DA ECB-PUBLIC  
 
 DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE 
af 21. marts 2017  
om begrænsning af forpligtelsen til at modtage kontantbetalinger 
(CON/2017/8) 
Indledning og retsgrundlag 
Den 10. februar 2017 modtog Den Europæiske C entralbank (ECB) en anmodning fra det danske 
Finanstilsyn om en udtalelse om udkast til forsla g til lov om betalinger (herefter "lovforslaget"). 
ECB’s kompetence til at afgive udtalelse har hjemmel i arti kel 127, stk. 4, og artikel 282, stk. 5, i traktaten 
om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, samt artikel 2, stk. 1, andet led, i Rådets beslutning (98/415/EF) af 29. juni 1998 om de nationale myndigheders høring af Den Europæiske Centralbank om 
udkast til retsforskrifter
1, da lovforslaget blandt andet vedrører betalingsmidler. I overensstemmelse med 
artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse 
vedtaget af ECB's Styrelsesråd. 
 
1.  Beskrivelse af den foreslåede begrænsning 
1.1 Lovforslagets hovedformål er at gennemføre Eu ropa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 
2015/23662 i dansk ret. Derudover foreslår lovforslaget imidlertid også visse ændringer i anden 
dansk lovgivning, herunder en ændring, som har relevans for denne udtalelse, da den fastsætter 
en ny begrænsning i den nuværende danske lovgivning, som forpligter betalingsmodtagere til at 
modtage kontantbetalinger3. 
1.2 Pengesedler4 og mønter5 i danske kroners status som lovlige betalingsmidler fortolkes i 
almindelighed efter dansk ret således, at pengesedler og mønter i danske kroner er lovlige 
betalingsmidler med mindre andet er aftalt, eller med mindre andre lovbestemmelser finder anvendelse
6. I henhold til den gældende lov om betalingstjenester og elektroniske penge7 er en 
betalingsmodtager forpligtet til at modtaget ko ntantbetalinger, hvis betalingsmodtageren modtager 
betalinger med andre betalingsinstrumenter såsom betalingskort. Forpligtelsen til at modtage 
kontantbetaling i disse tilfælde er obligatorisk og har forrang for en betalingsmodtagers 
kontraktmæssige frihed til at indgå en aftale, som afhænger af, at betalingen foretages med et 
                                                 
1  EFT L 189 af 3.7.1998, s. 42. 
2  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i det indre marked 
og om ændring af direktiv 2002/65/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35.) 
3  Jf. lovforslagets § 81. 
4  Jf. § 8, stk. 2 i lov nr. 116 af 7. april 1936, som ændret. 
5  Jf. § 4, stk. 1 i lov nr. 817 af 21. december 1988, som ændret. 
6  Jf. side 29 og 33 i Betalingsrådets rapport "Kontanters rolle i samfundet'', august 2016, og bemærkningerne til § 81, 
stk. 3, i lovforslaget. 
7  Jf. § 56, i konsolideret lov nr. 613 af 24. april 2015, som ændret. 
ECB-PUBLIC  
2 betalingsinstrument frem for med kontanter. En betalingsmodtager har derfor på nuværende 
tidspunkt ikke mulighed for at undgå forpligtelsen til at modtage kontanter ved at ophænge et tydeligt skilt, hvoraf det fremgår, at kontanter ikke modtages, da dette ville være en overtrædelse af 
forpligtelsen til at modtage kontanter i disse tilfælde. Forpligtelsen til at modtage kontanter i henhold til loven om betalingstjenester og elektroniske penge har ikke hjemmel i pengesedler og 
mønter i danske kroners status som lovlige betalingsmidler, som reguleres i loven om Danmarks 
Nationalbank og møntloven, men betragtes som en særskilt lovmæssig forpligtelse for 
betalingsmodtagere omfattet af loven om betalingstjenester og elektroniske penge. 
1.3 Den lovmæssige forpligtelse til at modtage kontan tbetaling, som på nuværende tidspunkt er fastsat 
i lov om betalingstjenester og elektroniske penge,  gentages i lovforslaget. Lovforslaget indfører 
imidlertid en ny undtagelse fra forpligtelsen til at modtage kontantbetalinger ved at fastsætte, at 
denne forpligtelse ikke finder anvendelse fra kl. 22 til kl. 6. Betalingsmodtagere, som modtager 
betaling med betalingsinstrumenter i dette tidsrum, vil derfor have den kontraktmæssige frihed til at 
vælge, hvorvidt de vil modtage kontantbetalinger eller ej. 
1.4 Som det også på nuværende tidspunkt er tilfældet, finder forpligtelsen til at modtage 
kontantbetaling i henhold til lovforslaget ikke anvendelse på fjernsalg, i ubemandede 
selvbetjeningsmiljøer eller hvor kontantbetalin g er forbudt i henhold til lov om forebyggende 
foranstaltninger mod hvidvask af udbytte og finansiering af terrorisme
8. Lovforslaget bemyndiger 
også erhvervsministeren til at vedtage yderligere regler, som fastsætter bestemte 
betalingsmodtagere eller typer af betalingsmodtagere,  der ikke omfattes af undtagelsen, som finder 
anvendelse i tidsrummet mellem kl. 22 og 6. Ifølge bemærkningerne til lovforslaget9 er formålet 
med ministerens bemyndigelse til at vedtage sådanne yderligere regler at sikre, at 
betalingsmodtagere, som udfører samfundskritiske opgaver, eksempelvis lægevagter og døgnapoteker, skal være forpligtet til at modtage kontantbetaling hele døgnet.   
1.5 Ifølge bemærkningerne til lovforslaget tilstræbes det med forslaget at finde en balance mellem at 
forsøge at afværge røverier og at forsøge at sikre, at der fortsat skal være en udbredt ret til at 
foretage kontantbetalinger. Omend det ikke er anført som et mål med begrænsningen af 
forpligtelsen til at modtage kontantbetalinger, er det anført i bemærkningerne til lovforslaget, at det 
forventes, at forretningernes udgifter til kontanthåndtering vil falde som følge af begrænsningen
10. 
 
2.  Generelle bemærkninger 
2.1 ECB bemærker, at Danmark er undtaget fra del tagelse i Den Økonomiske og Monetære Unions 
tredje fase11. På denne særlige institutionelle baggrund har ECB foretaget en vurdering af 
lovforslagets bestemmelser for så vidt angår den relevante praksis i euroområdet, særligt de retlige 
krav for euroen og eurosedlers status som lovlige betalingsmidler. 
2.2 I henhold til traktaten skal Det Europæiske System  af Centralbanker (European System of Central 
Banks, ESCB) blandt andet handle i overensstemmelse med princippet om en åben 
                                                 
8  Konsolideret lov nr. 1022 af 13. august 2013, som ændret. 
9  Jf. bemærkningerne til lovforslagets § 81. 
10  Jf. bemærkningerne til lovforslagets § 81. 
11  Jf. Protokol (nr.16) om visse bestemmelser vedrørende Danmark. 
ECB-PUBLIC  
3 markedsøkonomi med fri konkurrence, som fremmer en effektiv ressourceallokering12. ESCB har 
den grundlæggende opgave at fremme betalingssystemernes smidige funktion13, og ECB har 
eneret til at bemyndige udstedelse af eurosedler i Unionen14. De eurosedler, som er udstedt af 
ECB og de nationale centralbanker i euroområdet, er de eneste eurosedler, der har status som lovlige betalingsmidler i Unionen
15. 
2.3 Omfanget og virkningerne af eurosedlernes og -møn ternes status som lovlige betalingsmidler er 
endnu ikke blevet defineret i henhold til EU-lovgivningen. Lovgiverne i euroområdets 
medlemsstater er derfor fortsat kompetente til at gennemføre omfanget og virkningerne af lovlige 
betalingsmidler i deres nationale lovgivning. Ifølge Kommissionens henstilling af 22. marts 2010 om omfanget og virkningerne af eurosedlers og -mønters status som lovligt betalingsmiddel
16 (herefter 
"Kommissionens henstilling") bør euroens status so m lovligt betalingsmiddel  afhænge af følgende 
tre hovedelementer. For det første bør der være en obligatorisk accept af sedler og mønter, med 
mindre parterne er enedes om en anden betalingsmåde. Accept af eurosedler og -mønter som betalingsmidler bør være reglen i detailtransaktioner. En undtagelse til at acceptere kontanter bør 
kun være mulig, hvis den er begrundet i "princippet om god tro". For det andet bør sedler og 
mønter accepteres til fuld pålydende værdi. For det tredje bør sedler og mønter kunne indfri gæld.  
2.4 Selvom elektroniske betalingsinstrumenter i stigende grad anvendes som den foretrukne form for 
detailbetaling i en række medlemsstater, herunder Danmark, bemærker ECB, at kontanter fortsat spiller en vigtig rolle i samfundet. I 1991 udgjorde kontantbetalinger omtrent 60 % af værdien af al 
detailomsætning i Danmark, mens tallet i 2015 lå omkring 20 %
17. Muligheden for at betale med 
kontanter er fortsat særlig vigtig for bestemte  grupper i samfundet, som af forskellige legitime 
årsager foretrækker at anvende kontanter frem for andre betalingsinstrumenter. Disse omfatter 
handicappede, ældre borgere, socialt udsatte borgere og mindreårige18. Kontanter værdsættes 
endvidere generelt som betalingsinstrumenter, fordi de er almindeligt accepterede, hurtige og 
muliggør kontrol over betalerens forbrug.  Det er desuden det eneste betalingsinstrument, som 
tillader borgere at afvikle en transa ktion med centralbankpenge øjeblikkeligt. 
2.5 Det anføres i Kommissionens henstilling, at acce pt af kontantbetalinger bør være reglen, men det 
anerkendes, at kontanter kan nægtes, hvis dette er begrundet i princippet om god tro, uden at dette 
er en overtrædelse af kontanters status som lo vlige betalingsmidler. Hverken EU-lovgivningen eller 
Kommissionens henstilling adresserer udtrykkeligt hvor vidt og i hvilken udstrækning, det kan være 
tilladt at indføre en mere generel begrænsning i forpligtelsen til at modtage kontantbetalinger i 
euro. Derfor må EU-lovgivningen fortolkes med henblik på at fastsætte de betingelser, som en begrænsning af betalinger i eurosedler og -mønter skal opfylde, herunder hvilke betingelser, der 
skal opfyldes for at sikre overensstemmelse med eurosedler og -mønters status som lovlige 
                                                 
12  Jf. traktatens artikel 127, stk.1, og artikel 2, i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den 
Europæiske Centralbank (herefter "ESCB-statutten"). 
13  Jf. traktatens artikel 127, stk. 2, og ESCB-statuttens artikel 3.1. 
14  Jf. traktatens artikel 128, stk. 1, første punktum, og ESCB-statuttens artikel 16, første punktum. 
15  Jf. traktatens artikel 128, stk. 1, tredje punktum, og ESCB-statuttens artikel 16, tredje punktum. 
16  EUT L 83 af 30.3.2010, s. 70. 
17  Jf. også Danmarks Nationalbanks høringssvar vedrør ende lovforslaget, som findes på www.nationalbanken.dk og 
side 5 i det danske Betalingsråds rapport "Kontanters rolle i samfundet'', august 2016. Den danske befolkning har 
endvidere den mest omfattende anvendelse af betalingskort blandt befolkningerne i Den Europæiske Union ifølge 
statistik over kontantløse betalinger fra 2015. Jf. Den Europæiske Centralbanks pressemeddelelse: Betalingsstatistik for 2015 (26. september 2016), bilag (”Den relative vigtighed af de væsentligste betalingsinstrumenter i EU” (2015)). 
18  Jf. side 37-41 i det danske Betalingsråds rapport "Kontanters rolle i samfundet'', august 2016. 
ECB-PUBLIC  
4 betalingsmidler, når generelle begrænsninger i forpligtelsen til at modtage kontantbetalinger 
indføres. For så vidt angår begrænsning af kontantbetalinger bør særligt betragtning 19 i Rådets forordning (EF) nr. 974/98
19 tages i betragtning. Det fremgår af denne betragtning, at 
begrænsninger i betalinger med sedler og mønter, som medlemsstaterne har indført af offentlige hensyn, ikke er uforenelige med eurosedlers og -mønters status som lovlige betalingsmidler, hvis 
der findes andre lovlige midler til betaling af pengegæld.  
2.6 Begrænsninger i kontantbetalinger bør endvidere være effektive og proportionale i forhold til de 
mål, som forfølges, og bør ikke gå ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål
20. Dette 
kræver blandt andet, at andre lovlige betalingsmidler til betaling af pengegæld er tilgængelige. Disse andre lovlige betalingsmidler bør være let tilgængelige for alle borgere i den respektive 
medlemsstat. Enhver foreslået begrænsnings negative indvirkning bør nøje afvejes i forhold til de forventede fordele for offentligheden. 
2.7 Med hensyn til kravet om, at begrænsningerne skal være proportionale, bemærker ECB, at jo 
bredere og mere generel en begrænsning er, des strengere bør fortolkningen af kravet om, at 
begrænsningen skal være proportional med mål, der forfølges, være. Ved vurderingen af, om en 
begrænsning er proportional, bør der altid tages hensyn til den pågældende begrænsnings 
negative indvirkning, og det bør også overvejes, hvorvidt alternative foranstaltninger, som ville 
opfylde det pågældende mål og have en mindre negativ indvirkning, kunne vedtages.  
2.8 Endelig er det relevant at bemærke, at Eu ropa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/92/EU
21 har 
gjort det lettere for unionsborgere at få betalingsko nti og relaterede elektroniske betalingstjenester 
som et alternativ til kontanter22. 
 
3.  Specifikke bemærkninger 
3.1 ECB glæder sig over, at lovforslaget opretholder borgernes ret til i de fleste tilfælde at betale med 
kontanter og derved bevarer kontanters rolle som et almindeligt accepteret betalingsmiddel. 
3.2 ECB forstår det således, at de danske myndigheder nøje har overvejet og taget hensyn til på den 
ene side de forventede fordele ved den foreslåede begrænsning og på den anden side den 
foreslåede begrænsnings mulige negative indvirkning. Ved vurderingen af, hvorvidt betingelserne 
for indførelsen af begrænsningen er opfyldt, bemærker  ECB, at andre lovlige midler til betaling af 
pengegæld generelt er tilgængelige i Danmark, og at begrænsningens mål om at bekæmpe kriminalitet kan betragtes som et offentligt hensyn, som berettiger en sådan begrænsning, under 
forudsætning af, at de forventede fordele ved begrænsningen opvejer dens mulige negative indvirkning. Med hensyn til betingelsen om, at begrænsningen bør være effektiv og proportional 
bemærker ECB, at det i bemærkningerne til lovfor slaget ikke er specifikt beskrevet i hvilket omfang 
alternative og lige så eller mere effektive foranstaltninger, som også ville opfylde lovforslagets mål, 
                                                 
19  Rådets forordning (EF) nr. 974/98 af 3. maj 1998 om indførelse af euroen (EUT L 139 af 11.5.1998, s. 1). 
20  Jf. udtalelse CON/2014/37. Alle ECB's udtalelser findes på ECB's websted www.ecb.europa.eu. 
21  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/92/EU af 23. juli 2014 om sammenlignelighed af gebyrer i forbindelse 
med betalingskonti, flytning af betalingskonti og adgang til betalingskonti med basale funktioner (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 214). 
22  Direktiv 2014/92/EU er blevet implementeret i Danmark ved lov nr. 375 af 27. april 2016. 
ECB-PUBLIC  
5 kunne vedtages23. På denne baggrund er det vanskeligt for ECB at vurdere, hvorvidt 
begrænsningen kan betragtes som proportional med det mål, der forfølges.  
3.3 ECB bemærker, at det bør sikres, at der ikke  pålægges tillægsgebyrer på kontantbetalinger i den 
udstrækning, en betalingsmodtager modtager kontanter. 
 
Denne udtalelse vil blive offentliggjort på ECB’s websted.  
 
 
Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 21. marts 2017.  
[Underskrift ] 
 
Formand for ECB 
Mario DRAGHI 
                                                 
23  ECB er opmærksom på, at tre forskellige modeller til brug for begrænsning af forpligtelsen til at modtage 
kontantbetalinger blev overvejet i det danske Betalingsråds rapport "Kontanters rolle i samfundet'' fra august 2016. Bemærkningerne til lovforslaget nævner imidlertid ingen andre modeller eller forklarer, hvorfor modellen fastsat i 
lovforslaget blev valgt.