Det fælles forslag fra det permanente sekretariat for transportfællesskabet og CEFTA sikrede, at begrebet "grønne baner" blev udvidet til at omfatte Vestbalkan, hvorved der sikres en hurtig strøm af nødvendighedsvarer inden for regionen. Kommissionen er klar til knytte regionen tæt til gennemførelsen af sin "fælles europæiske køreplan for en ophævelse af foranstaltninger til inddæmning af covid-19". Ud over den rent sundhedsmæssige nødsituation og de dertil hørende restriktioner på gods- og passagerbefordringen er Kommissionen også rede til at bidrage til en bedre konnektivitet til Vestbalkan på længere sigt, således at de strukturelle flaskehalse ved EU's og Vestbalkans grænser afhjælpes. Kommissionen har også udstedt retningslinjer for, hvordan de midlertidige rejserestriktioner for alle ikkevæsentlige rejser fra tredjelande til EU gennemføres, bl.a. om, hvad der skal ske med de personer, der er tvunget til at opholde sig længere i EU, end de har tilladelse til.

Ledere i EU og i regionen mødes den 6. maj 2020 for at drøfte de udfordringer, de sammen står over for. Som input til disse drøftelse beskriver denne meddelelse Den Europæiske Unions solidaritet med Vestbalkan, når regionen skal tackle de umiddelbare følger af covid-19, og de områder, hvor et samarbejde vil være til gensidig fordel. I meddelelsen ses fremad på EU's mere langsigtede støtte til økonomisk genopretning, idet der udstikkes rammer for en mere detaljeret plan for økonomisk genopretning og investeringer for regionen, som Kommissionen vil forelægge senere på året. Der forudses også yderligere deltagelse og støtte fra EU's side til at fastholde regionens europæiske perspektiv ved at hjælpe alle partnerne med at gennemføre de nødvendige grundlæggende reformer vedrørende demokrati, retsstat og økonomi med endnu større beslutsomhed i tråd med den forbedrede metode.

Selv om EU selv lider voldsomt under pandemien, har EU et særligt ansvar og en særlig interesse i at gå foran i den globale indsats og yde bistand til partnere i nød, så meget desto mere som disse befinder sig i EU's umiddelbare naboskab. EU yder som led i sin internationale indsats væsentlig og hidtil uset støtte til Vestbalkan. EU sikrer finansiel støtte på over 3,3 mia. EUR til lande i regionen for at afhjælpe den umiddelbare sundhedskrise og de deraf affødte humanitære behov samt de lidt mere langsigtede og strukturelle konsekvenser for deres samfund og økonomi. I betragtning af Vestbalkans europæiske perspektiv behandler EU også Vestbalkan som en privilegeret partner ved at give adgang til mange initiativer og instrumenter, som ellers er forbeholdt medlemsstater.

Vestbalkan er en integreret del af Europa og en geostrategisk prioritet for Den Europæiske Union. Det europæiske perspektiv for hele regionen blev igen bekræftet i marts 2020, hvor medlemsstaterne godkendte Kommissionens forslag om en forbedret metode for tiltrædelsesprocessen og besluttede at indlede forhandlinger med Republikken Albanien og Republikken Nordmakedonien. Det er yderst vigtigt for Den Europæiske Union fortsat at fremme stabilitet og velstand i regionen og at bygge videre på vores fælles strategiske interesser.

Dette samarbejde mellem EU og Vestbalkan og støtten fra EU går langt videre end, hvad nogen anden partner har tilbudt regionen, og det afspejler regionens strategiske forankring. EU-institutionerne har ikke blot deltaget i målrettede oplysningskampagner om levering af EU-bistand, men har også sammen med EU's medlemsstater på stedet offentliggjort fælles debatindlæg, støttet kampagner, der opfordrer folk til at blive hjemme, og bidraget til udbrede faktuelle oplysninger om covid-19. Der har i den forbindelse været forsøg på at give misvisende oplysninger om krisens oprindelse, og det skal der sættes hårdt og offentligt ind over for, samtidig med at samarbejdet om at opretholde ytrings- og mediefriheden skal øges.

III.Efter covid-19 – en plan for økonomisk genopretning og investeringer

Planen vil omfatte en betydelig investeringspakke til regionen. For perioden 2021-2027 foreslog Kommissionen den 2. maj 2018 en samlet bevilling til førtiltrædelsesinstrumentet III på 14,5 mia. EUR, hvoraf størstedelen er afsat til Vestbalkan. Kommissionen planlægger en fordobling af tilskud gennem investeringsrammen for Vestbalkan, som skal støtte udviklingen af den private sektor, konnektivitet, digitalisering, den grønne dagsorden og sociale investeringer. Den planlægger også en væsentlig forøgelse af de finansielle garantier for at fremme offentlige og private investeringer i regionen via det særlige garantiinstrument under investeringsrammen for Vestbalkan.

Den grønne omstilling og den digitale omstilling vil spille en vigtig rolle for genopretningen og moderniseringen af Vestbalkans økonomi. Investering i rene og digitale teknologier og kapacitet vil sammen med en cirkulær økonomi bidrage til at skabe beskæftigelse og vækst. Der vil også blive ydet støtte til at forbedre Vestbalkans økonomiske konkurrencedygtighed, til at øge konnektiviteten internt i regionen og i forhold til EU og til at gøre Vestbalkan klar til den digitale tidsalder. Der vil blive ydet støtte til en økonomi, der tjener alle, bl.a. ved et samarbejde om uddannelse og sundhed, især for at styrke sundhedssystemerne, om social sikring og inklusion, lige muligheder, adgang til arbejdsmarkedet, især ved mere aktive arbejdsmarkedspolitikker, rimelige arbejdsvilkår, bl.a. gennem dialog mellem arbejdsmarkedets parter, kultur og endelig om forskning og innovation.

Der vil blive sat stor fokus på transport- og energiforbindelserne, som er afgørende for både regionens og EU's økonomiske udvikling. I år agter EU at foreslå en pakke på 135 mio. EUR til finansiering af seks yderligere investeringsprojekter under konnektivitetsdagsordenen for Vestbalkan. Med dette beløb vil EU overgå sit tilsagn fra 2015 om at yde 1 mia. EUR i EU-støtte til konnektivitetsdagsordenen i 2020. EU-støtten vil fungere som løftestang og tilvejebringe næsten 4 mia. EUR dels til 45 infrastrukturinvesteringer, hvorved regionen forbindes til det transeuropæiske nets (TEN-T) hovedakser, dels til investeringer i projekter af fælles interesse i energifællesskabet. Det aktive regionale samarbejde, der finder sted som led i energifællesskabet og initiativet sammenkobling i Central-og Sydøsteuropa, udgør et godt grundlag for at øge investeringerne i disse energisammenkoblinger samt i projekter vedrørende vedvarende energi og energieffektivitet.

EU vil fortsat være særlig opmærksom på de udfordringer, unge står over for, især med hensyn til jobmuligheder, på uligheder og på at fastholde unge talenter i regionen for at undgå hjerneflugt og andre demografiske problemer, som regionen lider under. Midlerne fra Erasmus+ til regionen er blevet fordoblet siden 2018 (til over 65 mio. EUR), og der lægges øget vægt på erhvervsrettet uddannelse. Der vil fremover blive sat yderligere fokus på digitale færdigheder, forskning og iværksætterfærdigheder, således at unge vil kunne klare sig godt, også økonomisk, i den digitale tidsalder.

Covid-19-pandemien har gjort det klart, hvor stor betydning et velfungerende indre marked i EU har får vores velstand og modstandsdygtighed. Den har ligeledes understreget den høje grad af indbyrdes samfundsøkonomisk afhængighed både mellem EU's og Vestbalkans økonomier og internt i regionen. Det er derfor altafgørende at knytte økonomierne på Vestbalkan tættere sammen — internt i regionen og med EU. Dette forudsætter, at alle partnere på Vestbalkan udviser større vilje til at øge den inklusive regionale økonomiske integration, til at udvikle et fælles regionalt marked som aftalt på grundlag af gældende EU-ret og til at overholde EU-tilsagn, som også vil gøre regionen til et mere attraktivt investeringsområde.

De regionale organisationer — Det Regionale Samarbejdsråd, transportfællesskabet, Energifællesskabet og centraleuropæiske frihandelsområde — er meget vigtige i denne sammenhæng. EU-finansierede projekter har også spillet en central rolle for at mindske handelshindringerne.

Alle disse hjælpeforanstaltninger har samme mål: at omdanne partnerne på Vestbalkan til velfungerende markedsøkonomier, der kan integreres fuldt ud i EU's indre marked, at forbedre erhvervs- og investeringsmiljøet og dermed bidrage til øgede handelsstrømme internt i regionen og med EU og at skabe beskæftigelse og muligheder og dermed reducere hjerneflugten fra regionen. Den aktuelle krise må ikke aflede opmærksomheden fra vigtige strukturelle svagheder såsom høj arbejdsløshed (især blandt unge), lav arbejdsmarkedsdeltagelse (især blandt kvinder), dårlig afstemning af færdigheder og arbejdsmarkedets behov, utilstrækkelig social beskyttelse, lav landbrugsproduktivitet, ringe konkurrencedygtighed, manglende diversificering af energiforsyningen og lav energieffektivitet. Den veletablerede økonomiske og finansielle dialog, som bygger på partnernes økonomiske reformprogrammer, er fortsat et vigtigt grundlag for at udstikke retningslinjer for og fremme makroøkonomiske og strukturelle reformer.

Formålet med planen for økonomisk genopretning og investeringer er at sætte skub i den langsigtede økonomiske genopretning, fremme den økonomiske vækst og støtte de reformer, der er nødvendige for at komme videre mod et EU-medlemsskab. Planen for økonomisk genopretning og investeringer vil lægge sig op ad de prioriteter, Europa-Kommissionen har sat for sit eget arbejde i perioden 2019-2024.

IV.Grundlæggende reformer

Genopretningen efter den aktuelle krise kommer vil kun lykkes, hvis landene fortsat lever op til deres reformtilsagn og opnår konkrete resultater med gennemførelsen. Det er en vigtig forudsætning for at fastholde det europæiske perspektiv. Ud over fortsatte økonomiske reformer skal der også være større fokus på overholdelse af retsstatsprincippet, velfungerende demokratiske institutioner og en velfungerende demokratisk offentlig forvaltning.

Det er afgørende, at retsstaten styrkes i alle henseender. Dette forudsætter et uafhængigt og effektivt retsvæsen, overbevisende resultater med bekæmpelsen af korruption, organiseret kriminalitet og terrorisme samt en effektiv beskyttelse af de grundlæggende rettigheder, bl.a. ytrings- og mediefriheden. Det betyder mere specifikt, at det er yderst vigtigt, at de nødforanstaltninger, som træffes i løbet af krisen, ikke sker på bekostning af de grundlæggende principper og værdier, og at foranstaltningerne forbliver rimelige, tidsbegrænsede og genstand for demokratisk kontrol.

Med udgangspunkt i det omfattende samarbejde, der allerede er i dag, er det vigtigt at sikre et vedvarende aktivt engagement gennem fælles og gensidigt aftalte tiltag vedrørende sikkerhed, herunder til begrænsning af risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, og vedrørende migration og grænseforvaltning. Stærkere demokratiske institutioner og mere inklusive demokratiske processer har fortsat høj prioritet. En reform af den offentlige forvaltning er en forudsætning for at forbedre forvaltningen på alle niveauer. Dette omfatter større gennemsigtighed og ansvarlighed, forsvarlig offentlig økonomisk forvaltning og mere professionelle forvaltninger. Alt dette er grundlæggende for en varig økonomisk genopretning.

Kommissionen er fortsat fast besluttet på at hjælpe regionen med disse reformer. Kommissionen vil i en meddelelse, som offentliggøres senere i år, beskrive andre foranstaltninger.

Covid-19-krisen sætter vores solidaritet og beslutsomhed på prøve, men er også et tydeligt bevis på, at vi kan arbejde tættere sammen som europæere med en fælles skæbne. Vi anerkender, at partnerne på Vestbalkan i den henseende vil skulle finde deres plads i vores kommende overvejelser om Europas fremtid. Sammen vil vi overvinde denne krise og komme på fode igen. Og sammen vil vi øge vores samarbejde yderligere for at hjælpe vores partnere med at opfylde kravene til et EU-medlemskab.