FORELØBIGT FORSLAG TIL TILLÆGS- OG ÆNDRINGSBUDGET NR. 3 TIL BUDGETTET FOR 2002 - ALMINDELIG OVERSIGT OVER INDTÆGTER - OVERSIGT OVER INDTÆGTER OG UDGIFTER EFTER SEKTION - Sektion III - Kommissionen - Sektion V - Revisionsretten - Sektion VI - Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(forelagt af Kommissionen)

Under henvisning til:

- Artikel 78 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab,

- Artikel 272 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

- Artikel 177 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

- Artikel 15 i finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget [1], senest ændret ved forordning nr. 762/2001 [2] af 9. april 2001,

[1] EFT L 356 af 31.12.1977, s. 1.

[2] EFT L 111 af 20.4.2001, s. 1.

forelægger Europa-Kommissionen hermed budgetmyndigheden det foreløbige udkast til tillægs- og ændringsbudget nr. 3 til 2002-budgettet på grundlag af nedenstående begrundelse.

***

INDHOLDSFORTEGNELSE

BEGRUNDELSE

1. Indtægter

2. Kommissionen

3. Revisionsretten

4. Det Økonomiske og Sociale Udvalg

OVERSIGTSTABEL - TÆB's virkning på de finansielle overslag

BEGRUNDELSE

Dette foreløbige forslag til tillægs- og ændringsbudget (FFTÆB) nr. 3/2002 indeholder følgende elementer:

Med hensyn til indtægter:

- opførelsen på budgettet af det endelige beløb for den positive saldo for 2002-budgettet, overskuddet fra Garantifonden vedrørende de eksterne foranstaltninger samt bøder på konkurrenceområdet

- tilpasningen af opkrævningsomkostningerne i 2001 i forbindelse med anvendelsen af den nye afgørelse om egne indtægter

- oprettelsen af budgetposter, hvor der opføres et p.m. for Kul- og Stålforskningsfondens bidrag til Kommissionens administrationsudgifter og for Norges og Islands bidrag til Eurodac-projektet

- ajourføringen af overslagene over told og moms- og BNI-grundlagene for 2002.

Med hensyn til udgifterne i sektion III - Kommissionen: forhøjelsen af administrationsbevillingerne til betaling af renter af bøder på konkurrenceområdet, som Kommissionen har tilbagebetalt, når bøderne senere er blevet nedsat eller annulleret.

Med hensyn til sektion V - Revisionsretten: tilføjelse af anmærkninger under afsnit 2 under udgifter for at dække risikoen for skade på bygninger som følge af faglige aktioner eller terroristangreb.

Med hensyn til sektion VI - Det Økonomiske og Sociale Udvalg: ændring af stillingsfortegnelsen og tilføjelse af administrationsudgifter i forbindelse med, at Det Økonomiske og Sociale Udvalg overtager de opgaver, der er knyttet til det nuværende Rådgivende EKSF-Udvalg.

Som supplement til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs anmodning skal Kommissionen anføre, at der i 2002-budgettet og i det foreløbige budgetforslag for 2003 fuldt ud er taget højde for reduktionen i dens aktiviteter i forbindelse med EKSF-traktatens udløb med hensyn til både bevillinger og personale.

1. Indtægter

1.1. Saldoen for 2001-budgettet

Gennemførelsen af 2001-budgettet er resulteret i en positiv saldo på 15 002 522 103,55 EUR, som skyldes en negativ komponent, dvs. lavere indtægter end forventet (-408 225 830,75 EUR), underudnyttelse af betalingsbevillingerne (+15 337 477 830,27 EUR) og en positiv saldo for veksling af valuta (+73 270 104,03 EUR).

Nedenstående tabel viser de budgetterede og faktiske indtægter i de forskellige afsnit i budgettet.

>TABELPOSITION>

Nedenstående tabel viser, hvordan underudnyttelsen af betalingsbevillingerne i 2001 er fordelt på de forskellige udgiftsområder i de finansielle overslag.

>TABELPOSITION>

Yderligere oplysninger om gennemførelsen af 2001-budgettet kan findes i finansieringsoversigten og balancen for 2001.

1.2. Ajourføring af justeringen af opkrævningsomkostningerne (2001)

I TÆB 2/2002 blev der foretaget et første skøn over de beløb, der skal opføres under artikel 200. Denne artikel blev oprettet for at dække refusionen til medlemsstaterne af det beløb, der følger af forskellen mellem den procentdel af indtægterne, som medlemsstaterne skal tilbageholde i henhold til den nye afgørelse om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter, og den procentdel, de skal tilbageholde i henhold til den gamle afgørelse, for perioden fra marts 2001 til december 2001 (se artikel 2, stk. 3, artikel 10, stk. 1, og artikel 10, stk. 2, litra c), i Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom).

Som følge af de nye oplysninger, der stammer fra oversigten over indtægter for 2001, skal disse beløb justeres.

1.3. Tilbagebetaling af overskuddet fra Garantifonden vedrørende de eksterne foranstaltninger

I artikel 7 i Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter hedder det, at "... overskud fra Garantifonden vedrørende de eksterne foranstaltninger, der er overført til budgettets oversigt over indtægter, betragtes som egne indtægter". I overensstemmelse med revisionen af overslaget over egne indtægter opføres tilbagebetalingen af overskuddet fra Garantifonden vedrørende de eksterne foranstaltninger på budgettet via dette FFTÆB. Der er tale om et beløb på 372,46 mio. EUR.

1.4. Bøder på konkurrenceområdet

Artikel 7100 skal bruges til at registrere bøder, der opkræves. Der blev ikke opført noget beløb på 2002-budgettet, da det er meget svært at forudse, hvor store beløb der vil blive opkrævet. Men da det står klart, at nogle af de virksomheder, som Kommissionen har pålagt en bøde, især medicinalfirmaer, ikke vil klage over Kommissionens beslutning om pålæggelse af bøder, opføres der et beløb på 583,4 mio. EUR.

1.5. EKSF's administrationsudgifter

I afgørelsen truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 27. februar 2002 om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden (EFT L 79 af 22. marts 2002) hedder det, at alle EKSF's aktiver og passiver, som de står pr. 23. juli 2002, fra den 24. juli 2002 forvaltes af Kommissionen på medlemsstaternes vegne.

Ifølge afgørelsens bilag I, punkt 6, afholdes udgifterne til administrationen af de afviklings-, placerings- og forvaltningsoperationer, der er nævnt i denne afgørelse, som svarer til de udgifter, der omhandles i artikel 20 i traktaten om oprettelse af et fælles Råd og en fælles Kommission for De Europæiske Fællesskaber af 8. april 1965, og hvis beløb blev ændret ved Rådets afgørelse af 21. november 1977, af Kommissionen over Den Europæiske Unions almindelige budget, og de udlignes ved overførsel af et fast beløb på 3,3 mio. EUR om året pro rata temporis fra fondens kapitalreserve.

På grundlag heraf foreslås det, at der oprettes en ny konto, hvor betalingen fra fondens kapitalreserve skal opføres. For perioden 24. juli 2002 - 31. december 2002 vil der være tale om et beløb på 1 455 616 EUR.

Ifølge finansforordningens artikel 4, stk. 2, fjerde led, må indtægter fra tredjemand for arbejde udført på bestilling ikke bruges til andre formål. Det foreslås derfor, at den samlede betaling fra fondens kapitalreserve øremærkes til følgende udgiftsposter, der bruges til forvaltningen af fonden:

* A-1100, A-7000, A-2000 til lønninger til personalet (tjenestemænd, hjælpepersonale, leje)

* A-2421 til forbindelsen til bankernes kommunikationsnetværk SWIFT

* A-7070 til det edb-system, der støtter forvaltningen af fonden

* A-2255 til abonnementer hos nyhedsbureauer (såsom Reuters og Bloomberg)

* A-2320 til abonnementer hos kreditvurderingsselskaber (såsom S&P og Moody's)

Beløbet kan opdeles på de forskellige budgetposter på følgende måde:

>TABELPOSITION>

1.6. Bidrag inden for rammerne af Eurodac-projektet (Island og Norge)

I artikel 9 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Island og Kongeriget Norge om kriterier og mekanismer til fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Island eller Norge (EFT L 93 af 3. april 2001, s. 40) fastsættes Islands og Norges bidrag til Den Europæiske Unions almindelige budget.

Det foreslås derfor, at der oprettes et nyt kapitel (64) og en ny budgetkonto for denne øremærkede indtægt, hvor der opføres et "p.m.".

1.7. Revision af overslagene over told samt moms- og BNI-grundlagene

Siden fremlæggelsen af det foreløbige forslag til tillægs- og ændringsbudget (FFTÆB) nr. 1/98 har Kommissionen foreslået, at den justering af beregningerne af finansieringen, der normalt indgår i et af årets tillægs- og ændringsbudgetter (TÆB), udvides til også at omfatte de reviderede overslag over told samt moms- og BNI-grundlagene.

Kommissionen mener, at beslutningen om at anvende reviderede overslag over disse aggregater i et TÆB for det pågældende år er en logisk udvidelse af den tidligere praksis. I det TÆB, hvor budgettets indtægtsside revideres, justeres medlemsstaternes moms- og BNI-bidrag normalt i overensstemmelse med eventuelle ændringer i udgifterne, den (resterende) saldo for det foregående år og de reviderede tal for UK-korrektionen. Anvendelsen af reviderede overslag over egne indtægter øger nøjagtigheden af de betalinger, som medlemsstaterne anmodes om at foretage i løbet af regnskabsåret, og mindsker de uheldige virkninger af de uundgåelige fejl i overslagene fra det foregående år.

Da væksten i 2001 var lavere end ventet, og da den forventede økonomiske vækst i 2002 er lavere end antaget i sidste års budgetoverslag, nedjusteres alle de tre aggregater, der skal justeres i dette FFTÆB:

* BNI for EU-15 i løbende markedspriser anslås at ville beløbe sig til 9 145,9 mia. EUR i 2002, hvilket er et fald på 1,12 % i forhold til de 9 249,2 mia. EUR, der er opført i FFÆB 2/2002 [3].

[3] 2002-budgettet blev finansieret efter reglerne i den gamle afgørelse om egne indtægter. Efter at den nye afgørelse om egne indtægter trådte i kraft den 1. marts 2002, blev budgettet omregnet efter de nye regler via FFÆB 2/2002. Det betød bl.a., at de BNI-grundlag, der var udarbejdet efter det europæiske nationalregnskabssystem (ENS) 1979 i 2002-budgettet, blev afløst af BNI-grundlag, der var fastlagt efter ENS 95. Begge overslagene over BNI stammer imidlertid fra april 2001.

* Momsgrundlaget for EU-15 i løbende markedspriser anslås at ville beløbe sig til 4 386,7 mia. EUR i 2002, hvilket er et fald på 0,66 % i forhold til de 4 416,0 mia. EUR, der var opført i FFÆB 2/2002.

* Den samlede told for 2002 anslås nu til 13 734,2 mio. EUR. Der er tale om et fald i det forventede bruttoprovenu fra told på 2 031,7 mio. EUR, dvs. 12,9 %, i forhold til FFÆB 2/2002. Faldet i forhold til FFÆB 2/2002 skyldes især, at den forventede vækst i importen i 2002 er blevet kraftigt nedjusteret, og at provenuet af toldafgifterne i 2001 er lavere end forventet.

Ved at anvende valutakursen pr. 28. december 2000 til at omregne de anslåede moms- og BNI-grundlag til euro (for de tre medlemsstater, der ikke er med i euroområdet) undgår man forvridninger, da det er denne kurs, som anvendes til at omregne budgetoverslagene fra euro til national valuta, når beløbene indkaldes (som anført i forordning nr. 1150/2000).

De reviderede overslag over told og moms- og BNI-grundlagene for 2002, som fremgår af nedenstående tabel, blev vedtaget på mødet i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter den 26. april 2002.

Reviderede overslag over told samt moms- og BNI-grundlag for 2002

>TABELPOSITION>

1.8. Korrektion af budgetuligevægte til fordel for Det Forenede Kongerige (1998 og 2001)

Den korrektion af budgetuligevægte til fordel for Det Forenede Kongerige, der skal opføres i nærværende FFTÆB, vedrører to regnskabsår (1998 og 2001).

2001-korrektionen for 2001 er den første, der er underlagt reglerne i Rådets nye afgørelse om ordningen for Det Europæiske Fællesskabs egne indtægter (2000/597/EF, Euratom) [4] og det arbejdsdokument, der ledsager den [5] ("beregningsmetoden"), mens reglerne i den tidligere afgørelse om egne indtægter [6] og det ledsagende arbejdsdokument [7] stadig gælder for 1998-korrektionen.

[4] EFT L 253 af 7.10.2000, s. 42.

[5] Kommissionens arbejdsdokument om beregning, finansiering, betaling og opførelse på budgettet af korrektionen af budgetuligevægte i overensstemmelse med artikel 4 og 5 i Rådets afgørelse om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter, Rådet for Den Europæiske Union, 10646/00 ADD 2, 21. september 2000.

[6] EFT L 293 af 12.11.1994, s. 9.

[7] Metoden for beregning, finansiering, betaling og opførelse på budgettet af korrektionen af budgetuligevægte i overensstemmelse med artikel 4 og 5 i Rådets afgørelse om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter, 5455/94, 9. marts 1994.

Den nye "beregningsmetode" neutraliserer de nettogevinster for Det Forenede Kongerige, der følger af forøgelsen af den andel af de traditionelle egne indtægter, som medlemsstaterne tilbageholder. Der skal også foretages justeringer som følge af de kommende udvidelser af EU.

Desuden medfører den nye afgørelse om egne indtægter, at Østrigs, Tysklands, Nederlandenes og Sveriges andel af finansieringen af UK-korrektionen reduceres til en fjerdedel af deres normale andel. Reduktionen finansieres af de andre medlemsstater med undtagelse af Det Forenede Kongerige. De nye finansieringsregler får derfor indvirkning på den såkaldte fastfrosne sats, der øges i forhold til beregningen i henhold til den tidligere afgørelse om egne indtægter.

Da der anvendes to forskellige regelsæt på finansieringen af de to korrektioner, der skal opføres på budgettet via dette FFTÆB, må der beregnes to fastfrosne satser (der præsenteres i forbindelse med tabel 6.1 og 6.2 i del B i den generelle oversigt over indtægter). Den resulterende ensartede indkaldelsessats for moms er forskellen mellem den maksimale indkaldelsessats (0,75 % af det reducerede momsgrundlag) og summen af de to fastfrosne satser.

1.8.1. Beregning af korrektionerne

Ifølge "beregningsmetoden" skal Kommissionen foreslå en ajourføring af det foreløbige skøn over korrektionen, hvis den har grund til at mene, at den oprindelige beregning vil adskille sig væsentligt fra den endelige beregning af korrektionen. I dette FFTÆB foreslås det, at korrektionen for 2001, som tidligere er opført i det foreløbige forslag til ændringsbudget (FFÆB) 2/2002 [8], ajourføres. Desuden opføres resultatet af den endelige beregning af 1998-korrektionen og finansieringen heraf også på budgettet via dette FFTÆB.

[8] 2001-korrektionen blev opført på 2002-budgettet, som blev finansieret efter reglerne i den gamle afgørelse om egne indtægter. Efter at den nye afgørelse om egne indtægter trådte i kraft den 1. marts 2002, blev budgettet, herunder korrektionen for Det Forenede Kongerige, omregnet (men ikke ajourført) efter de nye regler via FFÆB 2/2002.

1.8.2. Ajourføring af 2001-korrektionen

Det nuværende overslag afviger væsentligt fra det overslag over 2001-korrektionen, der var opført i FFÆB 2/2002. Der foreslås derfor en ajourføring af 2001-korrektionen, som skal indføres i dette FFTÆB.

I nedenstående tabel sammenfattes ændringerne i forhold til det overslag, der blev opført i FFÆB 2/2002.

>TABELPOSITION>

Tabel 1 viser, at det ajourførte tal for 2001-korrektionen for Det Forenede Kongerige på grund af disse ændringer er ca. 401,2 mio. EUR højere end det beløb, der oprindelig var opført på budgettet.

Forskellen skyldes den kombinerede virkning af fem faktorer, der kan kvantificeres som følger:

* Nedgangen i Det Forenede Kongeriges andel af EU's indtægter reducerer korrektionen med 106,2 mio. EUR.

* Nedgangen i Det Forenede Kongeriges andel af EU's udgifter forhøjer korrektionen med 677,9 mio. EUR.

* Nedgangen i de samlede udgifter, der er fordelt på medlemsstaterne (på grund af underudnyttelsen i forhold til de udgifter, der var opført på budgettet), reducerer korrektionen med 552,3 mio. EUR.

* Nedgangen i den såkaldte UK-fordel øger korrektionen med 390,1 mio. EUR. "Fordelen" er den fordel, som Det Forenede Kongerige har af den nuværende ordning for egne indtægter i forhold til de tidligere ordninger (som følge af indførelsen af BNI-indtægten og reduktionen af momsgrundlagene).

* Stigningen i de såkaldte gevinster i forbindelse med traditionelle egne indtægter (se punkt 1.8, tredje afsnit ovenfor) reducerer korrektionen med 8,4 mio. EUR.

Det reviderede skøn over UK-korrektionen for 2001 er således på 5 027 007 572 EUR, hvilket svarer til en stigning på 401 152 696 EUR i forhold til det foreløbige skøn, der blev opført i FFÆB 2/2002.

1.8.3. Endelig beregning af 1998-korrektionen

Resultatet af den endelige beregning af 1998-korrektionen udgør 3 996 402 029 EUR, dvs. en stigning på 65 186 721 EUR i forhold til det beløb, der blev opført på budgettet via TÆB 1/99.

I nedenstående tabel sammenfattes ændringerne i forhold til det foreløbige overslag, der blev opført i TÆB 1/99.

>TABELPOSITION>

Forskellen skyldes den kombinerede virkning af fire faktorer, der kan kvantificeres som følger:

* Nedgangen i Det Forenede Kongeriges andel af EU's indtægter reducerer korrektionen med 605,3 mio. EUR.

* Nedgangen i Det Forenede Kongeriges andel af EU's udgifter forøger korrektionen med 176,1 mio. EUR.

* Stigningen i de samlede udgifter, der er fordelt på medlemsstaterne, forøger korrektionen med 19,1 mio. EUR.

* Nedgangen i den såkaldte UK-fordel forøger korrektionen med 475,2 mio. EUR. "Fordelen" er den fordel, som Det Forenede Kongerige har af den nuværende ordning for egne indtægter i forhold til de tidligere ordninger (som følge af indførelsen af BNI-indtægten og reduktionen af momsgrundlagene).

1.8.4. Opførelse på budgettet af det ajourførte overslag for 2001 og det endelige beløb for 1998-korrektionen

1.8.4.1. Beløb til opførelse på budgettet (kapitel 15)

Det samlede beløb for de UK-korrektioner, der skal opføres på budgettet via FFTÆB 3/2002, er summen af:

* det samlede beløb for det reviderede overslag for 2001-korrektionen

* forskellen mellem det endelige beløb for 1998-korrektionen og det beløb, der tidligere er opført på budgettet (via TÆB 1/99).

Det beløb, der skal opføres i dette FFTÆB, er derfor på

(5 027 007 572 EUR + 65 186 721 EUR) = 5 092 194 293 EUR.

1.8.4.2. Finansiering af de korrektioner, der skal opføres på budgettet - kapitel 15

Ifølge "beregningsmetoden" skal korrektionen for år n finansieres i overensstemmelse med BNI-nøglen for år n + 1.

Det samlede beløb for det reviderede overslag for 2001 budgetføres og finansieres derfor i overensstemmelse med den reviderede BNI-nøgle i dette FFTÆB og opføres i kapitel 15.

Hvad angår den endelige 1998-korrektion hedder det i "beregningsmetoden" fra 1994, at der foruden den endelige beregning af UK-korrektionen skal ske en endelig beregning af finansieringen. Den endelige 1998-korrektion opføres derfor på budgettet i to etaper. Forskellen mellem det endelige beløb for 1998-korrektionen og det beløb, der tidligere er opført på budgettet (via TÆB 1/99), opføres i kapitel 15 i overensstemmelse med BNI-nøglen i dette FFTÆB. Den samlede finansiering beregnes derefter på ny i overensstemmelse med de endelige moms- og BNI-grundlag for 1999 og sammenlignes med de betalinger, der allerede er opført på budgettet. Forskellen for hver enkelt medlemsstat opføres i kapitel 35 (se nedenstående afsnit Endelig beregning af finansieringen af 1998-korrektionen - kapitel 35).

I nedenstående tabel sammenfattes opførelsen i kapitel 15 af de to forskellige UK-korrektioner på grundlag af BNI-nøglerne i dette FFTÆB.

>TABELPOSITION>

a Opførelse på budgettet af forskellen i forhold til det beløb, der tidligere er opført på budgettet via TÆB 1/99.

1.8.4.3. Endelig beregning af finansieringen af 1998-korrektionen - kapitel 35

Den endelige beregning af finansieringen af 1998-korrektionen er baseret på det endelige beløb for korrektionen og på de faktiske BNI- og momsgrundlag for år n + 1 (1999), som de fremstår ved udgangen af år n + 3 (2001).

De beløb, der opføres i kapitel 35, korrigerer for

* forskellene med hensyn til den "direkte virkning", dvs. forskellen mellem den del af det endelige beløb for 1998-korrektionen, som hver enkelt medlemsstat skulle betale på grundlag af den endelige finansieringsnøgle for 1999, på den ene side og de beløb, der er opført på budgettet via TÆB 1/99 og via kapitel 15 i dette FFTÆB på den anden side, samt

* forskellene med hensyn til den "indirekte virkning", dvs. forskellen mellem den implicitte virkning, som det endelige beløb for 1998-korrektionen har på den ensartede momssats (og den tilsvarende virkning på hver medlemsstats moms- og BNI-betalinger [9]) på den ene side og de implicitte virkninger af 1998-korrektionen, som er opført på budgettet via TÆB 1/99 og i kapitel 15 i dette FFTÆB på den anden side.

[9] På grundlag af moms- og BNI-grundlagene, som de fremstod ved udgangen af år n + 3 (2001).

Resultaterne heraf er vist i tabel 4.

>TABELPOSITION>

I tabel 5 sammenlignes de direkte og indirekte virkninger af det endelige beløb for 1998-korrektionen, finansieret i overensstemmelse med finansieringsnøglerne for år n + 1, og de direkte og indirekte virkninger af de beløb, der er opført på budgettet med hensyn til UK-korrektionen for 1998 i TÆB 1/1999 og i kapitel 15 i dette FFTÆB.

Tabel 5 omfatter kun finansieringen af korrektionen og ikke betalingen af korrektionen til Det Forenede Kongerige, hvilket betyder, at de samlede tal svarer til det samlede beløb for den UK-korrektion for 1998, som er opført på budgettet for det pågældende år og i det pågældende kapitel i budgettet.

>TABELPOSITION>

2. Kommissionen

Som følge af dommen fra Retten i Første Instans i sagen CORUS [10] har fem selskaber anlagt sag for at få udbetalt renter af de beløb, de har indbetalt til Kommissionen som bøder i forbindelse med konkurrencesager, og som Kommissionen derefter har tilbagebetalt, når bøderne er blevet annulleret eller nedsat ved retsafgørelser.

[10] Dom af 10.10.2001 i sag T-171/99 "CORUS UK Ltd mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber".

Retten i første instans pålagde Kommissionen at betale renter til selskabet og nå til enighed om den rentesats, der skal anvendes, og dermed det beløb, der skal tilbagebetales til selskaberne.

Der blev foretaget et første skøn over det beløb, der skal tilbagebetales, i slutningen af 2001. Skønnet over det beløb, der med sikkerhed skal tilbagebetales, var på 3,8 mio. EUR. Det førte til bevillingsoverførsel nr. 60/2001.

På det tidspunkt var der dog en vis usikkerhed om det nøjagtige beløb, der skulle tilbagebetales, da det endnu ikke var alle de involverede selskaber, der havde haft lejlighed til at bekræfte, at de accepterede Kommissionens forslag.

Siden marts har alle parterne efter et uformelt retsmøde ved Retten i Luxembourg i februar accepteret Kommissionens forslag. Der mangler 1,3 mio. EUR for at kunne tilbagebetale renterne, så de krav, der indgår i aftalen, kan afsluttes.

En sådan forpligtelse til at betale dette yderligere beløb er uundgåelig og helt usædvanlig og kunne ikke forudses på det tidspunkt, hvor 2002-budgettet blev udarbejdet. Kommissionen har derfor besluttet at medtage den i FFTÆB 3/2002 i overensstemmelse med finansforordningens artikel 15.

3. Revisionsretten

Som følge af de konflikter, der opstod i september 2001, annullerede forsikringsselskaberne dækning af risikoen for arbejdskonflikter og terroristangreb, som Revisionsrettens bygninger måtte være udsat for.

Revisionsretten har derfor anmodet om, at der føjes en anmærkning til afsnit 2 i budgettets sektion V, således at de bevillinger, der er opført under dette afsnit, dækker alle udgifter, som følger af skader, der opstår på grund af arbejdskonflikter og attentater. Denne anmærkning er identisk med den, der optræder i afsnit 2 i sektion I (Europa-Parlamentet) i 2002-budgettet.

4. Det Økonomiske og Sociale Udvalg

4.1. Arven efter Det Rådgivende EKSF-Udvalg

4.1.1. Baggrund for forelæggelsen af et tillægs- og ændringsbudget for 2002

Da EKSF-traktaten udløber den 23. juli 2002, udtrykte Rådet (industriministrene) den 18. maj 2000 ønske om, at Europa-Kommissionen fremlægger sine tanker om den strukturerede dialogs fremtid på de felter, som denne traktat omfatter. Efter at have elimineret flere muligheder rettede Kommissionen efter ønske fra medlemsstaterne henvendelse til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) med det sigte i forening med Det Rådgivende EKSF-Udvalg at undersøge, hvilke alternativer der kunne blive tale om vedrørende arven efter Det Rådgivende EKSF-Udvalg.

Ud fra dette samråd forelagde Kommissionen sine forslag i en meddelelse af 27. september 2000 om "Fremtiden for den strukturerede dialog efter EKSF-traktatens udløb" [11] til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Det Rådgivende Udvalg for EKSF og Regionsudvalget. I meddelelsen foreslår Kommissionen følgende: "ØSU's ansvarsområde udvides til også at omfatte kul- og stålsektoren, således at udvalget - som det er tilfældet for de øvrige økonomiske og sociale sektorer - bliver et rådgivende organ med almindelig retskompetence for disse to sektorer".

[11] KOM(2000) 588 endelig.

Det hedder i meddelelsen: "På det institutionelle plan er denne løsning mere smidig og billigere end de andre løsninger. Den medfører kun en marginal forhøjelse af ØSU's budgetmidler, der på nuværende tidspunkt er fastsat til 80 mio. EUR. Budgetmyndigheden kunne ligeledes overveje en begrænset tilpasning af den administrative støtte til ØSU's nye rådgivende aktiviteter i lighed med det, der på nuværende tidspunkt ydes Det Rådgivende Udvalg for EKSF. I modsætning til alle andre løsninger undgår man ved denne løsning at oprette en ny struktur med uklar status, der er vanskelig at retfærdiggøre over for de andre institutioner og sektorer i det økonomiske og sociale liv".

Med hensyn til denne nye rådgivende funktion for EØSU understreger Kommissionen, at den er besluttet på "at tage fat på den strukturerede EKSF-dialog på en klar fremtidsorienteret måde". EKSF's enestående "erfaring - særlig inden for den sociale dialog, industrielle omstruktureringer og forskning - vil give ØSU bedre mulighed for aktivt at deltage i moderniseringen af den europæiske økonomi og en styrkelse af konkurrenceevnen".

Europa-Parlamentet anmodede i sin "beslutning med bemærkninger, som udgør en integreret del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs budget for regnskabsåret 1999" af 22. marts 2001 [12], Kommissionen om "at henstille til medlemsstaterne at sikre, at Det Økonomiske og Sociale Udvalg, der skal påtage sig ansvaret for en struktureret dialog efter EKSF-traktatens udløb, hvad angår sammensætning og funktionsmåde, genspejler den særlige ekspertise inden for kul- og stålsektoren".

[12] Europa-Parlamentets endelige udgave A5-0097/2001 (PE 294.383).

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg er helt enig i Europa-Kommissionens forslag. Denne nye rådgivende opgave, som hermed tillægges EØSU, indgår i retningslinjerne fra Lissabon-topmødet om modernisering af den europæiske økonomi. Dette vil udbygge EØSU's rolle "som bindeled mellem EU og det organiserede civilsamfund og som et permanent og struktureret forum til dialog og samråd på fællesskabsniveau" og vil "styrke ØSU's mulighed for at behandle spørgsmål i forbindelse med industrielle ændringer, navnlig i forbindelse med udvidelsen" [13].

[13] KOM(2000) 588 endelig, s. 4.

EØSU er derfor rede til at varetage denne nye opgave, dog på den betingelse, at der stilles passende menneskelige og finansielle ressourcer til rådighed, således at der kan udføres et væsentligt stykke arbejde med hensyn til modernisering af økonomien og industrielle ændringer. EØSU understreger i forståelse med Europa-Kommissionen, at dets forslag vedrørende regnskabsårene 2002 (TÆB) og 2003 ikke skulle få følger for fællesskabsbudgettet, da den nye rådgivende funktion erstatter finansieringen af Det Rådgivende EKSF-Udvalg, som afholdes over Europa-Kommissionens budget indtil juli 2002.

4.1.2. Den nærmere gennemførelse

De to rådgivende udvalg har nedsat en blandet arbejdsgruppe. Den har udarbejdet et udkast til integrering og dynamisk udvikling af EKSF's rådgivende opgaver. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs og Det Rådgivende EKSF-Udvalgs præsidier har i forståelse med Europa-Kommissionen, som har været aktivt og snævert inddraget i dette arbejde, gennemgået og godkendt følgende forslag om iværksættelse af denne nye arbejdsopgave for EØSU, hvis hovedtræk er gengivet nedenfor:

Som anført af Kommissionen i nævnte meddelelse kræver iværksættelsen af den nye rådgivende funktion vedrørende industrielle ændringer ikke en retsakt, men baseres på bestemmelserne i EØSU's forretningsorden, jf. traktatens artikel 261.

EØSU's forretningsorden er derfor ved at blive ændret, så der oprettes et særligt, internt arbejdsorgan under betegnelsen "rådgivende kommission". Denne rådgivende kommission "Kul - Stål - Industrielle ændringer" foreslås sammensat af højst 24 medlemmer fra EØSU og 30 eksterne repræsentanter for socioprofessionelle EKSF-organisationer og tænkes gradvist udvidet til at omfatte de øvrige sektorer, som berøres af økonomiens modernisering, med inddragelse af samtlige tilknyttede interesseorganisationer (industri - handel - SMV - arbejdstagere - forbrugere - miljøorganisationer).

Repræsentanterne for de socioprofessionelle organisationer foreslås i første omgang udpeget med udgangspunkt i forslag fra det nuværende rådgivende EKSF-Udvalg.

Den rådgivende kommissions arbejdsfelt:

* omfatter kul- og stålindustrierne samt deres produktions- og forbrugsled, hvor EF's foranstaltninger videreføres,

* udvides gradvist til styring af industrielle ændringer i samtlige aktivitetssektorer og konsekvenserne heraf (bl.a. beskæftigelse, social- og strukturpolitiske foranstaltninger, støttepolitik og konkurrencepolitik, industrielle ændringer, forskning og teknologisk udvikling, miljøpolitik og bæredygtig udvikling, energipolitik, handelspolitik),

* skal rette særlig opmærksomhed mod EU's udvidelse og styring af industrielle ændringer i de nye medlemsstater.

Kompetenceområdets fulde udstrækning vil i sidste ende blive afgjort ud fra de til rådighed stående bevillinger.

Den rådgivende kommissions virkefelt skal omfatte obligatorisk høring i henhold til traktaten, frivillig høring og sonderende udtalelser på anmodning af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen samt initiativudtalelser, informationsrapporter og tilrettelæggelse af konferencer og høringer.

EØSU og Det Rådgivende EKSF-Udvalg har i forening udarbejdet en skitse til arbejdsprogram, som vedlægges, vedrørende mulige aktiviteter i 2002 (årets sidste halvdel) og 2003. Institutionerne vil i henhold til traktatens artikel 262 få mulighed for at trække på EØSU's udvidede kompetenceområder med henblik på en nærmere belysning af deres afgørelser på disse emneområder.

EU's institutioner fastlægger med udgangspunkt i deres budgetkompetencer den nærmere ramme for iværksættelsen af dette arbejdsorgans virksomhed. EØSU foreslår i forståelse med Det Rådgivende EKSF-Udvalg og med Europa-Kommissionens tilslutning:

* at EØSU's budget forhøjes, så der tages højde for den rådgivende kommissions aktiviteter,

* at den rådgivende kommission får tildelt et særbudget, bl.a. til rejse- og opholdsudgifter til repræsentanter for socioprofessionelle organisationer, aktiviteter og arrangementer,

* at der i EØSU's sekretariat oprettes en ad hoc-enhed,

* at man benytter sig af EØSU-sekretariatets logistiske faciliteter (lokaler, mødetjeneste, tolkning, oversættelse, trykkeri osv.).

4.1.3. Budgetanmodningens sigte

EØSU forventer et begrænset aktivitetsniveau for den rådgivende kommission i de sidste fem måneder i 2002. Det foreløbige arbejdsprogram for 2002 er begrænset til et konstituerende plenarmøde og 4 studiegruppemøder.

Dog vil EØSU skulle afholde nogle ekstraudgifter, idet der skal oprettes nye stillinger på stillingsfortegnelsen og en ny budgetpost til dækning af udgifterne ved tilrettelæggelse af den rådgivende kommissions arbejde. Disse ekstraudgifter bør tilføjes af hensyn til gennemsigtigheden.

4.1.4. Nye stillinger til enheden vedrørende den rådgivende kommission under EØSU

EØSU anmoder om, at der etableres en enhed i EØSU's sekretariat, hvis opgave det skal være at følge op på den rådgivende kommissions særlige virksomhed. Enheden foreslås ledet af 1 A5, assisteret af 1 A7 og 1 B5 og 2 C5. Udgifterne for 5 måneder andrager 215 000 EUR.

4.1.5. Ny budgetpost til dækning af udgifterne ved tilrettelæggelse af den rådgivende kommissions arbejde

Af hensyn til gennemsigtigheden foreslås det at oprette en ny budgetartikel 252 om "Udgifter til tilrettelæggelse af den rådgivende kommissions arbejde" og heri medtage bevillinger til dækning af udgifter ved tilrettelæggelse af møder, herunder de delegeredes rejse- og mødeudgifter. De delegerede skal oppebære godtgørelser på samme vilkår som EØSU's medlemmer. Med udgangspunkt i det foreløbige arbejdsprogram for 2002 anslås de bevillinger, som skal opføres på denne nye budgetpost, til 39 000 EUR.

4.1.6. Andre udgifter

Selv om den rådgivende kommissions virksomhed vil være begrænset i det første år, vil den medføre en ekstra arbejdsbyrde for EØSU's sekretariat såvel som ekstraudgifter. På følgende budgetkonti bør der opføres ekstrabevillinger: konto 1004 "Rejse- og opholdsudgifter til medlemmerne" med et beløb på 26 000 EUR og konto 1891 "Tolkeydelser" med et beløb på 47 000 EUR. For regnskabsåret 2002 skal de øvrige udgifter afholdes over det budget, EØSU i forvejen råder over.

4.2. Den budgetmæssige virkning af det foreliggende foreløbige forslag til tillægs- og ændringsbudget for EØSU

Dette TÆB ventes ikke at indvirke nævneværdigt på fællesskabsbudgettet. Udgifterne til den rådgivende kommission er i dag opført på Kommissionens budget, enten på specifikke budgetkonti eller på de almindelige budgetkonti, i form af personale- eller tolkeudgifter.

De stillinger, som der anmodes om, figurerer allerede i dag på Kommissionens organisationsplan.

Til orientering i nedenstående oversigt anføres udgifterne til den rådgivende kommissions drift i et helt år samt bevillingerne på 2001-budgettet for Kommissionen til dækning af Det Rådgivende EKSF-Udvalgs drift:

>TABELPOSITION>

For et helt år ville lønudgifterne til det personale, som EØSU anmoder om, beløbe sig til 309 000 EUR.

Til sammenligning kan det nævnes, at enheden "Det Rådgivende EKSF-Udvalgs sekretariat" i Kommissionen omfatter 11 medarbejdere, hvoraf 2,5 varetager opgaver, som ikke overtages af EØSU. Hvis der kun tages hensyn til udgifter til personale, som EØSU overtager, kan personalelønudgifterne i Kommissionen anslås til 550 000 EUR. Hvis de rådgivende opgaver integreres i EØSU, vil der således kunne spares lønudgifter på hen ved 250 000 EUR.

4.3. Ændring af en A5-stilling til en A4-stilling

1. april 2001 overførtes en tjenestemand i lønklasse A5 fra Europa-Parlamentet til en ledig A5-stilling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. Tjenestemanden fik først og fremmest til opgave at konsolidere og udbygge forbindelserne til de store EU-institutioner (Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen). Ved udgangen af 2001, flere måneder efter overførslen, meddelte Europa-Parlamentet EØSU skriftligt, at den pågældende tjenestemand var blevet forfremmet fra A5 til A4 med tilbagevirkende kraft pr. 1. januar 2001.

Forfremmelse med tilbagevirkende kraft af en tjenestemand, der er blevet overført til en anden institution, er i sig selv et principielt problem (for så vidt som den indgåede aftale ændres), men derudover har det været umuligt for EØSU i den konkrete sag at tage det nye element med i betragtning i forbindelse med forfremmelsesproceduren for 2001, som allerede var afsluttet. I den aktuelle organisationsplan er der derfor ingen mulighed for at tage hensyn til den forfremmelse, som Europa-Parlamentet har tildelt tjenestemanden.

På baggrund af ovenstående og for ikke at krænke hverken den pågældende tjenestemands legitime interesser eller andre tjenestemænds ret til forfremmelse anmoder EØSU om, at en A5-stilling opgraderes til en A4-stilling.

SAMMENFATTENDE TABEL (EØSU - UDGIFTER)

(Budgetgennemførelsen pr. 21.3.2002)

>TABELPOSITION>

STILLINGSFORTEGNELSE - DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>