[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 29.10.2009

KOM(2009)610 endelig

2009/0169 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING

om Fællesskabets deltagelse i et fælles forsknings- og udviklingsprogram for Østersøen (BONUS-169), der iværksættes af flere medlemsstater

(EØS-relevant tekst)

SEK(2009)1476 SEK(2009)1475

BEGRUNDELSE

BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET

Mål

Formålet med forslaget, der har EF-traktatens artikel 169 som retsgrundlag, er at sikre Fællesskabets deltagelse i et fælles forskningsprogram for Østersøen (BONUS-169), der iværksættes af alle otte EU-medlemsstater omkring Østersøen (Danmark, Tyskland, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland og Sverige, der i det følgende samlet kaldes "deltagerlandene") til støtte for den bæredygtige udvikling i Østersøregionen. BONUS-169 vil give videnskabelige resultater, der kan befordre gennemførelsen af en økosystembaseret forvaltning i Østersøregionen og støtte udviklingen og gennemførelsen af formålstjenlige økosystembaserede love, regler, politikker og forvaltningsmetoder med det formål at sikre den bæredygtige udnyttelse af de varer og tjenesteydelser, som økosystemet genererer.

Initiativet vil også være en hjælp i forbindelse med etablering og strukturering af det europæiske forskningsrum i Østersøregionen. De tidligere støttede initiativer BONUS ERA-NET og ERA-NET PLUS har allerede ydet betydelige bidrag til en forbedret koordinering af havforskningen i Østersøen. BONUS-169 vil sætte fart i at opnå den kritiske masse eller det integrationsniveau, der er nødvendigt, hvis de meget komplekse nationale forskningssystemer skal mobiliseres i tilstrækkelig grad. Ved at samle alle otte EU-medlemsstater omkring Østersøen tager initiativet sigte på at opnå en varig koordinering og et vedvarende samarbejde mellem disse landes forskningspolitikker og videnskabelige samfund med henblik på at klare de fælleseuropæiske udfordringer og dermed yde et betydningsfuldt bidrag til struktureringen af det europæiske forskningsrum i Østersøregionen gennem en fjernelse af hindringer mellem nationalt finansierede forskningsprogrammer. Der vil være mulighed for, at Den Russiske Føderation kan deltage i det fælles forskningsprogram, forudsat at de nødvendige lovkrav er opfyldt. Desuden forventes BONUS-169 at være et vægtigt bidrag til gennemførelsen af Østersøstrategien og en aktiv støtte for havstrategien og havpolitikken.

Deltagerlandene har godkendt, at den europæiske økonomiske firmagruppe Baltic Organisations Network for Funding Science, BONUS-EØFG, som er beliggende i Helsinki, Finland, bliver den særlige gennemførelsesstruktur for BONUS-169.

Begrundelse for forslaget

Østersøens økosystem påvirkes massivt af mange naturlige og menneskeskabte faktorer. Havet og kysterne er under et særligt pres fra flere og værre påvirkninger i form af forurening, eutrofiering, klimaforandringer, forsuring, invasive fremmede arter, overudnyttelse af levende ressourcer og tab af biodiversitet. Disse trusler forringer Østersøens kapacitet til på en bæredygtig måde at levere de varer og tjenesteydelser, som vi mennesker er afhængige af. Dette har kritisk betydning for hele Østersøregionen og Det Europæiske Fællesskab i det hele taget. I de kommende årtier forudsiges de globale forandringer (herunder klimaforandringerne) og de langsigtede og vidtrækkende påvirkninger at blive værre, hvilket vil øge presset på Østersøsystemet.

Bæredygtige løsninger på miljøproblemer og udvikling og gennemførelse af en økosystembaseret tilgang i Østersøen kræver ny videnskabelig viden, så vi kan forstå, hvordan det ekstremt komplekse Østersøsystem opfører sig, og hvordan samspillet med de mange naturlige og menneskeskabte faktorer foregår.

Om end der foregår mange forskningsaktiviteter i Østersøregionen, er disse bestræbelser imidlertid stadig for en stor dels vedkommende ukoordinerede, og der mangler en regional handlingsplan, der er aftalt i fællesskab. Som følge heraf bliver den indsats, som der ellers er så akut brug for med henblik på at klare de komplekse udfordringer i regionen, særdeles fragmenteret.

Der er akut brug for en indsats på fællesskabsplan i Østersøregionen på grund af de begrænsede muligheder, der er til stede på nationalt, regionalt eller lokalt plan, for at medlemsstaterne selv kan klare de komplekse miljømæssige udfordringer, som Østersøregionen som helhed kæmper med. En integreret og koordineret indsats blandt Østersøstaterne er hårdt tiltrængt, hvis de meget betydelige og overhængende miljømæssige udfordringer, som regionen står over for, skal håndteres effektivt.

BONUS-169 giver mulighed for at opnå den kritiske masse og det integrationsniveau, der er nødvendigt, hvis de meget komplekse nationale forskningssystemer skal mobiliseres og integreres i tilstrækkelig grad. Initiativet skal forbedre effektiviteten og resultaterne af Østersøregionens fragmenterede miljøforskningsprogrammer og forskningstilgang ved at integrere forskningen i Østersøsystemet i et multinationalt program, der skal være varigt, samarbejdsbaseret, tværfagligt og målrettet, til støtte for regionens bæredygtige udvikling.

Dette falder i tråd med de seneste 15 års politiske opbakning fra Rådet og Europa-Parlamentet, der har opfordret til en bedre koordinering af forskningsaktiviteterne i Europa og til koordinering af nationale og regionale forskningspolitikker og -programmer med støtte fra syvende rammeprogram (FP7) for at undgå fragmentering og overlapning af kompetencer.

Som reaktion herpå forelægger Kommissionen dette forslag om Fællesskabets deltagelse i et fælles forsknings- og udviklingsprogram for Østersøen (BONUS-169), der iværksættes af flere medlemsstater.

Eksisterende initiativer på det område, som forslaget vedrører

Selv om Østersøens miljøforskersamfund har adgang til en række programmer under EU's FTU-rammeprogram, er der i øjeblikket ikke nogen ordning, der gennemføres i fællesskab, og som er skræddersyet til at tage de miljømæssige udfordringer op, som Østersøregionen selv står over for.

Som et af de første skridt mod bedre koordinering i regionen blev BONUS ERA-NET (2004-2006) finansieret i henhold til sjette rammeprogram. Det skabte god fremdrift ved at sætte gang i kommunikationen mellem forskningsfinansieringsorganerne i regionen, analysere landskabet og udvikle forudsætningerne for yderligere integration ved at udarbejde en række analysepapirer, en videnskabelig plan og retsgrundlaget for en særlig gennemførelsesstruktur.

I 2006 anerkendte Europa-Parlamentet i sin betænkning om Kommissionens forslag til syvende rammeprogram (FP7), at der var behov for at afhjælpe fragmenteringen, idet det understregede, at "... det er af væsentlig betydning, at der gennem dette foretages en samordning af de nationale og regionale forskningspolitikker og -programmer", og at der "for at undgå opsplitning og overlapning bør […] være et større samarbejde mellem nationale og europæiske forskningsprogrammer og mellem økonomiske aktører i den langsigtede forskningsdagsorden". BONUS-169 var et af fire potentielle artikel 169-initiativer, herunder i FP7's særprogrammer om samarbejde og kapaciteter[1], til at fremme denne samordning. Det var på det tidspunkt ikke "modent" nok og klar til gennemførelse og kom derfor ikke med i det første sæt af artikel 169-initiativer. I stedet for og forud for vedtagelsen af et fuldt udbygget BONUS-169-initiativ blev der ydet støtte fra FP7 til et ERA-NET Plus (2007-2011) som en forløber for yderligere udvikling og afprøvning i praksis af de identificerede mekanismer gennem en fælles forslagsindkaldelse.

Overensstemmelse med EU's andre politikker og mål

BONUS-169 er i fuld overensstemmelse med målene for og ånden i den europæiske strategi for havforskning og maritim forskning og EU's strategi for Østersøregionen. Yderligere vil initiativet bidrage til at opfylde målsætningerne for den reviderede Lissabonstrategi ved at investere mere og bedre i viden med sigte på vækst og beskæftigelse, bidrage til at virkeliggøre ERA i Østersøregionen og hjælpe Europa med at reagere mere effektivt på primære samfundsrelaterede udfordringer i regionen i forbindelse med miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling, turisme, akvakultur, fødevaresikkerhed og søtransport.

RESUMÉ AF FORSLAGET

BONUS-169 vil integrere de nationale forskningsprogrammer og aktiviteter i de otte Østersøstater i et enkelt fælles forskningsprogram og navnlig støtte de forsknings- og miljørelaterede målsætninger for Østersøstrategien, strategien for havforskning og maritim forskning og vandrammedirektivet. Endvidere vil kombinationen af EU-midler og nationale midler danne en kritisk masse med hensyn til kapacitet, ekspertise og ressourcer, som vil stimulere de strukturelle forandringer i forskningssystemerne inden for havforskning i Østersøen og forskning i Østersøens afvandingsområde og kystzone og fremme udvikling og gennemførelse af et program, der skal være varigt, samarbejdsbaseret, tværfagligt, velintegreret og målrettet, og som gennemføres i fællesskab af alle deltagende medlemsstater.

For at nå målene for initiativet gennemføres BONUS-169 i to adskilte faser: en indledende strategisk fase på to år, hvori der skal oprettes egnede høringsplatforme for aktiv inddragelse af interessenter, udarbejdes en strategisk forskningsagenda og foretages en yderligere udvidelse og udformning af de præcise gennemførelsesbestemmelser, og en gennemførelsesfase på mindst fem år, hvori der offentliggøres mindst tre fælles forslagsindkaldelser med henblik på strategisk målrettet finansiering af BONUS-169-projekter, som specifikt retter sig mod initiativets mål.

Den tofasede tilgang vil gøre det muligt at mobilisere en bredere vifte af finansieringsorganer og dermed yderligere midler og at etablere en sammenhængende, politikdrevet og langsigtet forskningsagenda til støtte for den bæredygtige udvikling i regionen.

Eftersom den fremtidige succes med BONUS-169 i vidt omfang vil afhænge af, at målsætningerne for den strategiske fase opfyldes, vil Kommissionen vurdere, om initiativet er modent og klar til gennemførelse, og forudsat at resultaterne af evalueringen er positive, indgår Kommissionen og BONUS-EØFG gennemførelsesaftalen.

Det Europæiske Fællesskab vil matche deltagerlandenes støtteberettigede bidrag op til et maksimum af 50 mio. EUR, hvilket bringer det samlede forventede budget for initiativet op på 100 mio. EUR. Deltagerlandenes finansielle bidrag og EF-tilskuddet vil blive forvaltet som en fælles pulje.

Den strategiske fase vil blive gennemført ved hjælp af et tilskud i henhold til reglerne i denne beslutning og reglerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013)[2].

Gennemførelsesfasen foregår ved indirekte centraliseret forvaltning i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningens artikel 54, stk. 2, litra c). Ifølge finansforordningens artikel 56 skal Kommissionen først føre bevis for, at bl.a. følgende foreligger og fungerer hensigtsmæssigt inden for de enheder, hvortil den overdrager gennemførelsen: procedurer for ydelse af tilskud, et internt kontrolsystem, et hensigtsmæssigt regnskabssystem samt en uafhængig ekstern revision.

FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER

Retsgrundlag

Forslaget til BONUS-169 er baseret på EF-traktatens artikel 169, der åbner mulighed for Fællesskabets deltagelse i forskningsprogrammer, der iværksættes af flere medlemsstater, herunder deltagelse i de strukturer, der oprettes til at gennemføre disse programmer.

Desuden nævnes BONUS-169 udtrykkeligt i Rådets beslutning nr. 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet "Samarbejde" til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-13) som en af de mulige kandidater til samordning af andre forskningsprogrammer end Fællesskabets.

Subsidiaritetsprincippet

Trods alle de bestræbelser, der er udfoldet for at afhjælpe fragmenteringen og dobbeltarbejdet i Østersøforskningen, er der stadig brug for en styrket integration blandt nationalt finansierede forskningsaktiviteter for helt og fuldt at løse de miljømæssige udfordringer, som Østersøregionen står over for, og som for en stor dels vedkommende er af tværnational karakter. De strategiske målsætninger for dette initiativ, nemlig integration af nationale miljøforskningsprogrammer for Østersøen med henblik på en omgående indsats mod miljøproblemerne i Østersøregionen og de mangler, der fører til fragmenteringen af indsatsen, kan ikke opfyldes af medlemsstater, der handler alene og inden for rammerne af deres nationale forfatningssystem, idet rent mellemstatslige initiativer til koordinering af offentlig miljøstøtte i Østersøen ikke har udviklet sig de seneste år og hidtil heller ikke har kunnet løse de miljømæssige udfordringer tilfredsstillende.

Det ekstra tilskud, der skal ydes i medfør af artikel 169, skal 1) støtte tværtematisk finansiering, der er meget relevant i lyset af de reelle forskningsbehov, men som falder uden for de traditionelle finansieringsordninger, såsom projekter med en kombination af naturvidenskab, samfundsvidenskab, humaniora osv., 2) fremme udjævningen mellem øst og vest med hensyn til finansiering af forskning og udvikling, og 3) tilskynde nationale forskningsfinansieringsorganer til delvis at opgive deres uafhængighed til fordel for en mere virkningsfuld overnational styring, der iværksættes til at overvåge forskningen i Østersøsystemet. Dette anerkendes i kraft af en meget stærk politisk opbakning og støtte fra de nationale regeringer i Østersøstaterne, Det Europæiske Råd og Europa-Parlamentet.

Yderligere vil initiativet ud over den forventede regionale merværdi være en hjælp for andre europæiske havområder med hensyn til at udvikle lignende modeller til forskningsstyring.

Proportionalitetsprincippet

I henhold til EF-traktatens artikel 169 opfordres Fællesskabet til "i forståelse med de pågældende medlemsstater (at) åbne mulighed for deltagelse i forsknings- og udviklingsprogrammer, der iværksættes af flere medlemsstater, herunder deltagelse i de strukturer, der oprettes til gennemførelsen af disse programmer." På denne baggrund ligger initiativet hos medlemsstaterne, der har brede beføjelser til at træffe nationale beslutninger på området.

Initiativet forventes at få en meget stor løftestangseffekt, idet det mobiliserer op til 100 mio. EUR til Østersøforskning – en sum, som bidragyderne i mangel af artikel 169 ikke havde forpligtet sig til at afsætte, og som anses for absolut afgørende i lyset af de aktuelle udfordringers art og presserende karakter. Denne finansiering vil gøre det muligt for BONUS-169 med ét slag at ændre det nugældende udgangspunkt fra en hovedsagelig fragmenteret FTU-investering i miljøforskning i Østersøregionen til en struktureret og afbalanceret investering, der kan løse de komplekse og grænseoverskridende aspekter af hele Østersøsystemet og bidrage til udvikling og gennemførelse af sunde bæredygtige politikker i regionen.

Foreslået reguleringsmiddel/reguleringsform

Tre politiske valgmuligheder har været under overvejelse med hensyn til at opfylde initiativets overordnede og specifikke mål. Der er tale om følgende:

- Politisk valgmulighed 1: fortsættelse af de hidtil udformede politikker i henhold til FP7 ("business as usual")

- Politisk valgmulighed 2: anvendelse af regionalt orienterede tværtematiske indkaldelser i henhold til rammeprogrammet

- Politisk valgmulighed 3: anvendelse af artikel 169 med tre forskellige tilgange (A, B og C), som varierer med hensyn til de strategiske retningslinjers omfang og dybde og inddragelsen af interessenterne i strømliningen og gennemførelsen af forslagsindkaldelserne

- Politisk valgmulighed 3, tilgang A – anvendelse af artikel 169 med fokus begrænset til havforskning og med umiddelbar igangsættelse af forskningsdrevne forslagsindkaldelser

- Politisk valgmulighed 3, tilgang B – anvendelse af artikel 169 med fokus udvidet til at omfatte Østersøens afvandingsområde og med en strategisk vision og køreplan, der skal udformes forud for initiativets start og Kommissionens forslag

- Politisk valgmulighed 3, tilgang C – anvendelse af artikel 169 med fokus udvidet til at omfatte Østersøens afvandingsområde og med en strategisk vision og køreplan, der er udformet i initiativets første fase.

Politisk valgmulighed 3 med tilgang C er den foretrukne valgmulighed, eftersom den effektivt kan afhjælpe de ovennævnte mangler ved at sikre en varig og bæredygtig integration mellem medlemsstater, institutioner og forskersamfund.

EF-tilskuddet sikrer, at initiativets arbejdsprogram afspejler ægte europæiske interesser, idet det bygger på, men ikke er begrænset til aktiviteter, der varetages på rent nationalt plan.

BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER

De budgetmæssige konsekvenser af dette tværgående forslag er allerede beskrevet i retsgrundlaget for FP7[3] og i særprogrammet "Samarbejde" under FP7[4]. Det sikres i aftalen mellem Kommissionen og den særlige gennemførelsesstruktur, at Fællesskabets økonomiske interesser beskyttes.

SUPPLERENDE INFORMATION

Forenkling

Forslaget omfatter en forenkling af de administrative procedurer for offentlige myndigheder (europæiske eller nationale) og private parter.

EU er i direkte kontakt med den særlige gennemførelsesstruktur for BONUS-169 (BONUS-EØFG, der ligger i Helsinki), som får ansvaret for at tildele, administrere, overvåge og rapportere om anvendelsen af EF-tilskuddet og medlemsstaternes finansielle bidrag. EU-tilskuddet vil sammen med medlemsstaternes finansielle bidrag blive forvaltet som en fælles pulje.

Revisioner

Før indledningen af gennemførelsesfasen vil Kommissionen vurdere, om initiativet er modent og klart til gennemførelse. Der vil blive foretaget en midtvejsevaluering, når gennemførelsesfasen er halvt gennemført, og en endelig evaluering, når det fælles forskningsprogram er afsluttet.

Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

Den foreslåede retsakt er relevant for EØS og bør derfor omfatte hele EØS-området.

HØRING AF INTERESSEREDE PARTER

Høringsmetoder, hovedmålgrupper og respondenternes overordnede profil

Med henblik på gennemførelsen af konsekvensanalysen blev der indhentet udtalelser fra fem uafhængige eksperter, der udgør ekspertgruppen til konsekvensanalyse af BONUS. Gruppen rummede en bred vifte af ekspertise på højt niveau og holdt regelmæssige møder i Bruxelles[5] i 2008 og første halvdel af 2009. Gruppens anbefalinger dannede grundlag for en revision, som BONUS-konsortiet foretog af BONUS-169-programmet med bistand fra to uafhængige eksperter, som Kommissionen havde engageret til formålet.

Begge hold eksperter analyserede en lang række baggrundsdokumenter om den generelle situation for miljøet og miljøforskningen i Østersøregionen og al den dokumentation, som BONUS-169-konsortiet havde tilvejebragt, og rådgav BONUS-konsortiet om udarbejdelsen af et udkast til et fælles BONUS-169-forskningsprogram for Østersøsystemet.

Kommissionens høring af relevante interesserede parter

Høring i forbindelse med udarbejdelse, vedtagelse og gennemførelse af EU's syvende FTU-rammeprogram

BONUS-169 har været en integrerende del af særprogrammet "Samarbejde" og været genstand for og haft gavn af den meget brede høringsproces, som er afholdt i forbindelse med FP7. Desuden hører initiativet ind under forskningstemaet "Miljø" (herunder klimaforandringer) og er dermed genstand for regelmæssige høringer i det tilsvarende programudvalg og programmets rådgivende gruppe.

Høring om en europæisk strategi for havforskning og maritim forskning

BONUS-169 har været en integrerende del af den europæiske strategi for havforskning og maritim forskning og har dermed haft gavn af den høringsproces, der er foregået i forbindelse med strategien.

Høring af ministre i EU-medlemsstaterne omkring Østersøen om politisk engagement i et fremtidigt BONUS-169-initiativ

Som svar på et brev fra forskningskommissær Janez Potočnik i november 2008 bekræftede forskningsministrene fra BONUS-deltagerlandene deres politiske og finansielle engagement i initiativet og bakkede op om behovet for en revision af den oprindelige BONUS-169-version i overensstemmelse med anbefalingerne fra ekspertgruppen til konsekvensanalyse af BONUS.

Høring af interesserede parter i forbindelse med EU-strategien for Østersøområdet[6]

Østersøstrategien henviser inden for sin meget vide afgrænsning og omfattende dækning udtrykkeligt til BONUS-169-initiativet såvel under de politikorienterede initiativer som i den detaljerede handlingsplan. I den forbindelse har initiativet haft stor gavn af de offentlige høringer og høringer af interesserede parter, der blev afholdt herom i 2008/2009[7].

Udtalelse fra udvalget for konsekvensanalyse

Udkastet til konsekvensanalyserapporten blev den 9. september 2009 forelagt for udvalget for konsekvensanalyse, som er et organ bestående af højtstående tjenestemænd i Kommissionen, der har fået til opgave at kontrollere kvaliteten af konsekvensanalyserapporterne vedrørende Kommissionens mest betydningsfulde initiativer. Efter udvalgets udtalelse den 11. september 2009 blev konsekvensanalyserapporten ændret, så den i videst muligt omfang inddrog udvalgets anbefalinger. Disse anbefalinger førte primært til forbedringer ved, at der blev redegjort for merværdien af EU's indsats, og BONUS-initiativets målsætninger blev præciseret. Den reviderede konsekvensanalyserapport blev forelagt for udvalget den 21. september 2009. Selv om udvalget afgav en positiv udtalelse om den seneste version, havde den dog også nogle anbefalinger, der skulle overvejes yderligere. I konsekvensanalyserapportens endelige version gøres der forsøg på så vidt muligt at følge op på nogle af udvalgets seneste anbefalinger, og det begrundes, hvorfor det ikke har været muligt at følge op på resten, hvilket især skyldes mangel på tilgængelige data.

Høring af interesserede parter foretaget af BONUS-konsortiet

I forbindelse med udformningen af den oprindelige videnskabelige plan og gennemførelsesstrategien tog BONUS-konsortiet kontakt til mange grupper af interesserede parter i perioden juni 2005 til november 2006. Processen omfattede flere forskellige høringsmekanismer og feedbackprocedurer i alle ni Østersølande (dvs. otte EU-medlemsstater og Den Russiske Føderation). En bred vifte af akademiske og statsansatte forskere i alle relevante fag og områder af havvidenskaben blev hørt foruden BONUS-konsortiets finansieringsorganer, relevante ministerier og deres tilknyttede specialiserede institutter, mellemstatslige og internationale organisationer samt beslutningstagere inden for forvaltning og lovgivning.

Endvidere spillede det rådgivende organ for BONUS, der består af et bredt spektrum af interesserede parter som HELCOM, ICES, GD MARE, WWF og den finske landbrugsorganisation, også en afgørende rolle i udformningen af den videnskabelige plan og gennemførelsesstrategien for BONUS-169.

Det reviderede udkast til forskningsagendaen for BONUS-169, der blev forelagt for GD RTD i juni 2009, er hovedsagelig baseret på det arbejde og de høringer, der er udført for det oprindelige BONUS-169-initiativ.

Et omfattende og strategidrevet program for høring af interesserede parter vil blive gennemført i løbet af programmets strategiske fase og henvende sig til interesserede parter fra andre relevante sektorer såsom landbrug, fiskeri, akvakultur, transport og vandforvaltning.

2009/0169 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING

om Fællesskabets deltagelse i et fælles forsknings- og udviklingsprogram for Østersøen (BONUS-169), der iværksættes af flere medlemsstater

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 169 og artikel 172, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[8],

efter proceduren i traktatens artikel 251[9], og

ud fra følgende betragtninger:

1. Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013)[10] (i det følgende benævnt "syvende rammeprogram") indeholder bestemmelser om Fællesskabets deltagelse i forsknings- og udviklingsprogrammer, der iværksættes af flere medlemsstater, herunder deltagelse i de strukturer, der oprettes til gennemførelsen af disse programmer, jf. traktatens artikel 169.

2. I Rådets beslutning nr. 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet "Samarbejde" til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-13)[11] opfordres til en tværtematisk tilgang til forskningsemner, der er relevante for et eller flere temaer i syvende rammeprogram, og i den sammenhæng er der identificeret et artikel 169-initiativ på området for fælles forskning i Østersøen som et af de områder, der er egnet til Fællesskabets deltagelse i fælles gennemførte nationale forskningsprogrammer.

3. Østersøens økosystem, der er et halvt indesluttet europæisk indhav, er et af verdens største brakvandsområder og påvirkes i dag massivt af mange naturlige og menneskeskabte faktorer, f.eks. forurening med tungmetaller, persistente organiske miljøgifte, radioaktive stoffer, olieudslip og andre skadelige og farlige stoffer, uforholdsmæssigt store tilførsler af næringsstoffer og organisk materiale, der øger eutrofieringen, indførelse af skadelige fremmede organismer, overudnyttelse af fiskebestande, negative virkninger af klimaforandringer, tab af biodiversitet og de menneskelige aktiviteters stigende krænkelser af både kystområder og det åbne hav, herunder turisme, der ikke er økologisk bæredygtig. Disse faktorer har i alvorlig grad forringet Østersøens kapacitet til på et bæredygtigt niveau at tilvejebringe de varer og tjenesteydelser, som mennesker er direkte eller indirekte afhængige af til deres sociale, kulturelle og økonomiske gavn.

4. Det Europæiske Råd understregede på topmødet den 14. december 2007 miljøets bekymrende tilstand i Østersøen, sådan som det blev beskrevet i meddelelsen fra Kommissionen om EU-strategien for Østersøområdet[12]. Desuden har Rådet opfordret Kommissionen til at forelægge et forslag til et artikel 169-initiativ for Østersøområdet.

5. Videnskaben kan bidrage til at tage disse udfordringer op og finde løsninger på miljøproblemerne i Østersøen. Men den aktuelle situations alvor kræver en kvalitativ og kvantitativ optrapning af den igangværende forskning i Østersøregionen gennem udvikling og gennemførelse af en fuldt integreret tilgang, hvorved de relevante forskningsprogrammer i alle de omkringliggende stater kan strømlines og fokuseres med henblik på at løse de komplekse og akutte problemer på en koordineret, effektiv og virkningsfuld måde.

6. I øjeblikket er koordineringen på europæisk plan af en række forsknings- og udviklingsprogrammer eller aktiviteter, som iværksættes af medlemsstaterne enkeltvis på nationalt plan til støtte for forskning og udvikling i Østersøregionen, ikke tilstrækkelig til, at der kan opnås den kritiske masse, der er nødvendig på de strategiske forsknings- og udviklingsområder.

7. Endvidere er de eksisterende sektorspecifikke forskningsstrukturer, som har udviklet sig gennem en lang historie af nationale politikker, dybt forankret i nationale forvaltningssystemer og hindrer udvikling og finansiering af den tværfaglige miljøforskning, der er nødvendig for at løse problemerne i Østersøen.

8. Mens der er en lang tradition for forskningssamarbejde i Østersøregi med lande både uden for og i Østersøområdet, har samarbejdsindsatsen hidtil ikke fået tildelt de fornødne finansielle midler til at udnytte forskningspotentialet optimalt på grund af den ulige økonomiske og udviklingsmæssige situation i de forskellige lande og de meget forskellige nationale forskningsagendaer, -temaer og -prioriteter. Situationen har hæmmet potentialet til at opnå forskningsresultater, der har betydelig nytteværdi for politikfastlæggelsen.

9. I sit arbejdsprogram for 2007-2008 af 11. juni 2007 for gennemførelsen af særprogrammet "Samarbejde"[13] gav Kommissionen tilskud til BONUS ERA-NET og ERA-NET Plus inden for forskning i Østersømiljøet for at styrke samarbejdet mellem de organer, der finansierer miljøforskning i Østersøregionen, og befordre overgangen til et fælles forsknings- og udviklingsprogram for Østersøen, som skal iværksættes på grundlag af traktatens artikel 169.

10. I overensstemmelse med tilgangen i syvende rammeprogram og erkendelsen i interessenthøringerne i forbindelse med BONUS ERA-NET er der et behov for politikdrevne forskningsprogrammer i Østersøregionen.

11. Danmark, Tyskland, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland og Sverige (i det følgende benævnt "deltagerlande") har aftalt i fællesskab at iværksætte det fælles forsknings- og udviklingsprogram for Østersøen BONUS-169 (i det følgende benævnt "BONUS-169"). BONUS-169 tager sigte på at støtte videnskabelig udvikling og innovation ved at tilvejebringe de nødvendige retlige og organisatoriske rammer for tværnationalt samarbejde mellem Østersøstaterne om miljøforskning i Østersøregionen.

12. Selv om BONUS-169 primært er rettet mod miljøforskning, går initiativet også på tværs af en række tilknyttede fællesskabsforskningsprogrammer vedrørende en vifte af menneskelige aktiviteter, der har en akkumuleret indvirkning på økosystemet, f.eks. fiskeri, akvakultur, landbrug, infrastruktur, transport, uddannelse og forskermobilitet samt samfundsøkonomiske emner. Initiativet har betydelig relevans for en række fællesskabspolitikker og direktiver, bl.a. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet)[14], EU-strategien for Østersøområdet, den fælles fiskeripolitik, den fælles landbrugspolitik, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger[15] samt internationale EU-forpligtelser, såsom handlingsplanen for redningen af Østersøen HELCOM Baltic Sea Action Plan. Som følge heraf vil mange andre områder af fællesskabspolitikken nyde godt af BONUS-169.

13. For at øge virkningen af BONUS-169 har deltagerlandene godkendt, at Fællesskabet deltager i initiativet.

14. BONUS-169 bør inkludere en strategisk fase fulgt af en gennemførelsesfase, så der bliver lejlighed til at foretage en bred interessenthøring om en strategidrevet forskningsagenda, der også kan imødekomme nye forskningsbehov. I den strategiske fase af initiativet bør flere sektororienterede finansieringsorganer søges inddraget for yderligere at styrke integrationen af den forskning, der imødekommer behov på tværs af sektorer og hos brugerne, og sikre en effektiv anvendelse og udnyttelse af resultaterne til politiske og ressourceforvaltningsmæssige ordninger på tværs af en bred vifte af økonomiske sektorer.

15. Ved slutningen af den strategiske fase bør Kommissionen med hjælp fra uafhængige eksperter vurdere, om initiativet er modent og klart til at gå ind i gennemførelsesfasen.

16. Deltagerlandene har aftalt at bidrage med 50 mio. EUR til BONUS-169. Naturaliebidrag i form af adgang til og udnyttelse af infrastrukturer bør tillades, forudsat at de ikke udgør en betydende del af det samlede bidrag. De skal evalueres for deres værdi og nytte med hensyn til at gennemføre BONUS-169-projekterne.

17. Fællesskabet bør deltage i BONUS-169 med et tilskud på op til 50 mio. EUR i hele initiativets løbetid og inden for den grænse matche deltagerlandenes bidrag med det formål at øge deres interesse i at gennemføre programmet i fællesskab. Størstedelen af EF-tilskuddet bør tildeles i gennemførelsesfasen. Der bør defineres et loft for hver fase. Loftet i gennemførelsesfasen bør øges med et eventuelt beløb, der måtte være til overs efter den strategiske fase.

18. Den fælles gennemførelse af BONUS-169 kræver en særlig gennemførelsesstruktur som bestemt i beslutning nr. 2006/971/EF. Deltagerlandene har godkendt denne særlige gennemførelsesstruktur (Baltic Organisations Network for Funding Science, BONUS-EØFG (i det følgende benævnt "BONUS-EØFG")) til at gennemføre BONUS-169-initiativet. BONUS-EØFG skal være modtager af EF-tilskuddet og deltagerlandenes bidrag. Disse bidrag bør administreres af BONUS-EØFG i henhold til programmets fælles finansieringsregler og -procedurer. BONUS-EØFG bør også sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af BONUS-169.

19. EF-tilskuddet er betinget af, at deltagerlandene indgår forpligtelser til at bidrage med ressourcer og til at betale deres finansielle bidrag.

20. Betalingen af EF-tilskuddet til den strategiske fase bør være betinget af, at der indgås en støtteaftale mellem Kommissionen på vegne af Fællesskabet og BONUS-EØFG, som bør være omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1906/2006 af 18. december 2006 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013)[16] med det formål at lette og forenkle forvaltningen af tilskuddet.

21. Betalingen af EF-tilskuddet til gennemførelsesfasen bør være betinget af, at der indgås en gennemførelsesaftale mellem Kommissionen på vegne af Fællesskabet og BONUS-EØFG, der indeholder detaljerede beskrivelser af, hvordan EF-tilskuddet tænkes udnyttet. Denne del af EF-tilskuddet bør forvaltes ved indirekte, centraliseret forvaltning i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra c), og artikel 56 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget[17] (i det følgende benævnt "finansforordningen") og artikel 35, artikel 38, stk. 2, og artikel 41 i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser for denne finansforordning[18].

22. Renter af bidrag indbetalt til BONUS-EØFG anses for at være indtægt og afsættes til gennemførelsen af BONUS-169.

23. For at beskytte sine finansielle interesser bør Fællesskabet have ret til at nedsætte, tilbageholde eller indstille sit finansielle bidrag i tilfælde af, at gennemførelsen af BONUS-169 er utilstrækkelig, mangelfuld eller forsinket, eller deltagerlandene ikke yder bidrag eller bidrager mangelfuldt eller forsinket til finansieringen af BONUS-169 på de betingelser, der er fastlagt i de aftaler, som Fællesskabet og BONUS-EØFG skal indgå.

24. For at sikre en effektiv gennemførelse af BONUS-169 i gennemførelsesfasen bør den finansielle støtte tildeles deltagerne i BONUS-169-projekter, der udvælges på centralt plan under BONUS-EØFG's ansvar og på grundlag af forslagsindkaldelser.

25. Uanset at Det Fælles Forskningscenter er en afdeling under Kommissionen, råder dets institutter imidlertid over forskningskompetencer, der er relevante for BONUS-169, og som kunne bidrage til gennemførelsen af programmet. Det er derfor hensigtsmæssigt at definere Det Fælles Forskningscenters rolle med hensyn til støtteberettigelse.

26. For at sikre ligebehandling bør evalueringen følge de samme principper, som gælder forslag, der indsendes i henhold til syvende rammeprogram. Derfor bør evalueringen af forslagene foregå centralt ved uafhængige eksperter under BONUS-EØFG's ansvar. Karaktergivning og prioriteret rækkefølge godkendes af BONUS-EØFG, der nøje baserer sig på resultatet af den uafhængige evaluering, som bør være bindende.

27. Enhver medlemsstat og ethvert land, der er associeret med syvende rammeprogram, er berettiget til at deltage i BONUS-169.

28. I overensstemmelse med målsætningerne for syvende rammeprogram bør ethvert andet land også kunne deltage i BONUS-169, hvis der er truffet bestemmelse om en sådan deltagelse i den relevante internationale aftale, og hvis både Kommissionen og de deltagende medlemsstater giver deres tilsagn. I overensstemmelse med syvende rammeprogram bør Fællesskabet have ret til at godkende betingelserne for sin økonomiske støtte til BONUS-169, for så vidt angår andre landes deltagelse heri i overensstemmelse med betingelserne og vilkårene i denne beslutning.

29. Der bør træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser[19], Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[20] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[21].

30. Det er afgørende, at forskningsaktiviteter, der gennemføres under BONUS-169, overholder de grundlæggende etiske principper, bl.a. principperne i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, samt principperne om integrering af kønsaspektet og ligestilling mellem kønnene.

31. Kommissionen bør foretage midtvejsevalueringer af kvaliteten og effektiviteten af gennemførelsen af BONUS-169 og fremskridtene med at opfylde de fastsatte mål samt en endelig evaluering.

32. BONUS-EØFG bør tilskynde deltagerne i de udvalgte BONUS-169-projekter til at orientere om og videreformidle deres resultater og gøre disse oplysninger offentligt tilgængelige —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1 EF-tilskud

1. EF-tilskuddet til det fælles forsknings- og udviklingsprogram for Østersøen BONUS-169 (i det følgende benævnt "BONUS-169"), som iværksættes i fællesskab af Danmark, Tyskland, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland og Sverige (i det følgende benævnt "deltagerlande"), ydes på de betingelser, der er fastlagt i denne beslutning.

2. Fællesskabet betaler et tilskud på op til 50 mio. EUR i hele BONUS-169-initiativets løbetid i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1906/2006 for den strategiske fases vedkommende og i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra c), i finansforordningen for gennemførelsesfasens vedkommende. Inden for denne beløbsgrænse matcher EF-tilskuddet deltagerlandenes bidrag.

3. EF-tilskuddet betales samlet over de budgetbevillinger, der er tildelt alle de relevante temaer i særprogrammet "Samarbejde".

Artikel 2Gennemførelse af BONUS-169

1. BONUS-169 gennemføres af Baltic Organisations’ Network for Funding Science, BONUS-EØFG (i det følgende benævnt "BONUS-EØFG").

2. BONUS-169 gennemføres i to faser i overensstemmelse med bilag I: en strategisk fase fulgt af en gennemførelsesfase.

3. Den strategiske fase af programmet varer i op til to år. Den udgør forberedelsesfasen til gennemførelsesfasen. I den strategiske fase udfører BONUS-EØFG følgende opgaver:

a) forbereder den strategiske forskningsagenda – definerer den del, der vedrører det videnskabelige indhold af programmet med fokus på forslagsindkaldelser i overensstemmelse med målsætningerne for syvende rammeprogram

b) etablerer høringsplatforme for de interesserede parter – med det formål at styrke og institutionalisere inddragelsen af interesserede parter fra alle relevante sektorer

c) forbereder og udarbejder gennemførelsesbestemmelser, herunder juridiske og finansielle regler og procedurer, bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder, der hidrører fra BONUS-169-aktiviteter, menneskelige ressourcer og kommunikationsaspekter.

4. Gennemførelsesfasen varer i mindst fem år. I gennemførelsesfasen offentliggøres der mindst tre forslagsindkaldelser med henblik på finansiering af projekter, der retter sig mod målene for BONUS-169. Disse forslagsindkaldelser målrettes tværnationale projekter med mange partnere og indbefatter forskning, teknologisk udvikling, undervisning og formidlingsaktiviteter. Projekterne skal udvælges på basis af principperne om ligebehandling, åbenhed, uafhængig evaluering og samfinansiering og om, at tilskuddet ikke må bruges til at opnå en fortjeneste, ikke kan kumuleres og ikke ydes med tilbagevirkende kraft.

Artikel 3Betingelser for EF-tilskuddet

1. Fællesskabet betaler et tilskud til den strategiske fase på op til 1,25 mio. EUR og matcher inden for denne grænse deltagerlandenes bidrag. Fællesskabets forpligtelse til at bidrage til den strategiske fase er betinget af en tilsvarende forpligtelse fra deltagerlandenes side.

2. Fællesskabet betaler et tilskud til gennemførelsesfasen på op til 48,75 mio. EUR og matcher inden for denne grænse deltagerlandenes bidrag. Loftet kan øges med det beløb, der måtte være til overs efter den strategiske fases afslutning. I gennemførelsesfasen kan op til 25 % af bidragene fra deltagerlandene bestå i at give adgang til forskningsinfrastrukturer (i det følgende benævnt "infrastrukturbidrag").

3. EF-tilskuddet til gennemførelsesfasen ydes på betingelse af:

a) at der foreligger en positiv evaluering af den strategiske fase foretaget af Kommissionen med bistand fra uafhængige eksperter. Evalueringen dækker de fremskridt, der er opnået med opfyldelsen af målsætninger og resultater som fastlagt i artikel 2, stk. 3, og bilag I

b) at BONUS-EØFG godtgør, at den har kapacitet til at gennemføre BONUS-169, herunder modtage, tildele og overvåge EF-tilskuddet i henhold til indirekte, centraliseret forvaltning i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra c), og artikel 56 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (i det følgende benævnt "finansforordningen") og artikel 35, artikel 38, stk. 2, og artikel 41 i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 og i overensstemmelse med en forsvarlig finansiel forvaltning

c) at der opretholdes og anvendes en egnet og effektiv styringsmodel for BONUS-169 i overensstemmelse med bilag II

d) at BONUS-EØFG effektivt udfører aktiviteter, der vedrører gennemførelsesfasen i BONUS-169 som fastlagt i bilag I, hvilket indebærer, at der offentliggøres forslagsindkaldelser med henblik på tildeling af støtte

e) at hvert deltagerland forpligter sig til at bidrage med sin andel af finansieringen af BONUS-169, og at de faktisk indbetaler midlerne og tilvejebringer infrastrukturbidraget, når der anmodes om det. Disse forpligtelser er omfattet af en finansieringsplan, der er godkendt af de kompetente nationale myndigheder med henblik på at bidrage til den fælles virkeliggørelse af BONUS-169-gennemførelsesfasen

f) at Fællesskabets regler om statsstøtte overholdes, og navnlig Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation[22]

g) at der sikres en høj grad af videnskabelig ekspertise, iagttagelse af etiske principper i overensstemmelse med de generelle principper i beslutning nr. 1982/2006/EF (i det følgende benævnt "syvende rammeprogram") og overholdelse af principperne om integrering af kønsaspektet og ligestilling mellem kønnene samt princippet om bæredygtig udvikling.

Artikel 4 Det Fælles Forskningscenters deltagelse

1. Det Fælles Forskningscenter er berettiget til støtte fra BONUS-169 på samme vilkår som deltagerlandenes støtteberettigede enheder.

2. Det Fælles Forskningscenters egne ressourcer, som ikke er dækket af finansiering fra BONUS-169, anses ikke for at være en del af EF-tilskuddet efter artikel 1.

Artikel 5Aftaler mellem Fællesskabet og BONUS-EØFG

1. De nærmere bestemmelser om forvaltning af og kontrol med midler og beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser i den strategiske fase fastlægges i en støtteaftale, der indgås mellem Kommissionen på Fællesskabets vegne og BONUS-EØFG ifølge reglerne i denne beslutning og i forordning (EF) nr. 1906/2006.

2. De nærmere bestemmelser om forvaltning af og kontrol med midler og beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser i gennemførelsesfasen fastlægges i en gennemførelsesaftale og i årlige finansieringsaftaler, der indgås mellem Kommissionen på Fællesskabets vegne og BONUS-EØFG.

Gennemførelsesaftalen omfatter navnlig følgende bestemmelser:

a) definition af de delegerede opgaver

b) bestemmelser om beskyttelse af EF-midler

c) betingelser for og nærmere bestemmelser om udførelse af opgaver, herunder finansieringsregler og øvre finansieringsgrænser for BONUS-169-projekterne, hensigtsmæssige bestemmelser om afgrænsning af ansvar og iværksættelse af kontrol

d) regler for rapportering til Kommissionen om, hvordan opgaverne udføres

e) kriterier for, hvornår opgaverne ikke længere udføres

f) nærmere bestemmelser om Kommissionens tilsyn

g) betingelserne for anvendelsen af separate bankkonti og anvendelsen af renteafkastet

h) bestemmelser, der garanterer, at Fællesskabsindsatsen er synlig i forhold til andre af BONUS-EØFG's aktiviteter

i) forpligtelse til at undlade enhver handling, der kan medføre en interessekonflikt efter artikel 52, stk. 2, i finansforordningen

j) bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder, der opstår som følge af gennemførelsen af BONUS-169 som nævnt i artikel 2

k) de kriterier, der skal anvendes til midtvejsevalueringen og den endelige evaluering, herunder de i artikel 13 nævnte.

3. Kommissionen foretager en forudgående evaluering af BONUS-EØFG for at skaffe bevis for, at de procedurer og systemer, der nævnes i artikel 56 i finansforordningen, findes og fungerer efter hensigten.

Artikel 6Renteafkast af bidrag

Renteafkastet af de finansielle bidrag til BONUS-169 anses for at være indtægt for BONUS-EØFG og afsættes til BONUS-169.

Artikel 7Nedsættelse, tilbageholdelse eller indstilling af EF-tilskuddet

Hvis gennemførelsen af BONUS-169 er utilstrækkelig, mangelfuld eller forsinket, har Fællesskabet ret til at nedsætte, tilbageholde eller indstille EF-tilskuddet alt efter, hvordan gennemførelsen af BONUS-169 skrider frem.

Hvis deltagerlandene ikke yder bidrag eller bidrager mangelfuldt eller forsinket til finansieringen af BONUS-169, har Fællesskabet ret til at nedsætte sit tilskud i forhold til størrelsen af offentlige bidrag, som deltagerlandene har ydet ifølge betingelserne i støtteaftalen, der nævnes i artikel 5, stk. 1.

Artikel 8Deltagerlandenes beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

Ved gennemførelsen af BONUS-169 træffer deltagerlandene alle de lovgivningsmæssige, forskriftsmæssige, administrative og andre foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte Fællesskabets finansielle interesser. Navnlig træffer deltagerlandene de nødvendige foranstaltninger til at sikre fuldstændig inddrivelse af alle Fællesskabets fordringer i overensstemmelse med finansforordningen og forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002.

Artikel 9Kontrol, der foretages af Kommissionen og Revisionsretten

Kommissionen og Revisionsretten har ret til at foretage enhver form for kontrol og inspektion, som er nødvendig for at sikre en forsvarlig forvaltning af Fællesskabets midler og for at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod svig og uregelmæssigheder. Med henblik herpå stiller deltagerlandene og BONUS-EØFG alle relevante dokumenter til rådighed for Kommissionen og Revisionsretten.

Artikel 10Gensidig information

Kommissionen fremsender alle relevante oplysninger til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten. Via BONUS-EØFG forelægger deltagerlandene eventuelle yderligere oplysninger for Kommissionen, som Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten har anmodet om vedrørende den finansielle forvaltning af BONUS-EØFG.

Artikel 11Deltagelse af andre medlemsstater og associerede lande

Enhver medlemsstat og ethvert land, der er associeret med syvende rammeprogram, kan deltage i BONUS-169 i overensstemmelse med de kriterier, der er fastlagt i artikel 3, stk. 1 og artikel 3, stk. 3, litra e) og f). Medlemsstater og lande, der har tilsluttet sig BONUS-169, anses for deltagerlande i forbindelse med denne beslutning.

Artikel 12 Deltagelse af andre lande

Deltagerlandene og Kommissionen kan godkende deltagelse af ethvert andet land med forbehold af kriterierne i artikel 3, stk. 1, og artikel 3, stk. 3, litra e) og f), og forudsat at denne deltagelse er omfattet af den relevante internationale aftale.

Deltagerlandene og Kommissionen definerer betingelserne for, hvornår juridiske enheder, der er etableret eller bosiddende i det pågældende land, er berettiget til BONUS-169-støtte.

Artikel 13Årlig rapportering og evaluering

I sin årlige rapport om syvende rammeprogram, der forelægges Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til traktatens artikel 173, indarbejder Kommissionen en rapport om BONUS-169-aktiviteterne.

Kommissionen foretager en midtvejsevaluering af BONUS-169 senest den 31. december 2014. Denne evaluering omfatter fremskridtene med at nå målene ifølge artikel 2 og bilag I samt BONUS-169-initiativets anbefalinger af de bedst egnede metoder til yderligere styrkelse af integrationen og højnelsen af kvaliteten og effektiviteten af gennemførelsen, herunder videnskabelig, forvaltningsmæssig og finansiel integration, og det evalueres desuden, om deltagerlandenes bidragsniveau er passende set ud fra deres nationale forskersamfunds potentielle behov.

Kommissionen forelægger konklusionerne på evalueringen og sine bemærkninger hertil for Europa-Parlamentet og Rådet.

Når Fællesskabets deltagelse i BONUS-169 er slut, dog ikke senere end den 31. december 2017, foretager Kommissionen en endelig evaluering af BONUS-169. Kommissionen forelægger resultaterne af denne evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 14Ikrafttræden

Denne beslutning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Artikel 15

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG I

BONUS-169 - mål og gennemførelse

MÅL FOR BONUS-169

BONUS-169 skal styrke Østersøregionens forskningskapacitet med henblik på at understøtte udviklingen og gennemførelsen af formålstjenlige love, regler, politikker og forvaltningsmetoder, at kunne reagere effektivt på de store miljømæssige og primære samfundsrelaterede udfordringer, som regionen står over for nu og i de kommende år, og at forbedre effektiviteten og resultaterne af Østersøregionens fragmenterede miljøforskningsprogrammer og forskningstilgang. Dette skal ske ved at integrere forskningen i Østersøsystemet i et multinationalt program, der skal være varigt, samarbejdsbaseret, tværfagligt, velintegreret og målrettet.

Initiativet skal også bidrage til etablering og strukturering af det europæiske forskningsrum i Østersøregionen.

For at nå disse mål er det nødvendigt at forbedre effektiviteten og resultaterne af Østersøregionens fragmenterede miljøforskningsprogrammer ved at integrere forskningsaktiviteterne i er multinationalt program, der skal være varigt, samarbejdsbaseret, tværfagligt, velintegreret og målrettet, til støtte for regionens bæredygtige udvikling. Til det formål skal BONUS-169-initiativet:

a) udarbejde en politikdrevet strategisk forskningsagenda

b) øge koordinering og integration af bæredygtige, grænseoverskridende og tværsektorielle offentlige forskningsprogrammer

c) øge forskningskapaciteten i de nye baltiske EU-medlemsstater

d) etablere egnede platforme til høring af interessenter, herunder repræsentation af alle relevante sektorer

e) mobilisere ekstra finansielle ressourcer fra et udbygget samarbejde på tværs af sektorerne inden for forskning i Østersøsystemet

f) fastlægge egnede gennemførelsesbestemmelser, der kan sikre en effektiv gennemførelse af programmet gennem en fælles ledelses- og styringsstruktur, der har status af juridisk enhed

g) iværksætte mindst tre fælles forslagsindkaldelser, der skal være tværtematiske, strategisk målrettede og omfatte flere partnere.

STRATEGISK FASE

2.1. Mål

Den strategiske fase udgør forberedelsen af gennemførelsesfasen. Den omfatter strategisk udvikling af programmet for at sikre, at der kan opnås en optimal integration af Østersøforskningen. Inddragelsen af interessenter og brugergrupper skal i den strategiske fase søges udbygget for at sikre, at forskningen er relevant for politikfastlæggelsen og forvaltningen, at prioriteringen af forskningstemaer er drevet af politiske behov, og at forskerne og deres respektive forskningsinstitutioner samt de brede interessentsamfund søges inddraget fuldt ud.

2.2. Forventede resultater

BONUS-EØFG skal sende Kommissionen de forventede resultater, der er beskrevet i nedenstående afsnit, senest 18 måneder efter indledningen af den strategiske fase.

Kommissionen skal yde rådgivning og bistand efter anmodning fra BONUS-EØFG under udarbejdelsen af disse resultatforventninger. BONUS-EØFG skal rapportere om fremskridtene på anmodning fra Kommissionen.

2.2.2. Den strategiske forskningsagenda

Den strategiske forskningsagenda skal udarbejdes og aftales i samråd med deltagerlandene, en bred vifte af interesserede parter og Kommissionen. Den skal danne grundlag for et politikdrevet program. Den skal udvide forskningens fokus til ud over det marine økosystem også at omfatte hele afvandingsområdet gennem en tilgang, der tager hensyn til de hovedproblemer, der påvirker økosystemernes kvalitet og produktivitet i Østersøregionen.

Den skal indeholde en beskrivelse af udgangspunktet og den mest avancerede Østersøforskning, tilvejebringe en klar strategisk vision og en køreplan for, hvordan de angivne mål nås, og foreslå vejledende, politikdrevne emner til indkaldelser, budgetter herfor, tidsplan for offentliggørelsen og projekternes forventede varighed. Herudover skal den omfatte foranstaltninger til at imødekomme nye forskningsbehov, fremme integrationen af forskningen i hele Østersøregionen og indeholde en fælles køreplan for fælles anvendelse og eventuel planlægning af fremtidige investeringer i regional infrastrukturkapacitet.

2.2.3. Platforme for høring af interesserede parter

På grundlag af en omfattende analyse af BONUS-169-relevante interesserenter i lokal, national, regional og europæisk sammenhæng skal der etableres platforme og mekanismer til høring af interesserede parter med sigte på at styrke og institutionalisere inddragelsen af interessenter fra alle relevante sektorer med henblik på at identificere kritiske mangler, prioritere forskningstemaer og øge udnyttelsen af forskningsresultaterne. Dette indebærer deltagelse af forskere, bl.a. fra andre relevante naturvidenskaber uden for det marine område og fra sociale og økonomiske forskningsdiscipliner, for at sikre den fornødne tværfaglighed i udformningen af den strategiske forskningsagenda, dens strategiske vision og forskningsprioriteterne.

Der skal nedsættes et forum for sektorforskning (et organ bestående af repræsentanter fra ministerier og andre aktører, der arbejder med forskning og forvaltning i Østersøsystemet) som et permanent organ, der skal støtte programmet og være ansvarligt for at drøfte programmets planlægning, resultater og nye forskningsbehov set i et beslutningstagningsperspektiv. Dette forum skal befordre og fremme integrationen af forskningen i hele Østersøregionen, herunder fælles brug og planlægning af infrastrukturkapacitet, hjælpe med at påpege forskningsbehov, fremme udnyttelsen af forskningsresultaterne og lette integrationen af forskningsfinansieringen.

2.2.3. Gennemførelsesbestemmelser

Gennemførelsesbestemmelserne skal omfatte alle aspekter, der sikrer den vellykkede gennemførelse af den strategiske forskningsagenda. Hvor det er relevant, skal de følge reglerne for syvende rammeprogram. Der skal bl.a. findes bestemmelser om:

a) at træffe de foranstaltninger (udkast til dokumenter, fastlæggelse af procedurer, ansættelse og uddannelse af personale), som finansforordningen kræver i henseende til indirekte, centraliseret forvaltning

b) at indhente formelle tilsagn fra deltagerlandene om mindst 48,75 mio. EUR, hvoraf maksimalt 25 % kan være naturalydelser i form af infrastruktur

c) at tilvejebringe et realistisk og evidensbaseret skøn over værdien af deltagerlandenes infrastrukturbidrag, der består i BONUS-169-støttemodtagernes benyttelse af deltagerlandenes infrastruktur

d) at udarbejde en udtømmende liste over al infrastruktur, herunder kontakter til ejerne, operatørerne eller andre ansvarlige myndigheder, og offentliggøre og ajourføre den, når det er nødvendigt

e) at sikre, at der aftales og indføres fælles gennemførelsesbestemmelser om de støtteaftaler med BONUS-169-støttemodtagerne, der skal indgås centralt med BONUS-EØFG, herunder fælles og aftalte regler for deltagelse, model til støtteaftale, retningslinjer for ansøgere, deltagere og uafhængige evalueringseksperter, og bestemmelser om revision af støttemodtagere, herunder mulighed for, at Kommissionen og Revisionsretten foretager disse revisioner

f) at udvikle en egnet forvaltningsstruktur til programforvaltningen i alle faser af projektets livscyklus

g) at sikre, at der tilvejebringes tilstrækkelig finansiering til at styrke BONUS-EØFG med hensyn til menneskelige ressourcer og tværfaglig ekspertise, så den kan understøtte de strategiske aspekter og programmets effektive gennemførelse

h) at udvikle en finansieringsstruktur for finansieringen af BONUS-169-projekter baseret på en pulje af midler bestående af finansielle bidrag fra deltagerlandene og EF-tilskud

i) at udforme en kommunikations- og formidlingsstrategi, som så vidt muligt sikrer, at resultaterne og dataene følger standarderne for EMODNET (European Marine Observation and Data Network).

Med hensyn til infrastrukturbidragene skal der udformes en specifik tilgang og udarbejdes regler i den strategiske fase, som deltagerlandene skal forpligte sig til at følge med hensyn til gratis at stille infrastruktur til rådighed for BONUS-169-støttemodtagerne (især forskningsskibe). Udgifter til brug af denne infrastruktur er ikke støtteberettigede projektomkostninger. I den henseende skal BONUS-EØFG indgå relevante aftaler med deltagerlandene eller infrastrukturejerne, som skal:

a) definere metodologien for evaluering af naturalieinfrastrukturbidragene

b) sikre, at BONUS-EØFG, Kommissionen og Revisionsretten kan revidere adgangen til og anvendelsen af infrastrukturen og de udgifter, der er forbundet hermed

c) fastlægge, at de kontraherende parter årligt skal indberette omkostningerne ved at stille infrastruktur til rådighed for BONUS-169-støttemodtagerne.

2.2.4. EF-tilskud til den strategiske fase

Støtteberettigede udgifter skal refunderes med op til 50 % og skal være de faktiske omkostninger, som BONUS-EØFG har haft og registreret i sine regnskaber, og som har været nødvendige for at nå målene i punkt 1. Udgifterne kan være støtteberettigede fra 1. januar 2010 og skal defineres yderligere i støtteaftalen for den strategiske fase.

3. Gennemførelsesfase

Forudsat at resultaterne af evalueringen og den forudgående revision af BONUS-EØFG er positive, skal Kommissionen og BONUS-EØFG indgå gennemførelsesaftalen.

3.1. Mål

I løbet af gennemførelsesfasen skal der offentliggøres og iværksættes mindst tre fælles forslagsindkaldelser med henblik på finansiering af strategisk målrettede BONUS-169-projekter, der retter sig mod initiativets mål. Emnerne skal komme fra den strategiske forskningsagenda for BONUS-169, så vidt muligt overholde den fastlagte køreplan og dække forskning, teknologisk udvikling og uddannelses- og/eller formidlingsaktiviteter.

3.2. Gennemførelse af BONUS-169-projekter

BONUS-169-indkaldelserne skal iværksættes gennem tværnationale projekter med mange partnere og mindst tre uafhængige støtteberettigede juridiske enheder fra tre forskellige medlemsstater eller associerede lande, hvoraf mindst to skal være fra deltagerlandene i BONUS-169.

De juridiske enheder fra medlemsstaterne og de associerede lande kan modtage BONUS-169-finansiering. Ethvert konsortium, der indsender et forslag til et BONUS-169-projekt, kan inddrage deltagere fra en ikke-EU-medlemsstat, forudsat at konsortiet realistisk kan sikre, at det råder over de ressourcer, der er nødvendige for at dække omkostningerne ved en sådan deltagelse fuldt ud. Hvis deltagerens bidrag til projektet er absolut afgørende for dets vellykkede udfald, kan dette eventuelt begrunde, at deltageren gøres berettiget til BONUS-støtte. Der tages stilling hertil fra sag til sag.

I hver forslagsindkaldelse skal de videnskabelige emner tydeligt angives. Disse emner skal identificeres af BONUS-EØFG i samråd med Kommissionen. Når emnerne identificeres, skal der tages hensyn til nye behov, resultater og udbytter af tidligere iværksatte indkaldelser og af de brede interessenthøringer, der er fortaget i den strategiske fase og i hele programmets løbetid.

BONUS-EØFG skal offentliggøre forslagsindkaldelserne så bredt som muligt ved hjælp af specifikke kommunikationsmidler, navnlig internetsider om syvende rammeprogram, ved henvendelse til alle relevante interesserede parter og ved brug af fagpresse og brochurer. De skal være åbne i mindst tre måneder.

Projektforslagene skal indsendes centralt til BONUS-EØFG af ansøgerne som svar på indkaldelserne og behandles i en evalueringsprocedure i ét trin.

Projektforslagene skal evalueres og udvælges centralt på grundlag af en uafhængig gennemgang med hensyn til støtteberettigelse og udvælgelses- og tildelingskriterier. De centrale evalueringskriterier er videnskabelig ekspertise, gennemførelsens kvalitet og den forventede virkning af projektet. De centrale evalueringskriterier skal fremgå af forslagsindkaldelsen. Der kan indføres yderligere kriterier, forudsat at de offentliggøres i forslagsindkaldelsen, er ikkediskriminerende og ikke har forrang frem for de centrale evalueringskriterier.

BONUS-EØFG skal sikre, at hvert indkommet forslag evalueres med bistand fra mindst tre uafhængige eksperter, som den selv udpeger, ud fra de kriterier, der er fastlagt i forordning (EF) nr. 1906/2006. Hvert projektforslag får en karakter. De uafhængige eksperter skal gennemgå projekterne i henhold til evalueringskriterierne og give dem karakterer på en skala fra 0 til 5 pr. kriterium efter reglerne for indsendelse af forslag og de tilhørende evaluerings-, udvælgelses- og tildelingsprocedurer i syvende rammeprogram.

BONUS-EØFG skal udarbejde en finansieringsliste, der er i streng overensstemmelse med resultaterne af den uafhængige evaluering. De uafhængige eksperters karakterliste skal betragtes som bindende for tildelingen af BONUS-169-midler.

Den administrative forvaltning af støtten til de udvalgte BONUS-169-projekter skal varetages centralt under BONUS-EØFG's ansvar.

3.3. Yderligere aktiviteter

Ud over forvaltningen af BONUS-169, der er omtalt i punkt 3.1 og 3.2, skal BONUS-EØFG også foretage følgende:

a) regelmæssig opdatering af den strategiske forskningsagenda og prioritering af forskningstemaer, så der tages hensyn til nye behov og resultater og udbytte af de tidligere iværksatte indkaldelser og de brede interessenthøringer, der nævnes i punkt 2.2.2

b) befordring af adgangen til enestående forskningsinfrastrukturer og -faciliteter for tværnationale og tværfaglige forskningsteam fra BONUS-169-finansierede projekter

c) fremme af en effektiv grænseflade mellem forskere og politikere for at sikre en optimal udnyttelse af forskningsresultaterne

d) fremtidssikring af finansiering fra deltagerlandene, så BONUS-169-initiativet kan blive bæredygtigt uden EF-tilskud i perioden efter afslutningen af gennemførelsesfasen

e) udbygning af samarbejdet mellem de regionale miljøforskningsprogrammer og de relevante forskersamfund i de øvrige europæiske haves afvandingsområder

f) kommunikations- og formidlingsaktiviteter

g) BONUS-EØFG skal gå proaktivt ind i udvekslingen af bedste praksis med andre europæiske regionale afvandingsområder og kontakten til det europæiske plan for at sikre harmonisering og strømlining.

3.4. Bidrag i gennemførelsesfasen

BONUS-169-initiativets gennemførelsesfase samfinansieres af deltagerlandene og Fællesskabet gennem en mindst fem år lang periode, indtil alle BONUS-169-finansierede projekters livscyklus er afsluttet, på den betingelse at Fællesskabets forpligtelser er opfyldt frem til 2013, og alle indberetningsforpligtelser over for Kommissionen er opfyldt. EF-tilskuddet i gennemførelsesfasen skal matche de finansielle bidrag og naturaliebidragene fra deltagerlandene til BONUS-169-projekterne, der ydes gennem BONUS-EØFG, samt de løbende omkostninger, som BONUS-EØFG afholder i gennemførelsesfasen. Disse omkostninger kan ikke overstige 5 mio. EUR.

EF-tilskuddet og de finansielle bidrag fra deltagerlandene til BONUS-169 skal samles og administreres centralt af BONUS-EØFG.

På de betingelser, der er aftalt i de årlige finansieringsaftaler nævnt i artikel 5, stk. 2, skal EF-tilskuddet udbetales på grundlag af bilag for deltagerlandenes betaling af kontante bidrag til BONUS-EØFG og for tilvejebringelse af infrastrukturbidrag til BONUS-169-projekter.

Støttemodtagernes korrekte anvendelse af BONUS-169-midlerne er BONUS-EØFG's ansvar og skal fastslås ved den uafhængige finansielle revision af projekterne, som BONUS-EØFG selv foretager eller lader foretage.

3.5. Finansiering af BONUS-169-projekter

Med forbehold af artikel 3, stk. 3, litra f), skal finansieringen af BONUS-169-projekterne dække op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger, som skal beregnes ifølge fælles finansieringsregler og -satser, således som BONUS-EØFG har fastlagt dem i gennemførelsesbestemmelserne, og som Kommissionen har godkendt dem i gennemførelsesaftalen.

BILAG II

Forvaltning af BONUS-169

1. BONUS-169 skal forvaltes af BONUS-EØFG gennem dens sekretariat. BONUS-EØFG, skal oprette følgende strukturer i forbindelse med BONUS-169: styringskomité, sekretariat, det rådgivende organ, forum for sektorforskning og forum for projektkoordinatorer.

2. Styringskomitéen skal være højeste myndighed for BONUS-EØFG og være dens beslutningstagende organ og bestyrelse, der leder sekretariatet. Styringskomitéen skal bestå af ledende medarbejdere i forskningsfinansierings- og forvaltningsinstitutioner, som udpeges af medlemmerne af BONUS-EØFG. Der skal være et formandskab, som besættes på skift mellem medlemmerne af BONUS-EØFG ved årlig rotation. Den strategiske taskforce, som består af den nuværende samt den forrige og den næste formand, skal støtte sekretariatet i sager af strategisk betydning. På baggrund af forslag fra sekretariatet skal styringskomitéen træffe beslutning om de strategiske retningslinjer for BONUS-169, herunder beslutningerne om definering og ajourføring af BONUS-169, planlægning af forslagsindkaldelser, budgetprofil, støtteberettigelses- og udvælgelseskriterier, udvalget af evalueringseksperter, godkendelse af karakterlisterne over BONUS-169-projekter, der skal finansieres, overvågning af fremskridtene med de støttede BONUS-169-projekter og tilsyn med, om sekretariatet udfører arbejdet med BONUS-169 på tilstrækkelig og korrekt vis.

3. Sekretariatet skal ledes af den administrerende direktør, som skal gennemføre styringskomitéens beslutninger og optræde som BONUS-169-initiativets hovedrepræsentant over for både Kommissionen og de forskellige nationale finansieringsorganer. Sekretariatet får ansvaret for den overordnede koordinering og overvågning af aktiviteterne i BONUS-169, offentliggørelse, evaluering og gennemførelse af indkaldelserne og overvågning af de finansierede projekter set fra såvel det kontraktlige som det videnskabelige perspektiv og med henblik på rapportering om fremskridtene til styringskomitéen. Det får også ansvaret for planlægning og tilrettelæggelse af interessenthøringerne og høring af det rådgivende organ og den efterfølgende integration og strømlining af høringsresultaterne i den strategiske forskningsagenda samt for fremme af effektive grænseflader mellem forskere og politikere.

4. Det rådgivende organ skal bistå styringskomitéen og sekretariatet. Det skal bestå af forskere med høj international anseelse, repræsentanter for relevante interesserede parter, herunder f.eks. turisme, vedvarende energi, fiskeri og akvakultur, søtransport, bioteknologi og teknologileverandører foruden både erhvervs- og civilsamfundsorganisationer med interesse i disse sektorer, andre integrerede Østersøforskningsprogrammer og øvrige europæiske regionale have. Det skal give uafhængig rådgivning, vejledning og anbefalinger vedrørende videnskabs- og politikrelaterede emner inden for BONUS-169. Heri indgår rådgivning om mål, prioriteter og retningslinjer for BONUS-169, metoder til styrkelse af resultaterne af BONUS-169 og forskningsresultaternes levering og kvalitet, kapacitetsopbygning, netværksarbejde og arbejdets relevans for opnåelsen af målene for BONUS-169. Det skal også bistå med udnyttelsen og formidlingen af resultaterne af BONUS-169.

5. Forummet for sektorforskning skal bestå af repræsentanter fra ministerier og andre aktører, der arbejder med forskning og forvaltning i Østersøsystemet. Det skal samles en gang om året til samråd og drøfte udbyttet af BONUS-169 og nye forskningsbehov set i et beslutningstagningsperspektiv. Det skal tjene som forum for fremme af integrationen af forskningen i hele Østersøregionen, herunder relevant sektorfinansieret forskning og brug og planlægning af fælles infrastrukturer.

6. Forummet for projektkoordinatorer skal bestå af koordinatorerne for de projekter, der finansieres gennem BONUS-169. Det skal bistå sekretariatet med den videnskabelige koordinering af BONUS-169 og integration og sammenfatning af forskningsresultaterne.

LOVGIVNINGSMÆSSIG FINANSIERINGSOVERSIGT

1. FORSLAGETS BETEGNELSE

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om Fællesskabets deltagelse i et fælles forsknings- og udviklingsprogram for Østersøen BONUS-169, der iværksættes af flere medlemsstater.

2. ABM/ABB-RAMME

Politikområder og dermed forbundne aktiviteter: Forskning og teknologisk udvikling: Syvende rammeprogram, Artikel 169 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

3. BUDGETPOSTER

3.1. Budgetposternes nummer og tekst (aktionsposter og dermed forbundne poster vedrørende teknisk og administrativ bistand (tidl. B..A-poster)):

I 2010 giver GD RTD tilskud til den strategiske fase som følger:

Betegnelse | Budgetpost | 2010 (%) | 2010 (EUR) |

RTD | Samarbejde – Miljø (herunder klimaforandringer) | 08 06 01 | 100 % | 1 250 000,00 |

RTD | Samarbejde – Fødevarer, landbrug og fiskeri og bioteknologi | 08 03 01 | 0 % | 0,00 |

RTD | Samarbejde – Energi | 08 05 01 | 0 % | 0,00 |

RTD | Samarbejde – Transport (herunder luftfartsteknik) | 08 07 01 | 0 % | 0,00 |

RTD | Samarbejde – Samfundsvidenskaber og humaniora | 08 08 01 | 0 % | 0,00 |

I ALT | 100 % | 1 250 000,00 |

Fra 2012 gives tilskuddet fra GD RTD pro rata til gennemførelsesfasen som følger:

Betegnelse | Budgetpost | 2012-2013 % |

RTD | Samarbejde – Miljø (herunder klimaforandringer) | 08 06 01 | 35 % |

RTD | Samarbejde – Fødevarer, landbrug og fiskeri og bioteknologi | 08 03 01 | 20 % |

RTD | Samarbejde – Energi | 08 05 01 | 15 % |

RTD | Samarbejde – Transport (herunder luftfartsteknik) | 08 07 01 | 15 % |

RTD | Samarbejde – Samfundsvidenskaber og humaniora | 08 08 01 | 15 % |

I ALT | 100 % |

Budgetpost | 2012-2013 % | 2012 (EUR) | 2013 (EUR) | I alt 2012-2013 (EUR) |

RTD | 08 06 01 | 35 % | 5 862 500,00 | 11 200 000,00 | 17 062 500,00 |

RTD | 08 03 01 | 20 % | 3 350 000,00 | 6 400 000,00 | 9 750 000,00 |

RTD | 08 05 01 | 15 % | 2 512 500,00 | 4 800 000,00 | 7 312 500,00 |

RTD | 08 07 01 | 15 % | 2 512 500,00 | 4 800 000,00 | 7 312 500,00 |

RTD | 08 08 01 | 15 % | 2 512 500,00 | 4 800 000,00 | 7 312 500,00 |

I ALT | 100 % | 16 750 000,00 | 32 000 000,00 | 48 750 000,00 |

3.2. Aktionens og den finansielle virknings varighed

EF-tilskuddet til det fælles BONUS-169-program forventes godkendt ved en fælles beslutning truffet af Rådet og Parlamentet i 2010 for en indledende periode indtil 31. december 2016.

3.3. Budgetoplysninger

Forpligtelser fra flere budgetposter på følgende poster fra 2010:

Budgetpost | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlande | Udgiftsområde i de finansielle overslag |

08 06 01 | Ikke-oblig. | Opdelte bevillinger | NEJ | YES | YES | Nr. [1A] |

08 03 01 | Ikke-oblig. | Opdelte bevillinger | NEJ | YES | YES | Nr. [1A] |

08 05 01 | Ikke-oblig. | Opdelte bevillinger | NEJ | YES | YES | Nr. [1A] |

08 07 01 | Ikke-oblig. | Opdelte bevillinger | NEJ | YES | YES | Nr. [1A] |

08 08 01 | Ikke-oblig. | Opdelte bevillinger | NEJ | YES | YES | Nr. [1A] |

4. SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. Finansielle ressourcer

Alle tal i denne opgørelse er vejledende og angivet i konstante værdier.

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)

Mio. EUR (med 3 decimaler)

Udgiftstype | Afsnit nr. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 og derefter | I alt |

Driftsudgifter |

Forpligtelsesbevillinger (FB) | 8.1. | a | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |

Betalingsbevillinger (BB) | b | 1,000 | 0,250 | 5,584 | 12,874 | 30,292 | 50,000 |

Administrationsudgifter inden for referencebeløbet |

Teknisk og administrativ bistand (IOB) | 8.2.4. | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

REFERENCEBELØB I ALT |

Forpligtelsesbevillinger | a+c | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |

Betalingsbevillinger | b+c | 1,000 | 0,250 | 5,584 | 12,874 | 30,292 | 50,000 |

Administrationsudgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet[23] |

Personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IOB) | 8.2.5. | d | 0,122 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,000 | 0,671 |

Administrative udgifter, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, ikke medtaget i referencebeløbet (IOB) | 8.2.6. | e | 0,008 | 0,040 | 0,015 | 0,045 | 0,000 | 0,108 |

Vejledende finansieringsudgifter til aktiviteten, i alt |

FB I ALT inkl. udg. til personaleressourcer | a+c+d+e | 1,380 | 0,223 | 16,948 | 32,228 | 0,000 | 50,779 |

BB I ALT inkl. udg. til personaleressourcer | b+c+d+e | 1,130 | 0,473 | 5,782 | 13,102 | 30,292 | 50,779 |

Samfinansiering

(i) Programniveau

Ifølge denne beslutning bliver BONUS-169 gennemført i to adskilte faser: en indledende strategisk fase på to år og en gennemførelsesfase på mindst fem år. Iværksættelsen af gennemførelsesfasen er betinget af, at Kommissionen træffer beslutning herom på grundlag af en positiv forudgående revision og evaluering af den strategiske fase med hensyn til, om initiativet efter denne fase er modent og klar til igangsætning.

Det Europæiske Fællesskab vil matche de støtteberettigede deltagerlandes bidrag op til et maksimum af 50 mio. EUR, hvilket bringer det samlede forventede budget for initiativet op på 100 mio. EUR. Deltagerlandenes finansielle bidrag og EF-tilskuddet vil blive forvaltet som en fælles pulje.

Den strategiske fase bliver iværksat med støtte ydet ifølge reglerne i denne beslutning. EF-tilskuddet til den strategiske fase skal matche deltagerlandenes bidrag med op til 1,25 mio. EUR.

Gennemførelsesfasen bliver iværksat med indirekte, centraliseret forvaltning i henhold til bestemmelserne i artikel 54, stk. 1, litra c), i finansforordningen og i henhold til reglerne i denne beslutning. EF-tilskuddet til gennemførelsesfasen skal matche deltagerlandenes bidrag med op til 48,57 mio. EUR. Dette loft kan øges med det beløb, der måtte være tilovers efter den strategiske fases afslutning. I gennemførelsesfasen kan op til 25 % af bidragene fra deltagerlandene bestå i at give adgang til forskningsinfrastrukturer ("infrastrukturbidrag"). Der indgås forpligtelse for EF-tilskuddet fra 2010 til og med 2013. Kommissionen vil ikke indgå nye forpligtelser efter 2013. Den særlige gennemførelsesstrukturs løbende omkostninger skal være støtteberettigede op til et maksimum af 5 mio. EUR i gennemførelsesfasen, og så længe det er nødvendigt at drive den af hensyn til den korrekte overvågning og gennemførelse af alle BONUS-169-finansierede projekter og opfyldelsen de kontraktlige forpligtelser over for Kommissionen.

(ii) Projektniveau

Den kontante finansiering af BONUS-169 skal omfatte en forpligtelse fra deltagerlandene til at bidrage til en fælles pulje til støtte til deltagerne i udvalgte BONUS-169-projekter.

Det finansielle bidrag til deltagerne i BONUS-169-projekterne dækker op til 100 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. Disse beregnes i overensstemmelse med Fællesskabets statsstøtteregler og de fælles finansieringsregler og -satser, sådan som det er fastlagt af den særlige gennemførelsesstruktur i gennemførelsesbestemmelserne, der er udarbejdet og vurderet ved en forudgående revision i løbet af den strategiske fase, og ifølge faste bestemmelser, der skal fastlægges i gennemførelsesaftalen efter principper, der er baseret på principperne i syvende rammeprogram. Tildelingen af midler fra den centralt forvaltede fælles pulje til udvalgte BONUS-169-projekter følger rækkefølgen på karakterlisten.

Mio. EUR (med 3 decimaler)

Samfinansieringsorgan | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 og derefter | I alt |

Deltagende medlemsstater[24] | f | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |

EF-tilskud | a+c | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |

Administrationsudgifter | d+e | 0,130 | 0,223 | 0,198 | 0,228 | 0,000 | 0,779 |

FB I ALT, inkl. Samfinansiering | a+c+d+e+f | 2,630 | 0,223 | 33,698 | 64,228 | 0,000 | 100,779 |

Kommissionen forventes at bidrage med i alt 50 mio. EUR i kontant tilskud. De deltagende medlemsstater forpligter sig til et samlet beløb af 50 mio. EUR, hvoraf maksimalt 25 % kan gives i "infrastrukturbidrag".

4.1.2. Forenelighed med den finansielle programmering

( Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering.

( Forslaget kræver omprogrammering af det relevante udgiftsområde i de finansielle overslag.

( Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale[25] (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af de finansielle overslag).

4.1.3. Finansielle virkninger på indtægtssiden

( Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne.

( Forslaget har finansielle virkninger – virkningerne for indtægterne er som følger:

Mio. EUR (med 1 decimal)

Forud for aktion [År n-1] | Efter foranstaltningens iværksættelse |

Personaleressourcer i alt |

5. SÆRTRÆK OG MÅL

5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller langt sigt

EF-tilskuddet er nødvendigt for at sikre den videre udvikling, iværksættelse og drift af BONUS-169 med henblik på at muliggøre deltagerlandenes medfinansiering af aktiviteterne.

5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

Det nuværende forskningssystem i Østersøregionen er stadig for fragmenteret til at håndtere de komplekse og akutte miljømæssige udfordringer, området står over for i øjeblikket. Situationen kræver udvikling og gennemførelse af en fuldt integreret tilgang, hvorved de relevante forskningsprogrammer i alle kyststaterne strømlines og fokuseres med henblik på at løse de komplekse og presserende problemer, vi står over for, på en koordineret, effektiv og virkningsfuld måde.

5.3. Forslagets mål, forventede resultater og øvrige indikatorer set i forbindelse med ABM-rammen

BONUS-169 vil integrere nationale programmer i otte deltagerlande i et enkelt fælles forskningsprogram for Østersøen og navnlig støtte målsætningerne for det europæiske forskningsrum, Østersøstrategien, vandrammedirektivet og strategien for havforskning og maritim forskning.

5.4. Gennemførelsesmetode (vejledende)

( Central forvaltning

( direkte af Kommissionen

( indirekte ved delegation til:

( forvaltningsorganer

( organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen

( nationale eller internationale offentlige organer eller public service-organer omfattet af privatretten med en public service-forpligtelse og garanteret af medlemsstaterne, Island, Israel, Norge, Schweiz og Tyrkiet.

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

6.1. Overvågningssystem

Efter iværksættelsen af BONUS-169 sker overvågningen i form af regelmæssige rapporter fra den særlige gennemførelsesstruktur.

6.2. Evaluering

6.2.1. Forudgående evaluering

Kommissionens tjenestegrene skal foretage en forudgående revision for at vurdere, om programmet er klar til gennemførelse i overensstemmelse med finansforordningen og mere specifikt med dens bestemmelser om indirekte, centraliseret forvaltning. Den særlige gennemførelsesstruktur skal derefter udfærdige en handlingsplan, som i tilstrækkeligt omfang tager hensyn til de anbefalinger, der hidrører fra den forudgående revision.

6.2.2. Forholdsregler efter en midtvejsevaluering eller efterfølgende evaluering (konklusioner, der kan drages af lignende tidligere erfaringer)

Den foreslåede styringsmodel er udarbejdet på grundlag af erfaringer indhøstet fra artikel 169-initiativet, som er iværksat i løbet af sjette rammeprogram, nemlig EDCTP, og i henhold til syvende rammeprogram, nemlig AAL, Eurostars og EMRP.

6.2.3. Regler for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

Ifølge denne beslutning skal Kommissionen med bistand fra uafhængige eksperter foretage en evidensbaseret evaluering af den strategiske fase.

Europa-Kommissionen foretager en midtvejsevaluering af gennemførelsesfasen efter iværksættelsen af den anden indkaldelse og forud for offentliggørelsen af den tredje indkaldelse samt en efterfølgende evaluering.

7. Forholdsregler mod svig

Det hedder i artikel 8 i beslutningen om at iværksætte BONUS-169, at deltagerlandene ved gennemførelsen af det fælles program træffer alle de lovgivningsmæssige og administrative eller andre foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte Fællesskabets finansielle interesser. Navnlig tilvejebringer deltagerlandene de nødvendige garantier i henseende til den særlige gennemførelsesstrukturs fuldstændige inddrivelse af alle Fællesskabet skyldige beløb.

Det hedder i artikel 9 i beslutningen om iværksættelse af BONUS-169, at Kommissionen og Revisionsretten gennem deres tjenestemænd eller andre ansatte kan foretage enhver form for kontrol og inspektion, som er nødvendig for at sikre en forsvarlig forvaltning af Fællesskabets midler og for at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod svig og uregelmæssigheder. Med henblik herpå stiller deltagerlandene og/eller den særlige gennemførelsesstruktur alle relevante dokumenter til rådighed for Kommissionen og Revisionsretten.

Yderligere foranstaltninger til bekæmpelse af svig vil blive gennemført som led i den detaljerede aftale mellem Kommissionen og den særlige gennemførelsesstruktur.

8. RESSOURCER

8.1. Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (med 3 decimaler)

År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte[29] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Personale[30] finansieret over art. XX 01 02 |

Andet personale[31] finansieret over art. XX 01 04/05 |

I ALT |

- 8.2.2. Opgavebeskrivelse

8.2.3. Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede)

( stillinger, der i øjeblikket er afsat til forvaltningen af programmet, og som skal erstattes eller forlænges

( stillinger, der er forhåndsallokeret i forbindelse med APS/FBF-proceduren for år n

( stillinger, hvorom der skal ansøges i forbindelse med den næste APS/FBF-procedure

( stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for den pågældende tjeneste (intern omfordeling)

( stillinger, der er nødvendige i år n, men ikke forudset i APS/FBF-proceduren for det pågældende år.

8.2.4. Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet (XX 01 04/05 – udgifter til administrativ forvaltning)

Mio. EUR (med 3 decimaler)

Året 2010 | Året 2011 | Året 2012 | Året 2013 | Året 2014 og derefter | I ALT |

Anden teknisk og administrativ bistand: |

- intern |

- ekstern |

Teknisk og administrativ bistand i alt | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Beregning – Den særlige gennemførelsesstrukturs anslåede omkostninger |

De anslåede omkostninger er baseret på skøn fra BONUS-EØFG på grundlag af erfaringer fra BONUS ERA-NET og BONUS Plus. De samlede omkostninger for perioden 2010-2016 omfatter: - Forvaltning af BONUS: programforvalter og sekretær-/kontorbistand - Udgifter til formidling og kommunikation: arrangementer, materialer, presse og tryk samt websted - It-støtte, -vedligeholdelse og -licenser - Rejseudgifter - Evaluering af forslag ved uafhængige eksperter: eksperthonorarer og rejseudgifter. |

8.2.5. Udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne omkostninger, der ikke er medtaget i referencebeløbet

Information om omkostninger ved personaleressourcer, der ikke er medtaget i referencebeløbet, skal betragtes som intern omrokering inden for rammerne af de administrative bevillinger til syvende rammeprogram.

Mio. EUR (med 3 decimaler)

Arten af personaleressourcer[33] | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | I alt |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte Budgetpost 08 01 05 | 0,122 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,671 |

Personale finansieret over art. XXXXX (hjælpeansatte, nationale eksperter, kontraktansatte osv.) (oplys budgetpost) |

Samlede omkostninger ved personaleressourcer og omkostninger i forbindelse hermed (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,122 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,671 |

Beregning – Tjenestemænd og midlertidigt ansatte |

Gennemsnitlig omkostning på 122 000 EUR pr. stilling/fuldtidsækvivalent. I 2010 medtages 1 fuldtidsækvivalent og i 2011 1,5 fuldtidsækvivalent i kontraktforhandlingsfasen. Fra 2012 til 2013 er 1,5 fuldtidsækvivalent medtaget. |

Beregning – Personale finansieret over art. 08 01 02 |

Der forventes ansat 1,5 fuldtidsækvivalent/år til opfølgning af initiativet i Kommissionens tjenestegrene fra og med 2012. Hovedopgaver:

- deltagelse i møder i BONUS-169-udvalget og møder i det rådgivende organ for BONUS-169 som medlem, +/- 3-4 todagesmøder/år (direktør-/kontorchefniveau)

- observatør under evalueringer af BONUS-169-forslag, 2-3 dage/år (projektlederniveau)

- deltagelse i workshopper og formidlingsarrangementer, 2-3 gange/år (projektmedarbejderniveau)

- forhandling og udarbejdelse af aftale med den særlige gennemførelsesstruktur (projektlederniveau + assistentniveau)

- overvågning af gennemførelsen baseret på årlige rapporter og koordinering af midtvejsevaluering og endelig evaluering (projektlederniveau)

- finansiel og juridisk revision af gennemførelsen af BONUS-169 (revisor- og forvalterniveau).

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | I ALT |

08 01 02 11 01 – Tjenesterejser | 0,008 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,053 |

08 01 02 11 02 – Møder og konferencer |

08 01 02 11 03 – Udvalg[34] |

08 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer |

08 01 02 11 05 - Informationssystemer |

2 Andre forvaltningsudgifter i alt (08 01 02 11) | 0,008 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,053 |

3 Andre udgifter af administrativ karakter Uafhængige eksperter til evaluering af den strategiske fase, midtvejsevaluering og endelig evaluering | 0,025 | 0,030 | 0,055 |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet)[35] | 0,008 | 0,040 | 0,015 | 0,045 | 0,108 |

Information om omkostninger ved personaleressourcer, der ikke er medtaget i referencebeløbet, skal betragtes som intern omrokering inden for rammerne af de administrative bevillinger til syvende rammeprogram.

Beregning – Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet |

Tjenesterejser: Bortset fra Bruxelles bør de fleste møder med deltagelse af medarbejdere fra Europa-Kommissionen afholdes i Finland. Udgiftsoverslagene bygger på en gennemsnitlig rejseudgift på 700 EUR pr. tjenesterejse plus 104 EUR i diæt og et loft på 140 EUR til ophold (som specificeret i Kommissionens retningslinjer for tjenesterejser). En tjenesterejse varer gennemsnitligt 1,5 dage. Antal og art af tjenesterejser: 4 tjenesterejser om året for 2 tjenestemænd til deltagelse i BONUS-169-møder. 3 tjenesterejser om året for 1 tjenestemand til deltagelse i workshopper og andre begivenheder. 4 tjenesterejser om året for 1 tjenestemand til deltagelse i BONUS-169-udvalgets møde (hvis det afholdes andre steder end i Bruxelles). For 2010 anslås halvdelen af de årlige omkostninger. Ekstern bistand: Anslåede omkostninger ved ekstern bistand til evaluering af strategisk fase og midtvejsevaluering med 3 eksterne eksperter. Evalueringen af den strategiske fase anslås til 25 000 EUR og midtvejsevalueringen til 30 000 EUR (herunder ekspertbistand, rejse og ophold). |

[1] Rådets beslutning nr. 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet "Samarbejde" til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-13).

Rådets beslutning nr. 2006/974/EF af 19. december 2006 om særprogrammet "Kapacitet" til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-13).

[2] EUT L 391 af 30.12.2006, s. 1.

[3] Afgørelse nr. 1982/2006/EF, EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

[4] Beslutning nr. 2006/971/EF, EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86.

[5] 17. juli, 8.-10. september, 6.-7. og 20.-21. november 2008, 26.-27. februar 2009, 15. april, 3.-4. juni og 11.-12. juni 2009.

[6] KOM(2009) 248 endelig.

[7] http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/baltic/consultation_en.htm.

[8] EUT C […] af […], s. […].

[9] EUT C […] af […], s. […].

[10] EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

[11] EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86.

[12] KOM(2009) 248 endelig af 10. juni 2009.

[13] Beslutning K(2007) 2460 af 11. juni 2007.

[14] EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19.

[15] EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

[16] EUT L 391 af 30.12.2006, s. 1.

[17] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

[18] EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

[19] EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

[20] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

[21] EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

[22] EUT C 323 af 30.12.2006, s. 1.

[23] Dette referencebeløb er EF-tilskuddet til BONUS-169.

[24] Forventet vejledende årligt bidrag fra deltagerlandene skal bekræftes af BONUS-EØFG.

[25] Jf. punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[26] Det indsættes ekstra kolonner om nødvendigt, dvs. hvis aktionen varer mere end 6 år.

[27] Som beskrevet under punkt 5.3.

[28] Der vil ikke være ansat tjenestemænd fra Kommissionen i den særlige gennemførelsesstruktur til at arbejde for BONUS-169.

[29] Udgiften hertil er IKKE medtaget i referencebeløbet.

[30] Udgiften hertil er IKKE medtaget i referencebeløbet.

[31] Udgiften hertil er medtaget i referencebeløbet.

[32] Der bør henvises til den specifikke lovgivningsmæssige finansieringsoversigt for det(de) pågældende forvaltningsorgan(er).

[33] Der forventes en yderligere omkostning på anslået 0,528 mio. EUR til personaleressourcer til opfølgningen på initiativet i perioden 2014-2016, men den vil ikke være dækket af syvende rammeprogram.

[34] Det specificeres, hvilken udvalgstype der er tale om, og hvilken gruppe det tilhører.

[35] Efter 2013 forventes der en yderligere omkostning på anslået 0,045 mio. EUR til tjenesterejser og 0,050 mio. EUR til ekstern bistand til den endelige evaluering (dvs. i alt 0,095 mio. EUR), men den vil ikke være dækket af syvende rammeprogram.