EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 27.4.2022 COM(2022) 190 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Covid-19 – Opretholdelse af EU's beredskab og indsats: vejen frem



1.INDLEDNING Den globale covid-19-pandemi er ikke overstået. Årvågenhed og beredskab er fortsat afgørende. Selv om der observeres et varierende antal tilfælde i Europa, fører stigninger ikke til alvorlig sygdom eller dødsfald lige så ofte som før. Den nuværende dominerende omikronvariant er mindre alvorlig end tidligere varianter. Befolkningens immunitet over for virusset, hvad enten det er naturligt eller gennem vaccination, er også blevet væsentligt forbedret. De seneste to år har vist, at man i sommermånederne sandsynligvis vil opleve lavere incidenstal. Presset fra pandemien vil derfor sandsynligvis falde i de kommende måneder. Dette skaber et hårdt tiltrængt vindue til at forberede sig på eventuelle fremtidige pandemiudbrud. Vi er nødt til at handle hurtigt og sammen for fuldt ud at udnytte denne mulighed til at forberede os på dette efterår og vinteren og derefter. Der forekommer stadig millioner af infektioner på verdensplan. Mange mennesker rundt om i verden befinder sig i nedlukninger. Mange lider eller dør stadig af covid-19. Faldende immunitet over for infektion og en mulig effekt af vintersæsonen øger alt sammen sandsynligheden for, at nye varianter af sars-CoV-2 — det virus, der forårsager covid-19 — vil dukke op og sprede sig. Med dette in mente er flere medlemsstater begyndt at gennemføre nye tilgange til at håndtere den igangværende covid-19-pandemi hen imod en bæredygtig og modstandsdygtig genopretning. Selv om medlemsstaterne gennemfører nye tilgange til håndtering af den igangværende pandemi, vil fragmenterede beredskabs- og indsatsstrategier sandsynligvis underminere de fordele, som koordineringen af sundhedssikkerhedsforanstaltninger på EU-plan hidtil har medført. EU's vaccinestrategi har sikret adgang til tilstrækkelige sikre og effektive vacciner for alle. Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) anslog, at covid-19-vacciner har reddet næsten en halv million liv i hele Europa og i væsentlig grad forhindret alvorlige sygdomme. Ved at arbejde sammen har EU også holdt sit indre marked operationelt, minimeret rejserestriktioner og mobiliseret produktionskapacitet for kritiske produkter, når forsyningskæderne blev afbrudt — takket være det utrættelige arbejde, som mennesker i frontlinjen udfører. I denne nye fase af pandemien vil koordinering endnu en gang være afgørende. I denne meddelelse foreslås en tilgang til håndtering af pandemien i de kommende måneder, hvor man bevæger sig fra en nødsituation til en mere bæredygtig håndtering. Medlemsstaterne opfordres til at træffe foranstaltninger inden efteråret på grundlag af den vellykkede EU-dækkende koordinering af sundhedsberedskab og -indsats. Det fælles mål bør være at beskytte folkesundheden og samtidig holde samfundet og økonomien åbent og modstandsdygtigt. 2.DEN NUVÆRENDE SITUATION OG UDFORDRINGER Med hensyn til vaccination giver to elementer anledning til bekymring forud for efteråret: opbremsning af og/eller suboptimal vaccinationsdækning i flere EU-medlemsstater og lavere vaccinationseffektivitet blandt personer, der endnu ikke har fået en boosterdosis. Over 90 millioner vaccineberettigede personer i EU/EØS er stadig ikke vaccineret, herunder ca. 9 millioner over 60 år, hvilket øger risikoen for dødelighed og fremkomsten af nye varianter. Desuden er der store forskelle i vaccinationsdækningsgraden i EU/EØS-landene. I nogle medlemsstater har næsten 85 % af den samlede befolkning gennemgået et fuldt primært vaccinationsforløb. I andre lande er tallet mindre end 50 %. For det andet er procentdelen af voksne over 18 år i EU/EØS, som har fået en boostervaccine, ved at nå et plateau, der i øjeblikket er på omkring 64 %. Selv om pandemiens fremtidige kurs er vanskelig at forudsige, er én ting sikker: Covid-19 er kommet for at blive. Virusset vil fortsat udvikle sig, og der er stor sandsynlighed for, at der opstår nye varianter. Vores indsats skal være at opretholde et højt niveau af beredskab over for covid-19-udbrud og fremkomsten af nye virusvarianter og øge vaccinationsdækningen med en målrettet indsats for at nå ud til dem, der stadig ikke er vaccineret. Landene har tilpasset deres teststrategier, f.eks. ved at fokusere testningen på alvorlige tilfælde og på personer med risiko for alvorlig sygdom. Med disse ændringer vil dækningen af testede personer sandsynligvis falde i medlemsstaterne. Dette vil også gøre fortolkningen af epidemiologiske data mere udfordrende. Det er derfor vigtigt, at nye teststrategier udformes, således at de sikrer repræsentativitet og dermed giver nyttige oplysninger om den epidemiologiske tendens. Disse bestræbelser har en bredere betydning, da sundhed og økonomisk velstand hænger sammen. Det globale økonomiske tab som følge af pandemien er af Den Internationale Valutafond blevet anslået til 12,25 bio. EUR. Hidtil usete økonomiske og budgetmæssige foranstaltninger kunne i væsentlig grad afbøde de økonomiske og sociale virkninger. Beredskab i forbindelse med sundhedssikkerhed og modstandsdygtige sundheds- og socialsikringssystemer er en investering i vækst, stabilitet og økonomisk modstandsdygtighed, hvilket er blevet tydeligt igen i de seneste uger, hvor Kina oplever dramatiske stigninger og genindfører strenge foranstaltninger, der minder om pandemiens meget tidlige dage. Mange millioner mennesker i Kina blev sat under strenge nedlukninger i begyndelsen af april 2022. Tidlig dokumentation viser en indvirkning på logistik og oplagring samt på nogle vigtige leverandører, der sætter produktionen i bero, f.eks. i elektroniksektoren. Situationer som den nuværende i Kina kan øge risikoen for negative indvirkninger på den globale økonomi og globale værdikæder — og forsyningen af strategiske produkter fra Kina, som EU er afhængig af. Derfor skal modstandsdygtighed i forsyningskæden fortsat være en prioritet. I løbet af de seneste to år har vi været vidne til den afgørende rolle, som modstandsdygtige forsyningskæder spiller i vores reaktion på pandemien. Ved at overvåge forsyningskæderne for kritiske inputmaterialer til vacciner, støtte udvidelsen af EU's produktionskapacitet og arbejde tæt sammen med internationale partnere har Kommissionens taskforce for industriel opskalering af vaccineproduktionen taget fat på flaskehalse i forsyningskæden og støttet den hidtil usete forøgelse af produktionskapaciteten. Da der fortsat kan opstå flaskehalse, er det afgørende at fortsætte dette arbejde. Folkesundhed og fælles koordineret beredskabs- og indsatskapacitet skal fortsat stå øverst på EU's dagsorden, hvis vi skal fremtidssikre vores økonomiske vækst i en tid med pandemier. Derudover skal sundhedssystemernes kvalitet og modstandsdygtighed forbedres, navnlig i de mindst udviklede regioner, hvor dødeligheden som følge af covid-19 har været højere end i mere udviklede regioner, som anført i den ottende samhørighedsrapport. Samhørighedsfondene er til rådighed for de nationale myndigheder til dette formål. I perioden 2014-2020 gik en betydelig del af ESF-finansieringen til at støtte sundhedstjenester og sociale tjenester, og de sundhedsfaciliteter, der hidtil er blevet opført eller forbedret med støtte fra EFRU, har ydet en forbedret service til 53,3 millioner mennesker. Ruslands militære aggression mod Ukraine vil lægge yderligere pres på medlemsstaternes sundhedssystemer i de kommende måneder. Mange af de millioner af mennesker, der er tvunget til at flygte fra Ukraine, er sårbare og har behov for akut lægehjælp, navnlig støtte til mental sundhed, behandling af kroniske sygdomme og rutinemæssig sundhedspleje såsom vaccination af børn. Flygtninge og fordrevne har brug for adgang til sundhedspleje, herunder vaccination mod covid-19, samt mentale sundhedsydelser og psykosocial støtte. Katastrofeberedskabskoordinationscentret har koordineret en bred vifte af foranstaltninger i Ukraine og dets nabolande for at håndtere sundhedskriser som følge af krigen. Kommissionen har f.eks. oprettet en særlig europæisk solidaritetsmekanisme, hvorigennem medlemsstaterne kan anmode om støtte til overførsel af patienter, der har behov for specialiseret hospitalsbehandling og pleje. Operationelle anbefalinger fra ECDC vejleder også EU-medlemsstaterne og sundhedspersonalet i at forebygge og kontrollere smitsomme sygdomme i disse situationer, således at rutinemæssige vaccinationsprogrammer for fordrevne personer samt vaccination mod covid-19 og andre sygdomme kan fortsætte. Kommissionen vurderer også nøje mulige fremtidige sundhedstrusler og tilgængeligheden af og adgangen til medicinske modforanstaltninger for at imødekomme de specifikke sundhedsmæssige behov, som den russiske invasion og den igangværende krig i Ukraine har skabt. En forøgelse af antallet af vaccinerede, herunder blandt flygtninge, vil bidrage til at lette presset på vores sundhedssystemer. Dette vil til gengæld frigøre plads til at hjælpe sårede, kronisk syge eller psykologisk traumatiserede flygtninge, der flygter fra krigen.

3.FORTSAT ÅRVÅGENHED I lyset af disse aktuelle udfordringer vil covid-19-pandemiens fremtidige forløb og dens byrde for samfundet i de kommende år afhænge af de beslutninger, vi træffer nu. Medlemsstaterne bør gøre brug af denne periode til at styrke deres overvågning, sundhedssystemer og overordnede pandemiberedskab. I mellemtiden bør forskere og vaccineproducenter prioritere udviklingen af universelle, variantsikre vacciner, der yder langsigtet beskyttelse mod infektion. Udviklingen af covid-19-behandlinger, der især er rettet mod immunsvækkede patienter, som er overrepræsenteret på intensivafdelinger, og det fortsatte behov for at forbedre adgangen til covid-19-vacciner og -behandlinger globalt er områder, der kræver vores opmærksomhed. I)Øget tilslutning til covid-19-vacciner Vaccinationsstrategier EU's vaccinestrategi har sikret en bred vifte af covid-19-vacciner og adgang til vacciner for alle. I øjeblikket bør der i forbindelse med omikronvarianten fokuseres på at øge udbredelsen af boosterdoser, navnlig for de mest sårbare grupper. Vi ser stadig store forskelle i vaccinationsdækningsgraden mellem medlemsstaterne: Mens nogle har nået høje tal, halter andre betydeligt bagefter. Det bør fortsat være en prioritet at fjerne vaccinationskløften blandt voksne, både i og mellem medlemsstaterne. Kumulativ vaccinationstilslutning blandt personer på 18 år og derover, uge 13 2022 EU/EØS-værdier baseret på fælles data fra 30 lande, der indberetter. Mindst én administreret dosis og med tilgængelige befolkningsdata for målgruppen, Kumulativ tilslutning til mindst én vaccinedosis Kumulativ tilslutning til det primære forløb Kumulativ tilslutning til en boosterdosis/yderligere dosis I en fælles erklæring, der blev offentliggjort af ECDC og Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) den 6. april, erklærer EU's agenturer, at en fjerde dosis mRNA-vacciner til immunsvækkede personer på grundlag af den seneste tilgængelige dokumentation fortsat anbefales. På grund af skrøbeligheden hos voksne over 80 år, deres lavere immunrespons på vaccination og den højere risiko for svær covid-19 kan der også gives endnu en boosterdosis til denne gruppe mindst fire måneder efter det sidste stik og under hensyntagen til den lokale epidemiologiske situation. Med hensyn til børn og unge er der nu flere covid-19-vacciner, der er godkendt på EU-plan til brug hos unge (12-17 år) og børn (5-11 år). Generelt er vaccinationstilslutningen blandt unge i Den Europæiske Union høj (f.eks. har mere end 71 % af de 15-17-årige gennemgået et fuldt primært vaccinationsforløb), mens tallet stagnerer på et lavt niveau blandt yngre børn (f.eks. har mindre end 15 % af de 5-9-årige gennemgået et fuldt primært vaccinationsforløb). Det er fortsat en prioritet at fjerne vaccinationskløften blandt voksne, men EU's medlemsstater bør overveje at styrke deres bestræbelser på at øge vaccinationsdækningen blandt yngre børn. Vores nuværende vaccineportefølje og den adgang, den giver til tilpassede vacciner, hvor det er nødvendigt i fremtiden, giver EU-landene en række muligheder med hensyn til fremtidige vaccinationsstrategier. Medlemsstaterne bør være klar til at indføre yderligere vaccinedoser forud for den kommende efterårs-/vintersæson. Der skal i den forbindelse tages hensyn til ny dokumentation for faldende beskyttelse mod vacciner og naturlig infektion, den epidemiologiske situation og fremkomsten af nye varianter samt udviklingen af nye vacciner og deres indvirkning på infektion og yderligere overførsel. Desuden vil det være nødvendigt at besvare vigtige folkesundhedsspørgsmål, f.eks. for at fastlægge de bedste vaccinekombinationer, og hvordan næste generation af vacciner bedst kan integreres i vaccinationsprogrammerne. I vaccinationskampagnerne for den kommende efterårs- og vinterperiode skal der også tages højde for udbredelsen af både covid-19 og sæsoninfluenza. NØGLEAKTIONER FOR MEDLEMSSTATERNE ØStyrke indsatsen for at øge tilslutningen til eller afslutningen af det primære forløb blandt de uvaccinerede eller delvist vaccinerede, herunder ved løbende at overvåge og analysere vaccinationsskepsis for at overvinde den. ØStyrke indsatsen for at øge tilslutningen til boostervaccinationer hos alle vaccineberettigede voksne begyndende tre måneder efter det primære forløb. ØInden begyndelsen af skoleåret 2022-2023 overveje strategier til at øge vaccinationsdækningen blandt yngre børn, f.eks. ved at samarbejde med børnelæger og andre sundhedsprofessionelle, som er pålidelige informationskilder for mange forældre.

ØSikre en fjerde dosis til immunsvækkede personer og overveje endnu en boosterdosis til personer over 80 år under hensyntagen til den lokale epidemiologiske situation. ØForberede covid-19-vaccinationsstrategier for den kommende efterårs-/vintersæson og fra 2023 indarbejde covid-19-vaccination i de nationale vaccinationsprogrammer. ØØge bevidstheden om de årlige vaccinationskampagner mod sæsoninfluenza og sikre en hurtig opskalering af vaccinationskampagner blandt de mest sårbare. II)Overvågning og indsamling af efterretninger gennem testning og sekventering Integrerede overvågningssystemer Formålet med overvågning bør ikke længere være baseret på identifikation og indberetning af alle tilfælde, men snarere på at opnå pålidelige skøn over intensiteten af overførsel i samfundet, virkningerne af alvorlige sygdomme og vaccinernes effektivitet. ECDC er enig med WHO i, at der er behov for at bygge videre på de eksisterende overvågningssystemer for sæsonbetinget influenza og andre luftvejsinfektioner for at nå disse mål. Medlemsstaterne bør udvikle strategier for genetablering af systemer til overvågning af akutte luftvejsinfektioner, som er baseret på primær pleje og sekundær pleje, idet der drages fordel af digitaliseringen af sundhedsoplysninger. Dette bør suppleres med en styrkelse af andre overvågningssystemer såsom spildevandsovervågning sars-CoV-2 med videre (f.eks. poliovirus, influenzavirus eller antimikrobiel resistens). Der er også fortsat behov for at sikre, at der indsamles tilstrækkelige prøver til overvågning af virusstammer til påvisning af nye varianter. Kommissionen vil støtte denne indsats gennem EU4Health-programmet og dens Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet (HERA) og i samarbejde med ECDC. Disse bestræbelser bør sikre, at alle sekvenser deles via platforme med åben adgang, såsom den europæiske covid-19-dataportal, for at give mulighed for en god forståelse af de sars-CoV-2-varianter, der cirkulerer i Europa. Dette vil bidrage til at identificere prioriterede trusler med stor indvirkning og potentielle mangler med hensyn til tilgængeligheden af og adgangen til relevante medicinske modforanstaltninger. NØGLEAKTIONER FOR MEDLEMSSTATERNE ØSå hurtigt som muligt indføre integrerede systemer for overvågning året rundt af akutte luftvejssygdomme (der integrerer overvågning af covid-19, influenza og andre luftvejsvira), som er bæredygtige, repræsentative og baseret på fælles kriterier for identifikation af tilfælde og teststrategier i EU, og som forbinder praktiserende læger, hospitaler og laboratorier ØMed støtte fra ECDC nå til enighed om fælles kriterier for identifikation af tilfælde og teststrategier i EU. ØFortsætte med at indsamle og udveksle pålidelige og rettidige data med ECDC fra integrerede overvågningssystemer samt fra befolkningsbaserede overvågningssystemer for at overvåge hospitalsindlæggelser og dødsfald forårsaget af covid-19. ØBruge supplerende overvågningssystemer, såsom spildevandsovervågning, til at opdage covid-19-bølger. Gøre fuld brug af EU's finansielle støtte til at indføre eller styrke den systematiske overvågning af sars-CoV-2 i spildevand. EU-INITIATIVER OG -AKTIONER ØECDC vil lede overgangen fra omfattende covid-19-nødovervågning i EU/EØS til rutinemæssige integrerede, bæredygtige og repræsentative overvågningssystemer for akutte luftvejssygdomme og alvorlige akutte luftvejssygdomme (der integrerer covid-19, influenza og andre luftvejssygdomme). ØDen europæiske ekspertgruppe om sars-CoV-2-varianter vil fortsat yde rådgivning om udviklingen og den potentielle anvendelse af vacciner, der er tilpasset nye varianter. ØHERA vil i løbet af 2022-2023 udvikle et avanceret IT-system, der giver aktuel indsigt i beslutningstagningen vedrørende medicinske modforanstaltninger i både beredskabs- og krisefasen, og som supplerer de eksisterende systemer, der allerede er indført. ØHERA vil i samarbejde med ECDC styrke ECDC's eksisterende sars-CoV-2-netværk af laboratorier med henblik på at gennemføre undersøgelser af karakteriseringen af nye varianter og deres indvirkning på effektiviteten af vacciner og behandlinger.

ØHERA vil i samarbejde med ECDC og internationale partnere identificere trusler med stor indvirkning og afhjælpe mangler med hensyn til tilgængeligheden af og adgangen til relevante medicinske modforanstaltninger. ØKommissionen vil støtte medlemsstaterne med op til 20 mio. EUR gennem EU4Health-programmet til at etablere integrerede og koordinerede overvågningssystemer under One Health-tilgangen for grænseoverskridende patogener. Testning og helgenomsekventering Der bør indføres målrettede diagnostiske test. Prioriterede grupper for målrettet testning bør f.eks. omfatte personer i udbrudssituationer med henblik på inddæmning eller afbødning, personer, der er i risiko for at udvikle alvorlig covid-19, og som har behov for behandling, og personer, der er i regelmæssig kontakt med sårbare befolkningsgrupper, såsom sundhedspersonale i akutte plejemiljøer og langtidspleje. Medlemsstaterne anvender hurtigtest som et middel til yderligere at styrke landenes samlede testkapacitet, navnlig i tilfælde af begrænset PCR-testkapacitet, eller hvor kliniske behov kræver hurtigere testbehandlingstider. I den forbindelse nedsatte EU's Udvalg for Sundhedssikkerhed en særlig teknisk arbejdsgruppe, der regelmæssigt skal gennemgå og ajourføre en fælles EU-liste over hurtigtest, der opfylder specifikke præstationskriterier for påvisning af sars-CoV-2. NØGLEAKTIONER FOR MEDLEMSSTATERNE ØHave tilstrækkelig test- og kontaktopsporingskapacitet og planlægge opskalering af nationale teststrategier, når det er nødvendigt. ØSikre parathed til en hurtig indsats i tilfælde af nationale eller lokale udbrud med politiske reaktioner af barometertypen. ØFortsætte kapacitetsopbygningen med henblik på laboratoriesekventering og viruskarakteriseringstjenester, herunder datarapportering på platforme med åben adgang, og sikre uafbrudt virusovervågning. ØForetage regelmæssige gennemgange af sikkerhedsstandarderne for laboratorier på grundlag af erfaringerne med covid-19, danne grundlag for de nødvendige revisioner og styrke biosikkerhedsstandarder. ØFortsætte den strategiske testning i forbindelse med repræsentativ og målrettet genomsekventering (i overensstemmelse med ECDC's vejledning) for at kunne overvåge fremkomsten og spredningen af varianter. III)Beredskabs- og indsatsforanstaltninger på folkesundhedsområdet Beredskabsplanlægning Der er dokumentation for, at ikkefarmaceutiske indgreb, såsom mundbind, udluftning og fysisk afstand, er effektive til at bremse spredningen af covid-19, hvis de gennemføres på et tidligt og omfattende tidspunkt og accepteres af samfundet. Medlemsstaterne bør have planer om hurtigt og effektivt at genindføre sådanne interventioner, hvis den nationale eller lokale epidemiologiske situation kræver det, med det formål at beskytte sårbare grupper og miljøer såsom hospitaler og langtidsplejefaciliteter. Der bør udvikles yderligere synergier med arbejdsmiljøstrategier for at beskytte arbejdstagerne og sikre forretningskontinuitet . Der bør også være klare planer for forvaltning af uddannelsesmiljøer, hvis der opstår en ny variant, ikke blot for at begrænse yderligere smitte blandt yngre aldersgrupper og af sårbare befolkningsgrupper, men også for at begrænse lukningen af skoler og deres indvirkning på børns uddannelse og trivsel. Udluftning er derfor et område, hvor der er behov for en yderligere indsats. Sars-CoV-2-smitte finder hovedsagelig sted indendørs, især når udluftningen er dårlig. Medlemsstaterne bør overveje at anvende udstyr, der er udstyret med filtre af høj kvalitet, navnlig i skoler, højrisikoområder og erhvervsmiljøer. NØGLEAKTIONER FOR MEDLEMSSTATERNE ØInden efteråret 2022 gennemgå effektiviteten, omkostningseffektiviteten og den sociale accept af ikkefarmaceutiske indgreb, der hidtil er gennemført, og udarbejde beredskabsplaner med henblik på at genindføre folkesundhedsmæssige foranstaltninger, hvis det er nødvendigt for at begrænse virkningen af nye varianter af sars-CoV-2. ØForbedre eller opretholde de nationale sundhedssystemers kapacitet til at håndtere det stigende antal tilfælde af covid-19 og/eller sæsoninfluenza, herunder hospitalskapacitet/kapaciteten på intensivafdelingerne og tilstrækkelige forsyninger af personlige værnemidler, vacciner og behandlinger. ØOffentliggøre ajourførte anbefalinger om brug af mundbind i specifikke miljøer for at beskytte personer, der er sårbare over for et alvorligt covid-19-forløb, såsom ældre og personer med underliggende helbredsproblemer. ØHurtigt øge luftkvaliteten indendørs med passende udluftning, navnlig i rum, som mange mennesker besøger, bor eller arbejder i, f.eks. sundhedsfaciliteter og skoler.

ØStyrke koordineringen mellem de offentlige sundheds- og arbejdsmiljømyndigheder, herunder udarbejde beredskabsplaner for fremtidige sundhedskriser i de nationale strategier for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen. ØOptimere og investere i infektionsforebyggelses- og -bekæmpelsespraksis i både akutte og langsigtede sundhedsmiljøer, f.eks. ved at sikre, at der er tilstrækkelige og tilstrækkeligt uddannede menneskelige ressourcer og materialer såsom personlige værnemidler til rådighed. Foranstaltninger vedrørende rejser inden for EU og på internationalt plan EU's digitale covidcertifikat har været en succes med hensyn til at give borgerne et værktøj, der er accepteret og pålideligt i hele EU. Det har forhindret, at der opstår et fragmenteret system med flere nationale certifikater. Systemet med EU's digitale covidcertifikat er tilstrækkeligt fleksibelt til, at det om nødvendigt kan tilpasses den eventuelle fremtidige udvikling og ny videnskabelig dokumentation. Nogle medlemsstater har også på grundlag af national lovgivning anvendt EU's digitale covidcertifikat på nationalt plan til at begrænse spredningen af covid-19, f.eks. ved at kræve, at personer skal være i besiddelse af et certifikat for at få adgang til kulturelle arrangementer, offentlig transport og arbejdssteder. Desuden har 37 lande og territorier uden for EU tilsluttet sig EU's digitale covidcertifikatsystem, og flere lande har tilkendegivet deres interesse eller indledt proceduren for at tilslutte sig, hvilket gør det til en global standard. Systemet med EU's digitale covidcertifikat har vist sig at være afgørende for den økonomiske genopretning og den kulturelle og sociale udveksling, også uden for EU's grænser. Som anført i Rådets henstilling (EU) 2022/107 bør alle restriktioner for den frie bevægelighed, der indføres som reaktion på pandemien, ophæves i overensstemmelse med nødvendigheds- og proportionalitetsprincippet, så snart den epidemiologiske situation tillader det. Som følge heraf kræver mange medlemsstater ikke længere, at rejsende inden for EU fremlægger covid-19-certifikater eller indfører andre rejserestriktioner. Kommissionen opfordrer andre medlemsstater, navnlig dem, der ophæver tilsvarende nationale folkesundhedsmæssige foranstaltninger, til at ophæve sådanne rejserestriktioner, hvor der ikke er noget folkesundhedsmæssigt behov for disse. EU's digitale covidcertifikat blev indført som en midlertidig foranstaltning i første omgang for et år. Da det imidlertid ikke kan udelukkes, at medlemsstaterne finder det nødvendigt at genindføre det i løbet af det kommende år, vedtog Kommissionen et forslag om at forlænge gyldigheden af forordningen om EU's digitale covidcertifikat indtil den 30. juni 2023. Forslaget har til formål at sikre, at det veletablerede system forbliver tilgængeligt, hvis den epidemiologiske situation kræver det. I forbindelse med rejser fra tredjelande vedtog Rådet desuden i juni 2020 en koordineret tilgang til rejser til EU, som siden er blevet ændret tre gange. Den seneste ændring, der blev vedtaget den 22. februar 2022, fastsætter, at medlemsstaterne bør ophæve de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU for personer, der er vaccineret med en EU- eller WHO-godkendt vaccine, og for personer, der er kommet sig efter covid-19, inden de rejser til EU. EU's digitale covidcertifikater og covid-19-certifikater udstedt af tredjelande, som anses for at svare til EU's digitale covidcertifikater, bør anvendes som det primære bevis for test og vaccination og som det eneste middel til at bevise restitution, eftersom de kan verificeres sikkert. Endelig bør bestræbelserne på at styrke medlemsstaternes kontaktopsporingskapacitet med hensyn til grænseoverskridende passagerer styrkes yderligere, hvor det er nødvendigt og forholdsmæssigt. Resultaterne af strømliningen af digitale kontaktopsporingsformularer, fremme af udbredelsen af EU's digitale skabelon og applikation og muliggørelse af en effektiv udveksling af passageroplysninger mellem medlemsstaterne tilskynder til yderligere forenkling og forbedringer. NØGLEAKTIONER FOR MEDLEMSSTATERNE OG EUROPA-PARLAMENTET ØOphæve kravet om, at rejsende skal fremlægge EU's digitale covidcertifikater, så snart den epidemiologiske situation tillader det, og navnlig når lignende nationale foranstaltninger ophæves. ØSikre vedtagelsen af Kommissionens forslag om at forlænge anvendelsen af forordningen om EU's digitale covidcertifikat. ØOphæve restriktionerne for rejser inden for og til EU, så snart den epidemiologiske situation tillader det, og navnlig når lignende nationale foranstaltninger ophæves. ØTilmelde sig platformen til udveksling af kontaktopsporingsformularer, hvilket i høj grad vil lette arbejdet, såfremt kontaktopsporing af passagerer på tværs af grænserne igen bliver en prioritet, hvis den epidemiologiske situation kræver det. Med henblik herpå vedtage digitale versioner, helst skabelonen og applikationen til EU's digitale kontaktopsporingsformular. IV)Covid-19-vacciner, -behandlinger og kliniske forsøg Covid-19-vacciner En anden generation af vacciner vil gradvist blive tilgængelig og tilbyde yderligere og eventuelt mere effektive muligheder, herunder bredere, mere robust og længerevarende eller bedre beskyttelse mod infektion eller smitte. Kommissionen, der arbejder gennem HERA, og Det Europæiske Lægemiddelagentur, i samarbejde med EU's internationale partnere, herunder koalitionen for innovation inden for epidemisk beredskab, vil fortsat samarbejde med vaccineudviklere for at sikre en koordineret tilgang til andengenerationsvacciner, der opfylder medlemsstaternes behov. Desuden er der på nuværende tidspunkt en række vaccineudviklere, der arbejder med kombinerede vacciner mod covid-19 og sæsoninfluenza. Hvis det lykkes, kan sådanne vacciner vise sig at være et effektivt redskab for medlemsstaterne. Enhver lovgivningsmæssig fleksibilitet og forenkling, der er nødvendig for den næste generation og universelle vacciner mod covid-19, vil blive behandlet af Kommissionen og EMA ved at bygge videre på de ændringer, der allerede er foretaget i den lovgivningsmæssige ramme, samt på eksisterende vejledningsdokumenter. Succesen med EU-strategien for covid-19-vacciner har ført til en stabil og forudsigelig forsyning af vacciner, som kombineret med stagnerende vaccinationstal har akkumuleret ubrugte doser. Derfor er Kommissionens og medlemsstaternes fokus nu gået i retning af et tæt samarbejde med fabrikanterne for at tilpasse udbud og efterspørgsel på den mest optimale måde.

EU-INITIATIVER OG -AKTIONER ØUdvikle en strategi for den næste generation af covid-19-vacciner, der tilskynder til koordinering mellem folkesundhedsaktører, eksperter og forskere i denne henseende. ØStøtte projekter til udvikling af næste generation af vacciner inden for rammerne af Horisont Europas arbejdsprogram for 2022 . ØIdentificere lovende kandidater til den næste generation af covid-19-vacciner og mobilisere alle tilgængelige instrumenter til at støtte deres udvikling. ØFremme forskning i nye vaccineformuleringer og investeringer i infrastrukturer i verdensklasse. ØFortsætte samarbejdet med vaccineudviklere og internationale partnere om at håndtere akkumuleringen af ubrugte vaccinedoser. Covid-19-behandlinger EU-strategien for covid-19-behandlinger har til formål at opbygge en bred vifte af sikre og effektive covid-19-behandlinger. Den dækker hele livscyklussen for lægemidler fra forskning, udvikling og udvælgelse af lovende kandidater over hurtig myndighedsgodkendelse, fremstilling og udrulning til endelig anvendelse. Indtil videre er otte covid-19-behandlinger i forskellige kategorier, som egner sig til anvendelse enten i hjemmet eller på hospitalet, blevet godkendt til behandling af forskellige stadier og sværhedsgrader af sygdommen. Kommissionen støtter medlemsstaterne i at få adgang til behandling og har indgået fire rammekontrakter, der har sikret tilgængeligheden af behandlinger i en række medlemsstater. Kommissionen prioriterer også arbejdet med nye behandlinger, herunder gennem ekspertgruppen om covid-19-behandlinger, som er en undergruppe under den europæiske ekspertgruppe om sars-CoV-2-varianter. Den vil fortsætte sit arbejde med overvågning af lovende behandlinger i tæt samarbejde med medlemsstaterne for at udpege dem, der potentielt giver patienterne de største fordele. Nye behandlinger skal helst være lettere at opbevare og administrere. Dette kan være særlig vigtigt for anvendelsen i lavindkomstlande og dermed give fordele til håndtering af covid-19 på globalt plan. Sideløbende med arbejdet med nye behandlinger er det nødvendigt at overvåge virusresistens (f.eks. over for monoklonale antistoffer eller antivirale lægemidler) for at vælge passende behandlinger og overvåge spredningen af resistent virus i befolkningen. Overvågning af den potentielle fremkomst af antiviral resistens er således afgørende under covid-19-pandemien. EU-INITIATIVER OG -AKTIONER ØSamarbejde med medlemsstaterne om at fastlægge prioriteter for yderligere fælles indkøb af behandlinger og styrke integrationen med etablerede nationale processer og EU-processer. ØYderligere muliggøre en koordineret vurdering af nye behandlingsmæssige forbindelser i storstilede europæiske adaptive platformsforsøg gennem den fælles rådgivningsmekanisme for adgang. ØFremme forskning i og udvikling af covid-19-behandlinger. HERA vil undersøge mulighederne for at støtte projekter, der er rettet mod udvikling af antivirale lægemidler. Kliniske forsøg På grund af det stigende behov for at udvikle nye vacciner og behandlinger er kliniske forsøg blevet vigtigere end nogensinde. Store, multinationale kliniske forsøg anses for at være den bedste tilgang til at generere tilstrækkelig klinisk dokumentation på kortest mulig tid til lovgivningsmæssige beslutninger. Covid-19-pandemien har vist, at der er behov for en hurtigere og mere robust procedure for medlemsstaternes koordinerede godkendelse af multinationale kliniske forsøg for at undgå fragmentering, når små, mononationale forsøg konkurrerer om de samme ressourcer og patientpopulationer. For at muliggøre omfattende multinationale forsøg med covid-19 i Europa, der imødekommer vores kontinents specifikke folkesundhedsbehov, er der oprettet to europæiske netværk for kliniske forsøg under Horisont 2020: ét for behandlinger og ét for vacciner. Desuden støtter den fælles rådgivningsmekanisme for adgang en effektiv udnyttelse af ressourcerne mellem forsøgene, og dobbeltarbejde undgås. Netværket for vaccineforsøg omfatter vaccinationsforsøg med fokus på folkesundheden hos ældre, i den almindelige voksne befolkning og hos børn. Desuden lancerede Europa-Kommissionen, EMA og lederne af Lægemiddelagenturet i januar 2022 ACT EU, der samler interessenter inden for klinisk forskning for at muliggøre større, hurtigere og bedre kliniske forsøg. Hurtig godkendelse af store kliniske forsøg i EU er også en del af EU's strategi for covid-19-behandlinger, og der blev iværksat en fælles indsats for at gennemføre den hurtige vurdering og godkendelse af multinationale forsøg med covid-19-behandlinger. Desuden blev EMA's taskforce for nødsituationer udvidet til at omfatte støtte til samarbejde mellem sponsorer for at muliggøre omfattende platformsforsøg i krisesituationer på folkesundhedsområdet. Som globale aktører bidrager de europæiske tilsynsmyndigheder til den igangværende revision af retningslinjerne for god klinisk praksis fra det internationale råd for harmonisering af tekniske krav til humanmedicinske lægemidler og støtter arbejdet i den internationale koalition af lægemiddelreguleringsmyndigheder for at lette den internationale accept af storstilede platformsforsøg til håndtering af sundhedskriser.

EU-INITIATIVER OG -AKTIONER ØStyrke den nationale kapacitet i EU/EØS-landene til at udføre forskning og bidrage til kliniske forsøg med flere lande under en krise. Rettidig gennemførelse af europæiske flerstatslige forsøg bør prioriteres. ØOvervåge den fuldstændige og rettidige gennemførelse af forordningen om kliniske forsøg med udvikling og regelmæssig offentliggørelse af nøgleresultatindikatorer. ØStøtte den koordinerede og harmoniserede gennemførelse og det reguleringsmæssige tilsyn med de EU-finansierede platformsforsøg for covid-19-behandlinger i henhold til forordningen om kliniske forsøg. ØGennemføre ACT EU-initiativet til styrkelse af kliniske forsøg, der leverer dokumentation til beslutningstagning, herunder om vacciner og behandlinger i forbindelse med folkesundhedskriser og pandemier. ØGennemføre EU4Health-fællesaktionen om hurtig godkendelse af forsøg med covid-19-behandlinger og udvikling af en harmoniseret procedure for fremskyndet og koordineret vurdering af ansøgninger om kliniske forsøg mellem medlemsstaterne i tilfælde af fremtidige nødsituationer. V)Modstandsdygtige forsyningskæder under hele pandemien Selv om vaccineproduktionskapaciteten i øjeblikket opfylder efterspørgslen, er der stadig behov for årvågenhed i forbindelse med flaskehalse i forsyningskæden, ikke kun for vacciner, men også for andre medicinske modforanstaltninger og deres inputmaterialer. Samarbejde med globale partnere, f.eks. gennem den fælles taskforce mellem EU og USA om covid-19-fremstillings- og forsyningskæder. For at bevare en del af den nyoprettede produktionskapacitet i EU i forbindelse med fremtidige sundhedskriser har Kommissionen desuden i dag bebudet lanceringen af EU FAB, et netværk af produktionskapacitet for vacciner, som altid er til rådighed. Kommissionen iværksætter udbudsproceduren for at sikre, at der til stadighed er en tilstrækkelig og fleksibel operationel produktionskapacitet for forskellige vaccinetyper, som let kan aktiveres i krisetider. Ud over det sundhedsindustrielle økosystem er der også behov for yderligere årvågenhed over for pandemiens næste fasers indvirkning på forsyningsudfordringer i andre industrielle økosystemer, f.eks. på grund af lokale nedlukninger eller personalemangel på logistikken. Tæt samarbejde med interessenter på tværs af industrielle økosystemer er fortsat vigtigt. Covid-19-pandemien har også fremhævet bredere udfordringer for det indre marked i tilfælde af uforudsete efterspørgsels- eller udbudschok. Bedre informationsudveksling og bedre kommunikationskanaler kunne have bidraget til en bedre styring af katastrofeberedskabet i specifikke sektorer af strategisk betydning. Disse aspekter vil bl.a. blive vurderet yderligere i konsekvensanalysen af Kommissionens kommende forslag om nødinstrumentet for det indre marked. EU-INITIATIVER OG -AKTIONER ØFortsætte outreachaktiviteterne over for erhvervslivet vedrørende pandemiforanstaltningernes indvirkning på tilgængeligheden af kritiske materialer rundt om i verden. ØLancere EU FAB, et netværk af enkelt- og/eller multiteknologiske produktionsanlæg i Europa til fremstilling af vacciner, som altid er til rådighed. ØFortsætte overvågningen af forsyningskæden for kritiske medicinske modforanstaltninger og deres inputmaterialer, navnlig i samarbejde med globale partnere, herunder gennem den fælles taskforce mellem EU og USA om covid-19-fremstillings- og forsyningskæder. VI)Bekæmpelse af mis- og desinformation Pandemien er blevet udnyttet af udenlandske aktører til at give næring til og forværre usikkerheden, frygten og borgernes reelle bekymringer til deres egen fordel. Sådan informationsmanipulation og indblanding, herunder desinformation, har truet den effektive reaktion på pandemien og undermineret offentlighedens tillid til de institutioner, der beskæftiger sig med covid-19-pandemien. I mere end to år har Kommissionen og den højtstående repræsentant støttet medlemsstaterne i at fremme tillidsværdigt indhold, afdække og reagere på informationshuller, engagere sig i bekæmpelse af informationsmanipulation og -indblanding og statslige og ikkestatslige aktørers forsøg på at udnytte krisen og bringe borgernes liv i fare. Som reaktion på den massive spredning af falske og/eller vildledende oplysninger på en utilsigtet måde har EU og medlemsstaterne intensiveret deres kommunikationsindsats for at give rettidige og faktuelle oplysninger om pandemien og de foranstaltninger, der er truffet. EU har øget sit samarbejde, både inden for EU-institutionerne og navnlig med EU's medlemsstater, interessenter fra civilsamfundet og erhvervslivet gennem det hurtige varslingssystem (RAS), for at udveksle oplysninger, analyser og bedste praksis om, hvordan man kan kommunikere strategisk og øge modstandsdygtigheden over for pandemirelateret informationsmanipulation samt samarbejde inden for rammerne af EU's adfærdskodeks. Den Europæiske Union har også offentliggjort en fælles meddelelse om covid-19-desinformation. På grund af det globale omfang og virkningerne af informationsmanipulation og indblanding i forbindelse med pandemien har EU også arbejdet tæt sammen med internationale partnere, navnlig G7-mekanismen for hurtig reaktion, for at udveksle viden om sådanne aktiviteter og udveksle oplysninger om indsatsmuligheder. NØGLEAKTIONER FOR MEDLEMSSTATERNE ØSikre en fortsat, konsekvent og gentagen formidling for at mindske mis- og desinformation om covid-19, navnlig understøttet af en overvågning af informationsmiljøet og -tendenser med henblik på at reagere og dele dem i overensstemmelse hermed.

ØUdarbejde klare budskaber om afbalancerede ikkefarmaceutiske indgreb, behovet for vaccination og eventuel genindførelse af foranstaltninger baseret på den bedste tilgængelige videnskab. ØIndføre specifikke ordninger for lokalsamfundsengagement for bedre at forstå bekymringer og risikoopfattelse. Overveje adfærdsmæssige undersøgelser, navnlig for at forstå accepten af vacciner — mod covid-19 og influenza — for at kunne optimere tilslutningen. ØUdarbejde kommunikationsstrategier for eventuelle nye behov for yderligere doser af covid-19-vacciner med nye eller ændrede vacciner. ØFortsat udveksle analyser og vurderinger af udenlandsk informationsmanipulation og indblanding i forbindelse med pandemien via EU's hurtige varslingssystem. EU-INITIATIVER OG -AKTIONER ØKommissionen og den højtstående repræsentant vil fortsat bygge videre på de foranstaltninger, der er anført i den fælles meddelelse om desinformation om covid-19 og handlingsplanen for europæisk demokrati for at øge modstandsdygtigheden over for mis- og desinformation på længere sigt. Dette omfatter fremme af udveksling af coronavirusrelateret kommunikationsmateriale mellem EU-institutionerne og medlemsstaterne samt overvågning og analyse af og hurtig reaktion på trusler mod folkesundheden. ØGennem den styrkede adfærdskodeks om desinformation vil Kommissionen styrke samarbejdet med onlineplatforme og støtte europæiske faktatjekkere. ØKommissionen støtter forskning med henblik på at forstå, hvordan misinformation og informationsmanipulation kan påvirke vaccinationstilslutningen. Behovet for yderligere forskning vil blive vurderet. VII)Global dimension: solidaritet og regeringsførelse EU, dets medlemsstater og finansielle institutioner, der fungerer som Team Europe, har stået i spidsen for den globale indsats over for covid-19, hvor ressourcer og ekspertise samles. EU har ført an i global solidaritet som verdens største eksportør af covid-19-vacciner, hvor over 2,1 mia. færdige doser er blevet eksporteret til 166 lande frem til marts 2022, svarende til ca. to tredjedele af den samlede produktion til dato, begyndende i pandemiens meget tidlige stadier. En eksporttilladelsesmekanisme, der i mellemtiden er erstattet af en overvågningsmekanisme, har sikret gennemsigtighed for så vidt angår de vacciner, der eksporteres, og fabrikanternes overholdelse af deres forpligtelser i de indkøbsaftaler, der er indgået med EU, og som omfattede tilsagn om at stille vacciner til rådighed internationalt med henblik på at sætte en stopper for den globale pandemi. Team Europe har afsat næsten 6 mia. EUR til ACT-A Accelerator, heraf over 4 mia. EUR til COVAX, vaccinesøjlen, i tilskud og lån til indkøb af vacciner til lav- og mellemindkomstlande. COVAX's humanitære buffer, der har til formål at muliggøre vaccination i skrøbelige sammenhænge og områder, der er vanskelige at nå, er indtil videre blevet støttet med 10 mio. EUR. EU har givet tilsagn om mindst 700 mio. doser covid-19-vacciner i donationer til partnerlande, hvoraf over 474 mio. allerede er blevet delt. Det har desuden gjort EU's strategi for covid-19-behandlinger skalerbar til gavn for covid-19-patienter globalt. Mere generelt har Team Europe mobiliseret over 46 mia. EUR til at hjælpe partnerlande med at imødegå pandemiens sundhedsmæssige og socioøkonomiske konsekvenser. Med et stort udbud af vacciner ligger udfordringen i at skifte fra at levere et stort antal doser til at administrere dem og hjælpe landene med at tackle deres specifikke udfordringer i den forbindelse. Team Europe har indtil videre mobiliseret 1 mia. EUR til dette formål. Den vaccinestøttepakke, der blev fremlagt på topmødet mellem Den Afrikanske Union og Den Europæiske Union (topmødet mellem AU og EU) i februar 2022, omfatter forsyning, supplerende materiale og leveringsstøtte. Den vil blive tilpasset landenes specifikke og skiftende behov. EU opfordrer til øget koordinering af de internationale bestræbelser på at styrke landenes kapacitet til effektiv anvendelse og administration af vacciner, f.eks. gennem den globale handlingsplan og dens indsatslinjer. Sideløbende følger EU op på konklusionerne fra topmødet mellem AU og EU sammen med afrikanske partnere, herunder om gennemførelsen af Team Europe-initiativerne til fremme af fremstillingen af vacciner, lægemidler og sundhedsteknologier i Afrika (MAV+) og til yderligere styrkelse af sundhedssystemer og lovgivningsmæssige rammer. Kommissionen vil yderligere styrke samarbejdet med Africa Centres for Disease Control and Prevention (Africa CDC) og det afrikanske lægemiddelagentur (AMA), navnlig med henblik på yderligere at øge de afrikanske sundhedssystemers modstandsdygtighed og fremme regionalt samarbejde, også i andre regioner i verden. Arbejdet vil fortsætte på tværs af landene på Vestbalkan og i landene i Det Østlige Partnerskab for at styrke sundhedssystemernes kapacitet til at håndtere lokale udbrud af covid-19 og andre overførbare sygdomme. Erfaringerne med covid-19-pandemien har understreget behovet for reformer af den globale sundhedsarkitektur og for, at det internationale samfund kan reagere kollektivt, effektivt og øjeblikkeligt på fremtidige pandemier. EU har været fortaler for et nyt juridisk bindende internationalt instrument om forebyggelse, beredskab og indsats i forbindelse med pandemier , og der er nu indledt forhandlinger. Et sådant instrument bør være en afgørende faktor for den globale sundhedsramme ved at afhjælpe de mangler, som covid-19-pandemien har afsløret. Dette går hånd i hånd med behovet for at sikre bedre overholdelse og gennemførelse af det internationale sundhedsregulativ og styrke WHO, herunder gennem bæredygtig og tilstrækkelig finansiering for at opfylde sit mandat. Ved at fortsætte sin ledende rolle med hensyn til at forbedre det globale sundhedslandskab vil EU fortsætte den multilaterale indsats. Det covid-19-topmøde, som USA indkaldte til den 12. maj, vil være en lejlighed til at styrke det globale samarbejde. Desuden vil Kommissionen på grundlag af det globale sundhedstopmøde i maj 2021 indkalde til det første forum for global sundhedspolitik med civilsamfundsorganisationer i de kommende måneder. Endvidere søger EU gennem WTO at styrke modstandsdygtigheden i den globale handel med vigtige produkter ved at tilskynde sine handelspartnere til at forpligte sig til at begrænse eksportrestriktioner for vigtige varer, sikre større gennemsigtighed i handelsforanstaltningerne og lette handelen i krisetider. EU arbejder også aktivt på at nå til enighed om intellektuel ejendomsrets rolle som led i en omfattende handels- og sundhedsstrategi på WTO's 12. ministerkonference.

EU-INITIATIVER OG -AKTIONER ØEU vil i samarbejde med internationale partnere fortsætte sin ledende rolle i den globale indsats over for covid-19 og tilpasse den til den nye kontekst — navnlig ved at levere en yderligere omfattende vaccinestøttepakke til Afrika baseret på forsyning, supplerende materiale og leveringsstøtte. ØTeam Europe vil fortsat støtte adgangen til passende sundhedspleje for alle befolkningsgrupper og stærkere sundhedssystemer i partnerlande i alle regioner for at opdage, behandle og forebygge sygdomme og reagere på nuværende og fremtidige epidemier og pandemier, navnlig gennem styrket lokal lægemiddelproduktion og gennem en One Health-tilgang. EU vil investere over 1 mia. EUR i at styrke sundhedssystemerne og mindst 1 mia. EUR i støtte til lokal fremstilling af sundhedsprodukter i Afrika. ØEU vil fortsat støtte landene på Vestbalkan og Det Østlige Partnerskab og de afrikanske lande i at styrke deres sundhedssystemer, herunder målrettet levering af tjenesteydelser, primær og sekundær sundhedspleje, sundhedspersonale og sundhedsinformationssystemer, og en grundlæggende pakke af væsentlige tjenester til at modstå chok, muliggøre tidlig varsling af sygdomsudbrud og forebygge antimikrobiel resistens. ØEU vil fortsat tilskynde sine partnere på Vestbalkan til at tilslutte sig aktiviteterne under EU4Health-programmet, til at undertegne EU's aftale om fælles indkøb (som også bør være åben for DCFTA-lande i det østlige partnerskab) og til sammen med Ukraine (og andre DCFTA-lande) at deltage i Udvalget for Sundhedssikkerhed som observatører. ØEU vil støtte og fremme den multilaterale indsats for at lære af erfaringerne fra den nuværende pandemi ved at forbedre de globale sundhedsstrategier, den globale sundhedsarkitektur og det internationale sundhedsregulativ. ØEU vil samarbejde med handelspartnere forud for Verdenshandelsorganisationens (WTO) 12. ministerkonference for at sikre den fortsatte tilgængelighed af nødvendige materialer gennem åbne forsyningskæder og handel og aktivt støtte arbejdet i WTO med indsatsen over for pandemien, herunder aspekter vedrørende intellektuel ejendomsret. 4.FORANSTALTNINGER, DER SKAL TRÆFFES PÅ MELLEMLANG OG LANG SIGT Covid-19 har skabt langsigtede udfordringer, som EU skal tackle for at være bedre rustet til på bæredygtig vis at håndtere sundhedstrusler fra smitsomme sygdomme. På grundlag af de kortsigtede foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående kapitel, er der mulighed for yderligere at forbedre pandemiberedskabet ved at anlægge en One Health-tilgang og styrke koordineringen af indsatsen mellem medlemsstaterne og på globalt plan. Desuden vil Kommissionen fortsat støtte yderligere beredskabsforanstaltninger under EU-civilbeskyttelsesmekanismen, der videreudvikler sin strategiske rescEU-reserve af medicinsk udstyr. Det er vigtigt at sikre, at covid-19-genopretningsforanstaltningerne også tager højde for de langsigtede klimamæssige, miljømæssige og sociale mål, for en bedre genopbygning. På længere sigt har ECDC fremlagt en analyse af kvalitative langsigtede scenarier, der viser en bred vifte af mulige resultater, som vist nedenfor. Medio april 2022 syntes den seneste genopblussen i Europa at aftage. Dette, kombineret med tegn på, at den vedvarende smitte, der for nylig er observeret blandt ældre befolkningsgrupper, måske ikke fører til en så betydelig forekomst af alvorlige sygdomme som tidligere, resulterer i en nuværende situation, der ligger mellem scenarierne "en mindsket trussel" og "regelmæssige reinfektioner". Det vil være nødvendigt at se, hvilket scenarie der vil holde på lang sigt. Fem mulige faser: Langsigtede scenarier for udviklingen af covid-19-pandemien En mindsket trussel Regelmæssige reinfektioner Dårligt håndterbare vintre Ikke-håndterbare vintre En ny pandemi ·Antallet af hospitalsindlæggelser og dødeligheden forbundet med covid-19 er blevet og er fortsat meget lav. ·Covid-19 anses for at kunne håndteres rutinemæssigt i hele EU/EØS. ·Der opstår fortsat nye varianter, som immunforsvaret ikke kender, hvilket medfører hyppige reinfektioner. ·Selv om covid-19-dødeligheden fortsat er forholdsvis lav, er der tilsyneladende en faldende immunitet, og der er ikke ubetydelige hospitalsindlæggelser og dødelighed blandt udsatte befolkningsgrupper. ·Virusset overhaler vaccinerne og vores immunsystems beskyttelse mod infektion og videre smitte. ·Sars-CoV-2-varianter opstår med en højere iboende sværhed kombineret med faldende immunitet. ·Befolkningens faldende vilje til at tage imod yderligere vaccinedoser bidrager også til betydelige belastninger om vinteren i sundhedssystemerne. ·Der er et tilstrækkeligt fald i immuniteten og udvikling i virusset til regelmæssigt at føre til hospitalsindlæggelser blandt den almindelige befolkning, som overstiger sundhedssystemernes kapacitet. ·Sådanne omstændigheder ville kræve strengere ikkefarmaceutiske indgreb i befolkningen, men disse er meget upopulære og dårligt overholdt, og derfor er de obligatoriske foranstaltninger reelt blevet opgivet. ·Generel vaccinationstræthed ·I dette scenarie bliver den vedvarende trussel om fremkomsten af nye pandemistammer i sidste ende realiseret. ·Vend tilbage til tilgange med "udfladning af kurven" for at købe tid til at indføre en revideret vaccine. ·En (gen)indførelse af strenge restriktioner i en allerede pandemitræt befolkning vil kræve en omhyggelig vurdering. Håndtering af pandemiens bredere sundhedsmæssige konsekvenser, herunder "langvarig covid" Covid-19-pandemiens komplekse, direkte og indirekte sundhedsvirkninger er indtil videre kun blevet delvist forstået. Det vil kræve yderligere dataindsamling og -analyse i de kommende år at opnå fuld forståelse af sådanne sundhedsvirkninger. Desuden skal omfanget af folkesundhedsmæssige, økonomiske og sociale spørgsmål i forbindelse med personer, der lider af sygdomme efter covid-19, også kaldet "langvarig covid", forstås.