KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 523 endelig udg. 
Bruxelles, den 08.02.1995 
95/0026 (SYN) 
95/0027 (CNS) 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
DEN AUDIOVISUELLE POLITIK 
Hvordan skaber vi et gunstigt klima for 
den europæiske programindustri? 
(MEDIA II - 1996-2000) 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 95/0026 (SYN) 
om et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske 
audiovisuelle programindustri (MEDIA II - Uddannelse) 
(1996-2000) 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 95/0027 (CNS) 
om et program til fremme af udvikling og distribution af europæiske 
audiovisuelle produktioner (MEDIA II - Udvikling og Distribution) 
(1996-2000) 
(forelagt af Kommissionen) 
DEN AIIDIOVISIIETIE POT ITTK 
Hvordan skaber vi et gunstigt klima for programindustrien? 
(MEDIA II- 1996-2000) 
la 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
KAPITELl 
Nve retningslinier for ELf's støtteordninger 
I. Den europæiske programindustris konkurrencesituation 
II. Støtteordningerne må tages op til revision 
III. Principper og fremgangsmåder for støtteordningerne 
III. 1 Uddannelse 
111.2 Projektudvikling eller præproduktion 
111.3 Produktion og distribution 
IV. Fra MEDIA-programmet (1991-1995) til nye EU-støtteordninger (1996-2000) 
IV. 1 Status over MEDIA-programmet 
IV.2 Nye målsætninger 
KAPITEL II 
Uddannelsesprogram for branchefolk i den audiovisuelle programindustri 
I. Indledning 
1.1 Vækst og jobskabelse 
1.2 Ansvar 
1.3 Begrundelse for en fællesskabsindsats 
II. Redegørelse for situationen 
II. 1 Uddannelsesstrukturer 
11.2 Uddannelsesniveauer 
11.3 Uddannelsernes indhold 
III. Retningslinjer for en europæisk indsats 
III. 1 Formål 
III.2 Prioriterede foranstaltninger 
Forslag til Rådets afgørelse 
Bilag: Uddannelsesforanstaltninger 
Fi nansi eringso versi gt 
KAPITEL III 
Plan til fremme af udvikling og distribution af europæiske audiovisuelle produktioner 
I. Indledning 
II. Redegørelse 
II. 1 Udviklingsfasen - et overset stadium 
II.2 Strukturelle svagheder i distributionsleddet 
III. Retningslinjer for den europæiske indsats 
111.1 Udvikling 
111.2 Distribution 
111.3 Støtteordninger 
Forslag til Rådets afgørelse 
Bilag: Planlagte foranstaltninger 
Finansieringsoversigt 
Bilag: Den Europæiske AV-konference, temahøring 
\>m AymmsymM POMTIK 
Hvordan skaber vi et gunstigt klima for programindustrien? 
(MEDIA II - 1996-2000) 
Kapitel I 
Nvc retningslinier for EU*s sff ffrywflningyr 
INDLEDNING 
Den europæiske programindustri lider af en række strukturelle svagheder, der, hvis der ikke bliver 
ført en politik, der kan sikre den konkurrencedygtighed på mellemlang sigt, vil bevirke, at de 
forventninger, der knyttes til informationssamfundet både kulturelt og økonomisk, ikke kan 
opfyldes. 
Disse svagheder er der redegjort for i den grønbog om de strategiske muligheder for at styrke 
programindustrien, som Kommissionen offentliggjorde i april 1994. 
Opsplitning i nationale markeder, hvor det er svært at overleve for virksomheder, der er 
tilstrækkeligt store til at tage konkurrencen op på det europæiske marked og verdens­
markedet. 
Denne opsplitning cementeres af svaghederne ved distributionssystemerne og 
programmernes manglende grænseoverskridende gennemslagskraft 
Kronisk kapitalmangel. 
Manglende evne til at tiltrække kapital for at få denne udvikling vendt. 
De høringer, Kommissionen foretog af medlemsstaternes myndigheder og fagkredse på grundlag 
af grønbogen(1), viste, at der var bred enighed om situationens alvor og de mulige konsekvenser 
heraf. Den aktuelle situation gør det særlig vanskeligt for de europæiske operatører på det 
audiovisuelle område at leve op til de forventninger, der knyttes til informationssamfundet og den 
hermed forbundne øgede sendekapacitet. Der er en klar risiko for at svælget mellem udbuddet af 
europæiske produktioner og fjernsynsstationernes stigende efterspørgsel vil blive større, således 
at forbrugerne hovedsagelig kun får mulighed for at se programmer, der er fremstillet af ikke-
europæiske producenter. Dette kan føre til afvisning fra deres side. 
(l) "Strategiske muligheder for at styrke programindustrien i forlængelse af Den Europæiske 
Unions audiovisuelle politik - Grønbog". Dok. KOM(94) 96 endelig udg. af 6.4.1994. 
For det, der i sidste ende står på spil, er de europæiske producenters mulighed for at få adgang 
til kommunikationsmidlerne - uanset fagområde - de nationale kulturers udbredelse og ikke mindst 
rentabiliteten for investeringer i infrastrukturer, såfremt programmerne er så lidet attraktive, at der 
er fare for at disse investeringer ikke vil kunne forrentes og afdrages. 
I forlængelse af topmødet på Korfu understregede industri-og telekommunikationsministrene på 
deres ekstraordinære rådsmøde den 28. september 1994, at det var "yderst vigtigt" at "forbedre 
den europæiske A V- og informationsindustris konkurrencedygtighed på verdensmarkedet, og i den 
forbindelse sikre den nødvendige opbygning af en europæisk programindustri under hensyntagen 
til de kulturelle forhold og disse programmers betydning for samfundet " 
Opbygningen af en europæisk programindustri, der kan opfylde informationssamfundets kulturelle 
og økonomiske behov, der er konkurrencedygtig og nå længere sigt rentabel« er altså en af de 
vigtigste målsætninger for Den Europæiske Union. 
Den europæiske programindustris konkurrencesituation 
De europæiske audiovisuelle programmer er blevet mindre konkurrencedygtige i løbet af 
de seneste år. 
De sidste ti år har de europæiske film mistet to tredjedele af deres tilskuere i de 
europæiske biografer. Deres markedsandel er nu nået ned på under 20 %. Det faldende 
biogfafbesøg, som har været meget kraftigt i Europa (fra 1,2 mia besøgende til 550 mio i 
løbet af 15 år), er navnlig gået ud over de europæiske film. 
De europæiske fjernsynsstationer har mere end fordoblet deres sendetid siden 1988 (fra 
500 000 timer til nu I 000 000), uden at dette har medført en tilsvarende forholdsmæssig 
forøgelse af produktionen af europæiske værker. Disse kan nemlig ikke konkurrere med 
de amerikanske programmer, der tilbydes på markedet til priser, der undertiden er ti gange 
lavere. De europæiske programmer sælges sjældent til andre lande på det europæiske 
marked, da de som oftest retter sig mod et regionalt eller nationalt publikum. 
Dette betyder, at EU's handelsbalanceunderskud inden for det audiovisuelle område bliver 
stadig større. I forholdet til USA er der tale om et underskud på ca. 3,6 mia dollars. 
De europæiske operatørers problemer med at få udarbejdet kataloger over deres produktion 
forklarer i vid udstrækning den europæiske industris svage konkurrenceevne. Sådanne ka­
taloger er nemlig nøglen til en udviklingsstrategi, eller sagt med andre ord, den kapital, 
som informationssamfundet nok skal sikre udnyttelsen og forrentningen af. 
Den forandring i det europæiske audiovisuelle landskab, som den forøgede sendekapacitet 
og de nye tjenesteydelser må forventes at medføre, vil uden tvivl blive meget mere gen­
nemgribende end den, den første liberaliseringsbølge forårsagede. Ved århundredeskiftet 
er man måske kommet op på over 500 stationer, og sendetiden kan vise sig at være steget 
fra de nuværende 1 mio timer til 3,5 mio Den europæiske audiovisuelle industri synes med 
sin nuværende konkurrenceevne ikke at være i stand til at tage denne nye opfordring op. 
Men hvis vi ikke når at hoppe på den udvikling, informationssamfundet medfører, vil de 
ekstra aktiviteter og de nye arbejdspladser (over 1,8 mio), som de nye tjenesteydelser 
forventes at bringe med sig, kun i meget beskedent omfang komme europæerne til gode. 
II. Støtteordningerne må tages op til revision 
I alle medlemsstater har der længe været afsat undertiden betydelige midler til støtte­
ordninger for den audiovisuelle industri. EU vedtog i 1990 MEDIA-programmet. der løber 
indtil udgangen af 1995, og i 1993 en handlingsplan for indførelse af avancerede 
fjernsynstjenester i Europa. 
De høringer, der er blevet foretaget på grundlag af Kommissionens grønbog og 
tænketankens rapport, har til overflod vist, at det er alle led i den europæiske program­
industri der er mere eller mindre svage, lige fra produktion til distribution. Uddannelserne 
er ikke gode nok, der ofres ikke nok på præproduktion og marketing i Europa i 
sammenligning med, hvad ikke-europæiske producenter bruger til udvikling af projekter, 
produktionen når sjældent op på den nødvendige kritiske masse, værkerne distribueres alt 
for ofte kun på det regionale eller nationale plan og dermed i begrænset omfang, og 
biograferne er utidssvarende. 
Sigtet med de regionale og nationale støtteordninger samt EU's støtteordninger har været 
at afhjælpe problemerne i alle led af den audiovisuelle industri. Disse ordninger har haft 
en vis succes og har gjort det muligt for nogle lande at bevare en vis produktion. Men 
deres betydning for den europæiske programindustris samlede produktion har været 
begrænset. 
Selv om man må erkende, at audiovisuel produktion er yderst risikofuld rent økonomisk, 
og at kulturelle hensyn er helt afgørende på dette område, er det så alligevel ikke en uom­
gængelig nødvendighed med nytænkning for en branche med tilhørende støtteordninger, 
som hvert år producerer 500 film i Europa, hvoraf 200 aldrig bliver vist i biograferne, og 
hvoraf de, der bliver vist, kun sjældent får den forventede succes, og i givet fald da som 
oftest kun på nationalt niveau? 
Det ville være illusorisk at basere en genopretnings- og udviklingsstrategi udelukkende på 
en revision af EU's eksisterende støtteordninger eller på nye EU-ordninger, for det første 
fordi disse ordninger kun udgør en minimal andel af de ordninger til støtte for den 
audiovisuelle industri, der findes i EU-landene (under 10% af de samlede offentlige 
midler), og for det andet fordi det ikke er meningen, at EU-ordninger skal træde i stedet 
for nationale ordninger til fremme af medlemsstaternes kulturelle identitet. En plan til 
støtte for den europæiske audiovisuelle industri må derfor nødvendigvis både bestå af 
regionale, nationale og EU-ordninger, der supplerer hinanden. 
III. Principper og fremgangsmåder for støtteordningerne 
Hvis den europæiske programindustri skal være konkurrencedygtig, kunne vokse sig stor 
og sikre nye arbejdspladser samt leve op til de forventninger, der stilles til informations­
samfundet, må der mobiliseres menneskelige og finansielle ressourcer som aldrig før. Ud 
over almindelige investeringsfremmende foranstaltninger og særlovgivning for den 
audiovisuelle branche må der ordninger til, der først og fremmest fører til en mobilisering 
af ressourcer, der kan fremme konkurrencedygtigheden og genoprette dynamikken på 
markedet. 
Disse ordninger må tage udgangspunkt i nødvendigheden af sætte ind før selve 
produktionen (forskning og uddannelse) og i ønsket om at satse på de nationale kulturers 
mangfoldighed og udbredelse. Det står imidlertid også klart, at en sådan satsning i vid 
udstrækning bliver afgørende for branchens samlede konkurrencedygtighed. 
En sådan udviklingsstrategi forudsætter støtteordninger, der fremmer en mere effektiv 
organisation af branchen. Man må derfor undgå at sprede ressourcerne og i stedet søge at 
koncentrere dem om strukturelle mål. Tilsvarende må man i de led af den audiovisuelle 
produktion, hvor det skønnes relevant med støtte, sørge for en klar fordeling af midlerne 
på de forskellige niveauer (regionalt, nationalt og EU), således at indsatsen på disse 
områder kommer til at supplere hinanden. 
Dette er i overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Union, hvor der er fastsat 
nye regler for EU's indsats. I denne traktat bekræftes subsidiaritetsprincippet, og i 
artikel 3B fastslås det, at "Fællesskabet i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet 
kun handler, hvis og i det omfang målene for den påtænkte handling ikke i tilstrækkelig 
grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor, på grund af den påtænkte handlings 
omfang eller virkninger, bedre kan gennemføres på fællesskabsplan". Desuden tillægger 
traktaten Fællesskabet nye beføjelser med hensyn til industripolitik (artikel 130), 
erhvervsuddannelse (artikel 127) og kultur (artikel 128). EU's indsats på disse områder 
skal bestå i at støtte og/eller supplere medlemsstaternes foranstaltninger på en sådan måde, 
at disses forrettigheder respekteres. 
Under henvisning til artikel 130, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union vedrørende 
industriens konkurrenceevne ("Medlemsstaterne rådfører sig med hinanden i kontakt med 
Kommissionen og samordner om nødvendigt deres aktioner. Kommissionen kan tage de 
initiativer, den finder hensigtsmæssige for at fremme denne samordning") og for at opnå 
en sådan synergi foreslår Kommissionen, at der oprettes et organ for udveksling af ideer 
og kulegravning, hvor de forskellige berørte nationale myndigheder er repræsenteret. Dette 
organ skulle under Kommissionens ledelse have til opjgave at: 
opbygge en databank med oplysninger om de nationale støtteordninger 
udveksle erfaringer med støtte til investeringer i, uddannelse inden for og fremme af 
produktion og distribution. 
Uden at foregribe denne koordination kan de nye støtteordninger beskrives således: 
111.1 Uddannelse 
De foretagne høringer har vist, at der er nødvendigt med offentlig støtte til uddannelse. 
I henhold til artikel 127 i traktaten om Den Europæiske Union skal medlemsstaterne 
iværksætte en erhvervsuddannelsespolitik, der tilpasser arbejdskraftens kvalifikationer til 
behovet (her på et audiovisuelle område). 
EU skal støtte og supplere medlemsstaternes foranstaltninger, stimulere samarbejdet om 
erhvervsuddannelse mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder og fremme ud­
vekslingen af oplysninger og erfaringer. 
Denne indsats skal tage hensyn til de" kulturelle aspekter" (artikel 128, stk. 4) og 
respektere de regionale og nationale kulturforskelle. 
Formålet med EU's indsats på dette område skal være at få den europæiske dimension 
integreret i de forskellige uddannelseskurser, således at nuværende og kommende fagfolk 
kan lære at udnytte udviklingspotentialet på det europæiske og internationale marked, 
uanset om der er tale om administration, marketing eller ny teknologi. EU bør ikke gribe 
ind i medlemsstaternes kulturpolitik, hvilket for eksempel udelukker, at den støtter 
uddannelse i at skrive manuskripter til audiovisuelle produktioner. 
EU's indsats bør også tage sigte på at få oprettet et uddannelsesnetværk. Der bør nedsættes 
et videnskabeligt udvalg om uddannelse bestående af repræsentanter for de vigtigste 
uddannelsesmyndigheder og -institutioner på det audiovisuelle område, således at Kommis­
sionen kan trække på den nødvendige ekspertise. 
111.2 Projektudvikling eller præproduktion 
De foretagne høringer har klart vist, at der ikke investeres tilstrækkeligt i præproduktion 
af europæiske værker. Projektudviklingen hører hjemme i virksomhederne, eventuelt med 
støtte fra regionale eller nationale ordninger. 
Selv om audiovisuel produktion ikke er en naturvidenskab, kan dens skæbne beregnes fra 
konciperingen. Hvis man ikke allerede fra dette stadium gør sig tanker om værkets 
europæiske og internationale dimension, har det ringe chancer for at tiltrække sig interesse 
uden for den region, hvor det er blevet konciperet, og for at finde afsætning på andre 
markeder og dermed forrente investeringen. 
Hvis der investeres mere i præproduktion, må der også flere sigtes højere, når det gælder 
distribution af film eller fjernsynsprogrammer. For at fremme noget sådant bør EU i 
overensstemmelse med artikel 130 støtte udvikling af projekter, der baserer deres 
distributionsstrategi på en europæisk dimension. Kommissionen vil ligeledes opfordre de 
regionale og nationale myndigheder til at dreje deres indsats i denne retning. 
III.3 Produktion og distribution 
En mere effektiv organisation af produktions- og distributionsstrukturerne, der udnytter 
fordele ved det indre marked for at få adgang til det internationale marked er en vigtig 
forudsætning for den europæiske programindustris fremtid. 
8 
Hvis der skal mobiliseres ekstra menneskelige og finansielle ressourcer på dette område, 
er der helt nødvendigt, at der produceres film og fjernsynsprogrammer, der kan vises flere 
forskellige steder både i og uden for Europa, og at man råder over distributionsnetværk, 
der gør det muligt at forrente investeringerne. 
En sådan forbedret organisation er først og fremmest virksomhedernes ansvar, men de 
offentlige myndigheder kommer også ind i billedet, når der trækkes på støtteordninger til 
finansieringen af produktion og distribution. Når disse ordninger nu skal tages op til 
revision, fremgår det klart, at det ikke nytter meget at gøre en ekstra indsats til fordel for 
produktion, hvis afsætningsmulighederne ikke forbedres, og det ikke nytter noget med en 
ekstra indsats, der for eksempel skal fremme oprettelse af transeuropæiske distributions­
netværk, hvis de værker, der produceres, ikke er således konciperet eller har tilstrækkelig 
finansiel kritisk masse til at være interessant for forskellige publikumsgrupper. Hvis der 
ikke er nok af dens slags værker, vil eventuelle europæiske distributionsnetværk i stor 
udstrækning blot formidle ikke-europæiske produktioner. 
Som det understreges i grønbogen og rapporten fra tænketanken, er målet at sørge for "et 
marked til vore produkter og produkter til markedet". 
Branchens virksomheder må satse på produktion og distribution af audiovisuelle pro­
duktioner, der kan vises for et større publikum, og som er konciperet og ført ud i livet 
således, at de bliver tilstrækkeligt attraktive til, at de kan sikre deres egen forrentning, og 
at det bliver lettere at udarbejde kataloger. 
Set ud fra dette synspunkt skal støtteordningerne sørge for mere dynamik i forholdet 
mellem producenter og distributører på europæisk plan (efter en periode, hvor 
distributørerne har haft en tendens til ikke at deltage i præfinansieringen af produktion). 
Den positive virkning, som et sådant øget samarbejde ville have for branchen, ville 
yderligere blive forstærket af en europæisk produktion/distribution af dyre film, som er 
en del af markedet, hvor de europæiske operatører er forholdsvis dårligt repræsenteret. 
Den audiovisuelle industri må begynde at investere i denne del af markedet, da erfaringen 
viser, at jo større budget en film har, jo større er dens chance for at blive en økonomisk 
succes. Dette var desuden en af konklusionerne fra den europæiske audiovisuelle 
konference (30. juni, 1. 6g 2. juli i Bruxelles), nemlig at der måtte produceres og 
distribueres 15-20 dyre film om året i Europa. 
Det er op til medlemsstaterne at sørge for, at deres støtteordninger svarer til de fastsatte 
målsætninger og bidrager til, at der etableres relevante strukturer på deres markeder og det 
europæiske marked. Deres indsats skal være dikteret af ønsket om at fremme den 
kulturelle identitet og kreativitet og omfatte alle produktions- og distributionsled, herunder 
den nødvendige forbedring af biograferne, som også sorterer under de regionale og lokale 
myndigheder. 
Fællesskabet skal i henhold til artikel 130 i traktaten om Den Europæiske Union bidrage 
til, "at industrien kan tilpasse sig strukturforandringerne" ved at "træffe beslutning om 
specifikke foranstaltninger til, støtte for medlemsstaternes aktioner" for at sikre de 
nødvendige betingelser for industriens konkurrencedygtighed. EU's indsats skal også, både 
for film og fjernsynsprogrammers vedkommende, fremme samarbejde mellem producenter 
og distributører med henblik på produktion af værker til det europæiske og internationale 
marked og oprettelsen af europæiske distributionsnetværk. 
IV. Fra MEDIA-programmet (1991-1995) til nye EU-støtteordninger (1996-2000) 
IV. 1 Status over MEDIA-programmet 
Handlingsprogrammet til fremme af udviklingen af den europæiske audiovisuelle industri 
(MEDIA), som Rådet havde truffet beslutning om (90/685) for en periode af fem år ( 1991 -
1995), havde til formål at yde støtte til de forskellige led af den audiovisuelle produktion, 
med undtagelse af finansiering af produktion. Der blev etableret nitten foranstaltninger, 
der dækkede aktiviteter fra uddannelse til distribution. Det var meningen fra begyndelsen, 
at den finansielle støtte til foranstaltningerne skulle gøre det muligt for disse at klare sig 
selv økonomisk. 
Høringerne har vist, at MEDIA-programmet har givet ikke-ubetydelige resultater. Det 
samme gjorde den halvvejsevalueringsrapport, som Kommissionen har udarbejdet på 
grundlag af en uafhængig ekspertrapport, og drøftelser med branchens folk. MEDIA-
programmet har navnlig virket som en katalysator: hver investeret ECU har gennemsnitligt 
ført til investering af andre tre ECU fra anden side. Forholdet mellem MEDIA-pengene 
og den opnåede omsætning var som 1 til 16, hvis man medregner indtægterne fra de 
forskellige medier (biografer, fjernsyn og video). Ved udgangen af 1994 var der ydet støtte 
til over 5 000 initiativer. Desuden har MEDIA-programmet givet anledning til, at der er 
blevet oprettet en række netværk af virksomheder og fagfolk på europæisk niveau, som 
vil frembyde et vigtigt udviklingspotentiale i de kommende år. 
Men der blev også konstateret svagheder. Der var afsat for få midler til programmet i 
forhold til de anviste opgaver. Indsatsen havde været for spredt. Man havde ikke været i 
stand til at påvirke den europæiske programindustris strukturer. 
Flertallet af dem, der var blevet hørt (medlemsstater og branchefolk), fandt, at man burde 
koncentrere EU's støtteordninger om relevante mål på europæisk niveau og større 
foranstaltninger, for at gøre dem mere effektive og strukturrettede. 
IV.2 Nye målsætninger 
På grundlag af traktaten om Den Europæiske Union og de høringer, der er afholdt med 
udgangspunkt i Kommissionens grønbog, bør indsatsen til fordel for programindustrien 
tage sigte på: 
at påvirke den europæiske programindustris strukturer 
at udnytte fordelene ved det store marked 
at fremme komplementariteten mellem EU's og medlemsstaternes indsats samt 
branchens finansielle medansvar 
at indføre støtteordninger hovedsagelig bestående af lån med tilbagebetalingspligt og 
lån på særlig favorable vilkår fremfor tilskud uden tilbagebetalingspligt 
at hovedvægten lægges på automatisk støtte fremfor for på selektiv støtte. 
10 
Under hensyntagen til resultaterne af de afholdte høringer og til EU-traktatens ikrafttræden 
fremsættes der her forslag til to retsakter, en om uddannelse og en om udvikling og 
distribution. Kommissionen agter desuden at opfordre til, at der oprettes støtteordninger, 
der skal fremme mobiliseringen af ressourcer til audiovisuel produktion (film, tv). 
Kommissionen vil eventuelt udarbejde et forslag til retsakt om oprettelse af et finansielt 
instrument samt finansiering heraf. En sådan eventuel EU-garanti vil i givet fald blive 
baseret på hensynet til en sund budgetforvaltning og finansdisciplin for at dække de risici, 
der er forbundet med lån og lånegarantier fra tredjemand til AV-produktion. 
11 
KAPITEL II 
UDDANNELSESPROGRAM FOR BRANCHEFOLK 1 DEN AUDIOVISUELLE 
PROGRAMINDUSTRI 
h INDLEDNING 
1. Vækst og jobskabelse 
Den hurtige stigning i udbuddet af audiovisuelle programmer, som skyldes, at der bliver 
stadig flere produktionssektorer og mere differentierede produkter samt at udsendel-
sesmulighederne bliver stadig større, bevirker, at programindustrien bliver en sektor med 
et meget stort ekspansionspotentiale. Det europæiske programmarked har været et af dem, 
der har haft den største fremgang på verdensplan med en reel vækststigning på 6% om 
året. 
Hvis denne rivende udvikling inden for programindustrien skal fortsætte og have en 
jobskabende effekt i Europa, er der behov for en basis af højt kvalificerede branchefolk. 
Det er de konklusioner, Kommissionen når frem til i hvidbogen om "Vækst, konkur­
renceevne og beskæftigelse". 
2. Ansvar 
Uddannelse er i dag noget, der fortsætter langt ud over de traditionelle skole- og 
universitetssammenhænge. Hvis konkurrenceevnen i den audiovisuelle branche skal øges, 
er der med de hurtige ændringer i økonomien og teknologierne behov ikke blot for en 
ekstremt solid grunduddannelse men også for videre- og efteruddannelse på et hvilket som 
helst tidspunkt i erhvervskarrieren. 
Det er noget der vedrører alle parter: virksomheder, uddannelsescentre, erhvervs­
organisationer og offentlige myndigheder, uanset i hvor høj grad de er involveret. Enhver 
må tage sin del af ansvaret for at sikre sammenhæng. 
3. Begrundelse for en fællesskabsindsats 
Den støtte, der gives til den audiovisuelle industri - på nationalt plan eller på 
fællesskabsniveau - kan kun blive effektiv, hvis man sørger for, at der er kvalificerede 
branchefolk, der magter de nye udfordringer. 
Derfor må investeringer i den audiovisuelle industri nødvendigvis følges op af investering 
i de mennesker, der skal sørge for, at den udvikles. Det er de offentlige myndigheders 
opgave at motivere til og støtte erhvervsuddannelse ved hjælp af en indsats på mellemlang 
og lang sigt. 
Uddannelsespolitikken i Den Europæiske Union er nu med i traktatens målsætninger 
(artikel 127). 
12 
På baggrund af de krav, der blev fremsat på "Den europæiske AV-konference" (Bruxelles, 
30. juni-2. juli 1994), anser Kommissionen det for meget vigtigt, at uddannelse af de 
branchefolk, der skal sikre den audiovisuelle industris fremtid, bliver et led i den 
audiovisuelle politik. 
Parallelt med den indsats, der gøres i medlemsstaterne, bør Fællesskabet gøre en indsats 
for at: 
supplere kvalifikationerne (først og fremmest på managementområdet og i forbindelse 
med ny teknologi) hos de branchefolk, der arbejder i europæisk sammenhæng 
motivere de eksisterende erhvervsuddannelsescentre til at tage hensyn til det audio­
visuelle markeds europæiske dimension og motivere dem til at sikre en relevant 
undervisning 
at samle de eksisterende uddannelser i netværk, således at overførsel af knowhow og 
samarbejde mellem uddannelsescentrene bliver lettere. Det er i dag af meget stor 
betydning, at der arbejdes tværnationalt, når det drejer sig om de ny teknologier, fordi 
der er tale om kostbart udstyr, der hurtigt forældes. 
TL REDEGØRELSE FOR SITUATIONEN 
1. Uddannelsesstrukturer 
Der findes i dag en lang række meget forskellige institutioner, som tilbyder uddannelse 
på spillefilm- og tv-området i Den Europæiske Union. Der er over 400 institutioner, som 
kan inddeles i fire hovedgrupper: 
højere erhvervsuddannelsesinstitutioner, som tilbyder de studerende en teknisk 
infrastruktur og giver en i det væsentlige teknisk uddannelse 
institutioner hvor undervisningen er centreret om audiovisuel teori, og som be­
skæftiger sig meget lidt med praksis 
institutioner - mest i universitetssammenhæng - som tilbyder en generel uddannelse 
inden for kommunikation, hvor det audiovisuelle kun er en del af uddannel­
sesprogrammet (den største og mest heterogene gruppe) 
skoler, der underviser i datamatgrafikteknikker (den mindste gruppe). 
Der er kun få overgangsmuligheder mellem disse forskellige former for uddannelses­
institutioner, som koncentrerer deres undervisning enten om det teoretiske eller om det 
praktiske. 
13 
2. Uddannelsesniveauer 
Grunduddannelse 
De sidste fyrre år har man i Europa haft en lang række højere uddannelsesinstitutioner, 
som har uddannet folk til spillefilm- og tv-branchen ofte parallelt med højere tekniske 
uddannelsesinstitutioner, der underviser i billed- og lydteknikker. De sikrer en generelt god 
grunduddannelse men beskæftiger sig ofte ikke med det audiovisuelle markeds funktion. 
Videreuddannelse 
Der mangler generelt videreuddannelse i Europa,, bortset fra hvad der tilbydes i visse 
radiospredningsorganer og visse faglige organisationer. Den hurtige teknologiske udvikling 
og ændringerne af markedet gør det nødvendigt for industrien, at der i de enkelte 
medlemslande tages initiativer, der kan sikre, at forfattere, instruktører, producenter og 
teknikere bevarer et højt kvalifikations- og produktivitetsniveau. 
3. Uddannelsernes indhold 
Man har kunnet konstatere en lang række mangler ved de eksisterende uddannelser. 
Producentuddann el se (udvikling af et produktionsprojekt, udarbejdelse af en finansiel 
plan og af en marketingstrategi m.v.) mangler stort set i de traditionelle uddan­
nelsesprogrammer. 
Man har ligeledes kunnet konstatere, at der mangler uddannelse på områder som 
distribution og produktionsudnvttelse. Der findes ingen specifikke uddannelser i 
Europa på disse områder. 
Uddannelse i ny spillefilm- og tv-teknologi (digitalteknikker, multimedier, inter­
aktivitet m.v.) eksisterer kun som isolerede initiativer. Uddannelsen gives generelt 
punktuelt af industrien selv i form af praktikantophold, workshops og seminarer. 
III. RETNINGSLINJER FOR EN EUROPÆISK INDSATS 
1. Formål 
1.1 EU's indsats skal generelt have til formål at tilgodese industriens behov for udvikling og 
medvirke til at øge dens konkurrenceevne ved at bidrage til at forbedre grunduddannelsen 
og udvide mulighederne for livslang videreuddannelse for branchefolk i den audiovisuelle 
industri og særlig på følgende områder: 
management på europæisk plan, således at branchefolk sikres de kvalifikationer, der 
sætter dem i stand til bedst muligt at udnytte det audiovisuelle programmarkeds 
europæiske dimension og motiveres til at udvikle projekter, der svarer til behovene 
på markedet 
14 
anvendelse og udvikling af nye avancerede teknikker til produktion af rentable pro­
grammer til det europæiske og internationale marked 
Uddannelsen på disse to hovedområder skal være i et europæisk perspektiv. 
1.2 De initiativer, der tages, skal kunne bidrage til at forbedre samarbejdet mellem de 
forskellige parter på uddannelsesområdet: uddannelsesinstitutioner, branchefolk og virk­
somheder. 
1.3 De skal tage hensyn til strukturelle målsætninger som udvikling af en selvstændig 
produktionssektor og navnlig af små og mellemstore virksomheder, udvikling af de 
potentielle muligheder i lande eller regioner med ringe audiovisuel produktionskapacitet 
og/eller med et begrænset geografisk og sprogligt afsætningsområde. 
1.4 Kommissionen skal sørge for, at der er sammenhæng mellem de foreslåede foran­
staltninger og de øvrige fællesskabsforanstaltninger på uddannelsesområdet, navnlig 
Leonardo da Vinci-programmet og de europæiske strukturfondes målsætninger. 
2. Prioriterede foranstaltninger 
2.1 Definition og ajourføring af supplerende moduler til uddannelse og videreuddannelse, der 
beskæftiger sig med det europæiske og internationale audiovisuelle programmarkeds 
funktion og muligheder 
Differentierende moduler, der kan anvendes til grund- og videreuddannelse, skal ud­
arbejdes i samråd med de ansvarlige i branchen (og der skal tages hensyn til de erfaringer, 
man har gjort i forbindelse med MEDIA-programmet) i løbet af 1995, således at de kan 
sættes i gang så snart gennemførelsen af programmet starter (MEDIA II) 
Det kommer til at dreje sig om: 
Managementuddannelse (i europæisk perspektiv) 
Den har først og fremmest til formål at gøre branchefolk interesserede i det 
europæiske og internationale audiovisuelle marked og sætte dem i stand til fuldt ud 
at udnytte denne dimension. Derfor skal den bl.a. omfatte udarbejdelse af forslag til 
europæisk produktion, finansieringsbetingelser, distribution under enhver form, 
markedsundersøgelser og markedsføring, maksimal udnyttelse af de audiovisuelle 
programindtægter og juridiske aspekter. 
Uddannelse i ny teknologier 
Det drejer sig om de teknologier, der har direkte betydning for produktion og 
distribution af audiovisuelle programmer, og som er nødvendige for at sikre 
konkurrenceevnen. Det bør understreges, at de fleste jobs på det audiovisuelle område 
berøres af anvendelsen af digitalteknikker. Man bør imidlertid være særlig 
opmærksom, at der i forbindelse med anvendelsen af disse teknikker opstår nye jobs, 
som f.eks. kreative udviklere af virtuelle billedprogrammer, multimedie-programmer 
og interaktive programmer, ledere af projekter i tilknytning til ny teknologi m.m. 
15 
I betragtning af den hurtige udvikling i den audiovisuelle sektor skal uddannelserne 
regelmæssigt ajourføres. 
2.2 Uddannelsescentrenes indarbejdelse af disse moduler i uddannelserne 
Fællesskabets indsats på dette område har til formål at sørge for, at uddannelsescentrene -
grund- og videreuddannelser - i medlemslandene (universiteter, videregående uddannelses­
institutioner, erhvervsuddannelsesinstitutioner m.v.) indarbejder disse moduler i deres 
undervisnings- og uddannelsesprogrammer. 
Fællesskabet bidrager finansielt hertil. Det kan dreje sig om op til 75% af de reelle 
omkostninger svarende til maksimalt 100 000 ECU om året pr. uddannelsesinstitution 
Fællesskabets bidrag skal sikre, at de foreslåede emner i modulerne indarbejdes permanent 
i uddannelsesforløbene. 
2.3 Integrering af uddannelsesinstitutionerne i netværk 
For at de foreslåede foranstaltninger skal få en effekt så hurtigt som muligt, må sam­
arbejde og overførsel af knowhow på tværs af grænserne mellem de forskellige potentielle 
deltagere (uddannelsescentre, virksomheder, branchefolk, arbejdsmarkedets parter mv.) 
sikres. 
Fællesskabet kan bidrage finansielt til at: 
2.3.1 Gøre det lettere at udveksle lærere, som har specialiseret sig i disse emner og sikre, at 
studerende og branchefolk får mulighed for at uddanne sig forskellige steder ved hjælp af 
stipendier (maksimalt 5 000 ECU om året pr. stipendium). 
2.3.2 Organisere praktikantophold i virksomheder i andre medlemslande som supplement til den 
uddannelse, der gives i de nationale uddannelsescentre. 
2.3.3 Afholde uddannelsesseminarer for lærere. 
Uddannelsesprogrammet vil kunne komme til at berøre mellem tres og hundrede uddannel­
sescentre og ca. 400 stipendiater om året. 
16 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske 
audiovisuelle programindustri (MEDIA II - Uddannelse) 
(1996^2000) 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 127, 
stk. 4, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen0}, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(2), 
i henhold til fremgangsmåden i artikel 189 C i traktaten om oprettelse af Det Europæiske 
Fællesskab, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Stats- og regeringscheferne har i Det Europæiske Råd den 10. og 11. december 1993 i Bruxelles 
vedtaget hvidbogen "Vækst, Konkurrenceevne og Beskæftigelse" som grundlag for Den 
Europæiske Unions og medlemslandenes indsats og går hermed ind for en strategi for industriel 
udvikling baseret på en vækst- og beskæftigelsesfremmende konkurrenceevne på verdensplan; i 
hvidbogen gøres der især i kapitel 7 opmærksom på nødvendigheden af at tilpasse erhvervs-
kvalifikationerne til de industrielle og teknologiske ændringer; 
stats- og regeringscheferne har i Det Europæiske Råd den 24. og 25. juni 1994 på Korfu noteret 
sig "Bangemann-gruppens" rapport "Europa og det globale informationssamfund - henstillinger 
til Det Europæiske Råd", hvori der gøres opmærksom på, at den audiovisuelle programindustri 
har strategisk betydning som formidler af europæisk kultur; 
ifølge traktatens artikel 128, stk. 4, skal Fællesskabet tage hensyn til de kulturelle aspekter i sin 
indsats i henhold til andre bestemmelser i traktaten; det bør sikres, at der i forbindelse med 
udvælgelsen af deltagere tages hensyn til den europæiske kulturelle mangfoldighed; 
Rådet har på sit møde "Industri/telekommunikation" den 28. september 1994 med tilfredshed 
noteret sig Kommissionens meddelelse af 19. juli 1994 "Europa på vej mod informations­
samfundet. En handlingsplan"(3) og understreget nødvendigheden af at forbedre den europæiske 
audiovisuelle industris konkurrenceevne; 
(i) EFT nr. 
(2) EFT nr. 
(3) KOM(94) 347 endelig udg. af 19.7.1994. 
17 
Rådet har noteret sig Kommissionens meddelelse af 1. september 1994 "En politik til forbedring 
af industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union"(4), hvori det påpeges, at der er en snæver 
forbindelse mellem den fremtidige udvikling af teknologier og produkter, programmer (navnlig 
audiovisuelle) og tilhørende tjenesteydelser og netværk, samt at det er nødvendigt at hæve 
uddannelsesniveauet, hvis man skal sikre den europæiske industris konkurrenceevne; 
Rådet har den 17. juni 1994 noteret sig grønbogen "Strategiske muligheder for at styrke pro­
gramindustrien i forlængelse af Den Europæiske Unions audiovisuelle politik"(5); 
Kommissionen har konsulteret branchefolk om de i grønbogen omtalte muligheder og afholdt en 
"europæisk AV-konference" i Bruxelles i dagene 30. juni - 2. juli 1994; 
Europa-Parlamentet har i sin beslutning af 6. maj 1994(6) i forbindelse med forberedelsen af den 
europæiske AV-konference behandlet den audiovisuelle sektors problemer efter Rådets direktiv 
89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i 
medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-radiospredningsvirksomhed(7) ("Fjernsyn uden græn­
ser") og givet udtryk for den opfattelse, at de prioriteringer, der er opstillet, bl.a. under drøftel­
serne om en ændring af MEDIA-programmet, dvs. finansieringsmekanismer, før-produktionsstadiet 
(udvikling), distribution og uddannelse, er de mål, der først og fremmest må forfølges for at skabe 
systematiske og solide europæiske net"; 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg har i sin udtalelse(!i) om grønbogen om de strategiske mulig­
heder for at styrke den audiovisuelle programindustri givet udtryk for, at programmer, der ud­
arbejdes på fællesskabsplan, som f.eks. MEDIA-programmet, kan få en positiv indflydelse på pro­
gramstrukturernes og produktionsmetodernes udvikling i Europa; 
Kommissionen har iværksat et "Handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske 
audiovisuelle industri (MEDIA 1991-1995)", vedtaget ved Rådets beslutning 90/685/EØF(9), som 
har til formål at forbedre kvalifikationerne hos branchefolk i den audiovisuelle programindustri; 
Rådet har på sit møde den 5. november 1993, efter at have noteret sig Kommissionens meddelelse 
af 23. juli 1993 om evalueringsrapporten for MEDIA-programmet, som er udarbejdet to år efter 
programmets iværksættelse, givet udtryk for, at man bør træffe de nødvendige foranstaltninger for 
at sætte MEDIA li-programmet i gang efter 1995; 
Det Europæiske Råd opfordrede på sit møde i Essen den 9. og 10. december 1994 Kommissionen 
til at fremsætte forslag til et nyt MEDIA-program. 
(4) 
(5) 
(6) 
(7) KOM(94) 319 endelig udg. af 14.9.1994. 
KOM(94) 96 endelig udg. af 6.4.1994. 
EFT nr. C 205 af 25.7.1994, s. 561. 
EFT nr. L 298 af 17.10.1989, s. 23. 
(8) CES 1000/94 af 14.9.1994, s. 6. 
(9) EFTnr. L 380 af 31.12.1990, s. 37. 
18 
Rådet vedtog den 6. december 1994 afgørelse 94/819/EØF(10) vedrørende handlingsprogrammet 
"Leonardo da Vinci" for gennemførelse af en erhvervsuddannelsespolitik i Fællesskabet; det er 
i artikel 8, stk. 1, i denne afgørelse fastsat, at Kommissionen skal sørge for, at der er sammen­
hæng mellem Lepnardo da Vinci-programmet og de øvrige fællesskabsforanstaltninger på uddan­
nelsesområdet; 
der bør sikres koordinering med de erhvervsuddannelsesforanstaltninger, der iværksættes i henhold 
til strukturfondenes mål; 
et europæisk audiovisuelt marked kræver erhvervskvalifikationer, som er tilpasset det nye marked, 
særlig på managementområdet og i forbindelse med anvendelse af ny teknologi både i initiali-
seringsfasen, udviklingsfasen, produktionsfasen og distributionsfasen; 
branchefolk bør have kvalifikationer, der sætter dem i stand til bedst muligt at udnytte det 
europæiske og internationale audiovisuelle programmarked, og de bør tilskyndes til at udarbejde 
projekter, der svarer til markedskravene; 
branchefolks grunduddannelse bør indeholde de nødvendige økonomiske og teknologiske 
elementer og de hurtige ændringer på dette område gør det nødvendigt at iværksætte videre- og 
efteruddannelsesforanstaltninger; 
erhvervsuddannelsescentrene bør indgå i netværk, således det bliver lettere at udveksle knowhow 
og udarbejde uddannelsesmoduler på europæisk plan; 
der bør i forbindelse med støtten til erhvervsuddannelse tages hensyn til strukturelle mål, såsom 
udvikling af den uafhængige produktionssektor, herunder små og mellemstore virksomheder, ud­
viklingen af potentialet i de lande eller regioner, hvis audiovisuelle produktionskapacitet er ringe 
og/eller som er àf beskeden geografisk udbredelse og udgør et begrænset sprogområde; 
foranstaltningerne i henhold til dette program tilsigter alle et tværnationalt samarbejde, der giver 
de foranstaltninger, der iværksættes i medlemslandene eller af parterne på uddannelsesområdet, 
en ekstra dimension i overensstemmelse med nærhedsprincippet -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Med virkning fra 1. januar 1996 vedtages for en periode på fem år som et supplement til 
medlemslandenes foranstaltninger et uddannelsesprogram, i det følgende benævnt "programmet", 
med henblik på at give den europæiske audiovisuelle industris branchefolk de nødvendige 
kvalifikationer på managementområdet og i forbindelse med anvendelsen af ny teknologi, således 
at de kan udnytte markedets europæiske dimension fuldt ud. 
(10) EFT nr. L 340 af 29.12.1994, s. 8. 
19 
Artikel 2 
Formålet med programmet er: 
1 ) at tilfredsstille industriens behov og styrke dens konkurrenceevne, idet grund- og videre­
uddannelserne for den audiovisuelle industris folk forbedres, og de får de kvalifikationer, 
der sætter dem i stand til at tage hensyn til det europæiske marked i forbindelse med 
udveksling af virksomheder og projekter, særlig på områder som: 
management, herunder retsreglerne 
anvendelse og udvikling af ny teknologi til produktion af mere rentable programmer 
2) at forbedre samarbejdet og mulighederne for udveksling af knowhow mellem parterne på 
uddannelsesområdet. 
Artikel 3 
De i bilaget beskrevne foranstaltninger iværksættes med henblik på at gennemføre de i artikel 2 
fastsatte målsætninger. De iværksættes efter proceduren i artikel 6. 
Artikel 4 
De modtagere af fællesskabsstøtte, som deltager i gennemførelsen af de i artikel 3 fastsatte 
foranstaltninger, skal normalt selv bidrage med en del af finansieringen; Fællesskabets finansiering 
kan ikke overstige 75% af omkostningerne ved foranstaltningerne. 
Artikel 5 
1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af programmet. 
Kommissionen bistås i udførelsen af denne opgave af Det Rådgivende Udvalg, som er 
nedsat ved Rådets afgørelse 95/.../EF af 1995 om gennemførelse af Programmet 
til fremme af udvikling og distribution af europæiske audiovisuelle produktioner "MEDIA 
II" - Udvikling og Distribution (1996-2000)(n). 
2. Udkastet til Kommissionens foranstaltninger og proceduren for høring af udvalget om 
udkastet til foranstaltninger er de samme som anført i artikel 6, stk. 2 og 3, i den i stk. 1 
nævnte afgørelse. 
do EFT nr. 
20 
Artikel 6 
Efter tre års gennemførelse af programmet og senest 6 måneder efter udløbet af denne periode 
forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en 
rapport til evaluering af resultaterne, eventuelt ledsaget af de nødvendige forslag. 
Når programmet er gennemført, sender Kommissionen en rapport om gennemførelsen og 
resultaterne af programmet til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
21 
BILAG 
UDDANNELSESFORANSTALTNINGER 
Programmet har til formål at gøre det muligt for branchefolk at tilpasse sig det 
audiovisuelle markeds europæiske og internationale dimension ved at fremme uddannelse 
i management, jura og ny teknologi. 
De foreslåede foranstaltninger skal omfatte grund- og videreuddannelse. 
1.1 Uddannelse i management 
Uddannelsen har til formål at udvikle branchefolks evne til at tilegne sig og udnytte den 
europæiske dimension inden for sektorer som udvikling, produktion og distribution af 
audiovisuelle programmer. 
De foreslåede foranstaltninger skal: 
fremme definition og ajourføring af uddannelsesmoduler på managementområdet som 
supplement til de regionale/nationale uddannelsesinitiativer, 
motivere til integrering af disse uddannelsesmoduler i de eksisterende uddannelses­
programmer, 
integrere uddannelsesinitiativerne i netværk, gøre det lettere at udveksle lærere og 
studerende/branchefolk ved hjælp at stipendier, praktikantophold i virksomheder i 
andre medlemslande og ved at bidrage til uddannelse af lærerne. 
1.2 Uddannelse i ny teknologi 
Uddannelsen har til formål at gøre det muligt for branchefolk at udnytte avancerede 
teknikker, navnlig på områder som datamatgrafik, multimedier og interaktivitet. 
De foreslåede foranstaltninger skal: 
fremme definition og ajourføring af moduler til uddannelse i ny audiovisuel teknologi 
som supplement til de nationale/regionale initiativer, 
motivere til integrering af disse uddannelsesmoduler i de eksisterende uddannelses­
programmer, 
integrere uddannelsesinitiativerne i netværk, gøre det lettere at udveksle lærere, stu­
derende/branchefolk ved hjælp af stipendier, praktikophold i virksomheder i andre 
medlemslande og ved at bidrage til uddannelse af lærerne. 
22 
2. GENNEMFØRELSE AF UDDANNELSESPLANEN 
2.1 Fremgangsmåde 
Ved gennemførelsen af programmet arbejder Kommissionen snævert sammen med de 
involverede parter (uddannelsescentre, erhvervsorganisationer, virksomheder). Den sikrer, 
at der i forbindelse med udvælgelsen af deltagere tages hensyn til den europæiske 
kulturelle mangfoldighed. 
2.2 Finansiering 
Fællesskabets midler skal motivere de nationale/regionale parter og sætte dem i stand til 
at supplere de eksisterende uddannelser med moduler til uddannelse på management­
området og i ny teknologi. 
Fællesskabets bidrag må ikke overstige 75% af uddannelsesomkostningerne. De natio­
nale/regionale parter betaler resten. Disse udvælges ved en udbudsprocedure. 
Hvor stor en del af midlerne, der anvendes henholdsvis til uddannelse i management og 
til uddannelse i ny teknologi, vil afhænge af de forslag, der indsendes i forbindelse med 
udbudsproceduren. 
2.3 Gennemførelse 
Ved gennemførelsen af programmet bistås Kommissionen af et serviceorgan til koordi­
nering af arbejdet i forbindelse med de forskellige uddannelsesområder. 
Dette serviceorgan udvælges ved en udbudsprocedure. 
Kommissionen udarbejder de udbudsbetingelser, der skal gælde for serviceorganet, idet 
betingelserne for udførelsen af de opgaver, der er defineret i forbindelse med de for­
skellige uddannelsesområder, præciseres. 
Serviceorganet skal være et almennyttigt organ uden kommercielt formål. 
Følgende kriterier vil blive anvendt ved udvælgelsen af serviceorganet: 
erhvervserfaring på uddannelsesområdet særlig inden for management, jura og ny 
teknologi, 
kontakter med branchen på europæisk eller nationalt/regionalt plan, 
grundigt kendskab til den europæiske audiovisuelle industri og til EU's politik på 
dette område, 
ledelseserfaring på tværnationalt eller europæisk plan, 
medarbejdernes kvalifikationer og ledelsens kompetence. 
23 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Uddannelsesprogram for branchefolk i den audiovisuelle programindustri 
2. BUDGETPOST 
B 3 2010 
3. RETSGRUNDLAG 
Artikel 127 i traktaten om Den Europæiske Union 
Rådets og Parlamentets afgørelse af om gennemførelse af et uddannelses­
program for branchefolk i den audiovisuelle programindustri 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1 Foranstaltningens generelle formål 
Den hurtige stigning i udbuddet af audiovisuelle programmer bevirker, at der bliver tale 
om en branche med et meget stort ekspansionspotentiale. 
Hvis fagfolk i denne sektor ikke har erhvervskvalifikationer på højt niveau, kan den 
forventede udvikling i programindustrien ikke, som det hævdes i hvidbogen "Vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse", få en jobskabende virkning. Støtten til den 
audiovisuelle industri kan kun blive effektiv, hvis man sikrer en basis af højt kvalificerede 
branchefolk. 
Uddannelse rækker i dag langt ud over de traditionelle skole- og universitets-
sammenhænge. De hurtige teknologiske og økonomiske ændringer kræver ikke blot en 
ekstremt solid grunduddannelse men også videre- og efteruddannelse på et hvilket som 
helst tidspunkt i erhvervskarrieren. 
Med artikel 127 i traktaten anerkender Den Europæiske Union uddannelsespolitikkens 
betydning. En fællesskabsindsats som supplement til den indsats, der gøres i med­
lemslandene, vil gøre det muligt at 
supplere branchefolks kvalifikationer med kvalifikationer på europæisk plan 
motivere erhvervsuddannelsescentrene til at sætte uddannelserne i en europæisk 
sammenhæng og til at integrere ajourførte undervisningsprogrammer i de eksisterende 
uddannelsesprogrammer 
samle de eksisterende uddannelser i netværk. 
EU's prioriterede foranstaltninger skal gøre det muligt at bidrage til udvikling af grund-
og videreuddannelse af audiovisuelle branchefolk på tre områder: 
24 
1. Ved at definere og ajourføre uddannelses- og videreuddannelsesmoduler, der omfatter 
undervisning i det europæiske og internationale audiovisuelle programmarkeds funk­
tion og muligheder. 
Disse moduler skal omfatte: 
managementuddannelse på europæisk plan 
uddannelse i ny teknologi 
2. Ved at sikre at uddannelsescentrene integrerer disse moduler i deres uddannelses­
programmer 
3. Ved at samle uddannelsescentrene i netværk, som 
* sikrer, at lærere og studerende/branchefolk under uddannelse kan uddanne sig 
andre steder (ved hjælp af stipendier) 
* organiserer praktikantophold i virksomhederne 
* afholder uddannelsesseminarer for lærere. 
Kommissionen bistås af et serviceorgan, der får til opgave at koordinere gennemførelsen 
af de på de forskellige uddannelsesområder definerede opgaver. Dette serviceorgan 
udvælges ved en udbudsprocedure. 
Kommissionen sørger for, at der er sammenhæng mellem de foreslåede foranstaltninger 
og de øvrige fællesskabsforanstaltninger på uddannelsesområdet, navnlig Leonardo da 
Vinci-programmet og de europæiske strukturfondes mål nr. 4. 
4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse. 
- fem år (1996-2000) 
eventuel forlængelse, afhængigt af en evaluering 
- i tilfælde af forlængelse skal der foreligge en afgørelse fra Rådet. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE 
5.1 Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2 Opdelte bevillinger 
5.3 Indtægtstype: -
6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 
Tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere. 
Der forventes ingen tilbagebetaling eller supplerende indtægter. 
25 
Integreres uddannelsesmodulerne i uddannelsesprogrammer, vil Fællesskabet kunne bidrage 
finansielt med op til 75% af de reelle omkostninger, dvs. maksimalt 100 000 ECU om året 
pr. uddannelsescenter. 
Samles uddannelsescentrene i netværk, vil Fællesskabet kunne bidrage med stipendier à 
maksimalt 5 000 ECU om året eller finansiel støtte til praktikantkontrakter mellem 
uddannelsescentrene og mellem disse og virksomhederne (maksimalt 75% af de reelle 
omkostninger til foranstaltningerne, op til 100 000 ECU om året pr. center). 
Drejer det sig om uddannelsesseminarer for lærere, kan der blive tale om tilskud til 
samfinansiering med offentlige eller private tilskudsydere. 
De i denne finansieringsoversigt anførte beløb vedrører Fællesskabets samlede støtte, dvs. 
maksimalt 75% af de reelle omkostninger til foranstaltningerne. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (fastlæggelse af 
gennemsnitsomkostningerne pr. enhed): 
Gennemføres planen over den samlede fastsatte periode på 5 år ønskes en gradvis stigning 
i udbetalingerne de to første år efterfulgt af et ensartet niveau de tre følgende år. 
Der skal tages hensyn til, at uddannelsen af lærere og definition/ajourføring af modulerne 
kræver større udbetalinger de to første år. 
Hvor stor en del af budgettet, der skal anvendes henholdsvis til "management" og "ny 
teknologi" afhænger af de forslag, der indkommer ved udbudsproceduren. 
Årlige gennemsnitsomkostninger (vejledende): 
* Ved definition og ajourføring af uddannelsesmoduler eller af supplerende 
efteruddannelse kommer de årlige gennemsnitsomkostninger til at ligge på 
1 mio ECU, dvs. 1/12 af det årlige gennemsnitsbudget. Dette beløb er udregnet på 
grundlag af de oplysninger, der er givet af uddannelsescentrene i den audiovisuelle 
branche. En stor del af udgifterne skal bruges til forskning, møde- og rejseudgifter 
samt oversættelse. 
Ved integrering af mindst 60 uddannelsesmoduler forudsættes en årlig gennem-
snitsudbetaling på 6 mio ECU, således at der foretages 60 udbetalinger på 
100 000 ECU. Dette beløb (samt den maksimale fællesskabsstøtteprocent) er afstemt 
efter det maksimalt godkendte beløb i uddannelsesrammeprogrammet. De vejledende 
antal moduler er beregnet på grundlag af antallet af centre, der forventes at deltage 
i ordningen (60 ud af de 400 centre, der findes i Den Europæiske Union), således at 
man når op på et meget stort antal uddannelser. 
* Ved oprettelsen af et netværk af uddannelsescentrene kan der bevilges 320 stipendier 
på gennemsnitligt 1,6 mio ECU om året. Af de 400 institutioner i EU, som beskæf­
tiger sig med uddannelse på det audiovisuelle område, forventes ca. 80 at deltage i 
integreringen i netværk. 
26 
Der bevilges gennemsnitligt fire stipendier pr. uddannelsescenter, hvilket betyder 
gennemsnitligt 320 stipendier om året på over 5 000 ECU. Beløbet er beregnet efter 
de stipendier, der er bevilget i forbindelse med ERASMUS og tilpasset de specifikke 
uddannelsesforhold på det audiovisuelle område. De stipendier, der bevilges til de 
enkelte centre kan under ingen omstændigheder være på mere end i alt 100 000 ECU 
om året. 
Fællesskabets tilskud til praktikantkontrakter kunne være på gennemsnitligt 
2,6 mio ECU om året til finansiering af mindst 30 praktikantophold. 
Gennemsnitsomkostningerne pr. enhed til afholdelse af uddannelsesseminarer for 
lærere anslås til 25 000 ECU pr. seminar. Der er behov for, at der i de to første år 
af planens gennemførelse afholdes flere seminarer end i den resterende periode. 
Udgifter til ophold, rejse, organisation, oversættelse, publikationsmateriale og 
honorarer bør kunne dækkes. 
Omkostninger til det ved udbudsprocedure udvalgte serviceorgan omfattes af 
ovennævnte udgifter til de forskellige foranstaltninger og udgør 5% af de samlede 
omkostninger. 
Beløbene i denne finansieringsoversigt vedrører Fællesskabets samlede støtte­
omkostninger, dvs. maksimalt 75% af de reelle omkostninger til foranstaltningerne. 
27 
7.2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer. 
i mio ECU 1994 
Elementer 
Definition og ajourføring 
af moduler 
- Integrering af modulerne 
- Oprettelse af netværk 
. Stipendier 
. Praktikantophold 
. Uddannelse af lærere 
I ALT Regnskabsår 
1,255 
2,500 
0,680 
1,250 
0,500 
6,185 1997 
1,255 
5,000 
1,320 
2,000 
0,500 
10,075 1998 
0,830 
7,500 
2,000 
3,250 
0,334 
13,914 1999 
0,830 
7,500 
2,000 
3,250 
0,333 
13,91 2000 
0,830 
7,500 
2,000 
3,250 
0,333 
13,91 I ALT 
5,000 
30,000 
8,000 
13,000 
2,000 
58,000 
7.3 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne 
7.3.1 Ved forslag til en ny foranstaltning skal følgende forfaldsplan udfyldes: 
i mio ECU 1994 
Forpligtelsesbevillinger 
Betalingsbevillinger 1996 
Betalingsbevillinger 1997 
Betalingsbevillinger 1998 
Betalingsbevillinger 1999 
Betalingsbevillinger 2000 
Betalingsbevillinger 2001 
I ALT 1996 
6,185 
3 
3,185 
-
-
-
-
6,185 1997 
10,075 
-
5 
5,075 
-
-
-
10,075 1998 
13,914 
-
-
6,750 
7,164 
-
-
13,914 1999 
13,913 
-
-
-
6,750 
7,163 
-
13,913 2000 
13,913 
-
-
-
-
6,750 
7,613 
13,913 I ALT 
58,000 
3 
8,185 
11,825 
13,914 
13,913 
7,613 
58,000 
28 
7.3.2 Med henblik på udarbejdelsen af det foreløbige budgetforslag udfyldes følgende 
forfaldsplan, hvis der er tale om flerårige foranstaltninger. 
i mio ECU 1994 
Kumuleret situation 
ultimo 1994 
-Budget 
1995 FBF 
1996 
6,185 Vejledende tidsplan 
1997 
10,075 1998 
13,914 1999 
13,913 2000 
13,913 I ALT 
58,000 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) 
Inden udbetaling af de finansielle tilskud skal der foreligge detaljerede oversigtsbil ag og 
aktivitetsrapporter. Der skal ligeledes foretages kontrol på stedet og føres centralt tilsyn. 
Desuden føres der af forskellige organer (Revisionsretten, Finanskontrollen og den 
anvisningsberettigede) kontrol med de organer, der forvalter foranstaltningerne, og med 
støttemodtagerne. 
9. OPLYSNINGER OM OMKOSTNINGS EFFEKTIVITET 
9.1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 
Specifikke mål: 
At indføre en producentuddannelse. Denne uddannelse mangler i de traditionelle 
uddannelsesprogrammer, eller der undervises kun i visse aspekter. Uddannelsen opbygges, 
således at den kommer til at svare til kravene på det europæiske marked. Der skal tilbydes 
uddannelse i udvikling af et produktionsprojekt, udarbejdelse af en business plan, 
tilvejebringelse af finansiering, markedsføringsstrategi mv. 
At imødekomme de forventede behov inden for ny teknologi. Vort samfunds udvikling til 
informationssamfund gør det nødvendigt at iværksætte målrettede uddannelsesforan­
staltninger. Der skal være tale om systematisk og koordineret uddannelse på områder som 
digitalteknikker, multimedier og interaktivitet mv. 
AV-branchefolk skal kunne skaffe sig kvalifikationer, der gør det muligt for dem at 
udnytte det europæiske marked samt at udvikle projekter, som svarer til markedets behov, 
og som rækker ud over de nationale grænser. 
Foranstaltninger til efter- og videreuddannelse skal give allerede aktive branchefolk bedre 
kvalifikationer, som giver dem mulighed for at arbejde mere effektivt både på økonomisk 
og teknologisk plan. 
Grunduddannelsen for kommende branchefolk skal hurtigst muligt inddrage de europæiske 
aspekter ved AV-markedet og de teknologiske udfordringer i undervisningen. 
29 
Uddannelsesforanstaltningerne skal kunne medvirke til at forbedre branchefolks 
kvalifikationer på managementområdet i forbindelse med produktudvikling, produktion, 
distribution, program udnyttelse og markedsføring. De skal ligeledes sikre branchefolk 
bedre kvalifikationer, når det drejer sig om anvendelse af ny teknologi i forbindelse med 
produktion, distribution og udnyttelse af programmerne. 
i 
Målgruppe 
Der er tale om forskellige grupper støttemodtagere: højere uddannelsesinstitutioner, der 
uddanner til erhverv inden for spillefilm- og tv-branchen, skoler, der er specialiseret i 
uddannelse i datamatgrafikteknikker, universitetsinstitutter, branchefolk, lærere og 
virksomheder. De foreslåede uddannelsesforanstaltninger omfatter management og ny 
teknologi. Foranstaltningerne vil bevirke, at der udvikles kvalifikationskrævende nye jobs 
(i hvidbogen om "Vækst, Konkurrenceevne og Beskæftigelse" forudses en stigning i 
antallet af nye arbejdspladser på 2 millioner frem til år 2000), at de europæiske 
producenter fortsat vil være konkurrencedygtige og at den europæiske dimension 
systematisk indarbejdes i grunduddannelsesprogrammerne. 
9.2 Begrundelse for foranstaltningen 
Behov for EU-støtte 
Den foreslåede støtteplan er et led i Den Europæiske Unions audiovisuelle politik. 
Den tager hensyn til nærhedsprincippet, idet der er tale om supplement til de 
foranstaltninger, der allerede findes på nationalt plan. Den støtter og supplerer de nationale 
foranstaltninger. Den er i overensstemmelse med traktatens målsætninger, særlig i 
artikel 127, idet den har til formål at 
lette tilpasningen til ændringerne i industrien 
forbedre erhvervsuddannelserne (grunduddannelse samt efter- og videreuddannelse) 
motivere til samarbejde på uddannelsesområdet mellem erhvervsuddannelsescentre og 
virksomheder 
valg af støtteform 
Fællesskabets støtte i form af tilskud på op til 75%af omkostningerne til foranstaltningerne 
har til formål at motivere de nationale/regionale parter til at supplere de eksisterende 
uddannelser. 
En af de afledte effekter heraf forventes at blive et stigende antal nye højtkvalificerede 
jobs. 
9.3 Tilsyn med og evaluering af foranstaltningen 
Der skal udarbejdes en evalueringsrapport efter tre års gennemførelse af planen. Efter at 
planen er helt gennemført, vil der blive udarbejdet en endelig rapport. 
9.4 Budgetsammenhæng 
Der vil blive taget højde for de forventede udgifter i GD X's årlige finansielle programmering. 
30 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A) 
Forvaltningen af programmet indebærer en forøgelse af personalet med 6 ekstra stillinger 
(2A, 2Bog2C). 
* * 
* 
31 
KAPITEL 111 
PROGRAM TIL FREMME AF UDVIKLING OG DISTRIBUTION AF EUROPÆISKE 
AUDIOVISUELLE PRODUKTIONER 
INDLEDNING 
Den europæiske programindustri er præget af en række aktuelle problemer. Ifølge 
branchefolk er det største problem, at europæiske film og tv-produktioner sjældent vises 
uden for producentlandet. Det europæiske marked domineres af især amerikanske 
produktioner, medens kun femten procent af de europæiske produktioner finder vej til 
markeder uden for oprindelseslandet. 
Dette misforhold, der først gjorde sig gældende for spillefilm, har bredt sig og er et 
stigende problem på markedet for video og tv. 
To faktorer anføres almindeligvis for at forklare, hvorfor så få europæiske produktioner 
når ud over hjemlandets grænser, nemlig mangelen på grænseoverskridende 
distributionskanaler og mangelen på produktioner, der tilfredsstiller markedets behov, 
og hvor dette hensyn er det ledende princip allerede i udviklingsfasen. 
IL REDEGØRELSE 
1. Udviklingsfasen - et overset stadium 
Udviklingen af en av-produktion er en nøglefase forud for selve produktionen. Den 
omfatter tre hovedaspekter, nemlig udarbejdelse af drejebog, tilvejebringelse af 
finansiering og fastlæggelse af en markedsføringsplan (marketing). Kvaliteten af det 
arbejde, der udføres på dette stadium, er afgørende ikke alene for kvaliteten af den 
endelige produktion, men også for afsætningsmulighederne. En distributør vil være 
mere tilbøjelig til at fatte interesse for et veltilrettelagt projekt, og dermed mere 
motiveret for at deltage i finansieringen af produktionen. 
Men den europæiske industri ofrer for lidt opmærksomhed og for få midler på 
udvikling sammenlignet med dens amerikanske konkurrenter. Det anslås almindeligvis, 
at man i Europa afsætter 2-3% af produktionsbudgettet til udvikling af projekter, 
medens det tilsvarende beløb i USA udgør 7-10%. 
For det første investeres der ikke tilstrækkeligt i udarbejdelsen af drejebøger, navnlig 
når det tages i betragtning, at drejebogen er den første forudsætning for at sikre 
kvaliteten af et filmprojekt, og at det spiller en ikke uvæsentlig rolle for projektets 
markedsmuligheder. Der er i Europa ligefrem en tendens til at sætte produktionen i 
gang så hurtigt som muligt på grund af de begrænsede budgetter. 
32 
For det andet lægger de europæiske producenter ikke tilstrækkelig vægt på at skaffe 
finansiering, udarbejde finansieringsplaner og fastlægge deres markedsføringsstrategi 
allerede i udviklingsfasen. Lanceringsudgifterne til en europæisk film beløber sig til 
mellem 3 og 6% af de samlede omkostningerne, medens de store amerikanske 
filmstudier bruger op til 50% af produktionsomkostningerne på lancering. 
2. Strukturelle svagheder i distributionsleddet 
Den europæiske filmindustri trækkes med svagheder i distributionsleddet, hvilket 
svækker dens konkurrenceevne i forhold til de stærke amerikanske distributører, der 
opererer på det europæiske marked, og som afhængigt af landet tegner sig for mellem 
60 og 95% af billetindtægterne. 
På ti år har europæisk film mistet to tredjedele af sit publikum i europæiske biografer. 
Indtjeningen fordeler sig på stadig færre film, herunder meget dyre film, hvoraf største­
delen er produceret uden for EU. 
Blandt de hundreder af distributionsselskaber, der opererer i Den Europæiske Union, 
er der kun få tilbage, der formår at engagere sig økonomisk i et filmprojekt ved at 
forhåndserhverve rettighederne, inden filmen er distributionsklar, og på denne måde 
bidrage til finansieringen af produktionen. Dette har til følge, at det vil blive stadig 
vanskeligere for de europæiske distributører at få adgang til de kommercielt set mest 
lovende europæiske film, og de risikerer at få problemer med at få deres film vist i 
biografen, ganske enkelt fordi deres filmudbud ikke er attraktivt nok (mangel på 
disponible sale, usikkerhed tn.h.t. premieredatoen osv). Eftersom distributionssel­
skaberne ikke er involveret i produktionerne allerede fra udviklingsfasen er de sjældent 
i stand til at tilrettelægge lanceringskampagner af større omfang. 
Endnu en svaghed ved europæisk distribution er, at der ikke sker nogen koordinering 
af, hvornår en given produktion er tilgængelig på forskellige medier i de forskellige 
faser af distributionen: biografforevisning, videodistribution og tv-udsendelse. 
Distributionen af spillefilms- og video versionen af samme europæiske film varetages 
ofte særskilt af forskellige selskaber, hvorved investeringerne spredes, og man forpasser 
muligheden for en sammenhængende lancering. Udsendelse af europæiske produktioner 
i tv er betinget af de nationale markeder. Europæiske tv-selskaber sender sjældent tv-
produktioner, herunder fiktion og dokumentarfilm, fra andre europæiske lande (mindre 
end 10%). Tv-produktioner er produceret med særligt henblik på et givet lands egne 
seere. Hertil kommer de interne europæiske sprogbarrierer, der skal overvindes, inden 
det er muligt at nå ud til seerne i andre lande. 
33 
III. RETNINGSLINJER FOR DEN EUROPÆISKE INDSATS 
1. Udvikling 
l.i MM 
Når man betragter de gældende vilkår og de eksisterende behov på markedet er der god 
grund til at tilskynde av-industrien til at øge investeringerne i programudviklingsfasen 
og til i højere grad at satse på projekter, der henvender sig til det europæiske og det 
internationale marked, eftersom det er her, de største muligheder for kommerciel succes 
ligger. 
Samtidig skal der - allerede i udviklingsfasen - sættes ind på at konsolidere de økono­
miske strukturer i de produktionsselskaber, der har mulighed for at ekspandere på det 
europæiske og det internationale marked. I denne henseende er det vigtigt at fremme 
oprettelsen af netværk mellem disse selskaber, således at de motiveres til at samarbejde 
om fælles projekter med henblik på afsætning over hele det europæiske marked. 
Erfaringerne fra MEDIA-programmet har vist, at man hele tiden bør tilstræbe en 
udvikling i denne retning. 
Der bør på tærsklen til informationssamfundet lægges særlig vægt på projekter, der 
indebærer brugen af den nye kreative teknologi, og på virksomheder, der har 
specialiseret sig i udvikling af netop denne type projekter. 
Målet for de forskellige initiativer bør være strukturelle forbedringer som f.eks. 
udviklingen af den uafhængige produktionssektor, herunder små og mellemstore 
virksomheder, udviklingen af potentialet i de lande eller regioner, hvis audiovisuelle 
produktionskapacitet er ringe, og/eller som er af beskeden geografisk udbredelse og 
udgør et begrænset sprogområde. 
1.2 Prioriterede foranstaltninger 
Der bør indføres støtteordninger for udvikling af audiovisuelle produktioner (fiktion, 
dokumentarfilm, tegne-/dukkefilm og -serier). 
Støtteordningerne skal være rettet mod de tre væsentligste aspekter i udviklingsfasen: 
- udarbejdelse af drejebøger (finansiel støtte og professionel skriveteknisk vejledning) 
- tilvejebringelse af produktionsfinansiering (etablering af samarbejde mellem poten­
tielle partnere) 
- markedsføringsstrategi (markedsundersøgelser, tilrettelæggelse af lanceringskam-
pagner rettet mod det europæisk og det internationale marked. 
Der forventes iværksat tre forskellige typer foranstaltninger: 
1.2.1 Tilvejebringelse af supplerende midler til drejebogsforfattere og producenter med 
henblik på udvikling af projekter for det europæiske og det internationale marked. 
34 
1.2.2 Støtte til virksomheder, navnlig uafhængige produktionsselskaber, hvilket skal ske ved 
at styrke de økonomiske strukturer i de virksomheder, der har mulighed for at 
ekspandere på det europæiske marked, og som forelægger strategier for langsigtet 
udvikling af fælles projekter. 
1.2.3 Fremme af samarbejdet mellem virksomheder, navnlig sådanne virksomheder, som 
forelægger fælles projekter med henblik på distribution på det europæiske og det 
internationale marked. 
Ved iværksættelsen af disse foranstaltninger lægges der særlig vægt på behovet for 
udvikling af nyskabende produktioner, hvori indgår brugen af avancerede, kreative 
teknikker, såsom digitalvideo, computerfremstillede billeder, computerstyret animation, 
virtual reality og dynamisk biograf. Multimedieprogrammer og udnyttelse af interaktivt 
tv får førsteprioritering. 
I almindelighed ydes der under ovennævnte ordninger primært støtte til uafhængige 
europæiske produktionsselskaber. Støtten har form af lån på indtil 50% af projekternes 
udviklingsomkostninger. Lånene er tilbagebetalingspligtige fra første optagelsesdag. 
2. Distribution 
2.1 MM 
For at øge de europæiske av-produktioners konkurrenceevne på deres eget marked såvel 
som på det internationale marked er det nødvendigt at øge omsætningen. Med henblik 
herpå skal forlagsvirksomhederne, distributionsvirksomhederne og tv-selskaberne 
styrkes. 
En grundlæggende forudsætning for en sådan omsætningsstigning er, at der udarbejdes 
kataloger over de europæiske produktioner, således at de sikres størst mulig udnyttelse: 
distribution af spillefilm, tv-udsendelse, video-redigering og -distribution samt multi­
media. 
Der er i den forbindelse god grund til at tilskynde distributører og tv-selskaber til at gå 
sammen om finansieringen af produktioner og allerede i produktionsfasen erhverve 
rettighederne eller en del heraf. Sådanne samfinansieringsaftaler øger udbuddet og 
forbedrer kvaliteten af produktionerne i kraft af, at der stilles flere midler til rådighed 
i produktionsfasen. Desuden får distributørerne og tv-selskaberne bedre kontrol over 
udnyttelsen af katalogerne. 
Endvidere bør distributionsselskabernes økonomiske strukturer styrkes og deres 
konkurrenceevne forbedres, ikke mindst på spillefilm- og videomarkedet. Virksomheder, 
der har mulighed for at ekspandere på det europæiske marked, og som forelægger 
langsigtede marketingstrategier, gives førsteprioritet. 
Den strukturskabende indsats skal yderligere underbygges, ved at sådanne virksomheder 
anspores til at indgå i et samarbejde på tværs af grænserne. Hensigten hermed er, at de 
i fællesskab skal træffe foranstaltninger til at sikre, at deres produktioner kommer ud 
til så stort et publikum som muligt. 
35 
Erfaringerne fra MEDIA-programmet har vist, at man hele tiden bør tilstræbe en 
udvikling i denne retning. 
Hvis PR-bestræbelserne ikke skal miste effektivitet, er det endelig af stor betydning at 
synliggøre produktions- og distributionsselskaberne - herunder også de uafhængige 
virksomheder - i forbindelse med de store PR-begivenheder (messer og festivaler) i og 
uden for EU. 
Målet for de forskellige initiativer bør være strukturelle forbedringer som f.eks. 
udviklingen af den uafhængige produktionssektor, herunder små og mellemstore 
virksomheder, udviklingen af potentialet i de lande eller regioner, hvis audiovisuelle 
produktionskapacitet er ringe, og/eller som er af beskeden geografisk udbredelse og 
udgør et begrænset sprogområde. 
2.2 Prioriterede foranstaltninger 
2.2.1 Distribution af spillefilm og video 
Der påtænkes følgende to typer foranstaltninger: 
2.2.1.1 Distributører fra flere forskellige europæiske lande skal tilskyndes til at gå sammen om 
at finansiere produktion af spillefilm. Dette vil være afgørende for filmenes kvalitet, 
deres senere distribution og mulighederne for at udarbejde kataloger over værker, der 
henvender sig til publikum på såvel det europæiske som det internationale marked. 
2.2.1.2 Europæiske distributører og forlag (spillefilm og video) skal opmuntres til at sam­
arbejde i netværk på grundlag af fælles strategier for grænseoverskridende distribution 
af et bestemt antal europæiske værker. 
Den økonomiske støtte kan andrage op til 50% af udgifterne til rettigheder til værker 
med store afsætningsmuligheder (punkt. 2.2.1.1) eller til udgifterne til grænse­
overskridende distribution (punkt. 2.2.1.2); maksimumsbeløbene fastsættes senere for 
de to typer foranstaltninger. 
Støtten ydes i form af lån, der tilbagebetales ud af den indtjening, der opnås ved 
udnyttelse af samtlige rettigheder på det europæiske og internationale marked. 
2.2.2 Støtte til EU-distribution af fjernsynsprogrammer, der er produceret af uafhængige 
virksomheder (fiktion, dokumentarudsendelser, samt tegne-/dukkefilm og -serier) 
Her kan der ydes lån til koproduktioner mellem uafhængige producenter og 
fjernsynsselskaber, der forpligter sig til at distribuere værkerne på begges territorier; de 
værker, der støttes, skal henvende sig til publikum på såvel det europæiske som det 
internationale marked. 
Værkerne skal kunne udnyttes på sekundærmarkedet. 
Denne støtteordning vil på én gang gavne: 
36 
- værkerne 
ved at fremme fjernsynsselskabernes deltagelse i uafhængige producenters pro­
duktioner og i distributionen i hele EU af disse produktioner 
ved at sikre udnyttelsen på sekundærmarkedet: video, kabel, multimedia, interaktivt 
tv 
- virksomhederne 
dels uafhængige producenter, der sikres en vis produktionsmængde med en 
distributionsgaranti i EU 
dels katalogfirmaer, der kan sikre værkernes udnyttelse på sekundærmarkedet 
- samarbejdet mellem virksomhederne 
navnlig mellem fjernsynsselskaber ved at opmuntre dem til at indgå i netværk, så 
værkerne kan sikres den bedst mulige afsætning. 
Her ydes støtten i form af lån på grundlag af produktions- og distributionsplaner, som 
forelægges af uafhængige producenter og fjernsynsselskaber i fællesskab. 
Disse lån kan ydes til fjernsynsselskaber fra mindst to lande, som sammen med 
uafhængige producenter producerer projekter, der henvender sig til publikum på såvel 
det europæiske som det internationale marked. Rettighederne til første og anden 
distribution (inden for en frist af højst fem år) forbeholdes de to koproducerende 
fjernsynsselskaber. De øvrige rettigheder, bl.a. på sekundærmarkedet, forbeholdes de 
uafhængige koproducenter, der eventuelt kan overdrage dem til katalogfirmaer. 
Lånet betales tilbage uden renter, når produktionen er afsluttet (første episode i tilfælde 
af serier). Der kan indrømmes en yderligere frist på et år for tilbagebetalingen af lånet, 
såfremt låntageren anmoder herom. I så tilfælde betales der renter. 
Støtte til udgifter til eftersynkronisering/tekstning eller indspilning på flere sprog skal 
ikke betales tilbage. 
2.2.3 Endelig bør der oprettes en række servicestrukturer, der kan hjælpe produktions- og 
distributionsvirksomhederne med at styrke deres tilstedeværelse ved de store PR-
begivenheder i Europa og internationalt. (Her bør der gøres en særlig indsats for små 
og mellemstore virksomheder med et udviklingspotentiale uden for deres hjemland) 
Denne service består i at lette virksomhedernes adgang til sådanne begivenheder, 
hjælpe dem med PR-arbejde, gøre dem opmærksom på de marketingsstrategier, der 
kræves på EU-plan, samt hjælpe dem med at komme i kontakt med potentielle partnere. 
Her bør der især satses på service, som skal fremme europæiske virksomheders 
tilstedeværelse og synlighed ved sådanne internationale begivenheder, bl. a. ved at 
opmuntre til, at virksomhederne præsenterer sig samlet, og til samlede PR-fremstød. 
37 
3. Støtteordninger 
Kommissionen har ligeledes til hensigt at opmuntre til oprettelsen af ordninger, der skal 
fremme investering i AV-produktion (spillefilm og tv). 
Disse ordninger skal finansieres ved hjælp bl. a. af tilbagebetalingerne fra de lån, der 
er ydet i henhold til MEDIA I (1991-1995) og fra den plan, der foreslås til udvikling 
og distribution og europæiske audiovisuelle værker (MEDIA II). 
38 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
omet program til fremme af udvikling og distribution af europæiske audiovisuelle 
produktioner (MEDIA II - Udvikling og Distribution) 
(1996^2000) 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR-
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130, 
stk. 3, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen0}, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Pariamentet(2), 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(3), og 
ud fra følgende betragtninger: 
Stats- og regeringscheferne har i Det Europæiske Råd den 10. og 11. december 1993 i Bruxelles 
vedtaget hvidbogen "Vækst, konkurrenceevne, og beskæftigelse" som grundlag for Den 
Europæiske Unions og medlemsstaternes indsats og går hermed ind for en strategi for industriel 
udvikling baseret på en vækst- og beskæftigelsesfremmende konkurrenceevne på verdensplan; den 
audiovisuelle sektors økonomiske betydning fremgår af hvidbogen, navnlig kapitel 5-C; 
stats- og regeringscheferne har i Det Europæiske Råd den 24. og 25. juni 1994 på Korfu noteret 
sig Bangemann-gruppens rapport "Europa og det globale informationssamfund - henstillinger til 
Det Europæiske Råd", hvori der gøres opmærksom på, at deh audiovisuelle programindustri har 
strategisk betydning som formidler af europæisk kultur; 
ifølge traktatens artikel 128, stk. 4, skal Fællesskabet tage hensyn til de kulturelle aspekter i sin 
indsats i henhold til andre bestemmelser i traktaten; det bør derfor sikres, at der i forbindelse med 
udvælgelsen af deltagere tages hensyn til den europæiske, kulturelle mangfoldighed; 
Rådet har på sit møde "Industri/telekommunikation" den 28. september 1994 med tilfredshed 
noteret sig Kommissionens meddelelse af 19. juli 1994 "Europa på vej mod informations­
samfundet - en handlingsplan"(4) og understreget nødvendigheden af at forbedre den europæiske 
audiovisuelle industris konkurrenceevne; 
o) 
(2) 
O) 
(4) EFT nr. 
EFT nr. 
EFTnr. 
KOM(94) 347 endelig udg. af 19.7.1994. 
39 
Rådet har den 17. juni 1994 noteret sig grønbogen om strategiske muligheder for at styrke 
programindustrien(5); 
Kommissionen har konsulteret en række branchefolk om de i grønbogen omtalte muligheder og 
afholdt en "Europæisk AV-konference" i Bruxelles i dagene 30. juni - 2. juli 1994; 
Europa-Parlamentet har i sin beslutning af 6. maj 1994(6) i forbindelse med forberedelsen af den 
europæiske AV-konference behandlet den audiovisuelle sektors problemer efter Rådets direktiv 
89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i 
medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-radiospredningsvirksomhed(7) (Fjernsyn uden grænser) 
og givet udtryk for den opfattelse, at de prioriteringer, der er opstillet, bl.a. under drøftelserne om 
en ændring af MEDIA-programmet, dvs. finansieringsmekanismer, før-produktionsstadiet (udvik­
ling), distribution og uddannelse, er de mål, der først og fremmest må forfølges for at skabe 
systematiske og solide europæiske net; 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg har i sin udtalelse(8) om grønbogen om de strategiske 
muligheder for at styrke den audiovisuelle programindustri givet udtryk for, at programmer, der 
udarbejdes på fællesskabsplan som f.eks. MEDIA-programmet kan få en positiv indflydelse på 
programstrukturernes og produktionsmetodernes udvikling i Europa; 
Kommissionen har iværksat et "Handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske 
audiovisuelle industri (MEDIA 1991-1995)", vedtaget ved Rådets beslutning 90/685/EØF(9), der 
bl.a. har til formål at fremme udvikling og distribution af europæiske audiovisuelle produktioner; 
Rådet har på sit møde den 5. november 1993 efter at have noteret sig Kommissionens meddelelse 
af 23. juli 1993 om midtvejsrapporten til evaluering af MEDIA-programmet, givet udtryk for, at 
man bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at sætte MEDIA Il-programmet i gang efter 
1995; 
Det Europæiske Råd opfordrede på sit møde i Essen den 9. og 10. december 1994 Kommissionen 
til at fremsætte forslag til et nyt MEDIA-program; 
erfaringerne fra MEDIA-programmet har vist, at indsatsen overvejende bør lægges før og efter 
produktionsfasen (præ- og postproduktion), at det først og fremmest gælder om at styrke virk­
somhederne inden for sektoren (herunder små og mellemstore virksomheder) og endvidere om at 
fremme samarbejdet mellem distributører/tv-selskaber og producenter; 
forudsætningen for et europæisk audiovisuelt marked er, at der eksisterer en europæisk produktion, 
dvs. værker produceret i EU's medlemsstater således som defineret i artikel 6 i direktiv 
89/552/EØF om koordinering af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne 
vedrørende udøvelse af tv-radiospredning; 
(5) 
(6) 
(7) 
(8) 
(9) KOM(94) 96 endelig udg. af 6.4.1994. 
EFT nr. C 205 af 25.7.1994, s. 561. 
EFT nr. L 298 af 17.10.1989, s. 23. 
CES 1000/94 af 14.9.1994, s. 6. 
EFTnr. L 380 af 31.12.1990, s. 37. 
40 
den audiovisuelle programindustris konkurrenceevne forudsætter anvendelse af ny teknologi 
allerede i projektudviklingsfasen; 
distributionsvilkårene for europæiske spillefilm skal forbedres såvel på det europæiske som på det 
internationale marked; 
vilkårene for tv-udsendelse af europæiske produktioner skal forbedres; 
de europæiske producenters og distributørers indsats på programmarkederne bør fremmes og 
effektiviseres; 
udviklingen af den europæiske audiovisuelle industri kræver finansieringsordninger, der kan 
mobilisere offentlige og private ressourcer; 
støtten til udvikling og distribution bør tage hensyn til strukturelle mål, såsom udviklingen af den 
uafhængige produktionssektor, herunder små og mellemstore virksomheder, udviklingen af 
potentialet i de lande eller regioner, hvis audiovisuelle produktionskapacitet er ringe, og/eller som 
er af beskeden geografisk udbredelse og udgør et begrænset sprogområde; 
hensigten med Fællesskabets indsats er, i overensstemmelse med nærhedsprincippet, at støtte og 
supplere medlemsstaternes egne foranstaltninger -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Fra den 1. januar 1996 iværksættes et femårigt program til fremme af udvikling og distribution 
af europæiske audiovisuelle produktioner, i det følgende benævnt "programmet", med henblik på 
at styrke den europæiske audiovisuelle industri inden for de sektorer, der beskæftiger sig med 
projektudvikling og distribution. 
Artikel 2 
Formålet med programmet er: 
1) Inden for projektudvikling: 
- at fremme udviklingen af produktionsprojekter, der henvender sig til såvel det europæiske 
som det internationale marked, og støtte virksomheder, der er i stand til at udvikle 
sådanne projekter 
- at udvikle produktionsprojekter, hvori indgår brugen af de nye kreative teknikker, og 
støtte virksomheder, der er i stand til at udvikle sådanne projekter. 
2) Inden for distribution: 
- at tilskynde de europæiske distributører til at investere i spillefilmproduktion og til at 
opbygge grænseoverskridende afsætningskanaler for disse film 
41 
- at tilskynde de europæiske tv-selskaber til at indgå i et investeringssamarbejde om 
produktion af værker, der henvender sig til såvel det europæiske som det internationale 
marked, og til at opbygge grænseoverskridende afsætningskanaler for disse værker 
- at støtte flersprogede produktioner 
- at fremme adgangen til PR-begivenheder for europæiske produktioner, navnlig sådanne 
som er produceret af uafhængige producenter. 
Artikel 3 
De i bilaget beskrevne foranstaltninger iværksættes med henblik på at gennemføre de i artikel 2 
fastsatte målsætninger. De iværksættes efter proceduren i artikel 6. 
Artikel 4 
De modtagere af fællesskabsstøtte, der deltager i gennemførelsen af de i artikel 3 fastsatte 
foranstaltninger, skal normalt selv bidrage til finansieringen med en andel. Fællesskabets andel 
kan ikke overstige 50% af omkostningerne ved foranstaltningerne. 
Artikel 5 
Den finansielle støtte, der bevilges i henhold til programmet, ydes i form af lån eller tilskud. 
Tilbagebetalt støtte fra dette program samt andre tilbagebetalinger hidrørende fra foranstaltninger 
under MEDIA I (1991-1995) indgår i finansieringsordninger, der skal fremme offentlig og privat 
finansiering af europæiske audiovisuelle produktioner. 
Artikel 6 
1 ) Kommissionen er ansvarlig for programmets gennemførelse. 
2) Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg, der består af repræsentanter for medlems­
staterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal 
træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden 
fastsætter under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved 
afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, 
at dens holdning indføres i mødeprotokollen. 
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget 
om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. 
42 
3) Kommissionens udkast til foranstaltninger, jf. stk. 2, skal hovedsageligt vedrøre: 
- de budgetmæssige vilkår for gennemførelsen af programmet 
- gennemførelsen af de i bilaget beskrevne foranstaltninger 
- opfølgning og evaluering af disse foranstaltninger. 
Artikel .7 
Efter tre års gennemførelse af programmet og senest 6 måneder efter udløbet af denne periode 
forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en 
rapport til evaluering af resultaterne, eventuelt ledsaget af de nødvendige forslag. 
Når programmet er gennemført, sender Kommissionen en rapport om gennemførelsen og 
resultaterne af programmet til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
43 
BILAG 
I. PLANLAGTE FORANSTALTNINGER 
Hensigten bag programmet er at sætte den europæiske audiovisuelle industri i stand til at 
forbedre sin konkurrenceevne på det europæiske og det internationale marked. Til dette 
formål ydes der støtte til udvikling af produktioner med et stort kommercielt potentiale 
samt til etablering og styrkelse af grænseoverskridende distributions-/afsætningsnet. 
Foreslåede foranstaltninger: 
11 Inden for projektudvikling 
Forbedring af vilkårene for udvikling af projekter (præproduktion) med henblik på pro­
duktion af fiktion, dokumentarfilm samt tegne- og dukkefilm til det europæiske og det 
internationale marked, herunder. 
støtte til udvikling af projekter med henblik på produktion af fiktion, dokumentarfilm 
samt tegne- og dukkefilm (for biograf og tv), der henvender sig til et europæisk såvel 
som et internationalt publikum, idet støtte til forbedring af drejebogsteknikker gives 
fortrinsstilling 
støtte til virksomheder, der forelægger fælles udviklingsprojekter med store afsæt­
ningsmuligheder på det europæiske og det internationale marked 
tilskyndelse af virksomheder, der forelægger fælles projekter, til at indgå i et netværk 
med henblik på at styrke deres stilling på det europæiske og det internationale 
marked. 
1.2 Inden for distribution/tv-transmission 
1.2.1 Distribution af spillefilm og video 
Forbedring af distributionsvilkårene for europæisk spillefilm og video med store 
afsætningsmuligheder på det europæiske og det internationale marked, herunder: 
støtte til oprettelse af europæiske distributionssystemer, der motiverer distributørerne 
til at deltage i finansieringen af produktioner med kommercielle muligheder på det 
europæiske og det internationale marked 
fremme af etableringen af netværk mellem europæiske distributører med fælles 
marketingstrategier. 
1.2.2 Tv-transmission 
Forbedring af afsætningsvilkårene for de europæiske tv-produktioner, der henvender sig 
til publikum på såvel det europæiske som det internationale marked, herunder: 
44 
indførelse af en støtteordning, der skal motivere tv-selskaberne til dels at deltage i 
finansieringen af uafhængige produktionsselskabers projekter, når disse tegner til at 
have store afsætningsmuligheder, dels til at distribuere de færdige produktioner på det 
europæiske marked 
støtte til flersprogede produktioner (eftersynkronisering, tekstning og indspilning på 
flere sprog). 
1.2.3 PR for uafhængige producenters værker 
Fremme af uafhængige producenters og distributørers adgang til-det europæiske og det 
internationale marked ved etablering af serviceorganer og iværksættelse af reklametiltag 
i forbindelse med de PR-begivenheder (messer, festivaler o.l.), der afholdes i og uden for 
Europa. 
2. GENNEMFØRELSESPROCEDURJB 
2.1 Fremgangsmåde 
Kommissionen gennemfører programmet i nært sammenarbejde med de myndigheder i 
medlemsstaterne, der forvalter støtten til den audiovisuelle industri. På denne måde sikres 
det i overensstemmelse med nærhedsprincippet, at initiativerne supplerer hinanden. 
Kommissionen drager ved udvælgelsen af de branchefolk, der skal deltage i programmet, 
omsorg for, at den geografiske repræsentation bliver så bred som muligt, således at den 
europæiske, kulturelle mangfoldighed kommer til udtryk. 
2.2 Finansiering 
Fællesskabets midler skal dels anvendes til at øge markedsmulighederne for produktioner, 
der henvender sig til et europæisk såvel som et internationalt publikum, dels til at styrke 
de produktions- og distributionsselskaber, der har mulighed for at ekspandere på det 
europæiske marked. På denne måde bidrager støtten ligeledes til at udbygge strukturerne 
i branchen. 
I intet tilfælde kan fællesskabsstøtten overskride 50% af omkostningerne ved de planlagte 
foranstaltninger. Støtten ydes i form af lån. Den resterende del finansieres af de deltagende 
parter i branchen. 
Når der er tale om støtte til flersprogede produktioner, tager støtten form af tilskud. 
2.3 Gennemførelse 
Til gennemførelsen af programmet bistås Kommissionen af to serviceorganer, der har til 
opgave at koordinere gennemførelsen af opgaverne under de forskellige foranstaltninger. 
De to organer varetager de foreliggende opgaver i forbindelse med henholdsvis udvikling 
og distribution: 
45 
* Udvikling: 
udvikling af projekter med henblik på produktion af fiktion, dokumentarfilm samt 
tegne- og dukkefilm og endvidere forvaltning af virksomhedsstøtte 
udvikling af programmer, hvori indgår brugen af avancerede kreative teknikker. 
* Distribution: 
distribution af spillefilm og video på det europæiske marked 
distribution af tv-produktioner på det europæiske marked 
fremme af uafhængige produktioners adgang til det europæiske og det internationale 
marked. 
Serviceorganerne udvælges ved en udbudsprocedure. 
Kommissionen udarbejder et sæt udbudsbetingelser for hvert organ med en nærmere 
redegørelse for gennemførelsesbestemmelserne for netop de foranstaltninger, der henhører 
under det pågældende organs område. 
Organerne administrerer for Kommissionens regning de midler, desfår overdraget, med 
henblik på at fremme projektudviklings- og distributionstiltag i den audiovisuelle sektor. 
Midlerne tildeles iværksætterne af de audiovisuelle projekter i form af lån. 
Serviceorganerne bør være almennyttige organer uden kommercielt formål. 
Følgende kriterier vil blive lagt til grund for udvælgelsen: 
faglig erfaring med udvikling af projekter og distribution 
kontakter med den audiovisuelle branche på europæisk eller nationalt/regionalt plan 
indgående kendskab til den europæiske audiovisuelle industri og EUs politik på dette 
område 
ledelseserfaring på tværnationalt eller europæisk plan 
medarbejdernes kvalifikationer og ledelsens kompetence. 
46 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Program til fremme af udvikling og distribution af europæiske audiovisuelle produktioner. 
2. BUDGETPOST 
B 3 2010. 
3. RETSGRUNDLAG 
Artikel 130 i traktaten om Den Europæiske Union. 
Rådets afgørelse af om gennemførelse af et program til fremme af udvikling og 
distribution af europæiske audiovisuelle produktioner. 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1 Foranstaltningens generelle formål 
Det forhold, at europæiske film og andre av-produktioner kun i ringe omfang får mulighed 
for at komme ud over hjemlandets grænser, udgør i dag et af de største handicaps for den 
europæiske programindustri. Det europæiske marked er domineret af udefra kommende 
produktioner, hovedsagelig amerikanske. Film produceret i Den Europæiske Union 
distribueres kun i meget begrænset omfang uden for deres hjemland: Kun 15% distribueres 
uden for producentlandet. Dette misforhold forstærkes yderligere, når filmene udsendes 
på video eller i tv. Når der ikke er flere europæiske produktioner på markedet, skyldes det, 
dels at der mangler grænseoverskridende distributionskanaler, dels at for få af de 
eksisterende produktioner opfylder de behov, der er på markedet. 
Udviklingsfasen, som er den fase hvori hele planlægningen forud for den egentlige 
produktion af film og tv-programmer foregår, er altafgørende for den endelige produktions 
mulighed for succes, Tor dens markedsmuligheder, men ikke blot fremtidsudsigterne 
afgøres i denne fase, også mulighederne for finansiering er på spil. Den europæiske 
industri ofrer for få midler på projektudviklingsfasen. Producenterne har tendens til at 
undervurdere projektudviklingsfasen, der hovedsagelig omfatter tre aspekter, nemlig 
udarbejdelse af drejebøger, tilvejebringelse af finansiering til produktionen og fastlæggelse 
af en lanceringsstrategi. 
I overensstemmelse med målsætningerne i traktaten (navnlig artikel 130) og videre i lyset 
af de høringer, Kommissionen har afholdt efter offentliggørelse af grønbogen om Den 
Europæiske Unions audiovisuelle politik, bør der gøres en indsats for at fremme udvikling 
og distribution i den europæiske av-sektor. 
Hvad angår UDVIKLING har Kommissionen til hensigt: 
- at motivere den audiovisuelle industri til i højere grad at investere i projekt-
udviklingsfasen og til at give projekter, der henvender sig til et større europæisk 
publikum, fortrinsstilling 
47 
at bidrage til en konsolidering af den økonomiske struktur i de produktions­
virksomheder, der har mulighed for at ekspandere på det europæiske marked, og at 
fremme oprettelsen af netværk mellem disse virksomheder. 
Der bør her på tærsklen til informationssamfundet lægges særlig vægt på projekter, der 
indebærer brugen af den nye kreative teknologi, og på virksomheder, der har specialiseret 
sig i denne type projekter. 
Der vil blive indført en støtteordning for udvikling af av-projekter med henblik på 
produktion af fiktion, dokumentarfilm samt tegne-/dukkefilm og -serier. Ordningen 
kommer til at omfatte de tre hovedaspekter i projektfasen, der som tidligere nævnt er 
udarbejdelse af drejebøger, tilvejebringelse af finansiering og fastlæggelse af en 
markedsføringsstrategi. 
Støtteordningen omfatter: 
1/ produktioner 
2/ virksomheder 
3/ virksomhedsnetværk 
Hvad angår DISTRIBUTION har Kommissionen til hensigt: 
at forbedre de europæiske produktioners konkurrenceevne på deres eget marked 
gennem øget omsætning; med henblik herpå skal der ske en styrkelse af forlags­
virksomhederne, distributionsvirksomhederne og tv-selskaberne. 
* Med henblik på en forbedring af vilkårene for distribution af spillefilm og video er 
det vigtigt, at: 
etablere distributionssystemer i EU, der motiverer distributørerne til at deltage i 
finansieringen af produktioner, der har mulighed for at opnå kommerciel succes 
på det europæiske marked (over en femårig periode vil der blive ydet lån til 
fremme af distributørernes medvirken til distribution af ca. 140 film) 
fremme etableringen af netværk mellem europæiske distributører, hvis 
markedsstrategier er indbyrdes overensstemmende, med sigte på at udarbejde 
distributionskataloger over europæiske film bestemt for det europæiske og det 
internationale marked. Et sådant tiltag bidrager til at styrke distributions­
virksomhedernes økonomiske struktur ved at skabe tættere forbindelser mellem 
virksomhederne. 
* Med henblik på en forbedring af vilkårene på det europæiske marked for distribution 
af tv-produktioner. der henvender sig til et større europæisk publikum, er det 
nødvendigt, at: 
indføre en støtteordning for udsendelse af europæiske tv-produktioner (spillefilm, 
dokumentarfilm samt tegne-/dukkefilm og -serier) produceret af uafhængige 
producenter. 
48 
* Med henblik på en forbedring af vilkårene på det europæiske og det internationale 
marked for produktions- og distributionsvirksomhederne - ikke mindst de uafhængige 
virksomheder - vil det være hensigtsmæssigt, at: 
fremme og effektivisere producenternes og distributørernes PR-fremstød på 
messer, festivaler o.l. 
4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse/fornyelse: 
- 5 år (1996-2000). 
- Eventuel forlængelse efter evaluering. 
- En eventuel forlængelse forudsætter en ny rådsafgørelse. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 
5.1 Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2 Opdelte bevillinger 
5.3 Indtægtstype: -
• 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 
Støtte til udvikling: 
Der kan bevilges støtte på op til 50% af omkostningerne ved projektudvikling. Støtten 
har form af lån. 
Støtte til distribution af spillefilm og video: 
Støtten andrager op til 50% af udgifterne til forhåndskøb af rettigheder til pro­
duktioner, der henvender sig til et større europæisk publikum. Støtten har form 
af lån De tilbagebetales på grundlag af indtjeningen ved udnyttelse af samtlige 
rettigheder på såvel det europæiske som det internationale marked. 
Støtten til etablering af netværk mellem distributører andrager op til 50% af 
omkostningerne. Støtten har form af lån. 
Støtte til udsendelse af tv-produktioner uden for oprindelseslandet: 
Der ydes lån til koproduktioner mellem uafhængige producenter og tv-selskaber, der 
forpligter sig til at distribuere værkerne på begges territorier; de værker, der støttes, 
skal være af interesse for et større europæisk publikum. Tilbagebetalingen af lånet 
påbegyndes ved produktionens afslutning. Der betales ikke renter. Tilbagebetalingen 
kan udsættes et år på modtagerens anmodning. Et sådan udsættelse vil medføre 
rentepålæg. Der kan ydes en godtgørelse - uden tilbagebetalingspligt - for eftersyn­
kronisering eller tekstoing af høj kvalitet til de tv-stationer/forlag, som køber 
programmerne. 
49 
Alle tilbagebetalinger af lån, indbetales til de to serviceorganer, som Kom­
missionen har oprettet på grundlag af en udbudsprocedure. Disse midler vil blive 
anvendt til finansiering af film og tv-programmer under en finansieringsordning, 
som Rådet på et senere tidspunkt vil træffe afgørelse om. 
Hvor stor en del af budgettet, der vil blive forbeholdt produktioner, hvori indgår 
brugen af "ny teknologi", afhænger for hver støtteberettiget delaktion under 
foranstaltningerne af de forslag, der indsendes i forbindelse med udbuds­
proceduren. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (fastlæggelse af 
gennemsnitsomkostningerne pr. enhed): 
* Udvikling 
Støtten til udvikling fordeler sig på: 
projektstøtte 
virksomhedsstøtte 
støtte til etablering af virksomhedsnetværk. 
Det er at foretrække, at støtten til virksomheder og til etablering af virksomhedsnetværk 
ydes progressivt over de fem år, der er afsat til planens gennemførelse. En sådan frem­
gangsmåde understøtter planens strukturskabende sigte. 
For projektstøtten følges den modsatte fremgangsmåde, hvilket vil sige, at fælles­
skabsbidragene gradvis nedsættes. Dette er helt i overensstemmelse med den overordnede 
målsætning om at orientere ansøgningerne i retning af de strukturskabende støtte­
foranstaltninger. 
I tabel 7.2 nedenfor ses en vejledende omkostningsfordeling opstillet på baggrund af denne 
fremgangsmåde. 
Omkostningerne, der er beregnet som beskrevet i dette afsnit, er udtrykt i årlige gennem­
snit. Beløbene er vejledende. 
Projektstøtte: 
At dømme ud fra erfaringerne fra de støtteordninger, der blev indført som led i MEDIA-
programmet (1991-1995) med henblik på udvikling af fiktion, dokumentarfilm samt tegne-
og dukkefilm, synes en støtte på 40 000 ECU pr. projekt i gennemsnit at udgøre en 
effektiv foranstaltning. Det bør bemærkes, at projektomkostningerne varierer, alt efter om 
der er tale om fiktion, dokumentarfilm eller tegne- eller dukkefilm. Også inden for de 
enkelte genrer kan der forekomme store variationer. Det anslås, at 625 projekter vil kunne 
få støtte over en femårig periode, hvilket svarer til 25 mio ECU i alt på de fem år 
(5 mio ECU i gennemsnit pr. år). 
50 
Virksomhedsstøtte 
I forbindelse med MEDIA-programmet (1991-1995) blev der ydet finansiel støtte fra 
forskellig side til produktionsselskaber, der på samme tid tilrettelagde flere forskellige 
projekter. Med en sådan fremgangsmåde er der på baggrund af de indhøstede erfaringer 
- hovedsagelig på fiktionsområdet - behov for beløb på 100 - 150 000 ECU pr. virk­
somhed. For at sikre, at et væsentligt antal produktionsselskaber får støtte i løbet af de fem 
år, må der kalkuleres med et beløb på 37 mio ECU (7,4 mio ECU pr. år i gennemsnit). 
Støtte til etablering af virksomhedsnetværk 
Erfaringerne fra MEDIA-programmet (1991-1995) har i denne henseende koncentreret sig 
om tegne- og dukkefilmsektoren På baggrund af resultaterne i denne sektor (10 netværk 
omfattende ca. 30 studier) kan det nødvendige beløb beregnes til omkring 150 000 ECU 
pr. virksomhed, der deltager i et netværk. Det må påregnes, at deltagelse af ca. 100 
produktionsselskaber (fra de forskellige sektorer: fiktion, dokumentarfilm, ny teknologi 
samt tegne- og dukkefilm) er en forudsætning for at opnå en mærkbar virkning. Det 
nødvendige beløb andrager for de fem år 15 mio ECU (3 mio ECU pr. år i gennemsnit) 
De anslåede udgifter til udviklingsstøtte andrager således i alt 77 mio ECU. 
Årligt andrager udgifterne til foranstaltningen 15,4 mio ECU i gennemsnit. 
Kommissionen gennemfører foranstaltningerne bistået af et serviceorgan udvalgt ved en 
udbudsprocedure. Udgifterne til serviceorganet er inkluderet i beløbene for de forskellige 
foranstaltninger og udgør 5% af de samlede omkostninger. 
* Distribution 
Gennemførelsen af planen til støtte af distribution af spillefilm og video og til forbedring 
af vilkårene for udveksling af tv-produktioner kræver gradvis stigende udbetalinger de to 
første år efterfulgt af et ensartet niveau de tre følgende år. Støtten til PR-fremstød for 
virksomhederne bør derimod være fortsat stigende i løbet af de første fire år. 
Støtten til distribution fordeler sig på: 
* Støtte til distribution af spillefilm og video: 
incitamenter for distributørerne til at deltage i finansieringen af film- og 
videoprojekter 
incitamenter for distributørerne til at etablere netværk med henblik på 
udarbejdelse af kataloger 
* Støtte til forbedring af vilkårene for udveksling af tv-produktioner 
* Støtte til PR for virksomhederne på europæiske og internationale messer 
* Støtte til distribution af spillefilm og video 
51 
Incitamenter for distributørerne til at deltage i finansieringen af film- og video­
projekter 
På baggrund af de indhøstede erfaringer om distributionssektoren fra MEDIA-
programmet (1991-1995) og på grundlag af det gennemsnitlige antal film produceret 
i Den Europæiske Union (500) ville et passende mål for foranstaltningen være at sikre 
distributørernes deltagelse i finansieringen af ca. 130-140 film. Fagfolk i branchen 
oplyser på forespørgsel, at til en europæisk film med et gennemsnitsbudget på 
6 mio ECU kræves der et gennemsnitligt bidrag på 750 000 ECU, hvis ordningen 
skal have den ønskede virkning. Et sådant bidrag beløber sig over fem år til 
102 mio ECU (20,4 mio ECU pr. år i gennemsnit). 
Incitamenter til etablering af netværk 
Erfaringerne fra distributionen af spillefilm og video under MEDIA-programmet 
(1991-1995) med hensyn til tildelingernes størrelse, antallet af film, der skal 
distribueres, og antallet af distributører, der bør indgå i et netværk, for at det kan 
være effektivt, viser, at der kræves 800 000 ECU for at sikre en koordineret 
distribution af mindst fem film med deltagelse af fire distributører. Omkostningerne 
over fem år anslås til 48 mio ECU (9,6 mio ECU pr. år i gennemsnit) (Jf. 
fordelingsnøglen under punkt 7.2). 
Støtte til forbedring af vilkårene for distribution af europæiske tv-produktioner 
På grundlag af bl.a. antallet af tv-timer produceret i Den Europæiske Union og de 
anslåede omkostninger pr. time samt ud fra erfaringerne fra MEDIA-programmet 
(1991-1995) anslås det, at der gennemsnitligt skal ydes en støtte på 0,5 mio ECU pr. 
tv-produktion, hvis foranstaltningen skal være effektiv. 
I alt bør der ydes støtte til ca. 210 tv-produktioner svarende til en omkostning over 
fem år på 105 mio ECU (21 mio ECU pr. år i gennemsnit). 
Støtte til PR for virksomhederne 
Erfaringerne fra MEDIA-programmet (1991-1995) og nærmere bestemt fra de PR-
arrangementer, der som led i dette program blev gennemført både i Den Europæiske 
Union (messer og festivaler) og på internationalt plan (bl.a. til fremme af europæisk 
film) fortæller os, hvilke foranstaltninger der er nødvendige, og hvor store 
gennemsnitlige omkostninger der skal afsættes til PR-arbejde for et europæisk 
produktions- eller distributionsselskab. Det må påregnes, at der skal gennemføres 
særforanstaltninger for at fremskynde såvel finansiering som produktionssamarbejde 
i forbindelse med visse arrangementer, der er planlagt specielt med opfyldelsen af 
denne målsætning for øje. For at sikre de europæiske virksomheder en central stilling 
i forbindelse med de planlagte arrangementer, bør der over en femårig periode 
afsættes 7,5 mio ECU til PR-arrangementer i Den Europæiske Union og 2,5 mio ECU 
til PR-arrangementer på internationalt niveau (antallet af eksisterende messer ol. taget 
i betragtning), i alt 10 mio ECU over fem år (2 mio ECU pr. år i gennemsnit). 
52 
Kommissionen gennemfører foranstaltningerne bistået af et serviceorgan udvalgt ved 
en udbudsprocedure. Udgifterne til serviceorganet er indkalkuleret i beløbene for de 
forskellige foranstaltninger og udgør 5% af de samlede omkostninger. 
Beløbene i denne finansieringsoversigt angiver Fællesskabets samlede udgifter til 
indsatsen svarende til maksimalt 50% af de faktiske udgifter til foranstaltningerne. 
7.2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer: 
i mio ECU 1994 
Fordeling Budget 
1996 1997 1998 1999 2000 I ALT 
Støtte til udvikling 
. projekter 
. virksomheder 
. netværk 
1 alt 7 
6 
2 
15 6 
7 
3 
16 5 
7 
3 
15 4 
8 
3 
15 3 
9 
4 
16 25 
37 
15 
77 
Støtte til distribution af spillefilm og video 
* Incitamenter for distri­
butørerne til at deltage i 
produktionen 
* Etablering af netværk 
mellem distributørerne 
- udarbejdelse af katalo­
ger 
I alt 15 
7,81 
5 
22,815 18 
9,92 
5 
27,925 20 
9,08 
6 
29,086 23 
10,08 
7 
33,087 26 
11,08 
7 
37,087 102 
48 
150 
Forbedring af vilkårene for udveksling af tv-programmer 
(herunder tekstning og eftersynkronisering af høj kvalitet) 
Lån 15 15 25 25 25 105 
PR-arbejde: Førbedring af vilkårene før deltagelse i 
PR-begivenheder•, festivaler, messer oX 
I EU 
. Uden for EU « 
I alt 
TILSAMMEN 0,5 
0,5 
1 
53,815 0,5 
0,5 
1 
59,925 1,5 
0,5 
2 
71,086 2,5 
0,5 
3 
76,087 2,5 
0,5 
3 
81,087 7,5 
2,5 
10 
342 
53 
7.3 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne 
7.3.1 Ved forslag til en ny foranstaltning skal følgende forfaldsplan udfyldes: 
i mio ECU 1994 
Forpligtelsesbevillinger 
Beløb 
Betalingsbevillinger 1996 
Betalingsbevillinger 1997 
Betalingsbevillinger 1998 
Betalingsbevillinger 1999 
Betalingsbevillinger 2000 
Betalingsbevillinger 2001 
TILSAMMEN 1996 
53,815 
38 
15,815 
53^15 1997 
59,925 
42 
17,925 
59,925 1998 
71,086 
45 
26,086 
71,086 1999 
76,087 
46 
30,087 
76,087 2000 
81,087 
54 
27,087 
81,087 1 alt 
342 
38 
57,815 
62,925 
72,086 
84,087 
27,087 
342 
7.3.2 Med henblik på udarbejdelsen af det foreløbige budgetforslag udfyldes følgende 
forfaldsplan, hvis der er tale om flejårige foranstaltninger: 
i mio ECU 1994 
Kumuleret situation 
ved udgangen af 
1994 
-Budget 
1995 
-FBF 
1996 
53,815 VEJLEDENDE PLAN 
1997 
59,925 1998 
71,086 1999 
76,087 2000 
81,087 i ALT 
342,000 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) 
Udbetaling af støtte kan kun ske mod forudgående fremlæggelse af detaljerede 
oversigtsbilag. 
Endvidere kontrollerer de forskellige tilsynsmyndigheder (Revisionsretten, Finanskontrollen 
og den anvisningsberettigede) regelmæssigt forvaltoingsorganeme, de pågående 
foranstaltninger og modtagerne. 
54 
9. OPLYSNINGER QM OMKOSTNINGSEFFEKTIVITET 
9.1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 
Specifikke mål 
Proiektudviklinsi 
Den beskedne indsats, av-sektoren udfolder i projektudviklingsfasen (herunder: udvikling 
af film- og tv-produktionsprojekter, udarbejdelse af finansieringsplaner, fastlæggelse af 
lancerings- og PR-strategier osv.), bør afhjælpes, ikke mindst i forhold til udvikling af 
nyskabende programmer, hvori indgår brugen af ny teknologi. 
Distribution: 
Den for ringe omsætning af film og tv-produktioner, der medfører, at branchen går glip 
af fordelene ved det store marked, indebærer et økonomisk handicap. For at overvinde 
dette bør der bl.a. ske en tilnærmelse mellem distributions- og produktionssektoren, 
navnlig på spillefilmsområdet, 
Transmissions- og samarbejdsaftaler mellem producenter og tv-selskaber bør fremmes. 
Det bør gøres lettere for europæiske produktioner at få adgang til markedet. 
Målgruppe 
Foranstaltningerne ér rettet mod forskellige målgrupper, nemlig produktionsselskaber, 
distributionsselskaber, tv-selskaber og virksomheder, der beskæftiger sig med udnyttelsen 
af ny teknologi på av-områdét. 
9.2 Begrundelse for foranstaltningen 
Behovet for EU-støtte 
Den foreslåede plan udgør en del af Den Europæiske Unions politik på det 
audiovisuelle område. 
Den er i overensstemmelse med nærhedsprincippet, idet den udgør et supplement til 
eksisterende initiativer på nationalt plan. Den understøtter og supplerer nationale 
foranstaltninger. Den opfylder de formål, der er udtrykt i traktaten, bl.a. i artikel 130 
med henblik på: 
at industrien hurtigere kan tilpasse sig strukturforandringerne 
- at fremme et klima, der er gunstigt for initiativer og udvikling af virksomheder 
overalt i Fællesskabet, navnlig små og mellemstore virksomheder 
at fremme et klima, der er gunstigt for samarbejde mellem virksomheder 
55 
at fremme udnyttelsen af det industrielle potentiale i politikkerne for innovation, 
forskning og teknologisk udvikling. 
Valg af støtteform 
Der er tale om et økonomisk incitament, der sigter på at tilskynde branchens 
operatører til at deltage i finansieringen af projekter og dermed skabe øget økonomisk 
aktivitet. Fremgangsmåden er inspireret af markedets almindelige mekanismer og 
udnytter disse til at stimulere aktiviteterne. 
* Under MEDIA-programmet (1991-1995) har Fællesskabets foranstaltning til fremme 
af finansiering en multiplikatoreffekt på gennemsnitligt 4. 
Den planlagte indsats indebærer en række strukturskabende foranstaltninger og 
bidrager til at styrke tidligere fællesskabsforanstaltningers løftestangseffekt. 
De vigtigste usikkerhedsmomenter er forbundet med selve av-industriens væsen: Der 
er tale om en prototypeindustri med høj risiko. 
9.3 Opfølgning og evaluering af foranstaltningen 
Tre år efter foranstaltningens iværksættelse udarbejdes en evalueringsrapport. Når planen 
er fuldført udarbejdes en endelig rapport. 
Resultatindikatorer: 
Som led i en central tilsynsordning vil der blive foretaget en evaluering på to fronter: 
statistiske og finansielle oplysninger tjener til at vurdere forvaltningen af foran­
staltningerne 
indsamling og afkodning af statistiske oplysninger gør det muligt at vurdere 
planens helhedsvirkning på markedet (bl.a. antallet af virksomheder, der har 
tilsluttet sig et netværk, antallet af projekter, der er blevet sat i produktion, 
værdien af igangværende produktioner, der har modtaget projektudviklingsstøtte, 
antallet af produktioner, der har modtaget distributionsstøtte osv.) 
Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? 
Spørgeskemaer, indsamling af statistiske oplysninger og afkodning af indkomne svar 
og oplysninger samt kontrol af forvaltoingsorganeme. 
Vurdering af resultaterne 
Der udarbejdes regelmæssige rapporter. 
9.4 Budgetsammenhængen 
Udgifterne indkalkuleres i GD X's flerårige finansieringsplanlægning. 
56 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A) 
Med henblik på ledelsen og gennemførelsen af planen er der behov for 25 supplerende 
stillinger: 
til projektudviklingsforanstaltningerne (2A, 2B og 2C = 6 stillinger) 
til støtteforanstaltningerne for distribution af spillefilm og video, etablering af netværk 
mellem distributører med henblik på udarbejdelse af kataloger og forbedring af 
vilkårene for omsætning af tv-produktioner (6A, 4B og 6C = 16 stillinger) 
til PR-arbejde og forbedring af vilkårene for adgang til PR-begivenheder (IA, IB og 
1 C = 3 stillinger). 
57 
BILAG 
DEN EUROPÆISKE AV-KONFERENCE 
TEMAHØRING NR. 1 
EU-støtteordnin ger 
Formand: Michael Flint 
Efter at have gennemgået de spørgsmål, der, rejses omkring EU-støtteordningerne i grønbogen, 
fastslog deltagerne i temahøringen, at nedenstående krav skal opfyldes, hvis den europæiske 
programindustri skal have en fremtid: 
* den skal være konkurrencedygtig på et marked, der bliver stadig mere internationaliseret og 
konkurrencepræget 
* den skal være fremtidsorienteret og indgå aktivt i udviklingen af informationssamfundet 
* den skal vise de europæiske folks kreativitet og særlige egenskaber 
* den skal kunne omsætte sin vækst i nye arbejdspladser 
Deltagerne fandt, at dette var helt grundlæggende krav til denne industri. 
Desuden bekræftede de, at: 
* AV-branchen hører til de industrier, der har størst vækstpotentiale og dermed også de bedste 
muligheder for at skabe nye arbejdspladser 
* mangfoldigheden i de regionale og nationale kulturer kan kun bevares, hvis der satses på at 
udbygge den europæiske programindustri og gøre den rentabel på længere sigt 
* den digitale kompression er revolutionerende og vil ændre branchens økonomi gennem­
gribende og understrege programindustriens strategiske rolle 
* hvis EU påtænker at styrke sin AV-politik, må det ske straks. 
Situationsbeskrivelse 
Deltagerne i temahøringen erklærede sig enige i den situationsbeskrivelse af filmindustrien, der 
findes i grønbogen: 
* dens opsplitning på nationale markeder bevirker, at det er vanskeligt at overleve for 
virksomheder, der er tilstrækkeligt store til at klare sig på det europæiske marked og på 
verdensmarkedet 
* virkningerne af denne opsplitning på nationale markeder forværres af, at programmerne ikke 
i tilstrækkeligt omfang når ud over landegrænserne 
58 
* den lider af kronisk underskud 
* den er ikke i stand til at tiltrække europæisk kapital - den europæiske kapital investeres 
derimod i programindustrien uden for Europa. 
Fjemsynsindustrien er karakteriseret ved: 
* eksplosion i efterspørgslen og stigende produktionsudgifter 
* programmerne når ikke ud over landegrænserne i nævneværdigt omfang 
* svage produktionsstrukturer og mangel på kataloger over programmer af interesse for det 
europæiske publikum 
Målsætninger 
Deltagerne var ligeledes enige i de målsætoinger, der var beskrevet i grønbogen. EU bør 
mobilisere de menneskelige og finansielle ressourcer, der er nødvendige for at udvikle en 
programindustri, der er konkurrencedygtig på hjemmemarkedet og på verdensmarkedet, som kan 
udbrede kendskabet til medlemsstaternes kulturer, skabe nye arbejdspladser og sikre den 
investerede kapitals forrentning. Der er behov for en politik på mellemlang og lang sigt, som i 
sidste ende kan sikre den europæiske programindustris rentabilitet på et åbent og dynamisk 
verdensmarked. 
De såkaldte euromiskmaskproduktioner, som er kunstige koproduktioner, bør undgås. 
Eksisterende europæiske ordninger 
Med hensyn til MEDIA-programmet var alle deltagerne enige om, at de afsatte midler ikke 
svarede til de fastsatte målsætoinger. 
Mulige løsninger: 
* Bevaring af det nuværende antal MEDIA-projekter kombineret med en betydelig forhøjelse 
af de finansielle midler 
* koncentration om et mindre antal projekter kombineret med en forhøjelse af de finansielle 
midler 
Der blev ikke fremsat kritik af handlingsplanen, idet der var almindelig enighed om, at den er en 
succes, selv om det dog er for tidligt at foretage en fuldstændig evaluering. 
Andre europæiske ordninger 
Deltagerne fandt, at Eurimages i det store og hele havde givet gode resultater, når det drejede sig 
om at fremme europæiske koproduktioner af tv-film og spillefilm. Men det var nødvendigt med 
flere midler på grund af ansøgningernes omfang, og det blev foreslået at ændre tilskudskriteriet, 
som går ud på, at tre lande skal gå sammen om en produktion, så der kun stilledes krav om to 
koproducenter i samarbejde med en distributør fra et andet land. 
59 
Det forekom for tidligt at gøre forsøg på at evaluere EUREKA Audiovisuel. 
Prioritering 
Deltagerne gik derefter over til at drøfte den prioritering, der er opstillet i grønbogen: 
* uddannelse (rettet mod markedet og de nye teknologier) 
* præproduktion og projektudvikling 
* distribution og marketing, navnlig kvalitetseftersynkronisering og -tekstoing 
* fremme af private investeringer 
Alle var enige om, at uddannelsesindsatsen skulle koncentreres om: 
* forfatterne 
* producenterne 
* marketing og management 
* interaktive medier og multimedier. 
Alle var ligeledes enige om, at der især burde satses på preproduktion og projektudvikling. 
Med hensyn til distribution og marketing var deltagerne enige om, at det var helt afgørende at 
sørge for kvalitetseftersynkronisering og -tekstning, hvis programmerne skulle øge deres 
muligheder for at nå ud over landegrænserne. 
Der burde imidlertid skelnes mellem støtteordninger for fjernsynsproduktioner og spillefilm­
produktioner. 
På fjernsynsområdet var fjernsynsstationer og fjernsynsproducenter enige om, at det var en god 
idé at indføre et incitament i form af en præmie for at fremme udsendelse af produktioner fra 
andre europæiske lande. Det var nødvendigt med sådanne incitamenter, fordi europæiske 
produktioner var noget dyrere end ikke europæiske. Fordi der nu i Europa udsendes så mange 
billige ikke-europæiske produktioner, har publikum vænnet sig til denne situation og foretrækker 
nu amerikanske programmer for programmer fra andre europæiske lande. De europæiske 
producenter kan kun få det europæiske publikum i tale, hvis deres produkter bliver distribueret 
i tilstrækkeligt omfang. 
Den vigtigste målsætning (som langt de fleste var enige om) var, at der burde produceres og 
distribueres 15-20 "store" film om året i Europa. 
Det var vigtigt med støtte til distribution af spillefilm på hele det indre marked og med støtte til 
produktionen via distributørerne, men der kunne ikke opnås enighed om, hvilken form en sådan 
støtte burde have. 
Med hensyn til forslaget om at støtte private investeringer fandt deltagerne, at der var behov både 
for favorable EU-lån og nationale støtteordninger. 
Spørgsmålet om, hvorvidt der bør gives prioritet til virksomheder eller projekter, bør der tages 
stilling til under hensyntagen til støtteordningernes karakter. 
60 
Støtteordningernes geografiske, tidsmæssige og finansielle omfang 
Med forbehold af det, der i det følgende siges om medlemsstater eller regioner med begrænset 
AV-produktionskapacitet, var man enig om, at en EU-støtteordning, uanset hvordan den indrettes, 
skal have en europæisk målsætning. Selv om alle ikke var enige om, hvordan en sådan ordning 
skulle anvendes i praksis, gik de fleste ind for, at EU-støtten skulle forbeholdes projekter med en 
international fremtid. De nationale støtteordninger burde i øvrigt også være baseret på en 
europæisk målsætning. 
Under alle omstændigheder var man enig om, at det ikke var hensigtsmæssigt at indføre en 
ordning med "genbrug" af midler inden for AV-sektoren, men at der måtte nye midler til. 
Deltagerne mente, at støtteordningerne burde indrettes som særligt favorable lån eller garantier, 
der blev frigivet, når et projekt eller en virksomhed blev rentabel. Men de mente dog ikke altid, 
at der kunne arbejdes med lån. Når der var tale om uddannelse, omstrukturering af et bestemt 
område (som det f.eks. havde været tilfældet med tegnefilm) og præmier til fremme af distribution 
af produktioner fra andre europæiske lande, burde der gives direkte tilskud. 
Alle var enige om, at de nuværende midler var utilstrækkelige - også selv om de var koncentreret 
på hovedområder. Man nåede ikke til enighed om, hvor meget der var behov for, men visse 
deltagere foreslog 1,5 mia ECU. 
Hvis EU betragtede AV-branchen som en strategisk sektor for beskæftigelsen, måtte den efter 
deltagernes mening også afsætte lige så mange midler hertil som til andre prioriterede strategiske 
områder. 
Med hensyn til distribution af film mente deltagerne, at man burde opmuntre til, at distributørerne 
slutter sig sammen. De kunne dog ikke blive enige om, hvorledes dette konkret skulle foregå, men 
det blev foreslået, at Kommissionen oprettede en arbejdsgruppe bestående af finansfolk og 
distributører, der skulle se nærmere på spørgsmålet. En støtteordning skulle omfatte distribution 
i hele EU. 
I Amerika havde man sådanne ordninger, så der var ingen grund til, at det ikke skulle være muligt 
med noget tilsvarende i Europa. 
Visse programtyper, f. eks. dokumentarudsendelser, kan produceres med henblik på det 
internationale marked på betingelse af, at der indføres en hensigtsmæssig støtteordning, der ikke 
nødvendigvis behøver at være dyr. 
Medlemsstater eller regioner med begrænset produktionskapacitet på AV-området 
Med hensyn til dette spørgsmål nåede deltagerne frem til den konklusion, at der eventuelt burde 
indføres EU-støtteordninger, der skal fremme de små landes muligheder for at få adgang til 
markedet i dets helhed og til de strukturer, som skal oprettes for at give programindustrien i EU 
mulighed for at udnytte stordriftsfordelene ved det europæiske marked. 
61 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 523 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer: CB-CO-95-043-DA-C 
ISBN 92-77-85492-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
62