Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændringaf produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoreni henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 380/12)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»GROS PLANT DU PAYS NANTAIS«

PDO-FR-A0275-AM02

Meddelelsesdato: 15-09-2020

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1. Geografisk område

Det geografiske område er ændret som følge af sammenlægningen af kommuner, som har ændret visse kommuners navne.

Kommunerne »Saint-Géréon« og »Ancenis« erstattes således af kommunen »Ancenis-Saint-Géréon«. Kommunen »Saint-Hilaire-de-Loulay« er ændret til »Montaigu-Vendée (kun området i den delegerede kommune Saint-Hilaire-de-Loulay)«.

Denne ændring er en redaktionel ændring, som ikke har ændret det geografiske område.

Ændringen medfører en ændring af punkt 6 i enhedsdokumentet.

2. Afgrænset parcelområde

I produktspecifikationens kapitel 1, afsnit IV, nr. 2, indsættes ordene »og den 17. juni 2020« efter ordene »den 15. november 2018«.

Formålet med denne ændring er at tilføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med afgrænsningen af parcelområdet inden for det geografiske produktionsområde kan de parceller, der egner sig til produktion af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse, udpeges.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3. Tilknytning til det geografiske område

Enhedsdokumentet er blevet ændret for at fjerne henvisningen til antallet af kommuner i det geografiske område.

Ændringen er foretaget i punkt 8 i enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse

Gros Plant du Pays nantais

2. Type geografisk betegnelse:

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Der er tale om tørre og stille hvidvine.

Vinene har følgende egenskaber:

— et naturligt alkoholindhold på mindst 9 %

— et maksimalt indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) på 4 gram pr. liter

— et maksimalt indhold af flygtig syre på 10 milliækvivalenter pr. liter

— et totalt maksimalt alkoholindhold udtrykt i volumen efter berigelse på 11 %.

Vinenes totale syre-, svovldioxid- og alkoholindhold overholder de bestemmelser, der er fastsat i EU-lovgivningen. Der er tale om tørre og stille hvidvine.

De har en meget lysegul farve, som undertiden har grønne reflekser, når det drejer sig om unge vine.

Deres smagsmæssige balance er syrlig og domineres overordnet set af friskhed og lethed.

Duftmæssigt udvikler de fine aromaer med en frugt- eller blomsteragtig dominans, ofte ledsaget af en jodagtig duft.

Generelle analytiske karakteristika Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.): Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.): Totalt syreindhold, minimum: Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter): Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter):

5. Vinfremstillingspraksis

a. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 5 000 vinstokke pr. ha.

Afstanden mellem rækkerne må højst være 2,20 m, og afstanden mellem planterne i samme række skal være mellem 0,90 m og 1,10 m.

Vinplanterne beskæres på følgende måder med højst 14 skud pr. vinstok:

— enten med kort beskæring (Royat-beskæring, gobelet-beskæring eller vifteformet)

— eller med enkelt Guyot-beskæring.

Beskæringen skal foretages inden knopbrydning eller niveau 5 på Eichhorn- og Lorentz-skalaen.

I kernesætningsstadiet er årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok højst 12.

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Enhver varmebehandling af vinhøsten med en temperatur på under -5 °C er forbudt.

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 11 %.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved vinenes fremstilling, opfylde kravene i EU-lovgivningen og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

b. Maksimumudbytte

75 hektoliter pr. hektar.

6. Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, der blev godkendt af Institut national de l’origine et de la qualité (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) på mødet i det kompetente nationale udvalg den 20. juni 2018. På datoen for det kompetente nationale udvalgs godkendelse af nærværende produktspecifikation omfatter dette områdes perimeter følgende kommuners område efter den officielle geografiske kode fra 2020:

— Departementet Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis-Saint-Géréon, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (kun området i den delegerede kommune Chéméré), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne og Villeneuve-en-Retz.

— Departementet Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (kun området i den delegerede kommune La Chapelle-Saint-Florent), Montrevault-sur-Èvre (kun området i den delegerede kommune La Chaussaire), Orée d’Anjou og Sèvremoine (kun området i de delegerede kommuner Saint-Crespin-sur-Moine og Tillières).

— Departementet Vendée: Cugand, Montaigu-Vendée (kun området i den delegerede kommune Saint-Hilaire-de-Loulay), Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois og Saint-Philbert-de-Bouaine.

7. Vigtigste druesort(er)

Colombard B

Folle blanche B

Montils B

8. Tilknytning til det geografiske område

Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område omfatter et bjergrelief, der er formet af floderne, som danner et tæt net syd og øst for byen Nantes. Landskabet i Nantesområdet skifter mellem skråninger til vindyrkning og dale til husdyropdræt, og det strækker sig fra forbjergene ved Mauges i øst til Atlanterhavets kyst i vest og fra Loireflodens bredder i nord til Vendées sletter i syd. Vinmarkerne er fortrinsvis beliggende på bakkerne og skråningerne omkring Grandlieusøen og dens bifloder samt på skråningerne ved moseområdet Goulaine og i Loiredalen. Dette geografiske område udgør den vestligste del af det store vindyrkningsareal i Loiredalen og omfatter departementerne Loire-Atlantique, Maine-et-Loire og Vendée.

Det geografiske område ligger på en gammel og kompleks geologisk sokkel, som består af en blanding af dybbjergarter (granit og gabbro) og metamorfe bjergarter (gnejs, glimmerskifer, amfibolit og eklogit), undertiden dækket af sand- og grussedimenter fra Tertiær. Når disse forskellige bjergarter eroderer, danner de ofte sur jord, som er rig på grove bestanddele (sand, småsten og grus), og som er naturligt veldrænet, meget lidt frugtbar og har en moderat vandreserve. I tråd med traditionerne omfatter det afgrænsede parcelområde, hvor druerne høstes, udelukkende de stejleste skråninger med sandjord, der ikke er særlig dyb.

Klimaet i Nantesområdet er præget af påvirkningen fra havet, og når denne påvirkning kan nå længere ind i området, skyldes det i høj grad Loires flodmunding. Det kendetegnes ved, at der kun er små temperaturudsving i årets løb. Vintrene er særlig milde, hvilket fremmer en hurtig opvarmning af jorden om foråret. Om sommeren forbliver temperaturerne kølige takket være brisen fra havet, hvilket mindsker hedebølgernes hyppighed og intensitet. Nedbøren er relativt godt fordelt over hele året, selv om der er et udpræget nedbørsunderskud om sommeren. Antallet af solskinstimer er højt for denne breddegrad.

Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Vindyrkningsarealet i Nantesområdet var et af Frankrigs største i Middelalderen, og man viderefører således en meget gammel vindyrkningstradition. Fra det 16. århundrede havde man fokus på destillationsaktiviteter som følge af den hollandske efterspørgsel. Dermed blev druesorten fra Charente med navnet folle blanche B, der var kendt for den fine brændevin, man fremstillede heraf, mere udbredt og trådte i stedet for de hjemmehørende druesorter. Med naturforholdene i Nantesområdet viste denne druesort sig at være velegnet til fremstilling af hvidvin. Navnet »Gros Plant« optræder første gang i et værk fra 1732 som betegnelse for disse vine, der har stor succes i det vestlige Frankrig. I midten af det 19. århundrede, da destillationsaktiviteterne i Nantesområdet aftager, dækker vindyrkningsarealet for »Gros Plant« stadig 20 000 hektar.

Efter phylloxera-krisen plantede man i mindre omfang druesorterne montils B og colombard B, som også stammer fra Charente, sammen med druesorten folle blanche B. For at kontrollere kraften i de naturligt frugtbare planter indførte producenterne nogle strenge regler, nemlig middelhøj til høj beplantningstæthed, kort beskæring af vinstokkene og en streng begrænsning af antallet af frugtbærende grene. De valgte parcellerne til denne produktion ud fra deres egnethed til tidlig modning, deres beskedne vandreserve og deres lavere frugtbarhed. Når udbyttet bliver lavere, bliver vinenes kvalitet højere. Takket være de salgsfremmende foranstaltninger, der blev foretaget af brødremenigheden Confrérie Bachique des Bretvins, som blev oprettet i 1948, og indsatsen fra den første producentsammenslutning, der blev stiftet i 1951, blev »Gros Plant du Pays nantais« anerkendt med kvalitetsbetegnelsen »appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure« ved afgørelse af 26. februar 1954. I forbindelse hermed opnåede vinene et nationalt omdømme.

For at fremstille fyldigere og mere komplekse vine anvender vinavlerne en særlig vinfremstillingsteknik, der er kendt som »Nantesmetoden«, og som består i, at vinene lagres på bærmen i mindst én vinter uden nogen form for omtapning. Denne knowhow er opstået som resultat af producenternes vane med at gemme et fad af deres bedste vin på bærmen til fejring af familiebegivenheder det efterfølgende forår. Denne lagringsmetode gør vinene runde og fede, navnlig ved hjælp af berigelse med mannoproteiner og andre forbindelser, der stammer fra gærcellevæggenes autolyse. Desuden gør denne metode – der er baseret på, at vinene ikke håndteres, og at de opbevares i en kuldioxidholdig atmosfære, hvor iltning og frigivelse af flygtige forbindelser kraftigt begrænses – det muligt at bevare de aromaer, der dannes under alkoholgæringen, frem til foråret og længere endnu. Den specifikke lovgivning om den traditionelle benævnelse »sur lie« (»på vinbærme«) blev fastsat i 1977 og har siden 1994 udmøntet sig i, at vinene aftappes på selve vingårdene for at begrænse vinenes omtapning og omhældning.

I 2009 omfattede det vindyrkningsareal, der anvendes til den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, knap 1 500 ha dyrket af 600 producenter med en årlig produktion på ca. 100 000 hektoliter, hvoraf over en tredjedel har benævnelsen »på vinbærme«. Vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Gros Plant du Pays nantais« er stille hvidvine. De har en meget lysegul farve, som undertiden har grønne reflekser, når det drejer sig om unge vine. Deres smagsmæssige balance er syrlig og domineres overordnet set af friskhed og lethed. Duftmæssigt udvikler de fine aromaer med en frugt- eller blomsteragtig dominans, ofte ledsaget af en jodagtig duft.

Vine med benævnelsen »på vinbærme« har generelt en god balance i munden og er først og fremmest runde. De har en mere kompleks bouquet og kan have en let perlende karakter takket være den overskydende kuldioxid, der dannes under alkoholgæringen. For at bevare deres friskhed, deres aromarigdom og deres indhold af endogen kuldioxid beskyttes de mod iltning under lagringen. Da indholdet af kuldioxid er for højt til aftapning i bløde beholdere, aftappes de på flasker, og der skal udvises særlig omhu ved aftapningen. Anvendelsen i Nantesregionen af de druesorter, som giver vinene med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse deres særpræg, skyldes både den geografiske placering og Nantes’ historie. Denne store havneby, der er beliggende ved Loireflodens udmunding i Atlanterhavet, udviklede meget tidligt en aktiv handel med vin til bycentrene i Nordeuropa. Denne meget vigtige handelsplads tiltrak en lang række handelsfolk, herunder en stærk hollandsk tilstedeværelse, som i afgørende grad bidrog til, at druesorten folle blanche B blev udbredt i det geografiske område inden plantningen af de to andre druesorter montils B og colombard B, hvis dyrkningsegenskaber minder meget om folle blanche B’s.

Klima- og jordbundsforholdene i Nantesregionen gjorde det muligt at anvende disse druesorter til at fremstille afbalancerede hvidvine med fine aromaer. Den sure og grove jord i det geografiske område, som er opstået ud fra granit, gnejs, glimmerskifer eller sand- og grusaflejringer – i kombination med de milde vintre, der præger klimaet i Nantes – fremmer nemlig en tidlig start på vinstokkenes vækstcyklus og opnåelsen af en god modenhed for druerne. Den nordlige beliggenhed af det vindyrkningsareal, der anvendes til den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, og påvirkningen fra havet sikrer kølige temperaturer om sommeren, hvilket gør det muligt at bevare forstadierne til de fine aromaer i druerne.

Da de skulle tilpasse de valgte druesorter til de naturlige forhold i Nantesområdet, kunne vinavlerne i det geografiske område støtte sig til en fast forankret vindyrkningsknowhow, som viderefører flere hundrede år gamle traditioner for handel med fine vine. De foretagne tekniske valg – både når det gælder valget af parceller inden tilplantningen, og når det gælder kontrollen med vinstokkenes kraft – gør det muligt at udnytte den meget lidt frugtbare jord og de mange solskinstimer i det geografiske område bedst muligt, så man opnår en moden og sund høst.

Nantesmetoden, som består i at lagre vinene på bærmen uden nogen form for omtapning, tillader de duftmolekyler, der dannes under gæringen, at komme til udtryk i vinene. Klimaet med de milde vintre fremmer udvekslingen med bærmen, således at vinene får en større fylde. Denne lagring giver vine med benævnelsen »på vinbærme« deres rundere karakter, deres fine og subtile frugt- og blomsteragtige aromaer og en let perlende karakter takket være den overskydende kuldioxid, der dannes ved gæringens afslutning. For at bevare fordelen ved denne lagring og undgå enhver iltning har vinavlerne opnået en særlig knowhow i forbindelse med aftapningen af vinene, idet de aftappes direkte på flaske på vingårdene. Denne traditionelle praksis, som begrænser produkternes håndtering, er særdeles velegnet til at bevare de fine duftstoffer i vinene.

»Gros Plant du Pays nantais« er den Loirevin, der er »tættest på havet«, eftersom det geografiske område strækker sig til bugten ved Bourgneuf. Den giver en syrlig fornemmelse i munden og har generelt jodprægede aromaer, som passer perfekt sammen med skaldyr og østers. Producenterne fortsatte med at fremhæve denne identitetsforbindelse mellem vin og lokal gastronomi, og de opnåede i 1954 vinens anerkendelse med kvalitetsbetegnelsen »appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure«. Også i dag er vinmarkernes beliggenhed tæt på kysten, mellem Bretagne og Vendée, en fordel i salgsøjemed, da de mange turister om sommeren i høj grad bidrager til vinens omdømme og styrker billedet af en vin, der er den ideelle ledsager til alt godt fra havet.

9. Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning, andre krav)

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er genstand for undtagelsen vedrørende fremstilling og forarbejdning af vin samt fremstilling, forarbejdning, lagring og aftapning af vin, der kan opnå benævnelsen »på vinbærme«, består af området i følgende kommuner i henhold til den officielle geografiske kode fra 2018:

— Departementet Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (kun området i den delegerede kommune Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (kun området i den delegerede kommune Varades), La Marne, Mésanger, Paulx og Rezé.

— Departementet Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (kun området i den delegerede kommune Gesté), Montrevault-sur-Èvre (kun området i de delegerede kommuner La Boissière-sur-Èvre, Le Fuilet og Le Puiset-Doré).

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med benævnelsen »på vinbærme«, når der er tale om vin, som opfylder produktionsbetingelserne for denne benævnelse i produktspecifikationen.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med den geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser for denne geografiske betegnelse.

Skriftstørrelsen på bogstaverne for benævnelsen »på vinbærme« (»sur lie«) og den geografiske betegnelse »Val de Loire« skal både i højde, bredde og tykkelse være mindre end eller lige så store som de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Vine med benævnelsen »på vinbærme« skal præsenteres med angivelse af årgangen.

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

— det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet

— navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højde, bredde eller tykkelse er større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. Det skal være placeret i samme synsfelt som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Med henblik på at bevare de karakteristika, der skyldes vinenes fremstillings- og lagringsmetode – navnlig deres friskhed, deres aromatiske kompleksitet og den let perlende karakter, som deres indhold af endogen kuldioxid giver dem – skal vin, der kan opnå benævnelsen »på vinbærme«, for at begrænse omhældning fyldes på flasker på vingårdene mellem den 1. marts og den 31. december i året efter høståret.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fd4318d-e004-4c39-afe6-5016a5faef3f

(1) EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.