(2)På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2010 vedtog Rådet en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

(1)Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

(3)Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling om Sloveniens nationale reformprogram for 2014 og afgav sin udtalelse om Sloveniens opdaterede stabilitetsprogram for 2014. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 afgav Kommissionen den 28. november 2014 sin udtalelse om Sloveniens udkast til budgetplan for 2015.

(4)Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester om samordning af de økonomiske politikker for 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen, hvori Slovenien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

(5)Den 18. december 2014 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at sætte skub i investeringer, fremskynde strukturreformer og forfølge en ansvarlig vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

(6)Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Slovenien for 2015. I landerapporten analyseredes fremskridtene med hensyn til at gennemføre de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014. For så vidt angår Slovenien, indeholder rapporten også resultaterne af den dybdegående undersøgelse, som omhandles i artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011. Kommissionen konkluderer på baggrund af sin analyse, at Slovenien har makroøkonomiske ubalancer, der kræver afgørende politiske tiltag og specifik overvågning. Det bør bemærkes, at indsatsen for at genskabe balancen videreføres, og at afgørende politiske tiltag og bedre eksportresultater og vækstbetingelser har medført, at risiciene er blevet mindsket i forhold til sidste år, navnlig for risici forbundet med den eksterne holdbarhed. Imidlertid udgør svag selskabsledelse, en høj grad af statsejerskab, stor gearing hos selskaberne og voksende offentlig gæld en risiko for den finansielle stabilitet og vækst og kræver derfor særlig opmærksomhed. Ubalancerne kan derfor ikke længere betragtes som uforholdsmæssigt store, men de bør fortsat følges nøje.

(7)Den 30. april 2015 afleverede Slovenien sit nationale reformprogram for 2015 og sit stabilitetsprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(8)Slovenien er for øjeblikket omfattet af den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten. I stabilitetsprogrammet for 2015 planlægger regeringen at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2015 og nå den mellemfristede målsætning – en strukturel budgetbalance – senest i 2020, dvs. et år efter programperioden. Det er regeringens mål gradvist at nedbringe det offentlige underskud til 2,9 % af BNP i 2015 og til 0,9 % af BNP i 2019. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gældskvote at toppe med 81.6 % i 2015, hvorefter den vil begynde at falde. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. På grundlag af Kommissionens forårsprognose fra 2015 forventes en rettidig og holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2015. Tages der udgangspunkt i den strukturelle saldo og de diskretionære foranstaltninger, der er truffet, lever den finanspolitiske indsats samtidig ikke op til Rådets henstilling. Under forudsætning af at Slovenien rettidigt korrigerer sit uforholdsmæssigt store underskud som planlagt, vil landet fra 2016 være omfattet af pagtens forebyggende del. De foranstaltninger, som skal bidrage til at opnå de fastlagte mål for underskuddet fra 2016 og videre frem, er ikke blevet specificeret i tilstrækkelig grad. På baggrund af Kommissionens forårsprognose fra 2015 synes der derfor at være en risiko for en betydelig afvigelse fra den tilpasning, som er nødvendig for at nå den mellemfristede målsætning i 2016, og der er derfor behov for yderligere foranstaltninger. Rådet er på grundlag af sin vurdering af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose fra 2015 af den opfattelse, at Slovenien risikerer ikke at overholde kravene i stabilitets- og vækstpagten. Med hensyn til budgetregler vedtog parlamentet i 2013 et konstitutionelt grundlag for at etablere en generel regel om strukturel balance/strukturelt overskud på det offentlige budget. Den nødvendige gennemførelseslovgivning er imidlertid endnu ikke blevet vedtaget. Revision af loven om offentlige finanser bør kunne skabe det nødvendige retlige grundlag i de procedurespørgsmål, der vedrører budgetloven.

(9)Slovenien har taget skridt til at lette presset på pensionssystemet på mellemlang sigt, men der er stadig vigtige parametre, som skal justeres for at sikre dets bæredygtighed efter 2020. Pensionsreformen i 2013 har haft en positiv virkning, og retsakten om oprettelse af en demografisk fond forventes vedtaget i juni 2015. Det vil imidlertid kræve yderligere reformer at sikre pensionssystemets langsigtede bæredygtighed. Der er ikke blevet gjort fremskridt med hensyn til reformen af langtidsplejen. I slutningen af 2013 vedtog regeringen en plan for en reform af langtidsplejen, men vedtagelsen af den lovgivning, der skal gennemføre reformen, er blevet udsat til sidst i 2015 med henblik på inden da at træffe beslutninger om en reform af sygeforsikringen, herunder spørgsmålet om finansiering af det samlede sundhedssystem og den langsigtede pleje. De aldersrelaterede udgifter til langsigtet pleje kan begrænses ved at målrette ydelserne mod dem, der har de største behov, og ændre fokus fra institutionel pleje til pleje i hjemmet.

(10)I januar 2015 blev der indgået en social aftale, hvori det blev fastlagt, at lønningerne i den offentlige sektor skulle vokse mindre end i den private. Mindstelønnens sammensætning og indeksering er ikke omfattet af aftalen. Selv om den stadig er forholdsvis høj sammenlignet med gennemsnitlige lønninger, har væksten i mindstelønnen været begrænset. En evaluering af arbejdsmarkedsreformen fra 2013 viser et fald i restriktionerne på arbejdsmarkedet, men at der fortsat er strukturelle problemer i form af langtidsledighed og lav beskæftigelsesfrekvens for de lavt kvalificerede og de ældre arbejdstagere. Slovenien har iværksat nogle foranstaltninger med henblik på at rette op på den manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kompetencer, og der er planlagt adskillige andre foranstaltninger frem mod 2020.

(11)I banksektoren har en yderligere stabilisering fundet sted via rekapitaliseringen af Abanka og Banka Celje i 2014. En omfattende handlingsplan for bankerne er blevet færdiggjort og overgivet til premierministerens kontor i januar 2015. Den slovenske centralbank har sørget for opfølgning på de mangler, som blev identificeret ved gennemgangen af aktivernes kvalitet i 2013, og den vil genoptage sine inspektioner i første kvartal af 2015 for at kontrollere, om bankerne har gennemført anbefalingerne. De store banker har reorganiseret og styrket deres afviklings- og omstruktureringsafdelinger. Det er imidlertid nødvendigt at styrke den langsigtede rentabilitet og begrænse misligholdte lån i den private sektor for at få en sundere banksektor. Der er nu både en plan for omstrukturering af virksomheder og en central taskforce for omstrukturering af virksomheder. Yderligere gældsnedbringelse i den private sektor, bl.a. via bankaktivselskabet og gennem fuld anvendelse af de nye konkursregler, vil kunne bidrage til at skabe betingelser for fornyet vækst i de private investeringer. Bankernes långivning er fortsat på tilbagetog, hvilket især påvirker SMV'erne. Den nylige rekapitalisering af banksektoren forventes først at have fuld virkning i 2016. Bankernes begrænsede långivning og høje renter lægger begrænsninger på SMV'ernes finansieringsevne. Selv om andelen af afviste låneansøgninger er faldet i de seneste seks år, er antallet af SMV'er, som oplever en faldende villighed til udlån blandt bankerne, steget betydeligt, således at det er et af de højeste i EU.

(12)Privatiseringsprogrammet skrider fremad, dog med forsinkelser. Omstruktureringen af de fem store statsejede banker og afviklingen af to mindre indenlandske forløber planmæssigt. Slovenian Sovereign Holding, som er ansvarlig for forvaltning og afhændelse af statslige aktiver, er nu fuldt operationel. Det slovenske parlament mangler fortsat at godkende forslaget til en strategi for forvaltning af aktiver, og dette forventes at blive fulgt op af offentliggørelsen af en plan for afhændelsen af en række nøje udvalgte statsejede aktiver. I december 2014 blev en ny kodeks for selskabsledelse vedtaget af Slovenian Sovereign Holding, og i januar 2015 blev der udpeget en ansvarlig tilsynsførende.

(13)Domstolenes effektivitet øgedes yderligere i 2014, om end i et langsommere tempo. Selv om der er gjort visse fremskridt med hensyn til at reducere varigheden af retssager i første instans i civil- og handelsretlige sager, herunder i sager under konkursreglerne, er sagsbehandlingstiden og efterslæbet af uafsluttede sager fortsat af betydeligt omfang.

(14)Sloveniens uhensigtsmæssige erhvervsklima er en central årsag til det lave investeringsniveau i det slovenske erhvervsliv, og det høje antal love og de mange ændringer af lovgivningen gør det vanskeligt at drive virksomhed og overholde den lokale lovgivning. Antallet af lovregulerede erhverv er faldet fra 323 til 242, men er fortsat højt. Ca. 25 % af foranstaltningerne i enhedsdokumentet, som har til formål at mindske de administrative byrder, er blevet gennemført. Konkurrencemyndigheden er sikret en tilstrækkelig budgetautonomi og institutionel uafhængighed.

(15)Den nye regering gentog sit tilsagn om at bekæmpe korruption og vedtog et nyt toårigt program med 11 permanente foranstaltninger i januar 2015. Der er gjort visse fremskridt med hensyn til gennemsigtighed og ansvarlighed. En omfattende reform af den offentlige sektor er under forberedelse. Der er ikke gjort fremskridt med hensyn til rapportering om evaluering af resultater og procedurer for kvalitetskontrol.

(16)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Sloveniens økonomiske politik, som er blevet offentliggjort i landerapporten for 2015. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, som Slovenien har truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til landet de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Slovenien, men også til i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 4 nedenfor.

(17)På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået det nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet. Henstillinger i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 1 til 4 nedenfor.

(18)Som led i det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet vedtaget særlige henstillinger rettet til medlemsstater, der har euroen som valuta. Slovenien bør også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger,

HENSTILLER, at Slovenien i perioden 2015-2016 træffer foranstaltninger med henblik på at:

1.Sikre en varig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2015 og opnå en finanspolitisk tilpasning på 0,6 % af BNP i retning af den mellemfristede målsætning i 2016. Vedtage loven om budgetregler og revidere loven om offentlige finanser. Fremme den langsigtede reform af pensionssystemet. Vedtage en reform af sundhedssystemet og den langsigtede pleje inden udgangen af 2015.

2.I samråd med arbejdsmarkedets parter og i henhold til national praksis foretage en revision af mekanismen til fastsættelse af mindstelønnen og især godtgørelsernes rolle i betragtning af, hvordan det påvirker fattigdommen blandt personer i beskæftigelse, jobskabelsen og konkurrenceevnen. Øge beskæftigelsesegnetheden blandt lavt kvalificerede og ældre arbejdstagere. Træffe foranstaltninger til at bekæmpe langtidsledighed og skabe tilstrækkelige incitamenter til at forlænge arbejdslivet.

3.Nedbringe antallet af misligholdte lån i bankerne ved at indføre specifikke mål. Forbedre bankernes kreditrisikoovervågning. Fortsætte omstruktureringen af virksomheder og fastholde den stærke selskabsledelse i bankafviklingsselskabet. Træffe foranstaltninger med henblik på at forbedre adgangen til finansiering for SMV'er og mikrovirksomheder. Vedtage en strategi for Slovenian Sovereign Holding med en klar klassificering af aktiver, gennemføre en årlig plan for forvaltning af aktiver og anvende resultatkriterier