it it 
•et it 
it it 
it** KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 29.03.1995 
KOM(95) 111 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
DE NYE REGIONALE PROGRAMMER 
UNDER EU?S STRUKTURPOLITISKE MÅL 1 OG 2 
EN SAMMENFATNING AF DE FORVENTEDE OG FAKTISKE 
RESULTATET AF PROGRAMLÆGNINGEN 
INDHOLD 
INDLEDNING 
I. UDARBEJDELSEN AF DE NYE PROGRAMMER 
A. De vigtigste ændringer i de nye bestemmelser 
B. Kommissionens fremgangsmåde ved udarbejdelsen af programmerne for mål 1- og 
2-regionerne 
II. INDHOLDET AF DE NYE EFSR FOR MÅL 1 : ET BIDRAG TIL UDVIKLINGEN AF DE 
TILBAGESTÅENDE REGIONER 
A. Makroøkonomiske elementer i EU's strukturinterventioner 
B. EU-interventionernes selektivitet 
C. EF-prioriteter 
D. Anvendelse af de nye retningslinjer 
E. Relativt få nyskabende foranstaltninger 
III. DE NYE PROGRAMMER FOR MÅL 2-REGIONERNE :_ REAKTION PÅ DEN 
INDUSTRIELLE TILBAGEGANG OG OPBYNING AF EN NY ØKONOMISK FREMTID FOR 
SVÆKKEDE REGIONER 
IV. AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 
BILAG 1 : OVERSIGTSSKEMAER 
BILAG 2 : MÅL 1 : RESULTATER PR. PROGRAMMERINGSDOKUMENT 
BILAG 3 : MÅL 3 : DE VIGTIGSTE RESULTATER PR. LAND 
VEDTAGELSEN AF DE NYE REGIONALE PROGRAMMER 
UNDER ELPS STRUKTURPOLITISKE MÅL I OGL2 
EN SAMMENFATNING AF DE FORVENTEDE OG FAKTISKE 
RESULTATET AF PROGRAMLÆGNINGEN 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, 
Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
og Regionsudvalget 
INDLEDNING 
Kommissionen vedtog i 1994 de nye programmer til fordel for de tilbagestående regioner 
(mål 1) og regioner i industriel tilbagegang (mål 2). 
Beslutningerne vedrørende mål 1 omfatter EU-midler på 94 mia. ECU i 1994-priser i en 
seksårsperiode fra 1994 til 1999, hvilket udgør 2/3 af strukturfondenes samlede bevillinger. 
Programmerne vedrørende mål 2 strækker sig over tre år (1994-1996) og omfatter EU-
midler på 7 mia. ECU, hyilket udgør 11% af strukturfondenes samlede bevillinger i den 
pågældende treårsperiode. 
Foruden disse bevillinger ydes der lån fra Den Europæiske Investeringsbank, som i 
overvejende grad beskæftiger sig med udvikling af de dårligst stillede regioner. 
Som et modtræk mod arbejdsløsheden, der rammer EU hårdere end noget andet økonomisk 
område i verden, yder EU's regionale interventioner som følge af deres selektive karakter et 
værdifuldt og vedvarende bidrag til vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse i hele EU, 
især i de dårligst stillede regioner. 
De nye programmer er blevet udarbejdet inden for partnerskaberne på grundlag af 
medlemsstaternes forslag. Det bør nævnes, at Kommissionen vedtog programmerne med 
lidt forsinkelse i forhold til den normale frist på 6 måneder, der er fastsat i bestemmelserne. 
Det gælder især mål 1. På grund af de omfattende bevillinger, der var tale om, var det 
nødvendigt med en ekstra frist, for at kvalitetskravene i de nye bestemmelser kunne 
opfyldes. Det drejer sig f.eks. om præcise tal for målsætningerne, forudgående vurdering af 
de forventede virkninger, miljøoplysninger og overholdelse af additionalitetsprincippet. Det 
bør ligeledes fremhæves, at bestræbelserne for at fa fastsat prioriteringerne i EF-
støtterammerne med større præcision gjorde det muligt, at de operationelle programmer 
kunne godkendes enten samtidig med eller kort tid efter vedtagelsen af støtterammerne i 
alle de tilfælde, hvor programforslagene blev fremlagt, mens støtterammerne var under 
udarbejdelse. 
1 denne meddelelse gøres der rede for hovedpunkterne i de planlagte EU-interventioner i 
mål 1- og 2-regionerne i den nye programmeringsperiode. På grundlag af en gennemgang af 
programmernes indhold gives der en sammenfattende redegørelse for de forventede 
virkninger på modtagerregionernes økonomiske udvikling (bl.a på beskæftigelsen), de 
godkendte aktioners bidrag til at styrke EU-politikken og de fremskridt, der er sket for at 
sikre en mere effektiv udnyttelse af EU-midlerne. 
Nu må der inden for partnerskaberne tages vare på, at EU-bevillingerne anvendes, korrekt 
og effektivt, og at de påvirker beskæftigelsen. Med etableringen af effektive overvågnings-
og evalueringsstrukturer skal det sikres, at gennemførelsestakten kontrolleres regelmæssigt, 
og at der evt. gennemføres de fornødne ændringer af de oprindelige programmer. Der bør 
især lægges vægt på, at prioriteringerne i EU-politikken fremhæves og overholdes, især på 
miljøområdet. Kontrollen med EU's udgifter bør styrkes for at bekæmpe uregelmæssigheder 
og svig. 
Endelig bør det nævnes, at EU-støtten til mål 1- og 2-regioner suppleres af aktionerne 
under EF-initiativerne. 
I. UDARBEJDELSEN AF DE NYE PROGRAMMER 
A De vigtigste ændringer i de nye bestemmelser 
Ændringen af strukturfondsbestemmelserne, der blev vedtaget af Rådet og Parlamentet 
i juli 1993, tog især sigte på at gøre EU's strukturinterventioner mere effektive uden at 
lave om på grundprincipperne fra reformen i 1988. De vigtigste nyheder i de ændrede 
forordninger vedrører følgende: 
- Tilpasning af strukturfondenes hovedmål som følge af de aktuelle følger af de 
igangværende økonomiske forandringer samt en gennemgribende ændring af Den 
Europæiske Socialfond, hvor der nu lægges større vægt på de politiske 
retningslinjer og en strategisk metode. Det gælder også de nye mål 3 og 4, som 
vedrører dem, der er udelukket fra arbejdsmarkedet, og arbejdernes tilpasning til de 
industrielle ændringer og udviklingen i produktionssystemerne. I mål 5 kommer 
bestræbelserne på at bevare landdistrikterne til udtryk, og der tages også hensyn til 
omstruktureringen af fiskeriet. 
- Udbygning og styrkelse af partnerskabet, således at det bl.a. også omfatter 
arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer. Ifølge de nye 
forordninger skal dette princip følges på de vilkår, der er fastlagt i de enkelte 
medlemsstaters eksisterende institutionelle regler og praksis. 
- Styrkelse af den forudgående vurdering, overvågningen og den efterfølgende 
evaluering af strukturaktionerne. Som eksempler på de nye krav kan nævnes, at der 
skal foretages en mere kvantitativ analyse af udviklingsforskerne, og at målene i de 
regionale strategier skal præciseres bedre. Der bør endvidere lægges særlig vægt på 
de beskæftigelsesmæssige virkninger, hvilket viser, hvor stor betydning 
arbejdsløshedsbekæmpelsen tilskrives. 
- Styrkelse af miljøbeskyttelsen ved gennemførelsen af EU's strukturpolitik. I 
forbindelse med ændringerne af forordningerne blev princippet om bæredygtig 
udvikling indført i EU's strukturpolitik, og miljøspørgsmålet blev fuldt integreret i 
programmeringen af de regionale interventioner. 
- Større sikkerhed for, at additionalitetsprincippet overholdes. Forordningerne 
indeholder klarere bestemmelser om princippet (strukturfondsbevillinger må - under 
normale omstændigheder - ikke træde i stedet for medlemsstatens offentlige 
udgifter) og kriterierne for at kontrollere, om princippet overholdes (en medlemsstat 
skal for alle områder under et givet mål fastholde de offentlige strukturudgifter på 
mindst det samme niveau som i den foregående programmeringsperiode). 
- Ændret procedure ved fastlæggelsen af listen over støtteberettigede områder 
under mål 2 og 5b. Der opstilles en længere liste over støttekriterier, som afspejler 
de stadigt mere komplekse problemer med omstilling og regionaludvikling, og en 
beslutningsprocedure, der i højere grad bygger på partnerskabet. 
Hurtigere og forenklede programmeringsprocedurer, der kommer til udtryk i 
muligheden for at anvende enhedsprogrammeringsdokumenter. Uden at komme 
nærmere ind på de tekniske detaljer kan det nævnes, at der dermed åbnes mulighed 
for på grundlag af ét dokument at godkende prioriteringerne i EU-interventionen 
samtidig med de konkrete foranstaltninger, Kommissionen yder støtte til. I den 
foregående periode blev beslutningerne truffet i to adskilte faser: først prioriteringen 
af interventionerne i EFSR, derefter de konkrete foranstaltninger i interventionerne 
(operationelle programmer, globaltilskud osv). 
Forøget inddragelse af Europa-Parlamentet i gennemførelsen af EU's 
strukturpolitik. Både selve bestemmelserne og især den adfærdskodeks, som 
Parlamentet og Kommissionen har aftalt, er konkrete eksempler herpå. 
B Kommissionens fremgangsmåde ved udarbejdelsen af programmerne for mål 1- og 2-
regionerne 
Under behandlingen af de udviklings- og omstillingsplaner, medlemsstaterne havde 
indsendt, byggede Kommissionens tjenestegrene på erfaringerne fra den foregående 
periode og på en række særlige kriterier: 
- Fuld overholdelse af de nye bestemmelser 
- De foreslåede strategiers kvalitet og aktionernes relevans med hensyn til bl.a. 
vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse i de pågældende regioner 
- Indførelse af nyskabende elementer. 
Kommissionen besluttede at supplere sin egen indsats ved systematisk at anvende 
uafhængige eksperter, bl.a. til vurdering af planer og EFSR. De analyser, der blev 
udarbejdet i forbindelse med den 5. periodiske beretning, dannede ligeledes basis for 
vurderingerne. 
Generelt set var medlemsstaternes forslag af en klart bedre kvalitet end i den 
foregående periode, skønt Kommissionen blev lidt skuffet i forhold til sine 
forventninger. Kvalitetsforbedringen skyldes delvis det intense forberedende arbejde, 
som Kommissionen gennemførte sammen med medlemsstaterne med henblik på 
udarbejdelse af planerne, bl.a. med hensyn til kvantificering af forskellene i udvikling. 
Der var to mål under drøftelserne med de enkelte medlemsstater i forbindelse med 
partnerskabet: 
- Afhjælpning af de informationsmangler, der blev konstateret i forbindelse med 
planerne, bl.a. for at leve op til de nye kvalitetskrav i EFSR. F.eks. gjorde de 
forudgående vurderinger det muligt at præcisere indikatorerne for effektivitet og 
virkninger, bl.a. med hensyn til virkningerne for beskæftigelsen. 
- Opnåelse af den bedst mulige overensstemmelse mellem de forskellige 
interventionsprioriteringer med henblik på i så høj grad som muligt at øge 
fondenes virkning og at tage hensyn til EU-dimensionen. 
Det må dog erkendes, at der kun delvis blev taget hensyn til de positive og negative 
erfaringer fra programmeringsperioden 1989-1993, som endnu ikke var afsluttet. 
Konklusionerne af de igangværende undersøgelser vedrørende efterfølgende evaluering 
af resultaterne kan med fordel inddrages af overvågningsudvalgene under 
gennemførelse af de nye programmer. 
Resultatet af arbejdet fremgår af de programmeringsdokumenter, som Kommissionen 
vedtog fra slutningen af februar 1994 til slutningen af juli 1994, for så vidt angår mål 1, 
og til slutningen af 1994, for så vidt angår mål 2. I afsnit II og III gives der en samlet 
analyse af hvert mål, og bilagene indeholder en oversigt over programmerne. 
II. INDHOLDET AF DE NYE EFSR FOR MÅL 1 : ET BIDRAG TIL UDVIKLINGEN AF DE 
TILBAGESTÅENDE REGIONER 
A. Makroøkonomiske elementer i EU's strukturinterventioner 
I forbindelse med EU-indsatsen for at bidrage til udviklingen af de tilbagestående 
regioner bør man ikke glemme den betydelige økonomiske støtte, det siden 1989 er 
blevet ydet som led i strukturpolitikken. Støtten har uden tvivl bidraget til den reelle 
konvergensproces, der har kunnet konstateres i nogle år i de fleste af de dårligst 
stillede EU-regioner. 
Med den vækst i de disponible økonomiske ressourcer, der har været siden 1989, har 
EU-støtten faet et sådant omfang, at den ikke længere blot har en symbolsk værdi, som 
kunne gøde jorden for de tilpasninger, der var blevet nødvendige som følge af det indre 
marked, og senere den budgetdisciplin, der var blevet uundgåelig som følge af det 
fælles ønske om et minimum af økonomisk og monetær konvergens. EU's 
strukturpolitik har i dag en betydelig makroøkonomisk dimension, navnlig i de lande, 
der helt eller delvis hører under mål 1. 
Ved at anvende en ensartet "input-output"-analysemetode i alle mål 1 -områderne 
(undtagen de "små" regioner som de franske DOM, Korsika, fransk og belgisk Hainaut 
samt Flevoland) kan der uddrages en række sammenlignelige, karakteristiske 
økonomiske hovedelementer i de pågældende medlemsstater og regioner. De 
procentsatser, der er et resultat heraf, kan i nogen grad afvige fra dem, hvert land har 
anført for udviklingen, idet de nationale skøn bygger på de enkelte landes egne 
økonomiske modeller (under alle omstændigheder er det kun de nævnte metode, der 
har kunnet anvendes til analyse af landområder som Mezzogiorno, de nye tyske 
delstater og de samlede mål 1-regioner i Spanien). 
Strukturfondenes andel af EU-budgettet 
Strukturfondenes betalinger gennem de seneste 10 år er steget fra 12% af det samlede 
budget i 1984 til 30% i 1994 (skøn, inkl. Samhørighedsfonden). I 1999 forventes 
andelen at udgøre 35% af EU-budgettet. Mål l's andel heraf stiger fra 65% af fondenes 
samlede udgifter i 1989-1993 til 68% i perioden 1994-1999 (ekskl. bevillingerne fra 
Samhørighedsfonden). 
Andel af BNP 
De budgetmæssige overførsler til mål 1-regionerne i 1994-1999 tegner sig i årligt 
gennemsnit for en væsentlig procentdel af BNP i navnlig de lande, der også modtager 
støtte fra Samhørighedsfonden: 3,4% i Grækenland, 3,2% i Portugal, 2,2%» i 
Spanien og 2,3% i Irland. Hvis også støtten fra Samhørighedsfonden medregnes, 
stiger de pågældende procentandele til henholdsvis 4,0%, 3,8%, 2,8% og 2,8%. 
Andel af investeringerne i de pågældende regioner 
Beregnet som faste bruttoinvesteringer udgør EU's investeringsstøtte (især via EFRU) 
ca. 12% af samtlige offentlige og private investeringer i Grækenland, mellem 8 og 9% 
i Irland og Portugal og 7% i de berørte spanske regioner. Disse andele, hvor der 
endnu ikke er taget højde for Samhørighedsfonden, giver et indtryk at fondenes 
økonomiske betydning. Der er således her tale om andele af de samlede investeringer, 
både private og offentlige. Hvis man kun sammenholder dem med de offentlige 
investeringer, bliver de ganske betydelige og kan udgøre op til 50% heraf. 
Virkninger for væksten i modtagerlandene 
De første vurderinger af de godkendte EFSR tyder på, at de får en betydelig virkning 
for at væksten og dermed for beskæftigelsen. I Portugal og Grækenland skønnes 
EU-støtten at give en ekstra vækst i BNP på 0,5% om året (over 1%, hvis det 
nationale bidrag medregnes). Således forventes BNP i Portugal og Grækenland i 1999 
at ligge 3% højere, end det ville have gjort uden EU-overførsler. 
De første skøn for Spanien og Irland viser en ekstra vækst i BNP på 0,4% om året i 
de berørte regioner (0,7%, hvis det nationale bidrag medregnes). Det betyder, at BNP i 
1999 vil ligge 2% højere, end det ville have gjort uden støtte. 
De faktiske virkninger for væksten vil i høj grad afhænge af de overordnede 
økonomiske forhold både hvad angår den makroøkonomiske politik og udviklingen i 
verdensøkonomien. 
Virkninger for beskæftigelsen 
Den store makroøkonomiske betydning, som EU's strukturelle overførsler har i navnlig 
de medlemsstater, der i vidt omfang falder ind under mål 1(GR, E, IRL, P), har direkte 
følger for beskæftigelsen. 
Uafhængige analyser skønner, at gennemførelsen af EFSR i perioden 1994-1999 vil 
give ca. 1 million arbejdspladser om året i mål 1-regionerne tilsammen. I Portugal 
skulle det f.eks. indebære 190 000 arbejdspladser om året, i Spanien 220 000 
arbejdspladser om året, i Grækenland 260 000 arbejdspladser om året og i de nye 
tyske delstater 160 000 arbejdspladser om året. Der er dog kun delvis tale om nye 
arbejdspladser, hvilket kan medføre afvigelser i forhold til medlemsstaternes skøn. 
Analyserne har dog den fordel, at de giver en ensartet og sammenlignelig vurdering af 
EU-interventionernes virkninger på arbejdsstyrken i medlemsstaterne. 
De seneste års økonomiske udvikling har desværre vist, at vækstraten som følge af den 
hurtige teknologiske udvikling skal være betydeligt større end i dag for at give et 
mærkbart fald i arbejdsløsheden. Det er en af grundene til, at arbejdsløsheden i de 
seneste år er steget i Spanien, Irland og en række områder i Mezzogiorno på trods af 
den omfattende EU-støtte til de pågældende lande og regioner. 
Indirekte virkninger i de øvrige EU-lande 
Alle disse investeringer for også positive virkninger for hele EU. Således kommer en 
ikke ubetydelig del af EU-overførslerne til mål 1-regionerne til udtryk som øgede 
indkøb i resten af EU på grund af omfanget af den EU-interne handel. Ifølge 
Kommissionens skøn udgør de indkøb, der skyldes fondsstøtten, 40% af støtten til de 
nye tyske delstater og 30% af støtten til Portugal, Grækenland og Irland. 
tø EU-interventionemes selektivitet 
De økonomiske resultater, strukturfondene forventes at give, hænger sammen med 
koncentrationen af interventionerne og deres selektive karakter, idet de alle sigter 
direkte på den økonomiske udvikling i de lande og regioner, der modtager støtte. 
- Strukturfondsinterventionerne er selektive med hensyn til, hvilke kategorier der er 
støtteberettigede. Der er i almindelighed kun tale om investeringer eller 
erhvervsuddannelsesaktioner, som helt klart bidrager til den økonomiske udvikling. 
Derimod ydes der ikke støtte til sociale overførsler eller staternes og regionernes 
driftsudgifter. Denne selektivitet fremgår direkte af selve forordningerne. 
- Der gøres fortsat en intens og langsigtet strukturindsats for at højne niveauet for 
basisinfrastrukturerne inden for transport, energi, telekommunikation og miljø. 
De spiller dog en mindre rolle i de nye EFSR (31%») end i den foregående periode 
(34%>). De fremmer naturligvis den strukturelle udvikling, men er længere om at 
give vækst- og beskæftigelsesmæssige resultater. 
- Uddannelses- og beskæftigelsesaktionerne og de aktioner, der hænger direkte 
sammen med erhvervsaktiviter (f.eks. i form af investeringsstøtte), har 
økonomiske virkninger, bl.a. for beskæftigelsen, på kort og mellemlang sigt. Disse 
kategorier tegner sig for næsten 67% i de nye EFSR mod 64% i den foregående 
periode. Italien er et eksempel herpå, idet erhvervsaktiviternes andel alene stiger fra 
37% (1989-1993) til 48% (1994-1999). 
Denne vægtning af prioriteringerne er resultatet af et betydningsfuldt politisk valg. Alle 
politiske og socioøkonomiske parter skal være indforstået hermed, således at alle kan 
arbejde mod samme mål, nemlig at indhente det økonomiske efterslæb. Valgene er 
naturligvis forskellige i de enkelte lande og regioner. 
Samlet er bevillingerne fordelt på fondene efter de forskellige prioriteter i EFSR på 
følgende måde: 
EFRU 60,0% (mellem 46% i IRL og 71% i B) 
(erhvervsinvesteringer, infrastrukturer, udvikling af de forhåndenværende ressourcer 
osv.) 
ESF 23,5% (mellem 18% i I og 35% i IRL) 
(erhvervsuddannelse, støtte til beskæftigelse osv.) 
EUGFL,Udv. 14,6% (mellem 6% i B og 20% i FR) 
(modernisering af landbrugssektoren, udvikling af landdistrikter osv.) 
FIUF 1,9% (mellem 0,1% i Bog 6% i NL) 
(modernisering af fiskerisektoren) 
Det skal bemærkes, at denne fordeling ikke er resultatet af forhåndsfastsatte "kvoter", men 
afspejler de temmelig differentierede prioriteter, der til sidst blev vedtaget pr. region. 
10 
C. EF-prioriteter 
Partnerskabet valgte følgende hovedprioriteter; 
/. Satsning på undervisning og uddannelse (feltet ''menneskelige ressourcer") 
Udvikling og uddannelse af de menneskelige ressourcer er af afgørende betydning for 
styrkelse af konkurrencedygtigheden i tilbagestående områder og for fremme af 
beskæftigelsen. I alle EFSR indgår denne prioritet, og der afsættes betydelige ressourcer 
(næsten 29% af det samlede beløb for EFSR mod næsten 28% i den foregående 
periode), selv om ESF's bidrag til de samlede EFSR er faldet lidt (fra 27,5% til 23,5%) i 
forhold til den foregående periode. I visse EFSR er "de menneskelige ressourcers" andel 
i EFSR betydelig større end i den foregående periode (de nye tyske delstater og Irland) 
eller i forhold til forslagene til planen (Spanien). 
ESF har specialiseret sig på dette område ved finansiering af erhvervsud-dannelse og af 
støtte til beskæftigelsen. Der lægges vægt på uddannelsernes kvalitet, forøgelse af 
konkurrencedygtigheden og forbedring af beskæftigelses-mulighederne. Disse aktioner 
udgør 82% af det samlede beløb til feltet "menneskelige ressourcer". 
EFRU vil for sin dels vedkommende mere støtte de fornødne investeringer i forbedring 
af uddannelsesfaciliteterne: især de tekniske og faglige faciliteter, men også 
grunduddannelsen i nogle regioner, hvor der endnu findes mangler (i alt 18% af feltet 
"menneskelige ressourcer"). 
Kommissionen har endvidere tilstræbt en snævrere sammenkædning af 
uddannelsesaktionerne med de øvrige udviklingsprioriteter i EFSR. Der skal f.eks. ydes 
tilskud til det prioriterede felt modernisering af industri- og servicevirksomheder. Dette 
er især tilfældet i Irland, Nordirland og Grækenland. Generelt er ESF's bidrag til disse 
andre udviklingsprioriteter dog en smule lavere end førhen, navnlig på grund af støttens 
koncentrering om feltet "menneskelige ressourcer". 
2. En større miljøbevidsthed 
- Investeringer i et bedre miljø 
Beskyttelse og forbedring af miljøet er valgt som prioritet i alle EFSR. Der er afsat 
betydelig større finansielle midler hertil end i den foregående periode. De finansielle 
ressourcer andrager nu 8 mia. ECU. Beskyttelse og forvaltning af vandressourcerne 
samt indvinding og behandling af vand tegner sig fortsat for størstedelen af 
miljøudgifterne. Der er også påtænkt indsamling, behandling og genbrug af by- og 
industriaffald, sanering af kystområder og flodbækkener samt beskyttelse af 
naturressourcer. 
Aktionernes art og de beløb, der skal afsættes, er fastlagt efter en grundig analyse af 
problemerne og miljøbehovene i de pågældende regioner. I tilfældet Portugal, der er 
temmelig karakteristisk i så henseende, blev det anslået, at disse beløb samt de beløb, 
der finansieres af Samhørighedsfonden, vil gøre det muligt at dække en stor del af de 
nødvendige offentlige udgifter til iværksættelsen af EF's miljødirektiver, der står i 
direkte forbindelse til den økonomiske udvikling. 
11 
- Prævention 
Der er opnået betydelige fremskridt med hensyn til indførelsen af en mere præventiv 
holdning i de miljøfølsomme sektorer I næsten alle IÏSFR lægges der således vægt på 
fremme af alternativ energi, udvikling af rene teknologier eller anvendelse af disse i 
industrien (f.eks. "Industry"-programmet i Irland). Denne holdning beror dog 
hovedsagelig på, at de lokale og regionale aktører tager hensyn til 
miljøproblematikken. Undersøgelser i så henseende viser dog desværre, at disse 
aktører endnu alt for ofte er døve over for denne prioritet eller ganske enkelt mangler 
de nødvendige oplysninger. Der vil blive gennemført informationskampagner og 
uddannefsesaktioner under hele perioden for ât råde bod på manglerne. 
- Miljømyndighedernes rolle 
Alle EFSR indeholder praktiske bestemmelser for miljømyndighedernes inddragelse 
på nationalt og eventuelt regionalt niveau i iværksættelsen af interventionerne. Disse 
bestemmelser fastsætter bl.a. miljømyndighedernes deltagelse i EFSR-
overvågningsudvalgene, miljørelaterede programmer og programmer, der kan fa en 
betydelig virkning for miljøet. Bestemmelserne er endvidere en bekræftelse af 
miljømyndighedernes ansvar for miljødirektivernes overholdelse. Denne inddragelse af 
miljømyndighederne er ny i forhold til tidligere praksis. 
3. Tilskud til de transeuropæiske net 
- Samlet finansielt tilskud 
Hvidbogen fastslår, at udviklingen af transeuropæiske net inden for transport, 
telekommunikation og energi er en faktor, der kan bidrage til den økonomiske vækst i 
Den Europæiske Union. Strukturfondene vil fortsat afsætte betydelige beløb til disse 
net (mellem 4,8 mia. ECU og 7,7 mia. ECU eller mellem 5% og 8% af den samlede 
EF-støtte til EFSR). Støtten udbetales i samtlige mål 1-regioner med undtagelse af de 
nye tyske delstater, hvor den interventionsmåde, der er valgt på nationalt plan, ikke 
omfatter den type finansiering via strukturfondene. 
Med hensyn til transport f.eks. går over 50% af investeringerne på dette område, der 
medfinansieres af EFRU, til etablering og udvikling af transeuropæiske transportnet 
samt til adgang til disse net. Disse investeringer er et betydeligt bidrag til 
iværksættelsen af de retningslinjer for det transeuropæiske transportnet, som Rådet 
besluttede den 29. oktober 1993, især for så vidt angår anlæggelsen af et 
transeuropæisk vejnet samt Kommissionens forslag om EF-retningsIinjer for udvikling 
af transeuropæiske transportnet. 
- Medfinansiering af visse prioriterede projekter, som Det Europæiske Råd har 
vedtaget 
Det er endnu vanskeligt på nuværende stade præcist at afgøre, hvilke individuelle 
projekter der vil blive medfinansieret. På basis af listen over prioriterede projekter, 
som Det Europæiske Råd vedtog på Korfu, og som blev opdateret i Essen, gør de 
foreliggende oplysninger det muligt at drage følgende konklusioner: 
Transportnet: af de 14 projekter på prioriteringslisten vil nogle blive finansieret af 
EFRU: motorvejen Pathe via Egnatia-Thessaloniki,motorvejen Lissabon-Valladolid 
(for den portugisiske del) og jernbaneforbindelsen Cork-Dublin-Belfast-Larne. Alle 
tre projekter vil blive medfinansieret af Samhørighedsfonden. 
12 
El-net: af 5 valgte prioriterede projekter er to støtteberettigede i henhold til mål 1 
(sammenkobling Italien/Grækenland og Spanien/Portugal). Ved EFRU's finansielle 
bidrag skal der tages behørigt hensyn til projekternes økonomiske rentabilitet. 
Gasnet: de 5 projekter på prioriteringslisten for regionerne er berettiget til støtte fra 
EFRU og vil sandsynligvis delvis blive valgt til finansiering over strukturfondene 
(gasnet GR og PORT, sammenkobling ESP/PORT, gasledning 
Algeriet/Marokko/ESP). 
4. Tilskud til forskning og teknologsk udvikling: øget konkurrencedygtighed i 
virksomhederne 
Med hensyn til at øge konkurrencedygtigheden hjælper fondene regionerne til at 
forbedre deres videnskabelige og tekniske grundviden og fremme spredningen af ny 
teknologi i virksomhederne. De forøger således direkte den mulige vekselvirkning 
med Den Europæiske Unions fjerde rammeprogram for forskning og udvikling. 
Sturkturfondenes tilskud til den "teknologiske samhørighed" i de nye EFSR andrager 
ca. 3,8 mia. ECU, dvs. 4% i gennemsnit af de samlede EFSR. Hertil kommer ESF's 
tilskud til udvikling af feltet "menneskelige ressourcer" inden for teknologisk 
forskning og udvikling (over 17% af ESF's tilskud til feltet "menneskelige 
ressourcer"). I tilfældet Italien er tilskuddet til teknologisk forskning og udvikling 
endog fordoblet i forhold til den foregående periode (fra 3,3% til 6,6% af den 
samlede EFSR). 
Kommissionen har endvidere tilstræbt en integreret holdning til teknologisk forskning 
og udvikling og en bedre "indpejling" af særlige behov i et begrænset antal. På dette 
område er det muligt at tale om en reel vekselvirkning mellem to EF-politikker. 
5. Lokaludvikling og udvikling af landdistrikter: udvikling af de forhåndenværende 
ressourcer 
Alle nye EFSR viser, hvilken betydning aktionerne for lokaludvikling og udvikling af 
landdistrikterne har for skabelsen af nye arbejdspladser i ugunstigt stillede områder. 
Aktionerne på dette område udgør over 10%o af strukturfondenes samlede tilskud, 
hvilket svarer til det dobbelte i forhold til den foregående periode. 
Kommissionen har udfoldet betydelige bestræbelser for at give aktionerne en drejning 
henimod udnyttelse af lokalaktørernes initiativ og tilbud til virksomhederne om 
serviceydelser med vægt på serviceydelsernes integrerede karakter og indførelse af 
partnerskabsstrukturer, der kan fungere i netværk. Kommissionen har ligeledes gjort 
sine partnere opmærksomme på nødvendigheden af, at nye aktionsområder dækkes 
ind i EFSR. I denne forbindelse bidrager strukturfondene til udnyttelsen af nye 
beskæftigelsesmuligheder. Som eksempler på denne diversificering kan nævnes: 
- renovering af landsbyer og markedsføring af lokalprodukter (D); 
- udnyttelse af turistmuligheder og støtte til teknologioverførsler (I); 
- fremme af håndværk og oprettelse af udviklingsselskaber (P); 
- byfornyelse. 
I forhold til den foregående periode vil der ved disse aktioner i øvrigt blive gjort mere 
udstrakt brug af globaltilskud, bl.a. i Italien, Spanien og Irland. 
13 
D. Anvendelse af de nye retningslinjer 
/. Et konsolideret og udvidet partnerskab: visse fremskridt 
- det regionale partnerskab: konsolidering af erfaringen fra fortiden 
Trods den erfaring og ekspertise, der blev opnået i den foregående periode, er flere 
medlemsstater fortsat forbeholdne over for et fuldstændigt og åbent regionalt 
partnerskab. Betingelserne for partnerskabets samarbejde med regionerne 
(inddragelse i arbejdet eller høring) under udarbejdelse af planerne varierede fra 
medlemsstat til medlemsstat afhængigt af hver medlemsstats institutionelle struktur. 
Følgende eksempler viser den fulgte metode: 
* I Belgien, Spanien, Frankrig, Grækenland, Italien og Nederlandene blev 
planens regionale afsnit i varierende grad udarbejdet af de pågældende regioner. 
Regionerne blev endvidere hørt om de justeringer, der blev nødvendige for at 
integrere de regionale prioriteter i planens samlede strategi. 
* I Irland blev udviklingsstrategien udstukket under hensyn til anbefalingerne fra 
"Sub-regional Review Committees", og udarbejdelsen af udviklingsplanen gav 
anledning til en bred høring på nationalt og regionalt plan. 
* I Portugal blev de regionale strategiske retningslinjer fastlagt efter indledende 
drøftelser bl.a. med regeringerne i de autonome regioner Azorerne og Madeira 
samt med arbejdsmarkedets parter på nationalt plan. Udviklingsplanen blev 
desuden drøftet i Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Parlamentet. 
Undertiden deltog de regionale partnere mere end førhen i udarbejdelsen af EFSR 
(Tyskland og Det Forenede Kongerige). Det mest konkrete resultat ses i EFSR for 
de nye tyske delstater, hvor der for første gang fastsættes, at regionale aktioner 
finansieres over den regionale forbundspolitiks "Gemeinschaftaufgabe". 
Eksistensen af regionale overvågningsudvalg er nu en fast praksis. Disse udvalg er et 
effektivt middel til at sikre et virkeligt trepartspartnerskab. Selv i de medlemsstater, 
hvor regionaliseringen er mindre fremskredet (Portugal, Grækenland og Irland), vil 
disse udvalg fortsat sikre de regionale, ja endog de lokale aktørers gradvise deltagelse 
i overvågningen af interventionerne takket være en pragmatisk holdning. 
- inddragelse af arbejdsmarkedets parter: endnu kun små fremskridt 
Iværksættelsen af denne nye bestemmelse varierer meget fra medlemsstat til 
medlemsstat. I visse tilfælde blev arbejdsmarkedets parter opfordret til at bidrage til 
udarbejdelsen af programmeringen (Nederlandene og Irland) og/eller blev hørt om 
planernes indhold i forbindelse med arbejdsgrupper (Grækenland og Frankrig). I 
andre tilfælde såsom Spanien og Portugal blev arbejdsmarkedets parter opfordret til 
at give deres mening til kende i Det Økonomiske og Sociale Udvalg. 
Disse parters deltagelse i overvågningsudvalgene er fortsat undtagelsen. Deres 
deltagelse er klart fastsat i enhedsprogrammeringsdokumenterne for Hainaut 
(Belgien) og Flevoland (Nederlandene). I andre tilfælde såsom Grækenland, Italien og 
Portugal er princippet mere eller mindre stadfæstet. Bestemmelserne for og arten af 
denne deltagelse mangler dog endnu at blive fastlagt. 
14 
2. En første vurdering af overholdelsen af additionalitetsprincippet 
Alle EFSR indeholder: 
- en første forudgående vurdering af additionalitetsprincippet, der skal overholdes for 
samtlige regioner, der er støtteberettigede i henhold til et strukturmål. Denne 
vurdering er baseret på finansielle skemaer, hvor den samlede udviklingsindsats i en 
foregående periode sammenlignes med den indsats, der påtænkes for den nye periode; 
- præcise overvågningsbestemmelser 
- en beskrivelse af de administrative procedurer, der skal sikre gennemsigtigheden af de 
finansielle strømme til de støtteberettigede regioner. 
At opnå disse oplysninger har været et af de vanskeligste aspekter i drøftelserne med 
medlemsstaterne. Situationen er dog bedre end i den foregående periode, hvor 
Kommissionen ikke modtog relevante oplysninger fra nogle medlemsstater (I, UK, F-
OD) trods gentagne anmodninger. 
Det svage punkt i denne første vurdering er den temmelig usikre kvalitet af 
medlemsstaternes skøn. For perioden 1994-1999 synes visse skøn nemlig at være 
behæftet med usikkerhed på grund af de store vanskeligheder, som medlemsstaterne har 
med at udarbejde flerårige budgetskøn. Fremskrivningerne binder dog ikke 
medlemsstaterne på forhånd. De skal gradvis bekræftes eller erstattes med mere præcise 
skøn. Det vil således blive nødvendigt stramt at følge de offentlige udgifter i 
medlemsstaterne efter præcise angivelser i programmeringsdokumenterne, så at der kan 
sikres fuld overholdelse af additionalitetsprincippet. 
Endelig skal det bemærkes, at Tyskland (de nye delstater) er den eneste medlemsstat, 
hvor der blev accepteret en undtagelse fra den generelle minimumsregel (fravigelse fra 
reglen om opretholdelsen af det i det mindste konstante årlige gennemsnitsniveau fra én 
programmeringsperiode til den næste) på grund af de usædvanligt store støtteberettigede 
offentlige udgifter i Tyskland i 1991-1993 i de fem nye delstater og Østberlin. 
3. Udbygning af den foregående vurdering, overvågning og efterfølgende evaluering 
Der er opnået betydelige fremskridt i den kvantificerede analyse af udviklingsforskelle og 
udviklingsefterslæb ("samhørighedsforskelle") for de store interventionssektorer. Disse 
analyser tjente som ramme for forhandlingerne om de store strategiske valg. 
Kommissionens tjenestegrene vurderede systematisk alle planerne og EFSR, hvorved de 
bl.a. støttede sig på et net af eksterne uafhængige vurderings-eksperter. Deres 
kommentarer og forslag bidrog i stor udstrækning til at styrke Kommissionens position 
ved forhandlingerne med medlemsstaterne. Dette arbejde medførte en bedre styring af 
dossiererne i tjenestegrenene og gjorde det muligt enten at forberede justeringerne af de 
originale tekster eller mere klart at fastslå følgerne af de foretagne valg. 
15 
Bortset fra områder af ringe udstrækning indeholder dokumenterne en vurdering af 
aktionernes forventede makroøkonomiske virkning. Der er opnået visse fremskridt inden 
for kvantificering af mål, der skal nås inden for de forskellige interventionsområder. 
Denne kvantificering udtrykkes generelt temmelig systematisk som de medfinansierede 
aktioners fysiske virkninger, mens målingerne af de socioøkonomiske virkninger, når 
disse foreligger, er begrænset til virkningerne for beskæftigelsen. Det skal dog erkendes, 
at i de fleste tilfælde mundede forhandlingerne ud i identifikation om ikke i kvantificering 
af resultatindikatorer, som overvågningen, midtvejsevalueringen og den efterfølgende 
evaluering vil blive baseret på. 
Der er endvidere fastsat bestemmelser for at sikre en effektiv iværksættelse og 
overvågning af interventionerne. Der kan konstateres særlige bestræbelser herpå i det 
græske EFSR (forbedring af procedurerne for offentlige arbejder og forbedring af 
forvaltningen af programmerne) og i det italienske EFSR (udbygning af 
overvågningsordningen og uddannelsesaktioner for de involverede nationale og 
regionale tjenestemænd). 
Endelig blev der indarbejdet fælles bestemmelser i hvert programmerings-dokument med 
præcis definition af den overvågning og vurdering, der skal foretages under hele 
iværksættelsesfasen. Denne fremgangsmåde skal omhyggeligt følges, da den alene kan 
sikre en reel konvergens mellem de forventede resultater og de opnåede mål. 
4. Integrering af fondenes aktioner og samordning med de øvrige finansielle 
instrumenter 
- Integrering af fondenes aktioner 
Integreringen af strukturfondenes aktioner berører ikke blot området "menneskelige 
ressourcer" som vist i det foregående. Også på andre områder såsom turismen (f.eks. 
i Irland) og udvikling af lokalsamfundet og af landdistrikterne (f.eks. i Grækenland) er 
der udfoldet bestræbelser i denne retning. Det anslås, at 40% af de samlede udgifter, 
der er fastsat i det italienske EFSR, finansieres af flere forskellige fonde. I andre 
tilfælde (f.eks. Spanien) er integrationsniveauet efter Kommissionens opfattelse dog 
fortsat skuffende. 
- Samhørighedsfonden 
Samordningen af fondenes interventioner med Samhørighedsfondens interventioner er 
stødt på vanskeligheder som følge af forskellen mellem disse instrumenters 
interventionsprincipper. Samhørighedsfondens interventioner omfatter 
enkeltprojekter, hvilket har gjort det vanskeligt at fastsætte fondens bidrag i 
forbindelse med den flerårige programmering af strukturfondene. I de berørte EFSR's 
finansieringsplaner (undtagen den irske) anvender man derfor de "beløbsgafler", som 
er fastsat i forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden. 
Det lykkedes ikke at nå til enighed om en fordeling af indsatsen mellem henholdsvis 
transport- og miljøprojekter i den portugisiske og den irske EFSR. For Grækenland 
og Spaniens vedkommende er der fastsat en vejledende skønsmæssig fordeling på 
50/50. 
16 
- EIB's rolle 
EIB deltager mere aktivt i udarbejdelsen af EFSR og EPD for mål 1, end det var 
tilfældet i den foregående periode. 
Det skal først og fremmest nævnes, at EIB har bidraget direkte til vurderingen af de 
planer, som blev forelagt af medlemsstaterne. EIB har på grundlag af sine aktiviteter i 
perioden 1989-1993 foretaget en analyse af de enkelte planer. Det skal i denne 
forbindelse understreges, at de fleste af de planer, som medlemsstaterne havde 
forelagt, ikke indeholdt talangivelser vedrørende EIB-lånene, til trods for 
Kommissionens og EIB's gentagne henstillinger. 
I øvrigt har banken deltaget aktivt i Kommissionens og medlemsstaternes arbejde med 
tilrettelæggelsen af de nye programmer. Banken har angivet de mulige lånebeløb i 
perioden 1994-1999 og deres fordeling på de store sektorer. Det anslås, at ca. 15% af 
de samlede udgifter, der er fastsat i EFSR, vil blive søgt dækket ved optagelse af 
EEB-lån. Men på grund af EIB's funktionsmåde og de skiftende vilkår på 
kapitalmarkedet har EIB dog ikke ment, at den kunne binde sig for disse flerårige 
beløb. 
5. Overholdelse af EF's forpligtelser og politiske målsætninger 
- De nye EFSR indebærer ikke blot miljøpolitiske forbedringer, men indeholder også 
præcise bestemmelser om overholdelse af konkurrencepolitikken og direktiverne 
om indførelse af fri adgang til offentlige indkøbsaftaler. 
- Anvendelsen af princippet om lige muligheder for mænd og kvinder er for første 
gang nævnt udtrykkeligt i strukturfondsbestemmelserne. Det er især ESF, som skal 
yde støtte til fremme af dette princip. F.eks. er det fastsat i den irske EFSR, at 4% 
af ESF's finansieringer inden for området "menneskelige ressoucer" skal anvendes 
til denne type aktioner (navnlig ved kvindernes integrering på arbejdsmarkedet). 
- I øvrigt vedtog Kommissionen den 11. juli 1994 en gennemførelsesforordning om 
uregelmæssigheder og tilbagebetaling af beløb, der uberettiget er udbetalt inden for 
rammerne af finansieringen af strukturpolitikkerne, samt om oprettelse af et 
informationssystem på dette område. Denne forordning åbner mulighed for at 
bekæmpe uregelmæssigheder og svig og at iværksætte forebyggende 
foranstaltninger og indlede de nødvendige procedurer. 
6. Forenkling af programmeringsprocedurerne 
Kommissionen har i forståelse med de berørte medlemsstater vedtaget følgende 
fremgangsmåder for udarbejdelsen af programmeringsdokumenterne: 
- Den forenklede metode, dvs. anvendelse af enhedsprogrammeringsdokumenter, for 
de elleve relativt små regioner, som modtager begrænset finansiel støtte (f.eks. 
Flevoland, de franske oversøiske departementer, Merseyside osv.) 
- Den klassiske metode, dvs. anvendelse af EF-støtterammer, for de seks 
medlemsstater, som er helt eller delvist dækket af mål 1, og som modtager 
betydelige beløb (f.eks. Grækenland og de nye tyske delstater). I de tilfælde, hvor 
EF-støtterammerne har dækket flere støtteberettigede regioner, har man forsøgt at 
måle de flerregionale aktioners indvirkning på regionen. Dette gælder især for den 
spanske EFSR, da over 90% af de bevillinger, der er fastsat i denne EFSR, er 
relateret til en bestemt region. 
17 
I de tilfælde, hvor man har valgt at anvende de traditionelle EFSR, vil 
programmeringen, hvis det ikke allerede er sket, blive suppleret med en godkendelse 
af alle de operationelle programmer og af de øvrige interventioner (navnlig 
globaltilskud). Det drejer sig om ca. 160 interventioner, hvilket er væsentligt mindre 
end de 513 interventioner, der blev gennemført i den foregående periode. 
7. Øget deltagelse fra Europa-Parlamentet i ledelsen af strukturfondene 
I henhold til den adfærdskodeks, som blev underskrevet af Parlamentet og 
Kommisionen i forbindelse med revisionen af fondene i 1993, skal Europa-
Parlamentet holdes løbende underrettet om fondenes anvendelse. Kommissionen og 
dens tjenestegrene forsøger efter bedste evne at opfylde denne forpligtelse. Alle 
retsakterne, som i princippet henhører under Kommissionens kompetence, så som 
forskrifterne vedrørende bekæmpelse af svig eller bestemmelserne om information og 
offentlighed, samt alle EF-initiativerne er blevet drøftet indgående med de kompetente 
parlamentsudvalg. 
18 
E. Relativt fa nyskabende foranstaltninger 
Den prioritering, der er fastsat i EFSR, afspejler beslutningstagernes ønske om kontinuitet, 
dvs. videreførelse af de investeringer og aktioner, der blev indledt i den foregående periode. 
På grund af nedgangen i antallet af sådanne foranstaltninger i forhold til den foregående 
periode har det været muligt at iværksætte enkelte nyskabende foranstaltninger, hvoraf der 
ikke var så mange som ventet. Miljøforanstaltningerne, som fortrinsvis skal være af 
forebyggende karakter, de nye områder, der er dækket af foranstaltningerne til udvikling af 
lokalsamfundet, og nyskabelserne i forbindelse med overvågningen er omtalt i det 
foregående. 
De øvrige aspekter vedrører: 
Det nye mål 4 
Det nye mål for strukturfondene, som skal lette arbejdstagernes tilpasning til de industrielle 
ændringer og udviklingen i produktionssystemerne, giver ESF mulighed for at lægge større 
vægt på præventive foranstaltninger, navnlig til fordel for personer, der trues af 
arbejdsløshed. De beløb, der er fastsat i EFSR til dette formål, udgør mellem 12 og 15% af 
ESF's midler, for Grækenlands vedkommende endda 28%. Hvilken type aktioner det 
nøjagtigt drejer sig om, vil blive oplyst i de operationelle programmer. Følgende eksempler 
viser klart dette måls præventive karakter: 
- oprettelse af regionale "observationsposter", som kan afdække behovene i tide 
- ledsageforanstaltninger, som tager sigte på at opmuntre arbejdstagerne til at tage en 
"præventiv" uddannelse 
- forøgelse af udbuddet af efter- og videreuddannelser 
Fiskeristrukturerne 
Den vanskelige omstrukturering af fiskerisektoren kræver en helhjertet indsats såvel fra 
Kommissionens som fra medlemsstaternes side. Med henblik herpå er samtlige 
strukturforanstaltninger inden for denne sektor blevet integreret i programmeringen for 
mål 1. Flere medlemsstater har benyttet sig at denne integrering til at aktivere EFRU 
(infrastrukturer) og ESF (efter- og videreuddannelse) til gavn for fiskerierhvervet. 
Rammebeløbene til FIUF er undertiden meget store og kan udgøre en betydelig andel af 
EF's samlede strukturstøtte. 
Byfornyelse 
Problemerne med de store byer er en ny udfordring for EF's regionalpolitik. De mangfoldige 
aspekter ved denne problematik kræver en integreret og tværfaglig strategi, store 
bevillinger og megen nytænkning. I de fleste EFSR (f.eks. for Grækenland, Irland, 
Portugal og Merseyside) er det nu et højt prioriteret mål at finde frem til en sådan strategi 
til løsning af problemerne med kriseramte bykvarterer. Støtten til dette område vil blive 
suppleret med midler fra EF-initiativet URBAN. 
19 
Tilførsel af privatkapital 
Som følge af de budgetproblemer, der gør sig gældende i alle disse lande, har man forsøgt 
at fa den private sektor til i højere grad at deltage i finansieringen af de nye programmer. 
Således at der i forbindelse med det græske EFSR udfoldes store bestræbelser for at 
mobilisere privatkapital med henblik på finansieringen af de store projekter vedrørende de 
transeuropæiske net (koncessions-ordningen i forbindelse med motorvejsinfrastrukturer, 
oprettelse af specifikke agenturer af projektledertypen med henblik på gennemførelsen og 
overvågningen af arbejdet). Dette aspekt vil bidrage til en vellykket gennemførelse af en 
stor del af denne EFSR. 
Investeringerne i sundhedssektoren 
De reviderede forordninger har udvidet EFRU's virkefelt til også at omfatte investeringer i 
uddannelse og sundhed. Man har bevidst begrænset anvendelsen af denne nye bestemmelse i 
EFSR, og den er især blevet anvendt i sundhedssektoren, hvor der er ydet støtte til centre 
for lægebehandling og køb af medicinsk udstyr i de dårligst stillede regioner under mål 1. 
20 
III. DE NYE PROGRAMMER FOR MÅL 2-REGIONERNE : REAKTION PÀ PEN INDUSTRIELLE 
TILBAGEGANG OG OPBYNING AF EN NY ØKONOMISK FREMTID FOR SVÆKKEDE 
REGIONER 
A. Støtteberettigelseskriterier for industriområder i tilbagegang 
I de reviderede strukturfondsforordninger blev der indført to ændringer med hensyn til 
opstilling af listen over områder, der er støtteberettiget under mål 2 (og 5b). Ved den første 
ændring blev rækken af støtteberettigelseskriterier udvidet, så de i højere grad afspejler de 
regionale problemers stadigt større kompleksitet og behovet for at tage hensyn til 
omstruktureringsproblemerne i fiskeriet. Ved den anden ændring blev der indført en 
beslutningstagningsproces baseret på partnerskab, hvilket forstærker medlemsstaterns rolle, 
idet de nu fra starten af kan indsende deres forslag til støtteberettigede områder til 
Kommissionen. Det dårlige økonomiske klima og mere specifikt den stigende arbejdsløshed 
og den skærpede konkurrence udefra, bl.a. fra landene i Central- og Østeuropa, havde stor 
indvirkning på det klima, i hvilket listerne over områder, der er støtteberettiget under mål 2, 
blev opstillet. De forslag, som medlemsstaterne havde indsendt til Kommissionen frem til 
efteråret 1993, vedrørte 78 mio. personer svarende til 22,5% af EF's samlede befolkning. I 
perioden fra oktober til midten af december 1993 holdt Kommissionen mange bilaterale 
møder med de berørte medlemsstater for at fa støtten koncentreret i tråd med 
strukturfondsforordningerne. 
Den definitive liste over mål 2-regioner i 1994-1996, som Kommissionen vedtog den 21. 
januar 1994 efter høring af det relevante udvalg, vedrører 58,1 mio. mennesker, hvilket 
svarer til 16,8% af EF's befolkning. Denne procent afviger ikke meget fra den foregående 
programmeringsperiode. I betragtning af det dårlige økonomiske klima mener 
Kommissionen, at det rimeligt at koncentrere indsatsen, og resultatet er da heller ikke langt 
fra koncentrationsretningslinjen på 15%, der er nævnt i betragtningerne til forordningen. Af 
resultatet fremgik det endvidere - selv om de udvidede støtteberettigelseskriterier var 
medvirkende til, at medlemsstaternes fremsatte overdrevent store ønsker - at det ikke 
medførte en så stor spredning af EF-støtten, som man kunne have frygtet, takket være et 
effektivt partnerskab i arbejdet med at fastslå, hvilke områder der var hårdest ramt. 
Alligevel har resultatet dog givet et ret fragmenteret geografisk mønster, som igen skaber 
andre problemer, fx med hensyn til additionalitetskontrol. 
Forskellen mellem medlemsstaterne med hensyn til den støtteberettigede befolknings 
størrelse er dog mindre nu end i den foregående periode, hvilket viser, at den industrielle 
tilbagegang er blevet et mere generelt problem. Det skal bemærkes, at 53% af den 
involverede befolkning blev udvalgt ud fra de tre grundkriterier, der udgør det overordnede 
referencegrundlag for vurdering af problemerne med industriel tilbagegang på EF-plan. 
Ovennævnte procent er lavere end den tilsvarende procent i den foregående periode (77%) 
og viser Kommissionens positive respons på medlemsstaternes ønske om, at der skal lægges 
større vægt på de supplerende kriterier, som åbner mulighed for en bredere vurdering af den 
industrielle tilbagegangs virkninger. Af disse virkninger berørte sektorproblemer 32% af 
den omfattede befolkning, hvilket er et klart bevis på den udtynding i industrien, som 
recessionen har medført. På grund af omsruktureringen i fiskeriet var det kun meget fa 
områder, der kom i betragtning. 
21 
B. Strukturfondenes finansielle bidrag og mål 2-regionernes karakteristika 
Strukturfondenes finansielle bidrag 
Programmeringsdokumenterne vedrører den første treårsprogrammeringsperiode (1994-
1996), i hvilken mål 2-regionerne råder over forpligtelsesbevillinger på i alt 7 163 mio. 
ECU (1994-priser). Det betyder - når de 8%, der er øremærket til EF-initiativerne, er 
trukket fra - at der er 6 977 mio. ECU (1994-priser) til rådighed til mål 2-aktioner. 
Sammen med bevillingerne på 7 945 mio. ECU (1994-priser) til den anden 
programmeringsperiode (1997-1999) tegner de samlede bevillinger til mål 2-regionerne sig 
for 11% af de samlede strukturfondsbevillinger i perioden 1994-1999. 
Strukturfondsmidlerne til mål 2-regionerne er således blevet væsentligt forøget som følge af 
resulatatet af Edinburgh-budgetaftalen, idet den gennemsnitlige årlige tildeling af 
strukturfondsmidler pr. person i mål 2-regioner er ca. 33% højere i perioden 1994-1996 end 
i perioden 1989-1993 (40 ECU pr. person i 1994-1999 mod 30 ECU i 1989-1993). 
Mål 2-regionernes karakteristika 
Mål 2-regionerne, der blev defineret som led i strukturfondsreformen i 1989, har følgende 
karakteristika: 
- der er generelt tale om veludviklede regioner, hvis tidligere så driftige økonomi er blevet 
svækket af strukturændringer 
- de har alvorlige arbejdsløshedsproblemer som følge af jobtab i den traditionelle industri 
og utilstrækkelig jobskabelse inden for nye aktiviteter 
- det er vanskeligt at genoplive dem økonomisk, ikke blot på grund af deres alt for store 
afhængighed af et begrænset antal industrier i tilbagegang, men også på grund af deres 
dårlige miljøkvalitet og nedslidte infrastrukturer kombineret med et iværksættermiljø, der 
ikke tilskynder til igangsætning af nye aktiviteter 
- der er i højere grad end i perioden 1989-1993 tale om bysamfund med høj arbejdsløshed 
og/eller nedslidte industriområder. 
De socioøkonomiske problemer i mål 2-regioner er derfor som regel af mere specifik 
karakter end i mål 1-regioner, og det er af afgørernde betydning: 
- at fremme erhvervsinvesteringer 
- derigennem at tilbyde alternativ beskæftigelse til arbejdstagere, der er kommet i klemme 
som følge af den industrielle tilbagegang 
- nøje at koordinere EFRU-interventionerne med ESF-interventionerne og de øvrige 
instrumenter. En regions økonomiske velstand bestemmes på lang sigt af arbejdskraftens 
kvalifikationer og alsidighed; udvikling af og investering i menneskelige ressourcer må i 
sig selv betragtes som en drivfjeder til gennemførelse af en vellykket omstrukturering. 
22 
F&U-potentialet i mål 2-regioner er relativt stort for så vidt angår basisudstyr, herunder 
forskningscentre og universiteter. Grunden til, at det er vanskeligt at udnytte dette 
potentiale, skal til dels søges i den manglende tilpasning mellem disse ressourcer og de 
lokale virksomheders teknologiske kapacitet. Derfor er der behov for at fremme 
foranstaltninger til udbredelse af forskningsresultater og overførsel af innovation og 
teknologi til lokale virksomheder. 
Mål 2-regioner er generelt veludstyret med basisinfrastrukturfaciliteter. Derfor bør 
infrastrukturinvesteringer koncentreres omkring: 
- planlægning i industriområder i tilbagegang, herunder bysamfund 
- infrastrukturer, hvis modernisering er nødvendig for at skabe og udvikle økonomisk 
virksomhed 
- retablering af byområder og nedslidte industriområder, idet et godt miljø spiller en stor 
rolle for etablering af ny økonomisk virksomhed. 
23 
C. De vigtigste forhandlingsresultater 
På baggrund af ovenstående er Kommissionen, medlemsstaterne og regionerne, i det 
indgåede partnerskab, blevet enige om at koncentrere støtten efter EF's regionalpolitik 
omkring jobskabelse ved at iværksætte investeringsfremmende støtteforanstaltninger og ved 
at forbedre arbejdskraftens kvalifikationer. 
- Støtte til basisinfrastrukturfaciliteter ydes kun, hvis det kan godtgøres, at de er direkte 
jobskabende eller giver direkte adgang til områder med et økonomisk 
udviklingspotentiale. Der gives i størst muligt omfang forrang til forbedring af den 
offentlige transport, navnlig i de områder, hvor behovet for en sådan forbedring er størst. 
- Der skal gøres en stor indsats for at udnytte det lokale udviklingspotentiale og forbedre 
de regionale erhvervsvirksomheders konkurrenceevne, navnlig ved at bistå små og 
mellemstore virksomheder (SMV). Foranstaltningerne omfatter investeringsstøtte og 
aktioner til forbedring af erhvervsmiljøet for SMV (etablering af fællestjenester, 
forøgelse af risikovilling kapital, markedsundersøgelser, kurser og anden uddannelse for 
forretningsfolk osv.). 
- Uddannelse spiller en vigtig rolle i omstillingen af industriområder i tilbagegang. Mål 2-
programmerne fremmer uddannelse, der tager sigte på at løse de problemer, der er 
opstået som følge af den manglende overensstemmelse mellem de disponible og de 
efterspurgte kvalifikationer på det lokale arbejdsmarked. For at komme dette misforhold 
til livs fremmer programmerne analyse af behovene på det lokale arbejdsmarked på 
regionalt og sektorielt plan. I programmerne tilstræbes det desuden at tildele midler til 
uddannelsesaktioner således, at aktioner finansieret under mål 3 kompletteres. 
- F&U's betydning for regionaludviklingen anerkendes i alle programmer. Der gives 
forrang til investeringer i F&U dg teknologioverførsel, således at produktionssektorens, 
og navnlig SMV s, konkurrenceevne forbedres. 
- I aktionerne tages der hensyn til miljøet, således at man fremmer en bæredygtig 
udvikling: retablering af arealer og bygninger med henblik på anvendelse til nye formål, 
fjernelse af skæmmende elementer, fremme af grønne produkter og ny teknologi, fremme 
af "grøn" turisme og iværksættelse af forebyggende foranstaltninger. 
- Koncentrationen af en forudfastsat andel af programmidlerne i områder med høj 
langtidsledighed og lave indkomster er en af nyskabelserne i 1994-1996-
programmerne. Formålet med disse aktioner er at give små grupper af lokale personer 
mulighed for at organisere sig for at fremme aktioner, der kan forbedre deres levevilkår. 
Dette aspekt er af særlig betydning for fremme af lige muligheder for kvinder og for 
etniske mindretal. 
- Forhandlingerne har resulteret i, at den private sektor siden foregående periode er 
kommet til at spille en langt større rolle som direkte bidragyder til programmerne. Dette 
øger EF-midlernes løftestangseffekt. 
- I de fleste mål 2-programmer fastsættes der samlede mål for oprettelse og bevarelse af 
arbejdspladser, som vil gøre det muligt at overvåge programmerne. 
24 
Der er i alle programmer blevet gjort en indsats for at lave et gennemsigtigt vurderings-
og udvælgelsessystem for projekter og aktioner, som giver alle medlemmer af regionale 
partnerskaber lige adgang til programmerne. Der er således blevet fastsat klare 
støtteberettigelses- og udvælgelseskriterier for projekter og aktioner, herunder 
kvantificering af de forventede resultater. 
25 
D. Analyse af udviklingsprioriteterne 
Udgiftskategorier 
Nederfor følger en samlet analyse af den godkendte mål 2-finansiering på basis af de fire 
hovedudgiftskategorier (plus teknisk bistand) i skemaet i vedlagte bilag I. Det skal 
bemærkes, at der ved udgiftsopdelingen har måttet tages hensyn til visse klassificerings-
eller fortolkningsforskelle mellem medlemsstaterne, fx i definitionen af 
"miljøforanstaltninger" i modsætning til "retableringsforanstaltninger", ligesom der heller 
ikke kan undgås en vis overlapning mellem sådanne sektorer. Ved klassificeringen er der 
ikke desto mindre blevet anvendt en konsekvent og holdbar metode, der også afspejler 
gruppering af udgiftskategorier, som Kommissionen oprindeligt lavede til de samlede 
finansielle opstillinger for enhedsprpgrammeringsdokumenterne og EF-støtterammerne. I 
analysen indgår der relevante illustrationer fra enhedsprogrammeringsdokumenterne, 
navnlig hvor en gennemgang af de finansielle bilag viser, at en stor del, eller rettere sagt 
størstedelen, af udgifterne er gået til en specifik aktionstype i en specifik region, samt andre 
specielt bemærkelsesværdige eller innovative eksempler. Den samlede fordeling af 
ressourcer mellem de forskellige kategorier er således: 
- Produktion - som omfatter alle former for foranstaltninger til fremme af 
virksomhedernes, og navnlig SMV's, vækst og konkurrenceevne, samt omkstilling fra 
industri i tilbagegang til fx turisme og støtte til infrastrukturer, hvor udviklingsbehovet 
gør det berettiget at yde sådan støtte: 
45,2% 
- Menneskelige ressourcer - først og fremmest uddannelsesforanstaltninger med særlig 
vægt på behovet for løbende uddannelse, især for personer, der allerede er integreret i 
arbejdsmarkedet, men som har brug for yderligere uddannelse, erfaring og omskoling for 
at kunne opfylde de nuværende eller forventede krav i regionen. Dette omfatter også 
F&U, især hvor den er knyttet sammen med anvendelse i praksis og udvikling af nye 
produkter: 34,1% 
- Planlægning og retablering - forbedring og udlægning af nedslidte industri- og 
byområder, herunder retablering af forurenede arealer, tilvejebringelse af eventuelt 
nødvendige lokale infrastrukturer og gennemførelse af en række miljøforanstaltninger: 
13,7% 
- Miljø - foranstaltninger i forbindelse med miljøbeskyttelse, fx foranstaltninger til fremme 
af "grøn" turisme, renere teknologier, nye produktionsmetoder og behandling og 
genanvendelse af industriaffald, procesvand osv.: 5,7% 
- (Teknisk bistand) 1,3% 
De forskellige prioriterede felter, der er udvalgt i enhedsprogrammerings-dokumenterne (og 
EF-støtterammerne) for 1994-1996, giver følgende samlede fordeling af bevillingerne 
mellem fondene: 
EFRU 77% (fra 69% i Nederlandene til 86% i Luxembourg) 
ESF 23% (fra 14% i Luxembourg til 31% i Nederlandene) 
Det skal også lige gentages, at fondenes respektive andele ikke er resultatet af 
forudfastsatte 'kvoter", men afspejler de behov og prioriterede felter, der er opnået enighed 
om i partnerskabet. Drøftelserne i partnerskabet medførte rent faktisk, at ESF's andel fx 
blev forhøjet i forhold til de planer, som medlemsstaten oprindeligt foreslog. 
26 
/. Produktion 
Produktion anses i forhandlingerne om de nye mål 2-programmeringsdokumenter for at 
være en nøglefaktor for vækst og beskæftigelse, og der er derfor stillet 3 151 mio. ECU 
til rådighed til denne kategori, hvilket svarer til 45,2% af de samlede mål 2-udgifter i 
perioden 1994-1996. Tilsvarende anvender de enkelte medlemsstater, bortset fra 
Luxembourg (17%) og Tyskland (33%), mellem 40% og 52% af deres mål 2-ressourcer 
til nedenstående tre hovedaktivitetsfelter til støtte for produktionen: 
Industri og tjenesteydelser 
- Investering i alle former for industri og tjenesteydelser 
Ca. 20%) af de samlede udgifter til produktion (638 mio. ECU) (9% af de samlede 
mål 2-udgifter) er gået til generelle investeringer til fordel for industri og 
tjenesteydelser, men dette tal dækker over store forskelle medlemsstaterne imellem. 
Således blev der fx ydet 254 mio. ECU i Frankrig og 248 mio. ECU i Det Forenede 
Kongerige (henholdsvis 36% og 24% af disse landes finansiering i 
produktionssektoren), men kun 24 mio. ECU (10%) i Tyskland. 
Inden for det prioriterede felt for økonomisk udvikling i 
enhedsprogrammeringsdokumentet for Languedoc-Roussillon (Frankrig) er der 
blevet tildelt 35,6 mio. ECU (svarende til 50%» af regionens samlede mål 2-budget) til 
virksomhedsudvikling (koordineret med foranstaltninger under prioritet 3 vedrørende 
menneskelige ressourcer). Dette centrale element i programmet bidrager således til 
udvikling og etablering af virksomheder gennem såvel materielle investeringer 
(telekommunikation, informationsteknologi, kontorbygninger i tilknytning til 
udviklingsvirksomhed osv.) som ikke-materielle investeringer (undersøgelser, 
rekrutteringsstøtte, virksomhedsomorganisering osv.), til styrkelse af 
virksomhedernes egne ressourcer (fx gennem lånegarantier) og til fremme af 
kollektive aktioner. 
- SMV 
Et vigtigt led i EF's bestræbelser for at stimulere vækst og beskæftigelse er at støtte 
lokalt skabt udvikling og at opbygge en virksomhedskultur ved at bistå små og 
mellemstore virksomheder (SMV). Alt i alt er 17% af de samlede mål 2-ressourcer 
specifikt blevet tildelt SMV, selv om der fx i den spanske EF-støtteramme og det 
italienske enhedsprogrammeringsdokument er afsat henholdsvis 290 mio. ECU og 
191 mio. ECU svarende til henholdsvis 49% og 57% af de samlede ressourcer til 
erhvervsinvesteringer sammenlignet med en gennemsnit på 37%. 
I Piemonte (Italien), hvor der er blevet ydet 50 mio. ECU til udvikling og styrkelse 
af SMV-mønsteret, dækker støtten til investeringer og tjenesteydelser finansielle 
aspekter, ledelse og organisation. Det samlede mål er at støtte omkring 3 000 
virksomheder med i alt 27 000 arbejdspladser (ca. 1 500 nye stillinger). 
Desuden kompletterer ESF disse aktioner ved at finansiere oplæring af personale i 
nye produktionsteknikker, herunder aktioner i forbindelse med kvalitetesfremme og 
virksomhedscertificering. Det forventes, at der i løbet af de tre år vil blive afholdt 522 
kurser for ledere, mellemledere og teknikkere. 
27 
Turisme 
Bestræbelserne for at gennemføre en omstilling fra de traditionelle industrier i 
tilbagegang til servicesektoren, navnlig turisme, er ikke til at tage fejl af fx i Det 
Forenede Kongerige og Frankrig, hvor omkring 20% (henholdsvis 207 mio. ECU og 
148 mio. ECU) af produktionssektorressourcerne er blevet tildelt til turisme 
sammenlignet med en gennemsnitlig tildeling på 15% (7% af de samlede mål 2-
ressourcer). Også Italien har bevilget betydelige midler til samme formål. 
I Lorraine (Frankrig) anvendes 10% af regionens samlede mål 2-ressourcer til 
udvikling af turismen, og målet er her at øge omsætningen med 15%». Til støtte herfor vil 
aktiviteterne blive professionaliseret og tilbuddene til turisterne struktureret, ligesom der 
vil blive afholdt korte kurser for gøre de ansatte i turistbranchen endnu dygtigere og 
tilpasse dem til turistaktiviteterne og længere tekniske eller trærfaglige kurser i 
forvaltning, markedsføring og kommunikation. 
Det samlede mål for turismen i enhedsprogrammeringsdokumentet for Toscana (Italien) 
er at øge antallet af senge med 5%, hvilket skulle komme ca. 2 000 virksomheder til 
gode og skabe i alt 100 nye arbejdspladser samt sikre opretholdelsen af 1 700 
eksisterende arbejdspladser. Mål 2-udgifterne på 14,2 mio. ECU går hovedsageligt til 
modernisering af infrastrukturer inden for turisme og til forbedret kundebetjening (fx 
telefonreservation og velkomstfaciliteter). 
Støtteinfrastrukturer 
Som tidligere anført har man generelt lagt den linje, at de samlede mål 2-ressourcer til 
etablering af infrastrukturer nedsættes, så der bliver flere penge især til vækst- og 
beskæftigelsesfremmende aktiviteter. Man har ligeledes bestræbt sig for at sikre, at alle 
de udgifter, der anvendes til infrastrukturer, fremmer produktionssektorens udvikling. 
De samlede udgifter til støtteinfrastrukturer udgør 874 mio. ECU eller ca. 28% af 
sektoren som helhed (12,5%» af de samlede mål 2-udgifter). Denne procentdel er også 
repræsentativ for medlemsstaterne samlet. 
Det beløb på 19,6 mio. ECU, der er blevet afsat til dette formål i 
enhedsprogrammeringsdokumentet for Liège (Belgien), omfatter fx anlæggelse af 
tilkørselsveje, der er en forudsætning for at udvikle nye eller allerede eksisterende 
industrizoner og dertil knyttet beskæftigelse (fx Verviers - tilkørsel til Stembert-
industrizonen: en tosporet vej på 1 km). 
Hvad angår Spanien (se også afsnit D.3 "Byområder"), fandt Kommissionen, at 
transportnettet i dette lands mål 2-regioner var relativt mangelfuldt sammenholdt med 
nettet i andre EF-områder i industriel tilbagegang. For 1994/95 kan der derfor under EF-
støtterammen undtagelsesvis anvendes op til 40% af den samlede EFRU-tildeling til 
transportinvesteringer faldende til 25%» i 1996 med tilsvarende faldende 
medfinansieringssatser. 
28 
2. Uddannelse 
Erhvervsinvesteringsaktioner er blevet prioriteret højt, og derfor er udgifterne (2 383 
mio. ECU) til uddannelse (34,1% af de samlede mål 2-udgifter) også blevet koncentreret 
omkring erhvervsintroduktion. Aktionerne er blevet udformet specifikt med henblik på 
senere beskæftigelse. Støtten til uddannelse er afvejet mellem virksomhedernes behov, 
som de kommer til udtryk gennem arbejdsmarkedet, og behovene for de arbejdstagere, 
som der ikke findes alternative jobmuligheder for. Der er ligeledes en række 
programmer, der vedrører særlige foranstaltninger til fordel for de dårligst stillede og 
socialt marginaliserede samfund i de støtteberettigede regioner, hvor man fra 
arbejdsgivernes side har anført, at det er nødvendigt at stille særlige kvalifikationskrav. 
Erhvervsintroduktion 
Ca. 66%» (1 571 mio. ECU) af de samlede udgifter til uddannelse er bestemt til 
uddannelsesforanstaltninger og andre beskæftigelsesfremmende aktioner. Procenten for 
de enkelte medlemsstater er nogenlunde den samme som for de menneskelige ressourcer 
som helhed. 
Generelt har en lidt mindre procentdel af arbejdsstyrken i den nordvestlige del af 
England en afsluttet eksamen end det nationale gennemsnit, og en lidt større procentdel 
har ringe eller ingen kvalifikationer. I EPD for Greater Manchester, Lancashire og 
Cheshire, hvortil der er afsat 97,8 mio. ECU, og som tegner sig for det største beløb i 
mål 2-finansieringen af uddannelse i Det Forenede Kongerige, er der taget højde for, at 
arbejdsstyrken hele tiden må ajourføre og forbedre sine kvalifikationer og sin viden for at 
tilpasse sig de teknologiske, organisatoriske og markedsmæssige ændringer. 
Omfanget af den industrielle omstrukturering i regionen indebærer også, at mange 
arbejdere er truet af teknologisk eller strukturel arbejdsløshed og udelukkelse fra 
arbejdsmarkedet, medmindre der findes alternative beskæftigelsesmuligheder. 
EPD fokuserer således også på støtte til mindre virksomheder, diversificering af SMV, 
innovation, kultur og turisme og flere investeringer udefra. Programmet fremmer en 
integrering i forbindelse med ESF og EFRU og det deraf følgende potentiale for større 
synergi og virkning, herunder f.eks. ESF-foranstaltninger for uddannelse, der dækker 
små og mindre virksomheders behov, og for uddannelse, der er knyttet til investeringer 
udefra. 
Uddannelsesfaciliteter 
Den samlede finansiering af uddannelsesfaciliteter og dertil knyttet udstyr omfatter ca. 
5% af de samlede udgifter til uddannelse. For sidstnævntes vedkommende vedrører et 
særligt eksempel to foranstaltninger til et samlet beløb af 13,44 mio. ECU i Bretagne 
(F), der tager sigte på at yde støtte til erhvervsuddannelsesinstitutioner for at udvikle et 
samarbejde med det lokale erhvervsliv og for at øge erhvervsuddannelsescentrenes 
kapacitet. 
29 
Forskning og udvikling 
Finansieringen af forskning og udvikling omfatter næsten 30% (691 mio. ECU) af 
udgifterne til menneskelige ressourcer (på linje med den fordeling, der er vedtaget af 
Kommissionen). 
Danmark, især Nordjylland, afsætter f.eks. 36%» af sin samlede mål 2-tildeling til dette 
område og fører dermed en strategi, der afviger fra tidligere programmer, med ny fokus 
på serviceindustrien. Dette gælder navnlig aktiviteter med et stort F&U-indhold som en 
integreret del af fremstilling og udvikling af nye produkter. Det anslås, at 60% af de 
SMV, der deltager i EPD, vil indføre nye teknologier eller indføre nye produkter. 
3. Planlægning og retablering 
Aktiviteter i forbindelse med ovennævnte område vedrører forbedring af nedslidte 
arealer af industriel og/eller bymæssig art, herunder sanering og forberedelse af sådanne 
arealer, nedrivning og genopbygning af forladte industribygninger og omlægning af 
lokaliteterne, herunder modernisering og ombygning af lokaliteter til brug for SMV, 
etablering af grønne områder og mindre arbejder til forskønnelse af lokaliteterne og, hvis 
det er berettiget, mindre veje, der giver adgang til de steder, hvor nye aktiviteter udøves, 
eller anden uundværlig infrastruktur. Udgifterne til planlægning og retablering af såvel 
industriområder som byområder i mål 2-regioner beløber sig til 956 mio. ECU eller ca. 
13,7% af mål 2 som helhed; hvad angår industriområder, er der først og fremmest 
aktiviteter i gang i Tyskland (18% af hele landets mål 2-tildeling), Det Forende 
Kongerige og Frankrig, medens mere specifikke bymæssige problemer hovedsagelig 
søges løst i Spanien og Frankrig. 
Industriområder 
I Tyskland vil 65 mio. ECU (55% af medlemsstatens samlede tildeling på dette felt) 
blive brugt i mål 2-området Nordrhein Westfalen i forbindelse med en prioriteret aktion 
for genudvikling af forladte industrielle og militære områder til gavn for industrien. 
Retablering af gamle industriområder, hovedsagelig til gavn for nye og ekspanderende 
SMV er en af de vigtigste foranstaltninger i forbindelse med denne prioriterede aktion. 
Til trods for den diversificering, der fandt sted i 1950'erne og 1960'erne, har økonomien i 
Industrial South Wales indtil for nylig været domineret af kul og stål. 
Omstruktureringen i stålindustrien med væsentlige forbedringer af konkurrenceevnen og 
produktiviteten har medført et stort tab af arbejdspladser, hvilket også har været tilfældet 
i kulindustrien som følge af den kraftig faldende efterspørgsel i takt med bestræbelserne 
på at finde alternative energikilder. 
De alvorlige fysiske følger af den industrielle tilbagegang i regionen skal først og 
fremmest søges afhjulpet under EDP's prioriterede felt 2 (indsats for industri og 
erhvervsliv) under en foranstaltning, der tegner sig for 28,2 mio. ECU og tager sigte på 
at fremme den økonomiske udvikling og diversificering ved at stille områder og 
bygninger til rådighed for virksomheder af enhver størrelse, herunder nye og 
ekspanderende virksomheder og store investeringer udefra. Dette indebære 
tilvejebringelse, forbedring eller en udvikling af industriområder, den nødvendige lokale 
infrastruktur, bygninger, miljøforbedringer og retablering af nedslidte og kontaminerede 
arealer. Det skal resultere i 14 ha retablerede arealer, miljøforbedring af industriområder 
i 6 tilfælde og oprettelse eller sikring af 4 500 arbejdspladser. 
30 
Byområder 
Næsten alle ressourcerne (357 mio. ECU) til retablering af byområder er blevet 
nogenlunde ligeligt fordelt mellem Spanien og Frankrig. Under det prioriterede felt 
"lokal og bymæssig udvikling" i den spanske EF-støtteramme og på linje med dens rolle i 
finansieringen af byområder, hvis "modernisering eller planlægning er en forudsætning 
for, at der kan skabes eller udvikles økonomisk aktivitet," skal EFRU-ressourcer på 174 
mio. ECU gå til finansiering af foranstaltninger, herunder renovering af bygninger til 
social og økonomisk aktivitet og byfornyelse. 
Undtagelsesvis og kun i perioden 1994-96 (som et udslag af de spanske programmers 
karakter af "overgangsforanstaltninger) vil aktiviteter, som normalt henhører under det 
offentlige (herunder behandling af byaffald, forbedring afvandkvaliteten, forebyggelse af 
oversvømmelser) også blive medfinansieret tillige med nærbaner og bytransportnettet. 
Nord-Pas-de-Calais (F) tegner sig for de største udgifter i de franske regioner på dette 
område, idet der er afsat EFRU-ressourcer til et beløb af 25 mio. ECU, som vil medvirke 
til gennemførelsen af en byfornyelsesstrategi med specielt sigte på kommunerne i 
kulmineområdet og på den nordøstlige side af byen. Aktionerne omfatter en diagnostisk 
analyse af den pågældende region, retablering af nedslidte byområder og støjværn og 
andre forbedringer i nærheden af eksisterende motorveje. 
Blandt de nye strategier i alle Det Forenede Kongeriges EPD (bortset fra Thanet og 
Gibraltar) er der ved "geografisk styring" indsat ressourcer til gavn for de dårligst 
stillede og socialt marginaliserede samfund i støtteberettigede områder. Formålet er først 
og fremmest at skabe grundlag for arbejde og finde arbejdspladser til de langtidsledige. 
4. Miljøbeskyttelse 
Et beløb på 397 mio. ECU (ca. 6% af de samlede mål 2-udgifter) går til miljøbeskyttelse 
(andre udgifter såsom udgifterne til retablering af industri- og byområder vil også fa en 
miljømæssig virkning). 
Blandt de franske mål 2-regioner er det største beløb til miljøbeskyttelse afsat til 
Picardiet (17% af regionens tildeling), hvor foranstaltningerne omfatter udvikling af 
naturarven til støtte for diversificeringen af turistsektoren, udvikling af rene teknologier i 
erhvervslivet og en pilotaktion til fremme af udviklingen af industriprocesser for 
behandling af affald, genvinding og genbrug. Dette program støtter også en strategi for 
udvikling af økonomisk ekspertise på miljøområdet gennem uddannelse, en aktion, der 
forventes at skabe 500 arbejdspladser, og udvikling af et industrielt videncenter inden for 
affaldsforvaltning. 
I Western Scotland (Det Forenede Kongerige) går 47 mio. ECU (34% af Det 
Forenede Kongeriges samlede mål 2-ressourcer i den specifikke miljøkategori) til 
forbedring af det regionale miljø og image inden for det prioriterede felt: erhvervslivets 
infrastruktur. EFRU vil yde støtte til forskellige projekter, herunder projekter for 
hurtigere retablering af arealer, projekter, som fokuserer på at mindske belastningen af 
historiske steder og bygninger, eller et begrænset antal pilotprojekter for genskabelse af 
levesteder i byernes yderkant. Foranstaltningen tager sigte på at reducere det nedslidte 
aresl med 25% i løbet af tre år fra 6 000 ha til 4 500 ha. 
31 
E. Anvendelsen af de nyligt ændrede forskrifter 
7. Partnerskab - et rigt regionalt partnerskab, men ofte begrænset til politiske kredse og 
administrative myndigheder 
Lige siden 1989 har Kommissionen bestræbt sig på at forhandle mål 2-programmer med de 
pågældende regionale partnerskaber. Kommissionen betragter dette som et meget vigtigt led i 
europæisk regionalpolitik: programmerne bør afspejle lokale behov og forhold og tilskynde til 
etablering af samarbejdsnet bestående af alle de pågældende socioøkonomiske aktører. 
Dette mere udtalte og positive input på regionalt plan har gjort det muligt at drøfte, forhandle 
og vedtage programmer sammen med partnerskaberne i de støtteberettigede regioner. 
Sådanne drøftelser har dog ofte været begrænset til de pågældende politiske kredse og 
administrative myndigheder, og regeringerne fristes ofte til at bruge argumenter, der går på 
nærhedsprincippet, til at styrke deres position i forhold til regionerne. Der har således været en 
stadig kamp for at inddrage alle lokale aktører, ofte den eneste måde, hvorpå den enighed, der 
er en forudsætning for en ægte genrejsning af den lokale økonomi, kan opnås. 
Overvågningsudvalgene 
Det er nu blevet fast praksis at oprette regionale overvågningsudvalg, som sikre stadigt større 
deltagelse af regionale og lokale aktører, og nogle medlemsstater har for første gang anerkendt 
fordelene ved sådanne arrangementer. Der er dog stadig behov for forbedringer; navnlig har de 
fleste af de store medlemsstater stillet sig afvisende over for Kommissionens bestræbelser på at 
inddrage arbejdsmarkedets parter i de regionale partnerskaber. Resultaterne i denne henseende 
har derfor været meget forskellige med en særligt god repræsentation i Belgien, Nederlandene 
og Danmark, men med ringere deltagelse af arbejdsmarkedets parter andre steder. 
Kommissionen vil videreføre sine bestræbelser på at styrke arbejdsmarkedets parters rolle 
under gennemførelsen af programmerne. 
2. Programmering - en opnået forenkling 
I næsten alle tilfælde er enhedsprogrammeringsdokumentet (EDP) blevet anvendt som en 
strategi, der har til formål at forenkle og accelerere programmerings-procedurerne, og som 
først og fremmest kan anvendes på regioner som dem, der er omfattet af mål 2, hvor 
dækningen eller støttebeløbet er forholdsvist begrænset. For Spaniens vedkommende (hvor de 
operationelle programmer vil blive godkendt kort tid efter EF-støtterammen), er beslutningen 
om at holde fast ved EFSR-strategien navnlig blevet truffet under hensyn til regionernes ønske 
om at have stor indflydelse på de regionale programmer. 
I praksis har problemer med at opnå de oplysninger, især om foranstaltninger, som 
Kommissionen behøver for at afsætte ressourcer i en enkelt beslutning, bortset fra antallet af 
programmeringsdokumenter, til en vis grad opvejet de potentielle fordele ved forenklingen. 
Med en gennemsnitsperiode på 7,5 måneder fra planerne indgår til 
programmeringsdokumenterne vedtages, har Kommissionen ikke kunnet give sin godkendelse 
inden for de seks måneder, som er afsat hertil i forordningerne. Ikke desto mindre vil den 
omstændighed, at det ikke er nødvendigt at godkende programmer særskilt, medføre 
tidsbesparelser, og bestemmelserne om, at udgifter kan godkendes med tilbagevirkende kraft, 
betyde, at der kun bliver tale om begrænsede virkninger i praksis. 
32 
3. Forudgående vurdering, overvågning og evaluering og kvantificering af mål - et område, 
hvor der er sket tydelige fremskridt 
Alle programmerne blev evalueret af uafhængige personer efter fremsendelsen til 
Kommissionen på grundlag af grupper af regioner med samme økonomiske karakteristika. 
Planerne i den oprindeligt fremsendte form var i almindelighed mangelfulde med hensyn til 
fastlæggelse og kvantificering af mål, et problem, der blev forværret på grund af områdernes 
geografiske spredning og statistikker, der ikke var standard. Som illustreret i nogle af de 
eksempler, der er givet her, blev der dog senere med de regionale partnerskaber aftalt 
kvantificerede indikatorer til hjælp ved overvågningen, og disse indikatorer blev taget med i 
programmerne. 
Der vil blive foretaget en dybtgående evaluering i hele programmernes levetid og en stor del af 
det grundlæggende arbejde, der er gjort i forbindelse med udarbejdelsen af de nuværende EPD 
vil også kunne overføres til anden programmeringsperiode. En detaljeret evaluering af de 
nuværende programmer vil i høj grad bidrage til at opnå et globalt overblik over de nuværende 
mål 2-områder og -programmer. Dette vil især muliggøre en analytisk revision af strategierne i 
EPD med en gruppering af mål 2-områderne efter deres planer eller prioriterede felter og give 
eksempler på de bedste metoder og på innovative strategier. 
Denne undersøgelse vil medvirke til at forbedre de nuværende interventioners virkemåde og 
skabe et solidt grundlag for en midtvejsevaluering. Undersøgelsen far også betydning for 
revisionen af mål 2-listen i slutningen af 1995 eller i begyndelsen af 1996 forud for 
forberedelsen af programmerne for anden programmeringsperiode 1997-99 i efteråret 1996. 
4. Integrering af aktiviteter under fondene og samordning med andre 
finansieringsinstrumenter - gode resultater fondene imellem, men begrænset mulighed for 
at inddrage EIB 
Integrering fondene imellem 
Integreringen fungerer godt, når det gælder de sektorbestemte prioriterede felter inden for mål 
2-programmeringsdokumenterne, og er som tidligere nævnt ret generel, når det gælder EFRU 
og ESF. Der er for eksempel gjort en indsats for at sikre, at alle prioriterede felter i Det 
Forenede Kongeriges EPD støttes gennem en række sammenhængende foranstaltninger, 
hvoraf nogle far støtte fra EFRU og nogle fra ESF. 
En undtagelse er EFSR for mål 2 i Spanien, hvor et begrænset antal aktioner vedrørende 
menneskelige ressourcer svarende til foranstaltninger, der gennemføres af de centrale 
myndigheder (16% af de samlede ESF-ressourcer under mål 2), afvikles gennem et operationelt 
enkeltfondsprogram (ESF). 
EIB's rolle 
Selv om EIB i højere grad har medvirket ved forberedelsen af mål 2-
programmeringsdokumenterne end i den foregående periode, især ved vurdering af planerne, 
har resultaterne været skuffende, når det gælder EIB-lån til finansieringen af programmer. I 
visse tilfælde, for eksempel regionen Liguria (I), er der vedtaget en specifik foranstaltning 
(under prioriteret felt 2 for SMV) for at tilskynde til anvendelse af EF-lån (EIB og EKSF). 
33 
5. Andre EF-politikker og -forpligtelser - indførelse af specifikke bestemmelser 
Når man ser bort fra forbedringer, hvad angår overholdelsen af miljøpolitikken, som der er 
givet en række eksempler på på de foregående sider, indeholder de nye EPD udtrykkelige 
regler om, at konkurrencereglerne og direktiverne om offentlige kontrakter skal overholdes. 
Princippet om lige muligheder for mænd og kvinder er for første gang udtrykkelig nævnt i 
strukturfondsforordningerne, og det er ESF, der udtrykkelig fremmer anvendelsen af dette 
princip. I West-Berlin (D) er der for eksempel blevet udformet et særligt program, der tager 
sigte på at øge antallet af kvinder i ledende stillinger inden for lovende økonomiske sektorer 
som for eksempel højteknologi. 
Det bør også erindres, at Kommissionen den 11. juli 1994 vedtog en forordning om 
uregelmæssigheder og geninddrivelse af beløb, der uretmæssigt er udbetalt i forbindelse med 
finansieringen af strukturpolitikken, og for indførelse af et informationssystem på dette område. 
Denne forordning vil gøre det muligt at bekæmpe uregelmæssigheder og svig og træffe 
forholdsregler og gennemføre de nødvendige retsforfølgninger. 
6. Additionalitet - en kompleks problemstilling 
Det har været meget vanskeligt at kontrollere additionalitet (på grundlag af alle mål 2-regioner 
i en medlemsstat taget under ét), især i betragtning af antallet af sådanne regioner og deres 
spredte beliggenhed kombineret med administrative ordninger, der er forskellige fra region til 
region, og nogle medlemsstaters utilbøjelighed til og vanskeligheder med at fremskaffe de 
fornødne finansielle oplysninger. I nogle tilfælde var det nødvendigt at indføre udsættende 
klausul for EF-betalinger i beslutningen, når Kommissionen ikke havde kunnet afslutte den 
første forudgående evaluering af additionalitetsprincippet inden godkendelsen af EDP. Ikke 
desto mindre giver Nederlandene en eksemplarisk demonstration af anvendelsen af 
additionalitetsprincippet til trods for de pågældende mål 2-regioners spredte beliggenhed. 
På regionalt plan kan man ofte fa indtryk af, at visse regioner prioriterer operationelle 
programmer, der medfinansieres af Unionen, for at sikre, at de disponible lån udnyttes; der 
satses derfor specielt på gennemførelsen afmål 2-programmer. 
Finansielle kredsløb 
Hvad angår de finansielle kredsløb, har Kommissionen fastholdt kravet om garantier for, at EF-
midlerne når ud til de pågældende regioner; der er sket en væsentlig forbedring i denne 
henseende, og de fleste EPD indeholder en udførlig redegørelse for EF-midlernes vej fra 
Kommissionen til den endelige støttemodtager. 
34 
F. Innovationer 
De "innovationer", der er blevet indført for den nye programmeringsperiode, afspejler ligeledes 
den tiltagende vægt, der under mål 2 lægges på diversificering og nye aktiviteter, især 
teknologibaserede aktiviteter, og støtte til SMV som det vigtigste middel til at skabe nye 
arbejdspladser. De pågældende aktioner (som, selv om der gives eksempler, ikke generelt er 
begrænset til bestemte medlemsstater) omfatter blandt andet: 
- hjælp til SMV, så de kan tilpasse sig ny teknologi (Limburg, B) 
- avanceret telematik (Yorkshire and Humberside, UK) 
- øget mulighed for projektkapital og risikovillig kapital (Bremen, D) 
- uddannelse i kvalitetsgaranti og virksomhedscertificering (Emilia Romagna, 
Piémont, I). 
Som tidligere nævnt har andre nye strategier omfattet "geografisk styring" for at koncentrere 
ressourcer på de dårligst stillede og socialt marginaliserede samfund i støtteberettigede områder. 
Der er generelt blevet lagt øget vægt på kulturlivets, mediernes og turismens 
beskæftigelsespotentiale; andre områder med særlige muligheder for innovation er uddannelse, 
F&U, miljøområdet og lokal udvikling. 
35 
IV. AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 
Mål 1: opmuntrende resultater, men der er lang vej igen 
Som tidligere nævnt skal de nye strukturfondsbestemmelser sikre, at EF's bevillinger 
bidrager så effektivt som muligt til tilpasningen af de tilbagestående regioners økonomi. De 
resultater, der er opnået i de senere år i en del afmål 1-regionerne, er opmuntrende. Men 
disse resultater viser også, at der er tale om en langvarig proces. Det skal bemærkes, at 
indekset for bruttonationalproduktet pr. indbygger i de fire såkaldte samhørighedslande er 
steget fra 64 til 70 (EUR 12 = 100) i perioden 1986 til 1993. Den nuværende tærskel for 
støtteberettigelse i henhold til mål 1 er som bekendt 75% af EF-gennemsnittet. Udviklingen 
går således i den rigtige retning, men der er lang vej igen. De vedtagne programmer vil uden 
tvivl yde et positivt bidrag. 
Mål 2: tegn på positiv udvikling i beskæftigelsen 
Med hensyn til beskæftigelsen har mål 2-regionerne opnået bedre resultater end andre 
regioner, idet arbejdsløsheden er faldet med henved 3 procentpoint i perioden 1986 til 1993, 
medens den forblev praktisk talt uændret i de øvrige regioner i Fællesskabet. Dette hænger 
sammen med den høje jobskabelsesprocent i mål 2-områderne, hvor antallet af 
arbejdspladser er steget 13% i perioden 1986-1993, hvilket er henved det dobbelte af 
stigningstakten for hele EF. 
EF's selektive fremgangsmåde, som indebærer, at indsatsen først og fremmest koncentreres 
om jobskabende foranstaltninger, har uden tvivl bidraget til dette resultat. 
Kontrol med kvaliteten af EF's strukturpolitiske indsats 
Kommissionen skal i forbindelse med gennemførelsen af sin strukturpolitik foretage 
midtvejsevalueringer, tage hensyn til miljøet (bæredygtig udvikling) og med regelmæssige 
mellemrum undersøge, om strukturpolitikken er i overensstemmelse med EF's politik på 
andre områder, og om additionalitetsprincippet overholdes. 
Denne overvågning og evaluering skal danne grundlag for udarbejdelsen af den første 
situationsrapport om samhørighed, som Kommissionen skal forelægge senest ved udgangen 
af 1996. Denne rapport vil berøre EF's politik på alle områder og bygger på en række 
overvejelser og undersøgelser, som Kommissionen vil indlede allerede i 1995. 
* * * 
36 
ANNEX 1 
ANNEXE II 
ANLAGE HI : SUMMARY TABLES 
: TABLEAUX DE SYNTHÈSE 
: ZUSAMMENFASSENDE TABELLEN 
ANNEX 11 : OBJECTIVE l : THE RESULTS BY PROGRAMMING DOCUMENT 
ANNEXE H : OBJECTIF I : RÉSULTATS PAR DOCUMENTS DE PROGRAMMATION 
ANLAGE HI :ZIEL1 :RESULTATE FUR JEDES PROGRAMMIERUNGSDOKUMENT 
ANNEX HI : OBJECTIVE 2 : THE RESULTS BY MEMBER STATES 
ANNEXE HI : OBJECTIF 2 : RÉSULTATS PAR ETATS MEMBRES 
ANLAGE HI : ZIEL 2 : RESULTATE PRO MlTGLIEDSTAAT 
EN 
The following fiches summarise the above aspects as they apply for each Member State's 
programming documents together with background context covering : 
- the total Community assistance and respective contribution by Fund; 
- an outline of the overall development strategy, key strategic aims and development 
priorities and the weighting given to each. 
The summaries reflect the contents of the programming documents as published and it 
should in particular be borne in mind that forecasts for job creation as examplified in the 
annexes have been provided by the Member States themselves. They have not therefore been 
devised on the basis of harmonized employment effects data. The Commission will strive to 
improve, in partnership, the homogeneity and comparability of these forecasts. 
FR 
Les fiches qui suivent résument l'application des aspects décrits ci-dessus aux documents de 
programmation des différents Etats membres ainsi que le contexte qui les sous-tend at qui 
couvre : 
- l'aide communautaire globale et la part qu'y tient le Fonds; 
- un aperçu de la stratégie générale de développement, des objectifs stratégiques et des 
priorités de développement essentiels et de l'importance attribuée à chacun d'eux. 
Les résumés sont le reflet du contenu du document de programme publié et il convient de 
rappeler que les prévisions de création d'emploi telles qu'illustrées dans les anexes ont été 
fournies par les Etats membres eux-mêmes. Elles n'ont donc pas été estiméesées sur base de 
méthodes harmonisées. La Commission s'efforcera, dans le cadre du partenariat, d'améliorer 
le caractère homogène et comparable de ces prévisions. 
DE 
In den nachfolgenden Einzeldokumentationen sind dièse Aspekte une ihre Anwendung auf 
die Programmplanungsdokumente der Mitgliedstaaten zusammenfassend dargestellt. 
Aufierdem enthalten die folgenden Seiten einige in diesem Kontext interessante 
Hintergrundsinformationen : 
- Angaben liber den Gesamtumfang der Gemeinschaftshilfe und die Beitråge der einzelnen 
Fonds; 
- Eine Kurzdarstellung der Entwicklungsstrategie, der wesentlichen strategischen Ziele une 
Entwicklungsschwerpunkte une die den einzelnen Elementen beigemessene Gewichtung. 
Dièse Zusammenfassungen reflektieren den Inhalt der verôffentlichen Programm­
planungsdokumente. Es mufi klar sein, daB die Abschåtzung der geschaffenen Arbeitsplatze, 
wie Anhang angefuhrt von den Mitgliedstaaten selbst erfolgte. Sie wurden daher nicht auf 
der Basis abgestimmter Daten von Beschàftigungseffekten erstellt. Die Kommission ist 
bestrebt, die Homogenitat une Vergleichbarkeit dieser Abschatzungen in Partnerschaft zu 
verbessen. 
i> 
ANNEX I 
ANNEXE I 
ANLAGE I 
SUMMARY TABLES 
TABLEAUX DE SYNTHÈSE 
ZUSAMMENFASSENDE TABELLEN 
M 
31 
ANNEX 1/1 
ANNEXE 1/1 
ANLAGE 1/1 
Breakdown by Funds and by regions of the Objective 1 CSFs and SPDs 1994-1999 
Répartition par Fonds et par régions des Docup et CCA objectif 1 1994-1999 
Aufgiiederung nach Fonds und Ziei-1-Regionen der GFK und EPD 1994-1999 
Mio ECU 1994 
Grèce 
Espagne 
Andalucia 
Asturias 
Canarias 
Cantabha 
Cas til la -La- Man c h a 
Castilla-y-Leon 
Ceuta 
Val en ciana 
Extremadura 
Galicia 
Melilla 
Murcia 
Plurirégional 
Irlande 
Portugal 
EUR 4 
Belgique 
Hainaut 
Allemagne 
Mecklenburg- Vorpommern 
Brandeburg 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Thûringen 
Oost Berlin 
Plurirégional 
France 
Corse 
Guadeloupe 
Guyane 
Martinique 
Réunion 
Hainaut fr. ERDF 
FEDER 
EFRE 
9489,5 
15944,2 
1692,0 
234,0 
390,0 
105,0 
416,0 
600,0 
20,0 
607,0 
382,0 
727,0 
18,0 
197,0 
10556,2 
2562,0 
8723,9 
36719,6 
515,9 
515,9 
6820,0 
824,0 
1075,0 
2014,0 
1264,0 
1127.0 
516,0 
0,0 
1194,9 
147,5 
160,0 
92,3 
166,5 
320,5 
308,1 ESF 
FSE 
ESF 
2560,5 
6047,0 
325,5 
30,8 
182,9 
9,0 
35,1 
128.4 
0,0 
309,9 
165,6 
179,0 
0,0 
44,6 
4636,3 
1953,0 
3148,7 
13709,2 
166,7 
166,7 
4092,0 
383,4 
496,3 
874,9 
550.0 
489,7 
221,1 
1076,6 
525,5 
31.0 
104,3 
35,8 
89,0 
183,0 
82,4 EAGGF 
FEOGA 
EAGFL 
1800,0 
3313,8 
403,7 
92,8 
86,7 
62,0 
314,7 
436,0 
0,0 
123.1 
183,7 
318,9 
0,0 
58,5 
1233,8 
1058,0 
1894,2 
8066,0 
47,0 
47,0 
2644,5 
622,0 
597,5 
477,6 
553,5 
386,3 
7,6 
0.0 
431,4 
64,0 
74,5 
27,4 
67,0 
149,0 
49,5 FIFG 
IFOP 
FIAF 
130,0 
995,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
995.0 
47,0 
213,2 
1385,2 
0,4 
0.4 
83,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
83.5 
38,2 
7.5 
6.2 
9.5 
7,5 
7.5 
0,0 TOTAL 
13980,0 
26300,0 
2421,2 
357.5 
659,7 
175.9 
765,8 
1164,4 
20.0 
1040,0 
731,3 
1224,9 
18.0 
300,0 
17421.3 
5620,0 
13980,0 
59880,0 
730,0 
730.0 
13640,0 
1829,4 
2168,8 
3366.5 
2367.5 
2003,0 
744,7 
1160,1 
2190,0 
250,0 
345,0 
165,0 
330,0 
660,0 
440,0 
LiO 
Breakdown by Funds and by regions of the Objective 1 CSFs and SPDs 1994-1999 
Répartition par Fonds et par régions des Docup et CCA objectif 1 1994-1999 
Aufgiiederung nach Fonds und Ziel-1-Regionen der GFK und EPD 1994-1999 
(next - suite - folge) Mio ECU 1994 
Italie 
Abruzzo 
Basilicata 
Calabria 
Campania 
Molise 
Puglia 
Sardøgna 
Sicilia 
Plurirégional 
Pays-Bas 
Flevoland 
Royaume Uni 
Highlands and Islands 
Merseyside 
Irlande du Nord 
TOTAL 
Ventilation par Fonds ERDF 
FEDER 
EFRE 
9660,0 
107,0 
243,0 
456,0 
890,0 
124.0 
612,0 
415,0 
778,0 
6035.0 
80,0 
80.0 
1332,0 
180,0 
475,0 
677,0 
56322,5 
60,0% ESF 
FSE 
ESF 
2739,0 
43,5 
141,2 
174,3 
328.4 
48,0 
285,0 
219.5 
427.4 
1071.7 
40,0 
40.0 
747,2 
55,2 
338.0 
354.0 
22019,6 
23,5% EAGGF 
FEOGA 
EAGFL 
2228,0 
83.9 
214.8 
241.0 
323,5 
120,0 
326,4 
332.6 
351.8 
234.0 
21,5 
21.5 
245,9 
56.0 
3.0 
186,9 
13684,3 
14,6% FIFG 
IFOP 
FIAF 
233,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
233.0 
8,5 
8.5 
34,9 
19.8 
0,0 
15,1 
1783,7 
1,9% TOTAL 
14860,0 
234,4 
599,0 
871,3 
1541,9 
292.0 
1223.4 
967.1 
1557,2 
7573,7 
150,0 
150,0 
2360,0 
311,0 
816,0 
1233.0 
93810,0 
100,0% 
Iff 
Contribution of the Structural Funds to Objective 1 development expenditure for the period 1994-1999 
Contribution des Fonds structurels aux dépenses de développement objectif 1 pour la période 1994-1999 
Beitrag der Struckturfonds zu den Entwicklungsauswendungen nach Ziel 1 fur die Periode 1994-1999 ANNEX 1/2 
ANNEXE 1/2 
ANLAGE 1/2 
MtoECU 1994 
Infrastructures 
Transport 
T&le'communica tions 
Energie 
Environnement & Eau 
Sant6 
Ressources humaines 
Education 
Formation 
Recherche & D6veloppement 
Environnement productif 
Industrie et services 
Agric. & D6veloppement rural 
Piche 
Tourisme 
Autres 
TOTAL Belgique 
138 
34 
12 
92 
254 
21 
139 
93 
335 
252 
50 
0 
32 
4 
730 Allemagne 
1106 
1106 
4261 
3648 
613 
7973 
4748 
3141 
83 
300 
13640 Grece 
6408 
4002 
252 
864 
624 
666 
3444 
1878 
1236 
330 
3882 
1008 
2040 
144 
690 
246 
13980 Espagne 
10628 
6100 
418 
624 
3034 
452 
7462 
623 
5974 
865 
8023 
3019 
3422 
1033 
550 
187 
26300 France 
610 
262 
1 
8 
323 
15 
595 
86 
465 
43 
748 
215 
387 
47 
99 
238 
2190 Irlande 
1109 
888 
37 
70 
74 
39 
2470 
1007 
1094 
368 
1831 
559 
853 
64 
355 
211 
5620 Italie 
4420 
1742 
418 
312 
1867 
81 
3184 
2209 
975 
7168 
3708 
2341 
257 
862 
88 
14860 Pays-Bas 
36 
31 
5 
40 
28 
11 
56 
22 
22 
8 
5 
18 
150 Portugal 
4146 
7572 
276 
426 
1056 
516 
4110 
1404 
2334 
372 
4992 
2226 
1908 
240 
618 
732 
13980 Royaume 
Uni 
671 
314 
20 
190 
146 
895 
791 
104 
713 
331 
242 
37 
103 
82 
2360 EUR 12 
29272 
15244 
1435 
2495 
8328 
1770 
26713 
5048 
17890 
3775 
35721 
16088 
14405 
1915 
3313 
2104 
93810 % 
31,2% 
16,3% 
1,5% 
2,7% 
8,9% 
1,9% 
28,5% 
5,4% 
19,1% 
4,0% 
38,1% 
17,1% 
15,4% 
2,0% 
3,5% 
2,2% 
100,0% 
ANNEX 1/3 
ANNEXE 1 /3 
ANLAGE 1/3 
Breakdown by Funds and by regions of the Objective 2 CSFs and SPDs 1994-1996 
Répartition par Fonds et par régions des Docup et CCA objectif 2 1994-1996 
Aufgliederang nach Fonds und Ziel-2-Regionen der GFK und EPD 1994-1996 
Mio ECU 1994 
Belgique 
Aubange 
Limburg 
Meuse- Vesdre 
Turnhout 
Allemagne 
Bayern 
Bremen 
Hessen 
Niedersachsen 
Nordrhein-Westfalen 
Rheinland-Pfalz 
Saarland 
Schleswig-Holstein 
West-Berlin 
Danemark 
Lolland 
Nordjylland 
Espagne 
Aragon 
Baléares 
Cat a lun a 
La Rioja 
Madrid 
Navarre 
Pais Vasco 
Plurirégional 
France 
Alsace 
Aquitaine 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bretagne 
Bourgogne 
Centre 
Champagne-A rdennes 
Franche- Corn té 
Haute-Normandie 
L anguedoc-Roussillon 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Nord-Pas-de-Calais 
Pays de la Loire 
Picardie 
Poitou- Charen tes 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Rhône-Alpes ERDF 
FEDER 
EFRE 
130,0 
0,9 
35,1 
75,3 
18.7 
513,7 
9.5 
30,5 
18.3 
29.8 
263,8 
15,2 
34.4 
10.0 
102,1 
44,2 
7.0 
37.2 
870,1 
49.4 
8,8 
402.2 
10,5 
113.7 
17,7 
267,8 
0.0 
1452,6 
16,1 
91,5 
50,6 
46,6 
77.6 
42.0 
20.5 
62.1 
41.2 
112.1 
59.9 
102.9 
34.6 
265.5 
109,6 
98.8 
43.6 
95.7 
81,8 ESF 
FSE 
ESF 
30,0 
0,4 
11,7 
13,2 
4,7 
219,3 
5,1 
16.4 
3,0 
12.7 
97.6 
8.2 
14.7 
5,4 
56,2 
11.8 
2.5 
9,3 
259,9 
14,8 
1.6 
107,9 
1,4 
31,3 
5,1 
58,1 
39,8 
310,7 
3,5 
15,6 
10.5 
11.3 
12.1 
7,4 
3,7 
15,4 
6,6 
33,9 
10,6 
24,5 
8,0 
52.6 
26,3 
23,6 
9,7 
17.4 
17.9 TOTAL 
160,0 
1.3 
46,8 
88.6 
23.4 
733,0 
14.7 
46.9 
21,3 
42,6 
361.4 
23.5 
49.1 
16.4 
158,3 
56,0 
9,6 
46,6 
1 1 30,0 
64.2 
10,4 
510,1 
11.9 
145,0 
22.8 
325,9 
39,8 
1763,2 
19,6 
107,1 
61.1 
57.8 
89.7 
49.4 
24.2 
77.5 
47.8 
146.0 
70.5 
127,4 
42.6 
318.1 
135.9 
122,4 
53.3 
113.1 
99,7 
Breakdown by Funds and by regions of the Objective 2 CSFs and SPDs 1994-1996 
Répartition par Fonds et par régions des Docup et CCA objectif 2 1994-1996 
Aufgliederung nach Fonds und Ziel-2-Regionen der GFK und EPD 1994-1996 
(next - suite -folge) Mio ECU 1994 
Italie -
Emilia-Romagna 
Friuli-Venezia Giulia 
Lazio 
Liguria 
Lombardia 
Marche 
Piemonte 
Toscana 
Umbria 
Valle d'Aosta 
Veneto , 
Luxembourg 
Pays-Bas 
Arnhem-Nijmegen 
Groningen-Zuidoost Drenthe 
Twen te 
Zuid Limburg 
Zuidoost-Braban t 
Royaume-Uni 
Eastern Scotland 
East Midlands 
Gibraltar 
Greater London (East London and the Lee Valley) 
Industrial South Wales 
North East England 
North West England (Greater Manchester, Lancashire and Cheshire) 
Plymouth 
Thanet 
West Cumbria and Furness 
West Midlands 
Western Scotland 
Yorkshire and Humberside 
TOTAL 
Ventilation par Fonds ERDF 
FEDER 
EFRE 
542,3 
9,6 
18,4 
52,2 
67,5 
18.8 
17.9 
164,0 
103,0 
27,5 
5,8 
57,6 
6,0 
206,0 
39,4 
48,6 
39,4 
31,7 
47,0 
1606,9 
96,8 
59,3 
4,1 
55,5 
141,0 
231,0 
230,3 
23,3 
11,9 
18,8 
278,0 
222,9 
234,0 
5371,8 
77,0% ESF 
FSE 
ESF 
141,7 
2,4 
5,6 
11,8 
28,5 
4,2 
3,1 
41,0 
24,0 
7,5 
0,2 
13,4 
1,0 
94,0 
16,6 
27.5 
18,6 
11,3 
20,0 
535,1 
24,2 
19,8 
0,9 
18,5 
47,0 
77,0 
98,7 
5,7 
2,1 
6,2 
93,0 
63,1 
79,0 
1603,4 
23,0% TOTAL 
684,0 
12.0 
24,0 
64,0 
96,0 
23,0 
21,0 
205,0 
127,0 
35,0 
6,0 
71,0 
7,0 
300,0 
56.0 
76,0 
58,0 
43,0 
67,0 
2142,0 
121,0 
79,0 
5,0 
74,0 
188,0 
308,0 
329,0 
29,0 
14.0 
25,0 
371,0 
286,0 
313,0 
6975,2 
100,0% 
44 
ANNEX 1/4 
ANNEXE 1/4 
ANLAGE 1/4 
Contribution of the Structural Funds to Objective 2 development expenditure for the period 1994-1996 
Contribution des Fonds structurels aux dépenses de développement objectif 2 pour la période 1994-1996 
Beitrag der Struckturfonds am den Entwicklungsausgaben in Ziel 2 fur die Periode 1994-1996 
Mio ECU 1994 
Environnement productif 
Industries et services 
- Tous types d'industries et services 
-PME 
Tourisme 
Infrastructures de soutien 
Ressources humaines 
Formation, emploi 
Centres de formation, équipements 
Recherche & Développement 
Aménagement et réhabilitation 
Sites industrie/s 
Zones urbaines 
Protection de l'environnement 
Assistance technique 
TOTAL Belgique 
76 
29 
17 
12 
10 
37 
53 
27 
9 
17 
19 
16 
3 
8 
4 
160 Danemark 
23 
9 
8 
1 
5 
9 
32 
12 
0 
20 
0 
0 
0 
0 
1 
56 Allemagne 
245 
186 
24 
162 
11 
48 
293 
213 
0 
79 
132 
119 
13 
52 
11 
733 Espagne 
592 
290 
0 
290 
0 
302 
317 
258 
0 
59 
174 
0 
174 
40 
8 
1130 France 
710 
404 
254 
150 
148 
158 
614 
305 
67 
242 
313 
154 
159 
103 
25 
1765 Italie 
335 
240 
49 
191 
58 
36 
204 
137 
5 
63 
86 
77 
9 
48 
11 
684 Luxem­
bourg 
1 
/ 
/ 
0 
0 
0 
2 
1 
0 
1 
2 
2 
0 
2 
0 
7 Pays-Bas 
131 
66 
36 
30 
34 
31 
113 
90 
0 
23 
41 
41 
0 
5 
9 
300 Royaume-
Uni 
1038 
579 
248 
330 
207 
252 
755 
528 
39 
188 
189 
189 
0 
138 
22 
2142 TOTAL 
3151 
1804 
638 
1166 
473 
874 
2383 
1571 
120 
691 
956 
599 
357 
397 
91 
6977 % 
45,2% 
25,9% 
9,1% 
16,7% 
6,8% 
12,5% 
34,1% 
22,5% 
1,7% 
9,9% 
13,7% 
8,6% 
5,1% 
5,7% 
1,3% 
100,0% 
ANNEX II 
ANNEXE II 
ANLAGE II 
OBJECTIVE 1 - OBJECTIF 1 - ZIEL 1 
THE RESULTS BY PROGRAMMING DOCUMENTS 
RÉSULTATS PAR DOCUMENTS DE PROGRAMMATION 
RESULTATE FUR JEDES 
PROGRAMMIERUNGSDOKUMENT 
u-
4> 
BELGIEN - HAINAUT 
Kommissionen godkendte den 14. juni 1994 enhedsprogrammeringsdokumentet (EPD) 
for Hainaut. Den samlede strukturfondsstøtte-via EPD udgør 730 mio. ECU. 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) 
Den Europæiske .Socialfond (ESF) 
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget 
(EUGFL), Udviklingssektionen 
Det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) 515,92 mio. ECU 
166,70 mio. ECU 
47,01 mio. ECU 
0,37mio. ECU (70,7%) 
(22%) 
(6,4%) 
(0,1%) 
Udviklingsstrategi og prioriterede felter 
De wallonske myndigheders overordnede mål er at nå op på 79% af EF's gennemsnitlige 
BNP i 1999 sammenlignet med det nuværende tal på 77%. Den underliggende 
økonomiske udviklingsstrategi realiseres ved: 
en koncentrering af investeringerne .om diversificering 
erhvervsaktiviteter 
styrkelse af forskning og udvikling 
udvikling af menneskelige ressourcer 
forbedring eller tilpasning af industrimiljøet af de traditionelle 
1 EPD er der fastsat følgende udviklingsprioriteter: 
- genoptagelse af den økonomiske aktivitet 
- fremme af områdets tiltrækningskraft og udvikling af landdistrikter 
- opbygning af et infrastruktumetværk 
- lige chancer for alle 
- (teknisk bistand) (65,8%) 
(2,4%) 
( 4,2%) 
(17,1%) 
( 0,5%) 
Bestemmelser 
Blandt hovedelementerne i de strukturfondsbestemmelser, der har betydning for EPD, kan 
nævnes : 
- resultaterne fra den foregående programmeringsperiode (1989-1993), der gav en 
række praktiske erfaringer, der kan udnyttes i den nye programmeringsperiode. F.eks. 
resultaterne af udgifter til uddannelse (93,5 mio. ECU i 1990-1993 i det fransktalende 
område), især med hensyn til uddannede personer, der senere finder beskæftigelse, 
foranstaltninger (via RESIDER-initiativet) til udvikling af virksomheder, især SMV, 
der skabte 535 nye arbejdspladser og sikrede 985 arbejdspladser, og foranstaltninger 
til fremme af teknologisk innovation; 
- målene udtrykt i tal for hver af EPD's prioriteter og foranstaltninger, blandt hvis 
hovedmål indgik en årlig vækst på 0,5% over EF-gennemsnittet, skabelse af mindst 
i,1 
1 
- målene udtrykt i tal for hver af EPD's pariteter og foranstaltninger, blandt hvis 
hovedmål indgik en årlig vækst på 0,5% o\jer EF-gennemsnittet, skabelse af mindst 
5 000 arbejdspladser ved industriomstruktfarering ud af et samlet mål på 9 000 
arbejdspladser, en vækst på 4,8% i private investeringer og en stigning på 5% i 
arbejdspladser inden for turisterhvervet 
- den første vurdering af additionaliteten, der blev demonstreret ved de belgiske 
myndigheders tilsagn om at opretholde det årlige niveau for de støtteberettigede 
offentlige udgifter på 926 mio. ECU eller en forøgelse på 12,7% i faste priser over 
perioden 1989-1993. 
Merværdi 
Efter yderligere behandling og drøftelse af forslagene i planen blev partnerskabet enigt 
om at omlægge de oprindelige prioriterede felter for at opnå en bedre integration af de 
forskellige fonde og foretage andre tilknyttede ændringer, f.eks.: 
- visse foranstaltninger med beslægtede mål blev samlet for at undgå overlapninger og 
konkurrerende aktiviteter, der kan skade opfyldelsen af det overordnede strategiske 
mål 
- forbindelserne mellem forskellige foranstaltninger blev styrket for at opnå en 
vekselvirkning mellem de menneskelige, fysiske og innovative faktorer 
- der blev indført flere nye foranstaltninger, f.eks. uddannelse i forbindelse med 
programmets sektorielle afsnit såsom miljø, turisme og telekommunikation. Det blev 
også besluttet at indføre en ny foranstaltning for opførelse af feriefaciliteter for at 
fremme turismen. 
hf 
DE NYE TYSKE DELSTATER OG ØSTBERLIN 
Baggrund 
Kommissionen godkendte den 29.juli 1994 EF-støtterammen (EFSR) 1994-1999 for de 
nye tyske delstater og Østberlin. Den samlede strukturfondsstøtte via EFSR udgør 13 640 
mio. ECU. 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) 
Den Europæiske Socialfond (ESF) 
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget 
(EUGFL), Udviklingssektionen 
Det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) 6 820 mio. ECU (50,00%) 
5 092 mio. ECU (30,00%) 
2 644 mio. ECU (19,38%) 
84 mio. ECU (0,62%) 
I august og september 1994 godkendte Kommissionen de 17 operationelle programmer 
under EFSR. 
Udviklingsstrategier og prioritetede felter 
De vigtiste mål i den vedtagne udviklingsstrategi er følgende: 
- omlægning af økonomien i de nye tyske delstater og Østberlin ved hurtig økonomisk 
vækst 
- skabelse af sikre arbejdspladser ved oprettelsen af konkurrencedygtige firmaer med 
høj arbejdsproduktivitet 
- sikring afen miljøvenlig udvikling. 
For at føre udviklingsstrategien ud i livet er der i EFSR fastlagt følgende prioriterede 
felter for udviklingen: 
støtte til erhvervsinvesteringer og ledsagende investeringer i 
produktionsrelaterede infrastrukturer 
foranstaltninger til støtte af små og mellemstore virksomheder 
foranstaltninger til fremme af forskning og teknologisk udvikling 
sant innovation 
foranstaltninger til beskyttelse og forbedring af miljøet 
foranstaltninger til fremme af menneskelige ressourcer, 
erhvervsuddannelse og efteruddannelse samt beskæftigelse 
foranstaltninger til fremme af landbruget, udvikling af 
landdistrikter og fiskeri 
(teknisk bistand) (17,8%) 
(17,1%) 
(4,5%) 
(8,1%) 
(26,7%) 
(23,6%) 
(2,2%) 
Bestemmelser 
Blandt hovedelementerne i de strukturfondsbestemmelser, der har betydning for ESFR, 
kan nævnes: 
- resultaterne fra den foregående programmeringsperiode (1991-1993), der viser, at 
EFRU bidrog til oprettelsen af 122 000 arbejdspladser og bevarelsen af 102 000 andre 
arbejdspladser, mens 300 000 personer (mere end halvdelen af dem kvinder) nød godt 
af ESF's støtte til beskæftigelsesfremmende foranstaltninger. Det anslås, at det 
samlede direkte bidrag til beskæftigelsen i landdistrikterne under EUGFL androg 
8 000 mandår 
5^ 
- forudgående vurdering af EFSR, der satser på en vækstorienteret strategi som basis 
for oprettelse af varige arbejdspladser og forøgelse af indkomsten. EFRU's støtte skal 
kanaliseres via Tysklands regionale støtteordning "Gemeinschaftaufgabe", men 
støtten skal suppleres med foranstaltninger til forbedring af områdernes 
tiltrækningskraft, især over for SMV, F&U, turisme og miljø 
- de forventede socioøkonomiske virkninger, hvot hovedmålet var at skabe eller sikre 
700 000 arbejdspladser, der anslås at stige hvert år indtil 1998 med ca. 0,5% om året 
med en større stigning på ca. 1,5% om året i forarbejdningsindustrien. Industriens 
andel af den samlede beskæftigelse, der faldt skarpt efter Tysklands forening, 
forventes at stige til ca. 37% af den samlede beskæftigelse i 1988. 
De beskæftigede i servicesektoren, der var meget underrepræsenteret i det tidligere 
DDR, anslås til at øge deres andel af den erhvervsaktive befolkning fra 12,4% i 1991 
til 17% i 1993 og til ca. 20,5% i 1998. Forbundsregeringen forventer en stigning i 
BNP pr. indbygger fra 7 600 ECU i 1992 til 9 000 ECU i 1993 og til ca. 14 800 ECU 
i 1998 (i løbende priser). 
Merværdi 
En række eksempler demonstrerede merværdien gennem forhandlinger og drøftelser med 
partnerskabet, f.eks. at omlægge ressourcer og prioriteter for bedst at opfylde de 
overordnede mål for udviklingsstrategien: 
- der blev aftalt tre særskilte udviklingsprioriteter i partnerskab, for at der særlig kan 
fokuseres på EFRU's støtte til SMV, F&U samt miljø; 
- fælles finansiering af Gemeinschaftaufgabe vil fortsat være et betydeligt element i 
programmerne for 1994-1999. Under forhandlingerne blev Kommissionen, 
forbundsregeringen og delstaterne dog enige om, at fra 1995/96 skal 
forbundsregeringen og hver delstat have mulighed for at udnytte EFRU-midlerne til 
andre programmer end Gemeinschaftaufgabe, når de bidrager til EFSR's overordnede 
mål; 
- støtte fra strukturfondene vil hovedsagelig blive ydet via integrerede programmer for 
hver delstat, hvilket afviger fra den praksis, der blev fulgt i 1991-1993. Desuden vil 
der blive gennemført et multiregionalt program for menneskelige ressourcer, der 
samfinansieres af ESF, og et multiregionalt fiskeriprogram, der finansieres af FIUF. 
De aftalte midler til feltet "menneskelige ressourcer" udgør 27% af det samlede beløb, 
hvilket er betydeligt mere end i den foregående programmeringsperiode; 
- det blev aftalt, at Tyskland fritages fra de normale bestemmelser for overholdelse af 
additionalitetsprincippet (den eneste medlemsstat, der er fritaget) på grund af de 
usædvanlige store støtteberettigede offentlige udgifter i de nye delstater og Østberlin i 
perioden 1991-1993; 
- der blev gjort forsøg på at sætte tal på udviklingsforskellene regionerne imellem, men 
resultaterne var noget skuffende med hensyn til prioriteter og mål. 
Ç 
Nyskabende elementer 
Der indgår følgende nyskabende elementer i EFSR: 
støtte til SMV's ansættelse af innovationskonsulenter og til registrering og 
beskyttelse af patenter i udlandet eller hos Den Europæiske Patentmyndighed; 
støtte til at lette adgangen til markederne og forbedre ledelsesteknikken; 
indførelse af service- og miljøorganer med henblik på råd og vejledning; 
fremme af genanvendelse på den enkelte virksomhed og virksomhederne imellem 
af f.eks. plast, kemiske forbindelser, opløsningsmidler og andre giftige eller farlige 
stoffer. Virksomhederne vil modtage bistand til udformning og etablering af 
passende bearbejdningsanlægning og sofistikerede genbrugsprocesser. 
92 
GRÆKENLAND 
Baggrund 
Kommissionen godkendte den 11. juli 1994 EF-støtterammen (EFSR) 1994-1999 for 
Grækenland. Den samlede strukturfondsstøtte via EFSR udgør 13,98 mia. ECU. 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) 
Den Europæiske Socialfond (ESF) 
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget 
(EUGFL), Udviklingssektionen 
Det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) 9 489,5 mio. ECU 
2 560,5 mio. ECU 
1 800 mio. ECU 
130 mio. ECU (67,9%) 
(18,3%) 
(12,9%) 
( 0,9%) 
Udviklingsstrategi og prioriterede felter 
De vigtigste mål i den vedtagne udviklingsstrategi er følgende: 
- koncentrering af alle bestræbelser om at opnå virkelig konvergens med de andre lande 
i Den Europæiske Union i perioden indtil år 2000 med særlig vægt på fremme af 
private investeringer (især infrastruktur fonfjernstransport); 
- en mere ambitiøs industripolitik for at gøre virksomhederne konkurrencedygtige på 
verdensmarkedet; 
- indførelse af effektive mekanismer for programmernes gennemførelse; 
- større vægt på undervisning og uddannelse; 
- forbedring af de finansielle midlers koncentrering om strategiske projekter. 
Til at føre udviklingsstrategien ud i livet er der i EFSR fastsat følgende prioriterede felter 
for udviklingen: 
bedre adgang til isolerede områder og fremme af intern integration ved etablering af 
større infrastrukturer (naturgas, Athens metro, jernbanenet, den nord-sydgående motorvej 
"Pathe" og deri øst-vestgående motorvej "Egnatia" 
forbedring af livskvalitet (miljø, sundhed og bytransport) 
udvikling af og forbedret konkurrencedygtighed i erhvervslivet (udenlandske investeringer, 
ny teknologi i industrien, omlægning af landbruget især som opfølgning af reformen af den 
fælles landbrugspolitik, turisme og kultur) 
udvikling af de menneskelige ressourcer og beskæftigelsen 
formindskelse af de regionale forskelle og bedre adgang til isolerede 
områder 
(teknisk bistand) (19,6%) 
(10,4%) 
(19,2%) 
(18,3%) 
Kl '•• 
(32,0%) 
( 0,5%) 
53 
Bestemmelser 
Blandt hovedelementerne i de strukturfondsbestemmelser, der har betydning for EFSR, 
kan nævnes: 
- resultaterne fra den foregående programmeringsperiode, der viste, at EFSR 
forøgede BNP med 2%, skabte 50 000 arbejdspladser, samfinansierede 70% af de 
samlede offentlige investeringer og bidrog med 20% til de faste bruttoinvesteringer i 
den græske økonomi. Udbygningen og fremskyndelsen af de regionale programmer 
medførte også betydelige fremskridt inden for basisinfrastrukturen (vejnet, 
vandforsyning og spildevandsrensning), og der kom gang i arbejdet med flere større 
infrastrukturer af nattonal betydning inklusive Ath«ns metro, naturgasprojektet og 
motorvejene Athen-Thessaloniki og Athen-Korinth: 
- forventede socioøkonomiske virkninger, hvor EFSR skal bidrage med 0,9% om året 
til Grækenlands BNP og til en omend beskeden vakst i de første år. Antallet af nye 
arbejdspladser som følge af EFSR skulle andrage ca. 100 000; 
- første vurdering af additionalitet beviste de græske myndigheders tilsagn om at 
opretholde et årligt niveau for de støtteberettigede offentlige udgifter på 5 314 mio. 
ECU eller en forøgelse på 4,6% i faste priser over perioden 1989-1993. 
Merværdi 
Samarbejdet mellem Kommissionen og de græske myndigheder under forhandlingerne om 
og udarbejdelsen af EFSR fandt sted i en ånd af partnerskab og førte til et antal aftalte 
retningslinjer for finansielle midler og prioriterede felter: 
- den første regionale udviklingsplan var ikke i overensstemmelse med nogle af de nye 
bestemmelser (f.eks. manglede den kvantificerede mål, vurdering af miljøpåvirkningen 
og evaluering af den tidligere EFSR), men disse mangler er nu korrigeret; 
- den investermgsorienterede fremgangsmåde, der er anlagt i EFSR, blev inspireret af en 
fælles makroøkonomisk analyse af udsigterne til en reel konvergens og en vurdering af 
de alvorlige samhørighedsforskelle, der blev afsløret ved forskellige tematiske og andre 
evalueringer og en kvantificering. Dette medførte en dobbelt fremgangsmåde i EFSR: 
tilvejebringelse af privat kapital for at lette etableringen af større infrastrukturer (især 
de transeuropæiske net) og en gennemgribende omlægning af industristrategien for at 
vende den faldende investeringstendens i industrien; 
- en grundlæggende omlægning af finansielle midler og prioriterede felter medførte 
øgede investeringer i store infrastrukturer og i de produktive sektorer (industri, 
turisme, forskning og teknologi). Der skal bemærkes en mere fleksibel holdning til 
energisektoren med et skarpt skifie fra energiproduktion til energibesparelse og 
udvikling af alternative energikilder; 
- der blev fulgt en integreret fremgangsmåde, hvor det var muligt, f.eks. inden for 
lokaludvikling og udvikling af landdistrikter; 
- der blev aftalt øgede midler til undervisning og uddannelse inklusive præventive 
aktioner under det nye mål 4 (hvor de relevante foranstaltninger omfatter ca. 28% af 
EFS's samlede tilskud); 
- der blev aftalt øgede midler til undervisning og uddannelse inklusive præventive 
aktioner under det nye mål 4 (hvor de relevante foranstaltninger omfatter ca. 28% af 
EFS's samlede tilskud); 
- en erkendelse af, at gennemførelsesmekanismerne er mindst lige så vigtige som 
strategiens udformning, afspejles i indførelsen af et helt nyt begreb managementenhed 
for at oprette nye administrative mekanismer. Dette er sammenkoblet med en aftale 
om at reformere ordningen for offentlige arbejder og oprette særlige kontorer for 
gennemførelsen af større projekter i forbindelse med EFSR; 
- det blev også accepteret, at partnerskabet fortsat skal udvise årvågenhed for at sikre, 
at opfølgningen og gennemførelsen også bliver en succes, selv om der er lagt et godt 
grundlag. 
Nyskabende elementer 
Flere af de foregående forhold udgør allerede en ny holdning i den græske EFSR og kan 
f.eks. illustreres ved: 
de græske myndigheders tilsagn om at søge partnere i den private sektor ved 
anlæggelsen af de to motorvejskorridorer og give passende indrømmelser for deres 
fulde længde; 
forhold, der afspejler den nye industripolitik (fremme af udenlandske 
investeringer/støtte til virksomheder med internationale muligheder såsom "One 
stop shops" (organer, hvor potentielle investorer kan opnå alle relevante 
oplysninger på én gang); 
indførelse af en attestordning for uddannelsesanstalter og elever for at forøge 
kvaliteten i takt med yderligere midler til undervisningssystemet, især den 
erhvervsrelaterede undervisning på sekundærtrinnet. 
^ 
SPANIEN 
Baggrund 
Kommissionen godkendte den 1. juli 1994 EF-støtterammen (EFSR) 1994-1999 for 
Spanien. Den samlede strukturfondsstøtte via EPD udgør 26,30 mia. ECU. 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) 
Den Europæiske Socialfond (ESF) 
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget 
(EUGFL), Udviklingssektionen 
Det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) 15 944 mio. ECU 
6 047 mio. ECU 
3 314 mio. ECU 
995 mio. ECU (60,6%) 
(23,0%) 
(12,6%) 
(3,8%) 
Udviklingsstrategi og prioriterede felter 
Den aftalte udviklingsstrategi var baseret på hovedmålet at modernisere og stimulere det 
spanske erhvervsliv, så at det kan deltage så aktivt som muligt i enhedsmarkedet og opnå 
den bedst mulige økonomiske integration i år 2000. Hovedelementerne i 
udviklingsstrategien er følgende: 
forbedring af erhvervslivet (inustri, turisme, landbrug, fiskeri, forskning og udvikling 
samt teknisk bistand) 
- udvikling af de menneskelige ressourcer og forbedring af miljøet 
- mindre vægt på infrastrukturer til nedbrydning af afsidesliggende områders isolation i 
betragtning af forbedringerne i den foregående periode 
- opretholdelse af udgifterne til basisfaciliteterne (vand og energi) på samme relative 
niveau (men fordoblet i absolutte tal). 
Til at føre udviklingsstrategien ud i livet er der i EFSR fastlagt følgende prioriterede 
felter for udvikling: 
territorial integration og sammenkædning (veje jernbaner, telekommunikation osv.) 
udvikling af erhvervslivet 
turisme 
landbrug og udvikling af landdistrikter 
fiskeri 
infrastrukturer til støtte af den økonomiske aktivitet 
udvikling af menneskelige ressourcer 
(teknisk bistand) (24,8%) 
(16,0%) 
( 2,0%) 
( 8,4%) 
( 3,9%) 
(18,9%) 
(25,0%) 
( 1,0%) 
< é 
Bestemmelser 
Blandt hovedelementerne i de strukturfondsbestemmelser, der har betydning for EFSR, 
kan nævnes: 
- forudgående vurdering af EFSR, hvor det blev anslået, at EF-støtten vil medføre en 
yderligere vækst i BNP på 0,4% om året (0,7% med det nationale tilskud), hvorved de 
spanske mål 1-regioner vil opnå et BNP-niveau 2,5% højere, end hvad det ellers ville 
være tilfældet. EFSR kan også forvente at skabe eller bevare 210 000 arbejdspladser 
på årsbasis. 
- udarbejdelse af kvantificerede indikatorer (90) for at sikre en effektiv løbende og 
efterfølgende kontrol og evaluering. Indikatorerne blev aftalt for at undgå, at tretten 
myndigheder (staten og de tolv autonome samfund) anvender forskellige indikatorer. 
Merværdi 
I partnerskab og ved forhandling blev det aftalt at omlægge de fmaniselle midler og de 
prioriterede felter for bedre at opfylde udviklingsstrategiens overordnede mål: 
- der blev lagt yderligere vægt på forbedring og tilpasning af erhvervslivet for at styrke 
den økonomiske vækst og skabelsen af arbejdspladser. I EFSR afsættes 34,5% af 
midlerne til dette punkt i sammenligning med 24,3% i den oprindelige plan; 
- i EFSR lægges der også vægt på uddannelse af de menneskelige ressoucer og 
forbedring af livskvaliteten, der sammen med forbedringer i erhvervslivet er af 
væsentlig betydning for tacklingen af arbejdsløsheden. I EFSR afsættes der 33,4% til 
sådanne foranstaltninger i sammenligning med 27,4% i planen; 
- i betragtning af de bestræbelser, der blev udfoldet i så henseende i den foregående 
periode 1989-1993, blev foranstaltningerne til forbedring af Spaniens 
kommunikationsforbindelser til EF reduceret til 24,8% af EFSR i sammenligning 
med 34% i planen. Midlerne til basisfacilliteterne vand og energi (7,3% af EFSR i 
sammenligning med 14,2% i planen) ligger fortsat på samme relative niveau (men 
med en fordobling i absolutte tål); 
- anvendelsen af globaltilskud er meget mere udbredt end i den foregående periode, 
ligesom der ydes meget mere teknisk bistand (125 mio. ECU) for at opnå en effektiv 
gennemførelse af EFSR. Der er blevet lagt vægt på klart at præcisere de pågældende 
typer foranstaltninger, mens 8 mio. ECU kan anvendes til teknisk bistand på 
Kommissionens særlige initiativ; 
- efter aftale med de spanske myndigheder er der blevet udfoldet større bestræbelser på 
at identificere de EFSR-midler, der afsættes til hver region i forbindelse med 
multiregionale foranstaltninger; 90% af finansieringen af den spanske EFSR er blevet 
regionaliseret på denne måde; 
10 57 
- de mindre gode resultater skyldes hovedsagelig manglen på en integreret 
flerfondsfinansiering (de spanske myndigheder begrunder dette med henvisning til 
deres enfondsstrukturer) og manglen på konkrete tilskud fra Den Europæiske 
Investeringsfond (EIB) og Samhørighedsfonden i EFSR. EFSR kunne også generelt 
anses for at være for lang (276 sider) og kompliceret, men det skal huskes, at mange 
penge er involveret, og at de institutionelle ordninger er komplekse. 
Nyskabende elementer 
Der indgår følgende nyskabende elementer i den spanske EFSR: 
Indførelse af et enkelt overvågningsudvalg, der dækker alle foranstaltninger i en region 
tilpasning af samfinansieringssatserne efter den socioøkonmiske situation i den 
pågældende region. 
* * * 
u 5* 
FRANKRIG 
AVESNES, DOUAI OG VALENCIENNES 
Baggrund 
Kommissionen godkendte den 11. juli 1994 enhedsprogrammeringsdokumentet (EPD) 
for Avesnes, Douai og Valenciennes (Fransk Hainaut). Den samlede 
strukturfondsstøtte via EPD udgør 440 mio. ECU. 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) 308,14 mio. ECU (70,00%) 
Den Europæiske Socialfond (ESF) 82,40 mio. ECU (18,73%) 
Den Europæiske Udviklngs- og Garantifond for Landbruget 
(EUGFL), Udviklingssektionen 49,46 mio. ECU (11,24%) 
Udviklingsstrategi og prioriterede felter 
Hovedsigtet med udviklingsstrategien for mål 1-programmet er at fuldende og kraftigt 
forøge regionens nuværende bestræbelser på at reducere det udviklingsmæssige 
efterslæb i forhold til den øvrige del af regionen Nord-Pas-de-Calais og nå op på EF-
genenmsnittet. Hovedmålene for perioden 1994-1999 med henblik på dette sigte er 
følgende: 
- en vækst i beskæftigelsen, der er 0,5% højere end det nationale gennemsnit 
(sammenlignet med 0,7% lavere om året i de foregående fem år og 1,5% lavere i 
de foregående ti år); 
- at stabilisere regionens samlede befolkning (svarende til en nedsættelse på 40% af 
affolkningen). 
Til at nå det strategiske sigte og målene er der fastlagt følgende prioriterede felter: 
Støtte til og genoptagelse af den økonomiske aktivitet (32,22%) 
Forskning, udvikling og teknologi (8,76%) 
Udvikling af menneskelige ressourcer (21,00%) 
Genrejsning af regionen (37,53 %) 
(Teknisk bistand) (0,46%) 
Bestemmelser 
Blandt hovedelementerne i de strukturfondsbestemmelser, der har betydning for EFSR, 
kan nævnes: 
- resultaterne fra den foregående programmeringsperiode (1989-1993), der trods 
fremskridt viste fortsatte vanskeligheder især med hensyn til arbejdsløshed samt 
behov for mere uddannelse. Med hensyn til udvikling af landdistrikter viste 
resultaterne behov for i det nye mål 1-program at styrke støtten til unge landmænd 
samt for foranstaltninger for at fremme diversificering. Det blev også fastslået, at 
det er nødvendigt at sanere industrizoner og gøre en større indsats i byområderne; 
12 57 
- forventede virkninger af programmet, der vil tegne sig for ca. 2% af regionens 
BNP og 12% af de faste bruttoinvesteringer, som forventes at skabe yderligere 
22 000 arbejdspladser (13 000 nettoarbejdspladser) under hensyntagen til de 
tidligere tendenser i beskæftigelsessituationen; 
- kvantificering af mål inklusive en oversigtstabel over vigtige basisdata for 1982-
1993 og mål for 1999. 
Merværdi 
Som et resultat af den yderligere gennemgang under forhandlingerne om EPD såvel 
som et resultat af den tidligere programmeringsperiode (f.eks. behovet for at forøge 
SMV s konkurrencedygtighed og styrke forskning og udvikling samt uddannelse) blev 
partnerskabet enigt om at omstrukturere de oprindelig prioriterede felter og endvidere 
foretage en række andre ændringer i udgifterne: 
- Et oprindeligt prioriteret felt vedrørende forbedring af adgangen til isolerede 
områder blev erstattet med en foranstaltning til transport i forbindelse med et 
prioriteret felt vedrørende genrejsning af området med en samtidig formindskelse af 
EFRU-midlerne til dette punkt; 
- der blev aftalt en ny foranstaltning for at løse problemerne i forfaldne byområder; 
- der blev aftalt yderligere midler til SMV-investeringer ESF-foranstaltninger, 
forskning og teknologisk udvikling, udvikling af håndværksindustrien og lancering 
af små projekter; 
- integrationen af og sammenhængen i foranstaltningerne (og mellem fondene) er 
blevet styrket, f.eks. supplerer ESF-foranstaltninger EFRU-aktioner for industriel 
konkurrencedygtighed samt lokal- og byudvikling. 
Nyskabende elementer 
Der indgår følgende nyskabende elementer i EPD: 
inden for miljøområdet foranstaltninger for miljøteknologi, forskning og uddannelse; 
inden for EFRU's udvidede rammer for investering i undervisning og sundhed 
præventive foranstaltninger for alkoholisme og narkotikamisbrug og hertil knyttede 
behandlingscentre. 
13 6 o 
FRANKRIG 
KORSIKA 
Baggrund 
Kommissionen godkendte den 11. juli 1994 enhedsprogrammeringsdokumentet (EPD) 
for Korsika for 1994-1999. Den samlede strukturfondsstøtte via EPD udgør 250 mio. 
ECU. 
EFRU 
ESF 
EUGFL, Udviklingssektion 
FIUF 147,4 mio. ECU 
31,0 mio. ECU 
64,0 mio. ECU 
7,5 mio. ECU 59,0% 
12,4% 
25,6% 
3,0% 
Udviklingsstrategi og prioriterede felter 
De vigtigste mål i den vedtagne udviklingsstrategi (skitseret i planen og fulgt i EFSR) 
er følgende: 
- forbedring af strukturfaciliteterne 
- styrkelse af produktiviteten 
- fysisk planlægning på øen 
- forøgelse af den sociale samhørighed. 
Til at føre udviklingsstrategien ud i livet er der i EPD fastlagt følgende prioriterede 
felter for udviklingen: 
formindske virkningerne af den afsides beliggenhed 
og støtteinfrastrukturer 
udvikling af landbrugs- og havbrugsprodukter 
universitet, forskning og nye energikilder 
udvikling af turisme og kulturarv 
miljø 
erhvervsudvikling 
udvikling af menneskelige ressourcer 
teknisk bistand 27,2% 
29,0% 
5,0% 
6,0% 
12,3% 
7,3% 
12,4% 
0,8% 
14 é>l 
Bestemmelser 
Blandt hovedelementerne i de strukturfondsbestemmelser, der har betydning for EPD, 
kan nævnes: 
resultaterne fra den foregående programmeringsperiode (1989-1993), der 
omfattede en samlet stigning i antallet af erhvervsaktive (fra omkring 80 000 i 
1989 til 85 000 i 1993), selv om antallet af beskæftigede i landbruget faldt fra 
7 000 til 5 860 i samme periode. Andre forbedringer vedrørte infrastrukturer 
(herunder havne), turisme, forbedring af sundhedsforholdene (for 150 000 
mennesker), landbrug, fiskeri og uddannelse 
i regionens miljø profil blev øens så godt som uberørte natur fremhævet, men 
opmærksomheden blev også henledt på en række miljøtrusler (stor 
turisttilstrømning, brande og fjernelse af affald), som der skulle tages hensyn til 
under udarbejdelsen af EPD 
i den forudgående vurdering af forslagene til EPD blev der lagt vægt på behovet 
for at undgå en stor spredning af industriområderne på øen, hvor 
kommunikationen allerede er vanskelig, og behovet for at integrere turismen i de 
øvrige erhvervsaktiviteter på øen 
de forventede virkninger af EPD, herunder den forventede oprettelse af 5 000 
arbejdspladser, heraf 1 000 inden for turisme, en stigning i BNP på 2,7% (2,1% 
mellem 1982 og 1990), mens de offentlige investeringer vil udgøre 4% af BNP, 
som pr. indbygger vil ligge på 94 000 FRF (80 400 FRF i 1990). 
Merværdi 
Partnerskabsdrøftelserne under forberedelsen af EPD førte til, at der blev aftalt en 
række ændringer af hovedvægt og retningslinjer for ressourcer og prioriterede felter i 
den samlede strategi: 
behovet for at afhjælpe virkningerne af den afsides beliggenhed blev erkendt, men 
det blev besluttet at samle indsatsen om de vigtigste net, især Ajaccio-Bastia, som 
skal indgå i det transeuropæiske net og skabe 250-400 jobs 
støtten til små og mellemstore virksomheder, håndværk og servicefag blev styrket 
i forhold til forslagene i planen (navnlig adgang til ny teknologi for at bidrage til 
en spredning af små og mellemstore virksomheders aktiviteter); investeringerne 
forventes at ville bevare eller oprette mere end 5 000 jobs 
miljøaspekterne blev styrket med en række konkrete mål, f.eks. skal antallet af 
indbyggere, der er tilsluttet kloaknet, stige fra de nuværende 57% til 80% i 1999, 
og der blev vedtaget foranstaltninger, som skal bevare, genoprette og udvikle 
naturområder 
aktiviteterne inden for turisme blev ændret med henblik på bedre at integrere 
sektoren og beskytte naturområder og kulturlokaliteter. 
15 £>i 
Nyskabende elementer 
Selv om EPD generelt tilstræber en forbedret videreførelse af tidligere programmer, 
indgår der også en række nyskabende elementer: 
et nyt tiltag inden for turisme for at give bedre adgang til øens indre områder 
sundhedsfaciliteter, der skal afhjælpe manglen på hospitaler i øens indre områder 
en aktion for vedvarende energi, der kombinerer forskning, miljø og energi 
16 4 l 
FRANKRIG 
OVERSØISKE DEPARTEMENTER 
Baggrund 
Kommissionen godkendte den 29. juli 1994 enhedsprogrammeringsdokumentet (EPD) 
for de oversøiske franske departementer Guadeloupe, Guyana, Martinique og Réunion. 
Den samlede strukturfondsstøtte via EPD udgør 1,5 mia. ECU. 
Guadeloupe: 
Guyana: 
Martinique: 
Réunion: 
I ALT: 345 mio. ECU 
165 mio. ECU 
330 mio. ECU 
660 mio. ECU 
1,5 mia. ECU heraf 46,3% fra EFRU, 30,3% fra ESF, 
21,6% fra EUGFL og 1,8% fra FIUF 
heraf 55,9% fra EFRU, 21,7% fra ESF, 
16,6% fra EUGFL og 5,8% fra FIUF 
heraf 50,4% fra EFRU, 27% fra ESF, 
20,3% fra EUGFL og 2,3% fra FIUF 
heraf 48,5% fra EFRU, 27,7% fra ESF, 
22,6% fra EUGFL og 1,2% fra FIUF 
Udviklingsstrategi og prioriterede felter 
De vigtigste mål i den vedtagne udviklingsstrategi for de fire regioner er følgende: 
forvaltning, forbedring og beskyttelse af miljø og økologi (Guadeloupe, Guyana, 
Martinique) 
social samhørighed og ligevægt (Guadeloupe, Guyana, Réunion) 
formindske virkningerne af den afsides beliggenhed (Martinique, Réunion) 
udvikling af produktionssektoren, infrastrukturer og beskæftigelse (Guyana, 
Martinique, Réunion) 
udvikling af menneskelige ressourcer (Martinique) 
skabe harmoni i den fysiske planlægning og opnå en optimal arealudnyttelse 
(Guadeloupe, Réunion). 
17 £4 
Til at føre udviklingsstrategien ud i livet er der i EPD fastlagt følgende prioriterede 
felter for udviklingen: 
Guadeloupe 
- fremme af social harmoni 
- fremme af en afbalanceret økonomi 
- fremme af harmoni i den fysiske planlægning 
- fremme af økologisk balance 
- teknisk bistand 20,8% 
43,2% 
22,7% 
11,4% 
1,9% 
Guyana 
- formindske virkningerne af den afsides beliggenhed 20,0% 
- industri, håndværk og service 12,0% 
- turisme 0,4% 
- landbrugsressourcer og landdistrikternes udvikling 16,6% 
- fiskeri 5,7% 
- støtteinfrastrukturer 22,6% 
- udvikling af menneskelige ressourcer 21,7% 
- teknisk bistand 0,1% 
Martinique 
- turisme 6,2% 
- industri 8,2% 
- handel og håndværk 1,1% 
- fysisk planlægning 3,9% 
- formindske virkningerne af den afsides beliggenhed 9,5 % 
-miljø 15,3% 
- udvikling af menneskelige ressourcer 31,7% 
- landbrug 
- fiskeri og akvakultur 2,3% 
- teknisk bistand 1,5% 20,3% 
Réunion 
- udvikling af produktionssektoren og konkurrenceevne 12,0% 
- formindske virkningerne af den afsides beliggenhed 8,9% 
- miljø og støtteinfrastnikturer 27,0% 
- gennemførelse af mål nr. 5a) 
og udvikling af levnedsmiddelsektoren 3,7% 
- diversificering og udvikling af landbrugsprodukter 8,4% 
- støtte til udvikling af landbrug og landdistrikter 10,4% 
- udvikling af fiskeri og akvakultur 1,1% 
- uddannelse og udvikling af menneskelige ressourcer 27,6% 
- teknisk bistand og regionalt samarbejde 0,9% 
18 CÇ 
Bestemmelser 
De oprindelige planer indeholdt mange beskrivende detaljer. De efterfølgende 
partnerskabsdrøftelser om bestemmelserne tog især sigte på at: 
evaluere planerne 
fremlægge en forudgående vurdering af regionernes behov 
fremskaffe finansielle oplysninger 
opstille mål udtrykt i tal 
fremlægge en indledende vurdering af additionaliteten. 
Alle EPD indeholder nu i forskelligt omfang de fornødne data, herunder mål udtrykt i 
tal for de vigtigste sektorer (f.eks. at øge varigheden af det gennemsnitlige turistbesøg 
fra 8-12 dage til 15 dage, opførelse af 40 værksteder på Guadeloupe osv.), samt 
detaljerede miljøbeskrivelser og vurderinger af virkninger på miljøet. 
Merværdi 
De oprindelige ansøgninger fra de oversøiske franske departementer om støtte fra 
strukturfondene lå langt over de disponible beløb. Under partnerskabsforhandlingerne 
blev der opnået enighed om at omlægge de prioriterede felter og ressourcerne: 
der blev opnået enighed om en række infrastrukturprojekter og færdiggørelse af 
de i forrige periode aftalte arbejder (vandforsynings- og lufthavnsprojekter), men 
deres samlede betydning i de samlede programmer blev reduceret i forhold til 
1989-1993 
produktionssektorens andel blev forhøjet (fra omkring 25% i forslagene til ca. 
30% under forhandlingerne), idet hovedvægten blev lagt på småindustriers og 
servicefags finansieringsbehov 
- der blev afsat langt større midler til foranstaltninger vedrørende menneskelige 
ressourcer, navnlig uddannelse (fra 5 til 20% af fondsmidlerne) 
i betragtning af den rolle, de små og mellemstore virksomheder spiller for 
regionernes udvikling, blev der lagt ekstra vægt på finansiering og forhøjelse af 
lånegarantier, finansiel støtte til aktionærer og andre former for støtte. 
19 &£ 
Nyskabende elementer 
EPD tilsigter generelt at styrke og udbygge tidligere programmer, men der indgår 
følgende nyskabende elementer: 
da EFRU nu også omfatter sundhedssektoren, er der medtaget en række små, men 
nyskabende aktioner på dette område som f.eks. sundhedsklinikker, der betjener de 
fjernest liggende landsbyer i Guyana, og diagnosecentre, som er forbundet med 
Paris. En foranstaltning på Guadeloupe vedrører sundhedsfaciliteter 
forslag om kollektive transportsystemer for at lette trafikpresset i Fort de France på 
Martinique (inkl. vandforsyning) og Saint-Denis på Réunion 
en særlig foranstaltning med bloklån til de mindre øer i Guadeloupe 
nye tiltag inden for turisme for at give bedre adgang til de indre områder på 
Réunion 
nye foranstaltninger vedrørende forvaltning og beskyttelse af miljøet og 
energiforvaltning på Guyana 
inden for hvert EPD er der tilrettelagt teknisk bistand på et multiregionalt grundlag 
20 éf 
IRLAND 
Baggrund \ 
Kommissionen godkendte den 11. juli 1994 EF-støtterammen (EFSR) for Irland for 
1994-1999. Den samlede strukturfondsstøtte via EFSR udgør 5,62 mia. ECU. 
EFRU 2 562 mio. ECU 45,6% 
ESF 1 953 mio. ECU 34,8% 
EUGFL 1 058 mio. ECU 18,8% 
FIUF 47 mio. ECU 0,8% 
Udviklingsstrategi og prioriterede felter 
De vigtigste mål i den vedtagne udviklingsstrategi er følgende: 
at skabe et langfristet opsving i økonomien ved at øge produktionen og det 
økonomiske potentiel og oprette langfristede arbejdspladser 
at bringe langtidsledige i arbejde igen og sikre arbejdet for arbejdsløshedstruede. 
Til at føre udviklingsstrategien ud i livet er der i EFSR fastlagt følgende prioriterede 
felter for udviklingen: 
produktionssektor: styrke den samlede produktionskapacitet og udpege og støtte 
udviklingen af nøglesektorer med det bedste potentiel for langtidsvækst(44,6%) 
erhvervsinfrastrukturer: forbedre konkurrenceevnen ved at investere i 
erhvervsinfrastrukturer (21%) 
menneskelige ressourcer: uddanne arbejdstagere og arbejdsløse med henblik på at at 
dække produktionssektorens behov og integrere marginaliserede og dårligt stillede 
personer (30,8%) 
lokal udvikling af byområder og landdistrikter: gennemførelse af lokale initiativer, 
der bidrager til erhvervsudviklingen (4,5%) 
21 Qi 
Bestemmelser 
Blandt hovedelementerne i de strukturfondsbestemmelser, der har betydning for EFSR, 
kan nævnes: 
resultaterne fra den foregående programmeringsperiode (1989-1993) antyder, 
at EFSR ved periodens udløb havde haft en positiv indvirkning på en række 
vigtige økonomiske indikatorer, og at den vil medføre en betydelig og varig 
forbedring af levestandarden, herunder BNP (+2,5%), BNP (+3,5%) og 
gæld/BNP-forholdet (-11,7%), samlet beskæftigelse (+30 000) og merværdi 
(+2,5%). BNP pr. indbygger var i 1993 på 77,7% af EU-gennemsnittet mod 
64,1% i 1988. 
den forudgående vurdering af EFSR anslog, at den samlede udviklingsindsats 
ville skabe omkring 90 000 arbejdspladser netto i løbet af perioden, hvoraf EFSR 
skulle tegne sig for en stigning i beskæftigelsen på 0,4% om året og for en 
gennemsnitlig årlig stigning i BNP på næsten 1 %. 
målene udtrykt i tal for hvert prioriteret felt, der blev aftalt af partnerne, med 
indikatorer på EFSR-plan, hvor der blev lagt mere vægt på udgifternes endelige 
virkninger end på en overdreven måling af fysiske input og output, som ikke vil 
indgå i de specifikke operationelle programmer. 
lige muligheder for mænd og kvinder på arbejdsmarkedet, hvor støtteaktioner 
vil tegne sig for 4% af EFSR-investeringerne i operationelle programmer 
vedrørende menneskelige ressourcer. 
muligheden for, at EFRU også kan finansiere investeringer vedrørende 
uddannelse og sundhed, blev taget i brug i forbindelse med det nye hospital i 
Tallaght (Dublin), hvor de 35% fra EU afspejler de forventede indvirkninger på 
beskæftigelsen og andre økonomiske fordele. 
miljøresultater af EFSR, hvor alle større sektorpolitikker følger princippet om 
bæredygtig udvikling, og hvor der er taget hensyn til den irske regerings strategi 
for at nedbringe C02-udslippet i forbindelse med EFSR-prioriteterne. 
Merværdi 
En række eksempler påviser merværdien efter drøftelser og forhandlinger som led i 
partnerskabet f.eks. om at omlægge ressourcer og prioriterede felter med henblik på at 
nå udviklingsstrategiens mål: 
partnerskabet aftalte, at det nationale offentlige bidrag skulle holdes på planens 
niveau, selv om planen blev beskåret i forhold til EF-midlerne (der var 15% 
lavere end oprindeligt forventet af den irske regering). Støttesatser blev også 
beskåret for at afspejle de prioriterede felter (f.eks. højere støtte til hovedveje end 
til lokale veje) frem for at nedskære alle forholdsmæssigt. 
partnerskabet var også enig om, at nogle forskydninger i EU-støtten til de fire 
vigtigste prioriterede felter var berettiget, f.eks. stigninger som skulle afspejle den 
større vægt på lokale virksomheder og udbygge støtten til udvikling af lokal- og 
byområder og landdistrikter. 
22 £1 
der blev fastlagt et integreret tiltag for alle programmer, hvor det var relevant, 
f.eks. for at sikre, at "kultur" indgik i turismeprogrammet frem for et særskilt 
program. 
der blev lagt større vægt på grunduddannelse, efteruddannelse, støtteydelser og 
sektorprogrammer, f.eks. investeringer i menneskelige ressourcer for at fremme 
den samfundsøkonomiske udvikling og jobskabelsen (en forskydning på 117 mio. 
ECU) frem for foranstaltninger, der skal afhjælpe den sociale udelukkelse og 
uddannelse af arbejdsløse. 
der blev aftalt en forhøjelse af midlerne til forskning og udvikling med en bedre 
balance til fordel for private/erhvervsmæssige aktiviteter frem for statsstøttet 
arbejde. 
Nyskabende elementer 
Selv om det kan forventes, at foranstaltningerne i vid udstrækning viderefører og 
udvider den tidligere EFSR, indgår der dog nyskabende elementer i EFSR: 
oprettelse af Erhvervsfremme- og Informationscentre (EIC) og en 
startkapitalordning, der begyndte som pilotprojekt i 1993 
selskabsbaseret forskning og udvikling (også tidligere et pilotprojekt), inkl. 
vedvarende energi og rene teknologier 
fremme energieffektivitet og udvikling af kombineret varme- og kraftproduktion 
(ikke tidligere med i EFSR for Irland) 
nyskabende aktioner for menneskelige ressourcer for at formindske tidligt 
skoleophør, managementudvikling for små og mellemstore virksomheder, fremme 
af lige muligheder for mænd og kvinder, uddannelse i virksomheder og industri og 
effektiv jobskabelse for langtidsledige. 
23 ? 
ITALIEN 
Baggrund 
Kommissionen godkendte den 29. juli 1994 EF-støtterammen (EFSR) for Italien for 
1994-1999. Den samlede strukturfondsstøtte via EFSR udgør 14,86 mia. ECU. 
EFRU 
ESF 
EUGFL, Udviklingssektion 
FIUF 9 660 mio. ECU 
2 739 mio. ECU 
2 228 mio. ECU 
233 mio. ECU 65,00% 
18,42% 
15,00% 
1,60% 
Udviklingsstrategi og prioriterede felter 
EFSR følger generelt planstrategien, der i forbindelse med afslutningen af den særlige 
intervention i Mezzogiorno fastlagde følgende nøglestrategimål: 
udvikling af produktionssektoren og produktiviteten: større effektivitet og 
produktivitet i industrisektoren, distribution af ny teknologi og fremme af 
forskning og teknologisk udvikling og små og mellemstore virksomheder 
forbedring af det økonomiske klima og infrastrukturer 
en politik for beskæftigelse og menneskelige ressourcer for at bevare og øge 
beskæftigelsen gennem efteruddannelse 
forbedret levestandard, navnlig med hensyn til kommunale ydelser. 
Til at føre udviklingsstrategien ud i livet er der i EFSR fastlagt følgende prioriterede 
felter for udviklingen: 
kommunikation 14,5% 
industri, håndværk og service for erhvervslivet, 
navnlig små og mellemstore virksomheder 24,9% 
turisme 5,8% 
udvikling af landbrugsressourcer og landdistrikter, 
diversificering 15,8% 
fiskeri 1,7% 
infrastrukturstøtte til erhvervsaktiviteter 21,8% 
udvikling af menneskelige ressourcer 14,9% 
teknisk bistand 0,6% 
24 
Bestemmelser 
Blandt hovedelementerne i de strukturfondsbestemmelser, der har betydning for EFSR, 
kan nævnes: 
resultaterne fra den foregående programmeringsperiode (1989-1993), hvor 
EFSR tegnede sig for 6*2% af alle foranstaltninger i Mezzogiorno i samme 
periode. De samlede virkninger blev anslået til en stigning i merværdien på 1 670 
mia. ITL om året med yderligere ansættelse af 40 000 heltidsbeskæftigede, mens 
bidraget til den samlede beskæftigelse for Mezzogiorno var på 0,6%. Forskellen 
mellem BNP pr. indbygger i de sydlige og i de centrale/nordlige regioner blev 
formindsket fra 40,5% i 1989 til 39,8% i 1993, dvs. en beskeden men betydende 
formindskelse i betragtning af tendensen til en større forskel i 1980'erne. 
målene udtrykt i tal, sammen med større vægt på forudgående og efterfølgende 
evaluering og tilsyn for at sikre en effektiv gennemførelse af EFSR 
indledende vurdering af additionaliteten, hvorefter de italienske myndigheder 
har erklæret, at de vil fastholde de årlige offentlige udgifter på 17 329 mio. ECU 
(1994-priser) eller 16% mere end anslået for den tidligere 
programmeringsperiode. Kommissionen vil regelmæssigt kontrolere om niveauet 
medlemsstatens faktiske strukturudgifter er blevet oprethold i overensstemmelse 
med additionalitetsprincippet. 
Merværdi 
En række eksempler påviser merværdien efter drøftelser og forhandlinger som led i 
partnerskabet f.eks. om at omlægge ressourcer og prioriterede felter. Eksemplerne 
vedrører forskelle i tiltag i forhold til både den foregående programmeringsperiode og 
den oprindelige plan fra de italienske myndigheder: 
den italienske EFSR afspejlede i høj grad temaerne i hvidbogen om vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse, herunder forbedring af produktionssystemet 
(industri, turisme, landbrug, fiskeri, forskning og udvikling) og 
teknologioverførsel for at styrke den økonomiske vækst og skabe arbejdspladser. 
strukturfondsmidlerne til uddannelse og beskæftigelse og midlerne til 
produktionssektoren er blevet forhøjet fra ca. 64% af EFSR for 1989-1993 til 
næsten 67% af EFSR for 1994-1999 (midlerne til forskning og teknologisk 
udvikling er faktisk blevet fordoblet i forhold til foregående periode fra 3,3% til 
6,6% af den samlede EFSR); ressourcerne til miljøformål blev efter 
forhandlingerne også forhøjet til 5% af den nye EFSR mod 3,5% i planen. 
andelen af ressourcer til basisinfrastrukturer blev reduceret i forhold til planen og 
EFSR for 1989-1993 for at tage hensyn til de tidligere aktiviteter på dette område, 
selv om udgifterne til transportinfrastrukturer (især det transeuropæiske 
jernbanenet) blev forhøjet, 
den allerede gennemførte bloktilskudsordning vil blive anvendt i højere grad. 
25 ?1 
selv om midlerne til energiforanstaltninger blev reduceret i forhold til EFSR for 
1989-1993, er der i den nye EFSR afsat et særligt prioriteret felt for vedvarende 
energi navnlig i regionerne. 
26 75 
der blev aftalt en række foranstaltninger til hjælp for små og mellemstore 
virksomheder, især håndværk (293 mio. ECU), serviceydelser til 
erhvervsvirksomheder (262 mio. ECU), lokal udvikling og kriseområder (567 
mio. ECU). 
der blev aftalt forbedrede gennemførelsesordninger, herunder uddannelse af 
administratorer i den offentlige sektor med en forhøjelse af midlerne til teknisk 
bistand, tilsyn og evaluering (88 mio. ECU i EFSR mod 52 mio. ECU i planen). 
Som led i partnerskabet er der aftalt en række mål udtrykt i tal for den nye 
periode. 
der er opnået en bedre integrering af fondsmidlerne; det anslås, at 40% af EFSR 
vedrører fælles finansiering fra flere fonde med en betydelig nedskæring af 
antallet af programmer med henblik på en forenkling. 
på trods af Den Europæiske Investeringsbanks gode vilje forelå der ingen klare 
oplysninger om størrelsen af EIB-lån til EFSR, mens de af banken krævede 
detaljerede oplysninger om det enkelte projekt ofte ikke var til rådighed for EFSR 
eller programmerne. 
Nyskabende elementer 
Mange af ovennævnte aspekter udgør allerede et nyt planlægningstiltag; desuden indgår 
følgende nyskabende elementer i EFSR: 
der er aftalt sundhedsinfrastrukturer som led i den udvidede anvendelse af EFRU 
inden for infrastrukturer er hovedvægten lagt på de transeuropæiske net (motorveje, 
jernbaner) 
EFSR omfatter nu også vedvarende energi, som tidligere henhørte under EF-
initiativet REGEN 
der lægges stor vægt på den lokale udvikling af store sydlige bycentre (Napoli, 
Bari, Palermo, Catania) og andre dårligt stillede områder i Mezzogiorno. 
27 ?4 
NEDERLANDENE - FLEVOLAND 
Baggrund 
Kommissionen godkendte den 29. juni 1994 enhedsprogrammeringsdokumentet (EPD) 
for 1994-1999 for Flevoland. Den samlede strukturfondsstøtte via EPD udgør 150 mio. 
ECU. 
EFRU 80,0 mio. ECU 53,3% 
ESF 40,0 mio. ECU 26,7% 
EUGFL, Udviklingssektion 21,5 mio. ECU 14,3% 
FIUF 8,5 mio. ECU 5,7% 
Udviklingsstrategi og prioriterede felter 
De vigtigste mål i den vedtagne udviklingsstrategi for Flevoland er følgende: 
at bidrage til gennemførelsen af de aftalte udviklingsmål (forbedring af 
beskæftigelse og levestandard, større konkurrenceevne for den lokale 
erhvervssektor, fremskaffelse af investeringsmidler, forbedring af den økonomiske 
og sociale samhørighed, forbedring af udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet 
og beskyttelse og forbedring af miljøet) 
at yde et direkte bidrag til oprettelse og bevarelse af arbejdspladser på det 
regionale arbejdsmarked 
at fremme den fortsatte vækst i den regionale bruttomerværdi 
at gøre noget ved regionens nuværende stærke og svage sider. 
Til at føre udviklingsstrategien ud i livet er der i EPD fastlagt følgende prioriterede 
felter for udviklingen: 
udvikling af erhvervslivet 14,68% 
udvikling af turismen 3,45% 
landbrug og landdistrikternes udvikling 14,17% 
fiskeri 5,5% 
udvikling af menneskelige ressourcer 18,65% 
infrastrukturer for erhvervslivet 11,34 % 
kommunikation 20,95% 
forskning og udvikling 9,6% 
teknisk bistand 1,66% 
28 19 
Êestemmelser 
Blandt hovedelementerne i de strukturfondsbestemmelser, der har betydning for EPD, 
kan nævnes: 
regionens miljøsituation, herunder en samlet vurdering af projekternes 
miljøpåvirkninger og hensyntagen til miljøproblemer i projekterne 
vurdering af tidligere samfundsøkonomiske aktioner, der omfatter resultaterne 
af tidligere udviklingsbestræbelser i vigtige sektorer 
indledende vurdering af additionaliteten, der blev påvist gennem de 
flevolandske myndigheders tilsagn om at fastholde de offentlige udgifter for 1994-
1999 på 164,6 mio. ECU i gennemsnit, dvs. en stigning på 31% over foregående 
periode. 
Merværdi 
Partnerskabsdrøftelserne påviste en række eksempler på merværdien for udviklingen og 
orienteringen af EPD: 
der blev udarbejdet en række nye kapitler om strategi, mål og finansiering og 
information vedrørende uoverensstemmelser og forskelle under analysen af den 
oprindelige udviklingsplan 
synergien og integreringen mellem de forskellige prioriterede felter blev udbygget 
i EPD, og der blev sat klare mål for udviklingsstrategien 
der blev lagt ekstra vægt på små og mellemstore virksomheders rolle, og der blev 
udarbejdet nye prioriterede felter for udvikling af kommunikation og turisme. 
29 ?' 
PORTUGAL 
Baggrund 
Kommissionen godkendte den 28. februar 1994 EF-støtterammen (EFSR) for 1994-
1999 for Portugal. Den samlede strukturfondsstøtte via EFSR udgør 13,98 mia. ECU. 
EFRU 8 724 mio. ECU 62,4% 
ESF 3 149 mio. ECU 22,5% 
EUGFL, Udviklingssektion 1 894 mio. ECU 13,5% 
FIUF 213 mio. ECU 1,6% 
Udviklingsstrategi og prioriterede felter 
De vigtigste mål i den vedtagne udviklingsstrategi er følgende: 
at tilvejebringe de infrastrukturer, der fortsat mangler i moderniseringen af 
industrisektoren, herunder omlægning fra arbejdsintensive aktiviteter til kapital-
og videnbaserede aktiviteter 
at opnå vækst gennem ændring af erhvervsstrukturerne og beskæftigelse på linje 
med de internationale markeder 
at lægge hovedvægten på aktioner, der forbedrer erhvervsstrukturerne, og som 
sikrer erhvervslivets konkurrenceevne. 
Til at føre udviklingsstrategien ud i livet er der i EFSR fastlagt følgende prioriterede 
felter for udviklingen: 
forbedring af menneskelige ressourcer og beskæftigelse 15,5 % 
styrkelse af erhvervslivets konkurrenceevne 59,0% 
fremme af livskvalitet og social samhørighed 7,0% 
styrkelse af regionernes økonomiske grundlag 18,5% 
Bestemmelser 
Blandt hovedelementerne i de strukturfondsbestemmelser, der har betydning for EFSR, 
kan nævnes: 
resultaterne fra den foregående programmeringsperiode (1989-1993), der 
f.eks. angiver, at EF-samfinansieringen (ca. 8 mia. ECU) har bidraget til samlede 
investeringer på over 17 mia. ECU, hvoraf EFSR tegner sig for 27% af de 
samlede investeringer i perioden. EF-finansieringen antages også at have bidraget 
med 3% til Portugals BNP, idet gennemførelsen af EFSR har skabt en real 
konvergens på 3% i forhold til det gennemsnitlige BNP for EF (det årlige 
budgetunderskud nedsat med 0,25% og 114% for statsgældens betydning for 
BNP). De samfinansierede udgifter bidrog til at oprette 80 000 arbejdspladser, 
mens ESF-midlerne blev anvendt til undervisning af over 1 mio. mennesker. 
30 11 
de forventede socioøkonomiske virkninger omfattede en anslået stigning i det 
årlige BNP som følge af EFSR på 0,5%, idet Portugals BNP var 3% højere end 
det ville have været uden Fællesskabets bidrag. Det anslås, at der hvert år oprettes 
eller bevares 90 000 arbejdspladser ved hjælp af EFSR, hvorved 
bruttokapitaldannelsen stiger med yderligere 10% om året. På sektorplan kan det 
f.eks. nævnes, at byggesektoren vil stige med i gennemsnit 3,7% om året, hvoraf 
2/3 skyldes EF-støtten. Det anslås også, at 19% af EF-midlerne anvendes til 
importprodukter, hvoraf 70% stammer fra andre medlemsstater. 
indledende vurdering af additionaliteten, som blev påvist gennem de 
portugisiske myndigheders tilsagn om at fastholde de offentlige udgifter for 1994-
1999 på 4 658 mio. ECU om året i gennemsnit, dvs. en stigning på 23% realt 
over den foregående periode. 
målene udtrykt i tal for hvert prioriteret felt, f.eks. at forhøje andelen af 
aldersgruppen 19-35 år i højere uddannelse til 35-40%, at eksporten skal dække 
70% af importen i 1999 mod 66,8% i 1992 og at den andel af befolkningen, der 
er tilsluttet offentlig vandforsyning, skal øges fra 77% i 1990 til 95% i 1999. 
EFSR's miljøpåvirkninger, som er skitseret sammen med en beskrivelse af de 
vigtigste miljømål (vandforsyning, indsamling og behandling af affald, 
formindskelse af forurening osv.). 
Merværdi 
Partnerskabsdrøftelserne påviste en række eksempler på merværdien for udviklingen og 
orienteringen af EFSR: 
gennemskuelige tiltag blev fremmet, sammen med mål udtrykt i tal på vigtige 
områder (som turisme, miljø, transport, udvikling af regioner og menneskelige 
ressourcer) 
der blev aftalt klare finansielle rammer for uddannelse og miljø under det 
eksisterende pres for at nedskære de nationale udgifter; det anslås fx, at 
strukturfondsmidlerne til miljøforanstaltninger sammen med 
Samhørigshedsfondens midler vil dække næsten alle de offentlige udgifter, der er 
nødvendige for at gennemføre Fællesskabets miljødirektiver i forbindelse med den 
økonomiske udvikling 
forskningspolitikken blev lagt om til teknologioverførsel, mens finansieringen af 
infrastrukturer blev reduceret (forbedring af forskningens kvalitet og fremme af 
forskning i den private sektor, navnlig i industrien) 
der blev fastlagt et integreret tiltag for byfornyelse. 
31 7* 
UK - HIGHLANDS AND ISLANDS 
Kommissionen godkendte den 29. juli 1994 enhedsprogrammeringsdokumentet (EPD) 
for Highlands and Islands. Den samlede strukturfondsstøtte via EPD udgør 311 mio. 
ECU. 
EFRU 180,0 mio. ECU 58,0% 
ESF 55,2 mio. ECU 17,7% 
EUGFL, Udviklingssektion 56,0 mio. ECU 18,0% 
FIUF 19,8 mio. ECU 6,3% 
Udviklingsstrategi og prioriterede felter 
Det strategiske mål for programmet er at fremme den interne og eksterne samhørighed 
i Highlands and Islands regionen i 1994-1999, navnlig ved at øge og støtte BNP-
vækstraterne og formindske arbejdsløshed og underbeskæftigelse. Det generelle mål er 
udmøntet i fire detailmål: 
at styrke regionens økonomi 
at afhjælpe problemerne som følge af den afsides beliggenhed 
at styrke lokalsamfundenes økonomiske og sociale stabilitet 
at bevare den eksisterende miljøkvalitet og sikre, at den fremtidige økonomiske 
udvikling tager hensyn til miljøets følsomhed. 
Til at føre målene ud i livet er der fastlagt følgende prioriterede felter for udviklingen: 
udvikling af erhvervslivet 23,18% 
udvikling af turisme og kulturgoder 7,78% 
bevarelse og forbedring af miljøet 5,24% 
udvikling af primærsektoren og levnedsmiddelindustrien 22,1 % 
udvikling af lokalsamfund 15,1% 
kommunikation og serviceydelser til gavn for 
erhvervsliv og lokalsamfund 25,6% 
teknisk bistand 1,0% 
Bestemmelser 
Blandt hovedelementerne i de strukturfondsbestemmelser, der har betydning for EPD, 
kan nævnes: 
resultaterne af tidligere programmer og initiativer, der gav erfaringer for det 
nye program for områder under mål nr. 1, f.eks. geografisk øremærkning til støtte 
for projektudvælgelsen, krav om at udgifter til basisinfrastrukturer skal udvise 
direkte økonomiske fordele og udvikling af lokalsamfund. 
32 7? 
forudgående vurdering af dokumentet, som antyder, at EPD kan forventes at 
ville: 
* udbygge industristrukturerne 
* fremme erhvervsaktiviteter og uddannelse 
* styrke regionens vigtigste sektorer 
* støtte serviceydelser for erhvervslivet 
* øge opmærksomheden omkring miljøspørgsmål. 
de forventede socioøkonomiske virkninger af programmet, der tilsigter at øge 
BNP pr. indbygger med op til 4% og at tilvejebringe yderligere 2 500 heltidsjobs 
inden udgangen af 1999. 
miljøet, der har en høj kvalitet i Highlands and Islands, og hvis betydning er 
afspejlet i de prioriterede felter og foranstaltningerne i EPD. 
Merværdi 
Partnerskabsdrøftelserne viste en række eksempler på merværdi for udviklingen og 
orienteringen af EPD: 
det store antal indikative aktioner (134), der oprindeligt var medtaget i den 
regionale plan, blev omorganiseret under forhandlingerne for at danne en 
sammenhængende række af foranstaltninger for de prioriterede felter. Der blev 
opstillet output- og virkningsindikatorer for de samlede mål for BNP og 
jobskabelse, for de strategiske mål og for hver foranstaltning. Hvor det var 
muligt, blev der sat tal på. 
en geografisk dimension blev føjet til programmet for at afspejle de vidt 
forskellige økonomiske og sociale kendetegn for regionen. Programtilsynsudvalget 
vil foretage geografisk øremærkning af udgifterne for at sikre, at ressourcerne 
især anvendes i områder med de største behov, 
integreringen og samhørigheden mellem foranstaltningerne (og mellem fondene) 
er blevet styrket, f.eks. er den særlige uddannelse til erhvervssektoren blevet 
anbragt i det prioriterede felt for erhvervslivet frem for i et særskilt prioriteret felt 
for menneskelige ressourcer. 
33 F 
Nyskabende elementer 
Der indgår en række nyskabende elementer i EPD for Highlands and Islands: 
der lægges vægt på behovet for bæredygtig udvikling og foranstaltninger, der 
beskytter eller forbedrer miljøet 
der lægges større vægt på erhvervsudviklingen og medvirken og investeringer fra 
den private sektor 
der gennemføres uddannelsesordninger for erhvervsaktive og efterspørgselsbestemte 
erhvervsaktiviteter og andre særlige uddannelsesbehov 
der skal udvikles en mere forfinet projektudvælgelsesprocedure, der især afspejler 
den tilførte geografiske dimension. 
34 V 
UK - MERSEYSIDE 
Baggrund 
Kommissionen godkendte den 29. juli 1994 enhedsprogrammeringsdokumentet (EPD) 
for Merseyside. Den samlede strukturfondsstøtte via EPD udgør 816 mio. ECU. 
EFRU 475 mio. ECU 58,2% 
ESF 338 mio. ECU 41,4% 
EUGFL, Udviklingssektion 3 mio. ECU 0,4% 
Udviklingsstrategi og prioriterede felter 
Der er vedtaget syv strategiske mål, som finansieres af strukturfondene: 
investering i industrien 
investering i menneskelige ressourcer 
T øget anvendelse af teknologi 
flere beskæftelsesmuligheder 
støtte til Merseyside's rolle som vigtig udfaldsport 
udbygning af Merseyside's stærke sider inden for kultur, medier og turisme 
opretholdelse af en høj livskvalitet, 
der søges løst gennem fem vigtige "drivers for change": vigtige sektorvirksomheder i 
området, lokale mindre virksomheder, videnbaserede virksomheder og avancerede 
teknologier, kultur-, medie- og fritidssektoren og befolkningen i Merseyside. 
Programmet for områder under mål nr. 1 består af følgende prioriterede felter, der er 
opstillet på grundlag af nævnte "drivers for change": 
investeringer og udvikling af vigtige erhvervssektorer 22,9% 
udvikling af lokale erhvervsaktiviteter 18,4% 
videnbaserede industrier og avancerede teknologier 7,6% 
udvikling af kultur-, medie- og fritidsaktiviteter 6,4% 
aktioner til gavn for Mersey side's befolkning 44,2% 
teknisk bistand 0,5 % 
35 H 
Bestemmelser 
Blandt hovedelementerne i de strukturfondsbestemmelser, der har betydning for EPD, 
kan nævnes: 
resultaterne af foregående initiativer, der gav en række vigtige erfaringer for 
udformningen af og ligevægten i det nye program, f.eks. behovet for flere 
industrigrunde og -bygninger, udvikling af erhvervsaktiviteter og betydningen af 
at flytte transporten fra vejtransport til offentlig transport, havnen og lufthavnen. 
Turismeprojekter bør ledsages af en bedre vurdering af de økonomiske fordele, og 
støtten fra ESF bør koncentreres om ordninger for specielle problemer. 
forudgående vurdering af EPD, der antydede, at strukturfondsmidlerne vil 
kunne øge Merseyside's vækstrate med 25% og resultere i en nettostigning på 
over 25 000 jobs indtil 1999. Programmet skulle også kunne tiltrække yderligere 
1,3-1,8 mia. ECU i investeringer fra den private sektor. 
regionens miljøprofil beskriver den nuværende miljøsituation, de forventede 
virkninger af udviklingen og de retlige og administrative rammer, herunder 
udpegelsen af "ansvarlige myndigheder". 
36 P 
Merværdi 
Partnerskabsdrøftelserne viste en række eksemper på merværdien for udviklingen og 
orienteringen af EPD: 
fondsmidlernes effektivitet vil blive øget gennem den geografiske øremærkning af 
ressourcer til de områder, hvor behovene og mulighederne er størst; udpegningen 
af "drivers for change" spillede en vigtig rolle for opstillingen af prioriterede 
felter og programmernes retning som helhed; de prioriterede felter blev 
omstruktureret for at lægge større vægt på de vigtigste "drivers for change" og 
programmål udtrykt i tal. 
ESF og EFRU blev integreret fuldt ud, så at ESF-foranstaltningerne bidrog til 
hvert prioriteret felt. 
der blev afsat yderligere EFRU-ressourcer til F&TU-aktiviteter til gavn for 
videnbaserede industrier (fra 22,85 mio. ECU i planen til 42 mio. ECU i EPD 
med en forhøjet og specifik tildeling på 20 mio. ECU fra ESF. 
der blev lagt større vægt på de potentielle muligheder i forbindelse med kultur- og 
turismeaktiviteter. 
Nyskabende elementer 
Der indgår en række nyskabende elementer i EPD for Merseyside: 
geografisk øremærkning af midler til nedslidte områder ved hjælp af en 
foranstaltning, hvor der lægges vægt på lokale erhvervspartnerskaber 
oprettelse af en gruppe for arbejdsmarkedsstrategi, der skal rådgive tilsynsudvalget. 
37 ^ 
UK - NORDIRLAND 
Baggrund 
Kommissionen godkendte den 29. juli 1994 enhedsprogrammeringsdokumentet (EPD) 
for Nordirland. Den samlede strukturfondsstøtte via EPD udgør 1 233 mio. ECU. 
EFRU 677,0 mio. ECU 55% 
ESF 354,0 mio. ECU 29% 
EUGFL, Udviklingssektion 186,9 mio. ECU 15% 
FIUF 15,1 mio. ECU 1% 
Udviklingsstrategi og prioriterede felter 
I planen for Nordirland blev det sat som mål at fremme økonomisk og social 
samhørighed både i Nordirland og i forhold til andre regioner i EF; indsatsen er 
koncentreret om tre brede kategorier af aktiviteter: 
økonomisk vækst (herunder erhvervslivet og den teknologiske udvikling og 
udvikling af landbruget og landdistrikterne) 
intern samhørighed (infrastrukturer for menneskelige ressourcer og kommunale 
infrastrukturer) 
ekstern samhørighed (samhørighed i den fysiske planlægning og på tværs af 
grænserne). 
Disse strategiske temaer danner grundlaget for følgende prioriterede felter for 
udviklingen: 
fremme af den økonomiske udvikling og konkurrenceevnen 25,56% 
investeringer i lokalsamfund og mennesker 25,62% 
formindske virkningerne af den afsides beliggenhed 26,05% 
udvikling af landbrug, fiskeri og landdistrikter 17,44% 
beskyttelse og forbedring af natur- og bymiljø 5,20% 
teknisk bistand 0,13% 
Bestemmelser 
Blandt hovedelementerne i de strukturfondsbestemmelser, der har betydning for EPD, 
kan nævnes: 
38 'ÏT 
resultaterne fra den foregående programmeringsperiode (1989-1993), der 
angiver en kortfristet regional multiplikatoreffekt af EFSR på mellem 1,15 og 1,4, 
som vil skabe yderligere indkomslcr/bcskæftigelsc. Det skal ses i forbindelse med 
en stigning i BNP for Nordirland på 0,9% om året mellem 1989 og 1992, 
sammenholdt med et fald på 1,1% for UK som helhed, selv om BNP pr. 
indbygger faldt fra lidt over 75% af EF-gennemsnittet til 74% i 1991. Den 
samlede beskæftigelse steg, men langtidsledigheden var på 52,4% (juli 1993) af 
den samlede arbejdsløshed mod 37% for UK som helhed. 
de forventede socioøkonomiske virkninger af det nye EPD, hvor det anlås, at 
den samlede beskæftigelse vil stige med omkring 12 000 arbejdspladser netto 
(2%) med en marginal stigning i BNP pr. indbygger fra 81% til 82% i forhold til 
UK-gennemsnittet. Beskæftigelsen i produktionssektoren vil blive fastholdt, 
bruttoeksporten vil stige med 20% og merværdien pr. erhvervsaktiv vil stige med 
18%. Erhvervslivets udgifter til F&TU som % af BNP vil blive øget til UK-
gennemsnittet, idet turistindtægter og forventet beskæftigelse vil stige med ca. 
50%. 
miljøaspekterne vil blive vurderet ud fra indikatorer, der måler 
miljøpåvirkningerne, mens projekterne skal opfylde kriterier, der sikrer, at 
eventuelle miljøpåvirkninger er små i forhold til fordelene, og at alternative 
gennemførelsesmidler er blevet overvejet. Regeringen vil også sørge for, at de 
relevante miljømyndigheder medvirker på alle trin af gennemførelsen af EPD. 
Merværdi 
Partnerskabsdrøftelserne og -forhandlingerne førte til en række positive resultater, 
herunder betydelige forbedringer af målene udtrykt i tal og en mere detaljeret 
beskrivelse af delprogrammer og foranstaltninger. Andre resultater vedrørte tildelingen 
af ressourcer (fra forskellige fonde) og omstrukturering af prioriterede felter: 
mens der kun blev flyttet en forholdsvis beskeden andel af EFRU-ressourcerne (38 
mio. ECU), blev der under ESF flyttet 167 mio. ECU fra det oprindelige 
prioriterede felt for menneskelige ressourcer til prioriterede sektorfelter for at 
opnå en fordeling mellem "økonomiske" og "sociale" aktioner på 40/60 (20/80 i 
planen). Et beløb på 3 mio. ECU blev flyttet fra EUGFL til FIUF for at øge 
midlerne til fiskerisektoren. 
på sektorplan blev der lagt større vægt på "blød" støtte som f.eks. afsætning, 
tilvejebringelse af risiko- og startkapital og fremme af nyskabende elementer. En 
nedskæring af de samlede midler til turisme blev opvejet af et større budget for 
uddannelse inden for turisme. 
omstillingen af eksisterende nationale ordninger under ESF blev forbedret ved at 
samle og udarbejde nye foranstaltninger og tilrettelægge uddannelse for specifikke 
grupper 
der blev aftalt et sammenhængende strategidokument for transport frem for en 
liste over enkeltprojekter, og der blev afsat flere midler til sammenslutning af gas-
og elnet 
39 & 
parterne kunne dog ikke blive enige om et forslag om at medtage 
arbejdsmarkedets parter i tilsynsudvalget (de vil dog blive holdt underrettet), og 
delprogrammerne vil heller ikke blive evalueret af eksterne eksperter. 
Nyskabende elementer 
Som forventet viderefører de prioriterede felter og foranstaltningerne for 1994-1999 i 
vid udstrækning aktionerne i den foregående periode, men der er dog vedtaget en 
række nye foranstaltninger vedrørende energi, udvikling af lokalområder og 
landdistrikter og miljø: 
færdiggørelse af den største del af gasrørledningen mellem Nordirland og Skotland, 
der skal bryde den afsides beliggenhed for regionens energinet og forbedre 
energieffektiviteten 
amtsrådene (District Councils) skal kunne fremme lokalområdernes økonomiske 
udvikling ved at give dem mulighed for at opkræve yderligere 2% i kommunale 
skatter; der skal også ydes støtte til kommunale infrastrukturer 
efter LEADER-initiativets succes skal der for første gang ydes midler til 
landdistrikternes udvikling 
med henblik på at forbedre miljøet gennemføres der foranstaltninger vedrørende 
vandforsyning, spildevand og miljøbeskyttelse, samt beskyttelse og forbedring af 
landdistrikternes miljø. 
* * * 
40 Tf-
ANNEX ill 
ANNEXE ill 
ANLAGE III 
OBJECTIVE 2 - OBJECTIF 2 - ZIEL 2 
THE RESULTS BY MEMBER STATES 
RÉSULTATS PAR ETATS MEMBRES 
RESULTATE PRO MITGLIEDSTAAT 
ÏJ 
BELGIEN 
Baggrund 
I løbet af december 1994 vedtog Kommissionen de lire enhedsprogrammeringsdokumenter 
(EPD) for de belgiske regioner Limburg, Turn li out, Aubange og Liège, der er berettiget til 
støtte fra strukturfondene under mål 2. 
Fondenes samlede bidrag beløber sig til 160 mio. ECU (EFRU 81,25%, ESF 18,75%) og 
fordeler sig som følger: 
MIO. ECU MIO. ECU 
Limburg 46,8 Liège 88,5 
Turnhout 23,4 ' Aubange 1,3 
Regionale udviklingsstrategier og forventet virkning 
Det strategiske mål i EPD for både Limburg og Turnhout er at forbedre den regionale 
arbejdsstyrkes beskæftigelsesmuligheder og levestandard ved at fremme regionens økonomiske 
potentiale uden at skade miljøet. 
Det generelle mål for hver region er at opnå en vækst på 10 000 ekstra arbejdspladser i 1998 
(herunder en mindskelse på 2% af forskellen i beskæftigelsesniveau mellem Turnhout og 
Flanders og af forskellen mellem de forskellige dele af de to regioner). 
Målet i Liège er at fokusere på fremstillingssektoren og inddrage yderligere service. Strategien 
satser på metalindustriens og levnedsmiddelindustriens styrke gennem investering, F&U og 
uddannelse af personale. Den tilsigtede stabilisering af arbejdsløsheden på 1992-niveauet kræver, 
at der oprettes ca 1 300-2 000 arbejdspladser om året. 
En analyse af udviklingspotentialet i regionen Aubange har resulteret i en strategi, der først og 
fremmest tager sigte på at diversificere produktionssektoren gennem lokal udvikling og 
udvidelse af eksisterende aktiviteter, styrke forbindelserne mellem forskellige økonomiske 
aktører og prioritere uddannelse og teknologi. I forhold til et mål, der i 1985 blev sat for 10 år, 
og som var 1 500 nye arbejdspladser i den belgiske del af regionen, var der blevet oprettet 
næsten 1 200 arbejdspladser i juni 1994, og der resterer således kun 300 arbejdspladser, som skal 
oprettet i 1995. 
Udviklingsprioriteter 
I både Limburg og Turnhout blev der udvalgt tre udviklingsprioriteter til EF-støtte: 
Fremme af industrisektoren, især SMV 
Fremme af markedservicesektoren, især service til erhvervslivet, transport, telematik og 
turisme 
Forbedring af regionens miljø ^_^ 
é)0 
Der blev vedtaget følgende udviklingsprioriteter for Liège: 
Genoplivning og diversificering af industrisektoren 
Fremme af teknologisk innovation 
Styrkelse af regionens attraktion 
Støtte til vækst og beskæftigelse 
I Aubange gennemføres der foranstaltninger (velkomstfaciliteter, fremme af teknologisk 
innovation og støtte til SMV-udvikling) inden for et enkelt prioriteret felt for: 
Støtte til udvikling af erhvervslivet og forøgelse af beskæftigelsen 
Fordeling på de enkelte sektorer 
Fordelingen af de samlede udgifter på de vigtigste udgiftskategorier og den procentvise tildeling 
pr. region er som følger: 
Produktion (industri og service, SMV, turisme og støtteinfrastruktur) 
76 mio. ECU (47,5%) 
(Limburg 19%, Turnhout 11% og Liège 70%) 
Menneskelige ressourcer (uddannelse, beskæftigelsesstøtte, uddannelsescentre, udstyr og 
F&U) 
52,8 mio. ECU (33%) 
(Limburg 38%, Turnhout 13,5%, Aubange 7% og Liège 47,8%) 
Planlægning og retablering (industriområder og byområder) 
18,8 mio. ECU (11,75%) 
(Limburg 38%, Turnhout 30,6%, Aubange 5,7% og Liège 26,7%) 
Miljøbeskyttelse (rene teknologier, genbrug osv.) 
8,1 mio. ECU (5%) 
(Limburg 37,8%, Turnhout 15,9% og Liège 46,3%) 
- Teknisk bistand 4,1 mio. ECU (2,75%) 
2 
DANMARK 
Baggrund 
I løbet af december 1994 vedtog Kommissionen de to enhedsprogrammeringsdokumenter (EPD) 
for de danske regioner Nordjylland og Lolland, der er berettigede til støtte fra strukturfondene 
under mål 2. 
Fondenes samlede bidrag beløber sig til 56 mio. ECU (EFRU 79% og ESF 21%) og fordeler sig 
som følger: 
Mio. ECU 
Nordjylland 46,48 
Lolland 9,52 
Regionale udviklingsstrategier og forventet virkning 
Det generelle strategiske mål i EPD for Nordjylland er at øge antallet af virksomheder og 
arbejdspladser og at mindske områdets strukturelle sårbarhed ved at gøre virksomhederne i 
området mere konkurrencedygtige. Blandt de forventede resultater af aktiviteterne i EPD kan 
nævnes oprettelse af omkring 3 000 nye arbejdspladser og en forøgelse af SMV's omsætning 
med 400 mio. ECU (heraf 175 mio. ECU inden for eksport) med nye eksportaktiviteter i 70% af 
SMV og nye teknologier eller produktionsformer i 60% af SMV. Strategien for Lolland 
fokuserer på udvikling af de interne ressoucer i regionen forenet med en udbygning af 
kontakterne med nationale og internationale virksomheder og F&U-centre. Blandt de forventede 
resulater kan nævnes oprettelse af ca. 400 arbejdspladser og uddannelse af 600-650 personer 
med 40 SMV som deltagere i uddannelsesaktiviteter. 
Udviklingsprioriteter 
I Nordjylland søges det strategiske mål gennemført ved hjælp af tre udviklingsprioriteter: 
Internationalisering (fabrikation) 
Udvikling af erhvervslivet (servicesektoren) 
Turisme 
Det vigtigste prioriterede felt i Lolland er: 
Udvikling af erhvervslivet 
med fokus på SMV og turisme. 
n 
Fordeling på de enkelte sektorer 
Fordelingen af de samlede udgifter på de vigtigste udgiftskategorier og den procentvise tildeling 
pr. region er som følger: 
Produktion (industri og service, SMV, turisme og støtteinfrastruktur) 
23,38 mio. ECU (41,75%) 
(Nordjylland 84% og Lolland 16%) 
Menneskelige ressourcer (uddannelse, beskæftigelsesstøtte, uddannelsescentre, udstyr og 
F&U) 
31,64 mio. ECU (56,50%) 
(Nordjylland 83% og Lolland 17%) 
- Teknisk bistand 1,00 mio. ECU (1,75%) 
4 
FRANKRIG 
Baggrund 
I løbet af december 1994 vedtog Kommissionen de 19 enhedsprogrammeringsdokumenter 
(EPD) for de franske regioner, der er støtteberettigede under mål 2. 
Fondenes samlede bidrag beløber sig til 1 763,2 mio. ECU (EFRU 82,4%, ESF 17,6%) og 
fordeler sig som følger: 
MIO. ECU 
Alsace 19,6 
Auvergne 61,1 
Bretagne 89,7 
Centre 24,2 
Franche-Comté 47,8 
Languedoc-Roussillon 146 
M id i-Py rénées 42,6 
Pays de la Loire 135,9 
Poitou-Charentes 53,3 
Provence-Alpes Côte 113,1 
d'Azur MIO. ECU 
Aquitaine 107,1 
Basse-Normandie 57,8 
Bourgogne 49,4 
Champagne-Ardennes 77,5 
Haute-Normandie 146 
Lorraine 127,4 
Nord-Pas-de-Calais 318,1 
Picardie 122,4 
Rhône-Alpes 99,7 
Regionale udviklingsstrategier og forventet virkning 
Strukturfondenes interventioner i disse regioner som udviklet i partnerskab tager sigte på at 
skabe beskæftigelse. Dels er det nødvendigt at ændre det lokale jobmarkeds struktur og samtidig 
forbedre kvalifikationerne i de støtteberettigede regioner, dels er det nødvendigt at fremme 
udviklingen af nye arbejdspladser på baggrund af hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse. 
De pågældende regioner anvender forskellige fremgangsmåder. 
I de nordlige og østlige regioner (Haute Normandie, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, 
Champagne-Ardennes, Lorraine, Alsace og Franche-Comté) lægges vægten efter 
tilbagegangen i de traditionelle industrisektorer på diversificering af de økonomiske 
aktiviteter, udvikling af teknologioverførsel og forskning til gavn for erhvervslivet og 
forbedring af levestandarden og miljøet. Den forventede indvirkning på beskæftigelsen er 
f.eks. ca. 31 000 arbejdspladser i Nord-Pas-de-Calais, 21 500 i Lorraine, 2 000 i Franche-
Comté og 1 000 i Alsace. 
I de vestlige regioner (Basse-Normandie and Pays de la Loire) er strategien lagt an på 
erhvervsuddannelse, diversificering af de økonomiske aktiviteter, navnlig i turistsektoren, og 
omstilling eller modernisering af havnefaciliteter. Virkningen i form af jobskabelse som 
angivet i EPD er ca. 2 000 arbejdspladser i Basse-Normandie og 10 000 i Bretagne. 
I de centrale og sydvestlige regioner (Poitou-Charentes, Aquitaine, Centre, Bourgogne 
og Auvergne) lægges vægten på at støtte og styrke eksisterende sektorers konkurrenceevne 
for at begrænse forventede tab af arbejdspladser. 
I de sydlige regioner (Midi-Pyrénées, Languedoc-Roussillon, Provence, Alpes-Côtes 
d'Azur og Rhône-Alpes) er prioriteten at konsolidere virksomhederne og styrke regionens 
% 
potentiale, især ved forbedringer af havnene og turistsektoren. Antallet af oprettede eller 
sikrede arbejdspladser forventes at blive 5 000 i Midi-Pyrénées, 8 500 i Languedoc-
Roussillon og 12 900 i Provence-Alpes-Côtes d'Azur. 
Udviklingsprioriteter 
Næsten alle EPD tilgodeser den strategiske målsætning gennem følgende udviklingsprioriteter: 
Genoplivning af den økonomiske aktivitet, herunder tilpasning af det eksisterende 
økonomiske og industrielle potentiale - alle regioner 
Diversificering af aktiviteterne (f.eks. Aquitaine og Pays-de-la-Loire) 
Forbedring af miljøet og regionens attraktion (f.eks. Nord Pas de Caiais og Midi-
Pyrénées) 
Styrkelse af virksomhedernes struktur og konkurrenceevne og regionalstøtte til 
virksomheder (f.eks. Centre og Basse-Normandie) 
Uddannelse og forskning for erhvervslivet, herunder teknologioverførsel (f.eks. Auvergne 
og Poitou-Charentes) 
Menneskelige ressourcer (f.eks. Franche-Comté og Bourgogne) 
Modernisering af turistfaciliteterne (f.eks. Proven ces-Côtes d'Azur og Lorraine) 
Forbedring af havnefaciliteterne (f.eks. Bretagne og Haute-Normandie) 
Fordeling på de enkelte sektorer 
De samlede udgifters fordeling på de vigtigste udgiftskategorier er som følger: 
Produktion (industri og service, SMV, turisme og støtteinfrasturkturer) 
710 mio. ECU (40%) 
Menneskelige ressourcer (uddannelse, beskæftigelsesstøtte, uddannelsescentre, udstyr og 
F&U) 614 mio. ECU (35%) 
Planlægning og retablering (industriområder og byområder) 313 mio. ECU (18%) 
Miljøbeskyttelse (rene teknologier, genbrug osv.) 103 mio. ECU (6%) 
Teknisk bistand 25 mio. ECU(1%) 
1f 
TYSKLAND 
Baggrund 
I løbet af december 1994 vedtog Kommissionen de 9 enhedsprogrammeringsdokumenter (EPD) 
for de tyske regioner Bayern, Berlin, Bremen, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-
Westfalen, Rheinland-Phalz, Saarland og Schleswig Holstein, der er støtteberettigede under 
mål 2. 
Fondenes samlede bidrag beløber sig til 733 mio. ECU (EFRU 70%, ESF 30%) og fordeler sig 
som følger: 
MIO. ECU MIO. ECU 
Bayern 14,66 Nordrhein-Westfalen 361,37 
Berlin 158,33 Rheinland-Pfalz 23,46 
Bremen 46,91 Saarland 49,11 
Hessen 21,26 Schleswig-Holstein 15,39 
Niedersachsen 42,51 
Regionale udviklingsstrategier og forventet virkning 
I Bayern tages der først og fremmest sigte på at mindske afhængigheden af traditionel industri 
gennem diversificering, der navnlig skal styrke SMV og fremme nye virksomheder. 
I Berlin er det målet at standse afindustrialiseringen og skabe dynamik i Østberlin og det 
omkringliggende område, herunder udnytte sin lange tradition for videnskab og teknologi og sin 
genvundne rolle som hovedstad. 
Bremens strategi er at overvinde strukturel svaghed gennem diversificering, styrkelse af 
tertiærsektoren og forbedring af mulighederne for placering af virksomheder, herunder 
beskyttelse og forbedring af miljøet. I Hessen tager en forsyningsorienteret strategi sigte på at 
skaffe flere industriarealer, investere i menneskelige ressourcer, forbedre teknologioverførslen og 
øge folks bevidsthed om regionen. 
I Niedersachsen er de to hovedmål at reducere tabet af arbejdspladser som følge af strukturelle 
ændringer og at skabe en stabil og konkurrencedygtig økonomisk struktur. Den regionale 
udviklingsstrategi for Nordrhein-Westfalen er blevet udviklet med sigte på den yderligere 
indskrænkning i kul- og stålsektoren, som nødvendiggør ledsagende strukturforanstaltninger og 
fremme af alternative aktiviteter (f.eks. innovation og teknologioverførsel, styrkelse af 
servicesektoren og erhvervsuddannelse). 
I Rheinland-Pfalz tager strategien sigte på at støtte en yderligere ekspansion af infrastrukturen i 
forbindelse med økonomi, teknologioverførsel og teknologi, f.eks. målrettet erhvervsuddannelse 
og forbedring af arbejdsstyrkens kvalifikationer. Saarlands udviklingsmål omfatter en 
konsolidering af de specifikke regionale fordele, forbedring af adgangen til regionen og dens 
attraktion, fremme af teknologisk krævende metoder til produktion af højtforædlede produkter 
og fremme af servicesektoren. Tilsvarende tager den økonomiske politik i Schleswig-Holstein 
først og fremmest sigte på at skabe vedvarende alternative kvalitetsjob og sikre genanvendelse af 
gamle industriområder og tidligere militærområder. 
I* 
De forventede virkninger i delstaterne er først og fremmest bevarelse og oprettelse af nye job og 
virksomheder (f.eks. 4 500-14 000 nye arbejdspladser i Bremen, 35-40 nye virksomheder i 
Bayern), oprettelse af nye industriområder (f.eks. 50 ha og 250 ha industriområder i henholdsvis 
Saarland og Niedersachsen), uddannelse (f.eks. 600 personer uddannet gennem ESF-
erhvervsuddannelsesprogrammer i Bayern) og miljøinvesteringer. 
Udviklingsprioriteter 
Enhedsprogrammeringsdokumenterne tilgodeser ovennævnte strategier gennem følgende 
udviklingsprioriteter: 
Oprettelse, omlægning og udvidelse af industriområder og opstartcentre for SMV (f.eks. 
Berlin, Bayern og Rheinland-Pfalz) 
Ny infrastruktur (inkl. SMV) - (f.eks. Nordrhein-Westfalen og Hessen) 
Ny teknologi (inkl. teknologioverførsel) - f.eks. Saarland og Bremen) 
Forbedring af arbejdsstyrkens kvalifikationer (inkl. erhvervsvejledning) - (f.eks. Bremen 
og Hessen) 
Miljøinvestering (f.eks. Berlin) 
Forskning og udvikling (f.eks. Niedersachsen) 
Fordeling på de enkelte sektorer 
De samlede udgifters fordeling på de vigtigste udgiftskategorier er som følger: 
Produktion (industri og service, SMV, turisme og støtteinfrasturkturer) 
245 mio. ECU (33%) 
Menneskelige ressourcer (uddannelse, beskæftigelsesstøtte, uddannelsescentre, udstyr og 
F&U) 293 mio. ECU (40%) 
Planlægning og retablering (industriområder og byområder) 132 mio. ECU (18%) 
Miljøbeskyttelse (rene teknologier, genbrug osv.) 52 mio. ECU (7%) 
- Teknisk bistand 11 mio. ECU (2%) 
8 
?7-
ITALIEN 
Baggrund 
I løbet af december 1994 vedtog Kommissionen de 11 enhedsprogrammeringsdokumenter 
(EPD) for de italienske regioner, der er støtteberettigede under mål 2. 
Fondenes samlede bidrag beløber sig til 684 mio. ECU (EFRU 79% og ESF 21%) og fordeler 
sig som følger: 
Mio. ECU Mio. ECU 
Emilia-Romagna 12 Piemonte 205 
Fruili-Venezia Giulia 24 Toscana 127 
Lazio 64 Umbria 35 
Liguria 96 Valle d'Aosta 6 
Lombardia 23 Veneto 71 
Marche 21 
Regionale udviklingsstrategier og forventet virkning 
Udviklingsstrategierne i de italienske mål 2-EPD er blevet underbygget ved en styrkelse af 
prioriteter for jobskabelse på linje med retningslinjerne i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne 
og beskæftigelse. Blandt målene for jobskabelse i EPD er 930 nye arbejdspladser (og 650 
bevarede arbejdspladser) i Emilia-Romagna og 1 000 nye arbejdspladser i Lazio). 
Strategierne omfatter også følgende aspekter: 
Forskning og teknologisk udvikling, herunder fremme af innovation i SMV (udvikling af 
videnskabs- og teknologiparker og laboratorier knyttet til SMV-aktiviteter), 
innovationsservice, hvorunder f.eks. 1 000 virksomheder skal medvirke i en aktion for 
fremme og spredning af teknologisk innovation; 
Styrkelse af menneskelige ressourcer, ikke blot med øget vægt i forhold til de italienske 
myndigheders oprindelige forslag, men også med vægt på uddannelsesaktionernes kvalitet. 
De fleste prioriterede felter omfatter bidrag fra både ESF og EFRU til gennemførelse af de 
prioriterede mål, og der er således tale om en integrering af ESF og EFRU; 
Miljøbeskyttelse, herunder støtte til investering og miljøinfrastrukturer; f.eks. forventes det, 
at der vil blive behandlet 250 000 m3 affald i Toscana, og i Valle d'Aosta er målet retablering 
af 25,2% af industriområderne med henblik på ny økonomisk aktivitet. 
Støtte til lokal udvikling, som viderefører og støtter tidligere aktioner for SMV; i Ligurien 
forventes det f.eks., at der vil blive oprettet 50 nye virksomheder, og at 490 eksisterende 
SMV vil blive styrket. 
tf 
Udviklingsprioriteter 
De fleste enhedsprogrammeringsdokumenter tilgodeser ovennævnte strategiske mål ved hjælp af 
flere af følgende udviklingsprioriteter: 
Forskning og teknologisk innovation, diversificering og overførsel 
Miljø 
Udvikling af menneskelige ressourcer 
Oprettelse af virksomheder og udvikling og omstilling af SMV 
Fysisk planlægning (herunder styrkelse af havnefaciliteterne - Toscana, Liguria 
Turisme 
Styrkelse af produktionsgrundlaget 
Der er blevet vedtaget to "geografiske prioriteter" for Veneto - "Marghera og Laguna Veneta", 
herunder første fase af en videnskab spark og "Polesine", hvor en række aktioner vil blive 
forvaltet af et konsortium af kommuner, herunder aktioner med sigte på udvikling af SMV. 
Fordeling på de enkelte sektorer 
De samlede udgifter til de vigtigste udgiftskategorier fordeler sig som følger: 
Produktion (industri og service, SMV, turisme og støtteinfrastrukturer) 
334,7 mio. ECU (49%) 
Menneskelige ressoucer (uddannelse, beskæftigelsesstøtte, uddannelsescentre, udstyr og 
F&U) 
204,3 mio. ECU (30%) 
Planlægning og retablering (industriområder og byområder) 
86,0 mio. ECU (13%) 
Miljøbeskyttelse (rene teknologier, genbrug osv.) 
48,4 mio. ECU (7%) 
Teknisk bistand 10,6 mio. ECU (1%) 
10 
LUXEMBOURG 
Baggrund 
I løbet af december 1994 vedtog Kommissionen enhedsprogrammeringsdokumenterne (EDP) for 
regionen Esch-sur-Alzette og Capellen under mål 2 i Storhertugdømmet Luxembourg. 
Fondenes samlede bidrag beløber sig til 7 mio. ECU (EFRU 86%, ESF 14%). 
Regional udviklingsstrategi og forventet virkning 
Strategien bevarer kontinuitet i forhold til den tidligere periode (1991-1993) især i betragtning 
af, at den støtteberettigede region stort set er geografisk koncentreret og at den traditionelt er 
stærkt afhængig af stålindustrien. Generelt tager bestræbelserne sigte på at styrke indsatsen for at 
undgå, at den økonomiske aktivitet og arbejdspladserne koncentreres i en enkelt sektor 
(tertiærsektoren) og en enkelt region (hovedstaden). Ikke desto mindre lægges der ny vægt på 
genanvendelse af gamle industribygninger og gamle industriområder, miljøproblemer og fremme 
af menneskelige ressourcer. 
Blandt de forventede virkninger af de udvalgte udviklingsprioriteter (se nedenfor) kan nævnes 
oprettelse af 15-20 virksomheder og 300-400 arbejdspladser i industrizonen ZARE og 
retablering af ca 74 ha arealer i det gamle industriområde PAFEWE med henblik på at oprette 4 
nye virksomheder og ca. 300 arbejdspladser. Uddannelsesaktionerne tager f.eks. sigte på at 
supplere eksisterende kvalifikationer af hensyn til de industrielle ændringer og omfatter i alt 1 
135 personer. 
Udviklingsprioriteter 
Med henblik på ovennævnte strategi blev der udvalgt tre udviklingsprioriteter til EF-finansiering: 
Støtte til industrisektoren 
Støtte til andre sektorer 
Miljøbeskyttelse 
Fordeling på de enkelte sektorer 
Fordelingen af de samlede udgifter på de vigtigste udgiftskategorier er som følger: 
Produktion (industri og service, SMV, turisme og støtteinfrastruktur) 
1 mio. ECU (14,2%) 
Menneskelige ressourcer (uddannelse, beskæftigelsesstøtte, uddannelsescentre, udstyr og 
F&U) 
2 mio. ECU (28,6%) 
Planlægning og retablering (industriområder og byområder) 
2 mio. ECU (28,6%) 
Miljøbeskyttelse (rene teknologier, genbrug osv.) 
2 mio. ECU (28,6%) 
11 
NEDERLANDENE 
Baggrund 
I løbet af december 1994 vedtog Kommissionen de fire enhedsprogrammeringsdokumenter 
(EDP) for de nederlandske regioner Arnhem-Nijmegen, Zuidoost Brabant, Zuid-Limbourg, 
Twente og Groningen-Drenthe. 
Fondenes bidrag beløber sig til 300 mio. ECU (EFRU 69%, ESF 31%) og fordeler sig som 
følger: 
MIO. ECU MIO. ECU 
Arnhem-Nijmegen 56 Zuidoost Brabant 67 
Zuid-Limburg 43 Twente 58 
Groningen-Drenthe 76 
Regional udviklingsstrategi og forventet virkning 
Den underliggende strategi i alle de nederlandske EDP tager sigte på at opnå vækst og skabe nye 
arbejdspladser og øget levestandard; EPD for Zuid-Limburg og Twente lægger også særlig 
vægt på nødvendigheden af at sikre, at bestræbelserne ikke medfører en forringelse af miljøet. 
Blandt de forventede resultater er yderligere 2 000 arbejdspladser (1 800 i industrien og 200 
inden for turisme) i både Arnhem-Nijmegen og Zuidoost Brabant med yderligere 210 
arbejdspladser i 1998 i Groningen-Drenthe som en direkte følge af EDP, stigende fra 640-800 i 
år 2000). Et mål for Twente er at nedsætte den regionale arbejdsløshed til 0,5% i 1998. Zuid-
Limburg forventer en stigning på 10% i SMV's andel af den samlede industriproduktion. 
Udviklingsprioriteter 
Alle de fem regioner udvalgte følgende udviklingsprioriteter til EF-støtte: 
Styrkelse af industri og service til erhvervslivet (inkl. teknologiudvikling med 
"videnudvikling" som særlig prioritet - kun Zuid-Limburg) 
Turisme (inkl. bymiljø) 
Transport og distribution (og logistik) 
12 
Fordeling på de enkelte sektorer 
Fordelingen af de samlede udgifter til de vigtigste udgiftskategorier og den procentvise tildeling 
pr. region er som følger: 
Produktion (industri og service, SMV, turisme og støtteinfrastruktur) 
141,39 mio. ECU (43,8%) 
(Arnhem-Nijmegen 18,5%, Zuidoost-Brabant 24,4%, Zuid-Limburg 10,7%, Twente 
23,5% og Groningen-Drenthe 22,9%) 
Menneskelig ressourcer (uddannelse, beskæftigelsesstøtte, uddannelsescentre, udstyr og 
F&U) 112,79 mio. ECU 
(37,6%) 
(Arnhem-Nijmegen 20,1%, Zuidoost-Brabant 23,9%, Zuid-Limburg 13,1%, Twente 
16,6% og Groningen-Drenthe 26,3%) 
Planlægning og retablering (industriområder og byområder) 
41,47 mio. ECU (13,8%) 
(Arnhem-Nijmegen 15,5%, Zuidoost-Brabant 14,5%), Zuid-Limburg 26,7%», Twente 
16,8% og Groningen-Drenthe 26,5%) 
Miljøbeskyttelse (Rene teknologier, genbrug osv.) 
5 mio. ECU (1,8%) 
(Zuid-Limburg 41% og Groningen-Drenthe 59%») 
- Teknisk bistand 9,270 mio. ECU (3,0%) 
13 
SPANIEN 
Baggrund 
I løbet af december 1994 vedtog Kommissionen EF-støtterammen (EFSR) for de regioner i 
Spanien, der er støtteberettigede under mål 2. 
Beslutningen om at holde fast ved ESFR-metoden blev navnlig truffet under hensyn til 
regionernes ønske om at deltage aktivt i de regionale programmer. 
Fondenes samlede bidrag beløber sig til 1 130 mio. ECU (EFRU 77% og ESF 23%) og fordeler 
sig som følger: 
Flere regioner 
Aragon 
Baléares 
Cataluna Mio. ECU 
492,92 Madrid 
34,59 Navarra 
10,37 LaRioja 
308,97 Pais Vasco Mio. ECU 
76,74 
20,35 
7,87 
179,19 
Regionale udviklingsstrategier 
Som i de fleste mål 2-regioner i Den Europæiske Union er der i de spanske regioner i industriel 
tilbagegang stor arbejdsløshed og en væsentlig tilbagegang i den traditionelle industri. EF-
interventionens strategiske mål tager således sigte på at mindske arbejdsløsheden og øge 
virksomhedernes konkurrenceevne. I den forbindelse har partnerskabet efter aftale med de 
spanske myndigheder etableret en EFSR med følgende indhold: 
øget vægt på SMV. hvad angår erhvervsinvestering og erhvervsuddannelse 
en øget indsats inden for forskning, teknologi og innovation 
en bedre integrering af strukturfondene 
graduerede medfinansieringssatser for de forskellige prioriterede felter. 
Udviklingsprioriteter 
EFSR tilgodeser de ovennævnte strategiske mål gennem følgende udviklingsprioriteter: 
Støtte til beskæftigelse og konkurrenceevne 
Miljøbeskyttelse 
Støtte til forskning, teknologi og innovation 
Udvikling af transport i tilknytning til økonomisk aktivitet 
Lokal og bymæssig udvikling 
14 
Sl&'i 
Fordeling på de enkelte sektorer 
De samlede udgifter til de vigtigste udgiftskategorier fordeler sig som følger: 
Produktion (industri og service, SMV, turisme og støtteinfrastrukturer) 
592 mio. ECU (45,2%) 
Menneskelig ressourcer (uddannelse, beskæftigelsesstøtte, uddannelsescentre, udstyr og 
F&U) 
317 mio. ECU (34,1%) 
Planlægning og retablering (industriområder og byområder) 
174mio.ECU(13,7°/o) 
Miljøbeskyttelse (rene teknologier, genbrug osv.) 
40 mio. ECU (5,7%) 
- Teknisk bistand 8 mio. ECU (1,3%) 
15 
DET FORENEDE KONG ERIC E 
Baggrund 
I løbet af december 1994 vedtog Kommissionen de 13 enhedsprogrammeringsdokumenter 
(EPD) for de regioner i Det Forenede Kongerige, der er støtteberettigede under mål 2. 
Fondenes samlede bidrag beløber sig til 2 142,3 mio. ECU (EFRU 77%, ESF 23%) og fordeler 
sig som følger: 
MIO. ECU MIO. ECU 
East London and the 74 Plymouth 29 
Lee Valley 
East Midlands 79 Thanet 14 
Eastern Scotland 121 West Midlands 371 
Gibraltar 5 West Cumbria and 25 
Furness 
Greater Manchester, 329 Western Scotland 286 
Lancashire, Cheshire 
Industrial South 188 Yorkshire and 313 
Wales Humberside 
North East England 308 
Regionale udviklingsstrategier og forventet virkning 
Udviklingsstrategierne i Det Forenede Kongeriges EDP for mål 2 er blevet udformet som led i 
hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. De omfatter følgende strategiske 
hovedmål, der er fælles for mange af dokumenterne, som det fremgår af efterfølgende eksempler: 
det generelle mål, nemlig at styrke virksomhedernes konkurrenceevne, herunder hjælpe 
virksomhederne med at anvende ny teknologi, indgår f.eks. i strategierne i East Midlands, 
East London and the Lee Valley og Eastern Scotland; 
udviklingen af en arbejdsstyrke med kvalifikationer svarende til de forventede behov, som 
fører til kvalitetsjob, er f.eks. udtrykkelig nævnt som strategisk mål for Yorkshire and 
Humberside, West Cumbria and Furness og Gibraltar. I Yorkshire og Humberside er 
det ved den forudgående vurdering af programmerne anslået, at 35 180 personer vil blive 
uddannet, medens der vil blive oprettet 400 nye arbejdspladser i Gibraltar, hvoraf nogle 
erstatter arbejdspladser inden for forsvar og skibsreparation med arbejdspladser i andre 
sektorer; 
tiltrækning af investering udefra er et særligt punkt i den strategiske udvikling af Nord East 
England (hvor der blandt de forventede virkninger kan nævnes 25 yderligere jobskabende 
investeringer fra nye eller eksisterende investorer udefra), Western Scotland og East 
London and the Lee Valley; 
16 
- udvidelse af SMV-grundlaget er et specifikt strategisk mål for West Cumbria and Furness 
og Yorkshire and Humberside, og i sidstnævnte tilfælde forventes det, at 
foranstaltningerne vil bidrage til oprettelse af 100 nye virksomheder. I Plymouth forventes 
for eksempel en nettoregistrering af 500 nye virksomheder om året; 
diversificering af aktiviteterne med henblik på at skabe et uafhængigt økonomisk grundlag 
afspejles i udviklingen af beskæftigelsesmuligheder i kultur- og medieindustrien under det 
strategiske mål for Greater Manchester, Lancashire og Cheshire og f.eks. North East 
England, hvor der inden for turismen forventes 2 mio. ekstra turistbesøg i regionen og 
yderligere 300 000 overnatninger om året; 
forbedring af regionens sociale og økonomiske situation og mindskelse af yderligere 
divergens inden for den regionale økonomi er strategiske mål i de fleste af programmerne. 
Den komplementære strategi, der går ud på; 
at koncentrere ressoucer fra både EFRU og ESF på dårligere stillede dele af regionen, 
indgår f.eks. i dokumenterne for Plymouth og Greater Manchester. 
Udviklingsprioriteter 
Med henblik på opfyldelsen af disse strategiske mål omfatter næsten alle 
enhedsprogrammeringsdokumenterne også følgende udviklingsprioriteter: 
støtte til SMV, herunder styrkelse og diversificering af veletablerede SMV 
styrkelse af videnbaseret industrier og udvikling af avanceret teknologi 
bestræbelser på at tiltrække ny industri og nye servicevirksomheder (herunder investering -
udefra) udvikling af virksomheder i turist- og kultursektoren (tillige med miljø og image) 
økonomisk udvikling på lokalt plan ("regional, økonomisk og social samhørighed"). 
Visse andre prioriterede felter er specifikke for bestemte områders behov og forhold, f.eks. 
"internationalisering" (Thanet) eller aktioner til fordel for dalene og de ugunstigt stillede 
områder i Industrial South Wales. 
Fordeling på de enkelte sektorer 
Fordelingen af de samlede udgifter på de vigtigste udgiftskategorier er som følger: 
Produktion (industri og service, SMV, turisme og støtteinfrastruktur) 
1 038 mio. ECU (48%) 
Menneskelige ressoucer (uddannelse, beskæftigelsesstøtte, uddannelsescentre, udstyr og 
F&U) 
755 mio. ECU (35%) 
189 mio. ECU (9%) Planlægning og retablering (industriområder og byområder) 
Miljøbeskyttelse (rene teknologier, genbrug osv.) 
138 mio. ECU (7%) 
Teknisk bistand 22 mio. ECU (1%) 
* * * * 
17 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 111 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 13 
Katalogmimmer : CB-CO-95-130-DA-C 
ISBN 92-77-87247-0 
Kontoret far De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg