Resumé

Konsekvensanalyse for et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en EU-certificeringsordning for udstyr til securityscreening inden for luftfarten

A. Behov for handling

Hvad er problemet, og hvorfor er det et problem på EU-plan?

Dette initiativ søger at afhjælpe manglen på et indre marked for udstyr til securityscreening inden for luftfarten. Denne mangel gør markedet ineffektivt og hæmmer konkurrenceevnen for europæiske fabrikanter af sådant udstyr. Uden et politisk initiativ til at støtte de europæiske fabrikanters konkurrenceevne vil deres andel af det globale marked uundgåeligt falde.

Hvad er målet?

Et velfungerende indre marked i EU for udstyr til securityscreening inden for luftfarten og en forbedret global konkurrenceevne for EU-virksomheder.

Hvad er merværdien ved et tiltag på EU-plan (subsidiaritet)?

Medlemsstaterne har sammen med Kommissionen delvist løst problemet gennem en ikke-bindende samarbejdsaftale om udvikling af fælles prøvningsmetoder. Der kan imidlertid ikke udstedes attester i medfør af denne aftale. Der er ingen tegn på, at medlemsstaterne har planer om en juridisk bindende gensidigt aftalt certificeringsordning. Et tiltag på EU-plan er derfor nødvendig. Et EU-tiltag giver merværdi, da fabrikanterne får fordel af et indre marked og forbedrer deres konkurrenceevne på globalt plan.

B. Løsninger

Hvad er de forskellige muligheder for at nå målene? Foretrækkes en løsning frem for andre? Hvis nej, hvorfor ikke?

Der er arbejdet med fem politiske løsningsmodeller: 1. "Referencescenariet": Kommissionen igangsætter ikke et initiativ. 2. En henstilling til medlemsstaterne. 3. "Lovgivning" - Et forslag til en retsakt, som ville gøre det muligt for fabrikanterne at markedsføre og sælge deres produkter i hele EU, når de er godkendt i én medlemsstat: 3.1. "Den gamle metode", 3.2. "Den nye metode", 3.3. "Den centraliserede metode". Den foretrukne løsningsmodel er 3.1 "den gamle metode", som vil have betydelige positive virkninger, og støttes bredt af interesseparterne.

Hvad er de forskellige interesseparters synspunkter? Hvem støtter hvilken løsning?

Interesseparterne støttede ikke løsningsmodel 1 og 2. De fleste interesseparter foretrak model 3.3, tæt fulgt af 3.1 og 3.2. Interessepartsgrupperne kom med stort set ens svar på disse spørgsmål.

C. Den foretrukne løsnings indvirkninger

Hvad er fordelene ved den foretrukne løsning (om nogen, eller de vigtigste)?

Certificering sker kun i én medlemsstat. Den foreslåede politiske løsningsmodel burde: få EU's marked til at fungere bedre, forbedre varernes frie bevægelighed, give forbrugerne flere valgmuligheder, mindske den administrative byrde, forbedre markedsføringstiden og forbedre europæiske fabrikanters konkurrenceevne. Det burde føre til en samlet stigning i EU-fabrikanters salg i tredjelande og øge den samlede beskæftigelse i sektoren.

Hvilke omkostninger er forbundet med den foretrukne løsning (om nogen, eller de vigtigste)?

Mindsket behov for at prøve et enkelt eksemplar eller udstyr flere gange burde føre til et mindre antal prøvninger, som et enkelt laboratorium ville udføre pr. år, hvilket giver lavere indtægter for laboratorierne; denne omkostning er dog mindre end omkostningsbesparelserne for fabrikanterne.

Hvad er indvirkningen på SMV og konkurrenceevnen?

Den retlige usikkerhed, der er forbundet med den nuværende certificeringsproces, øger udgifterne til udvikling og markedsføringstiden for udstyr til securityscreening inden for luftfarten. I betragtning af de begrænsede ressourcer, der er til rådighed for SMV, er dette et forholdsvis større problem for dem end for en større virksomhed. De positive virkninger af løsning 3.1, forventes derfor at være større for SMV.

Vil det have stor indvirkning på de nationale budgetter og myndigheder?

Nej

Vil der være andre væsentlige følger?

Nej

D. Opfølgning

Hvornår vil politikken blive revideret?