EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af Horisont Europa – rammeprogrammet for forskning og innovation og om reglerne for deltagelse og formidling EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation RÅDETS FORORDNING om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskabs forsknings- og uddannelsesprogram for perioden 2021-2025, som komplementerer Horisont Europa – rammeprogrammet for forskning og innovation

Godt 90 % (3 414) af undersøgelsens respondenter angav, at de har erfaringer med Horisont 2020-programmet. De, som rapporterede at have erfaring med Horisont 2020, har også været i berøring med de europæiske struktur- og investeringsfonde (22 %), EU-sundhedsprogrammet (9 %) og programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (8 %).

Spørgeskemaet omfattede både åbne og lukkede spørgsmål om de politiske udfordringer, nærhedsprincippet og EU-merværdi, programmets målsætninger og hindringerne for at nå dem, mulighederne for forenkling og synergier mellem programmerne. De interesserede parter kunne ligeledes indsende positionspapirer. Der blev indgivet mere end 4 000 svar, og 94 % af respondenterne omtaler EU's støtte til FoI. Disse respondenters svar blev underkastet en nærmere analyse, jf. nedenstående.

Målet med høringen var at samle synspunkterne hos interesserede borgere og andre parter om udformningen af Horisont Europa, EU's rammeprogram for forskning og innovation for perioden efter 2020. Som forberedelse foretog Kommissionen en kortlægning af de vigtigste interesserede parter, der dækker EU- og paraplyorganisationer og institutioner, som er aktive inden for dette politiske område. For at imødekomme forskellige informationsbehov omfattede høringsaktiviteterne også konferencer med interesserede parter og arrangementer, målrettede workshops, ekspertgrupper, en offentlig onlinehøring og en analyse af de positionspapirer, der blev indsendt til Europa-Kommissionen. Der er brugt både kvalitative og kvantitative metoder til at analysere de interesserede parters input.

Tilskud betragtes som det eneste acceptable finansieringsinstrument for offentlige og almennyttige enheder. De bør forblive den primære finansieringsmåde. Finansielle instrumenter kan spille en supplerende rolle for aktiviteter tæt på markedet. Der er brug for klare processer, og et muligt valg af finansieringsinstrumenter bør ikke føre til større kompleksitet.

Centrale støtteteknologier spiller en afgørende rolle for Europas industrielle konkurrenceevne og evne til at tackle samfundsmæssige udfordringer, og fortjener også i fremtiden at spille en fremtrædende rolle.

Der er stor tilfredshed med Horisont 2020's struktur med tre søjler, om end der er brug for bedre sammenhæng mellem søjlerne for i højere grad at dække hele videnskæden.

Samarbejde et det eksempel, der oftest gives på den EU-merværdi, som EU-programmerne og fondene har i forhold til medlemsstaternes indsats. Forskningsorganisationer, nationale offentlige myndigheder og enkeltpersoner nævner oftere samarbejde end andre interesserede parter. Erhvervslivet og industrien, andre interesserede parter og enkeltpersoner fokuserer på den anden side oftere på at maksimere konkurrencen. Sideløbende bemærker internationale organisationer, universiteter og regionale offentlige myndigheder oftere end andre interesserede parter, at øget mobilitet er en merværdi ved EU-programmerne og -fondene. De interesserede parter ser også nye markeder, forskellige netværk og partnerskaber, samling af ressourcer og øget synlighed som faktorer, der giver en betydelig merværdi til EU's programmer og fonde.

Ifølge de fleste interesserede parter er "for komplekse procedurer, der medfører store administrative byrder og forsinkelser" den største hindring for, at det nuværende program kan nå sine målsætninger. Andre hindringer, der fremhæves, er "mangel på fleksibilitet til at reagere på uforudsete situationer", "manglende synergier mellem EU's programmer/fonde" og "vanskeligt at kombinere EU-indsatsen med andre offentlige indgreb og privat finansiering".

Godt 61 % af respondenterne mener, at "fremme FoI i EU" er en politisk udfordring, der i meget høj grad eller i rimelig grad er blevet tacklet, mens 35 % mener, at den kun i en vis grad er blevet tacklet. Der kan gøres mere for at tage hånd om arbejdsløshed og sociale uligheder: Blot 14 % af respondenterne mener, at der tages ordentligt hånd om denne udfordring.

Et stærkere fokus på bottom-op-indkaldelser er nødvendigt for at støtte idéer og løsninger på fremtidige samfundsmæssige behov, samtidig med at der skal være en passende balance med top-down-indkaldelserne om strategiske prioriteter.

§Foranstaltninger, der skal incitere til en udvidelse af deltagerkredsen

Der er gentagne opfordringer til øget støtte til opfyldelse af målsætningen om en udvidelse af deltagerkredsen, hvilket bør give yderligere incitament til nationale investeringer og kapacitetsopbygning. En bedre tilknytning til strukturfondene ville hjælpe med at udbrede topkvalitet. Geografiske kvoter for EU-programmet vil imidlertid fjerne fokus fra topkvaliteten.

§Samarbejdsprojekter i mindre skala

Størstedelen af de interesserede parter, der kommenterer projekternes størrelse, støtter op om en berettiget balance mellem store og små projekter. Budgettærsklen går fra mindre end 3 mio. EUR til mindre end 8 mio. EUR. Små og mellemstore samarbejdsprojekter giver juniorforskere og nye aktører (som eksempelvis opstartsvirksomheder og unge virksomheder) gode muligheder for at deltage — navnlig dem, der kommer fra medlemsstater, som indtil videre har været mindre engageret. Mindre projekter kan også være et godt udgangspunkt for at udforske lovende områder og foretage mere risikobetonet forskning og således fremme originalitet og kreativitet.

§Definition af FoI-missionerne som ambitiøse, men gennemførlige, og med store virkninger

Generel støtte til missioner, navnlig hvad angår potentiel samfundsmæssig relevans, og forbedre virkningerne og synligheden af EU's FoI. Missioner bør være begrænset i antal, lette at formidle, have et konkret budget og tidsplan, have potentiale til banebrydende virkninger og give EU en klar merværdi. Tværfaglighed bør være omdrejningspunkt og skal gøres mulig via ikkebindende indkaldelser af forslag. Borgerengagement gennem missioner anses for meget vigtig. Alle EU's institutioner understreger vigtigheden af i højere grad at inddrage borgerne og maksimere virkningerne af rammeprogrammet.

§Planlægge og skabe sammen med borgerne

Det er afgørende med større åbenhed i fastsættelsen, udformningen og evalueringen af EU's forsknings- og innovationsdagsorden. Programmet skal være bedre til at tage hånd om borgernes bekymringer — f.eks. via "samfundsmæssige modenhedsniveauer", der har til formål at øge de samfundsmæssige virkninger. De interesserede parter understreger også behovet for at øge den videnskabelige kommunikation såvel som for at fremme projekter vedrørende udvikling af mere ambitiøse kommunikationsstrategier under inddragelse af alle typer medier. De lægger særlig vægt på at sikre, at de udpegede missioner kommunikeres klart og udbredes til samfundet.

§Styrkelse af den rolle, samfundsvidenskab og humaniora spiller

Samfundsvidenskab og humaniora spiller en stor rolle for håndteringen af samfundsmæssige udfordringer og gennemførelsen af missioner og bør afspejles bedre i udformningen af fælles indkaldelser inden for EU's FoI-program.

§Det Europæiske Innovationsråd bør forenkle støtten og fungere som en bedre drivkraft

Der er bred opbakning til konceptet, men det fremhæves også, at det ikke skal give et ekstra forvaltningslag. Det bør i stedet sørge for at afdække mangler samt koordinere og forenkle den eksisterende række af EU-finansieringsordninger for innovation og teknologi. Støtte til innovative SMV'er og opstartsvirksomheder er afgørende, navnlig med hensyn til at stimulere vækst, så Innovationsrådet bør tage højde for de erfaringer, der er gjort med Horisont 2020's SMV-instrument. Der er delte holdninger blandt de interesserede parter om, hvorvidt den eksisterende ordning med SMV-instrumentet har været en succes. Nogle mener, at programmet er en af Horisont 2020's helt store præstationer, mens andre er meget mere kritiske og påpeger den store overtegning og tvivler på, at finansiering af enkeltvirksomheder giver EU-merværdi. Endelig bør Det Europæiske Innovationsråd ikke føre til, at fokus fjernes fra trinvis innovation.

Fremme internationalt samarbejde for at tackle globale udfordringer

Mange interesserede parter har gjort sig overvejelser om det internationale samarbejde, herunder ca. 70 % af alle medlemsstater, som har indsendt positionspapirer. Samarbejdet med lande uden for Europa bør styrkes og gøres lettere under gensidige ordninger for at modvirke det konstaterede fald i den internationale deltagelse i Horisont 2020 og for at styrke Europas globale tilstedeværelse via forskningsdiplomati. Nogle få interesserede parter nævner, at forsknings- og innovationsresultater først bør udnyttes i Europa. Det er foreslået, at EU kan vedtage lovgivning, som tilskynder de interesserede parter, der udfører forskning primært finansieret af offentlige EU-midler, til primært at udnytte resultaterne af denne forskning i Europa.

Bedre ressourcer og støtte til åben videnskab

Der bør være fri brugsret til data og viden, der stammer fra EU-finansierede projekter, og FAIR-dataprincipperne skal overholdes. Der bør fortsat være fravalgsmuligheder i pilotprojektet om fri adgang til forskningsdata, navnlig for industrien. Tendensen med åben videnskab kræver nye citeringsprincipper og akademiske belønningssystemer samt forbedrede færdigheder inden for håndtering af forskningsdata. Visse interesserede parter nævner også den europæiske åbne forskningscloud og udtrykker i de fleste tilfælde deres støtte til initiativet.

Forenkling af forsknings- og innovationsstøttelandskabet

Det eksisterende EU-finansieringslandskab for forskning og innovation anses for at være alt for komplekst, og der bør være en bedre overensstemmelse og konkrete forbindelser mellem programmerne. Ordninger eller initiativer, som ikke giver resultater, bør afsluttes. EIT får positive kommentarer med på vejen og ses som et forsøg på at integrere alle sider af videntrekanten og skabe grænseoverskridende innovationsnetværk som "rigtige paneuropæiske aktører". De interesserede parter erkender dog, at EIT's VIF'er er med til at sprede FoI-instrumenterne og opfordrer til, at der formuleres en klar merværdi og komplementaritet med andre instrumenter.

Det er svært, men afgørende at skabe synergier med andre EU-programmer