DA    DA DA 
 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 23.7.2010 
SEK(2010) 934 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til 
 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om typegodkendelseskrav til landbrugskøretøjer  
  
Resumé af konsekvensanalysen 
{KOM(2010) 395} 
{SEK(2010) 933} 
 
DA 2   DA RESUMÉ 
I løbet af de seneste 35 år er der med udgangspu nkt i et grundlæggende dokument om harmonisering 
(direktiv 74/150/EØF) blevet udviklet et typegodken delsessystem for landbrugskøretøjer, der sikrer 
passende grænser for færdselssikker hed og miljøbeskyttelse. Nu skal det moderniseres, rationaliseres, 
forenkles og gennemføres.  
1. P ROBLEMAFGRÆNSNING  
Kommissionen har identificeret tre hovedproblemer i forbindelse med de nuværende bestemmelser om 
typegodkendelse af landbrugskøretøjer: 
1.1. Mangel på juridisk og lovgivningsmæ ssig klarhed samt byrdefuld forvaltning 
Det eksisterende system for landbrugskøretøjer anses for at være for komplekst, hvilket indebærer, at der er 
plads til forenkling og international harmonisering. Det fo rudsættes, at dette forslag i princippet ikke omfatter 
en stramning af eksisterende tekniske krav.  
Typegodkendelsessystemet for landbrugskøretøjer har udvi klet sig indholdsmæssigt i de seneste 35 år: fra 
at være et system baseret på eksisterende nationa le krav og designet til at tillade fri handel mellem 
medlemsstaterne til at være et system baseret på  obligatorisk typegodkendelse af hele køretøjer (WVTA) 
for de fleste køretøjsklasser med henblik på at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed 
og sikkerhed samt miljøet.  
Herudover indeholder mange direktiver henvisninger til internationale regulativer og standarder, f.eks. fra 
FN/ECE, der skal ændres. I sidste instans fører uensartetheden i de forskrifter, der vedrører 
typegodkendelse af landbrugskøretøjer, til en mangel på juridisk og lovgivningsmæssig klarhed. Industrien 
og myndighederne skal have kendskab til omkring 60 dire ktiver og sikre sig, at de er opmærksomme på og 
anvender eventuelle ændringer til internationale standar der. Det kan være en byr defuld proces og resultere 
i yderligere omkostninger for myndighederne og industr ien. Denne situation er navnlig et problem for 
SMV'er, der opererer på dette marked.  
Som en generel ramme er typegodkendelsessystemet ane rkendt som et effektivt middel til at tackle 
forskellige aspekter (færdsels- og arbejdssikker hed samt miljø). Mange in teressenter har opfordret 
Kommissionen til at forenkle de lovgivningsmæssige rammer for at opnå en mindre byrdefuld og mindre tidskrævende tilgang til typegodkendelse.
 
1.2. Ressourcekrævende gennemførelse uden merværdi 
Rammedirektivet og dets særskilte dire ktiver omfatter tekniske krav, der skal overholdes ved udstedelse af 
EF-typegodkendelse. De dispositive best emmelser i direktiverne og bilagene hertil er meget detaljerede og 
overlader stort set ikke noget spillerum til medlem sstaternes skøn ved gennemførelsen heraf. Derfor 
henviser nogle medlemsstater direkte til disse direktiv er, mens andre udarbejder helt ny lovgivningstekst, 
der skal gennemføre disse krav korrekt.  
Ved gennemførelsen heraf anvendes der ressourcer hos de nationale myndigheder, uden at der opnås 
nogen merværdi med hensyn til sikkerhed eller miljøbeskyttelse.  
1.3. Det indre markeds funktion 
Kravene i henhold til rammedirektivet har været obligatoriske  siden 1. juli 2005 for alle nye typer af traktorer 
i klasse T1, T2 og T3 og vil være obligatoriske for alle  nye traktorer i disse klasser fra 1. juli 2009. For de 
resterende klasser af køretøjer (T4, T5, C, R og S)  er EF-typegodkendelse af hele køretøjer endnu ikke 
obligatorisk. For bestemte klasser er den valgfri, dvs. efter fabrikanternes valg. For andre er det endnu ikke 
alle særlige krav, der er harmoniseret på EU-plan, og der foreligger således endnu ikke nogen EF-
typegodkendelse af hele køretøjer.  
 
DA 3   DA En anden faktor, der skal tages i betragtning, når der skal væl ges mellem forskellige alternativer, er, 
hvorvidt gennemførelsen ville være for dyr for SMV'er , f.eks. trailerproducenter og slutbrugere, hvis det 
bliver på et obligatorisk  grundlag. Et alternativ kunne være at gennemføre sættet af krav, men lade 
typegodkendelsen af hele køretøjer være valgfri  (efter fabrikantens valg) for disse klasser, og således give 
de (større) industrier, der har fordel heraf, mulighed  for fuld EF-typegodkendelse af hele køretøjer (eller 
komponenttypegodkendelse). Det kan være en ulempe, at medlemsstaterne kan være nødsaget til at 
opretholde et sæt af nationale regler og krav parall elt med den fællesskabsforordning, der nu foreslås. Det 
bør også overvejes, hvorvidt obli gatorisk EF-typegodkendelse af hele køretøjer er ønskelig ud fra et 
sikkerheds- og miljøbesky ttelsesmæssigt synspu nkt (så meget desto mere so m krav til udstødningsgasser 
allerede er obligatoriske for alle traktorer).  
2. A NALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET  
Forud for etableringen af en EU-typegodkendelse for l andbrugskøretøjer blev der udarbejdet forskrifter på 
medlemsstatsplan. Medlemsstaternes forskrifter var ofte forskellige, og fabrikanter, der opererede på flere 
markeder, var derfor nødsaget til at indrette deres produktion efter den medlemsstat, som deres produkter 
skulle sælges i, og de fik derfor testet deres kø retøjer i hver enkelt medlemsstat, hvilket var både 
tidskrævende og dyrt. Forske llige nationale regler udgjorde således en handelsbarriere (f orskelligt design, 
produktion, distribution, eftersalg i hvert land) og havde en negativ virkning på etableringen af det indre 
marked og dets funktion.  
Som følge heraf var det nødvendigt at fastlægge standarder på EU-plan for bestemte områder (f.eks. 
færdselssikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og m iljøbeskyttelse). Rammedirektivet 2003/37/EF, der er 
baseret på EF-traktatens artikel 95, blev udarbejdet med henblik herpå og ha r til formål at etablere et indre 
marked samtidig med at sikre et højt beskyttelsesniv eau vedrørende sundhed, sikkerhed og miljø. Et sådant 
rationale er fortsat gældende i dag, hvor der er behov  for at iværksætte fællessk abshandling for at undgå en 
opdeling af det indre marked og for at sikre et hø jt og ens niveau i hele EU. Enhver ændring i dette 
retsgrundlag vil blive vurderet med hensyn til det s overholdelse af nærhedsprincippet i henhold til EF-
traktatens artikel 5.  
3. EU- INITIATIVETS MÅLSÆTNINGER  
3.1. Generelle mål Forenklingstiltaget svarer til Kommissionens forpligtels e til at handle i overensstemmelse med principperne 
om Bedre Regulering. Forenklingen af de lovgivningsm æssige rammer for typegodkendelse af køretøjer er 
desuden i overensstemmelse med anbefa lingerne fra CARS 21-ekspertgruppen
1, som heri samlede 
forskellige interessenters forventninger. Denne pr oces finder nu anvendelse i forbindelse med 
landbrugskøretøjer med henblik på at tage fat på de problemer, som Kommissionen har identificeret på 
basis af en høring af interessenterne. Det generelle form ål med forenklingstiltaget er således en reduktion 
af den juridiske uklarhed, fjernelsen af ressou rcekrævende gennemførelser og en udvikling hen imod en 
bedre dækning af disse landbrugskøret øjer med EU's typegodkendelsessystem.  
3.2. Målsætning 1: Forenkling af eksisteren de regelværk (ved ophævelse af eksisterende 
direktiver). 
Den nuværende lovgivningsarkitektur er meget fragm enteret, hvor der anvendes et rammedirektiv, 23 
detaljerede tekniske direktiver, 36 æ ndringsdirektiver og et helt tilsvarende sæt af gennemførelser i de 
nationale lovgivninger. Formålet med forenklingstiltaget er at få denne kompleksitet frem i lyset og vurdere, 
hvilken reguleringstilgang der kan gøre det muli gt at gennemføre mindre tidskrævende og mindre 
byrdefulde tilpasninger til den tekniske udvikli ng. En mere klar, struktureret og sammenhængende 
lovgivning ville også være i overen sstemmelse med forpligtelsen vedrør ende Bedre Regulering, der er et 
vigtigt mål for Kommissionen.  
                                                 
1 En konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. århundrede 
http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/ pagesbackground/compe titiveness/cars21.htm 
 
DA 4   DA 3.3. Målsætning 2: Forbedret lovgivningskapacitet for fremtidige regelværk (med den nye 
todelte fremgangsmåde ved hjælp af henvisninger til internationale standarder) 
En anden del af forenklingstiltaget er fjernelsen af tekn iske detaljer i EF-direktiver ved at erstatte dem med 
henvisninger til standarder, som er fastsat af andre internationale organisationer såsom FN/ECE, OECD, 
CEN/CENELEC og ISO, der er bred t anerkendt i og uden for EU. En betingelse herfor er, at sådanne 
standarder skal svare til be skyttelsesniveauet i henhold til de nuværende direktiver.  
3.4. Målsætning 3: Gennemførelse af det indre marked 
EF-typegodkendelsessystemet af hele køretøjer i henhold t il rammedirektivet, selv om det i princippet er 
fastsat, er ikke obligatorisk for klasserne T4, T5, C, R og S, men ifølge dire ktivteksten kan fabrikanterne 
frivilligt ansøge om EF-typegodkendelse (hele køretøjet) for køretøjer i disse klasser. Der er imidlertid endnu 
ikke fastsat tekniske krav for mange af disse klasse r, og muligheden for at opnå en EF-typegodkendelse af 
hele køretøjer er derfor fortsat teoret isk, uanset hvad der er fastsat i direktivet: køretøjer i disse klasser kan 
kun opnå en typegodkendelse af hele køretøjet i henhold til national lovgivning. Heraf følger, at det samme 
køretøj eventuelt skal have en typegodkendelse fra fl ere medlemsstater for at kunne få adgang til de 
forskellige nationale markeder. Forenklingstiltaget er en  mulighed for at gennemføre de lovgivningsmæssige 
rammer i EU for disse klasser af køretøjer, således at f abrikanterne kan få fordel af ét EU-system, der giver 
adgang til hele det europæiske marked.  
4. POLITISKE VALGMULIGHEDER  
For disse målsætninger blev følgende valgmuligheder evalueret: 
4.1. Forenkling I: Forenkling af eksisterende  regelværk (ved ophævelse af eksisterende 
direktiver) 
a) Valgmulighed 1: Ingen politikændring  
Der sker ingen ændring af det eksisterende retsgr undlag: rammedirektivet definerer fortsat EF-
godkendelsessystemet, mens tekniske krav stadig fastlægges i særskilte direktiver, der kræver 
gennemførelse i de nationale lovgivninger. Ændringsdi rektivet ville desuden kræve gennemførelse via 
nationale retsakter.  
b) Valgmulighed 2: Erstatte nuværende retsgrundlag med 2 forordninger  
De nuværende direktiver ville blive ophævet. Et nyt moderdirektiv, der vedtages ved den fælles 
beslutningsprocedure, ville indeholde grundlæggen de krav i EF-typegodkendelsessystemet, mens samtlige 
detaljerede krav ville blive samlet i én gennemførelses forordning, som vil være nemmere at tilpasse og 
ajourføre i fremtiden ved hjælp af udvalgsproceduren.  
c) Valgmulighed 3: Erstatte det nuværende rets grundlag med et begrænset antal af tematiske 
forordninger  
Som anført under valgmulighed 2, men de detaljerede teknis ke krav ville blive samlet i f.eks. tre tematiske 
gennemførelsesforordninger, der er vedtaget ved hjæl p af udvalgsproceduren. Kravene kan inddeles efter 
sammenhængende blokke under miljømæssige aspekter, færdselssikkerhedsaspekter og 
arbejdssikkerhedsmæssige aspekter2. 
Mens der er en forholdsvis lille forskel mellem valgmulighe d 2 og 3, er der en væsentlig forskel i forhold til 
valgmulighed 1. Ved at skifte fra dire ktiver til forordninger som lovgivningsinstrument vil valgmulighed 2 og 3 
afskaffe behovet for medlemsstaternes gennemførelse heraf og behovet for Kommissionens 
gennemførelseskontrol, og alle forskelle mellem nationale gennemførelsesretsakter ville undgås. Med 
indførelsen af den todelte fremgangsmåde kunne medlov giveren koncentrere sig om spørgsmål, der skal 
afgøres af Rådet og Parlamentet, mens tekniske  og administrative detaljer kunne uddelegeres til 
                                                 
2 På nuværende tidspunkt er der endnu ikke fastsat noget nøjagtigt antal af gennemførelsesforordninger. 
 
DA 5   DA Kommissionen uden at miste kontrol (forskriftspr oceduren med kontrol ville være den gældende 
udvalgsprocedure, der sikrer medlov giverens endelige kontrol også i forbindelse med komitologiretsakter).  
4.2. Forenkling II: Forbedret lovgivningskapacitet for fremtidige regelværk (med den nye todelte 
fremgangsmåde ved hjælp af henvisninger til internationale standarder) 
a) Valgmulighed 1: Ingen politikændring  
Der sker ingen ændring af det nuværende retsgrundlag, hv or krav og testprocedurer skal følges i henhold til 
de 24 særskilte direktiver. 
b) Valgmulighed 2: Anvendes ved eventuel le henvisninger til FN/ECE-regulativer  
Ligesom det er blevet indført for motorkøretøjer i den generelle sikkerhedsforordning, hvor tilsvarende 
tekniske standarder er blevet defineret af FN/ECE , bør bestemmelserne i EF-direktiverne ophæves og 
erstattes af en henvisning til disse internationale standarder. Denne valgmulighed kan antage forskellige 
former, der skal vurderes:  
– Fulde henvisninger, hvor teksten er ko pieret i sin helhed og offentliggjort af EU 
– Enkle faste (statiske) henvisninger, hvor EF -lovgivningen har forbindelse til et dateret 
internationalt regulativ 
– Generelle (dynamiske) henvisninger, hvor EF-l ovgivningen har forbindelse til et regulativ fra 
et internationalt standardiseringsorgan, men uden datoangivelse (åben for ajourføring). 
– For så vidt angår retssikkerhed og kontro l over EU-lovgivningen, synes sidstnævnte 
mulighed (dynamisk henvisning) at være ua cceptabel; den blev således ikke analyseret 
yderligere. 
c) Valgmulighed 3: Anvende henvisninger til a lle relevante internationale standarder  
Den samme som valgmulighed b), men der kan ikke ske henvisning til OECD,  CEN/CENELEC og ISO. 
OECD har indført koder i forbindelse med det såkaldte ROPS-system, som ikke er til rådighed fra FN/ECE; i 
relation til andre forhold findes der k un standarder fra CEN/CENELEC eller ISO.  
4.3. Gennemførelse af det indre marked 
a) Valgmulighed 1: Ingen politikændring  
Der vil ikke ske nogen ændring af anvendelsesområdet  for rammedirektivet, og EF-typegodkendelsen af 
hele køretøjer forbliver valgfri, men er reelt ikke t il rådighed for klasserne T4, T5, C, R og S. Uden nogen 
tilpasning til tekniske krav, skal de forskellige nat ionale typegodkendelseskrav overholdes for at opnå 
nationale typegodkendelser og få adgang til ma rkederne i de forskellige EU-medlemsstater. 
b) Valgmulighed 2: Gennemføre  EF-typegodkendelseskravene og gøre EF-typegodkendelsen 
obligatorisk  for alle klasser af køretøjer 
EF-typegodkendelseslovgivningen vil bliv e gennemført for de klasser, der ikke er (helt) dækket i dag. De 
manglende tekniske overholdelseskrav for visse el ementer vil blive fuldstændiggjort. EF-typegodkendelsen 
af hele køretøjer bliver gjort obligatorisk for alle klasser, der i øjeblikket er omfattet af rammedirektivet, 
hvilket betyder, at køretøjer i klasserne T4, T5 , C, R og S ikke længere skal bestå nationale 
typegodkendelsesprocedurer: de skal kun opfylde kravene for EF-typegodkendelse og kan derefter få 
adgang til alle nationale markeder.  
c) Valgmulighed 3: Gennemføre  EF-typegodkendelseskravene og gøre EF-typegodkendelsen af 
hele køretøjer valgfri for bestemte klasser  (T4, T5, C, R og/eller S) 
 Ligesom med valgmulighed 2 vil EF-lovgivningen blive gennemført, men EF-typegodkendelsen af 
hele køretøjer vil forblive valgfri for disse klasser. Dette vil give en fabrikant valget mellem en national 
 
DA 6   DA godkendelse pr. medlemsstat eller en EU-typegodkendelse af hele køretøjet, hvoraf sidstnævnte 
sandsynligvis vil være dyrere, men med den fordel, at der efterfølgende er direkte adgang til hele det indre 
marked. Fabrikanten vil have et incitament til at vælge den profitmaksimerende løsning.  
Et alternativ kunne være, som foreslået af mange inte ressenter, at gøre bestemte krav obligatoriske inden 
for denne valgmulighed. Nogle af de nævnte områder er : bremsesystem, lygter og markeringer. Dette ville 
betyde en harmonisering af disse aspekter i EU og bri nge vigtige færdselssikkerhedsaspekter op på et vist 
acceptabelt minimumsniveau. Det er allerede tilfældet fo r alle traktorer, for så vidt angår krav til emissionen 
af udstødningsgasser.  
5. KONSEKVENSANALYSE  
5.1. Forenkling I: Forenkling af eksisterende  regelværk (ved ophævelse af eksisterende 
direktiver) 
Forslaget om i stedet at anvende forordninger er frem sat af Parlamentet og interessenter, hvoraf flere har 
kritiseret det nuværende retsgrundl ag for at have en kompleksitet, der gør det uanvendeligt, og har bedt 
Kommissionen om at træffe foranstaltninger for at tackle denne situation.  
Typegodkendelsessystemet får fuld støtte, men der er behov for en opdatering. 
Det er påvist, at en ændring fra direktiver til forord ninger i en todelt fremgangsmåde først vil være tydeligt 
omkostningseffektive efter 3-4 år på grund af inve steringsomkostninger i forbindelse med ændringen. 
Forenklingstiltaget hilses velkommen af interessenter, selv om nogle insi sterede på, at der er andre emner 
på dagsordenen, som bør prioriteres (f.eks. udeluk kelsen af traktorer fra maskindirektivet). 
Valget mellem to eller flere forordninger er ikke indl ysende på basis af cost-benefit-overvejelser, men skal 
træffes på et praktisk grundlag.  
5.2. Forenkling II: Forbedret lovgivningskapacitet for fremtidige regelværk (med den nye todelte 
fremgangsmåde ved hjælp af henvisninger til internationale standarder) 
En udvikling hen imod brugen af “globalt” anerkendte stand arder, der også anvendes i forordningen om krav 
til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, som nyder bred opbakning hos 
interessenter, hvilket kom til udtryk i svarene ved den o ffentlige høring, er en fordel for industrien, da dens 
godkendte produkter kan markedsføres så bredt som muligt.  
Det væsentligste positive element er, at lovgivni ngen forenkles ved at afskaffe ubrugelige gentagelser. 
Dette vil være en fordel for alle, der arbejder med lovgivning, hvad enten det er  nationale myndigheder, der 
er ansvarlige for typegodkendelse, eller fabrikanter, hvis  køretøjer skal være i overensstemmelse med disse 
krav. Det vil især være en fordel for SMV'er, de r har begrænsede ressourcer til forskriftsmæssige 
anliggender.  
Hvad angår oversættelser, viser undersøgel sen, at der ikke kan forventes store fordele, da retssikkerheden 
kræver, at sådanne dokumenter er til rådighed på alle  de officielle fællesskabs sprog. FN/ECE og OECD 
udarbejder udelukkende versioner på fransk og engelsk,  så Fællesskabet skal tage sig af resten (en 
reduktion på 1 sprog i forhold til den nuværende situation, hvor en originalversion skal oversættes til alle de 
andre sprog).  
Der kan opnås nogle omkostningsreduktioner ved en begrænset reduktion af deltagelsen i internationale 
møder. 
En reduktion i omkostningerne til typegodkendelse synes at være mulig, men begrænset. I dag har nogle 
komponenter (f.eks. forlygter) mere end én godkendelse (s æt af dokumenter og mærkning), hvilket giver en 
del yderligere omkostninger. Samtidig er en såda n begrænsning af den internationale lovgivning ved at 
afskaffe ubrugelige gentagelser også en fordel for de nationale myndigheder, der skal anvende dem.  
 
DA 7   DA I alle tilfælde af henvisninger til internationale stand arder skal forordningen foreskrive, at EU kan handle 
uafhængigt og således om nødvendigt  indføre forskellige ændringer. 
Et særligt tilfælde er det e ksisterende direktiv om krav til emissionen af udstødningsgas fra traktorer. Da det 
tekniske indhold er rettet ind efter direktiv 97/68/EC om mobile ikke-vejgående maskiner, anses det for at 
være en forenkling at ophæve traktordirektivet og henvi se fuldt ud til 97/68/EF, uden at det får indflydelse på 
det tekniske indhold.  
Konklusionen er, at vurderingen hælder en anelse til fordel for denne henvisning til internationale 
standarder. 
5.3. Gennemførelse af det indre marked 
Den nuværende ufuldstændige status for direktiver betyder, at der er behov for yderligere national 
lovgivning. Gennemførelse af EF-systemet og  at gøre det obligatorisk vil kunne ændre dette og skabe 
langsigtede fordele. Selve gennemførelsen anses for at væ re en fordel, men det er påvist, at det vil medføre 
betydelige og uønskede omkostninger for industrien, især for mange SMV 'er, når det gøres obligatorisk. Det 
kan variere med køretøjsklasserne, afhængigt af faciliteterne til “typego dkendelse af små serier”. En sådan 
ordning, som allerede er til rådighed i det nuværende ra mmedirektiv, gør det muligt for fabrikanterne og de 
nationale myndigheder at anvende nemmere og billige god kendelsesprocedurer, mens køretøjet antages at 
opnå det samme beskyttelsesniveau. 
Hvis systemet forbliver valgfrit for visse klasse r, kan beskyttelsesniveauet på et bestemt marked være 
lavere end på andre. Samtidig skal medlemsstater ne opretholde den nationale lovgivning. Det vil være den 
billigste løsning for fabrikanterne, hvis de kun sælger  i et begrænset antal lande. Dette vil være vigtigt for 
SMV'er, især i sektoren for tr ailere og trukket materiel.
 
DA 8   DA 6. SAMMENLIGNING AF VALGMULIGHEDER OG KONKLUSIONER  
Oversigt over virkningerne af forskellig e valgmuligheder for alle målsætninger 
 
                                                 
3 Forklaring: 0 betyder "neutral" (ingen ændring) 
 + betyder "bedre" Kriterier Målsætning Politiske 
valgmuligheder Effektivitet Virkning Sammenhæng Konklusion
3 
1 – Ingen 
politikændring 0 0  0 
Initiale omkostninger _ 
 
Lille risiko for at forsinke hastesager _ 
Omkostningsreduktion på lang sigt + 2 – Erstatte 
nuværende regelværk 
med 2 forordninger Forenkling af de 
lovgivningsmæssige 
rammer + 
En hurtig tilpasningsproces til 
teknisk udvikling i fremtiden + Bedre end baseline +  
Initiale omkostninger _ 
 
Lille risiko for at forsinke hastesager _ Endnu mere positiv (øget 
klarhed for industrien) + 
Nemmere behandling + 
Omkostningsreduktion på lang sigt + 1 – Forenkling af eksisterende regelværk  
(ved ophævelse af eksisterende direktiver) 3 – Erstatte de 
nuværende 
lovgivningsmæssige 
rammer med et begrænset antal af 
tematiske forordninger Forenkling af de 
lovgivningsmæssige 
rammer + 
Gennemførelsesforanstaltninger vil 
blive vedtaget på kort sigt + Faciliterings- og 
rationaliseringsvirkninger: 
Større sammenhæng for 
eksperter +  
 
DA 9   DA  Kriterier  
Målsætning  Politiske 
valgmuligheder  Effektivitet  Virkning  Sammenhæng  Kon-
klusion  
1- Ingen 
politikændring 0 0 0 0 
Forenkling + Mindre reduktion i omkostninger og 
administrativ byrde + 
Forbedret styring af procedurer + 
FN/ECE-tekster skal også oversættes og 
offentliggøres ligesom EF-lovgivning 0 2- Anvende 
henvisninger til 
FN/ECE-regulativer Reduktion i antallet af 
gentagelser + 
Potentiel risiko for svækkelse af krav _ Øge klarheden 
for industri og 
myndigheder +  
Forenkling ++ OECD-tekster skal også oversættes og 
offentliggøres, 
ligesom EF-lovgivning og FN/ECE-tekster 0 
Reduktion i omkostninger og administrativ 
byrde + 
Forbedret styring af procedurer + 2 – Forenkling: Forbedret lovgivningskapacitet i forbindelse med 
fremtidige regelværk (ny todelt lovgivningsmæssig fremgangs-
måde med anvendelse af internationale standarder) 3- Anvende 
henvisninger til alle relevante 
internationale 
standarder Reduktion i antallet af 
gentagelser ++ 
Potentiel risiko for svækkelse af krav - Som anført under 2.2  
 
DA 10   DA Kriterier  
Målsætning  Politiske valgmuligheder  
Effektivitet  Virkning  Sammenhæng  Kon-
klusion  
1- Ingen politikændring 0 0 0 0 
Høje omkostninger forbundet med nye 
krav til T4.2, T5, R og S _ 
Adgang til et bredere marked med 
mindre administrativ byrde + 
Behov for nye specifikke tekniske krav - 
Øget færdselssikkerhed + 2- Gennemføre ECTA- 
kravene og gøre EF-
typegodkendelse 
obligatorisk for alle klasser af køretøjer Gennemførelse af 
det indre marked 
(obligatorisk) + 
Fordele ved harmoniserede design +  0 
Tillader åbent marked med valg af 
billigste mulighed + 
Behov for nye specifikke tekniske krav - 
Øget færdselssikkerhed + 3- Gennemførelse af det indre marked 3- Gennemføre ECTA-
kravene; lade EF-
typegodkendelsessystemet (WVTA) være valgfrit for 
bestemte klasser (T4, T5, C, 
R og/eller S) Gennemførelse af 
det indre marked 
(valgfrit) + 
Fordele ved harmoniserede design +   
 
DA 11   DA Konklusionen er, at de foretrukne valgmuligheder v ille være at forenkle lovgivningen ved at indføre 
en forordning vedtaget ved den fælles beslut ningsprocedure med en begrænset antal af 
gennemførelsesforordninger ved hjælp af udvalg sproceduren, hvilket betyder anvendelse af 
tilgængelige standarder fra FN/ECE, OECD, ISO og CEN/CENELEC i så høj grad som muligt; de 
tekniske bestemmelser skal gennemføres, som det allerede er fastsat i rammedirektivet; nogle af 
forskrifterne, der vedrører færdse lssikkerhed, skal gøres obligatoriske  (som det allerede er tilfældet 
i forbindelse med emissionskravene til alle traktorer). 
7. OVERVÅGNING OG EVALUERING  
Der er ikke fastsat noget specifikt system, men Kommissionens arbejdsgruppe for 
landbrugstraktorer vil blive anvendt  i forbindelse med opfølgningen på 
gennemførelsesforanstaltningerne.  
 
DA 12   DA BILAG   
COST-BENEFIT -SAMMENLIGNINGSTABEL  
 Målsætning 1: Forenkling af de lovgivningsm æssige rammer via en todelt fremgangsmåde  
 
Valgmulighed 1 Valgmulighed 2 Valgmulighed 3 Indikatorer 
Ingen politikændring  Erstatte nuværende 
regler med 2 
forordninger  Erstatte nuværende regler 
med [4] forordninger  
Omkostninger 
Årlige omkostninger 
for EU-27 
 29 160 til 2 435 400 EUR 
gennemsnit 533 993 EUR 7 560 til 1 217 700 EUR 
gennemsnit 320 153 EUR 
Initiale 
investeringsomkost-
ninger  18 225 til 3 653 100 EUR 
gennemsnit 909 225 EUR 
 
Fordele 
År Nedre grænse  Gennemsnit  Øvre grænse  
1 3 375 EUR - 695 385 EUR  - 2 435 400 EUR
5 86 690 EUR 129 430 EUR  2 261 461 EURKumulativ fordel 
(omkostninger 
omfatter en stigning på 
2 % pr. år og en 
rabatsats på 3,5 %)  
10 184 219 EUR 1 094 970 EUR  7 759 675 EUR
 
DA 13   DA  Målsætning 2: Forenkling gennem anvend else af internat ionale standarder 
Valgmulighed 1 Valgmulighed 2  Valgmulighed 3  Indikatorer 
Ingen politikændring  Anvendes ved 
eventuelle henvisninger 
til FN/ECE-regulativer  Anvende henvisninger til 
alle relevante 
internationale standarder  
Omkostninger 
Omkostninger til 
typegodkendelse Omtrentlige omkostninger pr. type (komponent) i gennemsnit: 15 000 EUR  
Omkostningerne til typegodkendelse af et helt køretøj kan ligge på over 100 000 EUR  
Oversættelsesomkost-
ninger  
Årlige 
personaleomkostninger til mødedeltagelse  Anslåede årlige 
gennemsnitsomkostninger til deltagelse i EF-, FN/ECE-, 
OECD-, ISO- og CEN-møder 1 
135 085 EUR (størrelsesorden: 
310 536 til 2 608 200 EUR
  Anslåede årlige 
gennemsnitsomkostninger til deltagelse i møder i 
relation til eksisterende 
standarder 1 078 331 
EUR (størrelsesorden: 
279 482 til 2 608 200 EUR  
Investeringsomkost-
ninger for EU-27  
  909 225 EUR 
(størrelsesorden: 18 225 
til 3 653 100 EUR  
Fordele 
Årlig besparelse på 
typegodkendelsesom-kostninger
   
0 
Årlige gennemsnits-besparelser på 
mødedeltagelse   31 054 EUR 
(størrelsesorden: 0 til 
56 754 EUR)  
Oversættelse   0 
 
DA 14   DA Målsætning 3: Gennemførelse af de lovgivningsmæssige rammer  
 
Valgmulighed 1 Valgmulighed 2 Valgmulighed 3 Indikationer 
Ingen 
politikændring  Gennemføre EF-
typegodkendelseskravene og gøre 
EF-typegodkendelsen obligatorisk 
for alle klasser af køretøjer Gennemføre EF-
typegodkendelseskravene og 
gøre EF-typegodkendelsen 
valgfri for bestemte klasser af 
køretøjer (T4, T5, C, R og S)  
Omkostninger 
T4.1 0 EUR  
T4.2 112 500 000 EUR 
T4.3 0 EUR  
T5 40 625 000 EUR  
C 0 EUR  
R 200 195 313 EURAnslåede gennemsnits-
omkostninger pr. køretøjsklasse (1)   
S 257 812 500 EUR  den samme som valgmulighed 2
Anslåede gennemsnitlige 
administrations-
omkostninger pr. år (2)  
36 190 000 EUR  
Samlede omkostninger 
(1+2)  647 322 813 EUR (størrelsesorden: 364 440 000 til 996 565 000 EUR)  
Gennemsnitlige 
investerings- 
omkostninger for EU-274  
32 980 000 EUR* (størrelsesorden: 3 860 000 til 62 100 000 EUR)  
Fordele 
Anslåede 
ulykkesbesparelser   50 750 409 EUR  
Anslåede gennemsnitlige 
kumulative fordele 
(omkostninger omfatter 
en stigning på 2 % pr. år og en rabatsats på 3,5 %)  År 1: - 629 552 403 EUR
 
År 5: - 3 057 835 295 EUR  
År 10: - 5 900 418 586 EUR  
Fordele ved 
standardisering (sparet af køberne)  Klasse T4.2: fordel på 22 500 000 EUR (gennemsnit)
 
for 9 000 årligt indregistrerede køretøjer 
Klasse R:  fordel på 68 750 000 EUR (gennemsnit)  
for 125 000 årligt indr egistrerede køretøjer 
Klasse S: fordel på 812 500 000 EUR (gennemsnit)  
for 500 000 årligt indr egistrerede køretøjer 
 
DA 15   DA