DA Den Europæiske Unions Tidende C 302/16

Offentliggørelse af ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 302/12

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»BEAUFORT«

EF-Nr.: FR-PDO-0217-0106-07.07.2009

BGB ( ) BOB ( X )

1. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen:

—  Produktets betegnelse —  Varebeskrivelse — Geografisk område —  Bevis for oprindelse —  Produktionsmetode —  Tilknytning —  Mærkning —  Nationale krav —  Andet (angives nærmere)

2. Type ændring(er):

—  Ændring af enhedsdokument eller resuméark — Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort —  Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) —  Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3. Ændring(er):

3.1. Afgrænsning af det geografiske område:

Følgende kommuner eller dele heraf føjes til listen over kommuner i det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse Beaufort: Kommunerne Tours en Savoie og Montsapey (departementet Savoie) samt, for så vidt angår matrikelnumrene E2, E3 og E4, kommunen Albertville (departementet Savoie).

Forklaring:

Der er indgået ansøgninger om optagelse i produktionsområdet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse Beaufort.

Der er med et ekspertudvalg foretaget en undersøgelse med henblik på bedre at forklare de forhold, der karakteriserer produktionsområdet. Denne undersøgelse har ført til oprettelsen af et skema over kriterierne herfor, hvilket har ført til, at visse ansøgninger om optagelse i produktionsområdet er blevet imødekommet.

De forhold, der karakteriserer produktionsområdet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse Beaufort, kan resumeres således:

Produktionsområdet er beliggende i de indre områder af Alperne, hvor bjergene er kristallinske og jorderne lerholdige og skabt af sedimenter. Områderne er åbne og skråningerne store og brede, hvilket har favoriseret fremkomsten af betydelige områder med græs (græsningsområder) beliggende i en højde af mellem 1 500 og 3 000 meter.

De forskellige højdeniveauer gør, at græsset vokser i hele sommerperioden fra juni til september, og at området er rigt på foderplanter.

Der er udviklet en landbrugsmetode, der drager nytte af de forskellige områder, idet bunden af dalene også udnyttes, hyppigt som høsletenge, mens de højere beliggende alpeenge anvendes som græsningsarealer for mælkeydende dyr. I løbet af sommeren følger mennesker og dyr de forskellige områder, hvor græsset gror, hvilket afhænger af højdeniveauet.

Osten Beaufort er altså resultatet af menneskets tilpasning til de naturlige forhold i dette område i de nordlige Alper.

Hele området er kendetegnet ved en historisk og nutidig produktion af en fed presset opvarmet ost.

Produktionen af Beaufort kan med sikkerhed dateres til mindst det 17. århundrede.

Efter at det er blevet kontrolleret, at de ovennævnte områder har de nævnte kendetegn, er det besluttet at medtage dem i produktionsområdet for osten Beaufort.

3.2. Tilknytning til det geografiske område:

Ingen substantielle ændringer, redigering i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 510/2006.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»BEAUFORT«

EF-Nr.: FR-PDO-0217-0106-07.07.2009

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse:

»Beaufort«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Klasse 1-3 oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beaufort er en ost, der fremstilles ved, at ostemassen presses og opvarmes, og den fremstilles udelukkende af rå komælk, der tilsættes løbe, hvorefter ostemassen opvarmes, presses, saltes i saltlage, saltes på overfladen og lagres i mindst fem måneder. Ostemassen er lind, fra elfenbensfarvet til mat gul, og den kan have enkelte sprækker og huller (»fugleøjne«). De hele oste er flade med konkave kanter med en vægt på mellem 20 og 70 kg, 35 til 75 cm i diameter, kanten er på mellem 11 og 16 cm i højden, skorpen er ren, ensartet gul til brun i farven, osten indeholder minimum 48 % fedt af 100 g ost efter fuldstændig tørring, og fedtindholdet bør ikke være mindre end 61 g af 100 g ost efter fuldstændig modning.

Hver hele ost bærer et mærke af blå kasein, der angiver ostemejeriets identifikationsnummer.

Hvis osten sælges i mindre pakninger, skal en del af den for betegnelsen karakteristiske skorpe stadig findes på stykkerne. Ostekit kan dog fjernes fra skorpen. Hvis osten sælges som revet ost, er det ikke tilladt at mærke den »Beaufort«.

Mælken, der anvendes til fremstillingen af osten, skal udelukkende komme fra køer af de lokale racer Tarine og Abondance, hvilket enten skal være attesteret i stambogen eller være påvist ved en autentificering af de relevante fænotypiske markører.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

De råvarer, der indgår i fremstillingen af Beaufort er:

— råmælk, der enten stammer fra morgenmalkningen og ikke er nedkølet, eller råmælk fra to malkninger, hvoraf den ene del er indsamlet inden for 2 timer efter malkning, hvor råmælken ikke nedkøles, og hvor den anden del stammer fra nedkølet råmælk

— osteløbe, der macereres, og hvis det er nødvendigt, kan der som tilskud anvendes osteløbe fra handelen

— de termofile mælkesyrekulturer er for størstedelen lactobacilleae. At løben macereres yderligere fremmer udviklingen af gæren og løben

— salt, idet osten først kommes i saltlage i 24 timer, hvorefter den saltes på overfladen og lagres

— osten bærer et blåt mærke af kasein, og med levnedsmiddelfarve er indskrevet oplysninger, der sikrer sporbarheden.

Det er forbudt at anvende andre produkter i fremstillingen af osten Beaufort.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Foderet til malkekøerne af de rene racer Tarine og Abondance består af:

— i vinterperioden mindst 13 kg hø med tilføjelse af op til 3 kg tørret og knust lucerne. Fodertilskuddet til lakterende køer må ikke i gennemsnit overstige 1/3 af vægten af grundfoderet. Blandingsfoderet skal bestå af bestemte ikkegenmodificerede arter og sorter, der skal opfylde følgende tekniske krav: 0,94 UFL, 123 PDIE og 119 PDIN

— i sommerperioden går køerne på græsgange. I dalene kan fodertilskuddet, der er af samme slags som fodertilskuddet i vinterperioden, udgøre op til 2,5 kg i gennemsnit udregnet ud fra det samlede antal lakterende køer. Ved græsning i bjerggræsgangene kan fodertilskuddet højst udgøre 1,5 kg i gennemsnit udregnet ud fra det samlede antal lakterende køer

— ved skiftet mellem de to former for grundfoder er en overgangsperiode på 15 dage tilladt både forår og efterår.

Tilskud af hø fra andre områder er kun tilladt punktvis. Mindst 75 % af hø og græs skal komme fra det geografiske produktionsområde, for at mindst 75 % af mælkeproduktionen er sikret med foder fra området.

Mindst 20 % af det årlige behov for hø skal stamme fra det geografiske produktionsområde.

Besætningen føres rundt på græsgangene via traditionelle mønstre, hvilket også gælder for fordelingen af gødningen. Det er ikke tilladt at sprede gødning eller andre produkter fra rensningsanlæg på enge eller græsgange, hvor køer, hvis mælk skal anvendes til fremstillingen af osten Beaufort, græsser.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Mælkeproduktionen og ostens fremstilling og modningen på mindst fem måneder skal foregå i det geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

Hvis osten sælges i mindre pakninger, skal en del af den for betegnelsen karakteristiske skorpe stadig findes på stykkerne. Ostekit kan dog fjernes fra skorpen. Hvis osten sælges som revet ost, er det ikke tilladt at mærke den »Beaufort«.

3.7. Specifikke mærkningsregler:

Den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Beaufort« skal angives på etiketten med typer, der er mindst 2/3 så store som de største typer på etiketten.

Hverken på etiketten, i reklamer, på fakturaer eller i andre handelspapirer må der angives andre benævnelser eller betegnelser sammen med den beskyttede geografiske betegnelse med undtagelse af:

— særlige fremstillings- eller varemærker

— benævnelserne: »été« (sommer) og »chalet d'alpage« (alpehytte), der kan benyttes, hvis følgende krav er opfyldt: a) »été« for mælkeprodukter fra juni til og med oktober, herunder mælk, der er produceret, mens besætningen græsser i bjergområderne b) »chalet d'alpage« for sommerproduktionen, hvor køerne malkes to gange om dagen i alpehytter beliggende i mere end 1 500 m højde og med traditionelle metoder, hvor højst en enkelt besætning i alpehytten sikrer mælkeproduktionen.

Ud over det blå kaseinmærke, der er specifikt for Beaufort, skal de oste, der fremstilles i henhold til de metoder, der kræves for at opnå betegnelsen »chalet d'alpage«, være mærket med et yderligere kaseinmærke, som beskrevet i ovenstående punkt. Desuden skal de fabrikanter, der benytter betegnelsen »chalet d'alpage«, hver gang de driver besætningerne op i bjergene forudgående fremsende til det franske nationale institut for oprindelsesbetegnelser en tilkendegivelse af, at de vil overholde de krav til produktionen, der er fastlagt ovenfor.

Hvis osten sælges i mindre pakninger, skal en del af den for betegnelsen karakteristiske skorpe stadig findes på stykkerne. Ostekit kan dog fjernes fra skorpen.

Hvis osten sælges som revet ost, er det ikke tilladt at mærke den »Beaufort«.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Produktionsområdet for Beaufort strækker sig over bjergmassiverne Beaufortain, la Tarentaise og la Maurienne. Området dækker en del af departementet Savoie og et tilgrænsende område i departementet Haute Savoie.

Mælkeproduktionen og ostens fremstilling og lagring foregår i et geografisk område, der omfatter følgende kommuner:

Departementet Savoie: Arrondissementet Albertville: Kantonen Albertville: Rognaix, La Bâthie, Cevins, Saint-Paul-sur-Isère, Esserts-Blay, Tours-en-Savoie og den del af kommunen Albertville, der er omfattet af matriklerne E2, E3 og E4. Kantonen Ugine: La Giettaz, Flumet, Notre-Dame-de-Bellecombe, Crest-Voland, Cohennoz og Saint-Nicolas-la-Chapelle. Kantonen Beaufort: Beaufort, Hauteluce, Queige og Villard-sur-Doron. Kantonen Bourg-Saint-Maurice: Bourg-Saint-Maurice, Les Chapelles, Montvalezan, Sainte-Foy-Tarentaise, Séez, Tignes, Val-d’Isère og Villaroger. Kantonen Aime: Aime, Bellentre, La Côte-d’Aime, Granier, Landry, Mâcot-la-Plagne, Montgirod, Peisey-Nancroix og Valezan. Kantonen Bozel: Les Allues, Bozel, Brides-les-Bains, Champagny-en-Vanoise, Feissons-sur-Salins, Montagny, La Perrière, Planay, Pralognan-la-Vanoise og Saint-Bon-Tarentaise. Kantonen Moûtiers: Aigueblanche, Les Avanchers-Valmorel, Le Bois, Bonneval, Feissons-sur-Isère, Fontaine-le-Puits, Hautecour, Moûtiers, La Léchère, Notre-Dame-du-Pré, Saint-Jean-de-Belleville, Saint-Marcel, Saint-Martin-de-Belleville, Saint-Oyen, Salins-les-Thermes og Villarlurin. Arrondissementetet Saint-Jean-de-Maurienne: Kantonen Aiguebelle: Montsapey. Kantonen La Chambre: La Chambre, La Chapelle, Les Chavannes-en-Maurienne, Montaimont, Montgellafray, Notre-Dame-du-Cruet, Saint-Alban-des-Villards, Saint-Avre, Saint-Colomban-des-Villards, Saint-Etienne-de-Cuines, Saint-François-Longchamp, Sainte-Marie-de-Cuines, Saint-Martin-sur-la-Chambre og Saint-Rémy-de-Maurienne. Kantonen Saint-Jean-de-Maurienne: Albiez-le-Jeune, Albiez-Montrond, Le Châtel, Fontcouverte-la-Toussuire, Hermillon, Jarrier, Montricher-Albanne, Montvernier, Pontamafrey-Montpascal, Saint-Jean-d’Arves, Saint-Jean-de-Maurienne, Saint-Julien-Mont-Denis, Saint-Pancrace, Saint-Sorlin-d’Arves, Villarembert og Villargondran. Kantonen Saint-Michel-de-Maurienne: Orelle, Saint-Martin-d’Arc, Saint-Martin-de-la-Porte, Saint-Michel-de-Maurienne, Valloire og Valmeinier. Kantonen Modane: Aussois, Avrieux, Fourneaux, Freney, Modane, Saint-André og Villarodin-Bourget. Kantonen Lanslebourg-Mont-Cenis: Bessans, Bonneval-sur-Arc, Bramans, Lanslebourg-Mont-Cenis, Lanslevillard, Sollières-Sardières og Termignon.

Departementet Haute-Savoie: Arrondissementet Bonneville: Kantonen Sallanches: kommunen Praz-sur-Arly. Kantonen Saint-Gervais-les-Bains: den del af kommunen Contamines-Montjoie, der udgøres af de fire følgende græsgange i henhold til matrikelbetegnelserne: La Roselette, Les Besoëns, Les Tierces og Les Coins.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

Det naturlige miljø, der hersker i det geografiske produktionsområde for osten Beaufort, er beliggende i det indre område af Alperne, der er karakteriseret ved:

— i de indre dele af Alperne de kristallinske og massive bjergområder og sedimentære klipper i området »la Briançonnaise«

— kristallinske bjerge, delvis i de eksterne områder af Alperne, hvor der forekommer sedimentære klipper af skifer og hårde kristallinske klipper

— mangel på kalkklipper i store områder

— bjergskrænterne er typisk ikke abrupte, hvilket er karakteristisk for lerholdige jorder, og der er ingen klippeskred med store sten

— vejrforhold, der er typiske for de indre og de mellemste områder i Alperne, der ligger i læ af en direkte påvirkning fra vest (der er generelt mindre nedbør og mere lys end i resten af de nordlige Alper), hvilket svarer til et område afgrænset af trægrænsen for lærketræ med de mest nærliggende omgivelser.

Denne særlige region har store områder med græs beliggende i en højde på mellem 1 500 og 3 000 m (områder i disse højder er de mest talrige i Alperne), der er karakteriseret ved en flora, der er rig på dikotyledoner, hvilket giver græsengen en varieret »smag«. Disse områder og de forskellige højder er en af de vigtigste karakteristika for produktionsområdet for oprindelsesbetegnelsen Beaufort.

På disse græsningsarealer er der igennem tiderne udviklet former for opdræt, der hver for sig eller taget samlet ikke i samme grad findes andre steder i Alperne eller på samme måde udgør et samlet system.

Denne form er beskrevet skematisk af M. DUBOIS (1996) ud fra værker af ARBOS (1922), BLANCHARD (1938) og REFFAY (1967).

»I begyndelsen af det tyvende århundrede kunne man skelne mellem to former for opdræt:

— De højest beliggende bjerge, hvortil hyrden bragte besætningen af malkekøer (fra 50 til mere end 100), hvilket var nødvendigt for den daglige produktion af store oste af typen presset opvarmet ost.

— Længere nede blev opdrætten varetaget af familierne. Malkningen blev foretaget i hytterne med udspredning af gylle eller gødning på de private dele af græsengene, der blev tilplantet eller høstet. Undertiden forekom der gnidninger mellem de to former, når besætningen skulle drives op i bjergene, eller en anden bjergskråning skulle anvendes. Det skete dog mindre end i de andre bjergmassiver. Der blev holdt opsyn med de små besætninger. Fremstillingen af oste af typen reblochon eller tomme foregik i hytterne. Undertiden blev mælken allerede leveret i frugtplantagerne.«

I alperne er det kun den nordlige del, hvor klimaet er tilstrækkeligt vådt, til at opdræt af køer har kunnet opretholdes. Derimod er får og geder blevet udbredt i de andre områder i Alperne siden 1960erne.

For tiden er størrelsen af alpegræsgangene og de mange hytter i højere beliggende områder fortsat karakteristisk for det geografiske produktionsområde for Beaufort. De græsgange i det geografiske område for produktionen af Beaufort, hvor besætningen opholder sig permanent i sæsonen, udgør 92 % af sådanne græsgange i departementet Savoie.

— Samspillet mellem besætningen og de naturlige forhold er bevaret, idet der anvendes en mobil malkemaskine, så det ikke er hele bedriften, der flytter med malkekøerne. De to systemer med besætninger i de højere bjerge og i lavere bjerge sameksisterer og svarer almindeligvis til, hvorvidt der er en mobil malkemaskine, der flyttes hver 2. til hver 7. dag. Jorden, hvor besætningen har stået om natten, jævnes, hvis der er tid til det. Malkning i hytterne finder stadig hyppigt sted i Val d’Arly og Maurienne.

— Forarbejdning af mælken på græsgangene er mindre hyppigt forekommende, idet det nu foregår i små mejerier i dalene. Men systemet med alpegræsgange kræver i forhold til andre mælkeproduktionssystemer stadig en næsten konstant tilstedeværelse af hyrder, hvilket gør det muligt at bibeholde de små produktionsstrukturer, der ikke længere eksisterer i dalene.

I Beaufortain og Tarentaise eksisterer der også intensive former for opdræt. Malkemaskinen flyttes op til to gange om dagen, og områderne, hvor besætningerne hviler, jævnes regelmæssigt. Disse alpegræsgange, der omfatter områder med store højdevariationer og variationer i antal solskinstimer, følger princippet om, at besætningerne flyttes hen, hvor græsset gror, hvilket er muligt, da vegetationen er jævnt fordelt.

At alpegræsgangene benyttes har ført til frigørelse af områder i dalene, der forbeholdes hø, der kan gemmes til vinteren. I bunden af dalene er disse områder flade, hvilket er favorable forhold for denne praksis.

Kommunikationsvejene er forbedrede, hvilket har ført til store ændringer, da det nu er sjældent, at mælken forarbejdes i alpegræsgangene, idet det er muligt at bringe mælken ned i dalene. Med undtagelse af Beaufort Chalet d’Alpage fremstilles ostene nu i bunden af dalene.

I dette tilfælde kan modningen af ostene påbegyndes i de grotter og huler, der findes ved alpegræsgangen, men den videre forarbejdning finder sted i dalene af specialiseret personale.

5.2. Produktets egenart:

Blandt de pressede opvarmede oste har osten Beaufort i lang tid haft et godt ry. I en undersøgelse fra 1929 udskilte Beaufort sig klart fra de andre oste af typen gruyère. »Skovforvalteren bemærker, at osten Beaufort sælges under denne betegnelse og ikke under betegnelsen Gruyère, hvilket gør det muligt at sælge den til en højere pris.«

Denne udmærkelse kan også genfindes i de sider, som formanden for frugtavlerskolen i Bourg-Saint-Maurice lader omhandle fremstillingen af gruyère i Savoien. I forordet skriver han: »I Frankrig fremstilles osten af typen gruyère udelukkende i de østlige departementer, i Jura, Doubs, Haute-Savoie og Savoie og med delvis skummet komælk«. Han tilføjer, at de vigtigste produktionsområder i Savoie er beliggende i arrondissementerne Albertville og Chambéry, »hvor der næsten udelukkende fremstilles gruyère af typen Emmental eller Comté. I andre områder af Savoie, i Beaufort, Haute-Tarentaise og Maurienne, fremstilles en særlig ost af typen gruyère, »Beaufort«, der har sine egne karakteristiske træk, og som fremstilles af uskummet mælk. Denne type ost fremstilles især i græsgangene i de højere beliggende områder i Alperne mellem 1 500 m og 2 000 m«… og senere nævner han udtrykkeligt Beaufort ved at skrive, at »denne ost kendes under betegnelsen Beaufort«. Gruyère-osten fra området Beaufortain, der nyder anseelse blandt de mere og mere talrige turister, bliver altså benævnt med en specifik betegnelse: »Beaufort«. Dens specificitet fremhæves mere og mere, og særligt fremhæves ostefremstillingen i alpegræsgangene. Det er en produktionsmåde, som blandt andet frugtavlerne har medvirket til at få til at forsvinde i de andre områder i Alperne.

Dekret nr. 45-1245 fra 1945, der definerer de forskellige oste, giver betegnelsen Beaufort til oste, der »udelukkende er fremstillet af komælk, hvor osten er presset og opvarmet, saltet og med tør skorpe … produktionsområdet er begrænset til departementerne Savoie og Haute-Savoie«.

I dag adskiller Beaufort sig fra andre pressede opvarmede oste især ved:

— fremstillingen af osten af uskummet mælk, så snart malkningen er færdig

— anvendelsen af en form, benævnt »formcirkel«, der giver osten en konkav skorpe

— de traditionelle forarbejdningsmetoder (anvendelse af vild gær, formning af ostemassen i hørlærred og den specifikke formcirkel, hvor osten skal vendes under presningen)

— en ostemasse næsten uden huller.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

De særlig naturlige omgivelser, der er beskrevet under punkt 6.1, gør, at der vokser mange forskellige plantearter i området. Alle fytosociologiske grupper, der kan findes på græsgange, heder og alpeområder, der udnyttes af mennesket, er til stede i området.

Ifølge DORIOZ (2001) »drejer det sig om et stort dusin planteforbindelser, der samlet omfatter mere end 250 til 300 højere plantearter. De edafiske kontraster og samspillet mellem jorderne og udnyttelsen af dem medvirker til de store forskelle i forekomsten af planter (DORIOZ 1995, INRA, 1994). Jorderne varierer stærkt, ofte inden for en afstand på 10 meter, afhængig af nedbør, klipper, vandløb og klippesidernes skråningsgrader, og kan altså variere stærkt på samme bjerg (DORIOZ et VAN OORT, 1991). Variationerne er så store, at man inden for samme parcel og undertiden i løbet af samme græsningsdag kan finde både kalkyndende og kalkskyende planter og planter, der trives i tørt og vådt klima (LEGROS et al., 1987; DORIOZ, 1995).«

I en nyere undersøgelse (BORNARD et BASSIGNANA, 2001a et 2001b) har Cemagreff fra Grenoble fundet 19 forskellige typer græsgange afhængig af den landbrugsmæssige brug heraf og det i sammenhæng med Aostadalen. Forfatterne bemærker både en vis analogi med de typer græsgange, der findes i de fugtigere områder i de nordlige Alper (BORNARD et DUBOST, 1992, BRAU-NOGUE, 1996) og med græsgangene i områderne i de sydlige Alper i Frankrig (JOUGLET, 1999).

Det er kendt, at planterne omkring Middelhavet dufter og smager stærkt, og på samme måde er det sandsynligt, at i alpeområder, hvor nedbøren er relativt begrænset, hvilket er tilfældet i området for osten Beaufort, giver de stærkt varierede plantearter sig til udtryk i den særlige og kraftige smag, som osten Beaufort besidder (DUMONT et ADDA, 1978, BUCHIN et al., 1999 ASSELIN et al., 1999, in DORIOZ et al., 2000).

Visse bjergspecialister er af den opfattelse, at de mange dalkløfter, hvor sneen smelter senere, og hvor arter som Ligusticum mutellina er fremtrædende, giver et særligt græs, der forbedrer ostens kvalitet (PARTY, 1995).

Systemet med at bringe besætninger af arterne Tarine og Abondance på græs i bjergene fremmer plantelivet i områderne, og disse metoder er fuldstændigt tilpasset de naturlige forhold. I 1963 gav E. QUITTET følgende beskrivelse: »racen Tarine er særdeles udholdende og modstandsdygtig over for de hårde naturlige forhold, hvilket i høj grad skyldes dens leveform (den tilbringer sommeren i mellem 1 500 og 2 000 m højde). Den forbliver i lang tid i god stand, selv om den kælver regelmæssigt. Den har en formidabel evne til at udnytte det grove vinterfoder og samtidig give rigeligt med mælk … Racen Tarine er en fremragende malkeko især under strenge vejrforhold«.

Forarbejdningen af »den varme mælk« gør det muligt at bevare mælkens oprindelige egenskaber og er særdeles velegnet til fremstillingen af en fed ost, hvortil anvendes uskummet mælk og vilde gærarter. Anvendelsen af en konveks cirkel gør det muligt at tilpasse fremstillingen til de store variationer i produktionen af alpemælk og bibeholde temperaturen i ostens indre i etapen, hvor osten presses, og at sikre ostens form. Lagringen i kolde kældre, der er en væsentlig etape i fremstillingen af en ost af god kvalitet, svarer til de klimatiske forhold på produktionsstedet og passer fint til fremstillingen af en fed ost.

Fremstillingsmetoderne og forarbejdningsmetoderne udgør et samlet sammenhængende system, der er tilpasset det særlige produkt, hvor de smagsmæssige variationer, der skyldes de særlige planteforekomster på græsningsarealerne, kommer til udtryk.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCAOP/CDCBeaufort.pdf

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.