[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 25.10.2007

KOM(2007) 632 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond Årsrapport 2006

BERETNING FRA KOMMISSIONEN

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond Årsrapport 2006

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 3

2. Nye anmodninger modtaget i 2006 3

3. Anmodninger modtaget i 2005 6

4. Et særligt problem: brugen af vekselkurser uden for euroområdet 7

5. Finansiering 7

6. Overvågning 8

7. Afslutninger 9

8. Forslag til en ny forordning om Solidaritetsfonden 10

9. Konklusioner 10

BILAG 1 European Union Solidarity Fund applications received or completed in 2006 12

BILAG 2 Criteria to mobilise the EU Solidarity Fund 13

BILAG 3 Determination of the amount of aid 14

BILAG 4 Thresholds for major disasters applicable in 2006 based on 2004 figures for Gross National Income 15

1. INDLEDNING

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond blev oprettet den 15. november 2002[1]. I henhold til forordningens artikel 12 skal Kommissionen forelægge Europa- Parlamentet og Rådet en rapport om fondens aktiviteter i løbet af det forgangne år. I denne rapport præsenteres fondens aktiviteter i 2006, som tidligere omfattende tre områder: behandlingen af nye anmodninger, der blev modtaget i løbet af 2006, overvågningen af den igangværende gennemførelse af tilskud samt evaluering af gennemførelsesrapporterne med henblik på forberedelse af afslutningen.

Endvidere redegøres der i rapporten for status for det forslag til en ny forordning om EU-Solidaritetsfonden, som Kommissionen fremsatte den 6. april 2006, og som skal gælde for perioden efter udløbet af de finansielle overslag for 2000-2006.

2. NYE ANMODNINGER MODTAGET I 2006

I løbet af 2006 modtog Kommissionen fire nye anmodninger om tilskud fra Solidaritetsfonden. I bilag 1 findes en detaljeret oversigt over samtlige sager. Sagerne blev vurderet i henhold til kriterierne i forordningen og ud fra de oplysninger, som modtagerstaterne kunne fremkomme med.

Det Forenede Kongerige

Den 17. februar 2006 fremsatte Det Forenede Kongerige anmodning om intervention i forbindelse med eksplosioner og brand på Buncefield-olielageret i Hertfordshire, der skete den 11. december 2005. Eksplosionerne påførte materielle, infrastrukturelle og miljømæssige skader og medførte en afbrydelse af driften. Omkring 2000 personer måtte midlertidigt forlade deres boliger. Den samlede direkte skade beløb sig til 730 mio. EUR. Den samlede befolkning i området udgør 138 000 personer, hvoraf de britiske myndigheder vurderede, at højst 10 000 var berørt.

I henhold til forordningens artikel 2, stk. 1, finder Solidaritetsfonden først og fremmest anvendelse i forbindelse med større naturkatastrofer[2]. Om end det hermed ikke udelukkes, at den kan finde anvendelse på teknologiske katastrofer, kan disse dog kun tages i betragtning under særlige omstændigheder[3].

Den normale tærskelværdi for intervention af Solidaritetsfonden i Det Forenede Kongerige i 2006 var 3,203 mia. EUR (dvs. 3 mia. EUR i 2002-priser). Da den direkte skade som følge af eksplosionen var væsentligt mindre end den normale tærskelværdi for intervention af Solidaritetsfonden, blev anmodningen baseret på kriteriet vedrørende større regionale katastrofer i henhold til forordningens artikel 2, stk. 2, hvorefter Solidaritetsfonden kan intervenere, hvis en række meget specifikke betingelser er opfyldt[4]. Kommissionen skal i medfør af forordningen "meget nøje" overvåge, at betingelserne er opfyldt.

Vurderingen af anmodningen viste, at om end eksplosionen havde forårsaget væsentlige skader lokalt, opfyldte anmodningen ikke forordningens betingelser for intervention af Solidaritetsfonden. Skaderne var væsentligt under den normale tærskelværdi for intervention af Solidaritetsfonden (under 23% af tærskelværdien) og kun en meget lille del af befolkningen i området var berørt. Ud fra disse omstændigheder besluttede de britiske myndigheder at trække anmodningen tilbage, hvilket skete ved en skrivelse, som Kommissionen modtog den 22. marts 2006.

Grækenland

De græske myndigheder fremsatte den 22. maj 2006 en anmodning efter oversvømmelser i marts 2006 i området omkring floden Evros i det østlige Grækenland. Der blev givet supplerende oplysninger i juli og november 2006; oversættelsen af disse oplysninger fra græsk medførte en væsentlig forsinkelse i vurderingen af anmodningen. Der er her tale om den anden anmodning inden for 13 måneder vedrørende oversvømmelser i området omkring floden Evros. Den første anmodning, der blev fremsat i 2005, blev ikke fundet tildelingsberettiget og blev derfor afvist[5].

Oversvømmelserne i 2006 forårsagede direkte skader for ca. 372 mio. EUR, næsten tre gange mere end det foregående års skader, men stadig under den normale tærskelværdi for intervention af Solidaritetsfonden, nemlig 1,004 mia. EUR, svarende til 0,6 % af Grækenlands BNI. Anmodningen blev derfor baseret på kriteriet vedrørende større regionale katastrofer.

Over 70 % af de omkring 180 000 personer, der udgør befolkningen i det oversvømmede område var direkte berørt. Infrastruktur og netværk i området blev påført væsentlige skader og den økonomiske aktivitet i regionen blev lammet. Langs flodens bredder blev omkring 100 mio. m² landbrugsland oversvømmet, og det anslås, at 2 000 stykker kvæg gik tabt. Oversvømmelserne medførte en total ødelæggelse af landbrugsprodukterne, og på grund af den langsomme dræning af de oversvømmede områder var der ingen mulighed for nysåning. På grund af de manglende landbrugsprodukter var en stor del af den lokale industri forhindret i at foretage nogen form for landbrugsmæssig, forarbejdningsmæssig eller handelsmæssig aktivitet i en region, hvor 90 % af befolkningens hovedbeskæftigelse er landbrug. Som følge af de alvorlige skader på vandings- og vandforsyningsnettet måtte der uddeles drikkevand på flasker i en række kommuner. Det forventedes, at reparation af vandforsyningsnettet, søgning efter nye, alternative vandboringer, der ikke er berørt af grundvandsforureningen samt søgning efter nye kilder ville skabe en kritisk situation i området generelt i over et år. Det er også blevet nævnt, at den negative indvirkning af oversvømmelserne, der betragtes som de værste i 50 år, på den økonomiske aktivitet, fandt sted i et område, der allerede var hårdt ramt af oversvømmelserne i 2005. Den samlede virkning heraf har medført en alvorlig begrænsning af den lokale økonomis genetableringsevne.

Kommissionen vedtog derfor i begyndelsen af 2007 at foreslå en mobilisering af fonden og at tildele en støtte på 9,3 mio. EUR.

Ungarn

Som følge af den oversvømmelseskatastrofe, der ramte Ungarn i april og maj 2006, fremsendte de ungarske myndigheder den 9. juni til Kommissionen en anmodning om støtte fra Solidaritetsfonden. Anmodningen blev fremsendt på engelsk, og der var således ikke behov for oversættelse, inden Kommissionen kunne gennemføre vurderingen. Yderligere oplysninger, som Kommissionen havde anmodet om for korrekt at kunne gennemføre vurderingen, blev modtaget den 21. september. Oversvømmelserne kunne i henhold til forordningen betegnes som "større naturkatastrofer", da de direkte skader på omkring 560 mio. EUR oversteg tærsklen for mobilisering af fonden (459 494 mio. EUR , svarende til 0,6 % af Ungarns BNI).

Katastrofen berørte over 1,5 mio. personer i 8 af Ungarns 20 regioner langs floderne Donau og Tisza. De ungarske myndigheder berettede om alvorlige skader på infrastrukturerne, navnlig i forbindelse med vandforsyning og spildevandsnet (136 mio. EUR), oversvømmelsesbeskyttelse (85 mio. EUR), transportsektoren (93 mio. EUR), landbruget (over 61 mio. EUR), den kulturelle arv og adskillige naturparker.

Den 1. december 2006 vedtog Kommissionen at foreslå, at fonden blev mobiliseret og at tildele en støtte på 15 mio. EUR. Det tilsvarende foreløbige udkast til ændringsbudget – omfattende både Ungarn og Grækenland – blev fremlagt i 2007, straks efter færdiggørelsen af vurderingen af den græske anmodning.

Spanien

Efter skovbrandene i Galicien i august 2006 fremsatte de spanske myndigheder den 6. oktober til Kommissionen en anmodning om støtte fra Solidaritetsfonden. Anmodningen blev fremsendt på spansk, og oversættelsen heraf tog mere en 4 uger.

I henhold til de af de spanske myndigheder fremsendte oplysninger forårsagede brandene en samlet skade på omkring 91 mio. EUR , svarede til under 3 % af den normale tærskelværdi for intervention af Solidaritetsfonden i Spanien (3,203 mia. EUR, dvs. 3 mia. EUR i 2002-priser). Da den samlede skade var under den normale tærskelværdi for intervention af Solidaritetsfonden blev anmodningen baseret på kriteriet vedrørende "større regionale katastrofer".

Den spanske anmodning vedrørte hele Galicien, som har en samlet befolkning på 2,760 mio. personer. Der blev registreret i alt 1 908 brande, fordelt på 128 kommuner, hovedsagelig i den vestlige del af Galicien, som har en befolkning på 1,5 mio. personer, inklusive større byer som Santiago de Compostela, Ourense og Vigo. Selv om der kunne påvises væsentlige skader i skovbruget og miljøet generelt, var der i anmodningen kun uvæsentlige henvisninger til skader, der havde haft direkte indflydelse på befolkningen. Det var således ud fra de fremlagte oplysninger ikke muligt for Kommissionen at konkludere, at størstedelen af befolkningen i det område, som anmodningen vedrørte, var blevet direkte berørt.

Man undersøgte ikke den i anmodningen antydede mulighed for, at visse af brandene var påsatte, yderligere.

Kommissionen konkluderede i sin vurdering, at selv om det af de spanske myndigheders oplysninger fremgik, at der var sket væsentlig skade på miljøet, som også ville have negativ virkning på levevilkårene, havde denne katastrofe ikke berørt størstedelen af befolkningen, og der var ikke bevis for, at den ville få varig indflydelse på regionens økonomiske stabilitet. Dette blev bekræftet af, at skaden kun udgør 0,2 % af Galiciens BNP.

Kommissionen besluttede derfor den 20. februar 2007 at afvise anmodningen og underrettede de spanske myndigheder herom.

3. ANMODNINGER MODTAGET I 2005

Efter at de østrigske myndigheder den 12. januar 2006 havde fremsendt yderligere oplysninger kunne vurderingen – som skete baseret på kriteriet vedrørende ekstraordinære regionale katastrofer – af den østrigske anmodning af 19. oktober 2005 i forbindelse med oversvømmelserne i delstaterne Vorarlberg og Tyrol i august 2005 afsluttes.

Den samlede direkte skade blev vurderet til 591,94 mio. EUR, svarende til omkring 0,27 % af Østrigs BNI eller 45 % af den normale tærskelværdi for intervention af Solidaritetsfonden i Østrig (0,6 % af BNI). Over 60% af de 98 000 personer i det oversvømmede område blev alvorligt ramt.

Det fremgik, at oversvømmelserne forårsagede alvorlige og vedvarende afbrydelser af infrastrukturen, navnlig i forbindelse med transport, vandforsyning, spildevandsbehandling og energi med vedvarende virkninger for alle økonomiske sektorer, herunder landbrug. I den private sektor var der tale om et stort antal ødelagte boliger (over 1200 alene i Tyrol), alvorlige skader på erhvervslivet, navnlig turismen, der er regionens hovedindkomstkilde. Virkningerne af oversvømmelserne forventedes at være mærkbare i over et år. I betragtning af de meget omfattende skader kunne virkningerne af disse oversvømmelser i en region med næsten 100 000 beboere ikke karakteriseres som værende udelukkende lokale. Kommissionen vedtog derfor, at fonden blev mobiliseret og at tildele en støtte på 14,8 mio. EUR.

Efter at de rumænske myndigheder den 29. december 2005 havde fremsendt yderligere oplysninger til Kommissionen kunne vurderingen af de to oversvømmelsesrelaterede katastrofer, som Rumænien havde anmodet om i 2005, afsluttes i begyndelsen af 2006. Kommissionen vedtog den 10. marts, at fonden blev mobiliseret og at tildele en støtte på 18,8 mio. EUR for forårets oversvømmelser og 52,4 mio. EUR for efterårets oversvømmelser.

Kommissionen havde allerede den 23. december 2005 foreslået, at der skulle ydes støtte til Bulgarien i forbindelse med de to oversvømmelsesrelaterede katastrofer, som indtraf i foråret og efteråret 2005 med henholdsvis 9,7 mio. EUR og 10,6 mio. EUR.

Den 27. april 2006 godkendte Rådet og Parlamentet Kommissionens foreløbige udkast til ændringsbudget, som i én pakke omfattede fem støtteaktioner til Østrig, Rumænien og Bulgarien, og vedtagelsen af de tilsvarende beslutninger om ydelse af tilskud skete den 19. juni for Bulgarien, den 29. juni for Østrig og den 26. juli for Rumænien.

4. ET SÆRLIGT PROBLEM: BRUGEN AF VEKSELKURSER UDEN FOR EUROOMRÅDET

De seneste anmodninger om støtte fra Solidaritetsfonden fra lande uden for euroområdet har rejst spørgsmålet om, hvilken vekselkurs, der skal anvendes i forbindelse med konversion af støtten til den lokale valuta. Forordningen indeholder ikke særlige bestemmelser om anvendelse af euroen.

Dette forhold s særlige problemer i tilfælde af kursudsving, f.eks. mellem datoen for beslutning og den dato, beløbet reelt krediteres modtagerstatens bankkonto. Hvis den relevante konversionsdato fastsættes til datoen for beslutning og der sker en revaluering af den lokale valuta i forhold til euroen op til udbetalingsdatoen vil der reelt være tale om en forringelse af støttebeløbet i den lokale valuta. Det er klart, at disse kursudsving mellem beslutnings- og udbetalingdsato kan være både positive og negative.

I samtlige tilfælde til nu har man foretaget euro-konversionen med udgangspunkt i vekselkursen på beslutningsdatoen. For at forenkle den finansielle gennemførelse af støtten har Kommissionen hidtil anmodet modtagerlandene om at anvende denne præcise vekselkurs i hele gennemførelsesperioden og som udgangspunkt for den endelige gennemførelsesrapport og gennemførelsesrapporten vedrørende anvendelsen. Kommissionen agter at fortsætte sin nuværende praksis ud fra et ønske om, at Den Europæiske Unions Solidaritetsfond skal ses som et ubureaukratisk instrument.

Kommissionen agter endvidere at fortsætte sin nuværende praksis, der går ud på at kræve, at modtagerlandene anvender Kommissionens regnskabskurs som omregningskurs. Disse kurser offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og kan findes her:

http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro .

5. FINANSIERING

De fem sager fra 2005, for hvilke proceduren ikke havde kunnet afsluttes før årets udgang (oversvømmelser i Østrig, Rumænien og Bulgarien), blev behandlet i ét enkelt ændringsbudget Det foreløbige udkast til ændringsbudget 1/2006[6] blev godkendt af budgetmyndigheden den 27. april 2006. Betalingen kunne effektueres efter vedtagelse af beslutningen om ydelse af tilskud og efter undertegnelse af gennemførelsesaftalen. I alle fem tilfælde blev udbetalingen forsinket på grund af modtagerlandenes forsinkede fremsendelse af forslag til anvendelse af midlerne, som skal indgå i gennemførelsesaftalen (nærmere oplysninger findes i bilag 1)

Støttebeløbenes størrelse blev i hvert tilfælde fastsat på grundlag af den standardmetode, som Kommissionen tidligere havde udviklet, og som forklares i detaljer i årsrapporten for 2002/2003 (jf. også bilag 3 til denne årsrapport). De udbetalte støttebeløb i 2006 er som følger::

Modtager | Katastrofe | Kategori | Støtte (EUR) |

Østrig | oversvømmelse | regional | 14 798 589 |

Rumænien | oversvømmelse, forår | større | 18 797 800 |

Rumænien | oversvømmelse, sommer | større | 52 406 870 |

Bulgarien | oversvømmelse, forår | større | 9 722 183 |

Bulgarien | oversvømmelse, sommer | større | 10 632 185 |

I alt | 106 357 627 |

Den betragtelige mængde ressourcer i forbindelse med de fem oversvømmelsesrelaterede sager gjorde det, fordi der på tidspunktet for budgetproceduren ikke var tilsvarende frie betalingsbevillinger til rådighed, nødvendigt at indgive en anmodning om yderligere betalingsbevillinger i det foreløbige udkast til ændringsbudget 1/2006.

Kommissionen fremsatte i forbindelse med de anmodninger fra Grækenland og Ungarn, der blev modtaget i 2006, det foreløbige udkast til ændringsbudget 2/2007[7], som blev godkendt af budgetmyndigheden den 7. juni 2007. Der vil være en redegørelse herfor i årsrapporten for næste år.

6. OVERVÅGNING

Kommissionen aflagde i 2006 syv kontrolbesøg: det første besøg i juni vedrørte Slovakiet (storm i Tatra-området), en senere række kontrolbesøg vedrørte de fire lande (Sverige, Estland, Letland og Litauen), der var blevet ramt af den store storm i januar 2005. Der blev gennemført kontrolbesøg i Rumænien og Bulgarien i henholdsvis oktober og november, begge vedrørende gennemførelse af tilskud fra Solidaritetsfonden i forbindelse med de to oversvømmelseskatastrofer i 2005.

Som ved tidligere lejligheder hilste de berørte myndigheder disse besøg varmt velkommen, idet de gav anledning til drøftelse af tekniske spørgsmål såsom udgiftsberettigelse og kontrolanliggender. De slovakiske myndigheder rejste spørgsmålet om, hvilken vekselkurs, der skal anvendes i forbindelse med konversion af støtten til den lokale valuta, når modtagerlandet er uden for euroområdet. Den valgte løsning (se punkt 4 ovenfor) var relevant for alle andre modtagerlande, der havde modtaget støtte i 2005 og 2006 og blev efterfølgende generelt anvendt. Besøgene gjorde det også muligt for Kommissionen at danne sig et indtryk af Solidaritetsfondens merværdi og indsamle informationer om gennemførelsessystemerne. Man kunne konstatere, at de anvendte gennemførelsessystemer var forskellige fra land til land, men at de generelt kunne betegnes som effektive og gennemskuelige, og at de fleste lande benytter de strukturer og procedurer, der allerede eksisterer i forbindelse med strukturfonden. Gennemførelsen foregik i et tilfredsstillende tempo og i de fleste lande var der taget passende skridt til at sikre overholdelse af overvågnings- og kontrolkravene. Hvor dette ikke fuldt ud så ud til at være tilfældet, gentog Kommissionen behovet for, at overvågning og kontrol fra begyndelsen gøres til en integreret del af gennemførelsessystemerne.

7. AFSLUTNINGER

I henhold til artikel 8, stk. 2, i forordning 2012/2002 skal modtagerstaten senest seks måneder efter udløbet af fristen på et år at regne fra datoen for udbetalingen af tilskuddet forelægge en gennemførelsesrapport vedrørende anvendelsen vedlagt en begrundelse for udgifterne (i det følgende benævnt "udgiftserklæring"). Efter denne procedure afslutter Kommissionen fondens tiltag.

Med hensyn til afslutning af tiltag i forbindelse med de to italienske sager, som der blev modtaget en gennemførelsesrapport om den 18. november 2005 (jordskælv i Molise/Apulia-regionen og vulkanen Etnas udbrud), bemærkede Kommissionen, at hele støttebeløbet fra Solidaritetsfonden (dvs. 16 798 000 EUR for vulkanen Etnas udbrud og 30 826 000 EUR for jordskælvene i Molise/Apulia-regionen) var blevet anvendt af de italienske myndigheder. Kommissionen anmodede (i henhold til artikel 9 i gennemførelsesaftalen) de italienske myndigheder om yderligere oplysninger om udgiftserklæringen vedrørende den finansielle gennemførelse af støtten, som blev modtaget den 22. november 2006. Efter en indgående analyse af de yderligere oplysninger afsluttede Kommissionen denne intervention den 30. april 2007.

Med hensyn til støtten til Portugal (skovbrande i 2003), som der blev modtaget en gennemførelsesrapport om i juni 2005, modtog Kommissionen yderligere oplysninger fra de portugisiske myndigheder den 8. maj 2006 og den 25. august 2006. De portugisiske myndigheder oplyste, at et beløb på 42 359 112,21 EUR (af den samlede støtte på 48 539 000 EUR) reelt var blevet brugt. Derfor skal en saldo på 6 179 887,79 EUR tilbagebetales. De portugisiske myndigheder oplyste endvidere i gennemførelsesrapporten vedrørende anvendelsen, at et beløb på 211 613,80 EUR efter en revision ikke kan komme ind under Solidaritetsfonden. Derfor skal også dette beløb tilbagebetales. Ved udløbet af den periode, som denne årsrapport dækker, var det dog endnu ikke muligt at afslutte interventionen, da visse faktorer i skadesoverslagene i anmodningen endnu pågår. I henhold til artikel 10, stk. 2, i forordningen skal Kommissionen, hvis de forvoldte skader er langt mindre omfattende end vurderet, kræve, at modtagerstaten tilbagebetaler et tilsvarende beløb af tilskuddet. De portugisiske myndigheder blev derfor anmodet om at bekræfte omfanget af den direkte skade. De portugisiske myndigheder bekræftede ved skrivelse modtaget den 16. april 2007, at den direkte skade beløb sig til 1 302 mio. EUR, og ikke 1 228 mio. EUR som antaget i anmodningen. det samlede beløb, der skal tilbagebetales, udgør derfor 6 391 501,59 EUR. Procedurerne for tilbagebetaling er indledt.

Kommissionen fik i 2006 tilsendt de endelige gennemførelsesrapporter om tilskud ydet i 2004, der var udarbejdet af Spanien (skovbrande ved den portugisiske grænse) og Malta (oversvømmelse). Kommissionen modtog yderligere oplysninger til gennemførelsesrapporten vedrørende den støtte, der blev ydet efter olieudslippet fra tankskibet Prestige i Spanien. Ved udløbet af den periode, som denne årsrapport dækker, pågik vurderingen af disse gennemførelsesrapporter stadig. Med hensyn til støtten på 19 625 mio. EUR, der var ydet til Frankrig i forbindelse med oversvømmelserne i Rhone-deltaet i 2004, for hvilken gennemførelsesrapporten også blev modtaget i 2006, afsluttede Kommissionen sine tiltag den 29. november 2006. Da et beløb på 135 492,09 EUR ikke var blevet anvendt, indledte Kommissionen procedurerne for tilbagebetaling af dette beløb.

8. FORSLAG TIL EN NY FORORDNING OM SOLIDARITETSFONDEN

Efter at finansrådenes arbejdsgruppe i Rådet havde indledt en undersøgelse af Kommissionens forslag til en ny forordning om Solidaritetsfonden under det britiske rådsformandskab blev arbejdet hermed intensiveret i de første måneder af det østrigske formandskab i 2006. Mens udvidelsen af fondens anvendelsesområde kun mødte modstand fra enkelte medlemsstaters side, var et overvejende antal delegationer skeptiske over for næsten alle andre nye elementer i forslaget. Kommissionen fremlagde et antal arbejdsdokumenter for at påvise, at disse forbehold – navnlig hvad angik finansieringen af den reviderede fond – var ubegrundede, men der skete ingen fremskridt. På sit møde den 15. marts konkluderede det østrigske formandskab, at forslaget foreløbig ikke skulle viderebehandles.

I modsætning hertil vedtog Europa-Parlamentet den 18. maj den meget positive Berend-beretning, der var udarbejdet af udvalget om regionalpolitik (REGI). Samtidig med, at man anmodede om en række ændringer, støttede beretningen generelt alle de elementer, der var indeholdt i Kommissionens forslag. Efter vedtagelsen af Berend-beretningen blev forslaget den 30. maj igen sat på dagsordenen i Rådets arbejdsgruppe, selv om dette ikke medførte nogen ændring i medlemsstaternes holdning.

Kommissionen iværksatte en række forsøg – herunder også på kommissionsformandsniveau – på at overbevise medlemsstaterne, deriblandt navnlig det nytiltrådte finske formandskab og ved udgangen af 2006 det tyske formandskab om, at debatten om forslaget skulle tages op på ny. Ved udgangen af 2006 var der dog ikke sket nogen fremskridt.

9. KONKLUSIONER

Der blev modtaget i alt 4 nye anmodninger om tilskud fra Solidaritetsfonden i 2006, et begrænset antal sammenlignet med de tre foregående år. Kun den ungarske anmodning vedrørte Solidaritetsfondens vigtigste anvendelsesområde, store naturkatastrofer, hvorfor Kommissionen umiddelbart var stand til at foreslå, at fonden blev mobiliseret. Denne anmodning blev efterfølgende accepteret af budgetmyndigheden.

Tre andre anmodninger blev indsendt på grundlag af kriteriet for en regional katastrofe, hvoraf én – vedrørende eksplosionen på Buncefield-olielageret - blev trukket tilbage af de britiske myndigheder på grund af tvivl om dens egnethed i forhold til forordningens bestemmelser, der generelt udelukker støtte i forbindelse med teknologiske katastrofer (det bør bemærkes, at forslaget til en ny forordning om Solidaritetsfonden indeholder en udtrykkelig reference til teknologiske katastrofer). De oplysninger, der blev fremlagt som begrundelse for den græske anmodning vedrørende oversvømmelserne i området omkring floden Evros, den anden af anmodningerne vedrørende regionale katastrofer i 2006, opfyldte bestemmelserne, og man kunne derfor foreslå, at fonden blev mobiliseret. Anmodningen vedrørende skovbrandene i Galicien blev afvist, da forordningens krav ikke var opfyldt.

I 2006 fremsatte Kommissionen forslag om et samlet støttebeløb fra fonden på 24,4 mio. EUR. Næst efter 2004 er dette det laveste årlige beløb siden fondens oprettelse i 2002.

Om end tendensen er mindre markant end i tidligere år, bekræftede erfaringerne fra 2006, at hovedparten af anmodninger om hjælp fra Solidaritetsfonden ikke fremsættes i forbindelse med fondens vigtigste anvendelsesområde større naturkatastrofer, men på grundlag af betingelserne vedrørende en usædvanlig regional katastrofe. Det er stadig relativt vanskeligt at opfylde disse betingelser - som i henhold til forordningen skal undersøges af Kommissionen, der "meget nøje gennemgår de anmodninger, den modtager". Med omkring 60 % ligger antallet af afviste sager på grundlag af betingelserne vedrørende en usædvanlig regional katastrofe stadig højt. Anmodninger i forbindelse med større naturkatastrofer, hvor der kun er tale om ét enkelt kvantitativt kriterium, er hidtil alle blevet positivt vurderet.

Kommissionen er derfor fortsat af den opfattelse, at man på den ene side set ved anvendelse af ét enkelt kriterium for at udløse anvendelse af fonden, med lavere kvantitative tærskler end de i dag anvendte, og på den anden side set ved en afskaffelse af det nugældende (ikke-kvantitative) kriterium vedrørende "usædvanlig regional katastrofe" vil kunne komme frem til en mere effektiv anvendelse af Solidaritetsfonden. Det vil også bidrage til at undgå den frustration, der opstår, når anmodninger, afvises, fordi det er meget vanskeligt at opfylde kriteriet for "usædvanlig" regional katastrofe.

Erfaringen har vist, at sådanne ændringer stort set ville være neutrale, da de samme beslutninger om mobilisering af fonden vil skulle tages under de nye kriterier. Men ved at gøre kriterierne mere gennemskuelige og afskaffe de komplicerede regionale kriterier i den nuværende forordning vil de nationale myndigheder have et bedre indtryk af, om de skal investere betydelige ressourcer i udarbejdelsen af en anmodning til fonden eller ej. Derfor vil de nye regler kunne ses som et konkret bidrag til bestræbelserne om "bedre lovgivning".

Derfor håber Kommissionen, at Rådet vil genoptage sin behandling af Kommissionens forslag af 6. april 2005 til en ny forordning om Solidaritetsfonden, som indeholdt de relevante bestemmelser. Herudover vil udvidelsen af fondens anvendelsesområde til også at omfatte andre katastrofer end naturkatastrofer give EU en vigtig mulighed for på en stærk måde at give udtryk for sin solidaritet i forbindelse med kriser, der ikke skyldes naturen.

BILAG 1 European Union Solidarity Fund applications received or completed in 2006

Country | BNI 2004 | 0.6% of BNI | Major disaster threshold 2006 |

AT | ÖSTERREICH | 234 184 | 1 405.103 | 1 405.103 |

BE | BELGIQUE-BELGIË | 290 703 | 1 744.220 | 1 744.220 |

BG | BALGARIJA | 18 927 | 113.563 | 113.563 |

CY | KYPROS | 12 297 | 73.784 | 73.784 |

CZ | ČESKA REPUBLIKA | 82 560 | 495.358 | 495.358 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 216 000 | 13 296.000 | 3 202.578* |

DK | DANMARK | 195 471 | 1 172.825 | 1 172.825 |

EE | EESTI | 8 456 | 50.733 | 50.733 |

EL | ELLADA | 167 356 | 1 004.137 | 1 004.137 |

ES | ESPAÑA | 827 642 | 4 965.852 | 3 202.578* |

FI | SUOMI/FINLAND | 149 197 | 895.182 | 895.182 |

FR | FRANCE | 1 657 132 | 9 942.792 | 3 202.578* |

HR | HRVATSKA | 27 623** | 165.739 | 165.739 |

HU | MAGYARORSZÁG | 76 582 | 459.494 | 459.494 |

IE | IRELAND | 125 714 | 754.285 | 754.285 |

IT | ITALIA | 1 343 620 | 8 061.718 | 3 202.578* |

LT | LIETUVA | 17 591 | 105.543 | 105.543 |

LU | LUXEMBOURG (G-D) | 22 643 | 135.855 | 135.855 |

LV | LATVIJA | 10 945 | 65.667 | 65.667 |

MT | MALTA | 4 203 | 25.220 | 25.220 |

NL | NEDERLAND | 489 791 | 2 938.746 | 2 938.746 |

PL | POLSKA | 186 029 | 1 116.176 | 1 116.176 |

PT | PORTUGAL | 140 465 | 842.788 | 842.788 |

RO | ROMÂNIA | 58 947** | 353.681 | 353.681 |

SE | SVERIGE | 281 444 | 1 688.665 | 1 688.665 |

SI | SLOVENIJA | 25 905 | 155.429 | 155.429 |

SK | SLOVENSKÁ REPUBLIKA | 32 790 | 196.738 | 196.738 |

TR | TÜRKIYE | 24 1373 | 1 448.237 | 1 448.237 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 754 367 | 10 526.204 | 3 202.578* |

* ~ EUR 3 billion in 2002 prices

** GDP (BNI not available)

[1] Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, EFT L 311/3 af 14.11.2002, i det følgende "forordningen".

[2] Forordningens artikel 2, stk. 1: “På anmodning af en medlemsstat eller et land, med hvilket der føres forhandlinger om tiltrædelse af Den Europæiske Union, herefter benævnt »modtagerstat«, kan der først og fremmest frigøres midler fra fonden, hvis der på modtagerstatens område indtræder en større naturkatastrofe, som har alvorlige følgevirkninger for borgernes livsvilkår, det naturlige miljø eller økonomien i en eller flere regioner eller et eller flere lande.”

[3] Det eneste hidtidige tilfælde, hvor Solidaritetsfonden har interveneret i forbindelse med en ikke-naturkatastrofe var tankskibet “Prestige”'s forlis ud for den spanske kyst.

[4] " … en usædvanlig katastrofe, fortrinsvis en naturkatastrofe, som berører størstedelen af befolkningen med alvorlige og vedvarende følger for livsvilkårene og den økonomiske stabilitet i regionen".

[5] derligere oplysninger findes i årsrapporten for 2005, KOM(2006)444 endelig.

[6] SEK(2006)325 endelig af 10.3.2006.

[7] KOM(2007)148 endelig af 28.3.2007.