DA    DA  
 EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 12.10.2011 
SEK(2011) 1154 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Den fælles landbrugspolitik frem til 2020 
{KOM(2011) 625} 
{KOM(2011) 626} {KOM(2011) 627} 
{KOM(2011) 628} 
{KOM(2011) 629} 
{SEK(2011) 1153} 
 
 
DA 2   DA Landbruget befinder sig ved en skillevej og i overskrifterne, og EU's landbrug og den 
fælles landbrugspolitik er in gen undtagelse. Udfordringer,  konsekvenser og løsninger 
varierer på verdensplan, men der er også en ny fællesnævner, for bæredygtighed er 
omdrejningspunktet for løsningerne. Derfor bør det overordnede mål for den kommende 
fælles landbrugspolitik være bæredygtig konkurrenceevne, så ledes at der kan opnås en 
økonomisk rentabel fødevareproduktionsse ktor sideløbende med en bæredygtig 
forvaltning af EU's natur lige landbaserede ressourcer. 
De tidligere reformer af den fælles landbrugspo litik har hovedsagelig  været drevet af 
nødvendigheden af at håndtere udf ordringer, som primært var relevante for landbruget og 
strakte sig fra enorme overskud til handelsaftaler e ller fødevaresikkerhedskriser. De har 
givet gode resultater for EU på både hjemme markedet og den internationale front. Mange 
af de udfordringer, som landbruge t i EU står over for i dag, er drevet af faktorer, som 
landbruget ikke selv har kontro l over og kræver meget br edere politiske løsninger. 
Den fremtidige fælles landbrugspolitik bør ikke længere være en politik, som omhandler 
aktiviteterne i et lille, om  end nødvendigt, segment af EU's økonomi, men derimod en 
politik, som har indvirkning på  over halvdelen af EU's område og på alle EU's 
forbrugere, og som er af strategisk betydning for fødevaresikkerheden, miljøet, 
klimaændringer og den territoriale balance. Dette ville gøre det muligt at øge den fælles 
landbrugspolitiks bidrag til Europas 2020-strategi. Det, der vil blive fokuseret på i denne rapport, er hvad en sådan po litisk retning vil indebære.  
1. P
ROBLEMSTILLING  
I løbet af de seneste 20 år har den fælles la ndbrugspolitik været genstand for en betydelig 
reformproces, der afspejle r ændringerne i samfundets fokusområder, som navnlig 
vedrører miljøet, fødevarekvaliteten og -sikkerheden, den territoriale balance samt de behov, som udviklingen har medført for EU's øko nomi. Som følge af denne proces udgør 
den fælles landbrugspolitik i dag den generelle ramme, der gør det muligt at håndtere landbrugets og landdistrikternes udfordringer for så vidt angår konkurrenceevne og 
bæredygtighed inden for hele EU's område . Denne ramme udgøres af to supplerende 
søjler
1. 
Søjle I omfatter instrumenter, der vedrører landbrugsmarkedernes og 
fødevareforsyningskædens funktion (Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007) og direkte 
betalinger (Rådets forordning (EF) nr. 73/2009) , og som er betingede af, at lovbestemte 
forvaltningskrav og betingelser for god la ndbrugs- og miljømæssig stand overholdes2. 
Når man kombinerer disse foranstaltninger, da nner de det nødvendige støttegrundlag for 
EU's landbrug og grundlaget for bevarelsen af bæredygtigt landbrug i hele EU. Søjle I-
foranstaltninger er obligatoris ke for medlemsstaterne, og der er med meget få undtagelser 
ingen medfinansiering. Dette sikr er, at der bliver anvendt en fælles politik på det indre 
marked, som overvåges af et integreret  forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS). 
                                                 
1 Der henvises til en række policy briefs udarbejdet af GD AGRI på 
http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/perspec/app-briefs/index_en.htm , som omhandler en 
detaljeret beskrivelse af instrumenterne i de n fælles landbrugspolitik og udviklingen heri.  
2 Som defineret i bilag II og III til forordning (EF) nr. 73/2009. 
 
DA 3   DA Søjle II, dvs. politikken for udvikling af landdistrikterne (Rådets forordning (EF) nr. 
1698/2005), omfatter foranstaltninger, som har til formål at forbedre landbrugssektorens 
konkurrenceevne, levere miljømæssige offentlig e goder og fremme diversificeringen af 
den økonomiske aktivitet samt forbedre liv skvaliteten i landdistrikterne. Disse 
foranstaltninger er i det st ore og hele frivillige, kontrakt baserede, medfinansierede og 
leveres inden for en strategisk ramme , der sammenkæder politisk handling med 
europæiske, nationale, re gionale og lokale behov. 
Den ovenstående ramme har omfattet løsningern e på de udfordringer, som EU's landbrug 
har stået over for gennem de seneste 20 år. Fo r at politikken fortsat skal være relevant, 
skal selve rammen for politikken imidlertid vise  sig at være egnet til håndteringen af de 
væsentligste udfordringer, som EU's landbrug ventes at komme til at stå overfor i de 
kommende ti år, dvs. pres med hensyn til økonomi, miljø og klimaændringer samt de territoriale aspekter af politikken. 
På det økonomiske plan står landbruget i dag over for en global forværring af 
handelssituationen. Denne forværring er blevet  mere udtalt i de seneste år. I perioden 
2004-2010 steg de gennemsnitlige landbrugspriser på verdensmarkedet med 50 % i forhold til niveauet i 1986-2003. Til sammenli gning steg energipriserne med 220 % og 
gødningsstofferne med 150 %, samtidig med at  man oplevede de største prisudsving i 
tredive år. 
Stabile højere priser kunne sende klare marked ssignaler til sektoren. Store prisudsving, et 
fald i faktorproduktiviteten (la nd, energi, gødning, arbe jdskraft), en ulige og asymmetrisk 
overførsel af prisændringer i fødevarefors yningskæden og landbrugets faldende andel af 
merværdien i kæden ventes imidlertid at lægge  yderligere pres på landbrugets rentabilitet 
i EU og kræve væsentlige investeringer i mere  produktive metoder, således at sektoren 
kan foretage en bæredygtig tilpasning. 
Miljømæssigt vedrører de væsentlige drivende kræfter, der påvirker landbrugets 
miljøbæredygtighed, intensiveringen af pr oduktionen i nogle områder og opgivelse og 
underudnyttelse af dyrkede arealer i andre samt ændrede arealanvendelsesmønstre og 
landbrugs- og skovbrugspraksis. Den fælles la ndbrugspolitik spiller en  væsentlig rolle 
med hensyn til at opretholde et bæredygtigt landbrug i hele EU og fremme en miljø- og klimavenlig praksis. 
Landbrugets miljøbæredygtighed er knyttet til landbrugernes beslutning om, hvorvidt de 
skal producere, og hvad og hvordan de skal  producere, mens markedspriserne ikke 
afspejler de eksterne vir kninger, der er knyttet til landbr ugsproduktionen, og ofte er 
leveringen af miljømæssige offentlige goder utilstr ækkelig. Dette er særlig vigtigt, da det 
moderne landbrug lægger et tungt pres på m iljøet. Derimod er visse landbrugssystemer 
og -praksisser, som f.eks. ekstensiv husdyrprodu ktion og blandede systemer, traditionelle 
systemer med flerårige kulturer eller økol ogisk landbrug særligt gunstige for miljøet og 
klimamålsætningerne. 
Den fælles landbrugspolitik bør imødekomme  disse udfordringer gennem en bedre 
integration af sine målsætninger med a ndre EU-politikker og en justering af 
foranstaltningerne i overensstemmelse herm ed. EU's biodiversitetsstrategi indtil 2020 
forudsætter en yderligere integration af de n biologiske mangfoldighed inden for centrale 
sektorer, som f.eks. landbrug og skovbrug, fo r at opfylde EU's ambitiøse hovedmål. I 
 
DA 4   DA Europa 2020-strategien fastlægges nedbringels en af drivhusgasser som et af EU's fem 
hovedmål. I klima- og energipakken forpligtede EU sig også til at øge anvendelsen af vedvarende energi med henblik på at nå op på en andel på 20 % af EU's samlede, 
endelige energiforbrug i 2020. 
Med hensyn til de samfundsmæssige udfordri nger repræsenterer den primære sektor 
stadig 4,9 % af merværdien (og mere, hvis den dertilhørende (føde vare)sektor bliver 
medregnet) og 15,7 % af beskæftigelsen i de di strikter, der hovedsagelig er domineret af 
landbrug. Netop her kan landbruget komme til at spille en særlig væ sentlig rolle, ikke 
kun direkte, men også indirekte, nemlig ve d at skabe yderligere økonomisk aktivitet med 
en stor multiplikationseffekt, som na vnlig vil kunne mærkes inden for 
fødevareforarbejdnings-, hotel- og catering- og handelssektoren. Disse  sektorer er igen 
tæt knyttet til det øvrige erhvervsliv i la nddistrikterne og bidr ager således bl.a. 
fjerntliggende landdistrikter, som har de n mest begrænsede adgang til almene 
tjenesteydelser, som f.eks. skoler, primær sundhedspleje og bankvirksomhed. 
1.1. Den fælles landbrugspolitiks merværdi for EU 
Den fælles landbrugspolitiks merværdi kan: 
– indeholde effektive løsninger i forb indelse med tværnationale mål og 
grænseoverskridende udfordringer, såsom at modvirke klimaændringerne, forøge 
biodiversiteten og bidrage til en økonomisk  og social samhørighed samt til udvikling 
af det indre marked og EU's handelspolitik gennem et ens sæt regler, principper og 
målsætninger 
– sikre en mere effektiv anvendelse af me dlemsstaternes budgetressourcer i forhold til 
sameksistensen af de nationale politikker (f.eks. sammenholdt me d én fælles politik 
ville 27 forskellige politikker have været dyrere og uden tvivl mindre effektive, hvilket ville have resulteret i forskelligt om fang af indgreb og altså en stor risiko for 
konkurrenceforvridning) 
– bidrage til udviklingen af et konkurrence dygtigt og afbalanceret europæisk landbrug 
fra en miljømæssig og territorial synsvinkel, hvilket bidrager positivt til konkurrenceevnen inden for EU's fødevare forsyningskæde og handel, samt øge 
samhørigheden i landdistrikterne ved at tilskynde til initiativer til fremme af den økonomiske og sociale vækst i disse områder. 
2. D
E POLITISKE HOVEDMÅLSÆTNINGER I DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK  
Hvis den fælles landbrugspolitik skal omhandle de økonomiske, miljømæssige, 
klimarelaterede og territoriale udfordringer, best år målsætningerne i at justere de aktuelle 
rammer for den fælles landbrugspol itik i nedenstående retning: 
(1) Foranstaltningerne i den fælles landbrugspol itik skal rettes m od en forbedring af 
landbrugssektorens produktivit et og konkurrenceevne ved:  
- at forbedre rådgivningssystemets funktion og oprette netværk (af 
landbrugere, rådgivere, forskere, fødeva revirksomheder, forbrugere osv.) 
med henblik på skabelse og overførse l af viden og fremme af innovative 
 
DA 5   DA strategier i forbindelse med tildeling af midler til projekter til 
foranstaltninger til udvi kling af landdistrikter 
- at tilskynde til konkurrencefremmende  fælles tiltag blandt landbrugere 
med henblik på fremme af en effektiv ressourceanvendelse, 
produktudvikling og markedsføring 
- at tilvejebringe incitamenter til at  anvende risikostyringsinstrumenter og 
aktive forebyggelsesstrategier. 
(2) Forbedring af de miljømæssige og klimarelaterede målsætninger i den fælles 
landbrugspolitik ved: 
- at øge antallet af landbrugsområder, der er anvendes i henhold til en miljø- 
og klimamæssig gunstig landbrugs praksis, og at tilskynde 
medlemsstaterne og landbrugerne til at iværksætte mere avancerede landbrugsrelaterede miljøforanstaltninger. 
(3) Forøgelse af politikkens vi rkning og effektivitet ved: 
- at afbalancere den direkte betaling sstøtte, således at den i højere grad 
afspejler indkomststøttemålsætningen og miljøresultaterne 
- at mindske forskellene mellem de di rekte betalingsstøtteniveauer for så 
vidt angår medlemsstaterne og landbrugerne. 
3. P
OLITISKE VALGMULIGHEDER  
Efter en bred offentlig debat og en række ini tiativudtalelser fra EU's institutioner og visse 
medlemsstater er der blevet opstillet tre sa mmenhængende politiske scenarier (j ustering, 
integration og nyt fokus), som bidrager til be slutningsprocessen, idet der bliver udforsket 
indbyrdes forbundne mulige politiske udviklinge r på en helhedsorienteret måde, som 
også omfatter en vurdering af den politiske in teraktion og de politiske synergier mellem 
hovedlinjerne i politiske  indgreb, samtidig med at der fo retages en individuel vurdering 
af hvert enkelt element i særlige bilag. 
• I justeringsscenariet rettes fokus mod en begrænset justering af den fælles 
landbrugspolitik, idet der lægges vægt på de elementer, der fungerer godt i den 
nuværende fælles landbrugspolitik, og på de væsentligste problemer i den nuværende 
politiske ramme, uden at pol itikken grundlæggende ændres. 
• Formålet med integrationsscen ariet er at målrette den fælles landbrugsstøtte, så den i 
højere grad er i overensstemmelse med politikkens målsætninger ved især at 
gennemføre en bedre integration af bidragen e fra forskellige politiske elementer, som 
omfatter indførelse af nye elementer i den politiske ramme samt væsentlige ændringer 
i opbygningen af politikken. 
• Scenariet med et nyt fokus indsnævrer fokus  med hensyn til polit iske indgreb inden 
for rammerne af den fælles landbrugspolitik  til miljø- og klimaændringsaspekter, idet 
det antages, at produktionskapaciteten kan opr etholdes uden støtte, da der sættes lid til 
 
DA 6   DA markedssignalerne og til, at målet om at bi drage til landdistrikternes levedygtighed og 
territoriale balance vil blive nået gennem andre fællesskabspolitikker. 
Disse scenarier er tværgående strategier, der hver især omha ndler de tre brede politiske 
målsætninger for den fremtidige fælles la ndbrugspolitik, som er beskrevet i det 
foregående afsnit. Med scenarierne lægges de r imidlertid forskellig vægt på de tre 
målsætninger, og de er til en vis grad basere t på forskellige strategier med hensyn til 
nødvendigheden af politiske indgreb. 
Dette indebærer, at disse scenarier ligeledes omhandler forskellige måder til at tackle den 
grundlæggende risiko, som er forbundet med manglende politiske indgreb, markedssvigt 
og den deraf følgende risiko for forfejlede politiske indgreb og politisk svigt. Sidstnævnte risiko var årsagen til, at andre politiske scenarier, som blev fremlagt under 
den offentlige høring, blev kasseret. 
Med hensyn til analysen af virkningerne af disse scenarier er udgangspunktet status quo, 
hvorved der ikke tages højde  for de politiske mangl er, der er kortlagt i 
problemformuleringen, og det kontrafaktiske scenarie uden nogen politik overhovedet, der ventes at ville resultere i væ sentlige indtægts- og miljøproblemer
3. 
Scenarierne fremlægges på grundlag af de ændringer, som de tre hovedlinjer i de 
politiske indgreb ville medføre, nemlig mark edsforanstaltninger (R ådets forordning (EF) 
nr. 1234/2007), direkte betalinge r (Rådets forordning (EF) nr . 73/2009) og politik for 
udvikling af landdistrikterne (Råd ets forordning (EF) nr. 1698/2005). 
Tabel 1: Oversigt over de væsentlige polit iske muligheder ford elt på scenarie og 
politisk instrument  
 Markedsordninger 
(Rådets forordning 
(EF) nr. 1234/2007)  Direkte betalinger 
(Rådets forordning (EF) 
nr. 73/2009)  Udvikling af landdistrikter 
(Rådets forordning (EF) nr. 
1698/2005)  
Justering: 
Fokus på 
resultaterne af den fælles 
landbrugspolitik 
og behandling af væsentligste mangler
 Strømlining og forenkling af eksisterende ordninger. 
Forbedring af 
landbrugernes samarbejde i henhold til konkurrencereglerne.
 Omfordeling, øget krydsoverensstemmelse.Moderat budgetstigning, 
anvendes i forbindelse med konkurrenceevne/innovation eller miljø.
 
Integration: 
Forbedring af 
overensstemmelse
n mellem den Strømlining og 
forenkling af 
eksisterende 
ordninger. Omfordeling, ny 
struktur for direkte 
betalinger, 
miljøvenlighed. Omfordeling mellem 
medlemsstaterne. 
Innovation, klimaændringer 
og miljø som vejledende 
                                                 
3 http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/scenar2020ii/index_en.htm. 
 
DA 7   DA fælles 
landbrugspolitik 
og 
målsætningerne heri.
 Fokus på fødekæden og forbedret 
forhandlingsposition 
for landbruget (tre delmuligheder).
 Øget krydsoverensstemmelse, 
loft, ordning for små 
landbrug, ordning for unge landbrugere.
 principper. 
Styrkelse af strategisk 
målretning og fælles 
strategisk ramme med andre fonde.
 
Nyt fokus: 
Anvendelsesområ
det for indgreb inden for 
rammerne af den 
fælles landbrugspolitik begrænses til miljøaspekter.
 Ophævet.  Udfaset.  Væsentligt forøget finansiering, fokus på klimaændringer og miljø.
 
 
4. VURDERING AF VIRKNINGERNE AF AL TERNATIVE POLITISKE MULIGHEDER  
I justeringsscenariet antages det, at principperne i den aktuelle politiske ramme, der er 
baseret på markedsorientering, videreføres. Det ventes, at dette scenarie vil gøre det 
muligt for landbrugere, for hvem drivkraften er markedssignalerne, at øge anvendelsen af 
de forhåndenværende politiske instrument er med henblik på at forbedre deres 
konkurrenceevne, mens omfordelte direkte betalinger blandt medlemsstaterne vil 
beskytte dem fra overdrevne indkomstudsving på  en mere effektiv og lige måde i hele 
EU. Omfordelingen af direkte betalinger i medlemsstaterne (regional model) vil 
muliggøre øget støtte til mere miljøvenlige landbrugsområder og begrænse fraflytning af 
jorden, men et øget økonomisk pres vil sa ndsynligvis medføre en intensivering af 
produktionen i de mest frugtbare områder. Fo ranstaltninger til udvik ling af landdistrikter 
vil fortsat omhandle væsentlige problemer i la nddistrikterne, men la ndbruget vil spille en 
mindre rolle i økonomien med hensyn til beskæftig else og vækst eller i landdistrikterne . 
I integrationsscenariet  foreslås der en forbedret politisk ramme, der er rettet mod at 
støtte konkurrenceevnen, bære dygtig udvikling og innovati on i sektoren, og som er 
målrettet fremme af betingelser, som ville gøre landbrugere enten individuelt eller i fællesskab bedre i stand til at håndt ere kommende økonomiske og miljømæssige 
udfordringer. Direkte betalinger ville give en stabil indkomst og ikke blot resultere i en 
mere afbalanceret, effektiv og lige om fordeling, men aktivt være målrettet visse 
støttemodtagere (små landbrug, landbrugere i regioner med naturlige begrænsninger, 
risikobetonede sektorer, nye m odtagere osv.). Et miljøvenligt aspekt vil ligeledes fremme 
visse grundlæggende miljøpraksisser i hele  EU, idet der hovedsagelig ville blive 
fokuseret på de landbrug, der ofte er mest  konkurrencedygtige, og som har bevæget sig 
væk fra en sådan praksis, samt dem, der overvejer det på baggrund af det aktuelle 
økonomiske pres. 
I scenariet med et nyt fokus  vil en udfasning af direkte be talinger medføre en omfattende 
omstrukturering af sektoren og meget stør re og mere kapitalintensive landbrug. En 
intensivering af produktionen i de mest frugtbare områder og fraflytning af jorden i 
 
DA 8   DA dårligt stillede områder ville medføre negative miljøvirkninger. Hvis politikken blev 
fokuseret på miljøforanstaltni nger til udvikling af landdistrikt erne, ville disse problemer 
blive afhjulpet, men de ville ikke bidrag e til en øget bæredygtighed i landbruget i hele 
EU. En udfasning af direkte betalinger vill e medføre, at mange landbrugsbedrifter ville 
gå fallit, og ville lægge et yderligere pres  på landdistrikternes overlevelsesmuligheder 
med en højere arbejdsløshed og migration. 
4.1. Administrativ byrde  
Visse komponenter i en ny model for direkte betalinger, som f.ek s. et loft, definitionen af 
"aktive landbrugere" og "miljøvenlighed", ka n potentielt udgøre en byrde som følge af 
supplerende kontrolkrav. På den anden side  ville ordningen for mindre landbrugere 
medføre væsentlig færre administrative kr av i forbindelse med ansøgningen om og 
bevillingen af direkte betalinger til disse støttemodtagere. 
En fjernelse af den nuværende overlapning me llem landbrugsrelaterede miljøtiltag, der er 
tilgængelig inden for rammerne af særlig st øtte i søjle I og inden for rammerne af 
udvikling af landdistrikterne, samt en ensart et løsning for koblet støtte ville medføre 
forenklinger. Kommissionens indførelse af en eventuel godkendelsesproces kunne 
imidlertid blive mere byrdefuld, hovedsagelig for Kommissionens tjenestegrene. 
En øget målretning af betalingerne mod aktiv e landbrugere ville forudsætte en nøje 
finjustering af definitionerne i samarbejde med medlemsstaterne og en integration af udvælgelseskriterierne på medlemsstatsplan i IFKS-registret. Dette  kunne indebære en 
betydelig administrativ indsats for dem og bestemt for landbrugerne i forbindelse med 
dokumentationen for støtteberettigelsen, da de ville skulle fr emlægge supplerende 
detaljerede oplysninger og eventuelt vedlæ gge deres ansøgninger ledsagedokumenter. 
4.2. International dimension 
Reformerne af den fælles landbrugspolitik ha r i væsentlig grad mindsket denne politiks 
konkurrenceforvridende virkninger på de inte rnationale markeder. Alle de analyserede 
scenarier bør have en så lille indvirkning so m muligt på de globale markeder (herunder 
på udviklingslandene). Det er kombinationen af de tidligere reformer af den fælles 
landbrugspolitik og det nuværende og fo rventede fremtidige niveau for 
verdensmarkedspriserne, der har gjort EU til en pristager på landbrugsmarkederne. 
4.3. Sammenligning af muligheder 
Alle tre muligheder sigter mod et mere konkurrencedygtigt, bæredygtigt og 
modstandsdygtigt landbrug i levedygtige landdistr ikter og målet er således, at den fælles 
landbrugspolitik i højere grad skal være i overensstemmelse med Europa 2020, navnlig 
for så vidt angår ressourceeffektivitet. Det vil derfor være vigtigt at forbedre landbrugets 
produktivitet gennem forskning, videnove rførsel og generel fremme af 
samarbejdsstrategier. Derfor er innovation af stor betydning, herunder det kommende 
europæiske innovationspartnerskab for landbr ugets produktivitet og bæredygtighed, som 
en grundlæggende forudsætning, der er fælles fo r alle de politiske valgmuligheder. Alle 
tre valgmuligheder omfatter dette tværgående  element, som derfor ikke indgår i den 
nedenstående sammenligning. 
 
DA 9   DA Fra en økonomisk synsvinkel er det derf or den valgmulighed, som omfatter et nyt fokus , 
der i sidste ende ville være mindst byrdefuld t for EU's budget, da de direkte betalinger 
ville blive udfaset. I henhold til denne valgmulighed skal markedsorientering prioriteres, og dette gælder således også fremskyndelsen af strukturtilpasninger i sektoren med 
henblik på en øget rentabilitet i virksomh ederne. Denne valgmulighed ville ligeledes 
indebære øgede risici for sektoren med hens yn til markedsstabilitet som følge af manglen 
på tilstrækkelige sikkerhedsnet og risiko styringsværktøjer samt risikoen for færre 
investeringer i innovation som følge af presse t på bedrifternes resultat. Strukturelle 
tilpasninger inden for rammerne af  scenariet med et nyt fokus  ville medføre væsentlige 
sociale og miljømæssige omkostninger. In dtægterne ville falde med 25 %, og 
produktionen ville blive koncentr eret inden for de mest re ntable områder og sektorer. 
Selv hvis investeringerne til mere målrettede miljøforanstaltninger inden for rammerne af 
udviklingen af landdistrikter blev fordoblet, v ille dette ikke være tilstrækkeligt for at 
opnå en bæredygtig arealforvaltning i he le EU, eftersom politikken ville miste 
løftestangseffekten af dire kte betalinger kombineret med 
krydsoverensstemmelseskravene. Desuden ville  de negative social e konsekvenser inden 
for navnlig de områder og sektorer, der er me st afhængige af direkte betalinger (f.eks. 
store agerbrug og mælkeproducenter, ekstensi ve kvæg- og fåre- og gedebedrifter) være 
så omfattende, at den midlertidige anvendelse af akse 1-foranstaltninger til støtte af 
omstruktureringer ikke ville kunne kompens ere for tab som følge af udfasningen af 
direkte betalinger. De manglende akse 3- foranstaltninger kunne udgøre en risiko for 
landbrugsstrukturen, særlig i di versificerede økonomier i la nddistrikterne, hvilket ville 
bringe den territoriale balance i fare. Disse resultater er ikke nye, men er en gentagelse af 
tilsvarende resultater fra de to fr emadrettede Scenar 2020-undersøgelser. 
I den anden ende af  spektret ville justeringsscenariet  være bedste mulighed for politisk 
kontinuitet med begrænsede, men håndgribel ige, forbedringer i såvel landbrugets 
konkurrenceevne som i miljøresultaterne gennem omfordeling af direkte betalinger, øget 
krydsoverensstemmelse, forenkling og strømlin ing af markedsordninger og støtte til 
samarbejdsstrategier samt kanalisering af yde rligere ressourcer til nye udfordringer inden 
for rammerne af udvikling af landdistrikt erne. Det væsentligste nye element i 
justeringsscenariet er afbalanceringen af di rekte betalinger blandt  og i medlemsstaterne, 
og i denne forbindelse er der blevet analyser et forskellige valgmuligheder. Spørgsmålet 
er, hvordan der kan sikres en mere ligelig fordeling og en mere målrettet støtte i 
overensstemmelse med de politiske målsætninge r, samtidig med at der styres uden om 
væsentlige forstyrrelser. Konvergensen i retning af en mere ensartet sats ville især gavne 
de medlemsstater, der for øjeblikket li gger væsentligt under EU-gennemsnittet. 
Bevægelsen i retning af en regional mode l ville (sammen med medregningen af nøgen 
jord) genoprette balancen i støtten mellem bedr iftstyper, især i de medlemsstater, som for 
øjeblikket anvender en historisk model, hove dsagelig i retning af mere effektive 
driftssystemer. Det forholder sig sådan, at  denne omfordeling ville gavne græssende 
kvæg, vin og havebrug, mens agerbrug, blande de bedrifter og mælkebedrifter ville 
opleve tab som følge af omfordelingen. 
Der er imidlertid alvorlig tvivl om, hvorvidt  dette justeringsscenarie i tilstrækkeligt 
omfang kan imødekomme de vigtige klima- og miljømæssige udfordringer i fremtiden og 
således også understøtte bæredygtighede n i selve landbruget på længere sigt. 
 
DA 10   DA Integrationsscenariet går et skridt videre med hensyn til at gøre den fælles 
landbrugspolitik mere miljøvenlig ved at gøre de direkte betalinger mere miljøvenlige. 
Udfordringen består nu i at udforme denne miljøvenlige strategi, således at der bliver 
skabt væsentlige miljø- og klimamæssige fordele og sikret en bæredygtig anvendelse af naturressourcerne, uden at den territoriale  balance i hele EU samt landbrugssektorens 
konkurrenceevne på lang sigt bliver underminer et, og styringen af de  direkte betalinger 
bliver kompliceret i unødvendig grad. 
Analysen viser, at dette er muligt, selv om  det er umuligt at undgå en vis administrativ 
byrde. Den deraf følgende ne gative indvirkning på indkomst en er i gennemsnit moderat 
(men varierer betydeligt mellem medlemsst aterne, regionerne og landbrugssystemerne). 
Denne negative virkning ville blive forværret i tilfælde af en mere ambitiøs afgrødediversificeringsforanstaltning, men afhjulpet i tilfælde af mere ambitiøse bestemmelser om miljømæssige fokusområder  som følge af indvirkningen på markedet. 
Det miljøvenlige aspekt ville også frigøre mi dler inden for udvikling af landdistrikter til 
anvendelse i forbindelse med mere avancered e landbrugsrelaterede miljøforanstaltninger 
og klimafokuserede foranstaltninger. Den kombinerede virkning af miljøforanstaltninger og foranstaltninger målrettet ugunstigt stillede områder inde n for begge søjler kunne 
således resultere i en væsentlig forbed ring af den fælles landbrugspolitiks bidrag til 
leveringen af offentlige goder, dog på bekostn ing af yderligere administrative ressourcer 
til styring af en mere kompleks struktur og undgåelse af overlapning af foranstaltninger. Med den rette balance i fo rbindelse med udformninge n af foranstaltninger og 
medlemsstaternes gennemførelse heraf ville dette scenarie bedst sikre den territoriale balance gennem en tackling af langsigtet bæ redygtighed i landbruge t og landdistrikterne. 
Integrationsscenariet omfatter ligeledes en væsentlig ændri ng af politikken om udvikling 
af landdistrikterne. Resultatet bør være en mere effektiv politik, der udmønter sig i 
resultater, som er i overensstemmelse med Europa 2020-prioriteringerne inden for en 
fælles ramme med de øvrige EU-fonde, foruds at at medlemsstaterne og regionerne 
udnytter mulighederne rigtigt i forbindelse med programme ringen, og at det tættere 
samarbejde med de øvrige fonde ikke fjerne r synergierne med søjle  I. Fordelingen af 
støtte til udvikling af landdistrikterne ville  ligeledes bedre afspejle de politiske 
målsætninger under hensyntagen til den nuværende fordeling.  
Endelig kan en bedre målretning af støtten ved hjælp af de forskellige komponenter i de 
direkte betalinger (især lofter , ordningen for mindre landbruge re og en bedre definition af 
"aktive landbrugere") bidrage t il at opnå en øget effektivitet  i form af indkomststøtte og 
levering af miljømæssige offentlige goder. Med hensyn til fødevareforsyningskæden viser der sig at være balance mellem en fo rbedring af landbrugernes  forhandlingsposition 
og sikringen af konkurrenceevnen og bedre resultater i hele kæden.  
Integrationsscenariet ville maksimere merværdien for EU
, idet der med dette scenarie 
bedst bevares et bæredygtigt landbrug i hele EU og bliver fundet løsninger på vigtige 
grænseoverskridende spørgsmål, som f.ek s. klimaændringer og en styrkelse af 
solidariteten mellem medlemsstaterne. Dett e scenarie ville blive efterfulgt af 
justeringsscenariet og herefter scenariet med et nyt fokus.  
Med hensyn til omkostningseffektivitet  ville integrationsscenariet indebære en optimal 
udnyttelse af budgettet ved at maksimere mervær dien for EU. På den anden side ville 
 
DA 11   DA justeringsscenariet lægge lige så meget be slag på budgettet uden at omfatte de samme 
ambitioner med hensyn til resultaterne, mens scenariet med et nyt fokus ville medføre budgetbesparelser, men samtidig resultere i en væsentlig formindskelse af omfanget og 
merværdien af EU-tiltag.  
Tabel 1: Sammenligning af valgmuligheder i henhold til målsætni ng, merværdi for EU 
og omkostningseffektivitet  
 
Justering  Integration  Nyt fokus  
Rentabel fødevareproduktion ++ +++ + 
Bæredygtig forvaltning af 
naturressourcer og klimaindsats + +++ ++ 
Ligevægtig territorial udvikling ++ +++ + 
Merværdi for EU ++ +++ + 
Omkostningseffektivitet + ++ + 
På grundlag af den ovenstående sammen ligning er den foretrukne valgmulighed 
integrationsscenariet efterfulgt af juster ingsscenariet og scenariet med et nyt fokus. 
Denne vurdering er i overensstemmelse med de præferencer, der blev udtrykt i den 
offentlige høring (jf. bilag 9). Mens justeringsscenariet måske ikke er tilstrækkelig målrettet, og scenariet med et nyt fokus  er for risikabelt, skabes der med 
integrationsscenariet tilsyneladende balan ce med en progressiv styring af den fælles 
landbrugspolitik i retning af  Europa 2020-målsætningerne , og denne balance skal 
ligeledes findes i gennemførelsen af de forskellige elementer. 
5. O
VERVÅGNING OG EVALUERING AF UL EMPER OG FORDELE FORBUNDET MED 
OG OPNÅELSE AF DE ØNSKEDE RESULTATER  
Fremover vil det være væsentligt at styrke overvågningen og evalueringen af den fælles 
landbrugspolitik, herunder de nye elementer i udformningen af politikken, som er indført i søjle I, som f.eks. miljøvenlighed. Den fremtidige ordning for overvågning og 
evaluering af udviklingen af la nddistrikterne bør ligeledes be dre afspejle den styrkede 
strategiske tilgang med fælles indikatorer, de r bygger på målsætninger og prioriteringer, 
samt fremme anvendelsen af evalueri ng som et ledelsesredskab i hele 
programmeringsperioden. 
Desuden bør overvågning og evaluering med hens yn til begge søjler samles i en fælles 
ramme for at måle opfyldelsen af den fælles landbrugspolitik som helhed inden for 
rammerne af Europa 2020. Der er i denne forbi ndelse en proces i gang, hvor formålet er 
at udvikle et fælles sæt indika torer, der er knyttet til de politiske målsætninger, og som 
vil omfatte:  
– effektindikatorer, der er kny ttet til generelle målsætninger 
– resultatindikatorer, der er knyttet til konkrete målsætninger 
 
DA 12   DA – outputindikatorer, der er knytte t til udgifter i forbindels e med forskellige ordninger. 
For at udfylde datahuller med hensyn til f.ek s. bæredygtighedsindikatorer er der desuden 
planer om at lancere et pilotprojekt til udvi kling af en procedure,  der vil gøre det muligt 
at forbedre overvågningen og evalueringen af de gennemførte reformer ved at udfylde de 
eksisterende datahuller med hensyn til indikatorer på bedriftsplan.