BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

Aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Hviderusland om lempelse af reglerne for udstedelse af visa (herefter "visumlempelsesaftalen") trådte i kraft den 1. juli 2020 sideløbende med tilbagetagelsesaftalen. Formålet med visumlempelsesaftalen er på basis af gensidighed at lempe reglerne for udstedelse af visa til unionsborgere og statsborgere i Hviderusland (Belarus) til et forventet ophold på højst 90 dage inden for en periode på 180 dage.

Visumlempelsesaftalen bidrager til at styrke mellemfolkelige kontakter og deling af værdier, herunder menneskerettigheder og EU's demokratiske værdier. I præamblen til visumlempelsesaftalen understreges betydningen af de grundlæggende principper, der gælder for samarbejdet mellem EU og Hviderusland, samt de forpligtelser og det ansvar, herunder respekten for menneskerettighederne og de demokratiske principper, der udspringer af de relevante internationale instrumenter, som de er bundet af.

Den 12. oktober 2020 vedtog Rådet konklusioner om EU's reaktion på udviklingen i Hviderusland. Rådet gentog i sine konklusioner, at præsidentvalget den 9. august 2020 hverken var frit eller retfærdigt, og at det hviderussiske regime manglede demokratisk legitimitet. Rådet gentog sin fulde støtte til Hvideruslands suverænitet og uafhængighed og understregede det hviderussiske folks demokratiske ret til at vælge deres præsident gennem frie og retfærdige valg uden indblanding udefra. Konklusionerne mindede desuden om de restriktive foranstaltninger i form af rejseforbud og indefrysning af aktiver, der er indført over for 40 personer, som er ansvarlige for svindelen i forbindelse med præsidentvalget og den voldelige undertrykkelse af fredelige protester, og erklærede, at EU er klar til at træffe yderligere restriktive foranstaltninger over for enheder og højtstående embedsmænd, herunder Aleksandr Lukasjenko.

EU nedtrappede det bilaterale samarbejde med de hviderussiske myndigheder på centralt plan, øgede sin støtte til det hviderussiske folk og civilsamfundet og rekalibrerede sin bilaterale finansielle bistand i overensstemmelse hermed. EU stillede i tråd med disse foranstaltninger omgående yderligere finansielle midler til rådighed for ofre for vold, civilsamfundsorganisationer og uafhængige medier.

Undertrykkelsen af oppositionsaktivister, civilsamfundsorganisationer, menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige medier fortsætter. I midten af september 2021 var der over 670 politiske fanger, og antallet stiger hver uge. Der føres politisk motiverede retssager mod dem, og disse foregår ofte i al hast bag lukkede døre og ender med skammelige domme på mange års fængsel.

Anvendelsen af visumlempelsesaftalen er fortsat, hvorimod nedsættelsen af det blandede udvalg vedrørende lempelse af reglerne for udstedelse af visa, der skal overvåge gennemførelsen af aftalen, er blevet udsat.

Som reaktion på den fortsatte brutale undertrykkelse af alle segmenter af det hviderussiske samfund, navnlig kapringen af et passagerfly den 23. maj 2021, forbød EU hviderussiske luftfartsselskaber at overflyve EU's luftrum og få adgang til EU's lufthavne og vedtog en fjerde pakke af sanktioner med lister over personer og enheder og målrettede økonomiske sanktioner.

Efter disse foranstaltninger reagerede de hviderussiske myndigheder ved at meddele, at deres deltagelse i Det Østlige Partnerskab var suspenderet, og at tilbagetagelsesaftalen med EU ville blive suspenderet den 28. juni 2021. Hviderusland hjemkaldte desuden sin ambassadør i EU til konsultationer, anmodede om, at EU-ambassadøren blev hjemkaldt til Bruxelles til konsultationer, og meddelte, at repræsentanter for europæiske institutioner og enkeltpersoner fra EU, som bidrog til forberedelsen af sanktionerne, ville blive nægtet indrejse i Hviderusland. De hviderussiske myndigheder krævede, at aktiviteterne i medlemsstaternes kulturinstitutter blev suspenderet. Hviderusland erklærede også, at det ville overveje yderligere modforanstaltninger. Desuden fik det hviderussiske parlament den 8. september 2021 forelagt et lovforslag om suspension af tilbagetagelsesaftalen med EU.

Selv om situationen ved EU's ydre grænser med Hviderusland har stabiliseret sig for så vidt angår ankomster, herunder på grund af suspensionen af direkte flyvninger fra Bagdad til Minsk, er situationen fortsat anspændt, og migrationspresset fortsætter, da antallet af forhindrede forsøg på at passere grænsen på irregulær vis fortsat er højt. Pr. 19. september 2021 har 4 145 personer passeret grænsen mellem Litauen og Hviderusland på irregulær vis. Dette tal er 56 gange højere end i 2020. Over halvdelen af de tredjelandsstatsborgere, der passerede grænsen mellem Litauen og Hviderusland, kom fra Irak (2 805), efterfulgt af statsborgere fra Congo (Brazzaville), Cameroun og en lille procentdel af statsborgere fra Syrien, Iran og Afghanistan. Hvad angår Polen har 1 493 tredjelandsstatsborgere i samme periode passeret grænsen til Hviderusland. Dette tal er 23 gange højere end i 2020. De fleste er ligeledes irakere, men med en større tilstedeværelse af afghanske statsborgere. Relativt set oplevede Letland dog den største stigning fra 3 afsløringer af ulovlig grænsepassage i 2020 til 377 i 2021. Den samme tendens gør sig gældende for asylansøgningerne. Sammenlignet med samme periode sidste år har Litauen indtil videre registreret 14 gange flere asylansøgninger i 2021 (2 399), hovedsagelig fra irakiske statsborgere (50 %). Polen har registreret 131 % flere asylansøgninger (4 109), og afghanere er de hyppigste ansøgere (33 %), efterfulgt af hviderussere (29 %) og russere (18 %). Tilsvarende modtog Letland 465 asylansøgninger, hvilket er næsten 6 gange højere end i 2020.

Denne pludselige stigning tyder på, at regimet tilskynder til irregulær migration til politiske formål, navnlig som gengældelse mod Litauen, Polen og Letland for deres holdning til Hviderusland. De hviderussiske aktioner mod EU's medlemsstater kræver en fælles reaktion.

2.FORESLÅEDE FORANSTALTNINGER

Visumlempelsesaftalen blev indgået på den forudsætning, at respekten for menneskerettighederne og de demokratiske principper er et af de grundlæggende principper for samarbejdet mellem Unionen og Hviderusland samt for deres forpligtelser og ansvar. Både Unionen og Hviderusland anerkendte, at visumlempelsesaftalen ikke må føre til irregulær migration, samtidig med at der lægges særlig vægt på sikkerhed og tilbagetagelse.

I lyset af den kontekst, der er beskrevet ovenfor, overtræder Hviderusland disse principper. Hviderusland bringer ikke blot de gensidige forbindelser mellem Unionen og dens medlemsstater i fare, men eskalerede også de krænkelser af menneskerettighederne, der er i strid med landets internationale forpligtelser.

En passende foranstaltning er derfor at suspendere anvendelsen af visse artikler i visumlempelsesaftalen, som indeholder lempelser for visse specifikke kategorier af ansøgere, nemlig:

i) medlemmer af officielle delegationer fra Hviderusland, herunder faste medlemmer af sådanne delegationer, der efter en officiel indbydelse stilet til Hviderusland skal deltage i officielle møder, samråd, forhandlinger eller udvekslingsprogrammer samt i arrangementer afholdt af mellemstatslige organisationer på en af medlemsstaternes område

ii) medlemmer af Hvideruslands nationale og regionale regeringer og parlamenter, Hvideruslands forfatningsdomstol og Hvideruslands højesteret under udøvelsen af deres pligter.