DA Den Europæiske Unions Tidende C 296/9

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2012/C 296/08

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»FRAISES DE NIMES«

EF-Nr.: FR-PGI-0005-0809-02.06.2010

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse:

»Fraises de Nîmes«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Kategori 1.6: Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet.

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

»Fraises de Nîmes« sælges friske.

Frugten er sund, ikke deformeret, skinnende og fri for snavs. Frugten skal have et mindste sukkerindhold på 7,5 % Brix-grader og skal ved høst have en ensartet farve.

Frugten skal være forsynet med en frisk grøn stilk og blomsterbæger.

Når frugten markedsføres, skal den ligge i (ordnede) lag, uanset hvilken type emballage der anvendes (kurv, bakke).

»Fraises de Nîmes« skal markedsføres i kategorien Ekstra eller I.

Et parti skal være i en ensartet størrelse og må ikke være under 18 mm.

»Fraises de Nîmes« stammer fra de sorter, som er angivet af den ansøgende sammenslutning.

Sammenslutningen har indtil videre i samarbejde med Centre Technique Interprofessionnel de Fruits et Légumes de Balandran valgt 2 sorter:

— Ciflorette

— Gariguette.

Producenterne skal bruge godkendte planter.

Planteforbedring og udvælgelse af sorter skal gøre det muligt at udvikle nye jordbærsorter med smagsegenskaber, der overgår de nuværende sorters. Der er således fastsat en procedure for introduktion af nye sorter, som kan tildeles den beskyttede geografiske betegnelse »Fraises de Nîmes«.

Valget af sorter foretages på grundlag af følgende kriterier:

— tidlige sorter

— smagsmæssige kvaliteter navnlig via sukkerindholdet

— aflang form

— holdbarhed

— modstandsdygtighed over for sygdomme, navnlig meldug

— sort, for hvilken det antal timer, der er nødvendigt for at vække knopperne fra deres dvaletilstand, stort set er det samme (mellem 700 og 900 timer).

Der høstes hver anden dag ved sæsonens start og derefter hver dag.

»Fraises de Nîmes« leveres senest dagen efter plukningen.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

Ikke relevant

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Ikke relevant

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Dyrkning og plukning af »Fraises de Nîmes« skal finde sted i det geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

Emballagen skal være en kurv eller bakke, og jordbærrene skal altid ligge velordnet (i lag).

Jordbærrene plukkes og anbringes direkte i emballagen (kurv eller bakke på 2 kg med BGB »Fraises de Nîmes«) tæt på marken for at begrænse håndteringen af dem.

Emballeringen af frugten består i en kontrol af salgsbeholdernes vægt, påsætning af etiketten, ilægning i bakke og påføring af sporbarhedsnummeret.

Jordbærrene skal pakkes og emballeres i det afgrænsede geografiske område, således at håndteringen af et skrøbeligt produkt, der skader dets kvalitet og holdbarhed, begrænses.

Producenten skal også emballere produktet, idet denne praksis muliggør en minimal håndtering af jordbærrene.

3.7. Specifikke mærkningsregler:

Mærkaterne på emballagen skal være forsynet med følgende oplysninger:

— De lovbefalede minimumsregler for mærkning.

— Den beskyttede geografiske betegnelse: »Fraises de Nîmes«.

— En indrammet tekst med navn og adresse på certificeringsorganet (Qualité-France), der indledes med angivelsen »Certificeret af:«.

EU's BGB-logo skal anbringes på kurvene eller bakkerne.

4. Afgrænsning af det geografiske område:

Det geografiske område for BGB »Fraises de Nîmes« er beliggende i departementet Gard i Languedoc-Roussillon.

Det er hovedsageligt kendetegnet ved den geologiske formation, der udgøres af Plateau des Costières de Nîmes.

Det geografiske område afgrænses af en meget karakteristisk geologisk formation, der er afgrænset af det kratbevoksede kridtplateau ved Nîmes i nord og vest af Vistre-dalen. Der er tale om et hævet subhorisontalt plateau beliggende i 20-147 meters højde bestående af bakker dannet af en grusseng.

Det udgøres af 28 kommuner beliggende i det geografiske område Costières de Nîmes. Jordbærrene produceres, emballeres og pakkes udelukkende i dette område.

Der er tale om følgende kommuner:

Aubord, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Bernis, Bezouce, Bouillargues, Le Cailar, Caissargues, Comps, Garons, Générac, Jonquières-saint-Vincent, Ledenon, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montfrin, Nîmes, Redessan, Rodilhan, Saint-Gervasy, Saint-Gilles, Sernhac, Uchaud, Vauvert og Vestric-et-Candiac.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

5.1.1. Klima- og jordbundsforhold

Produktionsområdet for »Fraises de Nîmes« udgør en del af det geologiske og geografiske område beliggende mellem Meynes, Vauvert, Saint-Gilles og Beaucaire sydvest for Nîmes og nord for Carmargue, hvor Occitanien og Provence mødes, og som kaldes »Plateau des Costières«. Der er tale om et en meget karakteristisk geologisk formation, der er afgrænset af det kratbevoksede kridtplateau ved Nîmes i nord og vest af Vistre-dalen. Dets naturlige grænser er i nordvest Gardon-dalen, og mod øst Petit Rhône lavsletten. Den sydlige skråning hælder ned mod spredte bakker og slutter i marskområderne i Petite Camargue.

Plateauet omfatter gamle flodaflejringer, der hovedsageligt består af omfattende sand- og småstensområder fra pliocæn- og kvartærtiden (Villafranchian), som Rhône og Durance har ført med sig mellem Avignon og Montpellier. Denne grusjord fra Villafranchian har en stor andel af småsten i 5-10 meters dybde, i et matrix af ler, sand og silt eller sand, silt og ler, hvis farve varierer fra lys gul til dyb rød, og hvorfra de blødeste kalkelementer er forsvundet. Småstenene afgiver om natten den solvarme, der er oplagret i dem i løbet af dagen.

Denne jordtype, der er både varm og drænet, er gunstig for dyrkning af jordbærplanten (ingen dybe rødder, kalkfattig jord med tendens til at være sur) og fremmer en tidlig modning af frugterne.

Klimaet i området har tre væsentlige karakteristika: vinden, nedbørsmønsteret og meget lange perioder med sol. De lange perioder med sol bidrager til en tidlig modning af frugterne (over 2 500 soltimer om året, dvs. over 250 dage). Nedbørsmønsteret tillader, at der ikke vandes i efterårs-/vinterperioden (periode, hvor overdækningerne er åbne), for i denne periode kommer der rigeligt med regn, og vandet drænes godt takket være tilstedeværelsen af småstenene i jorden. Om foråret er regnperioderne intense, men kortvarige, og fugten i luften mindskes hurtigt af vinden: Vinden bidrager således til afvandingen, da producenterne kan åbne tunnellerne i perioder med høj fugtighed og omvendt lukke dem, når der er tåget.

5.1.2. Menneskelige faktorer

Traditionelt var dyrkningen af jordbær i Gard og i området for den beskyttede geografiske betegnelse en marginal produktion af ringe omfang.

Fra starten af 1960'erne blev »jordbær betragtet som en af de afgrøder, der ville kunne tilpasse sig denne region efter vandbygningsarbejder« i området for den beskyttede geografiske betegnelse. Hurtigt viste områdets kapacitet med hensyn til mængder og tidlig modning af jordbærrene sig. Produktionsområderne er således plateauet Costiêres med den tidlige sort »Surprise des Halles« og Cévennes med den ikke særlig tidlige sort »Madame Moutot«. Produktionen af jordbær i Gard nåede sit højdepunkt i slutningen af 1970'erne, hvor 70 ha fordelt på 145 producenter blev dyrket.

Der anvendes systematisk tunneller eller overdækning med plastpressenninger i området. Disse tunneller beskytter jordbærrene mod den kraftige og ødelæggende Mistral-vind, som ødelægger jordbærplanternes blade og frugter, og gør det muligt at høste endnu tidligere.

Producenterne har været i stand til at beherske produktionen under overdække, vanding og kvælstofgødning for at opnå en jordbærproduktion af høj kvalitet med bær, der plukkes, når de er modne. De behersker emballeringen af denne delikate frugt ved at foretage pakningen i bakker lige ved marken.

I området for den beskyttede geografiske betegnelse ser man meget hurtigt, at frugterne modner meget hurtigere, omkring 15 dage hurtigere end jordbær i Carpentras-bækkenet. Produktionens smagsmæssige kvalitet er anerkendt af talrige fagfolk (grossister, distributører osv.), og afsætningskredsløbet er kort for en produktion af høj kvalitet, der sælges på Côte d’Azur, i Paris, Strasbourg osv. I dag har dette jordbær et ry, der er fastslået for nylig, blandt lokale restauratører som f.eks. brødrene POURCEL i »Jardin des sens« i Montpellier og køkkencheferne Philipp FAURE-BRAC fra Bistrot des Sommeliers i Paris og Pierre INFANTE fra Confrérie des Restaurateurs de Métier du Gard. Der er ligeledes blevet udviklet en stor offentlig event hvert andet år: »la Fraise de Nîmes fait son cinéma«. Denne event har til formål at lade indbyggerne i Nîmes smage denne frugt om foråret på udvalgte steder i byen som f.eks. biografer, restauranter, konditorier, turistkontoret osv.

5.2. Produktets egenart:

Produktets egenart er baseret på den tidlige modning af »Fraises de Nîmes«.

»Fraises de Nîmes« er de eneste jordbær produceret i Frankrig på friland, som findes på markederne i starten af marts, og sæsonen slutter senest i slutningen af maj, hvor de første stenfrugter dukker op.

Denne egenart hænger direkte sammen med jordbunden (navnlig tilstedeværelsen af småsten), men også med klimaet og den omstændighed, at de produceres under dække.

Producenterne af »Fraises de Nîmes« har udviklet en produktionsteknik for tidlig høst, som gør, at denne frugt er årets første dyrket på friland:

Dyrkningen foregår delvist under afdækning, idet det først fra den 15. februar er nødvendigt at lukke tunnellerne. Inden denne dato drejer det sig således om at sikre et tilstrækkeligt antal kuldetimer til at vække knopperne fra deres dvaletilstand (mellem 700 og 900 timer). Efter denne dato lukkes tunnellerne, for det drejer sig om at fremme plantens fornyede vækst og sikre en tidlig høst. Lukningen af overdækningen skal tage hensyn til de klimatiske forhold for f.eks. at reagere for at fjerne en for stor fugtighed, der vil kunne resultere i, at der opstår skimmelsygdomme på jordbærplanterne, ved at åbne tunnellerne delvist i nogle timer.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Tidlig høst, som er et væsentligt kendetegn for dette produkt, er mulig takket være klimaet og den dyrkningsmetode, som producenterne har udviklet.

Jordbærproduktionen startede i området for den beskyttede geografiske betegnelse på grund af gunstige klimatiske forhold og jordbundsforhold og fortsætter, fordi den indgår særlig godt i producenternes kalender, idet de først og fremmest er træavlere.

Det er kombinationen af klima- og jordbundsforhold, sorter og knowhow, der gør det muligt at opnå tidligt modne frugter:

— de anvendte sorter (Gariguette og Ciflorette er tidlige sorter)

— det naturlige miljø, hvor de dyrkes (småstensholdig jord (tilstedeværelse af mindst 20 % småsten), der hurtigt opvarmes, og som om natten afgiver den varme, der er oplagret om dagen, rigeligt med sol, men en tilstrækkelig vinterkulde til at fremme vækningen af knopperne fra deres dvaletilstand)

— landmændenes dyrkningspraksis (dyrkning under afdækning for at fremme en tidlig vækning af planterne på grund af varmegevinsten og for at beskytte jordbærplanten mod en udtørrende og kold vind, der navnlig river bladene af), på friland for at udnytte jordens egenskaber (god dræning, opvarmning, der fremmes af tilstedeværelsen af småsten).

Metoden til produktion af »Fraises de Nîmes« dyrket på friland og høstet under dække gør det muligt at opnå en ren, skinnende frugt med et mindste sukkerindhold på 7,5 % Brix-grader.

Jordbærrene i dette område er en del af jordbærrets historie i Gard, og i dag findes over 50 % af det areal i Gard, hvor der dyrkes jordbær, alene inden for området for den beskyttede geografiske betegnelse. Det er en afgrøde, som er perfekt tilpasset sit miljø, og den supplerer på fornuftig vis på grund af dyrkningsplanen produktionspaletten i dette landbrugsområde, hvor jordbæravlerne også er træavlere.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPFraisesDeNimesV2.pdf

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.