BEGRUNDELSE

1. BAGGRUND FOR FORSLAGET

1.1. General baggrund Schweiz har lige fra Galileoprogrammets begyndelse været en af EU's nærmeste tredjelandssamarbejdspartnere i programmet. Schweiz har bidraget politisk, teknisk og finansielt til alle faser af Galileoprogrammet gennem sit medlemskab af Den Europæiske Rumorganisation (ESA) og sin uformelle deltagelse i årenes løb i Galileospecifikke forvaltningsstrukturer inden for EU. Denne aftale skal formalisere og udbygge denne tætte integration af Schweiz i de europæiske GNSS-programmer. Uden denne aftale ville der være usikkerhed om arten af samarbejdet på områder som sikkerhed, eksportkontrol, standardisering, certificering og radiofrekvensspektrum. Desuden giver aftalen EU mulighed for at fastlægge de overordnede principper, herunder beskyttelsesforanstaltninger inden for sikkerhed og eksportkontrol.

1.2. Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Samarbejdet med Schweiz i Galileo vil blive fastlagt i vedlagte aftale med henblik på at tilvejebringe en paraply for samarbejdet, herunder principperne for det fremtidige samarbejde, samt supplerende bestemmelser om samarbejdet inden for sikkerhed, standardisering og certificering.

1.3. Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål Forslaget er i overensstemmelse med EU's politik om i de europæiske GNSS-programmer at integrere visse tredjelande, der er medlem af ESA og derfor har deltaget i Galileo- og Egnosprogrammerne fra begyndelsen. Desuden underbygger det Kommissionens mål om at styrke EU-aspektet i samarbejdet om politikker, der er relevante for ikkespredning.

2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE

2.1. Høring af interesserede parter

Høringsmetoder, hovedmålgrupper og deltagernes generelle profil Rådets særlige udvalg, medlemsstaternes myndigheder og Schweiz er blevet hørt på bilaterale møder, såvel i fasen med forhandlingsdirektiverne som under selve forhandlingerne. Respondenterne var bl.a. tekniske eksperter, sikkerhedseksperter og transporteksperter fra EU's medlemsstater og de schweiziske myndigheder, udenrigs-, forsvars- og indenrigsministerierne, ESA og de nationale rumorganisationer.

Sammenfatning af svarene og af, hvordan der er taget hensyn til dem De nævnte interessenter har støttet den tætte integration af Schweiz i samarbejdet om europæiske GNSS-programanliggender og understreget, hvor vigtigt det er at inddrage spørgsmål om f.eks. sikkerhed og eksportkontrol i aftalen.

2.2. Ekspertbistand

Relevante videnskabelige områder/ekspertområder Rumteknologi/jordbaserede anlæg, sikkerhed/industriel og statslig sikkerhed, informationssikkerhed og international ret/privilegier og immuniteter.

Metodevalg Møder og udveksling af oplysninger.

De vigtigste af de hørte organisationer/eksperter EU's medlemsstaters ministerier og rumorganisationer, ESA og rumfartsindustrien.

Sammendrag af indkomne og anvendte udtalelser Der er ikke peget på potentielt alvorlige risici med uoprettelige følger.

Der var bred enighed om aftalens principper for samarbejdet og målet om en tæt integration af Schweiz i programmet, herunder landets rettigheder og tilsvarende forpligtelser.

Tiltag til at gøre ekspertrådgivningen offentligt tilgængelig Eksperternes konklusioner er endnu ikke offentligt tilgængelige.

2.3. Konsekvensanalyse Aftalen skal sikre, at Schweiz inddrages nøje i opbygnings- og driftsfasen af Galileo og Egnos-programmerne. Disse to initiativer rummer betydningsfulde erhvervsmæssige, økonomiske og strategiske elementer. Styringen af de europæiske GNSS-programmer er blevet ændret i forordning (EF) nr. 683/2008, hvor fokus er flyttet fra et offentligt-privat partnerskab til, at Unionen forvalter programmerne og ejer systemerne. Denne udvikling og indholdet af det sikkerhedsrelaterede samarbejde kræver formelle regulerende foranstaltninger. Der blev derfor undersøgt tre valgmuligheder for at nå dette mål. Den første var en associering af Schweiz til programmet gennem et specifikt internationalt samarbejdsorgan (Galileos internationale organ), som skulle samle alle tredjelande med interesse for Galileo. Efter langvarige drøftelser med Schweiz og andre tredjelande, såsom Norge, om dette organ blev denne mulighed forkastet. Schweiz mente sig urimeligt behandlet ved at blive sidestillet med betydeligt mindre integrerede tredjelande uden for Europa, som ikke bidrager finansielt til programmet. Den anden valgmulighed var indgåelsen af vedlagte aftale. Dette gjorde det muligt i praksis at styrke bestemmelserne om sikkerhed og eksportkontrol og fastsætte principper og budskaber, der kan bane vej for et gensidigt fordelagtigt samarbejde på langt sigt, samt skaffe yderligere finansiering. Den tredje valgmulighed ville have været ikke at træffe nogen foranstaltninger overhovedet. Dette ville have ført til usikre relationer med Schweiz vedrørende GNSS.

3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET

3.1. Resumé af forslaget Kommissionen foreslår Rådet, at det giver bemyndigelse til undertegnelse og foreløbig anvendelse af en samarbejdsaftale om de europæiske satellitnavigationsprogrammer mellem EU, dets medlemsstater og Schweiz. Den foreløbige anvendelse af de elementer af aftalen, der falder ind under EU's kompetence, er en nødvendig foranstaltning for at fremskynde anvendelsen af aftalen og for at modtage det schweiziske finansielle bidrag til programmerne.

3.2. Retsgrundlag Artikel 172, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a), og artikel 218, stk. 8, første afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

3.3. Nærhedsprincippet Nærhedsprincippet finder anvendelse, for så vidt som forslaget ikke hører ind under EU's enekompetence.

Forslagets mål kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne af følgende grunde.

Galileoprogrammet, hvis samlede omkostninger anslås til adskillige mia. EUR, er et europæisk initiativ, som ingen enkeltstat er villig til at finansiere alene. Indholdet af den foreslåede aftale kan ikke begrænses til en enkelt medlemsstat eller en gruppe af medlemsstater, men berører EU som helhed og har endda i visse henseender global virkning.

Den industrielle og tekniske viden i rumfartssektoren er spredt over adskillige europæiske lande, herunder Schweiz, og der er ikke noget enkelt land, der mestrer alle aspekter. Uden en koordineret indsats og informationsdeling vil der være en øget risiko for at aftale løsninger med Schweiz, der ikke er optimale. Fejl på sikkerhedsområdet kan gå ud over forsyningssikkerheden med hensyn til eksportkontrollerede komponenter til de europæiske GNSS-programmer. Dette ville øge omkostningerne ved programmerne.

De europæiske GNSS-systemers størrelse og kompleksitet kræver centraliserede og enkle forvaltningsstrukturer og klare grænseflader mellem EU og tredjelandene. Et vidtforgrenet netværk af bilaterale forbindelser med Schweiz ville indebære en høj risiko for ineffektivitet, forsinkelser og modstridende forhold, hvilket i et industrielt projekt hurtigt vil udmønte sig i højere omkostninger, som EU-budgettet skal dække. Medlemsstater, der optræder alene, har desuden ringere chance for at fastlægge principper og betingelser over for Schweiz, end de har gennem et samarbejde.

Aftalen er begrænset til de fælles principper og forpligtelser i et samarbejde og til de specifikke spørgsmål, der udgør en del af de EU-ejede GNSS-programmer. Aftalen bygger på eksisterende kompetencer i medlemsstaterne (f.eks. inden for eksportkontrol og udveksling af følsomme oplysninger) i forbindelse med gennemførelsen af de fleste af aftalens bestemmelser.

Forslaget er derfor i overensstemmelse med nærhedsprincippet.

3.4. Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende årsager.

Aftalen, som er et traditionelt, velkendt instrument i internationale forbindelser, er udformet i samarbejde med eksisterende ekspertarbejdsgrupper og skal godkendes i de bestående beslutningstagningsstrukturer. Den indeholder ikke bestemmelser om nye administrative strukturer.

3.5. Reguleringsmiddel/reguleringsform

En international aftale er det eneste instrument, som sikrer sammenhæng på tværs af hele EU i forbindelserne med Schweiz vedrørende satellitnavigation. Ensartethed i anvendelsen er særligt vigtigt for sikkerheden, der udgør en væsentlig del af aftalen. Samtidig giver aftalen en vis fleksibilitet med hensyn til gennemførelsen af foranstaltninger inden for især standardisering og certificering, hvor medlemsstaterne er nøgleaktører i de internationale organisationer. Traktaten giver ikke andre reelle valgmuligheder for at regulere forbindelserne med et tredjeland.

4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET

Forslaget har kun positive virkninger for EU-budgettet. Schweiz vil bidrage finansielt til de europæiske GNSS-programmer efter samme model som for den schweiziske deltagelse i EU's syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FP7). Den faktor, det schweiziske bidrag beregnes efter, fremkommer som forholdet mellem det schweiziske bruttonationalprodukt i markedspriser og summen af bruttonationalprodukterne i markedspriser for medlemsstaterne i Den Europæiske Union.

5. FAKULTATIVE ELEMENTER

Forslaget omfatter en klausul om fornyet gennemgang.

2012/0231 (NLE)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om indgåelse af samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Det Schweiziske Forbund på den anden side om de europæiske satellitnavigationsprogrammer

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 172, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til Europa-Parlamentets godkendelse[1], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ved sin afgørelse af 29. juni 2010 gav Rådet Kommissionen bemyndigelse til at indlede forhandlinger med Schweiz om udformning af en samarbejdsaftale om satellitnavigation.

(2) Kommissionen har forhandlet samarbejdsaftalen om de europæiske satellitnavigationsprogrammer med Schweiz (i det følgende benævnt "aftalen") i overensstemmelse med de forhandlingsdirektiver, som er godkendt af Rådet.

(3) Denne samarbejdsaftale gør det muligt for Schweiz at deltage i de europæiske satellitnavigationsprogrammer. Til gengæld vil Schweiz bidrage finansielt til programmerne.

(4) Aftalen blev undertegnet på Unionens vegne den […] med forbehold af dens mulige indgåelse på et senere tidspunkt, og de elementer i aftalen, der henhører under Unionens kompetence, er blevet anvendt foreløbigt fra den [….] i afventning af dens ikrafttrædelse.

(5) Aftalen bør godkendes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Samarbejdsaftalen om de europæiske satellitnavigationsprogrammer mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Schweiz godkendes herved på Unionens vegne.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet udpeger den person, som på Den Europæiske Unions vegne er beføjet til at deponere aftalens godkendelsesinstrument med henblik på at udtrykke Den Europæiske Unions samtykke til at blive bundet af aftalen.

Artikel 3

Den holdning, Unionen skal indtage i det blandede udvalg og de grupper, der er nævnt i artikel 20, stk. 4, i aftalen, vedtages af Rådet på forslag fra Kommissionen.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

FINANSIERINSOVERSIGT TIL FORSLAG, SOM ALENE INDVIRKER PÅ BUDGETTETS INDTÆGTSSIDE

1. FORSLAGETS BETEGNELSE

SAMARBEJDSAFTALE MELLEM DEN EUROPÆISKE UNION OG DENS MEDLEMSSTATER PÅ DEN ENE SIDE OG DET SCHWEIZISKE FORBUND PÅ DEN ANDEN SIDE OM DE EUROPÆISKE SATELLITNAVIGATIONSPROGRAMMER.

2. BUDGETPOSTER

Kapitel: 66

Artikel: 660

Punkt: 6 600

Budgetteret beløb for det pågældende år: p.m.

3. FINANSIELLE VIRKNINGER

Forslaget har ingen finansielle virkninger for udgifterne, men har følgende finansielle virkninger for indtægterne:

(i mio. EUR)

|| ||

Budgetpost || Indtægt || 12-måneders-periode fra || 2012

Artikel 660, punkt 6 600 || Andre formålsbestemte bidrag og tilbagebetalinger — formålsbestemte indtægter || 1.1.2012 || 20 000 000

Efter foranstaltningens iværksættelse

|| 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || …

Artikel 660, punkt 6 600 || 40 000 000 || 20 050 870 || Beregnes senere || Beregnes senere || Beregnes senere

4. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

5. ANDRE BEMÆRKNINGER

(a) Denne samarbejdsaftale mellem EU og Schweiz om GNSS er af ubestemt varighed. Det schweiziske finansielle bidrag til de europæiske satellitnavigationsprogrammer beløber sig for perioden 2008-2013 til 60 000 000 EUR og for 2014 til 20 050 870 EUR.

(b) Det schweiziske finansielle bidrag vil blive beregnet på grundlag af den proportionalitetsfaktor, der er beskrevet i aftalens artikel 18. For perioden 2008-2013 anvendes denne proportionalitetsfaktor på beløbet 3 005 mio. EUR. Fra 2014 og frem vil samme proportionalitetsfaktor blive anvendt på de årlige budgetbevillinger til de europæiske satellitnavigationsprogrammer.

[1] Udtalelse afgivet den ...