ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION
COLLECTION 
DES DOCUMENTS "COM"
Dossier COM(94)40  
Vol. 1994/0022
Disclaimer
C
onformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983
concern ant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté
économique européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique
(JO L 43 du 15.2.1983, p. 1), modifié en dernier lieu par le règlement (UE) 2015/496 du
Conseil du 17 mars 2015 (JO L79 du 25.3.2015, p. 1), ce dossier est ouvert au public.
Le cas échéant, les documents classifiés présents dans ce dossier ont été
déclassifiés conformément à l'article  5 dudit règlement ou sont considérés
déclassifiés conformément  aux  articles  26(3)  et  59(2)  de  la  décision  (UE,
Euratom)  2015/444  de  la Commission du 13 mars 2015 concernant les règles de
sécurité aux fins de la protection des informations classifiées de I'Union européenne.
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983
concerning  the opening to the public of the historical archives of the European
Economic Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43,
15.2.1983, p. 1), as last amended by Council Regulation (EU) 2015/496 of 17 March
2015 (OJ  L 79, 27.3.2015, p. 1 ), this file  is open to the public. Where necessary,
classified documents in this file have been declassified in conformity with Article 5
of the aforementioned regulation or are c onsidered declassified in conformity with
Articles (26.3) and 59(2) of the Commission Decision (EU, Euratom) 2015/444 of 13
March 2015 on the security rules for protecting EU classified information.
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom
1. Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom
15.2.1983, S. 1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EU) Nr. 2015/496 vom 17.
März 2015 (ABI. L 79 vom 25.3.2015, S. 1), ist dieser Akt der Öffentlichkeit
zugänglich. Soweit erforderlich, wurden die Verschlusssachen in diesem Akt in
Übereinstimmung mit Artikel 5 der genannten Verordnung freigegeben;
beziehungsweise werden sie auf Grundlage von Artikel 26(3) und 59(2) der
Entscheidung der Kommission (EU, Euratom ) 2015/444 vom 13. März 2015 über die
Sicherheitsvorschriften für den Schutz von EU-Verschlusssachen als herabgestuft
angesehen.
K~IVM:ISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 40 ende I ig udg. 
Bruxelles, den 16.02.1994 
1993 
ÅRSRAPPORT 
OM 
HUMANITÆR BISTAND 
(forelagt af Kommissionen) 
·~--
INDHOLD 
1. SAMMENDRAG 
2. ECHO'S MANDAT 
2.1 BERETTIGELSE OG INSTITUTIONELLE RAMMER 
2.2 PARTNERSKABS-RAMMEAFTALER 
3. HUMANITÆRE BISTANDSAKTIONER I 1993 
3.1 OVERSIGT 
3.2 EX-JUGOSLAVIEN 
3.3 A VS-LANDENE 
3.4 EX-USSR 
3.5 IRAK 
3.6 ASIEN 
3.7 PALÆSTINA/ISRAEL 
3.8 LATINAMERIKA 
4. TVÆRGÅENDE AKTMTETER 
4.1 INFORMATION OG SYNLIGHED 
4.2 KOORDINERING OG SAMARBEJDE MED ANDRE AKTØRER OG 
DONORER PÅ DET HUMANITÆRE OMRÅDE 
4.2.1 Medlemsstaterne 
4.2.2 Europa-Parlamentet 
4.2.3 NGO'er 
4.2.4 Forbindelser med De Forenede Nationer 
4.2.4.1 
4.2.4.2 Forbindelser med FN-organer 
De Forenede Nationers Nødhjælpskontor (DHA) 
4.2.5 Forbindelser med USA 
4.2.6 Forbindelser med Rusland 
4.3 EVALUERING 
4.4 KA TASTROFEBEREDSKAB 
4.4.1 Katastrofeberedskab -generelt 
4.4.2 Beredskab -militære aktiver 
4.5 INFORMATIK 
5. FREMTIDSPLANER 
LISTE OVER BILAG 
Bilag 1: 
Bilag 2: 
Bilag 3: 
Bilag 4: 
Bilag 5: 
Bilag 6: 
Bilag 7: 
Bilag 8: Liste over partnerskabs-rammeaftaler 
Humanitær bistand allokeret af Kommissionen (via ECHO) 1990-93 
Oversigt over finansielle afgørelser om humanitær bistand 1992-93, angivet 
efter finansieringskilde ' 
Oversigt over finansielle afgørelser, angivet efter lande, som modtog humanitær 
bistand 1992-93 
Detaljeret opstilling af finansielle afgørelser, angivet efter lande, som modtog 
humanitær bistand 1992-93 
EF-kontrakter om humanitær bistand 1990-93 
Opstilling af Fællesskabets bistand til det tidligere Jugoslavien, angivet efter 
republik og vare 
EF-kontrakter med FN-organer om humanitær bistand 1990-93 
LISTE OVER FIGURER 
Figur 1: 
Figur 2: 
Figur 3: 
Figur 4: Humanitær bistand allokeret af Kommissionen (via ECHO) i 1993, angivet 
efter region 
Oversigt ov_er finansielle afgørelser 1992-93, angivet efter finansieringskilde 
Samlet humanitær bistand 1990-93, angivet efter partner 
EF-kontrakter med FN-organer om humanitær bistand 1990-93 
1. SAMMENDRAG 
ECHO blev formelt oprettet i april 1992, men den nye organisation var først fuldt ud operationel 
i 1993. 
I de senere år har Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber fået stillet flere midler til 
rådighed til sine humanitære aktioner i takt med mangedoblingen af humanitære krisesituationer, 
hvor Fællesskabet er trådt ind med bistand for at vise sin solidaritet. Alene i 1993 blev der ydet 
ca. 600 mio. ECU i humanitær bistand til Jugoslavien (63,4%), det øvrige Østeuropa (0, 1 %), 
AVS-landene (16, 1%), republikkerne fra det tidligere Sovjetunionen (8,2%), Irak (3,4%), resten 
af Asien (3,2%), Latinamerika (2,0%) og Nordafrika (3,6%). 
Bistandens omfang og transaktionernes forskelligartethed og kompleksitet betød, at en stor del 
af 1993 blev anvendt til at opbygge faste forvaltningssystemer i ECHO, som kunne sikre 
effektiviteten i kontorets administration af humanitær bistand. Dette omfatter også de 
igangværende bestræbelser for at oprette nye databaserede informationssystemer. 
Kommissionen har et nært forhold til sine partnere på området for humanitær bistand (NGO'er, 
FN-organer og andre internationale organisationer), som står for den praktiske gennemførelse af 
93% af de ECHO-administrerede hjælpeaktioner. Af denne grund var det nødvendigt at 
strukturere og institutionalisere forbindelserne med disse organisationer på længere sigt. Over 80 
NGO'er og internationale organisationer har nu underskrevet et nyt instrument, partnerskabs­
rammeaftalen, der trådte i kraft i september 1993 efter Kommissionens afgørelse 23. maj 1993. 
En tilsvarende aftale er underskrevet med De Forenede Nationers Højkommissær for Flygtninge 
(UNHCR), Europa-Kommissionens vigtigste FN-partner inden for humanitær bistand. Endvidere 
er UNHCR og Kommissionen blevet enige om at nedsætte en fælles gruppe på højt plan til 
koordinering af UNHCRs og EFs respecktive aktioner og strategier. For at sikre en ensartet 
flygtningepolitik i Kommissionen har denne også besluttet at nedsætte en gruppe, som skal 
koordinere flygtningepolitikken mellem Kommissionens forskellige tjenestegrene. 
En del af ECHO's mandat er at bidrage til at forbedre koordineringen af den humanitære bistand 
med EF's medlemsstater. På rådsmødet (udviklingssamarbejde) den 25. maj 1993 blev det 
besluttet, at der hver tredje måned indkaldes til møde mellem cheferne for de nationale 
nødhjælpstjenester om både generelle og specifikke problemer vedrørende humanitær bistand. Tre 
sådanne møder afuoldtes i 1993 samt et møde med de embedsmænd, der havde det øverste ansvar 
for humanitære anliggender i medlemsstaterne. Disse møder har skabt et forum for en særdeles 
nyttig udveksling af informationer og synspunkter om væsentlige aspekter i den humanitære 
bistand verden over. 
I 1993 blev der endvidere gjort en særlig indsats for at få et tæt samarbejde i stand med FN­
organeme, herunder De Forenede Nationers Nødhjælpskontor (DHA), også på andre områder end 
umiddelbart operationelle. De tværgående samarbejdsområder med de forskellige dele af FN­
systemet omfatter informationsudveksling, konsoliderede appeller om humanitær bistand, kata-
strofeberedskab i det internationale tiår for formindskelse af naturkatastrofer og anvendelse af 
militære aktiver i humanitære krisesituationer. 
Kommissionen har desuden via ECHO konsekvent arbejdet på at styrke sine forbindelser med 
embedsmændene for humanitær bistand i den amerikanske regering, den anden store donor af 
denne form for bistand på den internationale arena. Resultatet er, at de to parter nu udveksler 
oplysninger på alle niveauer og sammen afbolder diskussionsmøder. Kommissionen har også taget 
de første indledende kontakter til en anden potentiel vigtig aktør i international nødhjælpsarbejde, 
den russiske regering, som råder over betydelige personalemæssige ressourcer og midler, hvilket 
er af særlig betydning i urocentrene i det tidligere_ Sovjetunionen. 
Ud over forbedring af effektiviteten er det også ECHO's mandat at give EF's humanitære bistand 
en mere markant profil. Det erkendes fuldt ud, at synlighed ikke er et mål i sig selv, men snarere 
et middel til at skabe opmærksomhed og velvilje i offentligheden for at mobilisere ressourcer. 
Det er også en del af Kommissionens strategi at skabe en sådan synliggørelse sammen med sine 
faste partnere, NGO'erne og de internationale organisationer. Flere publikationer blev udarbejdet 
i 1993 og har helt tydeligt skabt interesse i offentligheden om Kommissionens arbejde på det 
humanitære område. 
Det ligger i sagens natur, at Kommissionen hverken kan forudse eller planlægge fremtidige 
humanitære hjælpeaktioner på en meningsfuld måde. Men målet har været at skabe den største 
grad af beredskab. Med bedre managementredskaber i ECHO, partnerskabs-rammeaftaler med 
partnerne og netværket af koordinatorer på stedet i vigtige katastrofeområder vil Kommissionen 
bedre kunne tage humanitære udfordringer op i fremtiden. 
2. ECHO's MANDAT 
2.1 BERETTIGELSE OG INSTITUTIONELLE RAMMER 
Verden har i de senere år stået over for store humanitære krisesituationer (Kurdistan, Bangladesh, 
sult og borgerkrige i Afrika, Øst-og Sydeuropa, herunder det tidligere Jugoslavien og Albanien), 
som har understreget, at der er behov for at forbedre det internationale samfunds, og særlig Den 
Europæiske Unions, evne til at reagere på både naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer. 
Den Europæiske Union har siden 1970 betragtet humanitær bistand til udviklingslande og andre 
tredjelande som en vigtig del af sit ansvarsområde. Den indså, at den måtte koordinere og 
koncentrere ressourcerne for at kunne hjælpe mere effektivt under sådanne kriser. Det blev klart, 
at en særlig indsats var nødvendig for at tilvejebringe øjeblikkelig og bedre koordineret nødhjælp 
til lande og befolkninger, som havde behov for det. Derfor afgørelsen af 6. november 1991 om 
oprettelse af ECHO. Det primære mål var at forbedre effektiviteten og samtidig give Unionens 
humanitære bistandsindsats en tydeligere profil. 
ECHO fik mandat fra Kommissionen til at overtage hele ansvaret for en sammenhængende 
2 
administration af følgende opgaver (uden for Unionens grænser), som tidligere udførtes af flere 
tjenestegrene i Kommissionen: 
(a) 
(b) 
(c) Humanitær bistand 
Fødevarenødhjælp 
Forebyggelse og katastrofeberedskab 
Ud over gruppering og omorganisering af Kommissionens interne ressourcer måtte man opnå 
større effektivitet ved bedre ekstern samordning med Kommissionens partnere (NGO'er, FN­
organer og internationale organisationer), tættere forbindelser til medlemsstaternes 
katastrofeberedskab og villighed til at engagere sig i direkte aktioner, hvis andre løsninger ikke 
var til rådighed eller mulige. 
Kommissionen oprettede formelt ECHO den 1. april 1992, men kontoret blev først fuldt ud 
operationelt i begyndelsen af 1993, hvor det havde et passende stort personale til at gennemføre 
de forskellige aspekter i mandatet og kunne reagere på de mange kriser i 1993 med en samlet 
bistand på ca. 600 mio. ECU. 
2.2 PARTNERSKABS-RAMMEAFTALER 
Da ECHO blev oprettet, fastsatte Kommissionen, at mere effektive humanitære hjælpeaktioner 
var et af de vigtigste mål, og understregede nødvendigheden af rammer for forbindelserne med 
NGO'erne og de internationale specialiserede organer. 
Kommissionen vedtog derfor den 5. maj 1993 modellen til partnerskabs-rammeaftalerne, som skal 
fremskynde procedurerne og forenkle beslutningerne. Gennemførelsen af humanitære aktioner er 
nu betydeligt forenklet, da det ikke længere er nødvendigt at forhandle om de operationelle 
betingelser i hvert enkelt tilfælde, og kontrakterne er begrænset til de særlige forhold for hver 
enkelt bistandsaktion (beløb, beliggenhed, varighed osv.). 
Det nye instrument opfylder således de ønsker, de traditionelle partner~ ofte har givet udtryk for, 
og Kommissionen kan strukturere og institutionalisere sine forbindelser med NGO'erne og de 
internationale organisationer, der er involveret i humanitær bistand, efter helt klare, velkendte 
regler. 
Partnerskabs-rammeaftalerne blev bragt i anvendelse i september 1993. Til dato har ca. 80 
NGO'er og internationale organisationer underskrevet partnerskabs-rammeaftaler med 
Kommissionen (bilag 1 indeholder en fuldstændig liste over partnerne). De første 360 kontrakter 
er blevet underskrevet efter den nye model. 
Den 13. december underskrev Europa-Kommissionen og De Forenede Nationers Højkommissær 
for Flygtninge (UNHCR) partnerskabs-rammeaftalen, som styrker samarbejdet mellem de to 
organisationer yderligere (se 4.2.4.1). Andre FN-organer forventes at følge senere. 
3 
3. HUMANITÆRE BISTANDSAKTIONER I 1993 
3.1 OVERSIGT 
I årets løb kunne Kommissionen reagere på behovet for bistand hos ofrene for både 
menneskeskabte katastrofer og naturkatastrofer i ca. 50 lande over hele verden, hvilket betød ca. 
700 kontrakter om humanitær bistand til i alt 605 mio. ECU (se figur l). En fuldstændig 
geografisk opstilling af bistandsaktionerne i 1993 er vist i bilag 2. 
4 
Humanitarian Aid Allocated by the Commission through ECHO by Region in 1993 
Figure 1 (16.1%) (2.0%) 
(3.6%) ~ EX-YUGOSLAVIA 
1;iiii1 ACP 
~C.I.S 
• EASTERN EUROPE 
DIRAK 
•ASIA 
I :"': ~ORTH AFRICA L LATIN AMERICA 
-------------·------·------------------------------
Kommissionens finansieringskilder i 1993 var EF's budget med 515 mio. ECU, herunder en 
reserve på 212 mio. ECU, og Lorne III og Lorne IV med 90 mio. ECU (se fjgur 2 og oversigten 
over afgørelser efter finansieringskilde i bilag 3, bilag 4 og bilag 5). 
6 
[Detailed Breakdown of Financial Decisions by Source of Finance 1992-1993 • 
600 
i ;._;;~unts in ECU ) 
' I 
400 
200 
Figure 2 
Ca. 94% af de ECHO-administrerede ressourcer kanaliseres gennem forskellige partnere, og her 
tegner NGO'erne sig for 44%, FN-organer for 35% og andre internationale organisationer for 
11%. Kun ca. 6% blev gennemført af Kommissionen som "direkte aktioner". Selv "direkte 
bistandsaktione,r" afhænger i de fleste tilfælde dog af (ofte lokale) NGO'er, som hjælper med at 
distribuere bistanden i marken. Det er vigtigt, at Kommissionen via ECHO få:r kapacitet til at 
gennemføre direkte aktioner; men man må forstå, at der kun bliver tale om en sådan indsats, når 
de sædvanlige partnere ikke er i stand til at dække behovene i en given situation. 
En oversigt over kontrakter med partnere i perioden 1990-93 er vist i figur 3 (hele tabellen findes 
i bilag 6). 
8 
III 1990 
(,] 1991 
"i 1992 
cl-1993-
Figure 3 I l Total Huma_~itarian Assistance 
250 
I amounts in ECU 
200 
w 150 z 
0 ::; 
-' 
~ 
100 
;:::::::_::;: 
50 \:)'. 
0 
-~----~:. 1 ~ .. ---~;.~~~.; 
_ --_ ---_ ------2,013,85 
11,368,6 
__ -----_ -_ -37,994,58 --
CT 
00 
5 
42 
8 M.S.GOVTS 
0 
13,461,500 
21,526,340 
' 3,546,195 
···------------ ---~----OTHERGOVTS ECNGOs OTHERNGOs 
1,415,000 29,249,500 7,231,000 
0 87,685,529 4,778,000 
25,325,000 111,446,577 1,552,000 
7,900,000 214,441,139 1,988,350 1990-1991-1992-199~.J 
LOCALNGOs UN OTHER INT ORG I 
1,762,000 11,256,000 14,154,000 I 
I 
3,652,400 46,524,500 33,244,000 I 
1,089,626 122,843,166 36,809,900 ' 
2,495,000 170,266,654 53,195,670 I 
3.2 EX-JUGOSLAVIEN 
EF's bistand til de 4,5 millioner ofre for konflikten i det tidligere Jugoslavien er en indsats af 
støtte og solidaritet uden fortilfælde. 
Siden konfliktens begyndelse har EF ydet følgende humanitær bistand til det tidligere 
Jugoslavien: 
1991: 13 mio. ECU 
1992: 277 mio. ECU 
1993: 395 mio. ECU 
I ALT: 685 mio. ECU 
EF-bistand til det tidligere Jugoslavien, opdelt efter republik og vare, fremgår af bilag 7. 
EF-medlemsstaternes bidrag til det tidligere Jugoslavien siden 1991 anslås til 276 mio. ECU. Det 
bringer hele Den Europæiske Unions samlede indsats (Unionen+ medlemsstaterne) op på næsten 
I mia. ECU eller 65% af den samlede internationale bistand til området. 
I 1993 beløb humanitær bistand til det tidligere Jugoslavien sig til i alt 395 mio. ECU eller 
63,4% af al humanitær bistand administreret afECHO i 19931. Herafblev ca. 38,3% kanaliseret 
gennem NGO'er, 20,8% gennem UNHCR, 14,7% gennem WFP, 10,2% gennem ICRC/IFCR og 
ca. 8,3% via "direkte aktioner"2
. I den forbindelse er det værd at nævne, at bistand finansieret af 
Unionen udgør omkring 60% aflTl";}iCR's bistand til foranstaltninger i det tidligere Jugoslavien 
og ca. 40% af Verdensfødevareprogrammets. 
Det Europæiske Råd traf på mødet i Birmingham i december 1992 beslutning om at oprette en 
EF-Task-Force (ECTF), som skal koordinere bistanden, ikke kun fra Unionen, men også fra 
medlemsstaterne og støtte UNHCR. ECTF i Zagreb har især gjort en succesfuld indsats i 
forbindelse med logistisk støtte til organer som UNHCR og flere NGO'er. Desuden er samordning 
af EF's og medlemsstaternes aktioner såvel som gennemførelse af Kommissionens direkte 
aktioner blevet en vigtig del af ECTF-Zagrebs arbejde. 
Dette omfatter Kommissionens afgørelse af 13. december om et bidrag på 86 mio. ECU til 
"vinterprogrammet" i samarbejde med den internationale forvaltningsgruppe, som UNHCR 
nedsatte den 30. juli 1993. De 86 mio. ECU finansieres ved interne overførsler på EF's budget 
i henhold til den såkaldte "Notenboom-procedure". 
2 · "Direkte bistandsaktioner" er til en vis grad afhængige af lokale partnere, især når det gælder 
den endelige uddeling af bistanden. 
10 
Nævnes bør også den fælles aktion, Den Europæiske Union besluttede i december 1993, til i alt 
48,3 mio. ECU, hvor Fællesskabet finansierede den ene halvdel og medlemsstaterne den anden. 
Denne første fælles aktion på det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område var nødvendig for at 
overvinde nogle af transportvanskelighederne i forbindelse med forsendelse af humanitær bistand 
til Bosnien-Herzegovina. UNHCR, ECTF og den internationale kontrolgruppe står for 
gennemførelsen af de af EF finansierede foranstaltninger. 
3.3 A VS-LANDENE 
Et beløb på i alt 100, 1 mio. ECU blev ydet til ofrene for konflikter, tørke og andre 
naturkatastrofer i A VS-landene. Heraf finansieredes ca. 82,2 mio. ECU i henhold til artikel 254 
i Lorne IV og 7,8 mio. ECU i Lorne III (herunder artikel 203 og det nationale indikativprogram 
for Somalia). Særlig må nævnes de lande i A VS-området, hvor befolkningerne lider under 
virkningerne af forskellige former for konflikter som i Angola, Burundi, Liberia, Mozambique, 
Rwanda, Somalia, Sudan, Zaire og Haiti. Disse lande har lagt beslag på ca. 80% af ressourcer 
allokeret til A VS-landene. 
Statskuppet i Burundi den 21. oktober, mordet på præsident Ndadaye og de efterfølgende etniske 
voldsudgydelser drev tusinder af mennesker på flugt fra Burundi til nabolandene. Kommissionen 
frigav straks 6,5 mio. ECU til humanitær bistand (fødevarer, husly og lægehjælp) til flygtningene 
fra Burundi, for det meste hutuer, som flygtede til Rwanda, Tanzania og Zaire. 
Kommissionens og UNHCR's fælles mission til Rwanda i december 1993 fastlagde behovet for 
yderligere nødhjælp. For at få denne bistand af sted på en velordnet måde fik UNHCR en ledende 
rolle med at opstille og koordinere anmodninger til Kommissionen fra interesserede NGO'er i 
området i Rwanda. Ideen om en koordineret indsats mellem mange partnere blev præsenteret for 
hele NGO-og FN-samfundet på et møde i Kigali. Det resulterede i en samlet plan (med bidrag 
fra UNHCR, WFP, IFRC og 9 NGO'er) for de burundiske flygtninge i Rwanda, Tanzania og 
Zaire. I alt 18,3 mio. ECU godkendtes til denne plan i henhold til artikel 254 i Lorne IV. 
Sammen med UNHCR og Røde Kors vil Kommissionens lokale koordinatorer i Rwanda og 
Tanzania komme til at spille en betydningsfuld rolle i opfølgningen af bistanden. 
I tilslutning til flygtningeproblemerne i Rwanda findes der også et stort antal interne flygtninge, 
som Kommissionen har ydet i alt 11 mio. ECU til gennem et bredt udvalg af bistandsformer. 
I Somalia ydede Kommissionen i 1993 12,3 mio. ECU til både medicinsk og sanitær bistand og 
til finansiering af flere projekter om vandtilførsel og hygiejnefaciliteter for borgerkrigens ofre. 
Den medicinske bistand omfatter også åbning af lægecentre, som skal give lokalt personale 
oplæring i læge hjælp og føre tilsyn med befolkningens ernæringstilstand. 
10,4 mio. ECU tildeltes Sudan, fortrinsvis til den sydlige del af landet, hvor NGO'ernes arbejde 
11 
støttes af Kommissionens koordinator i det nordlige Kenya. Bistanden omfatter l11ftt1c111spt,d dt 
fødevarebistand og andre fornødenheder samt sundhedspersonnel. 
Europa-Kommissionen ydede i 1993 i alt 9 mio. ECU til Liberia, som har værd raml af 
borgerkrigens følger siden 1990. Selv om de forskellige fraktioner i konflikten i11dgik eu aftalt 
i juli 1993, har landet fortsat stærkt behov for fødevarehjælp. Desuden har Ku11uuiss1u11c11 
tilvejebragt medicinsk og sanitær bistand samt husly til borgerkrigens ofre i Liberi<1. En 
bistandskoordinator baseret i Sierra Leone hjælper med at organisere bistanden. 
Da borgerkrigen fo11satte i Angola, gennemførte Kommissionen en række aktioner i landet fo1 
7 mio. ECU. Der var især tale om medicinsk og 'sanitær bistand samt fødevarehjælµ, 
køkkenredskaber og forskellige former for husly. 
Kommissionen deltog med 7,8 mio. ECU i den humanitære bistand til interne flygtninge i Shaba 
og Kivu-provinseme i Zaire. Bistanden omfattede fødevarer, medicinsk og sanitær bistand, husly 
og redskaber. 
En tilsvarende bistand blev sendt til Kenya, som modtog 2,4 mio. ECU, især s1in1 c;1,:,i.1e til de 
somaliske flygtningelejre i den nordlige del af landet. 
Andre større bistandsmodtagere blandt AVS-landene var Mozambique, llaiti, (~haua, Ueuiu, 
Fidji og Djibouti. 
3.4 EX-USSR 
Samfundet af Uafhængige Stater ('-;~~.J) modtog i alt 51,3 mio. ECU i 1993. En tredjedel af bdul, 
blev sendt direkte til 'i adsjikistan, Den Russiske føderation, Ukraine og Kirgisisla11; tlg r~~lt-.n 
blev ford,:.Jt 1 Jt ka1d,:..siske republikker. 
De 9,3 mio. ECU til Tadsjikistan og Kirgisistan var baseret på et akut behov lut 
opvarmningsmateriel og føde-og medicinalvarer i en situation, hvor op mod l1c1lvdde11 al 
befolkningen i mange områder må betragtes som meget sårbar, samtidig med at TadsJikistau også 
har mange interne flygtninge som følge af borgerkrigen. 
Den humanitære bistand til Den Russiske Føderation på 4,8 mio. ECU omfattede medicinsk 
bistand til hele området samt kantiner i Moskva. Bistanden til Ukraine (0,4 mio. ECU) bestod 
aflægemidler efter de store oversvømmelser i august, hvorimod den særlige bistand til Tjernobyl­
ofre (0,5 mio. ECU) blev fordelt på Ukraine, Den Russiske Føderation og Hviderusland. 
To tredjedele af bistanden til SNG, Armenien, Aserbadsjan og Georgien blev ydet, fordi der 
er ca. 2 mio. flygtninge og fordrevne efter stridighederne i Nagorno-Karabakh og borgerkrigen 
i Georgien. Bistanden bestod af husly, medicin og fødevarer til både fordrevne og de mc:st 
sårbare befolkningsgrupper, og Armenien modtog også bistand til rehabilitering af små 
12 
hydrokraftværker (til opvarmning) og læggekartofler. 
3.5 IRAK 
Kommissionen ydede i 1993 21,5 mio. ECU til 39 projekter. Ca. 19 mio. ECU kanaliseredes via 
FN's Escrow-konto (se 4.2.4.2 for nærmere enkeltheder om denne konto). Kommissionen 
finansierede især projekter vedrørende fødevarebistand, minestrygning, rehabilitering i 
landdistrikterne og lægehjælp. I november organiserede Kommissionen (via ECHO) et møde 
mellem medlemsstaterne og de ledende medlemmer af den aktive FN-familie i Irak, Tyrkiet og 
USA (som tredjestørste donor) og visse NGO'er for at undersøge den nuværende situation, 
vanskelighederne i forbindelse med bistandens gennemførelse og fremtidige behov i hele landet. 
Kommissionen regner med at anvende samme fremgangsmåde i forberedelserne til 
foranstaltninger for Nordirak i nær fremtid. De fleste af projekterne lå i den nordlige del af 
landet, to NGO'er modtog støtte i den sydlige del, og FN kunne stortset dække behovet for 
humanitær bistand i den centrale del via Escrow-kontoen. 
3.6 ASIEN 
Asien er nu ved at komme på fode igen efter den lange konflikt i Cambodia, og der er stadig 
håb om, at der vil ske en tilsvarende genoprettelse af situationen i Afghanistan. Tilsammen 
tegnede de to lande sig for ca. 5 mio. ECU fra Europa-Kommissionen i 1993. I Cambodia blev 
ressourcerne først og fremmest anvendt til minestrygning og lægehjælp til hjemvendte flygtninge, 
medens der i Afghanistan blev uddelt fødevarer til trængende ofre for de tidligere kampe i Kabul 
og tadsjikiske flygtninge, som er tvunget til at blive i landet. 
I Nepal tildeltes 1,8 mio. ECU til lægebistand og husly til de bhutanske flygtninge og ofrene for 
oversvømmelserne ved den indiske grænse. 
I resten af området greb Kommissionen ind i forbindelse med naturkatastrofer. Indien fik 
1 mio. ECU til ofrene efter jordskælvet i staten Mahavashtra. Pakistan modtog 0,5 mio. ECU 
til græshoppebekæmpelsen, og Mongoliet fik for 1,8 mio. ECU fødevarehjælp og medikamenter 
til at lindre følgerne af en meget streng vinter. 
3. 7 PALÆSTINA/ISRAEL 
Efter undertegnelsen af fredsaftalen mellem Israel og Palæstina i Washington den 13. september 
1993 blev det klart, at det var nødvendigt at yde humanitær bistand til palæstinenseres 
tilbagevenden til Jerika og de besatte områder. I 1993 blev 10,4 mio. ECU anvendt til humanitær 
bistand i området i form af medicinsk udstyr og medikamenter til ti hospitaler, husly og primær 
sundhedspleje. 
13 
3.8 LA TINAMERIKA 
Af de i alt 12 mio. ECU til Latinamerika i 1993 gik næsten 8 mio. ECU til Cuba i forbindelse 
med to naturkatastrofer (orkaner i marts og oversvømmelser i november) og neupatiepidemien. 
Det meste af Kommissionens bistand til Cuba blev ydet på grund af denne sygdom, der startede 
i 1992. Kommissionen finansierede en videnskabelig mission til Cuba i samarbejde med. Pan­
American Health Organisation for at undersøge oprindelsen til epidemien og vurdere behovet for 
hjælp. Kommissionen skaffede senere familiepakker, specielt for at forbedre befolkningens 
ernæringstilstanden over for denne sygdom, samt medikamenter og hygiejnevarer. 
Latinamerika er et særligt katastrofeudsat område. Skader og oversvømmelser efter tropiske uvejr 
fik Kommissionen til at yde humanitær bistand (især lægehjælp og husly) til Colombia, 
Ecuador, Nicaragua og Honduras. Desuden blev Colombia ramt af jordskælv, og der har været 
flere koleraepidemier i Brasilien, Bolivia og Peru (hvilket fik Kommissionen til at sende 
lægemidler og telte). ,. 
4. TVÆRGÅENDE AKTIVITETER 
4.1 INFORMATION OG SYNLIGHED 
Når det gælder synligheden af EF's humanitære bistand, har Kommissionen anlagt to 
hovedbetragtninger. For det første, at synlighed ikke skal være et mål i sig selv, men et middel 
til at få offentligheden i tale og skabe den velvilje, der er nødvendig for at mobilisere de 
materielle ressourcer til den humanitære indsats. For dt::t andet, at synliggørelsen skal ske i 
partnerskab med de NGO'er og international" Drganisationer, der modtager EF-finansieringsbidrag 
til humanitære aktioner. 
Partnerskabsaftalerne med NGO'eme har i nogen grad formaliseret den ordning, hvorefter nu både 
de og EF skal synliggøres i de af Kommissionen finansierede aktioner. Dette gennem.føres nu i 
vid udstrækning uden større problemer. 
Nogle organisationer, f.eks. Røde Kors og Red Barnet, har udarbejdet et særligt 
informationsmateriale om de af deres aktioner, der finansieres af EF. 
Som led i bestræbelserne på at gøre offentligheden bekendt med den indsats, Kommissionen yder 
som det af Den Europæiske Unions organer, der administrerer og koordinerer den humanitære 
bistand, har Kommissionen udarbejdet brochurer og informationsblade på flere europæiske sprog. 
Der foreligger også en publikation på arabisk, beregnet for de islamiske lande, om EU's 
hjælpeaktioner, navnlig i Bosnien, Somalia, Palæstina og Kaukasus. 
Hvert kvartal udsendes der et nyhedsbrev (ECHO News) om EF's og NGO'ernes humanitære 
indsats verden over. Et andet effektivt middel til i det daglige at synliggøre denne bistand har 
været de regelmæssige pressemeddelelser om beslutningerne om humanitær bistand (200 i år), 
14 
der udsendes til medierne i medlemsstaterne og via EF-delegationerne til andre dele af verden. 
Det er imidlertid ikke uden problemer at få den humanitære bistand synliggjort. De utallige 
krisesituationer har resulteret i en vis "træthed" i mediedækningen. Derfor er det så meget 
vigtigere fortsat at fokusere på Det Europæiske Fællesskabs betydelige bidrag på dette område. 
4.2 KOORDINERING OG SAMARBEJDE MED ANDRE AKTØRER OG DONORER 
PÅ DET HUMANITÆRE OMRÅDE 
4.2.1 Medlemsstaterne 
I og med, at ECHO's mandat fokuserer på at bidrage til at forbedre hele det internationale 
samfunds evne til at reagere på katastrofer, pålægges det også ECHO at fremme en bedre 
samordning med EF-medlemsstaterne og andre partnere. Rådet har i resolutioner på forskellige 
tidspunkter i Det Europæiske Fællesskabs historie omtalt en bedre koordinering. Med koor­
dinering har Rådet tydeligvis ment en indsats blandt de enkelte medlemsstater indbyrdes og 
mellem dem og Kommissionen. Den første sådanne resolution går tilbage til 
udviklingsministrenes rådsmøde i marts 1977. Den kendsgerning, at Rådet fandt det nødvendigt 
at vedtage flere resolutioner af denne art i 1991, 1992 og 1993, viser, at en sådan koordinering 
var lettere sagt end gjort. 
I marts 1993 indbød Kommissionen i en af konsolideringsprocessens første faser de embedsmænd 
i medlemsstaterne, der havde det øverste ansvar for humanitære anliggender, til et uformelt møde 
om en lang række spørgsmål vedrørende udøvelsen af deres og Unionens beføjelser. Mødet 
skabte klarhed på mange punkter, men bl.a. spørgsmålet om, hvilken enighed der var med hensyn 
til koordinering, forblev uløst. 
På rådsmødet (udviklingssamarbejde) den 25. maj 1993 blev der ved den seneste resolution om 
koordinering indført et nyt, praktisk maskineri. Rådet enedes om, at "Kommissionen på eget 
initiativ eller på anmodning af medlemsstaterne mindst hver tredje måned skal tilrettelægge og 
indkalde til møder mellem cheferne for de nationale nødhjælpstjenester og Kommissionen". "På 
disse møder", hed det i resolutionen, "skal der drøftes såvel generelle som specifikke spørgsmål 
vedrørende humanitær bistand og nødhjælp." 
Det første sådanne møde afboldtes umiddelbart efter, i midten af juli. Som forholdene var, kom 
mødet i høj grad til at dreje sig om den forværrede situation i det tidligere Jugoslavien og 
UNHCR-appellen om nye midler. Det kom til at stå som et nyttigt eksempel på samråd. 
I september afboldtes der et nyt møde specielt med henblik på en nærmere drøftelse af lande-og 
områdesituationer, med udgangspunkt i Kommissionens rapporter om dens indsats de forskellige 
steder og indlæg fra medlemsstaterne. Arbejdet inden for katastrofeberedskab og dermed 
beslægtede områder havde også en fremtrædende plads på dagsordenen, som desuden omfattede 
forbindelserne med internationale organisationer og tredjelande. 
15 
Det tredje møde, der afuoldtes i november, bekræftede det mønster, der nu var ved at tegne sig 
for sådanne praktiske informationsudvekslinger, som forhåbentlig vil udvikle sig til en vane og 
dermed fremme en nærmere dialog mellem Unionens og dens medlemsstaters officielle aktører 
på det humanitære område. 
4.2.2 Europa-Parlamentet 
Europa-Parlamentet har, ikke mindst i Udvalget om Udvikling, i stigende grad rettet sin 
opmærksomhed mod Fællesskabets voksende humanitære rolle. Et af de praktiske resultater af 
denne interesse var Parlamentets velkomne støtte til opretholdelsen af de midler, der over 
budgettet stilledes til rådighed til Fællesskabets humanitære indsats. 
Specielt to gange i 1993 afså Parlamentet udvalgstid til en drøftelse af udviklingen inden for den 
humanitære indsats, hvor der blev stillet indgående spørgsmål til Kommissionen. I juli redegjorde 
Kommissionen nærmere for sine første initiativer, herunder deres tilblivelse og udformning, 
vedrørende den humanitære bistand; dette blev i december efterfulgt af en statusrappport fra 
ECHO. 
4.2.3 NGO'er 
Det forløbne år har været præget af en større fornyelse, omorganisering og konsolidering af 
Kommissionens forbindelser med de ikke-statslige organisationer. NGO'erne er, når alt kommer 
til alt, Kommissionens primære operationelle partnere i felten. I 1993 formidledes en bistand på 
200 mio. ECU, eller 44% af de samlede midler, Ko!nmissionen traf afgørelse om til den 
humanitære hjælpeindsats, i partnerskab mPc1 NGO'eme. 
Først på året foregik der i NGO'emes kreds og mellem NGO'eme og Kommissionen en 
omfattende debat om arten og formen af deres fremtidige forhold. Selv om der i begyndelsen 
ganske vist kunne spores nogen skarphed i debatten, udviklede den sig senere til en konstruktiv 
dialog. 
Dialogen nåede sit højdepunkt i maj, da Kommissionen fremlagde det første udkast til den 
foreslåede partnerskabs-rammeaftale (FPA) (se punkt 2.2). 
Partnerskabs-rammeaftalerne indholdt også kimen til en ide om et "forum" til fremme af dialogen 
mellem Kommissionen og dens partnere om relevante politiske og praktiske spørgsmål på det 
humanitære område. Ved årets udgang var man ved at undersøge mulighederne for at føre denne 
ide ud i livet først i det nye år. 
16 
4.2.4 Forbindelser med De Forenede Nationer 
4.2.4.1 Forbindelser med FN-organer 
Europa-Kommissionen har traditionelt haft et godt forhold til de FN-organer, der varetager 
humanitære bistandsopgaver. Forholdet er blevet yderligere cementeret efter oprettelsen af ECHO, 
der sidst i 1993 kunne underskrive den første partnerskabs-rammeaftale med UNHCR (se punkt 
2.2). 
Ligesom UNHCR har en række andre FN-organer deltaget i forvaltningen, hånd-teringen og 
fordelingen af humanitær bistand finansieret af Kommissionen, og de betragtes derfor som nære 
partnere. Som det fremgår af figur 4 og bilag 8, er kontrakterne med FN-organer vokset hurtigt 
både absolut og relativt set. Mens kontrakterne med FN-partnere tegnede sig for 10,4% af det 
samlede beløb i 1990, drejede det sig om 35% i 1993. På nuværende tidspunkt er FN-familien 
som helhed således Kommissionens vigtigste partner inden for den humanitære bistand næst efter 
NGO'erne (44%). 
17 
100 EC CONTRACTS WITH U.N. AGENCIES FOR 
HUMANITARIAN ASSISTANCE 1990 -1991 -1992 -1993 
80 1 I Amounts in ECUS ! 
L_ ---·-----
60 
40 
20 
0 . ___________ T ___ -
: I 199()~ -----------+-- -
:.:-1:~ -~:_ ~:~---~ =1~--WFP---i--- FMJ -·: WHO UNORO UNHCR UNICEF I UNOP UNRWA SP. UN op. -·--0 0 500,000 5,044,000 1,687,000 I 300,000 770,000 0 2,955,000 I 
16,853,000 I 0 0 0 22,640,500 5,547,000 I 198,000 0 __ 000 
35,831.586 I 0 i 3,609,500 110,000 78,232,580 ,127,000 I 470,500 0 0 
_59, 165,500 I 868,000 I 9,250,000 0 84,010,400 11,872,754 I 0 ,200,000 900,000 
Figure 4 
Blandt FN-partnerne er De Forenede Nationers Højkommissær for Flygtninge (UNHCR) 
særlig vigtig. Dette organ blev i 1993 tildelt 84 mio. ECU, svarende til 17% af de humanitære 
kontrakter som helhed. Hovedparten af beløbet blev brugt til humanitær bistand til det tidligere 
Jugoslavien i 1993. Blandt UNHCR's øvrige aktioner på grundlag af EF-midler skal også nævnes 
indsatsen i forbindelse med konflikterne i Mozambique, Somalia, Angola, det tidligere 
Sovjetunionen, Afghanistan og Rwanda. 
Kommissionen har et udmærket forhold til UNHCR-embedsmændene på alle niveauer. Dette 
særlige forhold er blevet institutionaliseret i og med, at Kommissionen og UNHCR er enedes om 
at nedsætte en fælles gruppe på højt plan til koordinering af UNHCRs og EFs respektive aktioner 
og strategier. For at sikre en holdning og en flygtningepolitik over for UNHCR, når det gælder 
hjælp til flygtninge underfor Fællesskaberne, har Kommissionen også nedsat en tværtjenstlig 
gruppe på højt plan under ECHO's formandskab. Denne gruppe har fået følgende mandat: 
at fastlægge en sammenhængende tilgangsvinkel for Fællesskabet 
omfattende alle de EU-instrumenter, der er til rådighed 
at fastlægge en fælles strategi 
og at fastlægge fælles fremgangsmåder og midler for et nærmere 
samarbejde med UNHCR om flygtninge, hjemvendte flygtninge og 
fordrevne. 
De første møder i begge disse grupper afholdtes i december 1993, og den tværtjenstlige gruppe 
forventes at udarbejde konkrete forslag til, hvordan Kommissionen fremover kan samarbejde med 
UNHCR. Disse forslag vil blive drøftet med UNHCR i begyndelsen af 1994. 
Den næstvigtigste partner blandt FN-organerne er Verdensfødevareprogrammet (WFP). I 1993 
kanaliseredes der i alt 59 mio. ECU gennem WFP. Det svarer til 12% af de samlede humanitære 
kontrakter finansieret af Kommissionen i 1993. Kommissionens indsats (gennem ECHO) sammen 
med WFP har drejet sig om finansiering affødevarenødhjælpsaktioner, overvejende i det tidligere 
Jugoslavien, men også i Angola, Sudan, Nepal og Ghana. 
Verdenssundhedsorganisationen (WHO), De Forenede Nationers Børne-og Uddannelsesfond 
(UNICEF) og De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge (UNRWA) 
har indgået kontrakter til en værdi af hhv. 9 mio. ECU, 11 mio. ECU og 4 mio. ECU med 
henblik på en hjælpeindsats i det tidligere Jugoslavien (WHO), Liberia, Mozambique, Angola, 
Kenya, Sudan (UNICEF) og Palæstina (UNRW A). En mindre kontrakt er indgået med De 
Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO). (Se bilag 8). 
4.2.4.2 De Forenede Nationers Nødhjælpskontor (DHA) 
De to humanitære instanser, DHA og ECHO, blev oprettet nogenlunde samtidig (foråret 1992). 
Selv om Europa-Kommissionens kontraktlige forbindelser med UNDRO/DHA har været meget 
begrænsede (se vedlagte tabeller), er DHA blevet et ret vigtigt organ i betragtning af dets 
19 
koordinerende rolle inden for FN-systemet. Dette bekræftedes i slutningen af juni, da direktøren 
for ECHO mødtes med FN-vicegeneralsekretær J. Eliasson, der er leder af DHA. De to parter var 
enige om, at værdien af et nært samarbejde mellem DHA og Kommissionen i vurderingsfasen 
såvel som ved gennemførelsen i marken, ikke kan understreges tydeligt nok. 
Blandt de konkrete områder for samarbejdet mellem Kommissionen og DHA kan nævnes 1) 
Escrow-kontoen, 2) informationsudveksling om humanitære begivenheder og 3) de konsoliderede 
appeller for flere organer. 
Escrow-kontoen fordobler faktisk de finansielle muligheder for donorbidragene. USA's regering 
har garanteret, at ethvert bidrag til humanitær bistand til Irak vil blive matchet med et tilsvarende 
beløb trukket på de indefrosne irakiske aktiver i USA i overensstemmelse med FN's 
Sikkerhedsråds resolution 778. For Europa-Kommissionens vedkommende er der efter denne 
ordning godkendt ca. 40 projekter til et samlet beløb på over 19 mio. ECU, og mange af dem er 
allerede gennemført i det nordlige Irak. Inden projekterne blev godkendt, opnåedes der med DHA 
enighed om, at Kommissionen har ret til at forelægge de specifikke projekter, hvortil der 
anmodes om (primær) kommissionsfinansiering. Der var også enighed om, at 
betalingsprdcedureme er forenelige med Europa-Kommissionens standardregler og -bestemmelser. 
Hvad angår informationsudveksling, støtter Europa-Kommissionen fuldt ud DHA's ambitiøse 
program for etablering af et avanceret "International Emergency Readiness and Response 
Information System" (IERRIS) i samarbejde med Den Internationale Sammenslutning af Røde 
Kors-og Røde Halvmåne-Selskaber (ICRC) og mange andre donorer, heriblandt USA's regering. 
Dette net skal give de humanitære donorer og aktører umiddelbar adgang til en omfattende 
information om katastrofer, der ikke blot vil forbedre indsatsen, effektiviteten og koordineringen 
i krisesituationer. Nettet skulle efter FN's st-0r, være færdigt i 1995, men forsinkelser kan ikke 
udelukkes. 
Selv om de konsoliderede appeller, DHA udsender, i mange henseender er særdeles nyttige, har 
Kommissionen anmodet om, at de udvides til også at omfatte andre end FN-behov. DHA ser 
positivt på Kommissionens anmodning og har faktisk forsøgt at forbedre de konsoliderede 
appeller i overensstemmelse med den. Samtidig påpeger DHA dog også de tekniske 
vanskeligheder, der er forbundet med at samle "globale" behov og tilsagn på grund af 
utilstrækkelig rapportering fra de "bilaterales" og NGO'ernes side. 
Kommissionen har stor interesse i fortsat gode forbindelser med FN-orgartisationerne, der 
succesfuldt har gennemført en meget betydelig del af de EF-finansierede humanitære projekter. 
Det er opfattelsen, at indgåelsen af rammekontrakter med UNHCR og de deraf følgende nye 
koordineringsmekanismer (se punkt 2.2) faktisk kan danne grundlag for et mere solidt og 
gennemsigtigt forhold på lang sigt. Kommissionen fremmer imidlertid også andre bestræbelser 
for koordinering af den humanitære hjælpeindsats inden for FN-familien og fra dennes side. 
Kommissionen støtter derfor fuldt ud DHA's mandat til at strømline FN-systemet i denne 
henseende og formidle information, der kan forbedre forståelsen og koordineringen blandt 
samtlige donorer inden for den humanitære bistand. 
20 
4.2.5 Forbindelser med USA 
Lige siden ECHO blev fuldt ud operationelt i begyndelsen af 1993, har det ligget i luften, at de 
to største donorer af international humanitær bistand, Det Europæiske Fællesskab og USA's 
regering, kunne og burde arbejde nærmere sammen. 
Både Kommissionens og den amerikanske regerings3 humanitære tjenestegrene har gjort en stor 
indsats for at få fastlagt nærmere regler for et samarbejde. Adskillige mere eller mindre 
højtstående amerikanske embedsmænd har været på besøg hos Kommissionen. Og embedsmænd 
fra Kommissionen har to gange været inviteret til Washington siden begyndelsen af 1993. Under 
det seneste besøg mødtes ECHO's direktør med alle sine kolleger i den amerikanske 
administration. Blandt de mest umiddelbare resultater af denne dialog mellem Europa­
Kommissionen og USA kan nævnes, at embedsmænd fra Kommissionen og den amerikanske 
regering nu regelmæssigt står i kontakt og udveksler information på alle niveauer om særlige 
humanitære aktioner, at der er foretaget en fælles katastrofevurdering (i Tadsjikistan), og at den 
amerikanske regering har trænet to af Kommissionens højtstående embedsmænd i styring af 
katastrofebistand. Desuden er Kommissionen og de relevante tjenestegrene i den amerikanske 
administration i færd med at indføre en ordning med regelmæssige møder til drøftelse af ikke 
alene konkrete foranstaltninger og fremtidsplaner på givne områder, men også generelle 
spørgsmål af politisk art. Det omfatter regelmæssige telefonkonferencer mellem den amerikanske 
regerings humanitære tjenestegrene, Europa-Kommissionen (ECHO) og de relevante FN-organer 
(f.eks. WFP og UNHCR) om vigtige områder af fælles interesse. 
Kommissionens forhold til de tjenestegrene i USA's administration, der beskæftiger sig med 
humanitære anliggender, supplerer på mange måder andre bestræbelser på at styrke den 
internationale koordinering af den humanitære bistand. Den amerikanske regering og 
Kommissionen har flere gange taget initiativ til fora for drøftelser med samtlige relevante FN­
organer og andre vigtige donorer. Både Kommissionen og den amerikanske administrations 
humanitære tjenestegrene støtter ivrigt oprettelsen af et stærkt katastrofeinformationsnet inden for 
FN, det såkaldte IERRlS-system (se punkt 4.2.4.2). Indtil dette system er fuldt udviklet, har 
Kommissionen og den amerikanske regerings Bureau for Humanitarian Response (tidligere 
OFDA) besluttet med virkning fra 1994 gensidigt at udveksle samtlige data om aktioner i felten 
for at undgå overlapning og "sorte huller" (hvor ingen donorer yder bistand). 
Kommissionen har fuld tillid til, at der er nye fremskridt på vej i samarbejdet med den 
amerikanske regerings humanitære tjenestegrene. 
Den amerikanske regerings vigtigste humanitære organ er "Office for Foreign Disaster 
Assistance" (OFDA) inden for "Bureau for Humanitarian Response" (BHR) under "United 
Statcs Agency for International Development" (USAID). BHR er ECHO's modstykke i den 
amerikanske regering i ikke-flygtningeanliggender. Flygtningespørgsmål sorterer under det 
amerikanske udenrigsministeriums "Refugee Bure au". 
21 
4.2.6 Forbindelser med Rusland 
I løbet af 1993 har Kommissionen udviklet arbejdskontakter med ECHO's russiske modstykke, 
EMERCOM (Den Russiske Føderations statskomite for civilforsvar, nødhjælp og afhjælpning af 
følgerne af naturkatastrofer). 
EMERCOM råder over betydelige personalemæssige og logistiske ressourcer, inklusive store fly, 
helikoptere og lastvognsparker. Det har også nyttige forbindelser til mange af administrationerne 
i SNG-landene. Da der netop i disse lande generelt kun er svage eller slet ingen vestlige eller 
lokale NGO-strukturer, er EMERCOM på mange måder en specielt værdifuld samarbejdspartner 
for Kommissionen, når det gælder humanitære aktioner i SNG-regionen. 
Efter et møde med EMERCOM's vicedirektør, Vorobiev, i september, har Kommissionen (ECHO) 
og EMERCOM satset på skridt for skridt at uddybe og udvide deres bilaterale·kontakter, herunder 
et samarbejde på det operationelle plan. I december ydede Kommissionen sammen med FN's 
IDNDR-sekretariat et bidrag til et regionalt seminar om katastrofeberedskab, som EMERCOM 
organiserede for samtlige SNG-stater i Kirgisistan. Formålet var at hjælpe disse lande med at 
organisere deres katastrofeberedskabskomiteer, så de kan deltage i Y okohama-verdenskonferencen 
om formindskelse af naturkatastrofer, der afholdes i maj 1994. EMERCOM har også i 
konkurrence med andre afgivet tilbud på levering af fællesskabsfinansierede fødevarepakker til 
Armenien. På grundlag af erfaringerne fra sådanne praktiske aktiviteter vil der forhåbentlig kunne 
udvikle sig et gensidigt fordelagtigt samarbejdsforhold mellem de to organisationer. 
4.3 EVALUERING 
I ECHO's startfase, efter at dt>t ~iLv fuldt ud operationelt i begyndelsen af 1993, har 
evalueringsarbejdet først og fremmi::st været koncentreret om fastlæggelse af et system for kontrol 
-på stedet og ex post -af de aktioner, Fællesskabet finansierer, men som gennemføres af 
partnere. I 1993 udvikledes dette system gradvis på grundlag af evalueringsundersøgelser udført 
af Kommissionens vigtigste partnere inden for den humanitære bistand og de i huset opnåede 
erfaringer med konkrete ex post-evalueringer (f.eks. i Rwanda) iværksat og udført af 
Kommissionen selv. 
Formålet med evalueringsarbejdet er at nå frem til en optimal udnyttelse af de af Kommissionen 
forvaltede midler til humanitære formål, både hvad angår omkostningseffektivitet og resultaternes 
kvalitet Kommissionen vil forhåbentlig inden længe være i stand til at udarbejde en "kontrol­
og evalueringshåndbog" om de fremgangsmåder, der skal anvendes ved evaluering af humanitære 
aktioner, som den selv står for gennemførelsen af. 
22 
4.4 KA TASTROFEBEREDSKAB 
4.4.1 Katastrofeberedskab -Generelt 
Kommissionens mandat til ECHO omfatter også ansvar for udvikling og koordinering af 
Fællesskabets politik for katastrofeberedskab og -forebyggelse i relation til situationer uden for 
EF's område. Med dette skridt erkendte og støttede Kommissionen den blandt de internationale 
bistandsydere stigende enighed om, at katastrofeberedskab bør have større vægt i både udviklings­
og nødhjælpsprogrammer. Et effektivt beredskab kan bidrage til at begrænse katastrofernes 
negative virkninger for udviklingen på længere sigt og ligeledes mindske udgifterne til og 
nødvendigheden af katastrofebistand på kort sigt. 
For det første har alle de berørte tjenestegrene i Kommissionen sammen identificeret og 
undersøgt de mange enkeltaktiviteter, der allerede er gennemført vedrørende katastrofeberedskab 
enten af Kommissionen selv eller på dens vegne. 
For det andet tilstræber Kommissionen en dialog med EF-medlemsstaterne for at finde ud af, 
hvad der foregår på dette område på nationalt plan, det være sig i statslige organers, nationale 
NGO'ers eller videnskabelige institutioners regi. Specielt bruger Kommissionen de nationale 
komiteer, der er oprettet i forbindelse med det internationale tiår for formindskelse af 
naturkatastrofer -International Decade for Natural Disaster Reduction (IDNDR) -som en 
første kanal for denne dialog. Kommissionen glædede sig over, at den kunne sponsorere det 
første EF-dækkende møde mellem de nationale IDNDR-komiteer i Bruxelles i slutningen af 
september med det formål at give disse komiteer mulighed for at udveksle information om deres 
programmer og projekter og drøfte grundlaget for en fælles EF-regional præsentation på 
verdenskonferencen om formindskelse af naturkatastrofer, der skal afholdes i 1994 i Yokohama. 
Kommissionen og de nationale komiteer drøfter nu et projekt om gentagelse med jævne 
mellemrum af en sådan udveksling af synspunkter og information, der skulle gøre det muligt at 
styrke EF-bidraget som helhed i anden halvdel af tiåret. 
For det tredje søger Kommissionen at udvikle en dialog med etablerede internationale aktører, 
der har værdifulde erfaringer på dette område, f.eks. IFRC, P AHO, UNDP og DHA, for at lære 
af sådanne organisationers "bedste praksis" og finde frem til prioriterede områder, hvor der kan 
ydes en nyttig og omkostningseffektiv fællesskabsindsats. 
For det fjerde og sidste vil Kommissionen forhåbentlig også i løbet af 1994 efter rådgivning fra 
de berørte tjenestegrene kunne fremlægge konkrete forslag til et nyt fællesskabsprogram med det 
formål at yde et håndgribeligt bidrag til de igangværende internationale bestræbelser inden for 
katastrofeberedskab. Med forbehold af en afsluttende revision skulle dette program få to 
hovedpunkter: 
udvikling af menneskelige ressourcer for så vidt angår katastrofeberedskab 
styrkelse af den ledelsesmæssige og institutionelle kapacitet, især ved støtte til udvikling 
23 
af beredskabsplaner i særligt katastrofeudsatte regioner eller lande og støtte til udvikling 
af standardiserede informationssystemer om truende katastrofer til brug for det 
internationale donorsamfund. 
Det er endvidere hensigten, at en del af budgettet for katastrofeberedskab skal forbeholdes særlige 
projekter og undersøgelser, der falder uden for de generelle rammer, men som alligevel fortjener 
støtte. Som et eksempel kan nævnes lidet omkostningskrævende projekter til afhjælpning af 
katastrofer for lokalsamfund i udsatte områder. 
Kommissionen mener, at gennemførelsen af projekter efter sådanne retningslinjer vil være et 
passende EF-bidrag til det internationale samfunds indsats for virkelig at mindske virkningerne 
af naturkatastrofer i anden halvdel af IDNDR. 
4.4.2 Beredskab -militære aktiver 
De internationale humanitære hjælpeaktioner er i de seneste år vokset stærkt i antal, omfang og 
kompleksitet, og der er i stigende grad trukket større veksler, end det næsten var muligt, på de 
traditionelle ressourcer, der står til rådighed for organisationer som Røde Kors og de humanitære 
NGO'er. Under disse omstændigheder har opmærksomheden, særlig siden den kolde krigs 
afslutning, rettet sig mod muligheden af i højere grad systematisk at udnytte de væbnede styrkers 
potentiale til at yde velorganiseret, veluddannet og veludrustet støtte til de civile myndigheder 
og nødhjælpstjenester i et land eUer en region, der står over for en katastrofe. 
Det var med dette mål for øje, at DHA i 1992 iværksatte et projekt vedrørende brug af militære 
og civile forsvarsaktiver (MCDA) i den intf,rnationale katastrofebistand. Efter en international 
konference i Bruxelles i december ~ 99.L, som NATO var vært for, blev DHA anmodet om at 
koordinere udviklingen af praktiske vejledende retningslinjer til brug for stater, der ønsker at 
anvende eller tilbyde MCDA i humanitære hjælpeaktioner. For klarhedens og enkelhedens skyld 
begrænsedes mandatet for projektet til brug af MCDA ved naturkatastrofer og teknologiske 
katastrofer. Der nedsattes en stående koordineringsgruppe til at føre tilsyn med udviklingen af 
disse retningslinjer, og Kommissionen blev anmodet om at deltage sammen med en række andre 
organisationer, stater og NGO'er. 
I december 1993 blev projektets resultater offentliggjort i form af et udkast til et sæt 
retningslinjer, der dækker ikke alene de generelle principper for brugen af militære aktiver, men 
også standardoperationssystemer og -procedurer, der skal tjene til at lette brugen af sådanne 
aktiver på det praktiske plan. Disse resultater vil blive fremlagt på en international konference, 
som den norske regering er vært for i Oslo i januar 1994, og hvis de godkendes, vil de så blive 
iværksat på forsøgsbasis af en række deltager-, transit-og modtagerstater. Kommissionen er glad 
for sammen med DHA og andre partnere at have deltaget i udviklingen af dette nye 
bistandsinstrument, som det internationale samfund får til rådighed i forbindelse med 
katastrofeberedskab. 
24 
4.5 Informatik 
ECHO er i sagens natur yderst afuængigt af et godt informatiksystem: stc,re pengebeløb til 
kontrakter forvaltes af et forholdsvis lille personale, der ofte må basere sine beslutninger på 
information, som der ikke er let adgang til. Og hvad mere er, Kommissionen må til enhver tid 
reagere hurtigt på anmodninger om bistand. For i overensstemmelse med mandatet at blive mere 
effektiv måtte Kommissionen nødvendigvis indføre moderne informationsteknologi i alle sine 
humanitære aktiviteter. 
Da ECHO i begyndelsen af 1993 blev fuldt ud operationelt, havde formuleringen af en samlet 
informatikplan følgelig høj prioritet. Efter planen, der med fuld støtte fra informatikdirektoratet 
og med hjælp fra en ekstern konsulent blev færdiggjort i maj, skull,! der skabes et 
kemestyringssystem sammenkoblet med Kommissionens elektroniske regnskab:;systemer og flere 
mindre, men indbyrdes forbundne databaser. Der blev i planen desuden lagt Yægt på indkøb af 
mere hardware (en PC'er pr. medarbejder) og uddannelse af ECHO's personale. 
5. FREMTIDSPLANER 
Kommissionens virksomhed inden for humanitær bistand vil i sagens natur al-id være styret af 
begivenheder, som den ikke selv er herre over. Der kan derfor ikke foretages en detaljeret 
planlægning af de fremtidige aktiviteter, endsige en programmering af de humanitære ressourcer 
Kommissionen følger på den anden side de internationale begivenheder meget nøje. Uanset om 
der i 1994 bliver fred i Bosnien-Hercegovina og resten af Balkan-omd(det eller ej, er 
Kommissionen fuldt ud beredt til at fortsætte sin bistand til denne region, der klart vil få brug 
for humanitær hjælp i en tid fremover. I Afrika vil de nuværende "brændpunkter'', Somalia, 
Sudan, Burundi, Rwanda, Liberia og Angola, sandsynligvis behøve yderligere bi:;tand i 1993. Den 
udvikling, der er i gang i Mozambique, Algeriet og Zaire samt flere andre afrikanske lande, 
kunne også give anledning til bekymring. 
Tilsvarende er Kommissionen parat til at yde yderligere bistand til befolkningerne i det nordlige 
og sydlige Irak og konfliktofrene i de tidligere sovjetrepublikker (herunder Armenien, 
Aserbajdsjan, Georgien og Tadsjikistan). I mellemtiden holdes der opmærksomt øje med 
udviklingen i Afghanistan, Burma og andre urolige områder i Asien. 
Selv om det er vanskeligt at forudsige og forberede sig på arten og omfanget af menneskelige 
lidelser som følge af menneskeskabte katastrofer4, har Kommissionen forsøgt at opbygge en lokal 
93,3 % af Kommissionens humanitære bistand går til menneskeskable katastrofer (især 
borgerkrige og regionale konflikter). 
25 
beredskabskapacitet, når en konflikt har nået et vist niveau med hensyn til humanitær bistand. 
Kommissionen har således udnævnt humanitære koordinatorer i det tidligere Jugoslavien 
(Kroatien, Serbien/Montenegro og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien), Somalia, 
Sydsudan, Liberia, Angola, Mozambique, Rwanda, Burundi, Nordirak, Armenien, Aserbajdsjan, 
Georgien og Tadsjikistan. Formålet med disse koordinatorer er at have et vågent øje på selve 
stedet, som kan fastslå behovene og koordinere Kommissionens humanitære indsats med dens 
partneres og også andre donorers. Denne model har vist sig vellykket i 1993 og vil også blive 
fulgt i 1994. 
Med hensyn til naturkatastrofer5 stiler Kommissionen nu mod i 1994 at få ressourcer til at udvikle 
sit eget beredskabsprogram (se punkt 4.4.1). Det vil blive klarlagt, i hvilke lande der er størst 
risiko for naturkatastrofer, og der vil blive igangsat enkelte beredskabsprogrammer for at hjælpe 
befolkningen med at forberede sig på jævnligt tilbagevendende katastrofer (f.eks. oversvømmelser 
og virkningerne af tropiske uvejr). 
På baggrund af offentlighedens stigende interesse for den humanitære bistand har Kommissionen 
sammen med fem anerkendte europæiske universiteter udformet en uddannelse for kandidater 
specielt vedrørende humanitære anliggender, herunder humanitær ret. Uddannelsen skal 
gennemføres inden for ERASMUS-nettet fra september 1994. Der forventes i 1994 optaget ca. 
100 studerende på den. 
Sluttelig forventes det også, at Kommissionens og UNHCR's seneste fælles initiativ til en 
styrkelse af samarbejdet vil bære frugt i 1994 (se punkt 4.2.4.1). 165 mio. ECU, svarende til en 
femtedel af ECHO's aktioner, klassificeres som direkte bistand til flygtninge, fordrevne og 
hjemvendte. Derudover har GD I og GD VIII flygtningeprogrammer, der tilsammen beløber sig 
til 175 mio. ECU. Den tværtjenstlige gruppp '!edrørende flygtninge (der omfatter ECHO og de 
berørte tjenestegrene i GD I og Gn VII~) håber at kunne fremlægge en fælles flygtningestrategi 
inden for Kommissionen i begyndelsen af 1994 og på basis heraf at indkredse konkrete midler 
til et bedre samarbejde med UNHCR i det kommende år. 
6,7 % af Kommissionens humanitære ressourcer brugtes på naturkatastrofer i I 993. 
26 
STATISTICAL 
ANNEXES 
ANNEX I 
NGOs AND INTERNATIONAL HUMANITARIAN ORGANISATIONS HAVING SIGNED THE 
FRAMEWORK PARTNERSHIP AGREEMENT 
(updated on the 22 December 1993) 
GERMANY 
DEUTSCHES ROTES KREUZ 
DEUTSCHER CARITASVERBAND LIST BY COUNTRTES 
DIAKONISCHES WERK of the Evangelical Churches in Gennany 
DEUTSCHE WEL THUNGHERHILFE (GERMAN AGROACTION) 
JOHANNITER-UNF ALL-HILFE (INTERNATIONAL SER VI CES) 
HELP 
MALTESER HILFSDIENST E.V. (M.H.D.) 
AUSTRIA 
CARIT AS AUTRICHE 
MALTESER HOSPITAL DIENST-AUS1RIA (M.H.D.A) 
BELGIUM 
CROIX ROUGE DE BELGIQUE 
SECOURS INTERNATIONAL DE CARITAS CATHOLICA BELGICA 
MEDECINS SANS FRONTIERES/ARTSEN ZONDER GRENZEN 
CAREINTERNATIONAL 
HANDICAP INTERNATIONAL (B) 
OXF AM BELGIQUE 
!EDER VOOR ALLEN FPA 0001 
FPA 0007 
FPA 0019 
FPA 0042 
FPA 0046 
FPA 0053 
FPA 0065 
FPA 0049 
FPA 0065 
FPA 0001 
FPA 0012 
FPA 0013 
FPA 0014 
FPA 0030 
FPA 0043 
FPA 0056 
DENMARK 
DANSK RODE KORS 
CARITAS DANMARK 
FOLKEKIRKENS NØDHJÆLP/DANCHURCHAID 
RED BARNET 
DANISH REFUGEE COUNCIL 
MISSION EAST 
SPAIN 
CRUZ ROJA ESPANOLA 
CARITAS ESPANOLA 
MEDICOS SIN FRONTERAS 
SOLIDARIDAD INTERNACIONAL 
(FUNDACION ESPANOLA PARA LA COOPERACION) 
MEDICOS DEL MUNDO 
MOVIMIENTO POR LA PAZ, EL DESARME Y LA LIBERTAD 
ASOCIACION NAV ARRA "NUEVO FUTURO" 
A.C.S.U.R. ASOCIACION PARA LA COOPERACION 
CON EL SUR LAS SEGOVIAS 
INTERMON 
UNITED STATES OF AMERICA 
INTERNATIONAL ORlHODOX CHRISTIAN CHARITIES 
FRANCE 
CROIX ROUGE FRANCAISE 
SECOURS CA THOLIQUE 
MEDECINS SANS FRONTIERES 
ACTION INTERNATIONALE CONTRE LA F AIM 
2 FPA 0001 
FPA 0008 
FPA 0020 
FPA 0004 
FPA 0041 
FPA 0060 
FPA 0001 
FPA 0005 
FPA 0013 
FPA 0040 
FPA 0044 
FPA 0050 
FPA 0054 
FPA 0057 
FPA 0063 
FPA 0055 
FPA 0001 
FPA 0006 
FPA 0013 
FPA 0026 • 
HANDICAP INTERNATIONAL (F) 
ACTION NORD SUD 
MEDECINS DU MONDE 
EQUILIBRE 
PREMIERE URGENCE 
PHARMACIENS SANS FRONTIBRES 
FRANCE -LIBERTES (FONDATION DANIELLE MITTERRAND) 
OEUVRES HOSPIT ALIERS FRANCAISES DE 
L'ORDRE DE MAL TE (0.H.F.O.M.) 
GREECE 
CROIX ROUGE HELLENIQUE 
IRELAND 
IRISH RED CROSS SOCIETY 
GOAL 
CONCERNIRELAND 
CROCE ROSSA IT ALIANA 
CARITASITALIANA 
ASSOCIAZIONE INTERNAZIONALE VOLONT ARI LAICI 
COMIT A TO INTERNAZIONALE PER LO SVILUPPO DEi POPOLI 
CENTRO INTERNAZIONALE DE COOPERAZIONE ALLO SVILUPPO 
CENTRO REGIONALE D'INTERVENTO PER LA COOPERAZIONE 
COOPERAZIONE INTERNAZIONALE 
• 
GRUPPO VOLONTARIATO CIVILE 
LUXEMBOURG 
CROIX ROUGE LUXEMBOURGEOISE 
3 FPA 0029 
FPA 0031 
FPA 0032 
FPA 0033 
FPA 0034 
FPA 0039 
FPA 0058 
FPA 0065 
FPA 0001 
FPA 0001 
FPA 0024 
FPA 0038 
FPA 0001 
FPA 0010 
FPA 0027 
FPA 0028 
FPA 0036 
FPA 0037 
FPA 0061 
FPA 0062 
FPA 0001 
MEDECINS SANS FRONTIERES 
CARITAS LUXEMBOURG 
NORWAY 
KIRKENS NØDHJELP 
NETHERLAND 
HET NEDERLANDSE RODE KRUIS 
CARITAS NEERLANDICA 
MEDECINS SANS FRONTIERES/ARTSEN ZONDER GRENZEN 
STICHTING OECUMENISCHE HULP (Dutch Interchurch Aid) 
PORTUGAL 
CRUZ VERMELHA PORTUGUESA 
AMI -Funda9åo Assistencia Mcdica Intemacional 
OIKOS Coopera9ao et desenvolvimento 
UNITED KINGDOM 
BRITISH RED CROSS SOCIETY 
SAVE THE CHILDREN FUND 
CA THOLIC FUND FOR OVERSEAS DEVELOPMENT 
CARE BRIT AIN 
CHRISTIAN AID 
FEED THE CHILDREN 
OXFAM UK 
HELPAGE INTERNATIONAL 
SWEDEN 
DIAKONIA 
4 FPA 0013 
FPA 0048 
FPA 0021 
FPA 0001 
FPA 0011 
FPA 0013 
FPA 0022 
FPA 0001 
FPA 0016 
FPA 0035 
FPA 0001 
FPA 0003 
FPA 0009 
FPA 0015 
FPA 0017 
FPA 0025 
FPA 0052 
FPA 0059 
FPA 0018 
SWITZERLAND 
MEDECINS SANS FRONTIERES 
LUTHERAN WORLD FEDERATION 
HEKS (SWISS INTERCHURCH AID) 
CARIT AS SUISSE 
TERRE DES HOMMES 
INTERNATIONAL ORGANISATIONS 
INTERNATIONAL FEDERATION OF RED CROSS 
AND RED CRESCENT SOCIETIES 
INTERNATIONAL COMMITTEE OF THE RED CllOSS 
UNITED NATIONS HIGH COMMISSIONER FOR REFUGEES 
ORDRE SOUVERAIN ET MILITAIRE DE ST.JEAN DE JERUSALEM, 
RHODES ET DE MAL TE 
5 FPA 0013 
FPA 0023 
FPA 0045 
FPA 0047 
FPA 0051 
FPA 0001 
FPA 0002 
FPA 0064 
FPA 0065 
12 
ANNEX2 
HUMANITARIAN AID 
1111 ALLOCATED BY the Commlsslon 
(through ECHO) 
1993 
COUNTRY/REGION DECISION NUMBER OF 
ECU CONTRACTS 
EX-YUGOSLAVIA 395,080,195 282 
ACP TOTAL 100,093,000 216 
AFRICA 1,000,000 3 
AFRICA (Burundi Refugees) 18,300,000 5 
ANGOLA 7,000,000 27 
BENIN 1,000,000 3 
BURKINA FASSO 500,000 1 
BURUNDI 4,000,000 7 
CENTRAL AFRICA 200,000 
DJIBOUTI 515,000 2 
ETHIOPIA 350,000 1 
FIDJI 1,000,000 2 
GHANA 500,000 3 
GUINEA BISSAU 300,000 1 
GUINEA CONAKRY 1,000,000 1 
HAITI 2,000,000 8 
KENYA 2,400,000 6 
LIBERIA 8,990,000 20 
MOZAMBIQUE 3,000,000 6 
NAMIBIA 180,000 1 
RWANDA 11,000,000 28 
SENEGAL 1,000,000 1 
SIERRA LEONE 1,850,000 5 
SOMALIA 12,296,000 37 
SUDAN 10,400,000 27 
TANZANIA 2,000,000 3 
TOGO 500,000 
UGANDA 1,000,000 
ZAIRE 7,800,000 19 
ZIMBABWE 12,000 1 
C.l.5(1) 51,295,000 84 
ARMENIA 11,045,000 
GEORGIA 11,600,000 
AZERBADJAN 12,700,000 
CAUCASUS 500,000 
TADJIKISTAN 8,400,000 
RUSSIA FED. 4,790,000 
UKRAINE 900,000 
KYRGHYSTAN 860,000 
CHERNOBYL VICTIMS 500,000 
EASTERN EUROPE 806,000 
ALBANIA 456,000 
RUMANIA 350,000 
IRAK 21,500,000 39 
ASIA(2) 22,270,000 36 
CAMBODIA 1,785,000 2 
LEBANON 1,800,000 6 
NEPAL 1,800,000 5 
IRAN 230,000 1 
INDIA 920,000 4 
MONGOLIA 1,820,000 3 
PAKISTAN 430,000 2 
SRI LANKA 150,000 
AFGHANISTAN 2,750,000 5 
PALESTINE/ISRAEL 10,400,000 7 
YEMEN 75,000 1 
VIETNAM 110,000 
NORTH AFRICA 
ALGERIA 1,225,000 5 
LATIN AMERICA 12,245,000 32 
ECUADOR 350,000 2 
PERU 510,000 3 
BOLIVIA 445,000 2 
BRAZIL 470,000 3 
NICARAGUA 700,000 2 
VENEZUELA 150,000 1 
CUBA 7.805,000 13 
CHILE 500,000 1 
COLOMBIA 470,000 1 
GUATEMALA 250,000 1 
HONDURAS 595,000 3 
General Studies 500,000 
GRAND TOTAL 605,014,195 690.0 
FOOTNOTE 
(1) COMMON OF INDEPENDENT STATES 
(2) APART FROM IRAK AND EX-USSR 
li1 . 
. . . 
Overview of Financial Decisions for EC Humanitarian Aid b Source of Finance 1990-93 
1990 1991 
Source of Finance / DECISIONS DECISIONS 
Budget line Oescrtptlon (miCU) <•iClll 
LOME III NATION/IL INDICATIVE PROGRAMME (NIP) (1) - -
LOME III ART 203 41,620,000 42,445,000 
LOME IV ART 25< (2) -13,500,000 
FEOGA FONDS EUR. D'ORIENTATION ET DE GARANTI AGRL (3) - -
B7-5000 HUMANITARIAN & EMERGENCY AID 72,735,000 139,375,000 
B7-510 DISASTER AID DEVELOPING COUNTRIES --
B7-511 EMERGENCY FOOD AID --
B7-514 HUMANITARIAN AID TO C & E EUROPE - -
B7-515 HUMANITARIAN AIO TO EX-USSR - -
B7-516 HUMANITARIAN ACTION IN 3RD COlMRIES - -
B7-517 REFUGEES & OISPL PERSONS IN OEV. COLMRIES - -
B7-6000 PHARE - -
GRAND TOTAL 114,356,000 195,320,000 
-=-~- -· ---=--',:--· ----
FOOTNOTES, 
(1 I NATIONAL INDICATIVE PROGRAMM!å FOR SOMALIA 
(2) 5-YEAR ALLOCATION (1991-95) UNDER LOME IV IS 250,000,000 ECU 
(3) DECIDED 0N A CASE-BY-CASE BASIS 
I Financial Decisions for EC Humanitarian Aid 1990-1993 j 1992 
DECISIONS 
(mECU) 
40,000,000 
-
31,675,000 
72,500,000 
154,867,297 
-
-
-
-
-
-
69,000,000 
368,042,297 
I 1993 805,014,195 !,. ___________________________________ _ ANNEX 3 
1993 
DECISIONS 
(inECU) 
6,500,000 
1,296,000 
82,385,000 
-
-
70,033,195 
17,425,000 
385,000,000 
30,000,000 
8,713,000 
3,662,000 
-
605,014,195 
----= 
Is---------·-·---------·--
Summary of Financial Decisions b Countries Benefittin from Humanitarian Aid 1992-93 
~ 
.,.OMEIV 1992 1993 ,..OME Ul . 1992 
DECISIONS DECISIONS DECISIONS 
(inECU) (inECU) (inECU) 
AFRICA 1,000,000 1. SOMALIE 40,000,000 
,NGOLA 7,500 000 6,000,000 
3ENIN I 000 000 
BURKINA FASO 500,000 
BURUNDI 4,000,000 
!CENTRAL AFRICA (Chad Refugees) 200,000 
DJIBOUTI 515,000 
ETHJOPIA 3,600,000 350,000 
FJDJJ 1,000,000 
GHANA 500,000 
GUINEE BISSAU 300,000 
GUINEA 1,000,000 
HAITI I 000,000 2,000 000 
KENYA 7,150 000 2 400 000 
LIBERIA I 000,000 8,990,000 
MALAWI 400,000 
MAURITANJA I 000 000 
MOZAMBIQUE 2,000,000 3,000,000 
NAMIBIE 180,000 
RWANDA 2,700,000 9,000,000 
SENEGAL 1,000,000 
SIERRA LEONE 1,850,000 
1,UDAN 4,000,000 9,300,000 
ifANZANIA 2,000,000 
rrooo 500,000 
UGANDA 1,000,000 
Nelis & Fuluma(New Caledonie) 325 000 
NESTERN SAMOA 300 000 
~IRE 6,500 000 
~IMBABWE 700,000 
~FRICA: Burundi RefUQCCS 18,300,000 --
-------·----· -------
-
--
---------- --
-
Totals: 31,675,000 82,385,000 Totals; 40,000,000 
--':-,:. 
Grard Jota! 1992 : 
Grand total 1993 : ~ 1993 BPPQ.l;Tf-•·· 
DECISIONS 
(inECU) 
7,796,000 FGHANISTAN 
,LBANIA 
ALGERIA 
ANGOLA 
LATIN AMERICA 
BANGLADESH 
BOLIVIA 
BRAZIL 
AMBODIA 
CHILE 
OLOMBIA 
UBA 
EGYPT 
EL SALVADOR 
ECUADOR 
EX-USSR 
EX-YOUGOSLAVIA 
r.UATEMALA 
JNOONESIA 
HONDURAS 
INDIA 
IRAK 
IRAN 
LIBAN 
MONGOLIA 
NEPAL 
NICARAGUA 
PAKISTAN 
PALESTINEIISRAEL 
PARAGUAY 
PERU 
PHILIPPINES 
RUMANJA 
RWANDA 
.SOMALIA 
SRI LANKA 
SUDAN 
TURKEY 
URUGUAY-ARGENTINA 
VENEZUELA 
/\ETNAM 
EMEN 
ZAIRE 
2IMBABWE 
~neral studies 
7,796,000 
368,042,297 I ECU 
605,014,195 I ECU Totals: ANNEX 4 
1992 1993 
DECISIONS DECISIONS 
(inECU) (inECU) 
2 000,000 2,750,000 
2,000 000 456 000 
1,225,000 
1,000.000 
500,000 
2,000,000 
445,000 
470,000 
1,785,000 
500,000 
470,000 
250,000 7,805,000 
500 000 
200 000 
350 000 
3,550 000 51,295,000 
277,067 297 395,080,195 
250,000 
250,000 
595,000 
920,000 
5,000,000 21,500,000 
230 000 
1,800,000 
1,820,000 
1,800,000 
500,000 700,000 
250 000 430 000 
50,000 10,400,000 
250 000 
510 000 
500,000 
350,000 
2,000,000 
4,500,000 
150,000 
1,100,000 
500,000 
400,000 
150,000 
110,000 
600,000 75,000 
1,300,000 
12,000 
500,000 
296,367 ;J.97 514,833,195 
m . 
Oetalled Breakdown of Flnanclal Dacialona b Countriae Benøfittin from Humanltarhm Aaalatnca 1992-93 
MdZAMBIQUE 
SIERRA LEONE 
j L, __ Moaslueprøen.c 
Repmsionol,PCIØ\ållon --" rtømalcorActctoug11 
ttfflllll cora'llcr «tMqll 
nøm.itorftctørougtt 
NemelcOl\'llctcmq( 
Armldcorlllct ~" 
[)Spla(e<lpopu,llboo 
0.5P6C•dP0ØUIOllon 
[)15tllecodpopWltlon 
Somaliansrol\/goes 
eoma· 
R""9tP&o,~r~~~;.., ,,_. 
Cøct:: 
Ccti!I"·:· ~, 
Cooil<i' 
COl)la 
noma1corw",actcw~I 
~ I, røpatr ol rotug110!ii 
0.iplecfl!IX)IJIJaDon 
Dspt.,ctdpcø,J.IICI:,,, 
DlsP111cadpOJJVa:ion 
ArmedcOffttt 
0.splactdPQWIIIIJOll 
Bun.rldlrelugtes 
Binrorttuoees 
18:,l'\,llQrefupets 
~,W0e&1 
0,SC)jactapoj)Wlle~. 
0.sC'octd ~on 
Discl11c&00-:itu!lbon 
, CY'l'o~l 
I 7.500,000 
2.700,000 290193 
1802G3 
300393 
230793 
1410Q3 
221193 010794 
6,000,000 
3,000,000 
p1g11/JI 
• Detalled Breakdown of Financlal Decisions b Countrles Beneflttln from Humanltarlan Assistance 1992-93 
Conftid 
Oi1p1aced population & r•fug•H 
Conftiel 
Conftict 
Conftict 
Tadjiln;refugHI TOTAL LOME tv: 
TOTAL LOME 111: 
30.04.92 500 000 
05.08.92 I 000 000 
04.09.92 500,000 31,675,000j 
40,000,000 I 
01.07.93 
05.09.93 
04.10.93 
08.12.93 
14.12.93 
14.12.93 
2,000,000 01.07 94 
85000 
0000 
500 000 
400000 
500 000 
500,000 
350000 
2,750,000 
pag•214 77 I 
0107!M 
Oetalled Breakdown of Financial Oeclalona by Countrlea Banofitiing from Humanltarian AHistance 1992-93 
,---"T'""----~-9"--------------· -~--.-..-...---------,.---- ........... ------~ 
(Suito] 
EGYPT 
EX-YOUGOSU.VIA. 
;HONDURAS ~t·t-_'c::.fl-'.!;,:;_,.._;1, 
J'.X~L~ ~;;:Ji:.:_~1 !;t/,;:tt',J'1fc;;r,,; il! 
Piuili..T: ,i ,\~.:r•.~-·-,;'ll 
l;pi(((1fl,•i1Cr,..,-.,;:-:- . 
~,,,,\/\i".{~01,·,-:•1· 
~~ø~~1•ri.""1,·:·,; 
~:~,··)::•,c··· 
-.~• . :•t.::OJ'ST,.::.r~-,)____:_•_t--. •-.. 
:;,;::.,,...;"' ..-~ <'...;.r'...:~ ;.! ;>:"l :~, ·,:.,_. :·-..1 
:=::::z;~_;;:r~:\:~~~-, 1-----1--
~~a¼·~~-<\' •1;;.,.,,;,·ie 
~~Øs·m,1·~d~c;: !,1C,::,.;,1 =-==:~~:,r\\;;, [~f ~·~-=1- __ -_-_----1 
R~ihJ.~PQP.a:i·Arrr.:a.! 
a~id:.~o,110·iiL!iM:nF&1 
~~~.md.c'!;:!Y.æil?OP mT~f.:l!tM \---'~~--'-----'---,--,..=,&,.,=c"?"~"'---_;_,;. 
cent,:! 
Cc.r1:':.cl 
Cc"l'llct 
Ccn:'..cl 
Conr,,1 
Conr,ct 
0.Splece-ClpeP•.JJ~cnrn Crc~o 
corir,ct 
Conll<cl 
Ca,r::1 
Ccn',cr 060J!n 
080492 
150492 
060592 
020792 
011092 
\conr,ct 
I c.,~0cec:1 rocct;l!:cn ,, 8os"Ja••<erz<'~"'-•na,....._~----...; 
~:~::.:i~~,;r~e •.~'1~c~o ,..• --~-----, 
! C~rflct 
I~:;~~: 
G<"rtHt:.~:.:i:-o? 
I Fl~O~S 
I 
I 
1------;:s~~·------rro.ooor 1n,061:i,91 
1 ""·"'° 030393 60,000,000 
290(93 500,000 
050593 .S00,000 
100693 100,000,000 
120793 260000 
220793 7,H0,000 
220793 .S0,000,000 
050891 200,000 
050893 3.5,000 
130893 110,000 
270893 ' 100993 
10C99J 
2210il 
11!1193 
0el293 
2, 1193 
041093! 
131293 
041093 000 
f110.93 000 
0112.93 000 J9l,OI0,19S 
2'0,iJCIO 
.59.5,000 
, ... I 
• Detalled Breakdown of Financial Decisions b Countrles Benelittln from Humanitarlan Assistance 1992-93 
Country .,,,. 
• 
:._\_,: : 
cc'·,:::'.~000 
600,000 75,000 
18.02.IS -I 000 
1,300,000 
lntamal conflict drought 17.03.93 12,000 
12,000 
,G•nafm Studies 500,000 
500,000 
TOTAL BUDGET: 296,367,297 I TOTAL BUDGET: 514,833 195 
page 
EC CONTRACTS TOWARD HUMANITARIAN ASSISTANCE 1990-93 
"'"'' TYPEOF 1990 1991 
CONTRACT 
ECU IN%OF ECU IN%OF 
TOTAL TOTAL 
EC COMMISS/ON-DIRECT 
COMMISSION/ECHO 43,222,500 39.9% 1,793,855 0.9% 
COMMISSION/AEC 0 0.0% 0 0.0% 
DELEGATIONS 0 0.0% 220,000 0.1% 
SUBTOTAL 43,222,500 39.9% 2,013,855 1.1% 
MEMBER STATE GIOVNTS 
BELGIUM 0.0% 1,300,000 0.7% 
FRANCE 0.0% 4,812,000 2.5% 
ITALY 0.0% 42,500 0.0% 
NETHERLANDS 0.0% 1,822,000 1.0% 
SPAIN 0.0% 1,233,000 0.6% 
UK 0.0% 4,252,000 2.2% 
SUBTOTAL 0 00% 13,461,500 7.0% 
0 THER GOVERNMENTS 
WEST~N SAMOA -------1-----
215,000 ---02% 1---------- --. 
0.0% 
MOZAMBIQUE 1,000,000 0.9% 0.0% 
GRENADA 100,000 0.1% 0.0% 
TRINIDAD AND TOBAGO 100,000 0.1% 0.0% 
WALLIS AND FORTUNA 
NEW CALLEDONIA 
FIDJI 
CROATINMACEDONIA 00% 0.0% 
SUBTOTAL 1,415,000 13% 0 0.0% 
EC NGl0s(1) 
BELGIUM 10,941,000 10.1% ·-28, 155,900 14.7% 
DENMARK 2,815,000 2.6% 4,630,000 2.4% 
FRANCE 6,671,500 6.2% 27,057,209 14.1% 
GERMANY 1,260,000 1.2% 6,374,000 3.3% 
GREECE 0.0% 0.0% 
IRELAND 380,000 0.4% 4,296,000 2.2% 
ITALY 495,000 0.5%, 4,273,500 2.2% 
NETHERLANDS 5,575,000 5.1% 5,274,500 2.8% 
PORTUGAL 0.0% 0.0% 
SPAIN 235,000 0.2% 216,100 0.1% 
UK 877,000 0.8% 7,408,320 3.9% 
SUBTOTAL 29,249,500 270% 87.685,529 45.8% 
OTHER NGOs (1) 
NORWAY OO"A, 72?J~w- ____._. 0.4% 
SWITZERLAND 7,231,000 6.7% ·,,ol,QOO 2.0% 
USA 0 ooct 290000 02% -SUBTOTAL 7,231,000 u ,'i\, I '1,i ,Ll.ouu 25% 
LOCAL NGOs (11 ---- -·--,~-
ANGOLA 237,000 ··--02% . ------6.QG/4 
BANGLADESH 00% 338,000 0.201c; 
BOLIVIA 
CHILI 01)% 130,000 01% 
EL SALVADOR 0.0% 0.0% 
ETHIOPIA 1,200,000 1.1% 420,000 02% 
GHANA 325,000 03% 0.0% 
IRAQ -MISC · 1990 0 00% 0.0% 
OCC TERRITOTY (ISRL) 00% 0 O"A, 
PAKISTAN 0.0% 00% 
PHILIPPINES 0.0% 364,400 02% 
SUDAN 
TURKEY 00% 2,400,000 1.3% 
SUBTOTAL 1.762,000 1.6% 3,652.400 19% 
UNfTED NATIONS 
WFP 2,955,000 2.7% 16,853,000 88% 
FAO 
WHO 0 0.0% 0 00% 
IUNDRO 500,000 05% 0 0.0% 
UNHCR 5,044,000 4.7% 22,640.500 11.8% 
iuN!CEF 1,687,000 1.6% 5,547,000 29% 
IUNDP 300,000 0.3% 198,000 0.1% 
UNRWA 770,000 0.7% 
!SPECIAL UN OPERATIONS 0 0.0% 1,286,000 0.7% 
1SUBTOTAL 
I 11,256,000 10.4% 46,524,500 24.3% 
I 
I OTHER INTERNA T10NAL ORG. 
\ICRC l 12.138,000 11.2% 27,593,000 14.4% 
IFIRC 2,016,000 19% 5,651.000 3.0% 
1CARITAS INTERt✓ATIONAL I 
.SUBTOTAL I 14,154,000 
I ~ 33,244,000 17.4% 
l .L 
1oa.29o.ooo _Joo.01/°-" -::-~Ll!9Ysr--1ao.0%. -~ -----·-=--~~---- I __ 
,))rn:E~WN i'F.A!:O!'IWH~·n,: \992 nn::c0?-.Tll.ACi ~.!CL':-."TS nn ),.(E(."lf)AP.F.Sl'!'S.A.VT'".AU-'fl0'.1.1'..R TIWlilG a.:-:;-.r~ ,\J.C',~ ·i~e:,_:-,•_~, :~ 
7iAT :1 ~ !'-U.-:':J '{AS r,i'"...:'Sn:n:cn Y A."),.$1~TI:~F~J BYDO ',1(TT.(,'.}A,) !!;ACcc,;r-,\.'ICT '.v;T!l:!IECOJ.O.C~. :c:-:rr --:stc•; :; ;_ ;-·· .. r '.'.;2 ;[!-_'sC'j,_ 
-,1:m,1,.,~. HA'•1 l::E~S '.":::it•En?Y~'U •:: r..:~ :-tCS ~-l'.:'-'N'7 A)-QNC,j FCHO nn: i;n.u.nr.so rITTr.RO:Q '.l! \ l.([GJ) C(•IIS:~~ rJF ;,\CV:\rt.A7f.:) 
.... "F.) L~l.1;-L'."_ ;.L.-.r''.'e:. i'F8M ALJJ!c)f ~·trM!lER ::::rACT.c''l~IH 1,n WHF.!ilCHoe.rcA.•.::;:: :l.!i.l.YC;-ul.,',,-;--:::,N,\l. '.'-' t>.~'..f \<;',) Yr'.A::-JH..';".\'E;E 
.:-.o.irr;;;.:u:.r 7 ;yFJ-t ":"0 ~~:'.:'v"R.E TIL\T All. P..F.~.•JI.S ARf. E.f1iD( u;-......;::;:;._J CR o;::;:i,.u.u;--;;:., .!;Q ni>.rna: ~~'F..::.:':'.: ::, st:rFES::'.:i .. , 
ltf..':E:..? v...s w·..r.:.. ::er ARl::.E A\JNN ANNEX 6 1!11 
1992 1993 
ECU IN%OF ECU IN%0f 
TOTAL TOTAL 
8,474,142 2.6% 30,982,588 6.3% 
2,524,500 0.8% 5,460,000 1.1% 
370,000 0.1% 1,552,000 0.3% 
11,368,642 3.4% 37,994,588 7.7% 
20,000,000 6.0% 25,000 0.0% 
1,526,340 0.5% 0 0.0% 
0.0% 0 0.0% 
0.0% 0 0.0% 
0.0% 0 0.0% 
0.0% 3,521,195 0.7% 
21,526,340 6.5% 3,546,195 .07% 
300,000 0.1% 0.0% 
0.0% 0.0% 
0.0% 0.0% 
0.0% 00% 
75,000 
250,000 
0.0% 400,000 0.1% 
24 700,000 7.4% 7,500 000 1.5% 
25,325,000 7.6% 7,900,000 1.6% 
20,187,650 6.1% 20,871,746 4.2% 
26,313,000 7.9% 43,024,057 8.7% 
38,579,700 11.6% 69,614,252 14.2% 
460,187 0.1% 21,734,700 4.4% 
1,745,000 0.5% 536,500 0.1% 
2,105,000 0.6% 1,026,000 02",1, 
8,943.500 2.7% 15,052,817 3.1% 
9,314,040 2.8% 12,698,554 2.6% 
244,000 0.1% 687,990 0.1% 
1,160,000 0.3% 13,823,689 2.8% 
2,394,500 0.7% 15,370 834 3.1% 
111,446,577 33.6% 214,441,139 43.6% 
0.0% 0 0.0% 
320,000 0.1% 1,150,440 0.2% 
1,232,000 0.4% 837 910 . 0.2% 
1.552,000 0.5% 1,988,350 0.4% 
---------0.0% 0.0% 
300,000 0.1% 0.0% 
25,000 0.0% 
0.0% OO"A, 
70,000 0.0% 0.0% 
58,000 0.0% 0.0% 
00% 0.0% 
0.0% 2,120,000 0.4% 
50,000 0.0% 350,000 0.1% 
500,000 0.2% 0.0% 
41,000 0.0% 0.0% 
0.0% 
70,626 0.0% 0.0% 
1,089,626 0.3% 2,495,000 05% 
35,831,586 10.8% 59,165,500 120% 
688,000 0.2% 
3,809.500 1.1% 9,250,000 1.9% 
110,000 0.0% 0.0% 
78,232,580 23.6% 84,010,400 171% 
4,127,000 1.2% 11,872.754 24% 
470,500 0.1% 0.0% 
4,200,000 0.9% 
262,000 0.1% 900,000 0.2% 
122,843.166 37.0% 170,266,654 34.6% 
35,073,900 10.6% 35,096,820 7.1% 
1,666,000 0.5% 18,023,850 37% 
70,000 0.0% 75,000 0.0% 
36,809,900 111% 53,195,670 108% 
331,961,251 100.0% I 491 .827 ,596 100.0% I 
Annex 7 
Breakdown of Community Aid to the Former 
Yugoslavia 1991-93 by Republic 
Bosnia-Herzegovina 50% 
Croatia 21% 
Serbia and Montenegro 16% 
F. Y. R. of Macedonia 4 % 
Slovenia 1% 
UNPAS 0.5% 
All Republics 7 .5% 
Breakdown of Community Aid to the Former 
Yugoslavia 1991-93 by Relief Items 
Food Aid 48% 
Sanitation 21 % 
Medical Aid 23% 
Logistics 8% 
6 
l--EC CONTRACfS WITH UN AGENCIES TOWARD HUMANITARIAN ASSISTANCE 1990-1993 
AS PER· 07-JAN- 1994 
ANNEX8 
I UN AGENCY 1990 1991 1992 1993 
I--------------------1------~-----------------+-------------+------------I 
·. 
ECU ECL ECU h1%'of totiiL ECU . . . 
-Jn;iior_- ... -·-·•·•tSijC· 
>-----------·---------------+--------+,--~------------+-'··_···_·:::_,('_:/_· --~-------1-----·---'----"---+--------l---~-~-'---1 
WFP 2,955,000 --·•. 2.73% 16,853, ·1_0_0-t--__ 8_,,,•:-:-8..,.,1~,,_,~-t-•·• __ 3_5~,8~3_1~,5_-8_6-+---,,,1,,..,0;-,-.7=9,_o/o,,,i·' ---'-5_9,_1-'-6_5,'-"5-'-0-'--0+-l·~-1c,.c2=.Q-'--3""%--e..,. 
,F_.A ___ o___ 0 0,0()% 0 O:DO¾ O h'.ob;J 868,000 ohJ% r .. --------------+--------+-_.....___.......,__'-f--------+---__.......,__+-----------,i---'-------"-.C.C..=,.+-----,:_::__:..,_:,_::_::_-1---__.,__:;,,;,.c.,= 
r_H_O --_ ·--_ ---------------t--------ot----_~o,-·,-o...,b0_,¼;. ______ o-t-__ ·•...,.o,,..;b.,,.'b_·~..,,.it----__ 3~,8_0_9~,5_0_0-t-_~1-.1~5""%_0,t--- __ 9~,_2_50~,_o_oo ___ ._1{,-J,.,,,å0--,-;~ 
UNDRO 500,0001. ().46~ 0 K~å~i 110,000 &o;i o· o:66% 
UNHCR 5,044,000 .-. 4;JJto 22,640,500 11:83% 78,232,580 ::i§'.~r¼ 84,010,400 ,Y 'ii:6J6Å." ----------------------t- ___ _,_____,__--+--,.----,,,,,,_~----'--'---t-'---c-'---c--&'...,__~t------'----"----jrc"--'---,=-..-~~+----CC--'-'-.:.....:_:'-'--'-~+-'--"-~"-"'-~ 
UNICEF 
UNDP 
I 
UNRWA 
SPECIAL UN OPERATIONS (1) =· -,_,. 
SUM EC/UN CONTRACTS 
REMARKS: 1J5~¾ 5 547 000 ·_ Xi~b~:. 4,127,000 ;::_ <·• 1k24~ 11 872,754 , )2\~~{~ -·: 
1,687,000 . 
300,000 
770,000 0:1io/o 0 . . ; d:c>.di 0 .· .o ......... ·o•· ·.0°.IL.o• 4 200 000 > ·•o·•a··•s"i/ " , , .•·· .. ;, :r •.,70. 
0 
, . 
11,256,000 
(1) PAHO operations are included as a UN organization since PAHO acts as the regional organization representative for WHO in the Americas. 
Up until 1992 "emergency foOd aid" was not included in the "EC contracts" (administered by the DG VIII 
Food Aid Division). From 1993 all contracts are included in the amounts shown. tf "emergency food aid" 
channelled through the UN agencies in 1992 (15 MECUJ is added to the contracts, the total for 1992 would 
be 137 MECU (122 MECU plus 15 MECU) or 43 % of all conlracts. ..