Udtalelse om Kommissionens grønbog om liberalisering af teleinfrastruktur og kabel-tv-net - Anden del (95/C 301/09)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber anmodede ved brev af 30. januar 1995 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens grønbog om liberalisering af teleinfrastruktur og kabel-tv-net - Anden del.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Transport og Kommunikation, som udpegede Alexander-Michael von Schwerin til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. juli 1995.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 328. plenarforsamling af 13. og 14. september 1995, mødet den 13. september 1995, med et stort flertal af stemmer for, 2 imod og 5 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Grundlaget for grønbogen er Rådets resolution af 22. juli 1993 om forholdene inden for telekommunikationssektoren og behovet for yderligere udvikling på telekommunikationsmarkedet, hvori det fastslås, at der bør udarbejdes en fremtidig politik for teleinfrastrukturer på grundlag af resultaterne af en bredt anlagt høring, der skal iværksættes efter offentliggørelsen af grønbogen om infrastrukturer.

1.2. Der er taget højde for konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde på Korfu den 24. og 25. juni 1994 angående rapporten om Europa og det globale informationssamfund, som er udarbejdet af en række højtstående personer under forsæde af kommissær Martin Bangemann. Den igangværende liberalisering af telesektoren skal således fremskyndes ved at åbne for konkurrence om infrastrukturer og tjenester, der stadig er underlagt monopol.

1.3. Den 25. oktober 1994 vedtog Kommissionen første del af grønbogen om liberalisering af teleinfrastruktur og kabel-tv-net. Her fastlægges de grundlæggende principper og tidsplanen for foranstaltningerne, der skal danne grundlag for drøftelserne om udformningen af en fælles infrastrukturstrategi i Den Europæiske Union.

1.4. I en resolution af 22. december 1994 fastlagde Rådet principperne og tidsplanen for liberalisering af teleinfrastrukturerne. Efter planen skal netinfrastrukturerne være fuldt ud liberaliserede pr. 1. januar 1998, inklusive de yderligere overgangsperioder, der gælder for visse lande i overensstemmelse med Rådets direktiv af 22. juli 1993.

1.5. Med offentliggørelsen af anden del af grønbogen om liberalisering af teleinfrastruktur og kabel-tv-net den 6. januar 1995 indleder Kommissionen nu en indgående debat med alle berørte parter om de vigtigste spørgsmål vedrørende den fremtidige ordning for netinfrastrukturer.

1.6. Tilsammen danner de to dele af grønbogen således de første kim til udformningen af en EU-strategi for infrastrukturer, som er en nødvendig forudsætning for at udvide liberaliseringsprocessen til ikke blot at omfatte taletelefoni, men hele telesektoren.

2. Kommissionens grønbog

2.1. Generelle bemærkninger

2.1.1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg erkender betydningen af denne grønbog, hvor rammerne og tidsplanen for den fremtidige ordning for netinfrastrukturer i EU foreslås, og en bredt anlagt høring indledes i overensstemmelse med Rådets resolution af 22. december 1994 (94/C 379/03). ØSU understreger, at der er behov for et klart lovfundament og en fast tidsplan, så alle aktører i sektoren, herunder både traditionelle og nye investorer, kan planlægge på et sikkert grundlag. I overensstemmelse med resultaterne af G7-landenes ministerkonference om informationssamfundet understreger ØSU, at kunderne må komme i første række, når den juridiske ramme udarbejdes, og at rammen skal åbne mulighed for et bredt udvalg, tjenester af høj kvalitet og rimelige priser.

2.1.2. ØSU anerkender den målsætning, Kommissionen fremlægger i grønbogen, nemlig at skabe et klart og konsekvent lovgrundlag, som kan sikre:

- at man når frem til et enhedsmarked for telekommunikation; det vil fremme udbygningen af infrastruktur i EU, såvel til basistjenester som til avancerede tjenester

- at der i hele Europa bliver adgang til effektive og billige teletjenester; det vil være en fordel for både virksomheder og borgere

- at man fremmer investeringen, væksten og nyskabelsen i såvel den offentlige som den private sektor; det vil gavne beskæftigelsen og samhørigheden.

2.1.3. Grønbogen omhandler følgende:

I. Indledning

II. Den valgte fremgangsmåde og grønbogens anvendelsesområde

III. Den nuværende situation

IV. Den nye teknologi har medført store ændringer

V. Det almene tjenesteudbud

VI. Beskæftigelse og social- og kulturforhold

VII. Hvordan kan man integrere infrastrukturområdet i Den Europæiske Unions politik for telesektoren?

VIII. Lovgrundlagets fremtidige udvikling - sammensmeltningen af forskellige sektorer

IX. Emner, der skal behandles som led i høringen, og bilagene (med undersøgelser foretaget af Kommissionen som baggrundsmateriale til grønbogen samt oversigt over det vigtigste direktiver og direktivforslag inden for teleområdet).

2.1.4. Grønbogens vigtigste udfordringer og holdninger/foranstaltninger er sammenfattet i 11 punkter i afsnit VII.

1. Generelle principper

2. Monopoler og særrettigheder i forbindelse med infrastruktur

3. Licensudstedelsesprocedurer, udvælgelseskriterier og licensvilkår i forbindelse med infrastrukturtilladelser

4. Samtrafik og interoperabilitet

5. Fri adgang til offentlig infrastruktur - implementering af konkurrencereglerne og ONP-principperne

6. Sikring og udbygning af forsyningspligten i et konkurrencebaseret miljø

7. Særlige forhold i randområder med mindre udviklede net

8. Konkurrenceligestilling

9. Den internationale kontekst - international samhandel på teletjenesteområdet

10. Adgang til ekspropriations- og brugsrettigheder, numre, frekvenser og oplysningstjenester

11. Tiltag inden for beslægtede områder.

ØSU tager stilling til de vigtigste punkter, herunder den planlagte tidshorisont, under nedenstående særlige bemærkninger.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Den planlagte afskaffelse af monopoler og særrettigheder til benyttelse af infrastruktur til levering af teletjenester er baseret på grønbogens totrins-proces.

Første trin: I første fase afskaffes umiddelbart de bestående begrænsninger for tilrådighedsstillelse af egne eller alternative infrastrukturer (levering af satellitbaserede kommunikationstjenester, mobilkommunikation og jordbaserede kommunikationstjenester, herunder kabel-tv-net, som allerede er liberaliserede). Til de allerede liberaliserede teletjenester i det faste net hører ud over de tjenester, der ikke er tale-baserede, også taletelefoni og edb-tjenester inden for rammerne af »Corporate Network« for lukkede brugergrupper. I den forbindelse ser ØSU en risiko for, at nye udbydere kan erobre store markedsandele allerede inden 1998 som følge af en lempelig fortolkning af begrebet »lukkede brugergrupper«, uden at markedet på nogen måde er reguleret. En sådan fremgangsmåde kunne medføre en udhuling af netmonopolet allerede før 1998, idet teleselskaberne ville lide væsentlige indkomsttab. En førtidig liberalisering fratager medlemsstaternes teleselskaber muligheden for at indstille sig på de nye markedsvilkår. Her er det vigtigt at tage hensyn til forskellene i udviklingsniveauet og til udviklingsdynamikken i medlemsstaterne. Hertil kommer, at fremskyndede liberaliseringstiltag kan gribe forstyrrende ind i udviklingen af en samlet strategi og medføre tilpasningsproblemer, når lovfundamentet gennemføres i praksis.

Andet trin: Anden fase vedrører godkendte tjenesteleverandører i forbindelse med både nye og eksisterende infrastrukturer til taletelefoni, der til den tid er liberaliserede som led i foranstaltningerne i grønbogens anden del. Dette trin evalueres nedenfor.

3.2. Opretholdelsen, udbygningen og finansieringen af et alment tjenesteudbud er nøglefaktorer i den fremtidige udvikling af EU's telesektor. ØSU beklager, at Kommissionens grønbog ikke tager tilstrækkeligt hensyn til bemærkningerne i Rådets resolution af 7. februar 1994 om fastlæggelse af principperne for et alment udbud af teletjenester. I grønbogen foreslås det, at alle brugere skal have adgang til en »minimumstjeneste« af særlig kvalitet til en rimelig pris, idet der tages hensyn til personer med fysiske handicap. Hvis den begrænses til taletelefoni og smalbåndsinfrastrukturer, lever man efter ØSU's mening ikke op til den fremtidige udvikling. Det er opfattelsen, at brugerne forventer et omfattende alment udbud af tjenester, der dækker deres behov og holder trit med den teknologiske udvikling.

ØSU mener, at udviklingen frem mod informationssamfundet især vil være præget af nye teknologier og tjenester på multimedieområdet. Det gentages i den forbindelse, at alle brugere skal sikres lige chancer og fair adgang til moderne informations- og kommunikationstjenester, ikke mindst ved hjælp af bredbåndsinfrastrukturer.

ØSU bifalder forslaget om, at der skal udvikles gennemsigtige metoder til beregning af forsyningspligtens udgifter og finansiering. Den foreslåede metode til beregning af udgifterne i tilknytning til forsyningspligten vækker imidlertid betænkeligheder. Grundlaget for finansieringen kan ikke kun være nettoudgifterne ved at stille tjenesterne til rådighed for urentable kunder, at stille urentable offentlige telefon- og nødopkaldstjenester til rådighed og at opfylde andre sociale forpligtelser. Med omstillingen til de nye konkurrencevilkår skal der ikke blot tages højde for udgifter til netvedligeholdelse (driftsomkostninger); også investeringsudgifter i forbindelse med den videre udvikling og modernisering af net og installationer samt udbygningen skal tilgodeses i rimeligt omfang. Disse udgifter skal fordeles så retfærdigt som muligt mellem netoperatørerne og tjenesteleverandørerne ved, at de hver især yder deres bidrag under hensyntagen til proportionalitetsprincippet. Det er især vigtigt, at Kommissionen ikke venter til januar 1996 med at fastlægge principperne for og finansieringen af det almene tjenesteudbud, men derimod fremlægger dem meget hurtigt.

3.3. I forbindelse med samtrafik og interoperabilitet peges der i grønbogen på, at det er nødvendigt at vedtage et særskilt direktiv om samtrafik på baggrund af ONP-vilkårene (Open Network Provision). Med hensyn til anvendelsen af ONP-vilkår henviser ØSU til sin udtalelse af 31. maj 1995 (CES 582/95).

3.4. Hvad angår licenser, omfatter grønbogen principper for såvel udstedelsesproceduren som udvælgelseskriterierne. ØSU finder det berettiget, at antallet af udstedte licenser begrænses af tekniske grunde. Antallet af licenser kan endvidere begrænses på grundlag af de væsentlige krav og - i forbindelse med net, der er beregnet til den brede offentlighed - på grundlag af krav i form af regulering af forretningsvilkårene. ØSU tilslutter sig, at licensvilkårene skal være objektive, gennemsigtige og ikke-diskriminerende, og at proportionalitetsprincippet skal tilgodeses. Det må tilstræbes at sikre ubureaukratiske procedurer for licensudstedelse.

3.5. For at sikre loyal konkurrence og fuld anvendelse af konkurrencereglerne er det altafgørende vigtigt at regulere overgangen fra de hidtidige monopoler til konkurrence helt uafhængigt af, om der er tale om private eller offentlige virksomheder i overensstemmelse med traktatens artikel 222. Kun derigennem kan man hindre markedsmisbrug og ensidig belastning af udbydere. I den forbindelse er det også vigtigt, at virksomheder inden for beskyttede monopolområder (energi og andre lokale monopoler) ikke krydssubventionerer deres aktiviteter på telekommunikationsområdet med indtægter fra disse monopoler. ØSU anser det for påkrævet, at der indføres en kontrolmekanisme.

Fastlæggelsen af reguleringsvilkår efter objektive, ikke-diskriminerende og gennemsigtige kriterier skal være bindende for alle netoperatører for at sikre lige chancer og en effektiv konkurrence.

3.6. ØSU lægger vægt på grønbogens bemærkninger om adgang til ekspropriations- og brugsrettigheder, frekvenser og numre. I forbindelse med ekspropriations- og brugsrettighederne konstaterer ØSU, at medlemsstaterne ved indførelsen af konkurrence på infrastrukturmarkedet skal sikre, at teleselskaberne pålægges de samme betingelser som deres konkurrenter.

3.7. ØSU bifalder de tiltag inden for beslægtede områder (databeskyttelse, den audiovisuelle sektor, medier og beskyttelse af intellektuel ejendomsret), der foreslås i grønbogen.

3.8. De samfundsmæssige og sociale konsekvenser i forbindelse med yderligere liberaliseringstiltag er af stor betydning. ØSU frygter dog, at skabelsen af arbejdspladser inden for telekommunikation og muligvis også i andre sektorer ikke vil kunne udligne de allerede opståede og kommende jobtab, specielt hos de hidtil offentlige operatører. Det bør nævnes, at teknologiske fremskridt og indførelse af nye teknologier naturligvis også har ført til tab af arbejdspladser. Harmonisering og liberalisering kræver en hårfin balance, bl.a. for at sikre, at fremtidige liberaliseringstiltag bliver socialt bæredygtige af hensyn til de ansatte.

Det er i den forbindelse nødvendigt, at der til omstillingen til informationssamfundet knyttes et sæt ledsageforanstaltninger. Der tænkes her på uddannelse af den eksisterende arbejdskraft og udnyttelse af alle muligheder for at sikre fortsat beskæftigelse. De programmer, der er gennemført i forbindelse med stål- og skibsbygningssektoren, og de hér indhøstede erfaringer bør tjene som eksempler, og tilsvarende tiltag bør indledes og finansieres på såvel europæisk som nationalt plan. ØSU er enig med grønbogen i, at det er nødvendigt at omskole og omstille medarbejdere, når de hidtidige, traditionelle teletjenester tilpasses det konkurrencebaserede miljø.

ØSU bifalder endvidere Kommissionens forslag om at iværksætte et omfattende handlingsprogram med henblik på at undersøge de sundhedsrisici, der kan være knyttet til en mangedobling af faste og trådløse infrastrukturer, og at fremskynde forberedelsen af de nødvendige sikkerhedsstandarder.

3.9. I forbindelse med den globale strategi for infrastruktur og sikring af adgangen til tredjelandes markeder på ligelige og rimelige vilkår konstaterer ØSU, at det også må være et mål for EU at sætte gensidighedsprincippet i højsædet i forbindelse med tredjelande, der har indbygget begrænsninger i deres lovgivning. Efter ØSU's opfattelse er det ikke blot et overordnet mål, men et uomgængeligt krav, at der sikres en ligelig og effektiv markedsadgang samt klare definitioner af og vilkår for gensidigheden til gengæld for åbningen af det europæiske marked. Så længe det mål ikke er nået, er det vigtigt, at EU forbeholder sig ret til at bibeholde betingelser svarende til dem, der for øjeblikket gælder på tredjelandemarkeder med hensyn til markeds- og licensadgang.

3.10. Det bifaldes, at Kommissionen skuer videre end blot til de umiddelbare foranstaltninger til liberalisering af teleinfrastrukturerne og indleder en debat om udviklingen efter 1998 af det lovfundament, der skal sikre opfyldelsen af de teknologiske opgaver og den økonomiske konvergens.

3.11. Det bifaldes, at Kommissionen tilgodeser den internationale dimension af informationssamfundets udvikling og tilstræber multilaterale løsninger. Efter ØSU's opfattelse er det vigtigt for informationssamfundets fremtid, at liberaliseringen gennemføres med en realistisk tidshorisont, i fuld ansvarlighed og under hensyntagen til de forskellige involverede interesser.

4. Afsluttende bemærkninger

4.1. ØSU erkender, at teleinfrastrukturernes liberalisering er af stor betydning for Europas modernisering i økonomisk og social henseende. Lovfundamentets udformning er afgørende for en effektiv konkurrence, et innovationsdygtigt erhvervsliv i Europa, et bredtfavnende udbud af teletjenester og beslægtede tjenester, jobsikringen samt arbejds- og levevilkårenes udvikling.

4.2. Liberaliserede markeder skal reguleres i social, økonomisk og teknisk henseende for at undgå, at udviklingen løber skævt. Hertil hører et omfattende, alment tjenesteudbud, der tilgodeser samfundsudviklingen i Europa. Finansieringen må sikres.

4.3. Efter ØSU's opfattelse skal der ikke blot tages hensyn til tekniske og kommercielle interesser, men frem for alt til borgernes interesser. For arbejdstagerne ligger beskæftigelse og uddannelse samt humane arbejdsvilkår til grund for et fremskridtsorienteret, men også socialt informationssamfund. Det er forudsætningen for, at en moderne og fremtidsrettet telekommunikationspolitik kan få bred opbakning i Europa, og at Europa får en sikret fremtid som hjemsted for virksomhederne.

4.4. ØSU mener, at Kommissionen bør oprette en ekspertgruppe, der skal undersøge liberaliseringens indvirkning på beskæftigelsessituationen med henblik på at beskrive de sociale følger og foreslå mulige løsninger. Såfremt der i forvejen udarbejdes undersøgelser af denne art i Kommissionens regi, bør de stilles til ekspertgruppens rådighed.

4.5. ØSU mener, at Kommissionen i et så vigtigt fremtidsspørgsmål må sikre en debat, der er så bred som muligt, om et direktivforslag på grundlag af traktatens artikel 100 A.

4.6. Kommissionen har efter offentliggørelsen af grønbogens 2. del og påbegyndelsen af ØSU's arbejde udsendt talrige dokumenter, ændringsforslag og erklæringer vedrørende sit fremtidige arbejde.

Visse af Kommissionens hensigter foregriber de tiltag, som anbefales i ØSU's udtalelse. ØSU har ikke haft mulighed for at udtale sig om virkningerne af Kommissionens aktion, men håber snart at få det.

Bruxelles, den 13. september 1995.

Carlos FERRER

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg