussbericht, ISSN 0174-
4992, März 2010 (BMAS report). ICNIRP Guidelines: Guidelines for limiting exposure to time-varying 
electric and magnetic fields (1 Hz to 100 kHz): offentliggjort i december 2010. 
3 1) Project VT/2007/017: "An Investigation into Occupational Exposure to Electromagnetic Fields for 
Personnel Working With and Around Medical Magnetic Resonance Imaging Equipment"; final report 4 April 2008.  
2) "Assessment of electromagnetic fields around magnetic resonance (MRI) equipment" (2007) 
http://www.hse.gov.uk/rese arch/rrpdf/rr570.pdf.
 
 
DA 6   DA De eksisterende retlige rammer i medlemsstaterne er meget forskellige. Et detaljeret overblik 
findes i bilag 1 til rapporten. K un få medlemsstater er allerede  begyndt at gennemføre direktiv 
2004/40/EF, i visse tilfælde med indførelse af en vi s fleksibilitet for at sikre en hensigtmæssig 
anvendelse af MRI-teknikker (selv om dire ktiv 2004/40/EF ikke tillader en sådan 
fleksibilitet). Andre lande retter sig i øjeblikke t efter eksisterende i kke-bindende standarder 
eller bruger ICNIRP-henstillingerne som en pr aktisk reference. Medlemsstaterne har lagt 
indførelsen af ny national l ovgivning til gennemførelse af di rektiv 2004/40/EF  på is og 
afventer præciseringer og et  nyt forslag fra Kommissionen. 
Hvis situationen ikke æ ndrer sig, skal alle 27 medlemsstat er have gennemført bestemmelserne 
i direktiv 2004/40/EF senest den 30. april 2012. Dette vil selvfølgelig eliminere de 
bestræbelser, som Kommi ssionen har udfoldet for at finde løsninger på 
gennemførelsesproblemerne og vil afgjort ik ke være det resultat, som regeringerne, 
arbejdsmarkedets parter og st ørstedelen af de interessere de parter havde regnet med.  
EU's ret til at handle og nærhedsprincippet  
Lovgivningsmæssige tiltag på området for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen er baseret 
på artikel 153, stk. 1, litra a), og artikel 153, st k. 2, som udtrykkeligt giver mulighed for tiltag 
på europæisk plan inden for dette område.  
Ved vedtagelsen af direktiv 2004/40/EF va r Kommissionen, Parlamentet og Rådet af den 
opfattelse, at en fællesskabsindsat s var den bedste måde at beskyt te arbejdstagerne mod risici 
som følge af erhvervsmæssig eksponering for elektromagnetiske felter på. Ifølge 
Kommissionen er der i øjeblikket ikke noget nyt videnskabeligt be læg for at fravige det valg, 
som Parlamentet og Rådet traf i 2004. Det er fortsat afgørende at beskytte arbejdstagerne. På 
baggrund af situationen som beskrevet i punkt 2.5 i rapporten og det af al le parter erkendte 
behov for en revision fremgår det, at Kommis sionen skal handle ved at gøre brug af sin 
initiativret.  
4. MÅLSÆTNINGER 
Målsætningen er – på grundlag af den generelle målsætning om at beskytte arbejdstagerne i 
forbindelse med erhvervsmæssige aktiviteter - beskyttelse mod skadelige elektromagnetiske 
felter.  
Da eksponering for elektromagnetiske felter udgør  en kompleks risiko, er der behov for at 
fastsætte mere specifikke foranstaltninger fo r at sikre tilstrækkelig beskyttelse af 
arbejdstagerne, uden at man på urimelig måde hindrer anvendelsen og udviklingen af 
industrielle og medicinske te knikker eller pålægger virkso mhederne, navnlig SMV'er, 
uforholdsmæssigt store byrder.  
Den operationelle målsætning er at sikre, at foranstaltningerne til beskyttelse af arbejdstagere, 
der eksponeres for elektroma gnetiske felter, fungerer effek tivt ved at fastsætte passende 
grænseværdier og give arbejdstagerne re levant information om de nødvendige 
risikostyringsforanstaltninger. 
5. MULIGE  MODELLER 
Politikmodel A:  "Status quo" 
 
DA 7   DA Rent praktisk betyder dette, at direk tiv 2004/40/EF skal være gennemført i alle 
medlemsstaters lovgivning se nest den 30. april 2012.  
Politikmodel B:  "Nyt direktiv med reviderede eksponeringsgrænser" 
Direktiv 2004/40/EF erstattes af  et nyt direktiv med revidere de eksponeringsgrænseværdier, 
som ligger højere end de tidligere, men som bygger på videnskabelig dokumentation. 
Nærmere oplysninger findes  i bilag 3 til rapporten. 
Politikmodel C1:  "Nyt direktiv med reviderede eks poneringsgrænser og de lvise undtagelser" 
Direktiv 2004/40/EF erstattes af  et nyt direktiv med revidere de eksponeringsgrænseværdier, 
som ligger højere end de tidligere, men so m bygger på videnskabelig dokumentation (se 
politikmodel B). Herudover fastsættes der be tingede undtagelser for MRI, som imidlertid 
stadig vil være underlagt de gene relle risikostyringskrav vedrøre nde elektromagnetiske felter.  
Politikmodel C2:  "Nyt direktiv med reviderede eksponeringsgrænser og fuldstændig 
undtagelse for MRI" 
Direktiv 2004/40/EF erstattes af  et nyt direktiv med revidere de eksponeringsgrænseværdier, 
som ligger højere end de tidligere, men so m bygger på videnskabelig dokumentation (se 
politikmodel B). Medicinsk MRI vil være fuldst ændig undtaget fra kravene i direktivet om 
elektromagnetiske felter. 
Politikmodel D1:  "Direktivet erstattes af en henstilling" 
Direktiv 2004/40/EF erstattes af  ikke-bindende retningslinjer  for erhvervsmæssig eksponering 
for elektromagnetiske felter på grundlag de nyeste internationale henstillinger. Disse 
retningslinjer skal have sa mme form som Rådets henstil ling fra 1999 om befolkningens 
eksponering for elektromagnetiske felter. 
Politikmodel D2:  "Frivillige aftaler mellem arbejdsmarkedets parter" 
Direktiv 2004/40/EF erstattes af frivillige aftaler på europæisk niveau eller på sektorniveau 
mellem arbejdsmarkedets parter i overenss temmelse med artikel 154, stk. 4, i TFEU.  
Politikmodel E:  "Ingen EU-lovgivning" 
Direktiv 2004/40/EF ophæves, mens direktiv  89/391/EØF (rammedirektiv) og nationale 
bestemmelser på området forbliver i kraft.  Manglen på nationale bestemmelser i nogle 
medlemsstater åbner mulighed for uregul eret erhvervsmæssig eksponering for 
elektromagnetiske felter, hvilket kan øge risi koen, formindske ligebehandlingen mv. Vælges 
denne model, må man gå ud fra, at for ekse mpel de lande, som allerede (delvist) har 
gennemført direktivet om elektromagnetiske felt er, ikke vil ophæve dere s lovgivning på dette 
område. 
De interesserede parter fandt, at disse modeller var relevante. Alternat ive modeller, der ikke 
blev analyseret i detaljer, omfatter vedtagelse  af en mere sektorspecifik fremgangsmåde, 
begrænsning af lovgivningen til kun at omfa tte tilvejebringelse af  sikkert udstyr eller 
fuldstændig fokusering på "bløde" politikinst rumenter som f.eks. oplysningskampagner og 
vejledninger. 
 
DA 8   DA 6. ANALYSE  AF VIRKNINGERNE 
Udgangspunkt for konsekvensanalysen 
Udgangspunktet for analysen er en antagelse af , at rammedirektivet er fuldt ud gennemført, 
men at særdirektivet om elektromagnetiske felte r endnu ikke er fuldt gennemført. Dette svarer 
til den aktuelle retlige situation. 
Drøftelser med eksperter og intere sserede parter tyder på, at de r sandsynligvis ikke vil være 
miljømæssige virkninger, som derfor ikke er blevet vurderet.  
Sociale virkninger 
De største sociale virkninge r er de potentielle sundhedsmæ ssige virkninger for 1,5 mio. 
arbejdstagere, herunder især en mindre gruppe sæ rligt følsomme arbejdstagere, f.eks. personer 
med et implantat eller gravide. Her er der en  klar præference for model A, B og C1. Model A 
er den strengeste, hvilket kan føre til streng be skyttelse, men kun på papiret. Model C2 er 
lavere rangeret end disse tre, da  beskyttelsen af arbejdstager e i områder med høj eksponering 
er klart dårligere end med de andre modeller. 
Andre iøjnefaldende sociale virkninger for offentligheden er ford elene ved kritiske 
medicinske MRI-anvendelser. Model A og B giver ik ke tilstrækkelig fleksi bilitet til, at alle 
sådanne behandlinger bliver mulige. Alle andre modeller giver de nne fleksibilitet. 
Økonomiske virkninger 
Konsistente europæiske regler, der giver muli ghed for mobilitet og udvekslinger, er blandt de 
positive økonomiske virkninger. Disse sikres beds t med model A, B, C1  og C2, hvorimod der 
med model D1, D2 og E er større sandsynlighed for at opretholde et højt usikkerhedsniveau. 
En anden vigtig økonomisk virkning er mulighede n for at udvikle et erhvervsliv med så få 
restriktioner som muligt og derm ed fremme vækst og bevare elle r endda skabe beskæftigelse i 
Europa. I den henseende forekommer A og B te mmelig restriktive og som en hindring for 
økonomisk udvikling på nogle områder i et om fang, som ikke forventes med nogen af de 
andre modeller. 
Overholdelses- og admini strationsomkostninger 
Sammenfatning af de samlede overholdelses- og administrationsomkostninger for hver model 
Politikmodel Samlede omkostninger (mio. EUR) 
A: ingen ændring 
af 2004/40/EF 660,3 
B: nye EGV'er 
for alle sektorer 526,9 
C1: mulighed for 
undtagelser fra 
EGV'er 511,7* 
 
DA 9   DA C2: nogle 
arbejdstagere er 
udelukket 497,4 
D1: kun ikke-
bindende 
anbefalinger 437,1 
D2: kun 
sektoraftaler 420,2 
E: Ingen EU-
foranstaltning 474,0 
*Inklusive øget uddannelse i forbindelse med MRI. 
Model A er den dyreste at gennemføre. Model B indebærer lavere 
gennemførelsesomkostninger end model A, idet mange aktiviteter i metalindustrien som f.eks. 
induktionsopvarmning og elektrolys e i de fleste tilfælde vi l ligge under de reviderede 
grænseværdier. Derfor vil arbejdsgiverne i metalindustrien ikke skulle træffe omfattende 
foranstaltninger for at mindske eksponeringen gennem ændret arbejdspra ksis. Model B er dog 
dyrere end de andre modeller på  grund af de omkostninger, de r er specifikt forbundet med 
MRI. Omkostningerne ved de andre modeller vil stort set være ens. 
Politikmodel C2 og E evalueres ud fra den antagels e, at arbejdsgiverne vil skulle gennemføre 
endnu en risikovurdering ud over den, som kræves i henhold til rammedirektivet. 
Restomkostninger vil opstå f.eks. inden for telekommunikationssektoren og sektoren for 
produktion/transmission af elektric itet, som fortsat vil følge ICNI RP-henstillingerne, fordi de 
ikke udgør et problem for disse sektorer. 
SMV'er ønsker forenklet informa tion på EU-plan. Der vil derfor blive brug for enkle og korte 
sektorspecifikke vejledninger (i form af en slag s tjeklister), uanset hvilken model der vælges. 
Mærkning af udstyr og bedre fabrikantoplysni nger vil kunne medvirke til at indkredse de 
situationer, hvor der ikke kræv es en detaljeret vurdering. 
7. SAMMENLIGNING  AF POLITIKMODELLER 
Der vil være ulemper, uanset hvilken mode l der vælges. De sundhedsmæssige fordele 
afhænger af, at der ikke ops tår skadelige virkni nger under de nuværende eller fremtidige 
grænseværdier. Dette taler for model A til C2. 
Ny videnskabelig dokumentation viser, at eksponeringsgrænserne i model B  sikrer beskyttelse 
mod overeksponering, mens model A indebærer ulemper i form af be grænsning af visse 
aktiviteter og en generel mindre tilbøjeli ghed til at overholde forskrifterne.  
I den anden ende af spektret af muligheder kan m odel D1 (henstilling), D2 (frivillig aftale) og 
E (ingen EU-lovgivning) afvises. De interesserede parter og eksp erterne har klart givet udtryk 
for, at de foretrækker en sammenhængende eu ropæisk lovgivning, der giver arbejdsgivere og 
arbejdstagere retlig og fysisk sikkerhed. Skønt el ektromagnetiske felter i sig selv ikke er et 
vigtigt emne, opfattes en samm enhængende europæisk lovgivning på området som et bidrag 
 
DA 10   DA til EU's indre marked. Løsningen med ikke at  gennemføre EU-foranstaltninger vedrørende 
elektromagnetiske felter vil bevirke, at der bliver meget mindre opmærksomhed på risiciene 
ved elektromagnetiske felter, og det kan få negative konsekvenser for sundheden.  
De tre resterende modeller er B (reviderede eksponerings grænser), C1 (reviderede 
eksponeringsgrænser og betingede  undtagelser, der begrænser si g til en række bestemmelser 
vedrørende medicinsk MRI) og C2 (revidere de eksponeringsgrænser og fuldstændige 
undtagelser fra direktivets krav for en række aktiviteter).  
Model B  har den fordel, at den indebærer konsiste nte regler vedrørende elektromagnetiske 
felter med eksponeringsgrænser, der allerede er tilstrækkeligt høje for et stort antal 
arbejdspladser, således at der ikke længere er risiko for overeksponering. Sammenlignet med 
model A er der et væsentlig antal færre situationer med potentiel overeksponering. Model B 
ligger på linje med nyere videnskabelig dokumen tation. Ulempen ved denne model er, at der 
ved visse aktiviteter (f.eks. visse MRI- behandlinger) er risiko for midlertidig 
overeksponering. Det er problematisk helt at stoppe  disse aktiviteter – som i nogle tilfælde er 
tæt forbundne med den teknologiske udvikling og direkte bidrager til offentlighedens sundhed 
og velfærd. 
Fordelen ved model C1  er, at den indebærer kon sistente regler vedrør ende elektromagnetiske 
felter på de fleste områder, i lighed med mode l B, mens den giver mulighed for undtagelser 
fra eksponeringsgrænserne for medicinsk MRI me d forbedrede forebyggende foranstaltninger 
i situationer, hvor der er risiko for over eksponering. Som med mode l B bygger denne model 
på nyere videnskabelig dokumentation. Det er do g en mere fleksibel løsning end B. Ulempen 
ved model C1 er, at der i forbindelse me d undtagelser kræves et strengere og mere 
kontrolleret arbejdsmiljø.  
Model C2  har også fordelen af kons istente regler vedrørende elektromagnetiske felter og 
giver mulighed for fleksible løsninger i s ituationer, hvor der ikke er risiko for 
overeksponering. Forpligtelserne med hensyn til ri sikovurdering er mindre for den sektor, der 
undtages. Dette reducerer også overholdelsesom kostningerne. Ulempen ved denne model er 
risikoen for, at den fører til lavere beskytte lsesniveauer for arbejdstagerne. Desuden vil den 
tilskynde til større forskelle i beskyttelsen af ar bejdstagerne, hvilket er i modstrid med både 
ånd og bogstav i rammedirektivet  
Konklusion om omkostninger : Omkostningerne ved model C1 er højere end ved de mindre 
strenge modeller C2 til E. Men med en ret begrænset omkostningsstigning scorer model C1 langt flere point end model C2 til E, hvad angår andre mere kvalitative virkninger, og den sikrer arbejdstagerne et højt sikkerhedsniveau. Omkostningerne ved model C1 er betydeligt 
lavere end ved model A og svarer næsten til omkostningerne ved model B, samtidig med at 
den giver MRI-sektoren og industrien den fleksibilitet, de har brug for.  
På grundlag af disse hensyn og i overen sstemmelse med undersøgelsesresultaterne 
foretrækker Kommissionen derfor model C1.  
Vurdering af undersøgelse 
I forbindelse med udarbejdelsen af konsekvens analysen blev der gennemført en undersøgelse 
og modtaget 166 svar. Alt i alt viser undersøgelse ns resultater, at de interesserede parter 
gennemgående foretrækker model C1.  
 
DA 11   DA 8. OVERVÅGNING  OG  EVALUERING   
Rammedirektiv 89/391/EØF og de efterfølgend e 19 særdirektiver i he nhold til direktivets 
artikel 16, stk. 1, foreskriver regelmæssig gennemgang af effektiviteten af deres 
gennemførelse. Siden 2007 har denne systema tiske gennemgang været harmoniseret. Den 
foretages hvert femte år i alle medlemsstater og  vedrører alle de risi ci, der er omfattet af 
direktiverne. Kommissionen udarbejde r efterfølgende en rapport.  
Udvalg, der er sammensat af na tionale eksperter fra EU's medl emsstater, udgør en vigtig del 
af processen med at evaluere og overvåge EU's lovgivning om sundhed og sikkerhed under 
arbejdet. Heriblandt navnlig Det Rådgive nde Udvalg for Sikke rhed og Sundhed på 
Arbejdspladsen, der er et trepartsorgan nedsat ved Rå dets afgørelse 2003/C 218/01, og 
Udvalget af Arbejdstilsynschefer ne dsat ved Kommissionens afgørelse 95/319/EF .