EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 15.7.2022 COM(2022) 344 final BERETNING FRA KOMMISSIONEN Tilsyn med anvendelsen af EU-retten







































Årsberetning for 2021 {SWD(2022) 194 final}



Forord I.Den europæiske grønne pagt Ren luft og rent vand Beskyttelse af biodiversitet Fremme af en cirkulær økonomi Ren energi Bæredygtigt landbrug Bæredygtigt fiskeri og maritim fysisk planlægning Sundhed og fødevaresikkerhed II.Et Europa klar til den digitale tidsalder Teknologi, der tjener alle En fair og konkurrencedygtig digital økonomi Fremme af dataøkonomien Websteders og mobilapplikationers tilgængelighed Styrkelse af cybersikkerhed og beskyttelse mod cybertrusler Et åbent, demokratisk og bæredygtigt digitalt samfund Beskyttelse af forbrugere og virksomheder

Gennemsigtige oplysninger om og til virksomheder Digitale transportsystemer III.En økonomi, der tjener alle Arbejdsvilkår Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen Arbejdskraftens mobilitet Koordinering af den sociale sikring Information og bistand til borgere og virksomheder Bedre regulering af erhverv og anerkendelse af kvalifikationer Forsvarlige offentlige indkøb og bekæmpelse af forsinkede betalinger Det indre energimarked Sikring af kernekraft Mobilitet og transport Direkte beskatning Indirekte beskatning Told Konkurrence Finansielle tjenesteydelser Hvidvask af penge og finansiering af terrorisme IV.Fremme af vores europæiske levevis og det europæiske demokrati

Retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder Unionsborgerskab Fri bevægelighed for personer Rejsendes rettigheder under pandemien Sikrere transport Lighed og ikke-forskelsbehandling Bekæmpelse af racisme og fremmedhad, herunder hadefuld tale Forstærket beskyttelse af personoplysninger Retligt samarbejde og individuelle garantier på det strafferetlige område Sikkerhed En ny pagt om migration og asyl

Forord

Denne beretning kommer på et tidspunkt, hvor det europæiske demokrati udfordres, både udefra og indefra. Ruslands aggression mod Ukraine er et forsøg på at tilsidesætte retsstatsprincippet med de stærkes ret. Den Europæiske Union støtter på det kraftigste Ukraine og demokratiet i dets kamp mod autokrati, fordi retsstatsprincippet er grundlaget for en retfærdig og fredelig international orden. Ukraines kamp for frihed er også en påmindelse om værdien af vores eget demokrati. Demokratiet skal fremmes, udøves og fornyes hver dag, for at det kan trives. Dette er, hvad Europa-Kommissionen under min ledelse har bestræbt sig på siden begyndelsen af sin mandatperiode. Kommissionen har iværksat historiske foranstaltninger for at styrke EU's kapacitet til at fremme og beskytte retsstatsprincippet. Disse foranstaltninger er baseret på dialog med Europa-Parlamentet og medlemsstaterne samt med civilsamfundet. Kommissionen gør brug af sine håndhævelsesbeføjelser og anvender traktatbrudsprocedurer, hvor det er nødvendigt for at beskytte vores fælles vedtagne regler. Denne årsberetning viser, hvordan Kommissionen i det forløbne år fortsat har beskyttet EU-lovgivningen for at sikre, at borgerne i vores indre marked fuldt ud drager fordel af gennemførelsen af centrale politikker. Demokrati er en proces, der er under konstant udvikling. Kommissionen er fast besluttet på at forsvare EU-borgernes rettigheder, uanset hvor i Unionen de bor. Retsstatsprincippet er den lim, der binder Den Europæiske Union sammen. Det er afgørende for beskyttelsen af de værdier, som EU bygger på: demokrati, frihed, lighed og respekt for menneskerettighederne. Og dette er, hvad alle 27 medlemsstater har tilsluttet sig som en del af EU som suveræne lande og frie folk. Med venlig hilsen Dr. Ursula von der Leyen Formand for Europa-Kommissionen

I.Den europæiske grønne pagt "Robert Schuman sagde: Europa har brug for en sjæl, et ideal og en politisk vilje til at forfølge dette ideal. [...] Og da vores planet stod over for den alvorligste krise nogensinde, valgte vi igen at stå sammen og skabe den europæiske grønne pagt." Kommissionsformand Ursula von der Leyen i sin tale om Unionens tilstand 2021 Verden står over for klima- og biodiversitetskriser, der udgør en eksistentiel trussel mod vores planet. EU er fast besluttet på at gå forrest i håndteringen af disse udfordringer. Den europæiske grønne pagt er Kommissionens plan for nulforurening af luft, vand og jord og omdannelse af EU's økonomi til en moderne, ressourceeffektiv økonomi. Der er ingen tid til tøven: Kommissionens håndhævelsesindsats sigter mod en hurtig gennemførelse og streng anvendelse af de EU-regler, som vil gøre den grønne pagt til en realitet. Kommissionens beslutninger om at indbringe medlemsstaterne for EU-Domstolen omfatter: – Grækenland og Portugal for dårlig luftkvalitet på grund af høje niveauer af nitrogendioxid (NO2) - Slovakiet for høje koncentrationer af partikler (PM10) - Rumænien på grund af ulovlig drift af industrianlæg - Irland og Italien for overtrædelser med hensyn til stoffer i drikkevand, der kan udgøre en potentiel sundhedsfare - Spanien for utilstrækkelig beskyttelse af vand mod nitratforurening - Frankrig , Ungarn og Slovenien i forbindelse med deres spildevandsrensning. Ren luft og rent vand Luftforurening er blandt de vigtigste faktorer, der påvirker menneskers sundhed. En fuldstændig gennemførelse af EU's luftkvalitetsstandarder er afgørende for effektivt at beskytte vores velfærd og det naturlige miljø. Desuden er et stort antal mennesker stadig udsat for skadelige stoffer i deres drikkevand, hvilket er i strid med EU-reglerne . Og byspildevand opsamles eller renses stadig ikke ordentligt i flere hundrede byer i hele EU. Kommissionen har indledt og videreført yderligere traktatbrudssager mod flere medlemsstater for at sikre et passende niveau for rensning af spildevand. Beskyttelse af biodiversitet

Sundhed og fødevaresikkerhed Lovgivningen på dette område har til formål at gøre Europa til et sundere og sikrere sted. Det er afgørende for at nå disse mål, at de nationale myndigheder gennemfører EU-reglerne korrekt og konsekvent. Kommissionen anlægger en "One Health"-tilgang til beredskab og forebyggelse, der integrerer menneskers, dyrs og miljøets sundhed samt fødevare- og fodersikkerhed. "One Health" anerkender, at menneskers sundhed er tæt forbundet med dyrs sundhed og miljøet. Revisioner var fortsat et centralt redskab til håndhævelse af EU-reglerne om fødevare- og fodersikkerhed, dyresundhed, plantesundhed og dyrevelfærd. De har også vist sig at være vigtige for kvalitetskontrollen af farmaceutiske produkter og medicinsk udstyr. I 2021 havde det fortsat høj prioritet for Kommissionen at sikre patienters ret til adgang til sundhedsydelser på tværs af grænserne. Kommissionen fortsatte derfor med at presse på for en fuldstændig gennemførelse af direktivet om grænseoverskridende sundhedsydelser og gennemførte dialoger med medlemsstaterne for at forbedre dets anvendelse. Rygning er fortsat den største enkeltstående sundhedsrisiko, der kan undgås, og den vigtigste årsag til for tidlig død i EU. Tobaksvaredirektivet bidrager til at mindske tobaksforbruget og skaber positive resultater for folkesundheden. Reglerne sikrer, at offentligheden gøres opmærksom på tobakkens skadelige virkninger, og at karakteriserende smagsstoffer er forbudt for de vigtigste produktkategorier. I 2021 fortsatte Kommissionen sit arbejde med at håndhæve direktivet fuldt ud: Den gennemførte overensstemmelseskontrol af de nationale love til gennemførelse af direktivet, afholdt dialoger med medlemsstaterne for at styrke dets gennemførelse og offentliggjorde en rapport om anvendelsen af direktivet. II.Et Europa klar til den digitale tidsalder "Vi må anstrenge os for at forme den digitale omstilling efter vores egne regler og værdier. Kommissionsformand Ursula von der Leyen i sin tale om Unionens tilstand 2021 Digital teknologi ændrer borgernes liv. Covid-19-pandemien har radikalt ændret digitaliseringens rolle og den måde, vi opfatter den på, i vores samfund og økonomier, ligesom den også har fremskyndet digitaliseringen. Digitale teknologier er centrale for arbejde, læring, underholdning, socialisering, indkøb og adgang til alt lige fra sundhedstjenester til kultur. Det er blevet mere relevant end nogensinde før at forfølge og håndhæve digitale politikker, der sætter mennesker og virksomheder i stand til at tage en menneskecentreret og fremgangsrig digital fremtid til sig. Teknologi, der tjener alle Covid-19-krisen har vist, hvor vigtigt det er, at det europæiske alarmnummer 112 fungerer korrekt, at lokalisere den kaldende part, og at der sikres lige adgang for handicappede slutbrugere. Alarmkommunikation og adgang til alarmtjenester via 112 er blot nogle af de ting, der reguleres af den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation fra 2020 . Kommissionen indledte traktatbrudsprocedurer mod 24 medlemsstater for manglende rettidig gennemførelse af den europæiske kodeks for elektronisk kommunikation. Den videreførte denne sag mod 20 medlemsstater senere i 2021. Som en af byggestenene i det digitale indre marked moderniserer kodeksen det europæiske regelsæt for elektronisk kommunikation for at forbedre forbrugernes valgmuligheder og rettigheder. Den sikrer klarere kontrakter, tjenestekvalitet og konkurrenceprægede markeder. Kodeksens centrale mål er at fremme konnektivitet og investeringer i/adgang til netværk med meget høj kapacitet. Fristen for gennemførelse af kodeksens bestemmelser i national lovgivning udløb den 21. december 2020. En fair og konkurrencedygtig digital økonomi

Gennemsigtige oplysninger om og til virksomheder Med et stigende antal grænseoverskridende virksomheder er det afgørende at have let adgang til oplysninger om virksomheder i forskellige medlemsstater. EU-lovgivningen kræver, at medlemsstaterne forbinder deres nationale selskabsregistre med systemet til sammenkobling af selskabsregistre (BRIS). BRIS letter grænseoverskridende aktiviteter og gør procedurerne billigere og mindre tidkrævende for virksomhederne. Det gør det muligt for enkeltpersoner, virksomheder og iværksættere at indhente oplysninger om virksomheder. I 2021 besluttede Kommissionen at indbringe Bulgarien for Domstolen for endnu ikke at være sammenkoblet med BRIS, mens den afsluttede traktatbrudsprocedurer mod Irland og Frankrig, som havde afsluttet sammenkoblingen af deres selskabsregistre med BRIS. Kommissionen fortsatte de eksisterende traktatbrudsprocedurer mod alle medlemsstater vedrørende gennemførelsen af centrale kontaktpunkter . Der er tale om e-forvaltningsportaler, der giver tjenesteudbydere mulighed for at få de oplysninger, de har brug for, og gennemføre administrative procedurer online. Overholdelsesindsatsen vedrørende anvendelsen af servicedirektivet er kernen i digitalisering og e-forvaltning og har også til formål at støtte arbejdet under den fælles digitale portal . De fremskridt, som medlemsstaterne har gjort, er betydelige, men ujævne. Digitale transportsystemer Digitalisering kan gøre transporten sikrere, mere effektiv og mere bæredygtig. Informations- og kommunikationsteknologier betyder nye muligheder for alle former for passager- og godstransport. Desuden kan integration af eksisterende teknologier skabe nye tjenester. Inden for vejtransport sikrer den europæiske elektroniske bompengetjeneste f.eks., at bompengesystemer er interoperable på tværs af veje i EU. Det gør det muligt for trafikanterne nemt at betale vejafgifter i hele EU ved hjælp af én enkelt abonnementsaftale med en tjenesteudbyder og en enkelt enhed i bilen. Ved at afskaffe besværlige procedurer for lejlighedsvise brugere og lette den daglige drift for trafikanterne forbedres trafikstrømmen, og trafikbelastningen mindskes. For at håndhæve bompengetjenestens regler indledte Kommissionen en traktatbrudsprocedure mod Slovenien , og den tog yderligere skridt i en procedure mod Ungarn . Inden for luftfartssikkerhed er datalink-tjenester kommunikation mellem luftfartøjer og landjorden, som supplerer den talekommunikation, der traditionelt anvendes i flyvekontrollen. De forbedrer effektiviteten af kommunikationen mellem pilot og flyveleder og øger dermed flyvekontrolkapaciteten. Kommissionen fortsatte yderligere traktatbrudsprocedurer mod seks medlemsstater for ikke at levere og drive datalink-tjenester for alle luftfartøjsoperatører, der flyver inden for deres luftrum. Den afsluttede traktatbrudsprocedurer vedrørende samme spørgsmål mod Bulgarien, Litauen og Finland.



III.En økonomi, der tjener alle "Vi har alle nydt godt af fundamentet for vores europæiske sociale markedsøkonomi. Og vi skal sørge for, at næste generation også kan skabe sin fremtid." Kommissionsformand Ursula von der Leyen i sin tale om Unionens tilstand 2021 At bo i EU i dag betyder, at man har ret til en sikker og anstændig tilværelse og har mulighed for at opnå succes. Takket være EU's sociale markedsøkonomi har EU nogle af de højeste levestandarder, de bedste arbejdsvilkår og den mest effektive sociale beskyttelse i verden. Der er dog stadig for mange tilfælde af ukorrekt eller ufuldstændig anvendelse af reglerne for det indre marked eller beskæftigelsesreglerne. Kommissionens håndhævelsespolitik tager fat på disse mangler, således at disse regler fuldt ud kan have den tilsigtede virkning. Arbejdsvilkår Retfærdige og værdige arbejdsvilkår er et centralt element i Europas sociale markedsøkonomi på tværs af økonomiske sektorer og medlemsstater. EU har regler om arbejdstid, deltidsarbejde og tidsbegrænset ansættelse, vikaransatte og udstationering af arbejdstagere — som definerer minimumskrav, der gælder i hele EU. I 2021 har Kommissionen truffet en række beslutninger for at håndhæve disse regler. Med hensyn til anvendelsen af reglerne om tidsbegrænset ansættelse indledte Kommissionen traktatbrudsprocedurer mod Italien vedrørende arbejdsvilkårene for honorære dommere. Den traf også foranstaltninger over for Portugal vedrørende ansættelsesvilkårene for lærere med tidsbegrænset ansættelse. Kommissionen indledte en traktatbrudssag mod Spanien , hvor den fremhævede problemer med overensstemmelse med de nationale regler om vikararbejde . I havfiskerisektoren opfordrede Kommissionen desuden Cypern til at gennemføre EU-reglerne om beskyttelse af arbejdstagere i national lovgivning.

Konkurrencemyndighederne i medlemsstaterne spiller en vigtig rolle i håndhævelsen af EU's konkurrenceregler. ECN+-direktivet har til formål at sætte de nationale konkurrencemyndigheder i stand til at gøre dette mere effektivt. Kommissionen indledte traktatbrudsprocedurer mod 22 medlemsstater for ikke at have meddelt fuldstændige nationale gennemførelsesforanstaltninger rettidigt, nemlig senest den 4. februar 2021. Finansielle tjenesteydelser Kommissionen indledte 96 traktatbrudsprocedurer mod medlemsstater, fordi de ikke har truffet de nødvendige foranstaltninger til fuldstændig gennemførelse af direktiverne, som yderligere harmoniserer de lovgivningsmæssige rammer for kreditinstitutter og investeringsselskaber. Finansielle tjenesteydelser er en central søjle i det indre marked. EU-lovgivningen omfatter alle finansielle formidlere og kapitalmarkeder. Kreditinstitutter og investeringsselskaber er vigtige aktører i EU's finansielle system. EU-reglerne sikrer, at banker og investeringsselskaber bliver endnu stærkere og bedre overvåget for at øge deres kapacitet til at støtte genopretningen efter covid-19. Der er fire direktiver af særlig interesse for kreditinstitutter og investeringsselskaber, som Kommissionen fokuserede sin håndhævelsesindsats på i 2021: kapitalkravsdirektiv V , direktivet om genopretning og afvikling af banker II , direktivet om dækkede obligationer og direktivet om investeringsselskaber . En rettidig og fuldstændig gennemførelse af disse direktiver er vigtig for at fuldføre det indre marked for finansielle tjenesteydelser og sikre, at det finansielle system er tilstrækkeligt robust til at modstå konsekvenserne af pandemien. Hvidvask af penge og finansiering af terrorisme På grund af forsinket eller ukorrekt gennemførelse i national ret af EU's regler om bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (direktiv 2015/849 , 2018/843 og 2019/2177 ) tog Kommissionen formelle skridt i 41 traktatbrudssager, herunder afslutning af 19 sager. Hvidvask af penge og finansiering af terrorisme udgør en alvorlig trussel mod integriteten i EU's økonomiske og finansielle system og EU-borgernes sikkerhed. Disse ulovlige finansielle strømme er fortsat under covid-19-pandemien. EU-lovgivningen har til formål at forhindre, at det finansielle marked misbruges til disse formål. I 2021 fokuserede Kommissionen på at håndhæve det 4. og 5. direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge samt reglerne om en ny rolle for Den Europæiske Banktilsynsmyndighed med hensyn til at forhindre, at det finansielle system anvendes til at hvidvaske penge eller finansiere terrorisme. IV.Fremme af vores europæiske levevis og det europæiske demokrati