Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer"

(KOM(2001) 425 endelig - 2001/0173 (COD))

(2002/C 221/22)

Rådet besluttede den 2. oktober 2001 under henvisning til EF-traktatens artikel 95 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede Sandra Thomas til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 6. maj 2002.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 391. plenarforsamling af 29.-30. maj 2002, mødet den 30. maj, med 53 stemmer for, 40 imod og 4 hverken for eller imod følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Kommissionens forslag sigter mod at opstille rammer for en forbedret, harmoniseret, ensartet og gennemsigtig procedure for sikkerhedsvurdering af genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer. Forslagets hovedformål er (a) at beskytte menneskers og dyrs sundhed (b) at fastlægge fællesskabsprocedurer for regulering af genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer og (c) at formulere bestemmelser for mærkning af genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, så forbrugerne får mulighed for at træffe et reelt valg.

1.2. Forslaget gælder for fødevarer og foder, som er GMO, som indeholder eller består af og som er fremstillet af genetisk modificerede organismer eller indeholder ingredienser fremstillet af en GMO (artikel 3 og 16). Produkter "fremstillet af en GMO" betyder, at en vis del af slutproduktet er fremstillet på basis af det oprindeligt genetisk modificerede materiale. Den foreslåede forordning kommer til at gælde for disse produkter. Til gengæld kommer den ikke til at gælde for produkter "fremstillet med en GMO", som omfatter produkter, der er fremstillet ved hjælp af en genetisk modificeret organisme, men hvor intet materiale, som stammer fra den genetisk modificerede organisme, forekommer i slutproduktet. Dette er i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i forordningen om nye levnedsmidler.

1.3. Det vil i henhold til den foreslåede forordning være muligt med én og samme ansøgning at opnå både godkendelse af udsætning af en GMO i miljøet og tilladelse til at anvende den pågældende GMO i fødevarer og/eller foder.

1.4. Den gældende procedure for godkendelse af genetisk modificerede fødevarer er udstukket i forordning (EF) nr. 258/97 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser(1). Foder, der indeholder GMO'er, er hidtil blevet godkendt i overensstemmelse med direktiv 90/220/EØF(2). Der gælder ingen godkendelsesprocedure for genetisk modificeret foder.

1.5. En tilladelse, der er givet efter den fastsatte procedure, er gyldig i hele EU i ti år med mulighed for fornyelse.

2. Mærkning

2.1. Dette forslag udvider de gældende mærkningsbestemmelser til at omfatte alle genetisk modificerede fødevarer, uanset om der kan findes spor af DNA eller protein. Således vil alle fødevarer og foderstoffer, som er omfattet af godkendelseskravet i den foreslåede forordning, for fremtiden også være omfattet af et mærkningskrav. Dette vil resultere i mærkning af en række fødevarer, som for nærværende ikke kræves mærket, f.eks. raffinerede olier fremstillet af GMO'er. Det samme kommer til at gælde for en række foderstoffer, som på nuværende tidspunkt ikke mærkes.

3. Gennemførelse

3.1. Ubetydelige spor af genetisk modificeret materiale kan optræde i ikke-genmodificerede fødevarer og foderstoffer som følge af utilsigtet eller teknisk uundgåelig forurening. I disse tilfælde vil de pågældende fødevarer og foderstoffer ikke være omfattet af kravene om mærkning i den foreslåede forordning. Det er hensigten at opstille en tærskelværdi på 1 % for ubetydelige spor af genetisk modificeret materiale. For fødevarer og foderstoffer, der indeholder mindre end denne fastsatte værdi, vil der ikke være krav om mærkning.

3.2. For at sikre, at bestemmelserne kan føres ud i livet, skal ansøgerne fremlægge en metode til påvisning, herunder prøveudtagning og identifikation, af transformationsbegivenheden.

3.3. For at skabe grundlaget for en ensartet tilgang til kontrol i hele EU foreslås det at oprette et EU-referencelaboratorium, som skal have til opgave at teste og validere de foreslåede metoder til prøveudtagning og påvisning.

3.4. Medlemsstaterne skal indføre effektive sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af nærværende forordning (artikel 44).

4. Generelle kommentarer

4.1. Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, der behandles i nærværende udtalelse, skal ses i en større samfundsmæssig kontekst. Moratoriet, der stadig gælder for godkendelse af markedsføringen af nye GMO'er i Europa, er snart ikke aktuelt længere. Landbruget i Europa står foran en ny tidsalder med udbredt anvendelse af genetisk modificerede produkter.

4.2. Udvalget beklager, at det tidsrum, hvor man har haft moratoriet, ikke er blevet brugt til en struktureret, bred samfundsmæssig diskussion om fordelene og ulemperne ved anvendelse af genteknologi i landbruget.

4.3. Der er mange forskellige holdninger i samfundet til genteknologi. Man kan imidlertid konstatere, at der argumenteres meget differentieret. Der skelnes entydigt mellem "rød genteknologi" (dvs. anvendelse af gentekniske produkter på medicinalområdet) og "grøn genteknologi" (dvs. anvendelse af gentekniske produkter i landbruget eller på fødevareområdet).

4.4. Man kan konstatere, at diskussionen tager to forskellige retninger hvad angår "grøn genteknologi". Den ene diskussion drejer sig om anvendelse af genetisk modificerede organismer i det åbne land (dvs. uden for lukkede systemer) samt den tilsvarende anvendelse af sådanne via mennesker og dyr. Den anden diskussion drejer sig om anvendelse af genetisk modificerede enzymer, vitaminer, tilsætningsstoffer etc., der er fremstillet i lukkede systemer ved forarbejdning af landbrugsråstoffer. Udvalget mener, at det er vigtigt, at Kommissionen følger denne sondring.

4.5. Forbrugernes ønske er at få klar information ikke kun om produktet, men også om produktkæden. Dette viser EU's miljøagenturs nyudkomne beretning om genoverførsel fra genetisk modificerede planter(3).

4.6. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg anerkender Kommissionens initiativ til at kombinere Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om sporbarhed og mærkning af genetisk modificerede organismer og sporbarhed af fødevarer og foder fremstillet af genetisk modificerede organismer og om ændring af direktiv 2001/18/EF(4) og Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer. Udvalget udtrykker især tilfredshed med "én dør, én nøgle"-proceduren, som skulle kunne styrke både sikkerheden og forbrugernes tillid. Udvalget erkender, at EU's gældende lovgivning om GMO'er bør udvides til at omfatte foderstoffer, og at der er behov for en konkret evaluering af genetisk modificering i forbindelse med stoffer som tilsætningsstoffer i fødevarer, smagsstoffer eller tilsætningsstoffer i foder, når disse er fremstillet af GMO'er. Udvalget er bekymret over, at de to forordningsforslag kun vedrører produkter, der er fremstillet af en GMO, men ikke produkter, der er fremstillet ved hjælp af en GMO, hvorved nogle vigtige aspekter af fødevarekæden lades ude af betragtning. Udvalget opfordrer endvidere Kommissionen til at gennemføre informationskampagner rettet mod forbrugerne for at gøre opmærksom på de fordele og risici, der kan være forbundet med GMO, så de har et mere fuldstændigt grundlag for at vælge.

4.6.1. Udvalget bemærker, at nogle dele af forslaget er forvirrende og kan give anledning til direkte modstridende fortolkninger, som det f.eks. er tilfældet med betragtning 15 og artikel 3 og 16. Derfor opfordres Kommissionen til at afklare og klart skelne mellem begreber som dem, der defineres i artikel 2, pkt. 3 og 6.

4.7. Kommissionens forslag om genetisk modificerede afgrøder kommer på et tidspunkt, hvor forbrugernes tillid til fødevaresikkerheden er svækket som en reaktion på de mange tilfælde af fødevarekriser. Massemedierne er med til at spille på den naturlige følelse af uvished vedrørende nye og ukendte produkter. Der er flere gange opstået tvivl om, hvorvidt sikkerhedsprøverne, som gennemføres med henblik på menneskers helbred, er strenge nok. Derudover hersker der en tiltagende mistillid til ministerier, politikere, journalister - ja selv til videnskabsfolk; de til dels træge reaktioner under BSE-krisen har bidraget hertil. Derfor understreger udvalget vigtigheden af, at Den Europæiske Fødevareautoritet kommer op at stå i praksis, så der kan sikres passende standarder for fødevaresikkerheden. Ligeledes bidrager en klar, tydelig og præcis mærkning og varedeklaration afgjort til at bortvejre sådanne tvivl. Oplysningerne fra Eurobarometer-undersøgelsen er et klart bevis på, at forbrugerne ønsker nemt at kunne identificere fødevarer, som indeholder GMO eller er fremstillet vha. genetisk modificerede oprindelsesstoffer. Det er kun ved brug af mærkning, at forbrugerens ret til at træffe et valg kan bevares.

4.8. Der bør i Kommissionens forslag gives en klarere begrundelse for at mærke fødevarer og foder, som ikke indeholder genetisk modificeret materiale, men som er fremstillet af GMO. Udvalget konstater, at sådanne produkter på forhånd vil have undergået grundige sikkerhedstester med henblik på menneskers sundhed (herunder allergenicitet). Hvis formålet med at mærke disse produkter er at oplyse forbrugerne om, at sådanne produkter, til trods for at de ikke indeholder genetisk modificeret materiale, ikke desto mindre stammer fra GMO afgrøder, og således give dem et reelt valg, bør det fremgå klart og tydeligt af forordningsforslaget. Udvalget betragter i princippet dette som et vigtigt fremskridt. Det er imidlertid ikke særlig klart for forbrugeren, hvorfor f.eks. raffinerede olier fremstillet af genetisk modificeret materiale skal mærkes (selv om den ændrede DNA-sekvens ikke kan påvises), mens animalske produkter, der stammer fra dyr, der har været fodret med genetisk modificerede foderstoffer, ikke kræves mærket. For at give forbrugerne fuldstændig valgfrihed må der fastlægges en mere klar og gennemsigtig mærkningsordning for GMO-produkter, hvor fødevarer og foder, som stammer fra gensplejsede afgrøder, eller produkter fremstillet ved hjælp af GMO medtages, hvad enten de indeholder proteiner eller genetisk materiale, som kan påvises i en analyse.

4.9. Udvalget anmoder Kommissionen om endnu engang at overveje begrundelsen for det fremlagte forslag. Spørgsmålet om anvendelse af genteknik følger det princip, at kun produkter, der hverken påvirker miljøet eller forbrugernes helbred på en negativ måde, må godkendes og anvendes. Forbrugerne kunne således "stole blindt" på alle produkter. Kommissionen vil dog informere forbrugerne, således at de får mulighed for at træffe et reelt valg. Udvalget stiller sig meget positivt over for dette. Hvis der ses bort fra mærkningslovgivningen i forbindelse med f.eks. animalske produkter, der fremstilles vha. genetisk modificerede foderstoffer, fratages forbrugeren imidlertid retten til at træffe et valg i den samlede produktionskæde "animalske produkter"; forbrugerne vil ikke kunne vide, om et købt produkt er fremstillet under anvendelse af genteknologi eller ej.

4.10. Fødevarer og foderstoffer, som er fremstillet af genetisk modificeret materiale, men som ikke indeholder transgenetisk materiale (dvs. DNA og/eller protein), risikerer at anspore til ulovlig praksis og svindel. Udvalget frygter, at det ikke vil være tilstrækkeligt at forlade sig på ægthedsgarantien, hvis man ønsker at undgå svindel. Nogle produkter, som er fremstillet af genetisk modificerede afgrøder som f.eks. raffinerede olier vil have en sammensætning, der er identisk med ikke-genmodificerede produkter. Det fremgår ikke klart af mærknings- og påvisningsprocedurerne i den foreslåede forordning, hvordan de instanser, der får til opgave at sikre overholdelsen af bestemmelserne, vil håndtere problemerne med svindel. For at løse disse problemer og for med sikkerhed at kunne følge de gensplejsede produkter i hele fødevarekæden bør der fastlægges mere effektive sporingsmetoder.

4.10.1. Udvalget glæder sig over, at den foreslåede forordning også gælder for import fra tredjelande. Man bør imidlertid i praksis påse, at importvarer opfylder de samme betingelser. For at sikre fair konkurrence mellem EU og tredjelande bør både kontrollen og mærkningssystemerne være pålidelige og effektive, især for importvarer. Der bør fastlægges en lovgivningsramme for utilsigtet forurening, som ligger under tærskelværdien for de gensplejsede produkter, der er tilladt i tredjelande, men ikke i EU.

4.11. Der har været udtrykt bekymring for, hvorvidt den foreslåede forordning vil føre til øgede omkostninger for forbrugerne. Udvalget erkender, at de nye mærkningskrav vil medføre øgede omkostninger for det endelige produkt og mener, at de fordele, som det medfører for forbrugerne, møder stor opbakning i den brede befolkning, sådan som det fremgår af blandt andet Eurobarometer-undersøgelsen(5), der blev gennemført i 2001. Udvalget foreslår imidlertid, at Kommissionen foretager en konsekvensanalyse af lovgivningen til påvisning af omkostningerne ved sporbarhed, udskillelse og mærkning.

4.12. Udvalget beklager, at godkendelsen af genetisk modificerede planter kan gives uden klar ansvarsplacering. Det kan allerede på nuværende tidspunkt forudses, at der vil blive anlagt sager ved domstolene. Overførsel af genmodificeret pollen til f.eks. marker, der dyrkes i overensstemmelse med EU's forordning om økologisk landbrug, vil indebære, at den pågældende landbruger ikke længere kan markedsføre sine produkter som økologiske, da de indeholder (overførte) genmodificerede bestanddele. Dette medfører tydeligvis et økonomisk tab for landbrugeren, som ingen kan gøres ansvarlig for eller kompensere for i mangel af klare regler for ansvarsplacering. Udvalget anser det for uacceptabelt, at der ikke fastsættes en klar ansvarsplacering.

5. Særlige kommentarer

5.1. Udvalget erkender, at der er behov for at opstille en rimelig tærskelværdi for ubetydelige spor af utilsigtet genetisk modificeret materiale i konventionelle fødevarer (dvs. ikke-genmodificerede). Udvalget er endvidere klar over, at en tærskelværdi på 1 % på nuværende tidspunkt går i spænd dels med tærskelværdien for andre stoffer, dels med hvad der er teknisk muligt (artikel 5 og artikel 18). Man bør ikke desto mindre regelmæssigt tage situationen op til revision, eftersom sporingsmetoderne konstant forbedres. Dermed kan grænserne fastsættes så tæt som muligt på tærskelværdien for sporbarhed.

5.2. Hvad angår fastlæggelse og indførelse af tærskelværdier for fødevarer og foder, finder udvalget det nødvendigt som reference at fastsætte en standardanalysemetode, som er anerkendt på EU- og internationalt plan. Udvalget bifalder derfor Kommissionens forslag om at oprette et EU-referencelaboratorium, som skal have til opgave at teste og validere de foreslåede metoder til prøveudtagning og påvisning. Udvalget mener, at en effektiv gennemførelse og forvaltning af den foreslåede mærkning og sporbarhed af genetisk modificerede fødevarer forudsætter en effektiv og ensartet tilgang i hele EU (artikel 33).

6. Konklusion

6.1. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg tilslutter sig generelt Kommissionens initiativ til at uddybe og udvide de gældende rammebestemmelser. Dyrkningen af genetisk modificerede afgrøder er vidt udbredt i enkelte dele af verden, navnlig USA, Kina og Argentina. I EU, som har udstedt et moratorium for godkendelse af markedsføringen af nye GMO'er, ønsker flertallet af borgerne at undgå genetisk modificerede fødevarer. Udvalget noterer sig, at hovedsigtet med forslaget er at beskytte menneskers og dyrs sundhed og velfærd såvel som forbrugernes interesser (artikel 1). Forslaget omhandler imidlertid både anvendelse og forbrug samt mærkning af produkter, som på forhånd er blevet meget nøje kontrolleret for sundheds- og miljømæssige risici. De nye regler styrker gennemsigtigheden ved at fremme mærkningen af genetisk modificerede fødevarer i fødevarekæden og ved at give forbrugerne mulighed for at træffe et reelt valg. Udvalget bifalder især den udvidede kontrol med foderstoffer.

6.2. Udvalget mener dog, at mærkningen af genmodificerede produkter bør udvides til at omfatte fødevarer og foderstoffer, der er fremstillet med GMO'er, dvs. produkter, som er fremstillet ved at lade hjælpestoffer indgå i forædlingsprocessen, herunder genmodificerede enzymer såvel som ikke-genmodificerede enzymer, som er fremstillet af genetisk modificerede mikroorganismer. Denne udvidelse vil give forbrugerne fuld indsigt i anvendelsen af genteknologi i fødevarekæden og mulighed for at træffe et valg på et informeret grundlag.

6.3. Udvalget bifalder forslaget om at indføre GMO-mærkning for fødevarer og foder, som har en utilsigtet forekomst af genetisk modificeret materiale på mindst 1 %. Udvalget anbefaler, at der udvikles standarder, der skal gælde for de importerede genmodificerede produkter, som er godkendt i det pågældende oprindelsesland, men ikke i EU. Udvalget mener, at mange forbrugere fremover vil anse produkter, som i den samlede produktionskæde ikke har overskredet tærskelværdien på 1 %, for værende kvalitetsprodukter på lige fod med visse egnsprodukter, frilandsæg eller økologiske produkter.

6.4. Udvalget fremsætter endvidere følgende henstillinger: Der bør gives en klar begrundelse for at mærke fødevarer, der er fremstillet af et genmodificeret produkt, men som ikke indeholder genetisk modificeret materiale. Hvis hovedsigtet med at mærke disse fødevarer er at øge den sociale og politiske accept af fødevarer, der stammer fra genetisk modificerede afgrøder, bør dette fremgå tydeligt af forslaget. Indførelsen af mærkningskravene vil være endnu mere virkningsfuld, hvis der samtidig tages initiativ til at forklare forbrugerne forskellen mellem fødevarer, der er fremstillet "med" en GMO og fødevarer, der er fremstillet "af" en GMO.

6.5. Udvalget slår til lyd for, at man vurderer, hvorvidt den foreslåede ordning er sårbar over for svindel, og tager fat på det bredere spørgsmål om håndhævelse af bestemmelserne. Dette er særligt relevant for så vidt angår forslaget om at mærke de fødevarer, der stammer fra genetisk modificerede afgrøder, men som hverken indeholder spor af DNA eller protein.

6.5.1. Forbrugerne har ret til og kræver stadig strengere normer for fødevaresikkerhed i fødevarekæden. For at imødekomme forbrugernes krav, spiller EU's fødevareindustri en altafgørende rolle for udbudet af sikre kvalitetsprodukter og fremme af forskning og passende evalueringsmetoder. Fødevareindustrien, som er underlagt streng kontrol, skal sørge for pålidelig, gennemsigtig og fuldstændig information, hvorved den - under hensyntagen til de risici og fordele, der kan være forbundet med anvendelsen af GMO'er - kan give forbrugerne de bedste muligheder for at vælge.

Bruxelles, den 30. maj 2002.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Se udvalget's udtalelse om "Kommissionens forslag til Rådets forordning (EØF) om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser", EFT C 108 af 19.4.1993, s. 8.

(2) Se udvalget's udtalelse om "Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 90/220/EØF om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer", EFT C 407 af 28.12.1998, s. 1.

(3) Genetisk modificerede organismer (GMO): betydningen af genstrømme gennem pollenoverførsel; Det Europæiske Miljøagenturs rapport om miljøproblematik Nr. 28.

(4) Se udvalget's udtalelse om "Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om sporbarhed og mærkning af genetisk modificerede organismer og sporbarhed af fødevarer og foder fremstillet af genetisk modificerede organismer og om ændring af direktiv 2001/18/EF", der blev vedtaget den 21. marts 2002.

(5) Eurobarometer 55.2 "EU-borgerne, videnskab og teknologi", december 2001, Kommissionen, GD for Forskning.

BILAG

til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne, men opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer:

Punkt 4.6

Følgende udgår: "Udvalget er bekymret over, at de to forordningsforslag kun vedrører produkter, der er fremstillet af en GMO, men ikke produkter, der er fremstillet ved hjælp af en GMO, hvorved nogle vigtige aspekter af fødevarekæden lades ude af betragtning."

Begrundelse

Hvis man skal mærke produkter, som ikke indeholder sporbare GMO, giver dette anledning til svig; endvidere antyder man, at der for identiske produkter kan bestå en forskel i henseende til fødevaresikkerhed. Dette er ikke tilfældet.

Afstemningsresultat

For: 46, imod: 55, hverken for eller imod: 1.

Punkt 4.8

Følgende udgår sidst i punktet: "For at give forbrugerne fuldstændig valgfrihed må der fastlægges en mere klar og gennemsigtig mærkningsordning for GMO-produkter, hvor fødevarer og foder, som stammer fra gensplejsede afgrøder, eller produkter fremstillet ved hjælp af GMO medtages, hvad enten de indeholder proteiner eller genetisk materiale, som kan påvises i en analyse."

Begrundelse

Hvis man skal mærke produkter, som ikke indeholder sporbare GMO, giver dette anledning til svig; endvidere antyder man, at der for identiske produkter kan bestå en forskel i henseende til fødevaresikkerhed. Dette er ikke tilfældet.

Afstemningsresultat

For: 42, imod: 54, hverken for eller imod: 22.

Punkt 4.9

Følgende udgår sidst i punktet: "Forbrugerne kunne således 'stole blindt' på alle produkter. Kommissionen vil dog informere forbrugerne, således at de får mulighed for at træffe et reelt valg. Udvalget stiller sig meget positivt over for dette. Hvis der ses bort fra mærkningslovgivningen i forbindelse med f.eks. animalske produkter, der fremstilles vha. genetisk modificerede foderstoffer, fratages forbrugeren imidlertid retten til at træffe et valg i den samlede produktionskæde 'animalske produkter'; forbrugerne vil ikke kunne vide, om et købt produkt er fremstillet under anvendelse af genteknologi eller ej."

Begrundelse

Med urette henvises der endnu en gang til fødevaresikkerhed. Endvidere tilskyndes der til mærkning af endnu flere produkter, for hvilke der med udgangspunkt i analyser ikke kan konstateres GMO. Dette fører til kostprisforhøjelse, virker befordrende på svig og forvrider konkurrenceforholdet, fordi der ikke er mulighed for effektiv kontrol ved import.

Afstemningsresultat

For: 43, imod: 58, hverken for eller imod: 1.

Punkt 5.1

Sidste del af dette punkt, som indledes med: "Udvalget er endvidere klar over osv." erstattes af: "Udvalget foreslår, at tærkselværdien på 1 % tages op til nærmere vurdering og at en eventuel ny tærskelværdi bør være sådan, at dyrkningen af GMO-fri produkter gøres praktisk mulig uden kostprisforhøjende foranstaltninger."

Begrundelse

Det antydes med urette, at der er tale om farlige stoffer, selv om GMO-produkter opfylder alle sikkerhedskrav. Det bør tydeliggøres, at hvis man vælger en lavere tærskelværdi end 1 %, bliver det i praksis ikke længere muligt at dyrke GMO-fri produkter, uden at omkostningerne ved sådanne GMO-fri produkter stiger alt for meget i pris.

Afstemningsresultat

For: 36; imod: 54, hverken for eller imod: 6.

Punkt 6.2

Udgår

Begrundelse

En sådan udvidelse af mærkningen er helt meningsløs, fordi der ikke på nogen måde kan spores GMO. Ordningen ville kun blive endnu mere udsat for risiko for svig. Desuden er en sådan mærkning ikke holdbar i WTO-sammenhæng.

Afstemningsresultat

For: 41, imod: 57, hverken for eller imod: 1.

Punkt 6

Der tilføjes et nyt afsnit under punkt 6: "EU-producenterne af GMO-fri produkter må ikke pålægges kostprisforøgende foranstaltninger som følge af denne mærkningsordning og dyrkningen af GMO-produkter. Dette indebærer, at den tærskel, over hvilken der skal foretages mærkning, bliver så høj, at der under normale produktionsvilkår ikke behøver at blive taget særlige foranstaltninger for at holde sig under mærkningstærskelen."

Begrundelse

Man bør drage denne konklusion for at forhindre, at den GMO-fri dyrkning trues af GMO-produkter. På den ene side kan kostprisforhøjende foranstaltninger være nødvendige, på den anden side består der en fare for udbyttenedgang, hvis et produkt skal mærkes som følge af afsmitning fra GMO-afgrøder. Sidstnævnte vil bl.a. blive tilfældet, hvis det ikke længere er muligt at sælge et økologisk produkt, fordi mærkningstærsklen overskrides. Afhængigt af markedsudviklingen kan der også blive tale om et udbyttetab for "ikke-økologiske" GMO-fri produkter.

Afstemningsresultat

For: 38, imod: 54, hverken for eller imod: 3.