KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 27.05.1998 
KOM(1998) 345 endelig udg. 
"Mk 
v,i •-' •• 
%&' 
tara 
«•Æv-
y» ; 
'#' 
V!» >*}.! 
•L" 'Vi . 
-£3 « "' 
#^ ' 
fit?'" vvv -.' 
'«'• -C 
S£l MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
MINDRE LOVGIVNING, BEDRE ARBEJDE: 
REDEGØRELSE 

MINDRE LOVG1VJNUNG. BEDRE ARBEJDE: REDEGØRELSE 
1) Den nuværende Kommission har valgt devisen: "Mindre lovgivning, 
bedre arbejde" 
Hvad menes med "Mindre lovgivning, bedre arbejde"? 
- Mindre lovgivning: Kommissionen udfører sine initiativer målrettet ved at 
koncentrere sig om de politiske prioriteringer, og dens ambitiøse forslag har 
startet den imponerende udvikling, som EU netop har været igennem. I denne 
forbindelse har Kommissionen konsekvent anvendt subsidiaritetsprincippet og 
proportionalitetsprincippet. Det samlede antal forslag fra Kommissionen og 
særlig antallet af forslag til ny lovgivning er faldet. Samtidig er antallet af 
gældende EU-retsakter kun øget ganske lidt . 
- Bedre arbejde: bedre høringer, en klarere, enklere og mere tilgængelig 
lovgivning. Ligeledes drejer det sig for Kommissionen om at gå nye veje for 
at kunne være en effektiv del af et Europa i bevægelse. 
UDVIKLINGEN I DET SAMLEDE 
ANTAL 
KOMMISSIONSFORSLAG 
O i- CM 
(7) <T) O) <y> <y> at UDVIKLINGEN I ANTALLET AF 
KOMMISSIONSFORSLAG TIL 
NY LOVGIVNING 
Hvad er målsætningen? 
- At forbedre borgernes billede af Europa, forbedre den måde, det indre 
marked fungerer på, gøre virksomhederne mere konkurrencedygtige og opnå 
en mere hensigtsmæssig administration af EU 
2) Subsidiaritet/proportionalitet 
a) Status 
Ud over nye forslag (forslag til ny lovgivning) fremsætter Kommissionen forslag til 
gennemførelsesbestemmelser, forslag til fortsættelse af allerede iværksatte tiltag, forslag til 
revision af eksisterende lovgivning og forslag vedrorende internationale forhold. 
Kommissionens status over tiltagene siden Edinburgh med hensyn til overholdelse af 
subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet tegner et positivt billede. Disse 
tiltag har bidraget til mere end et fald i antallet af forslag. Man kan pege på: 
- benyttelse af samtlige alternativer til 
lovgivning: Aftaler forhandlet med 
industrien2, frivillige aftaler (aftaler 
indgået mellem arbejdsmarkedets 
parter 
sociale protokol); ANVENDELSE AF ARTIKEL 3B 
(subsidiaritet og proportionalitet) 
FØR AMSTBRPAMTTRAKTAIBN ; 
inden for rammerne af den 
- genvurdering hvert år af forslag, der 
er under behandling. Hvert år skal de 
forslag som ikke længere er nodven-
dige, trækkes tilbage, også når dette 
sker under henvisning til 
subsidiaritetsprincippet (ol i IW.S, 48 
i |W(>, M i IW), Retningslinjerne fra det Europæiske Råd i 
Edinburgh. 
EFTER AlV^^feAM >7MKTA% 
Protokollen angående anvendelse af subsidiari­
tetsprincippet og proportionalitets-princippet, 
som står som bilag til den endelige tekst til 
Amsterdam-traktaten. De væsentligste elo 
menter er; En dynamisk opfattelse af 
subsidiaritetfiprinçippçt (en udvikling 1 såvel 
opad -som nedadgående retning) samt præcise 
kriterier for nødvendighed og effektivitet 
Proportionalitet: kvalitative og, hvis muligt 
- anvendelse af rammedirektiver i stedet for mere detaljerede direktiver. 
- forbedring af kriterierne for evaluering af forslagenes virkning. Et eksempel er auto­
olie-programmet I år vil iværksættelsen af pilotfasen af det europæiske 
virksomhedspanel gøre det muligt at vurdere de udgiftsmæssige og administrative 
konsekvenser af foreslåede lovtekster for virksomheder, særlig de små og 
mellemstore virksomheder '; 
- uddybelse af en bred og åben dialog mellem de berorte parter, særlig industrien og 
arbejdsmarkedets parter samt administrative instanser, for al kunne tage alle 
synspunkter i betragtning Dette kan konkret finde sted uformelt (moder, fora, 
konferencer)' Dette kan også ske under mere formaliserede former gennem gron-
eller hvidbøger, som gøres mere og mere målretlede og homogene, eller gennem 
rådgivende udvalg. 
Seks aftaler på miljø- og energiområdet forhandles i øjeblikket og vil snarest være på 
plads. <-\ftalcmc vcdrorcr nedbringelse at C02 udslip fra personbiler, energibesparende 
fjernsynsapparater, vaskemaskiner. nedbringelse af miljøpåvirkningen fra 
husholdningskemikalier, overvågning af perfluøi-earboncr, udbredelse af genbrug af papir, 
mindskelse af risikoen ved brug af bejdsede produkter. 
Der er vedtaget to aftaler af denne slags om forældreorlov og deltidsarbejde. Det forste 
blev endeligt vedlaget ved direktiv 96/3J/i:i'' og del andel ved direktiv 97/XI/l-F 
Del drejer sig om, al man, eller al have hurl de berorte virksomheder, når frem lil de tillag 
til begrænsning af udledningerne, som, i forhold til de udgifter de medfører, er de mest 
effektive til opnåelse af visse mål vedrørende luftkvalitet (KOM (% ?48 fremlagt den 
25/7/1997). 
Meddelelse fra kommissionen Viiksouihedspanelel: el pilotprojekt". KOM (I99X) 197 
oversendt 30/03/1998. 
For eksempel deltager ca. 20 000 eksperter uden tilknytning til statslige myndigheder hvert 
år i møder med Kommissionen 
i 
20 
15 
10 
5 
0 UDVIKLINGEN I ANTALLET AF 
GRØN-OG HVIDBØGER 
a a JU (Jron boger 
Q Hvidbogor 
CM ro \r m (ø r-O) <J> O) <J) O) G) O) O) O) ff) O) O) 
b) Fremtidsperspektiver 
Kommissionen har besluttet at gennemføre protokollen om anvendelse af 
subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet uden at afvente ratificeringen al 
Amsterdam-traktaten Kommissionen er for øjeblikket ved at revidere de "generelle 
retningslinjer for lovgivningspolitikken', og den vil i denne sammenhæng være særlig 
opmærksom på overholdelsen af beslutninger vedrørende konsekvensanalyse 
Samtidig understreger Kommissionen, at subsidiaritetsprincippet oii 
proportionnalitetsprincippet skal finde større anvendelse i de andre institutioner, 
sådan som det er fastsat i den interinstitutionelle aftale fra 1993 
3) F.U-lovgivningens redaktionelle kvalitet 
EU-lovgivningen skal være klar, 
sammenhængende og utvetydig og affattes 
efter ensartede regler for, hvorledes 
lovgivningen skal udformes Dette skal 
sikre, at de nationale myndigheder bedre kan 
gennemføre lovgivningen, samt at de 
økonomiske aktører og borgerne bedre 
forstår lovgivningen Denne målsætning er 
så meget desto vigtigere i betragtning af 
flersprogetheden i VAl (Kommissionen får 
hvert år oversat over 130 000 sider 
dokumenter til de I I fællesskabssprog), 
hvilket kan føre til afvigelser i 
fortolkningen. FORBEMINGAOM 
a) Status 
7 
Hver af de Ire institutioner har vedlaget deres egne tiltag for al realisere delte 
Resultaterne har endnu ikke været tilstrækkelige til at nå det ønskede mål 
Kommissionen vedtog i I'>*><> (ienerelle retningslinjer for lovgivningspolitikken" (Hull 
Ml 19%. punkt I 10 II), og i 199/ kom (1er en ajourfør! udgave al de 
løvgivniiigslekniske regler", som skal været rettesnor før tjenestegrenenes ved 
udarbejdelsen af retsakter. Kådel har for sit vedkommende vcdlagel en resolution den X 
juni 1993 om kvaliteten af affattelsen af EF-lovgivning (EFT C 166 af 17/06/1991) 
Huropa-Parlamcnlcl nedsalte i 1997 en gnippc al juridiske revisorer, der skal undersøge 
den redaktionelle kvalitet af teksterne i henhold til proceduren med fælles 
beslutningstagning 
\ 
b) Fremtidsperspektiver 
Det gælder om at koordinere tiltagene Det er derfor, at erklæring nr 39, der er bilag 
til Amsterdam-traktatens slutakt, opfordrer institutionerne til at vedtage fælles 
retningslinjer angående den redaktionelle kvalitet af EU-lovgivningen og følge disse 
retningslinjer i beslutningsprocessen. De tre institutioners juridiske tjenester arbejder 
mod dette mål og vil før sommerferien udarbejde et fælles projekt for generelle 
retningslinjer. Kommissionen tillægger denne målsætning stor vigtighed. 
4) Forenkling 
EU-samarbejdet er i sig selv komplekst alene i kraft af forskellige 
lovgivningstraditioner og emnernes tekniske karakter. Alligevel er målsætningen at 
opnå en forenkling. 
a) Status 
Gennemførelsen af det indre 
marked har allerede gjort del 
muligt al foretage en særdeles 
om I attende forenkling ved at 
erstatte talrige 
usammenhængende og til tider 
modstridende nationale tiltag T1LTAQ TIL.FQfiPN^^Q^ gPEHPflr 
, 1 
Kommissionens :V 
egne retsakter .;y3 •> Kommissions-) 
Men selve fællesskabslovgivningen kan også lettes. Kommissionen har foreslået 
forenklinger af hele komplekser af fællesskabslovning. 61 forslag var blevet fremsat 
af Kommissionen pr 1 marts Man afventer imidlertid stadig, at Rådet og luropa-
Parlamentet skal vedtage 22 af disse forslag 
Visse brede initiativer fører forenklinger med sig. 
Pilotprojektet SLIM (Simpler Legislation for the Internal Market), er baseret på 
resultaterne fra arbejdsgrupper med repræsentanter for medlemsstaterne og brugerne 
af lovgivningen (virksomheder, forbrugere) saml fra Kommissionens tjenester Dette 
projekt udviser nu konkrete resultater. Fire forslag til forenklinger er blevet fremsat i 
8 o y) 
løbet af projektets første fase (to inden for statistik , et angående prydplanter og et 
om anerkendelse af eksamensbeviser ) 
SLIM ,.<^.;^^^:;.,-.iy^.:r,:: 
FASEl : . ^;;g^^^.^••^^}^^'^' 
Intratfat, byggevarer, anerkendelse af ekspieni* 
Moms, den kombinerede nomenklatur for 
banktjenester, gødning. 
FASgffl; 
Elektronisk kompatibilitet, samordning af 
forsikringslovgivnin|., for social sikring, 
KOM (97) 275 og KOM (97) 252 oversendt henholdsvis den 4/06/1997 og 2/06/1997 
KOM (97) 708. oversendt den 17/12/1997 
KOM (97) 638, oversendt den 3/12/1997. 
4 
Udarbejdelsen af Agenda 2000 på landbrugsområdet førte allerede i marts til 
fremsættelse af flere forslag til forenklinger '. 
b) Fremtidsperspektiver 
Kommissionen fremlægger i 1998, som en del af den anden fase af SLIM-projektet, 
forslag, der ligger i forlængelse af anbefalingerne fra arbejdsgrupperne. 
Kommissionen har udvidet SLIM-initiativet til at omfatte kompatibilitet på det 
elektromagnetiske område, regiet for koordinering med hensyn til social sikkerhed og 
forsikring (3. fase), og en 4. fase vil blive præsenteret i løbet af første halvdel af 
1998 Dog skal forslagene angående SLIM vedtages af Furopa-Parlamentet og Rådet 
I denne forbindelse viser nye erfaringer, at der er en vis modsætning mellem den vilje 
til at gennemføre forenklinger, som de europæiske ministre gentagende gange har 
givet udtryk for, og deres holdninger, når de konfronteres med konkrete forslag til 
forenklinger For eksempel er den løsning, som Rådet (det indre marked) nåede ti! 
med hensyn til forslaget vedrørende Inlrastat ", klart mindre omfattende end den 
forenkling, som man oprindeligt sigtede efter 
Taskforcen for forenkling af erhvervsklimaet (BEST), som af Kommissionen fik til 
opgave at finde frem til de nationale eller fællesskabsmæssige forpligtelser med 
hensyn til lovgivning eller og administration, der udgør byrder for små og 
mellemstore virksomheder, har netop fremlagt en rapport for Kommissionen \ Heri 
understreges især vigtigheden af at overbevise offentlige administtationorganer på 
alle niveauer om at gøre princippet om bedre lovgivning til en central del af deres 
politiske målsætning. Kommissionen deler denne opfattelse Kommissionen 
anbefaler, at medlemsstaterne undersøger de relevante instrumenter til opnåelse at 
disse mål. 
NQGLE AF TAS^OfiCEISS ANBJI^PffEH 
- forenkle de administrative procedurer 
- finde frem til den bedste praksis 
- nedsatte arbejdsgrupper for forbedring 
- undgå "udvanding" af fællesskabslovgi' 
national lovgivning i forbindelse med g 
fællesskabsdirektiver 
lage særligt hensyn til små og mellem» 
Lndelig vil reformen af den fælles landbrugspolitik i forbindelse med Agenda 2000 
medføre nye forslag til loienklingei, sæilig med henblik på en radikal forenkling af 
reglerne for vinproduktion lovgivningen på delle område anses for den mesl 
omlallende og konipliceiede inden for landbiugslovgivmngen 
Særligt inden for markalgroder, oksekod samt mælk og mejeriprodukter (KOM (98) 1.S8, 
og politikken til fordel for landdistrikterne (KOM (98) 175). 
KOM (97) 252 
Rapport udfærdiget af "Taskforcen for forenkling af erhvervsklimaet" (bind I), Kontoret 
for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, maj 1998 
5 
5)Kodificering/omarbejdelse/konsolidering 14 
Kodificering og omarbejdelse medfører ophævelse af tidligere tekster. Konsolidering 
er udelukkende oplysende og ændrer ikke ved retstilstanden. 
a) Status 
Kommissionen fortsætter med at fremsætte forslag til kodificering, på trods af de 
problemer, der er forbundet med dette (flersprogethed, normer, som ændres løbende). 
Dog sker vedtagelsen i Rådets og Europa-Parlamentet ikke helt i samme rytme. 
KODIFICERINGER SIDEN 
DECEMBER 1992 (status 
15.3.1998) 
j Kodificeringsforslag under udarbejdelse (1998 -
2000) 
B Forslag oversendt til Europa-Parlamentet og Rådet 
H Kodifikationer vedtaget af lovgivningsmyndigheden KONSOLIDERINGER 
1200 
1000 
800 
600 
400 
200 
1995 1996 1997 
I antal gennemførte konsolideringer 
I antal retsakter: basisretsakter og 
ændringer Jan-
April 
1998 
Samtidig med denne indsats med hensyn til kodificering fortsætter Kommissionen sit 
arbejde med konsolidering, for at kunne leve op til de behov, som findes blandt 
fagfolk og brugere af fællesskabslovgivningen. Fra 1995 til marts 1998 er der 
gennemført mere end 384 konsolideringer, hvilket har gjort det muligt at slå 
omkring 2 800 retsakter sammen, hver især udfærdiget på 9 eller 11 sprog For en 
stor dels vedkommende kan disse tekster allerede nu gratis hentes på Internettet15 via 
EU's Europa-server. 
b) Fremtidsperspektiver 
Kommissionen har til hensigt at fortsætte sine fremskridt med hensyn til kodificering 
og har allerede udpeget de sektorer, hvor der bør gøres en særlig indsats i perioden 
1998-2000. Kommissionen ønsker ligeledes snarest at nå frem til en interinstitutionel 
aftale om omarbejdelse, der skal gøre det muligt at sikre, at lovgivningen forbliver 
klar. Kommis« ionen bekræfter sin vilje til at fortsætte konsolideringen i samme 
rytme. 
6) Adgang til oplysningerne 
a) Status 
Se de definitioner, som gives 
oversendt den 26/11/1997 
http://europa.eu.int i rapporten "Bedre lovgivning 1997", KOM (97) 626, 
Kommissionen er bevidst om de rige muligheder, som moderne teknologi giver for at 
lette adgangen til informationer, og ønsker at gøre alt for at udnytte disse muligheder 
fuldt ud. Europa-serveren giver allerede nu adgang til en mængde retsakter og 
oplysninger om retlige spørgsmål. 
UDVIKLINGEN I ANTALLET AF SØGNINGER 
PÂ EUROPA-SERVEREN 
30000000 
25000000 
20000000 
15000000 
10000000 
O) 
X) O) 
J-
(0 
5 O) 
iL 
2 O) 
w" 5 5 C 
3 
—> "5 -~i O) 
o> 
< °? Q. o> 
"B O O) 
> o 
z O) 
6 
Q ^ c 
-3 ^ x> 
Således kan man for eksempel allerede via "EUR-Lcx" få adgang til de seneste 
afgørelser fra Domstolen og oplysninger om gældende EU-lovgivning. (De 
Europæiske Fællesskabers Tidende C- og L-numre). Endvidere giver "Borgerne 
først" borgerne oplysninger om deres rettigheder, navnlig i forbindelse med det indre 
marked. 
Initiativerne er helt sikkert en succes, hvilket ses af den udvikling, som man har 
registreret i antallet af personer, der søger på Europa-serveren. Kommissionen lagde 
sin anbefalinger vedrørende listen over de lande, som er parate til at komme med i 
ØMU'en, og sin konvergensrapport (25. marts 1998) ud på Internettet, og i løbet af 
den første uge blev disse dokumenter søgt mere end 40 000 gange. 
b) Fremtidsperspektiver 
Kommissionen arbejder på en mængde nye initiativer. Efter succesen med initiativet 
"Borgerne først" vil der blive oprettet en permanent ordning, hvor man via Internettet 
og gratis numre sikrer dialogen med borgerne og virksomhederne for at oplyse disse 
om deres rettigheder. Denne "dialog" er netop blevet lanceret i overensstemmelse 
med bestemmelserne i handlingsplanen for del indre marked. Desuden vil netværket 
af EF-rådgivningskontorer blive forstærket for at forbedre oplysning og rådgivning 
af små og mellemstore virksomheder. Der findes allerede et gratis telefonnummer i 
alle medlemsstater. 
7) Gennemførelse af lovgivningen 
Kommissionen forstærker sin indsats for at påse, at lovgivningen reelt gennemføres i 
medlemsstaterne (fremsendelse af åbningsskrivelser hver anden måned, løbende 
kontakt med nationale myndigheder) I kraft af denne indsats er den gennemsnitlige 
procentdel af meddelelser til Kommissionen om nationale foranstaltninger til 
Ovenstående adresse 
gennemførelse af direktiver vokset, selvom der er forskelle fra medlemsstat til 
medlemsstat. 94% havde fremsendt meddelelser til Kommissionen pr. 31/12/1997. 
GENNEMSNITLIG UDVIKLING I 
GENNEMFØRTE DIREKTIVER OPGØRELSE PR. MEDLEMSSTAT AF % 
GENNEMFØRTE DIREKTIVER 
100 
Særlig med hensyn til det indre marked har handlingsplanen for det indre marked 
gjort det muligt klart at forbedre gennemførelsen af direktiver. 
Det indre marked: gennemsnitlig 
%-del gennemførte direktiver efter 
vedtagelsen af handlingsplanen 
for det indre marked (juni 1997) 
96,00% 
95,50% 
95,00% 
94,50% 
94,00% 
Juni 1997 Maj 1998 
8) Fælles ansvar 
"Bedre lovgivning" er et af de vigtigste instrumenter til at opnå en mere effektiv 
styring af den europæiske integralion, et Europa, som et tættere på borgerne, samt til 
at genskabe initiativ og foretagsomhed. Dette blev bekræftet ved Manchester­
konferencen om "Bedre ledelse; mere effektiv lovgivning" arrangeret af det britiske 
formandsskab. 
Kommissionen kunne notere, at der blev opnået væsentlige fremskridt. Processen vil 
blive fulgt op og forstærket De andre institutioner har også deres del af ansvaret. De 
skal være langt mere opmærksomme, når de beder Kommissionen fremsætte forslag, 
8 
og undgå at gøre disse forslag mere komplekse. Subsidiaritetsprincippet og 
proportionalitetsprincippet samt nødvendigheden af at overholde kravene om 
enkelhed skal i alle tilfælde overholdes. I denne forbindelse kan overvejelser knyttes 
til nedenstående tilfælde. 
- Zoologiske haver : I henhold til subsidiaritetsprincippet og efter anmodning fra 
Det Europæiske Råd i Edinburgh havde Kommissionen erstattet sit forslag til 
direktiv med et forslag til henstilling . Parlamentet insisterede på, at der skulle 
være tale om et direktiv. Rådet (miljø) stod, endnu en gang, for muligvis at skulle 
vedtage et direktiv; 
- dyrebeskyttelse: efter anmodning fra Rådet (landbrug) har Kommissionen 
fremsat en række forslag angående dyrebeskyttelse. Rådet har ikke nøjedes med at 
holde sig til kernepunkterne i den konklusion, som Kommissionen har foreslået, 
men er gået ud over denne ved at tilføje visse elementer (for eksempel minimums-
og maksimumstemperaturer i lastbiler, der benyttes til transport af dyr ). Noget 
lignende er ved at ske angående dyrebeskyttelse inden for dyreopdræt. På dette 
område går medlemsstaternes anmodninger langt videre end Europarådets 
anbefalinger, som Kommissionen i sine forslag begrænsede sig til at følge, 
- levnedsmidler bestemt til særlig ernæring: i overensstemmelse med direktiv 
89/398/EØF skulle Kommissionen foreslå vedtagelsen af direktiver, der specifikt 
vedrører ni kategorier af levnedsmidler til særlig ernæring. Efter forespørgsel fra 
Det Europæiske Råd i Edinburgh foreslog Kommissionen i 1994 at begrænse 
antallet af direktiver til fire . Parlamentets og Rådets arbejde med direktiverne 
medførte, at man igen nåede op på de ni områder for lovgivning, som oprindeligt 
blev foreslået22. 
- tekniske regler: Rådets fælles holdning angående forslaget til en tredje 
ændring af direktiv 83/189 indeholder langt mere komplekse formuleringer end det 
oprindelige forslag. Særlig har Rådet ændret to definitioner på nogle linjer til en 
omfattende tekst (se bilag). 
9) Ingen tegn på mindre national lovgivning 
n KOM (91) 177 
KOM (95) 619 
Rådets forordning (EF) nr. 411/98 om supplerende normer vedrorende dyrebeskyttelse, for 
lastbiler, der benyttes til befordring af dyr ved over otte timers transporttid, EFT L 52 af 
21/02/1998. 
EFT L 186 af 30/06/1989. 
KOM (94) 97, oversendt den 28/03/94 
I den fælles holdning ((EFT C 297 af 29/09/1997) planlægges vedtagelsen af specifikke 
direktiver på 6 områder (som rent faktisk dækker 7 af de oprindelige områder), og der 
udtrykkes ønske om, at der tages supplerende beslutninger vedrorende gluten- og sodium-
baserede levnedsmidler. 
Rådets fælles holdning (EF) nr. 11/98 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets 
og Rådets direktiv om tredje væsentlige ændring af direktiv 83/189/EØF om en 
informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter, EFT C 62 af 
26/02/1998. 
9 
Det er stadig i medlemsstaterne, at der produceres mest lovgivning, og dette er den 
mest direkte årsag til mængden af lovgivning. For eksempel fremgik det ved 
gennemførelsen af direktiv 83/189 om en informationsprocedure med hensyn til 
tekniske standarder og forskrifter, at de gældende nationale regler angående produkter 
inden for det indre marked er voksende og langt overgår tiltag vedtaget på 
fællesskabsniveau, både i tal, omfang og kompleksitet. Desuden kan en stor del af 
disse tekster udgøre overtrædelser af fællesskabslovgivningen. 
Antallet af udkast til regler meddelt af 
medlemsstaterne og eventuelle overtrædelser 
700 
600 670* 
1993 1994 1995 1996 1997 
."Meddelelser (disse tal inWuderenRfe gennemfwelsesf oranstaTtninger) 
I Udtalelser fra Kommissionen om regler, der kan udgøre en overtrædelse af EU-
tovgivning 
'ITômlalge af Domstolens dom "CIASecuritér (1996) omfatter tallene ikke 
de 230 meddelelser fra Nederlandene 
Medlemsstaternes meddelelse om tekniske regler i 
1997 
120 
100 
Rådets direktiv 83/189/EØF, EFT L 109 af 26/04/1983, ændret ved direktiv 88/182/EØF, 
EFT L 81 af 26/03/1988 og direktiv 94/10/EØF, EFT L 100 af 19/04/1994. 
10 
Det er således vigtigt, at medlemsstaterne også forpligter sig til at nedbringe af 
mængden af lovgivning for fuldt ud at nå det mål om at lette lovgivningen, som man 
forfølger på fællesskabsniveau. 
il 
Kommissionens forslag 
Tjeneste: "enhver 
tjeneste, der teleformidles 
på individuel anmodning 
fra en modtager af 
tjenester". DEFINITION AF TJENESTE 
Rådets fælles holdning 
Tjeneste: ''enhver tjeneste i informationssamfundet, ch's. enhver tjeneste, der normalt ydes mod betaling, og som teleformidles ad elektronisk vej på 
individuel anmodning fra en tjenestemodtager. 
\ fed henblik på denne definition forstås ved 
- teleformidling: at en tjeneste ydes, uden at parterne er til stede samtidig. 
- ad elektronisk vej: at en tjeneste fra afsendelsesstedet sendes og på bestemmelsesstedet modtages ved hjælp af elektronisk databehandlingsudstyr 
''herunder digital komprimering) og datalagringsudstyr, og som udelukkende sendes, rutes og modtages via tråd, radio, optiske midler eller andre 
elektromagnetiske midler. 
- på individuel anmodning fra en tjenestemodtager: at en tjeneste ydes ved transmission af data på individuel anmodning. 
En vejledende liste over tjenester, der ikke er omfattet af denne definition, findes i bi las III. 
Direktivet gælder ikke tjenester i forbindelse med 
- radiospredning 
- n-radiospredning som omhandlet i artikel 1, litra aj, i direktiv 89/552/EØF. 
Bilag ITJ 
Tjenester, der ikke er omfattet af artikel 1 
1. Tjenester der ikke "teleformidles" 
Tjenester, der ydes, også under anvendelse af elektroniske anordninger, og hvor tjenesteyderen og -modtageren er fysisk til stede: 
- undersøgelse eller behandling i en lægekonsultation, hvor der anvendes elektronisk udstyr, og hvor patienten er fysisk til stede 
- sogning i et elektronisk katalog i en forretning, hvor kunden er fysisk til stede 
- bestilling af flybilletter via et computernet i et rejsebureau, hvor kunden er fysisk til stede 
- elektroniske spil i en spillehal, hvor brugeren er fysisk til stede. 
2. Tjenester, der ikke formidles "ad elektronisk vej": 
•Tjenester med et fysisk indhold, også selv om de indebærer brug af elektroniske anordninger: 
- penge- og billetautomater (pengesedler, togbilletter) 
- adgang til vejnet, parkeringsanlæg osv. mod betaling, også selv om der ved ind- og/eller udkørsel er opstillet elektroniske anordninger til kontrol af 
adgangen og eller for at sikre korrekt betaling 
•Offline-tjenester: distribution af cd-rom og software på disketter 
12 
•Tjenester, som ikke ydes via elektroniske datalagrings- og databehandlingssystemer: 
- taletelefonitjenester 
- telefax-/telextjenester 
- konsultation af læge. telefonisk eller pr. telefax 
- konsultation af advokat, telefonisk eller pr. telefax 
- direkte markedsforing, telefonisk eller pr. telefax. 
3. Tjenester, der ikke formidles "på individuel anmodning": 
Tjenester, der ydes ved datatransmission uden en individuel anmodning med henblik på at kunne modtages samtidig af et ubegrænset antal modtagere 
(punkt-til-multipunkt-transmission) : 
- tv-radiospredning (herunder near-video on-demand-tjenester) som omhandlet i artikel 1, litra a). i direktiv 89/552/EØF 
- radiospredning 
- teletekst (tv). 
REGLER ANGÅENDE TJENESTER 
Kommissionens forslag 
forskrift for tjenester: 
"et krav vedrørende 
adgang til at optage og 
udøve virksomhed i 
forbindelse med tjenester, 
der er omhandlet i denne 
artikels nr. 2, navnlig 
bestemmelser vedrørende 
tjenesteyderen, 
tjenesterne og modtageren 
af tjenesterne, dog 
undtaget forskrifter uden 
specifikt sigte på de i 
samme nr. definerede 
tjenester". Rådets fælles holdning 
forskrift vedrørende tjenester, "et krav af generel karakter vedrørende adgang til at optage og udø\>e virksomhed i forbindelse med tjenester, der er 
omhandlet i denne artikels nr. 2, navnlig bestemmelser vedrørende tjenesteyderen, tjenesterne og tjenestemodtageren, dog undtaget forskrifter, der ikke 
specifikt tager sigte på de i samme nr. definerede tjenester. 
Dette direktiv finder ikke anvendelse på forskrifter vedrørende spørgsmål, der er omfattet affællesskabsforskrifter om telekommunikationstjenester 
som defineret i det ændrede direktiv 90/38 7/EØF 
Dette direktiv finder ikke anvendelse på forskrifter om spørgsmål, der er omfattet affællesskabsforskrifter om finansielle tjenesteydelser; disse er ikke 
udtømmende opregnet i dette direktivs bilag IV. 
Med henblik på denne definition: 
- anses en forskrift for specifikt at tage sigte på informationssamfundets tjenester, når det af begrundelsen og de dispositive bestemmelser fremgår, at 
den i sin helhed eller i visse enkelte bestemmelser har specifikt til hensigt og formål at give forskrifter for disse tjenester på eksplicit og målrettet måde 
- anses en forskrift ikke for specifikt at tage sigte på informationssamfundets tjenester, når den kun indirekte eller tilfældigt vedrører disse tjenester". 
Bilag IV 
Finansielle tjenesteydelser som omhandlet i artikel 1 
13 
- investeringsservice 
- Forsikring og genforsikring 
- Bankydelser 
- transaktioner vedrorende pensionsfonde 
- Tjenesteydelser i forbindelse med termins- eller optionsforretninger 
Disse tj enesteydelser omfatter navnlig : 
- investeringsservice som omhandlet i bilaget til direktiv 93/22/EØF, tjenesteydelser præsteret af institutter for kollektiv investering 
- tjenesteydelser i forbindelse med aktiviteter, der er undergivet gensidig anerkendelse, jf. bilaget til direktiv 89/646/EØF 
- transaktioner i forbindelse med forsikring og genforsikring som omhandlet i: 
- artikel 1 i direktiv 73/239/EØF 
- bilaget til direktiv 79/267/EØF 
- direktiv 64/225/EØF 
- direktiv 92/49/EØF og 92/96/EØF. 
14 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 345 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 10 16 
Katalognummer : CB-C0-98-367-DA-C 
ISBN 92-78-36980-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg