I artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97 præciseres det, hvilke forhold der er tale om, idet det fastsættes, at der skal tages behørigt hensyn til "alle andre forhold, som efter den pågældende medlemsstats opfattelse er relevante for at kunne foretage en samlet kvalitativ vurdering af overholdelsen af underskuds- og gældskriteriet, og som medlemsstaten har forelagt Rådet og Kommissionen".

Det forventede underskud i 2020 er således over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den forventede overskridelse betragtes som exceptionel som defineret i traktaten og i stabilitets- og vækstpagten, og den betragtes i øjeblikket også som midlertidig. Analysen antyder således, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/97 umiddelbart ikke er opfyldt.

Den forventede overskridelse af traktatens referenceværdi i 2020 er exceptionel, da den skyldes et alvorligt økonomisk tilbageslag. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager højde for konsekvenserne af covid-19-pandemien, forventes det reale BNP at falde med 7,9 % i 2020.

Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 forventes Irlands offentlige underskud i 2020 at udgøre 7,4 % af BNP, hvilket er et godt stykke over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP.

Det forventede underskud for 2020 peger umiddelbart i retning af et uforholdsmæssigt stort underskud som defineret i stabilitets- og vækstpagten.

Ifølge de data, der blev indberettet af Irland den 31. marts 2020 og efterfølgende valideret af Eurostat, udgjorde Irlands offentlige saldo 0,4 % af BNP i 2019, mens den offentlige bruttogæld udgjorde 58,8 % af BNP. Irland forventer ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 et underskud på 7,4 % af BNP i 2020 og en gæld på 69,1 % af BNP.

Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul. Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering af, at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for midlertidigt at afvige fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

Som præciseret i artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97, for så vidt angår opfyldelsen af underskudskriteriet i 2020, kan der, eftersom den offentlige gældskvote forventes at overstige referenceværdien på 60 % i 2020, og den dobbelte betingelse ikke er opfyldt — dvs. at underskuddet fortsat er tæt på referenceværdien, og at overskridelsen af referenceværdien er midlertidig — ved vurderingen af, om Irland overholder underskudskriteriet ikke tages hensyn til disse relevante forhold i faserne forud for, at det fastslås, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud.

I den aktuelle situation udgør covid-19-pandemien og dens økonomiske følger, som har betydelig indvirkning på budgetstillingen og skaber stor usikkerhed om fremtidsudsigterne, et vigtigt yderligere forhold, der skal tages med i betragtning. Pandemien har desuden ført til aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul.

3.1. Covid-19-pandemien

Covid-19-pandemien har ført til et større økonomisk chok, som har betydelig negativ indvirkning i hele Den Europæiske Union. Dens konsekvenser for BNP-væksten vil afhænge dels af pandemiens varighed, dels af de tiltag, der iværksættes af de nationale myndigheder og på europæisk og globalt plan for at inddæmme spredningen, beskytte produktionskapaciteten og understøtte den samlede efterspørgsel. Medlemsstaterne har allerede truffet eller er i færd med at træffe budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemernes kapacitet og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Der er også truffet omfattende foranstaltninger til at understøtte likviditeten såvel som vedtaget andre garantier. Når der foreligger mere detaljerede oplysninger, skal de kompetente statistiske myndigheder undersøge, hvorvidt disse foranstaltninger har umiddelbar indvirkning på den offentlige saldo eller ej. Sammen med faldet i den økonomiske aktivitet vil disse foranstaltninger føre til væsentligt større offentlige underskud og gældsstillinger.

3.2 Den økonomiske situation på mellemlang sigt

Irlands reale BNP steg med 5,5 % i 2019 og lagde stærkt ud i 2020, idet både den indenlandske efterspørgsel og nettoeksporten viste pæne resultater. Pandemien ventes at påvirke mange sektorer af økonomien. Både det private forbrug og investeringerne ventes at falde i år. Til gengæld ventes nettoeksporten at være positiv, hvilket bl.a. kan tilskrives en vis modstandsdygtighed som følge af den store andel af lægemidler og medicinske produkter i Irlands eksport. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020 vil Irlands økonomi skrumpe med omkring 8 % i 2020. Det udgør en formildende omstændighed i forbindelse med vurderingen af Irlands opfyldelse af underskudskriteriet i 2020.

Irlands makroøkonomiske udsigter er behæftet med særlig stor usikkerhed, idet der er stor uvished om pandemiens varighed og om, hvor længe nedlukningsforanstaltningerne vil være i kraft i Irland og i dets vigtigste handelspartnere, ligesom det er vanskeligt at gisne om, hvilket adfærdsmæssige konsekvenser, krisen vil have. Usikkerheden øges desto mere af forhold, der særligt vedrører Irland, såsom ændringer af det internationale skattemiljø. Irland er desuden særlig påvirket af de fremtidige forbindelser mellem Den Europæiske Union og Det Forenede Kongerige. Det er fortsat vanskeligt at forudsige, hvordan de multinationale virksomheder i Irland vil gebærde sig, og det kan påvirke BNP-tallene i begge retninger.

3.3 Budgetstillingen på mellemlang sigt

Ifølge tallene i Kommissionens forårsprognose 2020 overholdt Irland sin mellemfristede budgetmålsætning i 2019.

Der blev registreret et offentligt overskud på 0,4 % af BNP i 2019 på grundlag af en blomstrende økonomi, som genererede betydelige stigninger i skatteprovenuet og de sociale sikringsbidrag samt et fortsat fald i rentebyrden.

Irland har truffet adskillige foranstaltninger til at yde støtte og bistand til de husholdninger og brancher, der er særlig hårdt ramt, som beløber sig til omkring 2,3 % af BNP.

Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020 forventes et offentligt underskud på 5,6 % af BNP i 2020. Det skyldes de automatiske stabilisatorer samt de diskretionære finanspolitiske foranstaltninger, som regeringen har truffet som reaktion på pandemien, og som har en budgetmæssig virkning på omkring 2,0 % af BNP. De budgetmæssige udsigter på mellemlang sigt er behæftet med betydelige risici. Disse knytter sig til usikkerheden om, hvor stor en budgetudvidelse det vil kræve at modgå krisen, samt eventuelle ændringer af det internationale skattemiljø.

3.4. Den offentlige gæld på mellemlang sigt

Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020 forventes den offentlige gæld at stige fra 58,8 % af BNP i 2019 til 66,4 % i 2020.

Gældsholdbarhedsanalysen er blevet ajourført på grundlag af Kommissionens forårsprognose 2020. Vurderingen af gældsholdbarheden peger overordnet set i retning af, at gældssituationen forbliver holdbar på mellemlang sigt, også i betragtning af de formildende faktorer, der knytter sig til gældsprofilen. Selv om den offentlig gæld er steget som følge af covid-19-krisen, forventes gældskvoten i basisscenariet dog fortsat at følge en holdbar (faldende) kurs på mellemlang sigt.

Figur 1: Gældskvote, Irland, i % af BNP

Kilde: Kommissionens tjenestegrene.

3.5 Andre forhold, som medlemsstaten finder relevante