RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelse af forordning (EF) nr. 177/2008 af 20. februar 2008 om fastlæggelse af en fælles ramme for virksomhedsregistre til statistiske formål og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2186/93 /* COM/2015/090 final */





1. Indledning Forordning (EF) nr. 177/2008[1] (herefter benævnt "virksomhedsregisterforordningen") fastlægger en fælles ramme for virksomhedsregistre til statistiske formål. Den trådte i kraft den 25. marts 2008 og ophævede forordning (EØF) nr. 2186/93[2] (herefter benævnt "den ophævede virksomhedsregisterforordning"). Formålet med virksomhedsregisterforordningen er at tilvejebringe: · harmoniserede statistiske virksomhedsregistre af høj kvalitet i medlemsstaterne · forbedret statistik vedrørende globaliseringen. Til disse formål kræves det i henhold til virksomhedsregisterforordningen, at medlemsstaterne: · træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre kvaliteten af deres virksomhedsregistre · indberetter data til Eurostat om multinationale grupper af foretagender og deres tilknyttede enheder. På lang sigt antages kvalitetsforbedringerne af de statistiske virksomhedsregistre at nedbringe omkostningerne ved produktion af virksomhedsstatistik og den administrative byrde for respondenterne. For at nå det niveau for kvalitet og harmonisering, som er nødvendigt for at høste de ønskede fordele, vil gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen imidlertid på kort og mellemlang sigt indebære visse startomkostninger for de nationale statistiske kontorer samt en mindre stigning i den administrative byrde. I henhold til virksomhedsregisterforordningens artikel 6 skal Kommissionen forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om nævnte forordnings gennemførelse, hvori der "navnlig oplyses om omkostningerne i forbindelse med det statistiske system, byrderne for virksomhederne og fordelene". I denne rapport undersøges de væsentligste aspekter af gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen med hensyn til de foranstaltninger, som Kommissionen (Eurostat) har truffet, og virksomhedsregisterforordningens påvirkning af: · omkostningerne for de nationale statistiske kontorer og Eurostat (det statistiske system) · den administrative byrde for respondenterne · fordelene for så vidt angår kvaliteten af de statistiske virksomhedsregistre og den forbedrede statistiske måling af globaliseringsforhold. Tidspunktet for rapporten skal ses i sammenhæng med den igangværende forberedelse af en samlet og forenklet rammeforordning om integration af erhvervsstatistikker og de hermed forbundne planer om at ophæve flere forordninger, herunder virksomhedsregisterforordningen. 2. Virksomhedsregisterforordningen i overblik Alle medlemsstater i Den Europæiske Union (EU) har virksomhedsregistre til statistiske formål. I virksomhedsregisterforordningen fastlægges en fælles ramme for disse registre i form af en ensartet tilgang til bl.a. følgende aspekter: definitionen af enheder i virksomhedsregistre, disses dækning, ajourføring, kendetegn og kvalitet. Følgende forhold skal tages i betragtning ved undersøgelsen af dette område: · Virksomhedsregistre er en afgørende ressource for hensigtsmæssig planlægning, gennemførelse og koordinering af statistiske undersøgelser, eftersom en ajourført undersøgelsesramme er nødvendig for en effektiv stikprøveudvælgelse. · Udviklingen og standardiseringen af virksomhedsregistre, og dermed sikringen af disses kvalitet, kan bidrage væsentligt til forbedringen af de statistiske produkters kvalitet. · En fælles ramme for harmoniseringen af de nationale statistiske virksomhedsregistre er nødvendig for at kunne producere officiel virksomheds- og økonomistatistik, som er ensartet og sammenlignelig på tværs af såvel lande som statistikområder. · Standardiseringen af virksomhedsregistre og af deres anvendelse er en helt nødvendig forudsætning for dataintegration. I sammenligning med den ophævede virksomhedsregisterforordning udbygges konsolideringen af en fælles ramme for harmoniseringen af nationale registre i virksomhedsregisterforordningen. Den udvider også kravene med hensyn til dækning af supplerende variable, navnlig for grupper af foretagender, og afspejler således etableringen af det indre marked og den fortsatte globalisering af økonomien samt den stadig mere vidtgående integration af aktiviteterne i forskellige sektorer. Virksomhedsregisterforordningen har givet mulighed for oprettelse af EuroGroup-registret (EGR) som et nyttigt statistisk redskab til at levere oplysninger om alle kontrolrelationer inden for multinationale grupper af foretagender. EGR-processen består af en kompleks strøm af forskellige datasæt mellem Eurostat og medlemsstaterne under medvirken af de nationale statistiske kontorer, de nationale centralbanker og endvidere Den Europæiske Centralbank. Ved virksomhedsregisterforordningen indføres desuden bestemmelser om udvekslingen af fortrolige data vedrørende multinationale grupper af foretagender og deres tilknyttede enheder mellem Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaternes nationale statistiske kontorer og mellem Kommissionen (Eurostat) og centralbankerne. Ved virksomhedsregisterforordningen udvides dækningen af statistiske virksomhedsregistre for i videst muligt omfang at kunne registrere alle virksomheder, som er aktive inden for den nationale økonomi. I henhold til virksomhedsregisterforordningen gøres det derfor obligatorisk at medtage følgende NACE rev. 2-hovedafdelinger i virksomhedsregistrene: · A – landbrug, skovbrug og fiskeri · O – offentlig administration og forsvar samt lovpligtig socialsikring. Definitionen af statistiske enheder i virksomhedsregisterforordningen følger Rådets forordning (EØF) nr. 696/93 af 15. marts 1993 om de statistiske enheder til observation og analyse af det produktive system i Det Europæiske Fællesskab[3] (herefter benævnt "forordningen om statistiske enheder"). I virksomhedsregisterforordningen anføres de statistiske enheder, som skal registreres i virksomhedsregistre: retlig enhed, lokal enhed, foretagende samt gruppe af foretagender. Definitionerne i forordningen om statistiske enheder er ikke blevet gennemført korrekt i alle medlemsstater. Eurostat og de nationale statistiske kontorer samarbejder stadig om at nå målet om en harmoniseret gennemførelse af statistiske enheder. 3. Foranstaltninger til fremme af gennemførelsen For at sikre gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen er der blevet truffet en række foranstaltninger til støtte for medlemsstaterne i processen. Forordninger til støtte for gennemførelsen For at bidrage til gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen er der vedtaget to forordninger fra Kommissionen: (1) Kommissionens forordning (EF) nr. 192/2009 af 11. marts 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 177/2008 om fastlæggelse af en fælles ramme for virksomhedsregistre til statistiske formål for så vidt angår udveksling af fortrolige oplysninger mellem Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne[4]: Den fastlægger formatet, sikkerheds- og fortrolighedsforanstaltningerne samt proceduren for indberetning af data om individuelle enheder til Kommissionen (Eurostat) og data om multinationale grupper af foretagender til de relevante nationale myndigheder. Data sendes elektronisk og uploades af Kommissionen (Eurostat) til dennes centrale dataportal. Kommissionen (Eurostat) og de relevante nationale myndigheder holder oplysningerne fortrolige efter de nationale myndigheders anvisninger på et sikret, kontrolleret område med begrænset adgang. (2) Kommissionens forordning (EU) nr. 1097/2010 af 26. november 2010 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 177/2008 om fastlæggelse af en fælles ramme for virksomhedsregistre til statistiske formål for så vidt angår udveksling af fortrolige oplysninger mellem Kommissionen (Eurostat) og centralbankerne[5]: Den fastlægger formatet, sikkerheds- og fortrolighedsforanstaltningerne og proceduren for fremsendelse af data til udelukkende statistiske formål mellem Kommissionen (Eurostat) og de nationale centralbanker og mellem Kommissionen og Den Europæiske Centralbank. Den relevante nationale myndighed skal give sin udtrykkelige tilladelse til udvekslingen af oplysninger. Undtagelser I henhold til virksomhedsregisterforordningens artikel 14 kan Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat indrømme en undtagelse i en overgangsperiode indtil den 25. marts 2010, når virksomhedsregistre kræver en omfattende gennemgang. For landbrug, skovbrug og fiskeri, offentlig administration og forsvar samt lovpligtig socialsikring og for de yderligere kendetegn, der vedrører grupper af foretagender, kan Kommissionen på en medlemsstats anmodning indrømme en undtagelse i en overgangsperiode indtil den 25. marts 2013. I alt er der indrømmet undtagelser til 15 medlemsstater, hvis anmodninger var begrundede og foranlediget af et legitimt behov. Denne ekstra frist gjorde det muligt for medlemsstaterne yderligere at tilpasse deres nationale statistiske systemer og bringe dem i overensstemmelse med virksomhedsregisterforordningen. Håndbog med vejledende retningslinjer for virksomhedsregistre I overensstemmelse med virksomhedsregisterforordningens artikel 7 har Kommissionen udgivet en håndbog med vejledende retningslinjer for virksomhedsregistre, hvori tankegangen bag nævnte forordnings bestemmelser forklares med henblik på en korrekt og ensartet fortolkning i alle medlemsstater. Til dette formål er den allerede eksisterende håndbog med vejledende retningslinjer for virksomhedsregistre blevet ajourført i et nært samarbejde mellem Eurostat og medlemsstaterne, og den nye version udkom den 1. marts 2010. Den omfatter: (i) grundlæggende forhold: mål, enheder, indhold og adgang (kapitel 1-10) (ii) enhedernes demografi: ændringer og kontinuitet (kapitel 11-16 og 21-22) (iii) indhold: ajourføringer og udvikling (kapitel 17-20) (iv) retningslinjer for særlige områder (kapitel 23-24) (v) specifikationer for udvekslingen af oplysninger mellem Eurostat og medlemsstaterne (vi) ordforklaring til virksomhedsregistre. Den nye version af håndbogen med vejledende retningslinjer for virksomhedsregistre er et redskab til at opnå bedre løsninger med hensyn til en korrekt og ensartet fortolkning af forordningen ved at fastlægge og anbefale god praksis. Økonomisk støtte til medlemsstaterne Med henblik på at lette gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen har Eurostat ydet tilskud til medlemsstaterne for at støtte udviklingen af deres nationale systemer. Uddannelse til medlemsstaterne En anden form for støtte til medlemsstaterne i gennemførelsesprocessen bestod af uddannelsesprogrammer om statistiske virksomhedsregistre tilrettelagt af Eurostat. 4. Vurdering af gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen Den væsentligste kilde til oplysninger om gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen er den årlige undersøgelse, som Eurostat gennemfører i 30 lande (medlemsstaterne og 2 EFTA-landene - Schweiz og Norge). Den årlige undersøgelse omfatter hovedsagelig de kvalitative aspekter af gennemførelsen og særlig følgende områder: · de kilder, som anvendes til ajourføring af virksomhedsregistrene · de registrerede enhedstyper (særlig retlig enhed, foretagendet, den lokale enhed og gruppen af foretagender) · antal registrerede enheder · dækningen, jf. NACE rev. 2 · registreringen af "kendetegn" (variabler anvendt i virksomhedsregistrene og opført i bilaget til virksomhedsregisterforordningen). Det var forudset, at de betydelige kvalitetsforbedringer, som er virksomhedsregisterforordningens hovedmål, ville øge omkostningerne for de nationale statistiske kontorer og den administrative byrde for respondenterne. I betragtning af de nationale virksomhedsregistres forskellige udviklingsstade var det forventet, at denne virkning ville gøre sig gældende med meget forskellig styrke fra land til land. I 2013 blev supplerende ad hoc-spørgsmål om omkostninger for det statistiske system og byrden for virksomhederne i forbindelse med gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen medtaget i spørgeskemaet. Medmindre andet anføres, er indholdet i de følgende afsnit baseret på resultaterne fra de årlige undersøgelser (inkl. besvarelserne fra de to EFTA-lande) samt nogle administrative oplysninger om tilskud fra Eurostat til medlemsstaterne. 4.1. Omkostningerne for det statistiske system 4.1.1. Omkostningerne for de nationale statistiske kontorer i de deltagende lande Omkostningerne for det europæiske statistiske system (ESS) ved drift af dets virksomhedsregistre i et år og de yderligere omkostninger som følge af ændringerne i virksomhedsregisterforordningen kan kun anslås ved et groft skøn, og de fleste lande gav enten ufuldstændige oplysninger eller var ikke i stand til at angive tal overhovedet. Dette skyldes bl.a., at harmoniseringen af de statistiske virksomhedsregistre er en lang og gradvis proces, som påbegyndtes under den ophævede virksomhedsregisterforordning og stadig pågår. For mange lande (18) var det ikke muligt præcist at udskille omkostningerne ved gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen fra en større pulje af generalomkostninger (vedrørende eksempelvis en generel omlægning af IT-systemet, fælles personale på tværs af områder osv.). Nogle lande har enkeltvis udviklet de nationale virksomhedsregistre, således at disse var i overensstemmelse med virksomhedsregisterforordningen allerede ved dennes ikrafttrædelse. Ifølge de nationale statistiske kontorer vedrører de største udgifter den IT-udvikling, som var nødvendig for at efterleve virksomhedsregisterforordningen, samt øgede personaleomkostninger. De kvalitative tilkendegivelser gav en bedre indsigt. Alle 30 lande svarede, og det samlede resultat viste, at omkostningerne ved gennemførelse af virksomhedsregisterforordningen i ca. 75 % af tilfældene blev anslået til nul eller betegnet som ubetydelige eller moderate og i kun omkring 25 % af tilfældene som betydelige. Nogle medlemsstater angav, at gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen ikke medførte yderligere omkostninger, da de allerede opfyldte kravene inden gennemførelsen. Tabel 1: De nationale statistiske kontorers omkostningsskøn Omkostningsskøn || Antal lande || Procentdel af retlige enheder omfattet (2013-undersøgelsen) Nul eller ubetydelige || 16 || 54,0 % Moderate || 7 || 18,8 % Betydelige || 7 || 27,2 % De fleste lande angav, at gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen hverken reducerede omkostningerne ved iværksættelsen af undersøgelser (28 ud af 30 lande) eller tidsforbruget forbundet med disse undersøgelser (29 lande). 4.1.2. Økonomisk støtte fra Eurostat Under hensyn til de statistiske virksomhedsregistres forskellige udviklingsstade i medlemsstaterne og omkostningerne ved gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen har Kommissionen stillet støttemidler til rådighed for medlemsstaterne. Disse skal medregnes ved vurderingen af de samlede omkostninger for det statistiske system. De fleste af projekterne var rettet mod opsætningen eller udformningen af virksomhedsregistret og/eller en forbedring af dets dækning. Tilskuddene for perioden 2008-2013 tog sigte på at udvikle de nationale virksomhedsregistre med henblik på at forbedre deres kommunikation med EGR. Overordnet set var det formålet med tilskuddene at · udvikle og teste matchingværktøjer til afstemning af EGR-data med de nationale virksomhedsregistres data · definere nationale præference- og prioriteringsregler for EGR · sikre samspillet mellem det centrale EGR og de nationale statistiske virksomhedsregistre · udvikle og iværksætte metoder og værktøjer til EGR på nationalt plan. Samlede tilskud til medlemsstaterne[6]: År || Beløb (i EUR) || Væsentligste støtteområde 2008 || 352 850 || Kvalitet, systemudvikling (kilde og processer) 2009 || 370 793 || Kvalitet, systemudvikling (processer) 2010 || 440 579 || Systemudvikling (processer) 2011 || 354 765 || Dækning, systemudvikling (kilde og processer) 2012 || 66 937 || Systemudvikling (processer) 2013 || 606 366 || Systemudvikling (kilde og processer) I alt || 2 192 290 De ovenfor nævnte beløb bidrog til at forbedre de nationale virksomhedsregistres kapacitet til at forsyne EGR med oplysninger om multinationale grupper af foretagender. Medlemsstaterne modtog endvidere støtte til at foranstalte en mere effektiv udnyttelse af de oplysninger, som allerede findes i økonomien, dels gennem en forenklet dataindsamling med henblik på at undgå en dobbelt byrde for virksomhederne, dels gennem en forbedring af kvaliteten af statistiske oplysninger. Dette blev opnået ved hjælp af online-dataindsamling, automatiseret integration af data fra forskellige registre, automatisk eksport af statistiske data fra virksomhedernes regnskaber til elektroniske spørgeskemaer osv. 4.2. Virksomhedernes byrde Den forventede umiddelbare stigning i virksomhedernes byrde viste sig at være meget forskellig fra land til land og ganske vanskelig at måle. Det væsentligste og mest opmuntrende resultat var, at byrden ikke i noget tilfælde nåede et omfang, som skabte større problemer for respondenterne. Det store flertal af de deltagende nationale statistiske kontorer var alene i stand til at fremsætte kvalitative vurderinger. For ca. 70 % af de retlige enheder omfattet af undersøgelsen angav de nationale statistiske kontorer, at virksomhedernes byrde ikke var steget. For to lande havde virksomhedsregisterforordningen endog indebåret en mindskelse af byrden. For ca. 30 % af de retlige enheder var der ifølge de nationale statistiske kontorer tale om en moderat stigning i virksomhedernes byrde som følge af gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen. Det var lande, hvor byrden steg i de første år af forordningens gennemførelse på grund af udvidelsen af den sektorielle dækning og behovet for at dække yderligere variabler for grupper af foretagender. Tabel 2: De nationale statistiske kontorers vurdering af ændringen i byrden De nationale statistiske kontorers generelle vurdering af ændringen i virksomhedernes byrde || Ændring i virksomhedernes byrde || Antal lande || Procentdel af retlige enheder omfattet - (mindsket byrde) || 2 || 5,7 % 0 (ingen ændring) || 18 || 63,5 % + (moderat stigning i byrde) || 10 || 30,7 % ++ (betydelig stigning i byrde) || 0 || - I næsten alle lande (29) havde virksomhedsregisterforordningen ingen indvirkning på antallet af undersøgelser blandt virksomhederne og på forenklingen af de eksisterende undersøgelser. 23 lande svarede, at det ikke havde været nødvendigt at medtage yderligere spørgsmål i de eksisterende undersøgelser. 4.3. Fordele ved virksomhedsregisterforordningen (nationalt og på ESS-plan) Gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen har vist sig at være fordelagtig for kvaliteten af statistiske virksomhedsregistre og muliggjort væsentlige fremskridt med hensyn til den statistiske måling af globalisering. De største fordele på nationalt plan som angivet af de nationale statistiske kontorer kan sammenfattes som følger: · øget datanøjagtighed inden for individuelle statistiske områder (9 lande) · koordinering mellem forskellige statistiske områder (13 lande) · et mere fuldstændigt billede af offentlige virksomheder (7 lande) · input til det nationale register over grupper af foretagender (19 lande) · harmonisering inden for området grupper af foretagender (15 lande) · forbedrede værktøjer til analytiske formål (7 lande) · forbedrede værktøjer til formidling af data (2 lande). Gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen har endvidere medført en mere effektiv anvendelse af administrative kilder i 15 lande, bevirket en mere udbredt anvendelse af kommercielle kilder i syv lande og betydet en øget anvendelse af administrative ressourcer i 13 lande. Nogle lande understregede, at det med oplysningerne om grupper af foretagender var muligt at kompilere handelsstatistik for udenlandske datterselskaber i indlandet på grundlag af allerede tilgængelige oplysninger, således at det ikke var påkrævet med en undersøgelse/yderligere spørgsmål. Den væsentligste fordel ved virksomhedsregisterforordningen vedrørte det europæiske statistiske system som helhed. Udviklingen af EGR er et afgørende skridt hen imod nøjagtige og sammenlignelige europæiske statistikker over foretagender og produktion af statistik om globalisering. Virksomhedsregisterforordningen og medtagelsen i virksomhedsregistre af oplysninger om kontrollen over retlige enheder har gjort det muligt at nå en situation, hvor strukturen af multinationale grupper af foretagender, der driver virksomhed i EU, samt disses nationale dele nu kortlægges i enten de nationale virksomhedsregistre eller EuroGroup-registrene, og medlemsstaterne har indført procedurer for samarbejde om forbedring af datakvaliteten. Andre fordele skyldes den øgede sammenhæng og harmonisering på ESS-plan. Vigtige udviklingstiltag iværksat på grundlag af virksomhedsregisterforordningen omfatter projekter om sammenkædning af mikrodata og datalagring samt udarbejdelsen af profiler af store og komplekse grupper af foretagender i Europa. Andre forhold Ved definitionen af et foretagende (den statistiske enhed, som de fleste virksomhedsstatistikker lægger til grund) fokuserer de fleste medlemsstater alene på den retlige enhed. Denne praksis har en negativ indvirkning på relevansen, nøjagtigheden og sammenligneligheden af europæiske virksomhedsstatistikker, eftersom den medfører en stadig større forskel mellem den økonomiske virkelighed og den statistiske beskrivelse heraf (eksempelvis overvurderes antallet af foretagender). Virksomhedsregisterforordningen har givet anledning til et samarbejde, som rækker ud over det almindelige samspil mellem Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne; den har tillige krævet en stram koordinering og et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne med hensyn til kommunikation, erfaringsudveksling og arbejdspraksis. Den har derudover banet vejen for en mere effektiv og udbredt anvendelse af administrative kilder og udnyttelsen af yderligere administrative og kommercielle kilder. Et andet resultat af gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen var udgivelsen af håndbogen med vejledende retningslinjer for virksomhedsregistre som et redskab til fremme af forbedringer af kvalitet, ensartethed og sammenlignelighed af metoderne og indholdet i medlemsstaternes virksomhedsregistre. Håndbogen blev ajourført i tæt samarbejde med medlemsstaterne. Den videre udvikling Inden for det europæiske statistiske system arbejdes der på at fremme en ensartet gennemførelse af forordningen om statistiske enheder i alle medlemsstaterne. Dette arbejde omfatter en fælles tilgang til behandlingen af multinationale grupper af foretagender. Ved at bidrage til større ensartethed og kvalitet af de tilvejebragte oplysninger har virksomhedsregisterforordningen lagt grunden til et mere nøjagtigt og sammenligneligt system af statistiske virksomhedsregistre. Arbejdet er ikke tilendebragt, men fortsætter med en styrkelse af virksomhedsregistrenes grundlæggende funktioner i den påtænkte rammeforordning om integration af erhvervsstatistikker. Målet er at skabe forudsætningerne for horisontal og vertikal integration af statistiske data om virksomheder og at bane vejen for en mindskelse af byrden for virksomhederne og omkostningerne for de nationale statistiske kontorer. 5. Konklusion Væsentlige fordele på den ene side sammenholdt med moderate omkostninger og byrder for henholdsvis systemet og virksomhederne på den anden side giver samlet set anledning til en positiv vurdering af virksomhedsregisterforordningens gennemførelse, selv om vanskelighederne med hensyn til gennemførelsen af definitionen af foretagendet i overensstemmelse med forordningen om statistiske enheder har betydning for gennemførelsen af virksomhedsregisterforordningen. [1] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 177/2008 af 20. februar 2008 om fastlæggelse af en fælles ramme for virksomhedsregistre til statistiske formål og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2186/93 (EUT L 61 af 5.3.2008, s. 6). [2] Rådets forordning (EØF) nr. 2186/93 af 22. juli 1993 om oprettelse i statistiske øjemed af EF-samordnede registre over foretagender (EFT L 196 af 5.8.1993, s. 1). [3] EFT L 76 af 30.3.1993, s. 1. [4] EUT L 67 af 12.3.2009, s. 14. [5] EUT L 312 af 27.11.2010, s. 1. [6] For mere detaljerede oplysninger om de medlemsstater, som har modtaget økonomisk støtte fra Eurostat, og de nøjagtige beløb, se venligst bilaget til denne rapport. BILAG Oversigt over finansiel støtte til medlemsstater 2008-2013 Land || År || Beløb (i EUR) || Væsentligste støtteområde Belgien || 2009 || 30 950 || systemudvikling (processer) || 2010 || 118 803 || systemudvikling (processer) || 2011 || 52 849 || systemudvikling (processer) || i alt || 202 602 || Bulgarien || 2008 || 6 379 || kvalitet || 2009 || 7 142 || kvalitet og systemudvikling (processer) || 2011 || 42 244 || dækning og systemudvikling (processer) || i alt || 55 765 || Cypern || 2008 || 6 166 || systemudvikling (processer) Tjekkiet || 2008 || 12 948 || kvalitet og systemudvikling (processer) Danmark || 2008 || 14 962 || kvalitet og systemudvikling (kilde og processer) || 2009 || 25 460 || kvalitet og systemudvikling (processer) || 2010 || 28 847 || systemudvikling (processer) || 2011 || 57 740 || systemudvikling (processer) || i alt || 127 009 || Estland || 2008 || 3 840 || kvalitet og systemudvikling (processer) Finland || 2008 || 25 542 || systemudvikling (processer) || 2009 || 38 118 || kvalitet og systemudvikling (processer) || 2010 || 36 470 || systemudvikling (processer) || 2011 || 43 164 || systemudvikling (processer) || i alt || 143 295 || Frankrig || 2008 || 18 762 || systemudvikling (processer) || 2009 || 5 883 || systemudvikling (processer) || 2010 || 18 247 || systemudvikling (processer) || 2013 || 209 271 || systemudvikling (kilde og processer) || i alt || 252 163 || Tyskland || 2008 || 101 182 || kvalitet og systemudvikling (kilde og processer) || 2009 || 47 317 || systemudvikling (processer) || 2010 || 46 467 || systemudvikling (processer) || 2012 || 66 937 || systemudvikling (processer) || 2013 || 90 309 || systemudvikling (kilde og processer) || i alt || 352 212 || Ungarn || 2009 || 18 794 || systemudvikling (processer) || 2011 || 49 298 || systemudvikling (kilde og processer) || i alt || 68 092 || Irland || 2009 || 12 996 || systemudvikling (processer) Letland || 2008 || 5 941 || systemudvikling (processer) || 2009 || 6 962 || systemudvikling (processer) || i alt || 12 903 || Litauen || 2008 || 2 686 || systemudvikling (processer) || 2009 || 8 843 || systemudvikling (processer) || i alt || 11 529 || Μalta || 2008 || 3 134 || systemudvikling (processer) Nederlandene || 2008 || 20 411 || kvalitet og systemudvikling (kilde og processer) || 2009 || 43 283 || systemudvikling (processer) || i alt || 63 695 || Polen || 2008 || 14 366 || kvalitet og systemudvikling (processer) || 2010 || 24 126 || systemudvikling (processer) || 2013 || 25 070 || systemudvikling (processer) || i alt || 63 561 || Portugal || 2008 || 32 501 || kvalitet og systemudvikling (kilde og processer) || 2009 || 36 724 || systemudvikling (processer) || 2010 || 102 814 || systemudvikling (processer) || 2013 || 69 861 || systemudvikling (processer) || i alt || 241 900 || Rumænien || 2008 || 8 723 || systemudvikling (processer) || 2009 || 6 062 || systemudvikling (processer) || 2011 || 33 491 || systemudvikling (processer) || i alt || 48 276 || Slovakiet || 2008 || 7 687 || systemudvikling (processer) || 2009 || 20 712 || systemudvikling (processer) || 2013 || 151 242 || systemudvikling (processer) || i alt || 179 641 || Slovenien || 2011 || 59 511 || systemudvikling (kilde og processer) || 2013 || 22 017 || systemudvikling (processer) || i alt || 81 528 || Spanien || 2008 || 5 851 || kvalitet og systemudvikling (processer) || 2013 || 38 597 || systemudvikling (processer) || i alt || 44 448 || Sverige || 2008 || 25 179 || systemudvikling (processer) || 2009 || 45 311 || systemudvikling (processer) || 2010 || 64 805 || systemudvikling (processer) || i alt || 135 295 || Det Forenede Kongerige || 2008 || 36 590 || kvalitet og systemudvikling (kilde og processer) || 2009 || 16 235 || systemudvikling (processer) || 2011 || 16 468 || systemudvikling (processer) || i alt || 69 293 || EU i alt || 2008 || 352 850 || || 2009 || 370 793 || || 2010 || 440 579 || || 2011 || 354 765 || || 2012 || 66 937 || || 2013 || 606 366 || || i alt || 2 192 290 ||