Udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet - Opfølgning af høringen i forbindelse med grønbogen »Pluralisme og koncentration i medierne i det indre marked - vurdering af behovet for et EF-initiativ« (95/C 110/13)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 6. oktober 1994 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om den ovennævnte meddelelse.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Joël Decaillon til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. januar 1995.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 323. plenarforsamling af 22. og 23. februar 1995, mødet den 23. februar, med et flertal af stemmer for og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Kommissionen offentliggjorde den 23. december 1992 en grønbog om »Pluralisme og koncentration i medierne i det indre marked - vurdering af behovet for et EF-initiativ« (). Grønbogen omfattede en analyse af situationen på medieområdet i EU og redegjorde for forskellene i medlemsstaternes respektive lovgivninger. Europa-Parlamentet havde gentagne gange slået til lyd for, at der blev truffet foranstaltninger med henblik på at opretholde pluralismen i forbindelse med information og kommunikation i EU, og grønbogen skulle i første række danne grundlag for en bred høring. I grønbogen rejste Kommissionen derfor en lang række spørgsmål uden at tage stilling dertil; behovet for en EU-indsats blev således ikke vurderet.

1.2. Med sin nye »meddelelse« fremlægger Kommissionen nu resultaterne af høringen om grønbogen, sin egen vurdering og de aktionsmuligheder, der overvejes. Det konstateres, at de berørte parters holdninger har ændret sig gennem det seneste år: størstedelen af virksomhederne går nu ind for en ændring af de gældende bestemmelser om ejerskab i medier. På denne baggrund og i overensstemmelse med udtalelser fra Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg (), som begge lægger stor vægt på at opretholde pluralismen, skønner Kommissionen, at et EU-initiativ vedrørende ejerskab i medier kan vise sig nødvendigt. Den overvejer derfor et katalog af sikkerhedsforanstaltninger, som skulle hindre den koncentration, der truer pluralismen.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Kommissionen viser sig således for første gang imødekommende over for de betænkeligheder, som Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og talrige institutioner og erhvervsorganisationer allerede længe har givet udtryk for. Hidtil har store mediekarteller gjort det argument gældende over for visse europæiske regeringer, at den forestående digitalisering og lanceringen af nye satellitter kunne åbne en lang række nye tv-kanaler, som i givet fald ville kunne drives fra udlandet. For at tiltrække investeringerne - og måske også særligt favorable programtilbud - skulle disse regeringer være villige til at afskaffe de lovrestriktioner, som ellers er med til at sikre pluralismen i ethvert land.

2.2. Ovennævnte argument tilbageviser Kommissionen med, at en stigning i antallet af tv-kanaler ikke forhindrer, at de alle sammen vil kunne kontrolleres af ét og samme selskab; i de tilfælde, hvor man hidtil har kunnet omgå de nationale restriktioner ved at sende fra en anden medlemsstat, ville fælles regler »betyde, at medlemsstaterne var tvunget til at sikre et ensartet beskyttelsesniveau« [pkt. 3a), iii)].

2.3. På baggrund af disse overvejelser har Kommissionen på den ene side besluttet at iværksætte en ny høringsrunde med alle berørte kredse. På den anden side slås det fast, at et eventuelt initiativ fra Kommissionens side skal »dreje sig om definition af begrebet 'kontrollerende selskab' [som skal gøre det muligt at fastslå, hvem der »ejer« en mediekoncern], begrænsning af visse former for akkumulering af ejerskab i eller kontrol med flere medier på én gang og i denne forbindelse anvendelse af kriterierne vedrørende spredningsområder og det reelle publikumstal for de medier, som ejes af samme kontrollerende selskab, spørgsmålet om, hvilke personer der kan udelukkes fra at få kontrollerende indflydelse i medier (»disqualified person«), gennemsigtighed i og udveksling af informationer om kontrollen med medier og tilfælde af ændringer i kontrollen med medier« [punkt B, 2a)].

3. Særlige bemærkninger

3.1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg finder det positivt, at Kommissionen vil træffe foranstaltninger til på europæisk plan at begrænse den kommercielle dominans på medieområdet og dermed sikre et beskyttelsesniveau for pluralismen, som er lige højt i alle medlemsstater, og som er nødvendigt for, at området uden grænser kan fungere gnidningsløst. ØSU har allerede længe slået til lyd for en demokratisk kontrol med den tiltagende koncentration i medierne og understreger endnu en gang de hovedkrav, det fremsatte i sin udtalelse af 22. september 1993:

- Det er nødvendigt at opretholde og videreudvikle offentligretlige radio- og tv-kanaler, som skal sikre en objektiv informationsvirksomhed samt kultur-, undervisnings- og underholdningsprogrammer, som alle europæiske borgere bør have adgang til.

- Ved hjælp af konkrete, programrelaterede kriterier må det pålægges de kommercielle sendere at sikre meningsmangfoldigheden og pluralismen og at sende kultur- og uddannelsesprogrammer, bl.a. med sigte på minoritetsgrupper, så det undgås, at publikumstallet bliver den eneste referencestørrelse, og at der vises stadig flere volds- og kriminalitetsscener på tv.

- Ingen virksomheder må have en markedsdominerende indflydelse inden for flere mediesektorer (fjernsyn, radio, dagspresse) på et eller flere nationale markeder eller i ét og samme sprogområde.

- En medievirksomhed, som i forvejen har en kontrollerende indflydelse i en mediesektor i en medlemsstat, må ikke få kontrollerende indflydelse i en anden medlemsstat i Unionen.

- Der bør forelægges forslag til et europæisk rammedirektiv til stadfæstelse og sikring af den journalistiske og publicistiske uafhængighed i alle medier, således som også Europa-Parlamentet har krævet.

- Ved hjælp af egnede lovbestemmelser må det hindres, at rettigheder monopoliseres.

- For at en medievirksomhed, der allerede er aktiv inden for en given mediesektor, kan blive godkendt inden for endnu en mediesektor, bør det være en forudsætning, at der er fuldstændig gennemsigtighed i alle virksomhedens kapitalinteresser og krydsejerskabsrelationer.

- Der bør oprettes et europæisk medieråd eller en medievoldgiftsinstans bestående af uafhængige eksperter og repræsentanter for relevante kulturelle kredse og samfundskredse. De skulle have til opgave at analysere koncentrationstendenser og at rådgive Europa-Parlamentet og Kommissionen i alle europæiske mediespørgsmål.

- Der bør udarbejdes en europæisk mediekodeks, som ikke blot skal omfatte kontrol med koncerners mediemagt, men også en analyse af medieforbrugernes behov under hensyntagen til opretholdelsen og sikringen af informations- og meningsfriheden, beskyttelsen af mindreårige mod voldsscener og pornografiske programmer, en begrænsning af disse på grundlag af kriterier som menneskets, herunder specielt kvindens, værdighed, forbud mod fremstillinger, der forherliger krig og kriminalitet o.m.a.

4. Konklusion

4.1. I betragtning af den rivende udvikling inden for elektronisk massekommunikation henstiller ØSU, at den nye høring afkortes, så Kommissionens lovgivningsmæssige beføjelser og interventionsmuligheder hurtigt kan bringes op på det fornødne niveau. Det kan ikke længere bestrides, at der er behov for en europæisk lovgivning på medieområdet. ØSU opfordrer Kommissionen til at fastlægge en nøjagtig tidsplan, så den hurtigt kan foreslå en EU-lovgivning på medieområdet.

Bruxelles, den 23. februar 1995.

Carlos FERRER

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() KOM(92) 480 endelig udg.

() EFT nr. C 304 af 10. 1. 1993, s. 17.