om aktiviteterne inden for EU-platformen for blandet finansiering i eksternt samarbejde (EUBEC) fra august 2014 indtil udgangen af 2015

I betragtningerne i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1080/2011/EU af 25. oktober 2011 blev Kommissionen opfordret til at undersøge muligheden for at etablere en "EU-platform for eksternt samarbejde og udvikling" med det formål at optimere anvendelsen af mekanismerne til blanding af tilskud og lån til Unionens optræden udadtil. I sin rapport til Rådet og Europa-Parlamentet af 26. oktober 2012 foreslog Kommissionen, at der skulle etableres en ny EU-platform for blandet finansiering i eksternt samarbejde (EUBEC), som efterfølgende blev lanceret den 14. december 2012 i form af en ekspertgruppe under Kommissionen.

I tråd med Kommissionens forpligtelse til at rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet dækkede den første rapport EUBEC's arbejde fra dens oprettelse den 14. december 2012 frem til slutningen af juli 2014. Nærværende anden rapport dækker perioden fra august 2014 frem til december 2015.

Formålet med EUBEC er at forbedre kvaliteten og effektiviteten af EU's mekanismer for blandet finansiering i eksternt samarbejde og udvikling under behørig hensyntagen til de politikrammer, som styrer EU's forhold til forskellige partnerlande, navnlig EU's udviklings-, naboskabs- og udvidelsespolitikker. EUBEC skal yde vejledning om harmonisering af nøgleprincipper for blandingsaktiviteter og samtidig muliggøre differentiering af sektorer og regioner. Den skal fokusere på sektorer, som kan have størst gavn af finansielle instrumenter, både inden for og på tværs af geografiske regioner, og hjælpe med at styrke sammenhængen mellem finansieringsaktiviteterne og EU's politikker.

EUBEC arbejder via politikgruppen, som ledes af Kommissionen og består af repræsentanter for EU-medlemsstaterne og Den Europæiske Tjeneste for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten). Desuden er Europa-Parlamentet og de finansielle institutioner involveret i det tekniske arbejde som observatører. Andre deltagere kan også inviteres med som observatører. Kommissionen varetager også sekretariatet med henblik på at sikre koordinationen og kommunikationen. Politikgruppen mødtes fire gange i den indeværende rapporteringsperiode for at drøfte det tekniske arbejde, nemlig den 17. december 2014, den 22. juni 2015, den 2. oktober 2015 og den 6. november 2015.

Det tekniske arbejde udføres af Kommissionens tjenestegrene, EU-Udenrigstjenesten, de finansielle institutioner og en række repræsentanter for medlemsstaterne samt af Europa-Parlamentet. I rapporteringsperioden blev der etableret to specifikke tekniske grupper (TG), hvor den ene fokuserede på mobiliseringen af ressourcer fra den private sektor og den anden på bekæmpelsen af klimaændringer. De blev hver især afsluttet med en rapport, og opfølgning blev sikret via et yderligere møde på teknisk niveau. Derudover blev der afholdt et teknisk møde om udviklingsfinansiering.

Den følgende rapport giver først en opdatering på de strukturelle spørgsmål, der er forbundet med mekanismerne for blandet finansiering: forvaltningen heraf, foranstaltningerne vedrørende Revisionsrettens anbefalinger, og inddragelsen af andre interessenter. Derefter sammenfatter rapporten drøftelser på teknisk niveau og på politikgruppeniveau i rapporteringsperioden vedrørende blandingsmekanismernes bidrag til mobilisering af ressourcer fra den private sektor, bekæmpelsen af klimaændringer samt udviklingsfinansiering, før der konkluderes.

2.Blanding som bistandsmekanisme

2.1.Opdatering på forvaltning af EU's mekanismer for blandet finansiering

I henhold til anbefalingerne i EUBEC-dokumentet om forvaltning af mekanismerne for blandet finansiering, som blev vedtaget af politikgruppen den 11. juli 2014, er EU's blandingsoperationer organiseret i blandingsrammer for hvert relevant finansieringsinstrument (DCI, ENI, EUF og IPA) med én forvaltningsstruktur for hver ramme. Møder i de relevante styringsorganer bør organiseres af blandingsrammen. Møderne bør holdes i tilknytning til møderne i de respektive finansieringsinstrumenters udvalg, hvor det er muligt.

Det blev aftalt, at det bør være muligt at opstille grupperinger af flere "mekanismer " inden for en blandingsramme for bedre at kunne tage hånd om de forskellige regionale og temaopdelte strategiske prioriteter, øge den politiske løftestangseffekt, øge virkningen, effektiviteten og synligheden af EU-støtten ved at styrke koordineringen for effektivt at tilpasse blandingsoperationerne til den politiske dialog i EU og prioriteterne i forhold til tredjelande samt øge gennemsigtigheden i rapporteringen. Et tillæg til "arbejdsdokumentet om den fremtidige forvaltning af EU's mekanismer for blandet finansiering", som vedrører kanaliseringen af tematiske fonde, blev drøftet og godkendt.

I den henseende blev DCI-blandingsrammen med den latinamerikanske investeringsfacilitet (LAIF), den asiatiske investeringsfacilitet (AIF), investeringsfaciliteten for Centralasien (IFCA) og tematiske blandingsoperationer oprettet ved hhv. Kommissionens afgørelse C(2014) 9128 af 4. december 2014, C(2014) 8785 af 26. november 2014, C(2014) 9534 af 16. december 2014 og C(2014) 9451 af 15. december 2014.

I forbindelse med det europæiske naboskabsinstrument (ENI) er der oprettet en blandingsramme med naboskabsinvesteringsfaciliteten (NIF) ved Kommissionens afgørelse SI(2008) 190 af 14. februar 2008, revideret ved Kommissionens afgørelse C(2014) 5750 af 20. august 2014 og aftalen om NIF-trustfonden af 26. januar 2009.

EUF-blandingsrammen er sammensat af investeringsfaciliteten for Afrika (AfIF)(Kommissionens afgørelse C(2015) 5210 af 29. juli 2015), den caribiske investeringsfacilitet (CIF) og investeringsfaciliteten for Stillehavet (IFP). De aktionsdokumenter, som fornyer CIF og IFP, vil blive godkendt i 2016. Den nye AfIF har et bredere sektormæssigt anvendelsesområde i sammenligning med den gamle EU-trustfond for Infrastrukturer i Afrika (ITF), og forvaltningen heraf er i tråd med resten af faciliteterne.

Der kan også oprettes formålsbestemte trustfonde for faciliteter for at gøre det muligt for EU's medlemsstater eller andre interesserede donorer at bidrage yderligere til blandingsoperationer under faciliteterne. De specifikke regler, som finder anvendelse i forbindelse med facilitetstrustfondene, fastlægges i den relevante aftale om facilitetstrustfonde. Der er allerede oprettet trustfonde for at støtte NIF og investeringsrammen for Vestbalkan (WBIF).

Med henblik på at være i fuld overensstemmelse med den nye forvaltningsstruktur var det også nødvendigt at tilpasse forretningsordenen for faciliteterne. Det blev besluttet, at der skal være et sæt regler med parallelle procedurer for hver EU-blandingsramme, men med mulighed for at tilpasse disse til de specifikke forhold i de forskellige blandingsrammer (f.eks. strategiske drøftelser i EUF).

I hver blandingsramme er det fastsat, at beslutningstagningen organiseres i en struktur med to niveauer:

- Tekniske vurderingsmøder, som ledes af Kommissionen og er sammensat af repræsentanter for Kommissionens tjenestegrene, EU-Udenrigstjenesten og finansielle institutioner

- Møder i styringsorganet, som ledes af Kommissionen og er sammensat af repræsentanter for Kommissionens tjenestegrene, EU-Udenrigstjenesten, EU's medlemsstater som stemmeberettigede medlemmer og de finansielle institutioner som observatører.

Blandingsrammernes operationer, herunder særlige trustfonde, styres således af styringsorganet. Styringsorganet støttes af et teknisk vurderingsmøde, som vurderer de finansielle institutioners udkast til ansøgninger ud fra et teknisk og økonomisk synspunkt, inden de forelægges styringsorganet. Styringsorganets konklusioner indarbejdes i relevante supplerende kommissionsafgørelser, bortset fra projekter finansieret under den særlige trustfond (som følger de regler, der er fastlagt i aftalen om trustfonden).