Ændret forslag til RÅDETS BESLUTNING om vedtagelse af et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration:"Strukturering af det europæiske forskningsrum" (2002-2006) (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 250, stk. 2)

BEGRUNDELSE

Kommissionen fremsatte forslagene til sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling under EF og Euratom [1] den 21. februar 2001, og den 30. maj 2001 fremsatte den særprogramforslagene til gennemførelse af sjette rammeprogram [2]. Forslagene er udformet med det formål, at de skal bidrage til realiseringen af det europæiske forskningsrum.

[1] KOM (2001) 94.

[2] KOM (2001) 279.

En vigtig fase i forhandlingerne om rammeprogramafgørelserne er nu afsluttet med førstebehandlingen i Europa-Parlamentet (den 14. november 2001) og vedtagelsen af Rådet fælles holdning (28. Januar 2002).

Den stillingtagen til det nye rammeprogram, der er kommet til udtryk i Parlamentet og Rådet, vidner om holdninger, der i store træk er sammenfaldende, hvad angår det samlede budget og dets fordeling, programmets struktur, de videnskabelige og teknologiske hovedopgaver og gennemførelsesmidlerne

Kommissionen har fra sin side bestræbt sig på at fremme enigheden, især ved at ændre sine rammeprogramforslag for at indarbejde en væsentlig del af Parlaments ændringsforslag [3] Den noterer sig med tilfredshed den enighed, der gennem Rådets og Parlamentets bestræbelser i det væsentlige er opnået om de grundlæggende principper bag det nye rammeprogram, navnlig for så vidt angår den fremtrædende plads, brugen af nye stærkt virkende instrumenter får tildelt, de udvalgte forskningstemaers skarpe fokusering og indførelsen af større fleksibilitet i gennemførelsen af programmet.

[3] KOM (2001) 709.

Der er nu et tilstrækkelig stabilt grundlag, så Kommissionen kan fremsætte ændrede forslag til særprogrammerne. Disse forslag indarbejder de ændringer i rammeprogrammet, som førstebehandlingen har resulteret i, og fastlægger ændringernes nærmere følgevirkninger for, hvilken forskning der skal udføres, samt gennemførelsesmidlerne. Formålet er at hjælpe de andre institutioner i deres behandling af særprogrammerne og i de videre forhandlinger, således at der hurtigt kan opnås enighed om rammeprogrammet, deltagelsesreglerne og særprogrammerne.

De mest omfattende justeringer i forhold til Kommissionens tidligere forslag er foretaget i programmet "Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum", bl.a. følgende:

- Strukturen og det detaljerede forskningsindhold er justeret under forskningstema 1 (for at afspejle dets opdeling i to afsnit om henholdsvis avanceret genomforskning og anvendelse heraf på sundhedsområdet og bekæmpelse af de vigtigste sygdomme) og under forskningstema 6 (for at afspejle dets opdeling i tre dele om henholdsvis bæredygtige energisystemer, bæredygtig overfladetransport og globale miljøændringer og økosystemer). Mere begrænsede, men i visse tilfælde ikke desto mindre væsentlige ændringer er foretaget i forskningsindholdet under andre udvalgte forskningstemaer.

- Der er foretaget justeringer af de oprindelige politikorienterede forskningsopgaver under "Støtte til politikker og foregribelse af videnskabelige og teknologiske behov", og nogle af forskningsaktiviteterne under de udvalgte forskningstemaer er omfordelt (navnlig for så vidt angår forskning omkring landbrug og marine økosystemer). Der er her taget hensyn til de indholdsmæssige ændringer og den betydelige nedsættelse af budgettet efter førstebehandlingen.

- Beskrivelsen af instrumenterne (bilag III) er blevet forbedret og præciseret på baggrund af debatten op til førstebehandlingen. Dette afspejler ønsket om en glidende overgang fra "traditionelle" til "nye" instrumenter i forbindelse med gennemførelsen af de udvalgte temaer og tanken om et fjerde instrument med idéen om en "vej til topkvalitet".

Kommissionen foreslår at et udvalg af repræsentanter for medlemsstaterne bistår ved gennemførelsen af dette særprogram. Udvalget mødes i forskellige sammensætninger alt efter, hvilke udvalgte forskningstemaer der er på dagsordenen

De ændringer, der er foretaget i programmet "Strukturering af det europæiske forskningsrum" vedrører hovedsagelig mobilitets- og infrastrukturaktiviteter, hvor der er indføjet yderligere detaljer og større klarhed i de ordninger og instrumenter, der skal vedtages, samtidig med at der er taget højde for det mere begrænsede budget, der er til rådighed for disse aktiviteter. I Euratom-programmet for "Kerneenergi" vedrører de vigtigste ændringer fissionsdelen, hvor der er medtaget et nyt udvalgt forskningstema om strålingsbeskyttelse og aktiviteter vedrørende sikkerhed i nukleare anlæg. I begge programmerne er beskrivelsen af instrumenterne (bilag III) blevet ændret og bragt på linje med programmet "Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum".

I alle tilfælde er budgettildelingerne blevet revideret i overensstemmelse med Rådets fælles holdning.

2001/0123 (CNS)

Ændret forslag til RÅDETS BESLUTNING om vedtagelse af et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration:"Strukturering af det europæiske forskningsrum" (2002-2006)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 166,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [4]

[4] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [5]

[5] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg [6] og

[6] EFT C

ud fra følgende betragtninger:

(1) I henhold til traktatens artikel 166, stk. 3, iværksættes Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../../EF om Det Europæiske Fællesskabs sjette flerårige rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum [7] (i det følgende benævnt "rammeprogrammet") ved hjælp af særprogrammer, hvori angives de nærmere bestemmelser for deres gennemførelse, deres varighed og de midler, der skønnes nødvendige.

[7] EFT C

(2) Rammeprogrammet er struktureret omkring tre aktivitetsblokke: "koncentration og integration af EF's forskningsindsats", "strukturering af det europæiske forskningsrum" og "styrkelse af grundlaget for det europæiske forskningsrum"; den anden af disse blokke gennemføres ved dette særprogram.

(3) De deltagelsesregler for virksomheder, forskningscentre og universiteter og regler for formidling af forskningsresultater gældende for rammeprogrammet, som Europa-Parlamentet og Rådet har vedtaget i afgørelse nr. .../../EF [8], (i det følgende benævnt "regler for deltagelse og formidling") bør også gælde for dette program.

[8] EFT L

(4) Det erkendes, at de nye instrumenter (integrerede projekter og ekspertisenetværk) har stor betydning som overordnet hovedmiddel til at nå målene om kritisk masse, forenkling af forvaltningen og europæisk nytteværdi af Fællesskabets forskning i forhold til det, der allerede iværksættes på nationalt plan, og til at nå målet om integration af forskningskapaciteten. Med disse instrumenter skulle udgifterne til personale og administration kunne sænkes til højst 6.0% af det samlede beløb, der skønnes nødvendigt for gennemførelsen af programmet.

(5) Lande, der har indgået de nødvendige aftaler kan deltage i programmet, jf. traktatens artikel 170; på projektplan og på grundlag af princippet om gensidig fordel kan også enheder fra tredjelande samt internationale organisationer for videnskabeligt samarbejde deltage.

(6) Ved gennemførelsen af dette program bør der lægges vægt på små og mellemstore virksomheders behov og på at tilskynde dem til at deltage.

(7) Ved gennemførelsen af forskningsaktiviteter under dette program bør grundlæggende etiske principper overholdes, jf. navnlig Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

(8) Til opfølgning af Kommissionens meddelelse "Kvinder og videnskab" [9], samt Rådets resolution [10] og Europa-Parlamentets beslutning [11] herom er en handlingsplan under gennemførelse med det formål at give plads til, at kvinderne kan spille en større rolle inden for videnskab og forskning i Europa, og yderligere tiltag på området er påkrævet.

[9] KOM(1999) 76

[10] Resolution af 20. maj 1999, EFT C 201 af 16.7.1999

[11] Resolution af 3. februar 2000, PE 284.656

(9) Deltagelse i aktiviteterne under dette program vil blive fremmet gennem offentliggørelse af de fornødne oplysninger om indhold, vilkår og procedurer; oplysningerne vil blive stillet til rådighed for potentielle deltagere, også fra de associerede kandidatlande og andre associerede lande, i god tid og i en grundigt gennemarbejdet form. Der vil blive gennemført specifikke aktiviteter til støtte for deltagelse af forskere og institutioner fra udviklingslande, Middelhavslande, herunder det vestlige Balkan, samt Rusland og de nye uafhængige stater.

(10) Programmet vil blive gennemført på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, så relevante interesser især inden for forskerverdenen, erhvervslivet, blandt brugerne og i det politiske liv tilgodeses; forskningsindsatsen under dette program bør i givet fald tilpasses til fællesskabspolitikkernes behov og til den videnskabelige og teknologiske udvikling.

(11) Da gennemførelsesbestemmelserne til denne beslutning er forvaltningsforanstaltninger, jf. artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, [12] bør de vedtages efter forvaltningsproceduren i artikel 4 i nævnte afgørelse.

[12] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(12) Kommissionen bør i rette tid sørge for, at der foretages en uafhængig vurdering af de tiltag, der gennemføres på de områder, som programmet dækker, hvilket vil blive gjort i åbenhed over for alle relevante aktører -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1. I overensstemmelse med rammeprogrammet vedtages der for perioden fra [.....] til 31. december 2006 et særprogram om "Strukturering af det europæiske forskningsrum" (i det følgende benævnt "særprogrammet").

2. Særprogrammets mål og videnskabelige og teknologiske prioriteringer er anført i bilag I.

Artikel 2

I overensstemmelse med bilag II til rammeprogrammet skønnes bevillingsbehovet til gennemførelse af særprogrammet at være 2 655 millioner EUR, hvoraf højst 6.0% skal anvendes til Kommissionens administrative udgifter. Bilag II indeholder en vejledende fordeling af beløbet.

Artikel 3

Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under det sjette rammeprogram, skal gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper.

Artikel 4

1. De nærmere bestemmelser om Fællesskabets finansielle deltagelse i særprogrammet er de bestemmelser, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, i rammeprogrammet.

2. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de instrumenter, der er fastsat i bilag I og III til rammeprogrammet og beskrevet i bilag III.

3. Reglerne for deltagelse og formidling finder anvendelse på særprogrammet.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram til gennemførelse af særprogrammet med en mere detaljeret beskrivelse af målene og de videnskabelige og teknologiske prioriteringer, der er fastsat i bilag I, samt tidsplanen for gennemførelsen.

2. I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningstiltag, som medlemsstaterne, associerede stater, europæiske og internationale organisationer gennemfører. Det ajourføres i givet fald.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af særprogrammet.

2. Den i artikel 7 fastsatte procedure finder anvendelse i forbindelse med vedtagelsen af følgende foranstaltninger:

- udarbejdelse og ajourføring af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, herunder fastlæggelse af, hvilke instrumenter der først og fremmest skal tages i brug, og eventuelle senere ændringer i deres anvendelse

- eventuelle justeringer af den vejledende fordeling af beløbet, der er anført i bilag II.

Artikel 7

1. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes forvaltningsproceduren i artikel 4 i afgørelse 1999/468/EF [13] i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 7, stk. 3.

[13] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

3. Det tidsrum, der nævnes i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til to måneder.

Artikel 8

1. I overensstemmelse med artikel 4 i rammeprogrammet offentliggør Kommissionen med jævne mellemrum en rapport om, hvor langt gennemførelsen af særprogrammet er nået; rapporten skal også indeholde oplysninger om finansieringsforhold.

2. Kommissionen sørger for, at der gennemføres en uafhængig overvågning og evaluering af aktiviteterne på de områder, som særprogrammet omfatter, jf. rammeprogrammets artikel 6.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

BILAG I Videnskabelige og teknologiske mål og hovedlinjer for aktionerne

Indledning

Formålet med dette program er at rette op på en række centrale strukturelle svagheder, der kommer til udtryk inden for alle områder af europæisk forskning, og som efter al sandsynlighed vil få stadig større betydning for EU's evne til at opfylde borgernes behov, efterhånden som økonomierne og samfundene i højere grad bliver videnbaserede. Programmet skal:

- styrke tilbøjeligheden på alle niveauer til at omsætte forskning til nyttige og forretningsmæssigt værdifulde innovationer

- fremme udviklingen af menneskelige ressourcer, som er råmaterialet for opbygning af forskningskapacitet, samt forskernes - og deres videns og ekspertises - mobilitet mellem de europæiske lande og til Europa udefra

- stimulere udvikling og modernisering af forskningsinfrastruktur af højeste kvalitet på et mere rationelt og omkostningseffektivt grundlag samt lette adgangen til de tilknyttede ressourcer for forskere over hele Europa, der kan have nytte af dem

- udvikle mulighederne for en mere konstruktiv og effektiv samtale og debat mellem forskningsverdenen og borgerne i almindelighed med henblik på at give hele samfundet mulighed for at udøve en mere velfunderet og konstruktiv indflydelse på den fremtidige udvikling og styring af videnskab, teknologi og innovation.

I kraft af deres karakter og værktøjerne til deres gennemførelse kan aktiviteterne under dette program finde sted på alle forskningens og teknologiudviklingens områder. De har specifikke formål, som adskiller dem fra og gør dem komplementære i forhold til aktiviteter inden for andre dele af rammeprogrammet, herunder ikke mindst særprogrammet for "integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum" under de udvalgte forskningstemaer, der fastlægges for EU-forskningen inden for dette program, og man vil bestræbe sig på at sikre sammenhængen i forhold til disse komplementære aktiviteter.

Dette komplementære forhold vil blive afspejlet i:

- bedre betingelser for udvikling af menneskelige ressourcer og videnoverførsel som følge af gennemførelsen af aktiviteterne under dette program, hvilket bl.a. vil gælde for de udvalgte forskningstemaer, samt bredt dækkende forskningsinfrastrukturtjenester, herunder infrastrukturtjenester på tværs af forskellige forskningstemaer

- passende anvendelse af sammenhængende metoder og værktøjer med henblik på at fremme innovation gennem forskning samt bedre tilpasning af forskningen i forhold til samfundets ønsker og behov, mere sammenhængende rammer for gennemførelse af aktiviteter vedrørende menneskelige ressourcer, infrastrukturstøtte og sikring af etisk forsvarlig udførelse af forskning, hvilket bl.a. kan gennemføres i forbindelse med integrerede projekter og ekspertisenetværk.

Kandidatlandene vil blive tilskyndet til at deltage i programmet.

Ved gennemførelsen af dette program og i de forskningsaktiviteter, det kommer til at omfatte, skal grundlæggende etiske principper overholdes. Disse omfatter principperne i EU's charter om grundlæggende rettigheder, herunder principperne på følgende områder: beskyttelse af menneskelig værdighed, menneskeliv, persondata og privatlivets fred samt dyre- og miljøbeskyttelse i overensstemmelse med EF-retten og relevante internationale konventioner og adfærdskodekser som f.eks. Helsingfors-erklæringen i dens seneste udgave, Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin undertegnet i Oviedo den 4. april 1997 og tillægsprotokollen om forbud mod kloning af mennesker undertegnet i Paris den 12. januar 1998, FN's konvention om børns rettigheder, den universelle erklæring om det menneskelige genom og menneskerettighederne, som UNESCO har vedtaget, samt de relevante resolutioner fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO).

Der vil desuden blive taget hensyn til udtalelser fra Gruppen af Rådgivere vedrørende Etik inden for Bioteknologi (1991-1997) og fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi (1998 og fremefter).

Deltagerne i forskningsprojekter skal overholde gældende love og regler i de lande, hvor forskningen udføres. Hvor det er relevant, skal deltagerne i forskningsprojekter ansøge de relevante etiske råd om godkendelse, inden de påbegynder FTU-aktiviteterne. Der vil blive foretaget en systematisk etisk gennemgang af forslag, der vedrører følsomme spørgsmål. I særlige tilfælde kan en etisk gennemgang foretages, mens et projekt gennemføres.

Til følgende forskningsområder ydes der ikke støtte under dette rammeprogram:

- forskning i reproduktiv kloning af mennesker

- forskning, der sigter mod at ændre menneskers arvemasse på en måde, der gør ændringerne arvelige [14]

[14] Der kan ydes tilskud til forskning i behandling af kønskirtelkræft.

- forskning, der sigter mod at skabe menneskelige embryoner alene til forskningsformål eller for at fremskaffe stamceller, herunder ved kerneoverførsel mellem kropsceller.

I overensstemmelse med Amsterdam-protokollen om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd skal dyreforsøg erstattes med alternative forsøgsmetoder i alle tilfælde, hvor det er muligt. Dyrs lidelse skal undgås eller holdes på et minimum. Dette gælder (jf. direktiv 86/609/EØF) især for dyreforsøg med arter, der er nært beslægtede med mennesker. Ændring af dyrs arvemasse og kloning af dyr kommer kun i betragtning, hvis formålene er etisk velbegrundede, vilkårene sikrer dyrevelfærden, og principperne om biologisk mangfoldighed overholdes.

Hvor det er relevant, skal deltagerne i forskningsprojekter ansøge de relevante etiske råd om godkendelse, inden de påbegynder FTU-aktiviteterne. Der vil blive foretaget en systematisk etisk gennemgang på EF-plan af forslag, der vedrører følsomme spørgsmål. I særlige tilfælde kan en etisk gennemgang foretages, mens et projekt gennemføres.

1. Forskning og innovation

Mål

Det overordnede mål er at forbedre Europas innovationsresultater mærkbart på kort, mellemlangt og langt sigt ved at tilskynde til en bedre integration mellem forskning og udvikling og ved at arbejde hen imod mere sammenhængende og innovationsvenlige politiske og reguleringsmæssige forhold over hele Den Europæiske Union.

Med dette mål for øje og i overensstemmelse med målsætningerne i meddelelsen "Innovation i en videnbaseret økonomi" [15] vil der på en række specifikke områder blive gennemført aktiviteter, der er indbyrdes komplementære og støtter hinanden og står i et tilsvarende vekselvirkningsforhold til aktiviteterne under overskriften "Styrkelse af grundlaget for det europæiske forskningsrum". De vil være fokuseret på at forbedre de involverede aktørers - forskeres, industrifolks, investorers, offentlige myndigheders på europæisk, nationalt og regionalt plan, samt andres - viden, forståelse og evner ved at tilskynde til et mere intensivt og frugtbart samspil mellem disse og ved at fremme formidlingen af strategiske oplysninger og tjenester samt udvikle nye metodikker og værktøjer med henblik på at bistå dem i deres forskellige bestræbelser. Et af de overordnede principper for alle disse foranstaltninger er, at innovation ikke kan adskilles fra forskning; de har til formål at styrke sammenhængen mellem forskning og innovation, allerede når forskningsaktiviteterne udformes og derpå i hele gennemførelsesperioden.

[15] KOM(2000)567 af 20.9.2000.

For at styrke disse aktiviteters strukturerende effekt i Europa vil de, hvor det er hensigtsmæssigt, blive udført i samarbejde med andre fora eller organisationer på regionalt, nationalt eller europæisk plan, f.eks. EIB og EIF i forbindelse med "Innovation 2000"-initiativet, og i samordning med strukturfondenes foranstaltninger på området.

Påtænkte indsatsområder

i) Sammenknytning af aktører og brugere i netværk og tilskyndelse til samspil mellem dem

Innovationssystemernes effektivitet afhænger af intensiteten af samspillet og udvekslingerne mellem de berørte aktører. De europæiske netværk, der deltager i denne aktivitet, vil blandt andet have som målsætning at tilskynde til samarbejde mellem forskning og erhvervsliv og mellem erhvervsliv og finansieringskilder. Aktiviteterne vil omfatte tilskyndelse til og validering af lokale og regionale initiativer for at fremme: oprettelse og udvikling af innovative virksomheder, inddragelse af brugere i innovationsprocessen, udveksling af god praksis og gennemførelse af tværnationalt samarbejde mellem universiteter, inkubatorer, risikovillig kapital osv., samt optimering af praksis med hensyn til kommunikation, uddannelse, overførsel og udveksling af viden mellem universiteter, virksomheder og finanssektoren.

ii) Tilskyndelse til tværregionalt samarbejde

Det regionale niveau er mest velegnet til indførelse af innovationsstrategier og -programmer, der inddrager de vigtigste lokale aktører. Formålet med denne aktivitet, der skal gennemføres i nær tilknytning til aktiviteterne inden for regionalpolitikken og strukturfondene, bliver at: fremme udveksling af oplysninger om specifikke innovationsrelaterede emner, lette overførsel af god praksis og indføre innovationsstrategier i regionerne i de lande, der skal med i EU samt tilskynde til gennemførelse af ordninger eller foranstaltninger på regionalt og tværregionalt plan, der har vist sig at være vellykkede på europæisk plan.

iii) Forsøg med nye værktøjer og fremgangsmåder

Formålet med disse aktiviteter er at eksperimentere med nye innovationsbegreber og -metoder, der navnlig omhandler kritiske punkter i innovationsprocessen. De omfatter: forsøg på europæisk plan med nye koncepter, der anvendes til at fremme innovation og oprettelse af innovative virksomheder i national eller regional sammenhæng, analyse af potentialet i at reproducere og/eller udnytte metoder, værktøjer eller resultater, der har stået deres prøve, i en ny sammenhæng samt indførelse af integrerede platforme, der giver mulighed for at bidrage med og formidle viden og knowhow om sociotekniske innovationsprocesser.

iv) Oprettelse og konsolidering af tjenester

Oprettelsen af det europæiske forskningsrum og den gradvise integration af innovationssystemer i Europa nødvendiggør et udbud af information og tjenester, der bryder med den eksisterende opsplitning på lande. Aktiviteterne vil vedrøre forsknings- og innovationsinformationstjenesten CORDIS, som vil blive suppleret med andre medier med henblik på at nå ud til de forskellige målgrupper, nettet af innovationsformidlingscentre, hvis geografiske dækning løbende vil blive udvidet, og som vil få stillet instrumenter til rådighed med henblik på at tilskynde til tværnational overførsel af viden og teknologier, samt informations- og støttetjenester på områder som intellektuel eller industriel ejendomsret og adgang til finansiering af innovation.

v) Intensiveret markeds- og teknologiovervågning

I den videnbaserede økonomi er markeds- og teknologiovervågning et vigtigt moment i konkurrencedygtige forsknings- og innovationsstrategier. De aktiviteter, der skal gennemføres, vil være centreret om innovationsaktørerne: små og mellemstore virksomheder, forsker-iværksættere og investorer. De vil hovedsagelig omfatte mellemmænd, der arbejder sammen med/for disse aktører samt organisationer med ekspertise inden for markeds- og teknologiovervågning. De vil være koncentreret om specifikke videnskabelige og teknologiske temaer eller erhvervssektorer og kan omfatte: fremme af innovation i små og mellemstore virksomheder, navnlig gennem aktiviteter rettet mod at lette disses deltagelse i Fællesskabets forskningsprogrammer, støtte til aktiviteter vedrørende indsamling, analyse og formidling af information om VITEK-udviklingstendenser, -applikationer og -markeder, som interessenterne kan have gavn af, samt identifikation og formidling af bedste praksis hvad angår markeds- og teknologiovervågning.

vi) Analyse og evaluering af innovation i Fællesskabets forskningsprojekter

Forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres i forbindelse med fællesskabsprojekterne, navnlig inden for ekspertisenetværkene og de integrerede projekter, udgør en rig kilde til oplysninger om, hvad det er der hindrer innovation, og hvad der bør gøres for at overvinde hindringerne. En efterfølgende analyse af disse former for praksis vil omfatte: indsamling og analyse af oplysninger om de foranstaltninger, der er truffet for at fremme innovation inden for fællesskabsprojekter, om de hindringer, man er stødt på, og om de foranstaltninger, der er nødvendige for at fjerne dem, sammenligning af erfaringer fra fællesskabsprojekter og erfaringer fra andre, nationale eller mellemstatslige, programmer og validering af de indsamlede oplysninger, samt aktiv formidling af disse oplysninger til virksomheder og andre deltagere i opbygningen og udnyttelsen af denne viden.

2. Menneskelige ressourcer og mobilitet

Det moderne videnbaserede samfund er meget afhængigt af evnen til at frembringe, overføre og anvende viden. Dette kræver mobilisering af kognitive ressourcer, begyndende med forskersamfundet. Det overordnede strategiske mål med aktiviteten "Menneskelige ressourcer og mobilitet" er at skabe et solidt grundlag for udvikling af rigelige og dynamiske menneskelige ressourcer i verdensklasse inden for det europæiske forskningssystem under hensyntagen til forskningens iboende internationale dimension.

Forskermobiliteten vil blive fremmet for at sikre en vellykket realisering af det europæiske forskningsrum. Til den ende vil der blive iværksat et sammenhængende sæt af tiltag, som i det store og hele bygger på finansiering af strukturerede mobilitetsordninger for forskere. Tiltagene tilrettelægges hovedsagelig med henblik på at udvikle og overføre forskningskompetence, at konsolidere og udvide forskernes karrieremuligheder og at fremme høj kvalitet i europæisk forskning. De vil alle få en betegnelse, der indeholder det bredt anerkendte Marie Curie-navn.

Aktiviteten vil være åben for alle områder af videnskabelig og teknologisk forskning, der bidrager til Fællesskabets FTU-mål. Men evnen til at reagere på udviklingen i Europas behov på dette område forudsætter, at prioriteringerne fortsat kan justeres, f.eks. med hensyn til videnskabelige discipliner, deltagende regioner, typer af forskningsorganisationer og potentialet i de relevante forskergrupper, herunder særlig kvinder og yngre forskere; Denne justeringsmulighed vil derfor blive fastholdt, og der vil blive taget hensyn til foranstaltninger, hvis formål er at skabe synergivirkninger mellem de videregående uddannelser i Europa.

Der vil blive lagt vægt på:

- kvinders deltagelse i alle tiltag og foranstaltninger, der er egnede til at fremme større ligevægt mellem mænd og kvinder inden for forskning.

- personlige omstændigheder i forbindelse med mobilitet, navnlig hvad angår familie, karrieremuligheder og sprog.

- udvikling af forskningsaktiviteter i mindre gunstigt stillede regioner i EU og de associerede lande samt behovet for et stærkere og mere effektivt samarbejde mellem forskningsdiscipliner og mellem universiteter og erhvervsliv, herunder små og mellemstore virksomheder.

For yderligere at styrke det menneskelige potentiale inden for europæisk forskning vil denne aktivitet være beregnet på at tiltrække de bedste og mest lovende forskere fra tredjelande [16], fremme europæiske forskeres uddannelse i udlandet og tilskynde europæiske forskere, der arbejder uden for Europa, til at vende tilbage.

[16] Der er åbnet mulighed for tredjelandsforskeres deltagelse og finansiering af deres deltagelse i alle værtsinitierede mobililtetsordninger (afsnit i) og i en af de individuelt initierede ordninger (afsnit ii). I sådanne tilfælde vil der blive taget hensyn til eventuelle relevante arrangementer mellem EU og de pågældende lande eller grupper af lande, og til de gældende deltagelses- og finansieringsregler for rammeprogrammet.

Planlagte indsatsområder

Der vil blive gennemført tre hovedtyper af tiltag.

i) Værtsinitierede tiltag

Denne første type er beregnet på at yde støtte til forskningsnetværk, forskningsorganisationer og virksomheder, herunder især små og mellemstore virksomheder, der stiller strukturerede, overordnede ordninger for tværnational forskeruddannelse og forskermobilitet og for udvikling og overførsel af forskningskompetence til rådighed. Det er hensigten, at tiltagene skal have en kraftig strukturerende virkning på det europæiske forskningssystem, navnlig ved at tilskynde yngre forskere til at fortsætte i en forskningskarriere. Uddannelseselementerne i denne tiltagstype vil sigte mod forskere, der befinder sig i de tidlige faser (typisk de første fire år) af deres forskningskarriere, f.eks. forskere, der arbejder på en ph.d.-afhandling, mens overførsel af kompetence og viden vedrører mere erfarne forskere. Disse tiltag skal også fremme mobiliteten mellem forskellige sektorer.

- Marie Curie-forskeruddannelsesnet - Disse net giver internationalt anerkendte forskerhold samarbejdsmuligheder inden for rammerne af et veldefineret forskningssamarbejde med henblik på at formulere og gennemføre et struktureret uddannelsesprogram for forskere inden for et bestemt forskningsområde. De vil udgøre en sammenhængende, men fleksibel ramme om faglig uddannelse og udvikling for forskere, navnlig i de tidlige faser af deres forskningskarriere. De har desuden til formål at skabe en kritisk masse af kvalificerede forskere, navnlig på områder, der er højt specialiserede og/eller fragmenterede, og at bidrage til at overvinde institutionelle og faglige grænser, især ved at fremme tværfaglig forskning. De vil ligeledes udgøre et enkelt og effektivt middel til at inddrage mindre gunstigt stillede regioner i EU og associerede lande i et internationalt anerkendt, europæisk forskningssamarbejde. Partnerne vil få en høj grad af selvstændighed og fleksibilitet med hensyn til nettenes praktiske drift. Et net vil typisk have en varighed på 4 år med tilknyttede stipendier på op til 3 år, herunder korte ophold.

- Marie Curie-værtsstipendier til forskeruddannelsens første trin - Disse stipendier vil være rettet mod højere læreanstalter og forskningsinstitutioner, uddannelsescentre og virksomheder med henblik på at styrke deres uddannelsesmuligheder. Ordningen vil være rettet mod forskere, der befinder sig i de tidlige faser af deres faglige karriere. Den vil være fokuseret på erhvervelse af specifikke videnskabelige og teknologiske kompetencer inden for forskning samt af supplerende færdigheder inden for f.eks. forskningsforvaltning og forskningsetik. Værterne vil blive udvalgt på grundlag af deres speciale inden for forskningsuddannelse. De tilhørende stipendier vil give stipendiaterne mulighed for ophold i højst 3 år. Ordningen vil også blive brugt til at arbejde i retning af en mere koordineret fremgangsmåde med hensyn til uddannelse blandt de pågældende organisationer, navnlig mellem organisationer, der beskæftiger sig med internationale ph.d.-studier.

- Marie Curie-værtsstipendier til videnoverførsel - Disse stipendier vil være rettet mod europæiske organisationer (universiteter, forskningscentre, virksomheder osv.), der har brug for at udvikle nye kompetenceområder, samt mod at fremme udviklingen af forskningskapaciteten i mindre gunstigt stillede egne af EU og i associerede lande. Stipendierne til videnoverførsel vil give erfarne forskere mulighed for at gæste sådanne organisationer med henblik på overførsel af viden, forskningskompetence og teknologi. Stipendierne vil have en maksimal varighed på 2 år.

- Marie Curie-konferencer og -uddannelseskurser - Disse tiltag vil give unge forskere mulighed for at drage nytte af førende forskeres erfaringer. Der vil blive ydet støtte til specifikke uddannelsesaktiviteter (herunder virtuelle), som er fokuseret på særlige europæiske resultater og interesser. Der planlægges to kategorier af foranstaltninger: Den første vedrører støtte til en sammenhængende række af konferencer og/eller uddannelseskurser på højt niveau (sommeruniversiteter, laboratoriekurser osv.), der udbydes af en enkelt arrangør, og som dækker et eller flere specifikke temaer; den anden vedrører støtte til unge forskeres deltagelse i store konferencer, der er udvalgt på grund af deres særlige interesse for uddannelsen. Sådanne aktiviteter vil typisk strække sig over nogle dage, men kan udvides til et par uger, f.eks. når der er tale om sommeruniversiteter.

ii) Individuelt initierede tiltag

Denne anden type af tiltag omfatter støtte til enkeltforskere med udgangspunkt i forskerens særlige behov for at supplere sin kompetence , og navnlig for at øge sin faglige bredde og sin kompetence inden for forskningsforvaltning på vejen mod faglig modenhed og uafhængighed. Den styrker også forbindelserne mellem forskere fra europæiske lande og fra tredjelande. Den omfatter en række ordninger, der er tilrettelagt ud fra forskerens geografiske oprindelse og bestemmelsessted. Disse ordninger vil være åbne for forskere med mindst 4 års forskningserfaring, herunder forskere, der har en ph.d.-grad.

- Intraeuropæiske Marie Curie-stipendier - Disse stipendier vil give de mest lovende forskere fra EU og associerede lande mulighed for at uddanne sig gennem forskning i de europæiske organisationer, der passer bedst til deres individuelle behov. Ansøgningen skal indsendes af stipendiaten i samarbejde med værtsorganisationen. Emnet vil kunne vælges frit af forskeren i samarbejde med værten med henblik på at supplere eller udvide forskerens ekspertise. Disse stipendier vil have en varighed på 1-2 år.

- Internationale Marie Curie-rejsestipendier - Disse stipendier tildeles forskere fra EU og de associerede lande, som får mulighed for at arbejde på etablerede forskningscentre i tredjelande og dermed udvide deres internationale forskningserfaring. Ordningen kræver, at der indsendes et sammenhængende individuelt uddannelsesprogram, der omfatter en første fase i udlandet efterfulgt af en obligatorisk anden fase i Europa. Denne form for tilskud bør give mulighed for en tilstrækkelig lang uddannelsesperiode.

- Internationale Marie Curie-modtagelsesstipendier - Disse stipendier har til formål at tiltrække højt kvalificerede forskere fra tredjelande, som skal arbejde og gennemføre en forskeruddannelse i Europa med henblik på at udvikle et forskningssamarbejde mellem Europa og tredjelandene til gavn for begge parter. Er der tale om forskere fra de nye vækstøkonomier og udviklingslande, kan ordningen omfatte en mulighed for at hjælpe stipendiaterne med at vende tilbage til deres hjemlande.

-

iii) Fremme og anerkendelse af topkvalitet

Denne tredje type af tiltag vil være fokuseret på at fremme og yde anerkendelse af fremragende kvalitet i europæisk forskning og derved styrke dens synlighed og tiltrækningsevne. De har til formål at støtte europæiske forskerhold, navnlig inden for nye og/eller fremvoksende forskningsområder og sætte fokus på europæiske forskeres personlige resultater med henblik på at støtte deres videre udvikling og internationale anerkendelse, samtidig med at man fremmer formidlingen af deres arbejde til gavn for det videnskabelige samfund.

- Marie Curie-ekspertiselegater - Formålet med disse legater er at yde støtte til oprettelse eller videreudvikling af europæiske forskerhold, der anses for at have mulighed for at nå et højt kvalitetsniveau , navnlig inden for banebrydende eller tværfaglige forskningsaktiviteter. Legatet dækker et tidsrum på op til fire år og vil blive tildelt på grundlag af et veldefineret forskningsprogram.

- Marie Curie-ekspertisepriser - Med disse forskningspriser skal der ydes offentlig anerkendelse af en særlig fremragende kvalitet, som er opnået af forskere, der tidligere har modtaget uddannelses- og mobilitetsstipendier fra Fællesskabet. Priserne vil blive uddelt i form at et legat, der skal anvendes til faglig videreudvikling. Modtagerne har pligt til inden for to år at melde tilbage om, hvad legatet er blevet anvendt til. Modtagerne kan foreslå sig selv eller blive foreslået af andre.

- Marie Curie-lærestole - Sådanne lærestole vil blive oprettet med henblik på at foretage udnævnelser på højeste niveau, navnlig for at tiltrække forskere i verdensklasse og tilskynde dem til at genoptage deres karriere i Europa. Bevillingen vil normalt have en varighed på tre år. Denne ordning kan udvikles i samspil med værtsinitierede tiltag.

iv) Ordninger for hjemrejse og reintegration

Marie Curie-hjemrejselegater - Målgruppen for sådanne legater er forskere fra EU og de associerede lande, der netop har afsluttet et Marie Curie-stipendium af mindst to års varighed. Det er et engangsbeløb, der udbetales som et legat og skal anvendes inden for et år efter Marie Curie-stipendiets udløb. Det tildeles stipendiaten på grundlag af et projekt, som vurderes på dets egen kvalitet. Ordningen vil også støtte forskerens faglige reintegration, fortrinsvis i dennes oprindelsesland eller -region.

En tilsvarende ordning (som imidlertid dækker en reintegrationsperiode på op til to år) kommer til at gælde for europæiske forskere, der har udført forskning uden for Europa i mindst fem år, uanset om det har fået et Marie Curie-stipendium hertil eller ikke.

Samarbejde med medlemsstaterne og associerede lande

Aktiviteten "Menneskelige ressourcer og mobilitet" vil blive anvendt til at medfinansiere aktiviteter, der fremmer samarbejde og skaber synergi i forhold til og inden for nationale og regionale programmer, hvor disse er sammenfaldende med de specifikke målsætninger for ovenfor skitserede ordninger. Et sådant samarbejde vil blive etableret på grundlag af relevante fællesskabskriterier med henblik på at give alle forskere fra EU og de associerede lande reel adgang til disse initiativer og for at fremme indførelsen af gensidigt anerkendte standarder for forskeruddannelser.

Der vil blive gennemført initiativer med henblik på at styrke samarbejdet med medlemsstaterne og de associerede stater om at levere "nærhedsstøtte" til forskere, hvilket udgør en central bestanddel af alle mobilitetsordninger for forskere, der flytter inden for eller vender tilbage til Europa. Dette kan navnlig ske gennem støtte til oprettelse af netværk mellem eksisterende og nye strukturer på nationalt eller regionalt plan med henblik på at yde praktisk bistand til udenlandske forskere i (juridiske, administrative, familiemæssige eller kulturelle) spørgsmål i forbindelse med deres mobilitet.

Et yderligere aspekt af dette samarbejde kan vedrøre en række opgaver i forbindelse med forvaltningen af aktiviteten - ud over de værtsinitierede tiltags øgede betydning. I denne forbindelse er det en forudsætning for, at alternative metoder til forvaltning og opfølgning af de individuelle stipendiekontrakter kan komme på tale,, at der forudgående udarbejdes en entydig opgave- og ansvarsfordeling på grundlag af Fællesskabets finansieringsbestemmelser og -regler, og at der gennemføres relevante costbenefitanalyser.

Internt samarbejde om rammeprogrammet

Aktiviteten "Menneskelige ressourcer og mobilitet" har til formål at yde støtte til forskeruddannelse og udvikling af forskningskompetence. Det udelukker ikke, at lignende elementer inddrages i andre aktiviteter inden for det nye rammeprogram. Under aktiviteten menneskelige ressourcer og mobilitet ydes der støtte til indførelse af konsekvente kriterier vedrørende evaluering, udvælgelse og overvågning af sådanne tiltag samt til fremme af fælles fremgangsmåder for de forskellige aktiviteter med det formål at sikre sammenhængen, udvikle synergi, hvor dette er muligt, og sikre en ligelig fordeling i mænds og kvinders deltagelse.

3. Forskningsinfrastruktur

De europæiske forskerholds evne til at bevare en førerposition inden for alle områder af videnskab og teknologi afhænger af, at de har adgang til den mest avancerede infrastruktur. Betegnelsen "forskningsinfrastruktur" anvendes om faciliteter og ressourcer, der leverer væsentlige ydelser til forskersamfundet på både det akademiske og det industrielle plan. Forskningsinfrastruktur kan være "etsteds" (en enkelt ressource på en enkelt lokalitet), "distribueret" (et net af distribuerede ressourcer, herunder infrastruktur baseret på en arkitektur af "Grid"-typen), eller "virtuelle" (tjenesten leveres elektronisk).

Det overordnede mål for denne aktivitet er at fremme udviklingen af et fintmasket forskningsinfrastrukturnet af højeste kvalitet og ydelse i Europa og sikre, at det anvendes optimalt i europæisk skala til dækning af de behov, som forskersamfundet giver udtryk for. Aktiviteten vil især sigte mod at:

- sikre, at europæiske forskere har adgang til den infrastruktur, de har brug for i deres forskningsarbejde, uanset infrastrukturens placering

- yde støtte til en koordineret udvikling af ny forskningsinfrastruktur, også på regionalt og tværregionalt plan, og til drift og forbedring af eksisterende infrastruktur, også i tilfælde, hvor der ikke findes passende faciliteter med verdensomspændende relevans i Europa.

Hvor det er relevant, vil støtten til forskningsinfrastruktur inden for dette program blive gennemført i sammenhæng med rammeprogrammets udvalgte forskningstemaer og med andre til rådighed stående støtteformer.

Der vil blive anvendt fem støtteordninger:

- Tværnational adgang. Formålet er at sponsorere nye muligheder for, at forskerhold (herunder individuelle forskere) kan få adgang til de store forskningsinfrastrukturfaciliteter, der passer bedst til deres arbejde. Fællesskabsfinansieringen vil dække de nødvendige driftsudgifter ved at give adgang til sådanne infrastrukturfaciliteter for forskerhold, der arbejder i andre medlemsstater og associerede lande end det land, hvor operatøren for en given facilitet har sit hjemsted.

- Integrationsaktiviteter. Formålet er at yde støtte til tilrådighedsstillelse af tjenester af afgørende betydning for forskersamfundet på europæisk plan. Udover tværnational adgang kan der blive tale om etablering og drift af samarbejdsnet samt gennemførelse af fælles forskningsprojekter, der hæver den pågældende infrastrukturs ydeevne. Gennem ordningen vil man også tilskynde til at lukke de huller, der kan begrænse mulighederne for at udnytte forskningsresultaterne i erhvervslivet, herunder i små og mellemstore virksomheder. Integrationsaktiviteterne vil blive udvalgt på grundlag af et omfattende, men fleksibelt videnskabeligt og teknologisk program på europæisk plan, der har til formål at sikre programmets levedygtighed på langt sigt. Ordningen kan gennemføres via integrerede infrastrukturinitiativer og koordinerende aktioner.

- Udbygning af kommunikationsnet. Formålet med denne ordning til støtte for eksisterende forskningsinfrastruktur er i samspil med det udvalgte forskningstema "informationssamfundsteknologi " at skabe et mere fintmasket net mellem beslægtede initiativer, navnlig gennem etablering af et kommunikationsnet med høj kapacitet og høj hastighed for alle forskere i Europa (Géant), specifikke højtydende gridnet og prøvebænke (Grid) samt elektroniske publiceringstjenester.

- Projekteringsundersøgelser. Formålet er sag for sag at bidrage til gennemførlighedsundersøgelser og tekniske forundersøgelser til ny infrastruktur, der opbygges af en eller flere medlemsstater, men har en tydelig europæisk dimension og relevans; herunder skal der tages hensyn til alle potentielle brugeres behov, og mulighederne for, at andre kilder, herunder EIB og strukturfondene, kan bidrage til finansieringen af denne infrastruktur skal udforskes systematisk.

- Opbygning af ny infrastruktur. Optimering af den europæiske infrastruktur ved begrænset støtte til udvikling af et begrænset antal projekter til ny infrastruktur kan komme på tale i behørigt begrundede tilfælde, hvis en sådan støtte kan få afgørende katalysatorvirkning med hensyn til europæisk nytteværdi. Støtten, der i rimeligt omfang bygger på medlemsstaternes holdning, kan eventuelt supplere de finansieringstilskud, som EIB eller strukturfondene yder til de pågældende infrastrukturfaciliteter.

Generelt vil finansieringen af ny eller moderniseret infrastruktur være begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at sætte aktiviteten i gang; størstedelen af anlægs- og driftsudgifterne samt infrastrukturens levedygtighed på længere sigt skal finansieres af nationale og/eller andre kilder. En sådan finansiering vil kun blive stillet til rådighed på grundlag af detaljeret dokumentation for europæisk nytteværdi med inddragelse af de videnskabelige, juridiske og finansielle dimensioner af det foreslåede projekt.

Bredbåndskommunikationsnet, som er yderst relevante for de politiske mål, der er opstillet for det europæiske forskningsrum og eEurope-initiativet, bør også anvendes som redskab til at forbedre det videnskabelige samarbejde med tredjelande.

Støtte til forskningsinfrastruktur under dette program skal, hvor det er relevant, tage hensyn til eksisterende eller fremtidige mekanismer for samordning af arbejdet med forskningsinfrastruktur i Europa (f.eks. de nationale forsknings- og uddannelsesnet - NRENS (National Research and Education Networks)) og til videnskabelig rådgivning fra eksisterende europæiske og internationale organisationer (f.eks. European Science Foundation - ESF). Ledsageforanstaltninger under dette program kan i givet fald anvendes til at understøtte disse mekanismer.

4. Videnskab og samfund

I vore dage og i endnu højere grad i morgendagens videnbaserede samfund er videnskab og teknologi allestedsnærværende i både økonomien og hverdagen. Hvis det fulde videnskabelige og teknologiske potentiale skal udnyttes til at sikre en stadig bedre livskvalitet - i bredeste forstand - for Europas borgere, bliver der behov for nye relationer og en mere produktiv dialog mellem det videnskabelige samfund, erhvervslivet, politiske beslutningstagere og samfundet som helhed.

En sådan dialog må ikke indskrænkes til kun at omfatte EU. Den skal være international og tage skyldigt hensyn til den kommende udvidelse og den globale sammenhæng. I betragtning af den lange række af problemer og samspil, der ligger i forholdet mellem videnskab og teknologi på den ene side og samfundet som helhed på den anden, må den type overvejelser anstilles inden for alle aktivitetsområder under rammeprogrammet. Aktivitetens formål er at udvikle strukturelle forbindelser mellem de berørte institutioner og aktiviteter og skabe et centralt fokus, hvor der i kraft af fælles referencerammer og ved udvikling af egnede redskaber og metoder kan udstikkes retningslinjer for aktiviteter på dette felt under andre dele af rammeprogrammet.

Den vil blive gennemført ved hjælp af netværk, benchmarking, udveksling af bedste praksis, udvikling og fremme af metodebevidstheden, undersøgelser og sammenføring af nationale indsatser. I særlige tilfælde vil der blive ydet støtte til dedikeret forskning.

i) Overvindelse af kløften mellem videnskab og samfund

Målet er at foretage en systematisk undersøgelse af de forskellige elementer i "videnskab og styreformer" for at skabe betingelser, der gør, at politiske beslutninger kan opfylde samfundets behov mere effektivt, få et solidere videnskabeligt fundament og samtidig tage hensyn til civilsamfundets ønsker. Det forudsætter, at man overvejer, hvilke dialogprocesser der effektivt kan behandle nye videnskabelige og teknologiske spørgsmål, som i sidste ende har følger for tilrettelæggelsen af fremtidige politikker, at man udvikler hensigtsmæssige værktøjer til udarbejdelse af videnskabelige referencer og kanalisering af videnskabelig rådgivning til politikerne, og at man udstyrer sidstnævnte med egnede redskaber til at vurdere og forvalte videnskabelig usikkerhed, risici og forsigtighed.

- Videnskab og styreformer: analyse af og støtte til bedste praksis; udvikling af nye høringsmekanismer for at fremme en mere produktiv inddragelse af civilsamfundet og relevante interessenter i udformningen og gennemførelsen af politikker, herunder formidling af videnskabelige resultater, der er nødvendige for beslutningsprocessen, i en form, der er umiddelbart forståelig for civilsamfundet og andre interessenter; overvågning af, hvordan de politiske beslutningsprocesser fungerer, for at evaluere samspillet mellem eksperter, erhvervsliv, civilsamfund og politikere.

- Videnskabelige rådgivnings- og referencesystemer: udveksling af erfaring og god praksis; overvågning af udarbejdelsen af videnskabelig rådgivning på verdensplan og af, hvordan denne rådgivning stilles til rådighed som grundlag for beslutningsprocessen; udvikling af nye og bedre metoder til pålidelige og anerkendte referencesystemer; sikring af, at det europæiske organ for forskningsrådgivning og dettes underudvalg fungerer smidigt og udnyttes effektivt til at levere videnskabelig rådgivning om udbygningen af det europæiske forskningsrum.

ii) Ansvarsbevidst forskning og anvendelse af videnskab og teknologi

Formålet er at sikre, at de hastige fremskridt inden for videnskaben sker i overensstemmelse med alle europæeres etiske værdier. Aktiviteterne skal fremme "ansvarsbevidst forskning" i Europa, hvor kravene om frihed til at forske i højere grad forliges med det sociale og miljømæssige ansvar for udvikling og anvendelse af videnskab og teknologi. De skal derudover - til støtte for nationale og internationale politiske beslutningstagere og andre interesserede grupper - fremme offentlig debat, overvågning og tidlig varsling om etiske og sociale problemer og risici, der følger af nye udviklinger på den teknologiske front.

- Etik: netsamarbejde mellem eksisterende etiske instanser og aktiviteter i Europa og fremme af debatten om etik i forskningen sammen med andre regioner i den globale sammenhæng; oplysnings- og uddannelsesaktiviteter om etik; samordning og udvikling af adfærdskodekser for forskning og teknologiudvikling; forskning i etik i forhold til videnskab, teknologiudvikling og anvendelser heraf, f.eks. på områderne informationssamfund, nanoteknologi, humangenetik og biomedicin samt fødevareteknologi.

- Usikkerhed, risiko og anvendelse af forsigtighedsprincippet: analyse og underbygning af bedste praksis for anvendelse af forsigtighedsprincippet på forskellige områder i den politiske beslutningsproces og ved vurdering, forvaltning og formidling af oplysninger om usikkerhed og risiko.

iii) Intensivering af dialogen mellem videnskab og samfund; kvinder og videnskab

En ansvarsbevidst udvikling inden for videnskab og teknologi forudsætter ikke blot en løbende dialog mellem de relevante interessenter, men også en stærkere bevidsthed i befolkningen om videnskabelige og teknologiske fremskridt og disses mulige følger samt en bredere forståelse af videnskabs- og innovationskulturen. Der findes også et særligt behov for at stimulere de unges interesse for videnskab, gøre en videnskabelig løbebane mere attraktiv og gøre fremskridt i retning af at skabe lige muligheder for begge køn inden for forskningen, hvilket ligeledes vil forbedre de menneskelige ressourcer og højne kvaliteten i europæisk forskning.

- Forståelse i befolkningen: støtte til bevidsthedsskabende arrangementer og til øget anerkendelse af præstationerne i europæisk forskning; analyse af, hvilke faktorer der påvirker den offentlige mening, herunder mediernes og videnskabsformidlernes rolle; udvikling af nye metoder til at øge befolkningens bevidsthed og viden; tilskyndelse til omfattende debatter mellem "interessenter" og stimulering af bevidstheden om innovation i samfundet.

- Unges interesse for en videnskabelig løbebane: initiativer, der skal få den unge generation til at deltage i debatten om videnskab og teknologi og disse faktorers samfundsmæssige virkninger samt øge bevidstheden blandt unge om videnskabelige og tekniske forhold; støtte til udvikling af en bedre tilgang til videnskab for piger og drenge inden for og uden for det formelle uddannelsessystem og til indsatser for at skabe øget forståelse for det forholdsmæssigt attraktive ved at vælge en videnskabelig løbebane og de sociale aspekter af en sådan.

- Kvinder og videnskab: tiltag, der skal stimulere den politiske debat på nationalt og regionalt plan med henblik på at mobilisere kvindelige forskere og fremme den private sektors deltagelse; forbedring af overvågningssystemet for ligestilling og tilhørende aktiviteter i hele rammeprogrammet; specifikke tiltag med det formål at skabe bedre forståelse af ligestillingsproblematikken inden for videnskaben.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF BELØBET

Aktivitetstyper // Beløb (mio. EUR)

//

Forskning og innovation

Menneskelige ressourcer

Forskningsinfrastruktur

Videnskab og samfund // 300

1 630

665 [17]

[17] Herunder op til 200 mio. EUR til videreudvikling af Géant og GRID.

I alt // 2 655

BILAG III - MIDLER TIL GENNEMFØRELSE AF PROGRAMMET

I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om Fællesskabets sjette flerårige rammeprogram inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum (2002-2006) (2002/.../EF) og med afgørelsen om deltagelsesreglerne for virksomheder, forskningscentre og universiteter og reglerne for formidling af forskningsresultater (2002/.../EF) kan Kommissionen på hele det videnskabelige og teknologiske felt anvende følgende midler til gennemførelse af særprogrammet:

- Specifikke målrettede innovationsprojekter, der gennemføres på området "Forskning og innovation". Sådanne projekter tager sigte på at afprøve, validere og formidle nye innovationskoncepter og -metoder på europæisk plan.

- Specifikke målrettede forskningsprojekter, der gennemføres på området "Videnskab og samfund". Sådanne projekter målrettes præcist og udformes på en af følgende to måder, som også kan kombineres:

a) Projekter for forskning og teknologiudvikling, der tager sigte på opnåelse af ny viden enten med det formål i væsentlig grad at forbedre produkter, processer eller tjenesteydelser eller frembringe nye, eller at opfylde andre samfundsbehov og fællesskabspolitiske behov.

b) Demonstrationsprojekter, hvis formål er at påvise levedygtigheden af nye teknologier, der frembyder en potentiel økonomisk fordel, men ikke kan markedsføres umiddelbart.

- Integrerede infrastrukturinitiativer, der gennemføres på området "Forskningsinfrastruktur". Sådanne initiativer samler i et enkelt tiltag en række aktiviteter, der er væsentlige for at styrke og udvikle forskningsinfrastrukturen, så den kan levere tjenesteydelser i europæisk skala. Til dette formål kombinerer de netsamarbejdsaktiviteter med en støtteaktivitet (f.eks. vedrørende tværnational adgang) eller med forskning, der er en forudsætning for at forbedre infrastrukturens ydeevne; tilskud til investering i ny infrastruktur ydes dog ikke ad denne vej, men kun under specifikke støtteaktioner. Initiativerne omfatter også formidling af viden til potentielle brugere, herunder også erhvervslivet og ikke mindst små og mellemstore virksomheder.

- Aktioner til fremme og udvikling af menneskelige ressourcer og mobilitet, der gennemføres på området "Menneskelige ressourcer og mobilitet". Disse tiltag rettes mod uddannelse, ekspertiseudvikling og videnoverførsel. De omfatter tilskud til aktiviteter, der gennemføres af fysiske personer, af værtsstrukturer, herunder uddannelsesnet, og også af europæiske forskerhold.

- Koordinerende aktioner, der gennemføres på alle programmets områder. Disse aktioner har til formål at tilskynde til og støtte samordnede initiativer fra forskellige aktører inden for forskning og innovation med det sigte at forbedre integrationen. De omfatter en række aktiviteter som tilrettelæggelse af konferencer og møder, gennemførelse af undersøgelser, udveksling af personale, udveksling og formidling af god praksis, opbygning af informationssystemer og nedsættelse af ekspertgrupper; de kan efter behov også omfatte støtte til forberedelse, tilrettelæggelse og forvaltning af forbundne eller fælles initiativer.

- Specifikke støtteaktioner, der gennemføres på alle programmets områder. Disse aktioner supplerer gennemførelsen af rammeprogrammet og kan også bruges som bidrag til at forberede nye aktiviteter under Fællesskabets politik for forskning og teknologiudvikling, herunder tilsyn og evaluering. Navnlig kan der være tale om konferencer, seminarer, undersøgelser og analyser, videnskabelige priser og konkurrencer på højt niveau, arbejds- og ekspertgrupper, driftsstøtte og formidlings-, informations- og kommunikationsvirksomhed, som eventuelt kan kombineres, alt efter tilfældet. De kan også omfatte aktiviteter til støtte for forskningsinfrastruktur, f.eks. i forbindelse med tværnational adgang eller forberedende teknisk arbejde (bl.a. gennemførlighedsundersøgelser) samt udvikling af ny infrastruktur.

Kommissionen evaluerer forslagene efter de kriterier, der er fastlagt i ovennævnte retsakter.

Fællesskabet vil yde tilskud efter reglerne i ovennævnte retsakter og under iagttagelse af EF-reglerne for statsstøtte til forskning. Hvis organisationer fra regioner med udviklingsefterslæb deltager i finansieringen, og projektet har fået bevilget den højeste tilladte sats for samfinansiering under rammeprogrammet eller et samlet tilskud, kan der ydes et supplerende tilskud fra strukturfondene i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1260/99 .

Hvis enheder fra kandidatlandene deltager, kan der ydes et supplerende tilskud fra førtiltrædelsesinstrumenterne på tilsvarende betingelser.

Deltager der organisationer fra Middelhavs- eller udviklingslandene, kan det overvejes at yde et bidrag fra Meda-programmet og fra de finansielle instrumenter under Fællesskabets udviklingsbistand.

Tiltag i henhold til traktatens artikel 169 og 171, som fører frem mod de videnskabelige og teknologiske mål i bilag I, kan få støtte fra særprogrammet i henhold til bestemmelser vedtaget efter traktatens artikel 172.

Ved gennemførelsen af programmet kan Kommissionen benytte sig af organisationer for faglig bistand.

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

Politikområde: Forskning

Aktiviteter: Forskningsaktiviteter i medfør EF-traktaten.

Titel:

Forslag til Rådets beslutning om vedtagelse af et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration: "Strukturering af det europæiske forskningsrum"

1. BUDGETPOST (nummer og betegnelse)

Undersektion B6 Indirekte aktioner: Disse poster vil blive specificeret i begyndelsen af budgetproceduren for 2003 med inddragelse af ABB-nomenklaturen, der er under udarbejdelse.

2. SAMLEDE TAL

2.1. Samlet rammebevilling (del B): 2 655 mio. EUR som forpligtelsesbevilling

2.2. Gennemførelsesperiode:

2002-2006

2.3. Samlet flerårigt skøn over udgifterne:

a) Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger (finansieringstilskud) (jf. pkt. 6.1.1)

Mio. EUR (3 decimaler)

>TABELPOSITION>

b) Teknisk og administrativ bistand og støtteudgifter (jf. pkt. 6.1.2)

Denne budgetkategori finder ikke anvendelse på dette område.

c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2.4. Forenelighed med den finansielle programmering og de finansielle overslag

|X| Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering

| | Forslaget kræver omprogrammering af de relevante poster i de finansielle overslag.

| | Omprogrammeringen kan betyde, at bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale må tages i brug.

2.5 Virkninger for budgettets indtægtsside

| | Ingen (vedrører tekniske aspekter ved en foranstaltnings gennemførelse)

ELLER

|X| Virkningerne er følgende:

Visse associerede stater bidrager til finansieringen af særprogrammet.

Disse associeringsaftaler er knyttet til et rammeprogram. Efter vedtagelsen af det næste rammeprogram vil associeringsaftalerne blive genforhandlet, og det er derfor ikke muligt at anslå den pågældende indtægt.

I overensstemmelse med finansforordningens artikel 27 kan visse indtægter give anledning til genanvendelse.

3. BUDGETSPECIFIKATIONER

>TABELPOSITION>

4. RETSGRUNDLAG

EF-traktatens artikel 166.

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum (2002-2006).

5. BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE

5.1. Behov for EU-foranstaltninger

5.1.1 Mål

Som det blev anerkendt på højeste politiske plan af Det Europæiske Råd i Lissabon, Feira, Nice og igen for nylig i Stockholm, så er forskning et centralt element i den videnbaserede økonomi og i vidensamfundet, som det udvikler sig over hele verden. Det mål, der blev sat for EU i Lissabon, var "at blive verdens mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi, der har kapacitet til at sikre en bæredygtig økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed" i løbet af det næste årti. Mere end nogensinde viser forskningen sig som en af de grundlæggende drivkræfter i det økonomiske og sociale fremskridt og som en nøglefaktor i erhvervslivets konkurrenceevne, beskæftigelsen og livskvaliteten. Videnskab og teknologi udgør desuden et centralt element i den politiske beslutningsproces på både nationalt og EU-plan.

Europas strukturelle svagheder på forskningsområdet er imidlertid endnu ikke overvundet. Disse kan sammenfattes i fire hovedpunkter:

I. Spredte og utilstrækkelige investeringer i forskning og teknologisk udvikling og mere generelt i viden (FTU, uddannelse og software) med det resultat, at vi halter bag efter vores konkurrenter. I 1999 investerede Den Europæiske Union 76 mia. EUR mindre end USA i forskning og udvikling. EU halter nu bagefter sine konkurrenter med hensyn til forskningsudgifter i forhold til BNP (i 1999 var tallet 1,9% for EU sammenlignet med 2,6% for USA og 2,9% for Japan [18]). I 1999 investerede USA ca. 9% af sit BNP i viden mod EU's 7,6% og Japans 6,9%. Og forskellen bliver større og større.

[18] 1998-tal.

II. Utilstrækkelige menneskelige ressourcer inden for forskning. Forskerne udgør 5,3% af den samlede arbejdsstyrke i EU (1998), 7,4% i USA (1993) og 8,9% i Japan (1998), hvor der altså er dobbelt så mange forskere ansat i erhvervslivet. De direkte offentlige udgifter til videregående uddannelser svarer til 0,9% af BNP i EU, 1,4% i USA og 0,5% i Japan (1997).

III. En begrænset evne til at omsætte videnskabelige gennembrud i innovative og konkurrencedygtige produkter og tjenesteydelser trods videnskabelig produktion af høj kvalitet. Antallet af patenter, der udstedes af europæiske, amerikanske og japanske patentbureauer, ligger i EU på 32 pr. million indbyggere, i USA 49 og i Japan 88. I 1998 udviste handelsbalancen for højteknologiske produkter et underskud på 28 mia. EUR for EU (en tendens, der er blevet bekræftet gennem hele dette årti), sammenlignet med et underskud på 8 mia. EUR for USA og et overskud på 39 mia. EUR for Japan. Investering af risikovillig kapital i de avancerede sektorer udgør 80% i USA, og selvom andelen er stigende, kun 26% i EU og 23% i Japan.

IV. Ukoordineret forskningspolitisk indsats i Europa. EU har endnu ikke vedtaget en fuldgyldig forskningspolitik. De 15 nationale forskningspolitikker føres sideløbende med hinanden og Fællesskabets rammeprogram uden tilstrækkelig koordinering til at kunne fungere effektivt. Denne manglende koordinering går også ud over etablering og effektiv udnyttelse af forskningsinfrastrukturen.

For at afbøde denne mangel har Kommissionen med Rådets og Parlamentets tilslutning foreslået at skabe et "europæisk forskningsrum". For at dette kan blive til virkelighed, må Fællesskabet, medlemsstaterne og aktørerne inden for forskningen yde en fælles indsats. Fællesskabets rammeprogrammer for forskning (2002-2006) og særprogrammerne vil bidrage hertil, navnlig gennem deres betydelige løftestangsvirkning med hensyn til at integrere, koordinere og strukturere forskningen i EU og styrke grundlaget for det europæiske forskningsrum.

En struktureret ændring i EU's VITEK-struktur med henblik på at rette op på ovennævnte svagheder kræver ressourcer, der står i forhold til målsætningen. Kommissionen har foreslået finansiering af rammeprogrammet i størrelsesordenen 17,5 mia. EUR svarende til det tidligere finansieringsniveau reguleret med hensyn til inflation og vækst (dog kun stadig i forholdet 5-6% af de offentlige udgifter til FTU). Kommissionens holdning er, at en sådan beløbsstørrelse vil kunne få en betydelig virkning på forskningen som sådan, forbedre i hvert fald nogle af de overordnede forskningsindikatorer og få en kraftig vækstfremmende effekt på rammeprogrammets prioriterede områder inden for EU. Alt i alt vil finansiering på dette niveau gøre det muligt at fastholde Fællesskabets FTU-indsats udtrykt i procent af BNP på det nuværende niveau i perioden 2003-2006.

Det er planen at gennemføre rammeprogrammet ved hjælp af fem særprogrammer, hvoraf de tre hører under EF-traktaten og de to under Euratom-traktaten. Hvert særprogram benævnes i henhold til de anvendte instrumenter, hvilket afspejler rammeprogrammets målsætninger og opbygning:

- Et program vedrørende "Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum", som omfatter de indirekte aktioner, der er foreslået under hovedlinjerne "Integration af europæisk forskning" henholdsvis "Styrkelse af grundlaget for det europæiske forskningsrum", og som dermed forener forsknings- og koordineringsindsatsen.

- Et program vedrørende "Strukturering af det europæiske forskningsrum", der omfatter horisontale aktiviteter og støtte- og struktureringsaktiviteter.

- To programmer vedrørende Det Fælles Forskningscenter (FFC), som omfatter de direkte aktioner, der udføres af FFC på det ikke-nukleare såvel som det nukleare område.

- Et kerneenergiprogram, som omfatter de indirekte aktioner på kerneenergiområdet.

Målsætningerne for særprogrammet "strukturering af det europæiske forskningsrum" beskrives nedenfor fordelt på aktionsområder sammen med deres begrundelse og den europæiske nytteværdi, de medfører.

1. Forskning og innovation

Formålet med disse aktioner er at stimulere teknologisk innovation, udnyttelse af forskningsresultater, formidling af viden og teknologi og oprettelse af teknologivirksomheder i alle egne af EU.

Begrundelse og europæisk nytteværdi

- Behov for at nedbringe præstationsforskellene mellem Europas regioner.

- Behov for at fremme politikker og udviklingsstrategier med henblik på innovation.

- Behov for, at deltagere i Fællesskabets forskningsaktioner modtager oplysninger og specialiserede tjenester på europæisk plan.

- I øjeblikket savnes der oplysninger om økonomiske og teknologiske udviklingstendenser, eller også har de ikke en tilstrækkeligt fremtrædende profil.

- Behov for at fremme samarbejdet mellem aktører med supplerende viden med henblik på innovation.

2. Menneskelige ressourcer og mobilitet

Aktiviteterne under denne overskrift har til formål at understøtte udviklingen overalt i EU af rigelige menneskelige ressourcer i verdensklasse ved at anspore til tværnational mobilitet med uddannelsesformål, til ekspertiseudvikling og videnoverførsel, navnlig mellem forskellige sektorer, ved at støtte udviklingen af fremragende videnskabelig ekspertise og ved at bistå med at øge Europas tiltrækningskraft for forskere fra tredjelande. Det skal opnås ved at søge at udnytte potentialet i alle dele af befolkningen, navnlig hos kvinder, bedst muligt ved at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger med dette formål.

Begrundelse og europæisk nytteværdi

- En lille andel af Europas arbejdsstyrke beskæftiger sig med FTU (5,3 pr. 1000 i 1998) sammenlignet med USA (7,4 i 1993) og Japan (8,9 i 1998).

- Hjerneflugt af europæiske videnskabsfolk til USA, hvoraf op til 50% bliver boende (i 1998), efter at de har taget en ph.d.-grad i USA.

- Lille optag på videnskabelige uddannelser og akademiske forskningsopgaver i 1998, hvor 23% af befolkningen mellem 20 og 29 i EU følger en videregående uddannelse sammenlignet med 39% i USA og 21% i Japan.

- Ufleksible akademiske løbebaner og mere attraktive karrieremuligheder i erhvervslivet.

- Forskellige nationale og regionale love og praksisser påvirker forskernes mobilitet.

3. Forskningsinfrastruktur

Formålet med disse aktiviteter er at bistå ved etableringen af et fintmasket forskningsinfrastrukturnet af højeste kvalitet i Europa og at stimulere til optimal udnyttelse af nettet på europæisk plan.

Begrundelse og europæisk nytteværdi

- Der findes fortsat hindringer for tværnational adgang til faciliteterne.

- Mulighederne i elektroniske kommunikationsnet er stadig ikke udnyttet fuldt ud.

- Det er vanskeligt at indgå multinationale finansieringsaftaler.

- Teknologiudvikling på infrastrukturområdet hæmmes af, at kritisk masse ikke opnås.

4. Videnskab og samfund

Formålet med disse aktiviteter er at tilskynde til udvikling af harmoniske relationer mellem videnskab og samfund i Europa samt åbenhed over for innovation som et resultat af etableringen af nye relationer og en kvalificeret dialog mellem forskere, erhvervsfolk, politikere og borgere.

Begrundelse og europæisk nytteværdi

- De seneste begivenheder i Europa, jf. f.eks. BSE og gmo'er, har betydet, at befolkningen har mistet tilliden til videnskab og teknologi.

- Politikerne har krævet hurtige og præcise svar på komplicerede videnskabelige spørgsmål, som ofte går på tværs af geografiske grænser.

- De traditionelle uddannelsesmetoder synes at være utilstrækkelige.

- Kvinder er underrepræsenteret inden for videnskabelig forskning (kvinderne udgør f.eks. 50% af de universitetsuddannede i Europa, men har kun 10% af professoraterne).

5.1.2 Dispositioner, der er truffet på grundlag af forhåndsevalueringen

Kommissionens tjenestegrene har foretaget en forhåndsevaluering under forberedelsen af særprogramforslagene. Dens resultater afspejler navnlig følgende:

- anbefalingerne fra de femårsevalueringer af rammeprogrammerne og særprogrammerne, som et panel af uafhængige eksperter har foretaget i løbet af år 2000

- Kommissionens midtvejsevaluering af det femte rammeprogram (1998-2002) i KOM(2000) 612 af 4.10.2000 og nærmere beskrevet i Kommissionens arbejdsdokumentet SEC(2000) 1780 af 23.10.2000

- omfattende høringer blandt ledende interessenter om de to meddelelser om det europæiske forskningsrum i løbet af 2000 [19] og rammeprogramforslaget i begyndelsen af 2001 samt

[19] KOM (2000) 612 af 4. oktober 2000. KOM (2000) 6 af 18. januar 2000.

- en række interne og eksterne undersøgelser udført af Kommissionen inden for økonomi, politik og fremsyn samt om virkningen af FTU-indsatsen.

Resultaterne af forhåndsevalueringen afspejles navnlig i de valg, der er truffet med hensyn til strukturen i programmerne, mål og prioriteringer samt gennemførelsesinstrumenter.

Mål og prioriteringer er blevet udvalgt under streng iagttagelse af kriteriet om europæisk nytteværdi.

Det omfatter alle de følgende aspekter anvendt på de udvalgte prioriterede temaer og aktiviteter, hvis begrundelse og europæiske nytteværdi beskrives nærmere under punkt 5.1., mens de forventede resultater beskrives i punkt 5.2.

- Samarbejdet har økonomisk betydning (stordriftsfordele) og gavnlig virkning på forskningen i den private sektor og erhvervslivets konkurrenceevne.

- Fastholdelse eller udvikling af EU's position på FTU-områder, der har strategisk betydning for Fællesskabet.

- Der er behov for at kombinere komplementære kompetencer fra forskellige lande, navnlig i tværfaglige spørgsmål, og for at foretage sammenlignende undersøgelser i europæisk målestok.

- Forbindelser til EU's primære interesser såvel som til fællesskabslovgivningen og de fælles politikker.

- Forskningen er nødvendigvis af tværnational karakter af videnskabelige grunde eller i kraft af den størrelse, de opståede problemer har.

Med hensyn til gennemførelsesinstrumenterne er der udformet nye instrumenter, der i kraft af deres art kun kan gennemføres på fællesskabsplan, og som på EU-plan skal bidrage til:

- fremme af samspillet mellem forskning og innovation

- udvikling af menneskelige ressourcer og styrkelse af mobiliteten

- støtte til forskningsinfrastruktur

- udvikling af et harmonisk forhold mellem videnskab og samfund.

Disse instrumenter og de tilhørende målsætninger beskrives i punkt 5.2.

5.1.3 Dispositioner, der er truffet på grundlag af den efterfølgende evaluering

Ved udformningen af særprogramforslagene er der taget hensyn til anbefalingerne i femårsevalueringen af rammeprogrammerne og de særprogrammer, der er gennemført i 2000, navnlig anbefalingerne vedrørende:

- behovet for at afhjælpe Europas efterslæb inden for FTU i forhold til konkurrenterne

- behovet for komplementaritet og sammenhæng mellem EU's og de nationale forskningspolitikker og den væsentlige rolle, som Kommissionen spiller i opfyldelsen af denne målsætning

- den gavnlige virkning af at koncentrere rammeprogrammet om færre emner, hvorved "et tomrum i Europa udfyldes, fordi forskere fra universiteter og industri fik mulighed for at samarbejde om anvendt forskning"

- behovet for at lempe procedurerne i forhold til det foregående program (1998-2002) og for "nytænkning af rammeprogrammets forvaltningsstrukturer og -procedurer"

- EU's forskningsaktioner skal inkorporeres i en egentlig europæisk forskningspolitiks bredere sammenhæng

- der er foretaget yderligere koncentration af programmerne

- videreførelse af de forskningsaktiviteter, der er nødvendige for at nå målene for EU's politikker

- den efterlyste udvikling i retning mod et relevant udvalg af mere fleksible instrumenter under udnyttelse af de muligheder, traktaten indeholder.

Desuden har midtvejsevalueringen af det femte rammeprogram primært ført til justeringer af de årlige arbejdsprogrammer til særprogrammerne med det formål, at indsatsen i højere grad koncentreres, og at der iværksættes pilotprojekter vedrørende de dispositioner, der er påtænkt under det næste rammeprogram (netværk, klynger, industriplatforme, projekter i større målestok osv.).

5.2. Indsatsområder og nærmere bestemmelser for støtten

De påtænkte indsatsområder for særprogrammet om "Strukturering af det europæiske forskningsrum" nævnes nedenfor under de enkelte aktivitetsområder. Denne gennemgang gør det muligt at belyse resultatforventningerne, bidragene til rammeprogrammets eller EU's overordnede mål eller de hermed forbundne potentielle præstationsparametre. Disse angivelser er ment som en rettesnor og ikke som endeligt vedtagne mål.

Forbindelsen mellem indsatsområderne og de anvendte instrumenter angives nedenfor i skemaform.

1. Forskning og innovation

i) Oprettelse af netværk mellem aktører og tilskyndelse til samspil mellem disse

ii) Tilskyndelse til tværregionalt samarbejde

iii) Forsøg med nye værktøjer og fremgangsmåder

iv) Oprettelse og konsolidering af tjenester

v) Intensiveret markeds- og teknologiovervågning

vi) Analyse og evaluering af innovation i Fællesskabets forskningsprojekter

Forventede resultater, bidrag til overordnede målsætninger eller potentielle præstationsparametre

- Et øget antal nystartede virksomheder

- En større mængde risikokapital investeret i innovative virksomheder

- Et større antal samarbejdsprojekter mellem regionerne og med de associerede lande

- Et større antal brugere og et større antal transaktioner, der omfatter specifikt europæiske informationstjenester

- Fordobling af medlemstallet i netværk, der arbejder med små og mellemstore virksomheder.

2. Menneskelige ressourcer og mobilitet

i) Værtsinitierede tiltag

(Marie Curie-forskeruddannelsesnet, Marie Curie-værtsstipendier til forskeruddannelsens første trin, Marie Curie-værtsstipendier for videnoverførsel, Marie Curie-konferencer og -uddannelseskurser)

ii) Individuelt initierede tiltag

(Intraeuropæiske Marie Curie-stipendier, internationale Marie Curie-rejsestipendier, internationale Marie Curie-modtagelsesstipendier, Marie Curie-hjemvendelseslegater)

iii) Fremme og anerkendelse af topkvalitet

(Marie Curie-ekspertiselegater, Marie Curie-ekspertisepriser, Marie Curie-lærestole)

(Samarbejde med medlemsstater og associerede lande, internt samarbejde i rammeprogrammet)

Forventede resultater, bidrag til overordnede målsætninger eller potentielle præstationsparametre

- Evaluering af antallet af internationale samarbejdsprojekter og individuelle rejseophold, involverede lande, opholdenes længde, forskernes alder.

- Evaluering af antallet af forskere/forskermåneder, aldersprofil, discipliner og typer af uddannelse.

- Et øget antal faste stillinger efter mobilitet

- Fremme af europæiske videnskabsfolks tilbagevenden til Europa

- Et større antal modtagende forskere/hold

3. Forskningsinfrastruktur

Integrationsaktiviteter

Udvikling af kommunikationsnet

Tværnational adgang

Projekteringsundersøgelser

Opbygning af ny infrastruktur.

Forventede resultater, bidrag til overordnede målsætninger eller potentielle præstationsparametre

- Adgang til eller tjenester fra omkring 100 infrastrukturfaciliteter for gennemsnitligt omkring 8.000 forskere pr. 100 mio. EUR i finansiering

- Fremme af samarbejdet mellem i gennemsnit omkring 100 deltagere i 10 netværk eller forskningsprojekter pr. 100 mio. EUR i finansiering.

- Forøgelse af antallet af nye teknikker, teknologier eller elektroniske net, der kan medføre en betydelig forbedring af leveringen af tjenester gennem relevante infrastrukturer på deres respektive områder.

4. Videnskab og samfund

i) Overvindelse af kløften mellem videnskab og samfund

(Videnskab og styreformer, videnskabelige rådgivnings- og referencesystemer)

ii) Ansvarsbevidst udvikling og anvendelse af videnskab og teknologi

(Etik, usikkerhed, risiko og anvendelse af forsigtighedsprincippet)

iii) Intensivering af dialogen mellem videnskab og samfund; kvinder og videnskab

(Forståelse i befolkningen, unges interesse for en videnskabelig løbebane, kvinder og videnskab)

Forventede resultater, bidrag til overordnede målsætninger eller potentielle præstationsparametre

- Retningslinjer for videnskab og styreformer og videnskabelige referencesystemer, der sigter mod en bedre sammenhæng mellem det videnskabelige samfund, politikerne og civilsamfundet.

- Kortlægning af de videnskabelige rådgivningsstrukturer i EU og på verdensplan

- Gennemførelse af etiske revisioner med henblik på at sikre overholdelsen af etiske principper i Fællesskabets forskningsaktiviteter samt udvikling af adfærdskodekser

- At nå målet om 40% kvindelig deltagelse i forsamlinger og paneler.

Alt efter målsætning er følgende støtteformer og finansieringstilskud under rammeprogrammet til rådighed:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(1) Der kan også iværksættes specifikke støtteaktioner i hele særprogrammet.

(2) Som generelt princip kan Fællesskabets finansieringstilskud ikke dække 100% af udgifterne til en indirekte aktion, medmindre der er tale om forslag, som dækker en indkøbspris, der er omfattet af reglerne for offentlige indkøb eller har form af en forud fastlagt fast sum, der er bestemt af Kommissionen.

Dog kan Fællesskabet afholde op til 100% af udgifterne til en indirekte aktion, hvis de supplerer aktiviteter, der i øvrigt finansieres af deltagerne. Også i det særlige tilfælde, hvor det drejer sig om koordinerende aktioner, dækker det op til 100% af det budget, der er nødvendigt for samordning af aktiviteter, der finansieres af deltagerne selv.

(3) På visse særlige betingelser kan visse retlige enheder, især offentlige organer, få dækket op til 100% af deres marginal/ekstraomkostninger.

(4) Under overholdelse af EF-reglerne for statsstøtte til forskning og udvikling kan tilskudssatserne reguleres efter, om aktiviteterne vedrører forskning (max. 50 %) eller demonstration (max. 35 %), eller efter hvilke andre aktiviteter der iværksættes, f.eks. forskeruddannelse (max. 100 %) eller forvaltning af et konsortium (max. 100 %).

(5) Et integreret infrastrukturinitiativ skal omfatte én netsamarbejdsaktivitet (koordinerende aktioner: op til 100 % af budgettet) og mindst en af følgende andre aktiviteter: forskning (op til 50 % af budgettet) eller tjenestespecifikke aktiviteter (specifik støtteaktion f.eks. tværnational adgang til forskningsinfrastruktur: op til 100 % af budgettet).

(6) For aktiviteter til støtte for forskningsinfrastruktur, hvor der er tale om forberedende teknisk arbejde (herunder gennemførlighedsundersøgelser) og udvikling af ny infrastruktur er tilskud fra sjette rammeprogram begrænset til hhv. 50% og 10% af budgettet.

Modtagerne af tilskud fra EU's budget er virksomheder (særlig små og mellemstore virksomheder), forskningscentre, universiteter og nationale eller europæiske organisationer, der finansierer forskningsaktiviteter. Sidstnævnte kan også optræde som mellemled for støtten fra EU's budget.

5.3. Gennemførelsesmetoder

Kommissionen står som garant for aktionernes gennemførelse. I særligt begrundede tilfælde kan Kommissionen hente ekstern assistance.

6. FINANSIELLE VIRKNINGER

6.1. Samlede finansielle virkninger for budgettets del B (hele programperioden)

Det erindres, at rammebeløbet for Det Europæiske Fællesskabs rammeprogram er 16 270 mio. EUR. For begge rammeprogrammerne for 2002-2006 er beløbet 17 500 mio. EUR.

6.1.1 Finansieringsstøtte: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

Fordeling efter mål

// I alt

Strukturering af det europæiske forskningsrum // 2 655

1) Forskning og innovation // 300

2) Menneskelige ressourcer // 1 630

3) Forskningsinfrastruktur // 665 [20]

[20] Herunder op til 200 mio. EUR til videreudvikling af Géant og GRID.

4) Videnskab og samfund // 60

I ALT // 2 655

Det er ikke relevant på dette stadium at have en årlig forfaldsplan for hvert mål. En sådan plan ville kun kunne udarbejdes i streng overensstemmelse med hele særprogrammet, som i sig selv følger planen for rammeprogrammet. Der vil efterfølgende blive udarbejdet en fordelingsplan for hvert mål inden for de enkelte arbejdsprogrammer.

6.1.2 Teknisk og administrativ bistand, støtteudgifter og IT-udgifter (forpligtelsesbevillinger)

Denne budgetkategori finder ikke anvendelse på dette område.

6.2. Beregning af omkostningerne pr. påtænkt foranstaltning i budgettets del B (hele programperioden)

For de indirekte aktioner under Fællesskabets femte rammeprogram for FTU (1998-2002) ligger antallet omkring 3500 nye underskrevne kontrakter om året (alle kategorier) til et årligt budget på 3000 mio. EUR.

For de indirekte aktioner under rammeprogrammet 2002-2006 vil det årlige budget ligge i størrelsesordenen 3700 mio. euro, en stigning i faste priser på 13%.

Men som anført i punkt 5.1.2. er der udformet nye instrumenter til gennemførelse af dette nye rammeprogram.

Sammenlignet med de tidligere rammeprogrammer går disse instrumenter videre end de rent videnskabelige projekter, og man indfører begrebet integration og strukturering af forskning, navnlig gennem skabelse af en kritisk masse og oprettelse af netværk af kompetencer og ressourcer på identificerede områder.

7. VIRKNINGER FOR PERSONALERESSOURCER OG ADMINISTRATIONSUDGIFTER

I øjeblikket er det samlede loft for menneskelige ressourcer og andre administrationsudgifter 7,0% inden for de dele af det femte rammeprogram, der vedrører indirekte, ikke-nuklear forskning.

Under forudsætning af, at der ikke ændres ved metoderne for gennemførelse af rammeprogrammet og i lyset af behovet for at have en vis margen for denne udgiftskategori, har Kommissionen ingen grund til at fravige det samlede loft på 7%. I betragtning af at budgettet for det sjette rammeprogram er 17% højere end for det femte, ville dette have betydet en nettoforøgelse på ca. 250 permanente stillinger oven i de 1654, der er tildelt i 2002.

Kommissionen er imidlertid indstillet på at opnå betydelige produktivitetsgevinster ved gennemførelsen af sjette rammeprogram. Dette vil føre til en betydelig reduktion af den andel, der er knyttet til personale- og administrationsudgifter i forhold til forrige rammeprogram.

I det oprindelige kommissionsforslag ville dette have givet mulighed for at reducere administrations- og personaleudgifterne til 5,5% af programbudgettet og at fastfryse de vedtægtsmæssige stillinger på 2002-niveauet. Den vigtigste forudsætning for, at dette mål kan nås, er de produktivitetsgevinster, der skyldes indførelsen af de nye instrumenter, der foreslås i det kommende rammeprogram, nemlig integrerede projekter, ekspertisenet og fælles gennemførelse af nationale forskningsprogrammer under artikel 169 i traktaten. i Kommissionens oprindelige forslag skulle disse instrumenter udelukkende have været brugt til de udvalgte forskningstemaer, som udgør den største del af rammeprogrammet.

Men den fælles holdning til rammeprogrammet, hvor der er taget hensyn til Europa-Parlamentets ændringsforslag, vil der ikke udelukkende blive gjort brug af de nye instrumenter. Derfor vil det femte rammeprograms instrumenter fortsat blive anvendt mere end oprindelig tænkt sideløbende med de nye instrumenter. Disse instrumenter betyder generelt, at der skal indgås småkontrakter direkte med Kommissionen. Den direkte følge af denne vedtagelse er at Kommissionen skal forvalte langt flere kontrakter end efter det oprindelige forslag. Man kan ikke sige noget præcist om hvor mange flere. Et rimeligt skøn vil være at det kommer til at dreje sig om 25-33% flere end oprindelig tænkt.

Denne betydelige stigning i antallet af kontrakter pålægger Kommissionen en væsentlig større administrativ byrde. På linje ,med Kommissionens beslutning efter peer-gruppeudtalelsen om ikke at acceptere flere opgaver, hvis ikke der er ressourcer til at løse dem, er det derfor nødvendigt at afsætte flere ressourcer til administration og personale for rammeprogrammet.

For at identificere potentielle kilder til sådanne yderligere ressourcer har Kommissionen undersøgt forskellige muligheder:

- omfordeling af personale: Som led i arbejdet med peer-gruppen er der foretaget en detaljeret gennemgang af forvaltningen af rammeprogrammet. Der blev peget på betydelige sparemuligheder i indirekte ikke-nuklear forskning (98 stillinger i GD Forskning, svarende til ca. 10% af det vedtægtsmæssige personale). Disse besparelser er nu nået ved omfordeling og andre foranstaltninger. Der ser ikke ud til at være plads til yderligere omfordeling på kort til mellemlangt sigt.

- omstrukturering af stillingsoversigten ved at konvertere C- til A- og B-stillinger: Omfanget af sådanne muligheder blev undersøgt, men var ikke brugbare fordi støttepersonale i forskningssektoren står for 26% af totalen, hvilket er langt under gennemsnittet i Kommissionen på 32%. Enhver yderligere reduktion i denne andel ville skabe vanskeligheder for forvaltningen af forskningskontrakter.

- ledige stillinger: Selvom der p.t. er 8% ledige stillinger - mere end kommissionsgennemsnittet på 4% - berettiges det af de omstændigheder der gør sig gældende for en bestemt personalekategori, nemlig støttepersonale i kategori C. Dette afspejler de strukturelle vanskeligheder ved at rekruttere den type personale i forskningssektoren, hvor mulighederne hidtil har være stærkt begrænsede. Disse problemer tages op i Kommissionens meddelelse af 27. december 2001 om reform af forskningspersonalepolitikken, og det forventes at de vil aftage på mellemlangt sigt, så den gennemsnitlige andel af ledige stillinger i forskningssektoren kommer ned på kommissionsgennemsnittet.

- eksternalisering: Kommissionens oprindelige forslag var i stor udstrækning baseret på udelukkende brug af nye instrumenter, hvis anvendelse implicerer udlægning af en række forvaltningsopgaver til de organisationer, der faktisk deltager i projekterne. Rådets fælles holdning til det sjette rammeprogram genindfører de gamle instrumenter, hvad der i realiteten kræver at Kommissionen geninternaliserer nogle af disse opgaver. Ud over den eksternalisering af, som de nye instrumenter indebærer, undersøger Kommissionen yderligere eksternalisering af bestemte dele af programmet, men denne antagelse var allerede indbygget i det oprindelige forslag om 5,5% administrationsomkostninger. Dette må tages op igen, når Rådets forordning om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der administrerer opgaver i forbindelse med EF-programmerne [21] træder i kraft.

[21] (KOM(2000) 788 - C5-0036/2001 - 2000/0337(CNS))

Kommissionen har også undersøgt mulighederne for yderligere produktivitetsforøgelse. Skønt det samlede antal af kontrakter vil stige betydelige i forhold til det oprindelig forslag, mener Kommissionen, at den personaleforøgelse, der er nødvendig for at forvalte disse projekter, kan holdes relativt lavere end stigningen i arbejdsbyrden ved produktivitetsforøgelse og effektivisering.

Kort sagt: de oprindelige 5,5% til administrations- og personaleudgifter må forhøjes for at dække yderligere opgaver, som Kommissionen må påtage sig som følge af den fælles holdning. Denne stigning vil først og fremmest omfatte 50 yderligere vedtægtsmæssige stillinger (28A, 15B og 7C) f midlertidig karakter. Under hensyn til yderligere produktivitetsgevinster udgør denne stigning cirka 3% af det samlede vedtægtsmæssige personale. Den vil også give plads til en yderligere vigtig investering i udviklingen af et tilstrækkelig godt IT-system - som anbefalet i en nylig beretning fra Revisionsretten. De 50 ekstra midlertidige stillinger er dem, der er omfattet af artikel 2A i RAA, og vil derfor ikke øge det nuværende samlede antal faste stillinger i Kommissionen.

Det skulle være muligt at skaffe plads til denne ekstraudgift inden for et samlet loft på 6,0% af budgettet. Kommissionen foreslår derfor, at det samlede loft for personale- og andre administrationsudgifter til de to indirekte, ikke-nukleare programmer sænkes fra 7,0% i det femte rammeprogram til 6,0% i det sjette. Et loft på 6.0% er stadig udtryk for Kommissionens faste beslutning om at nytænke og forbedre gennemførelsen af rammeprogrammet. Det er betinget af, at man kan opnå den grad af forenkling af forvaltningen, som Kommissionen har foreslået i deltagelsesreglerne i september 2001.

Kommissionen har til hensigt at se på dette loft på 6% igen med henblik på 2006 og - inden næste rammeprogram foreslås - at fremsætte henstillinger i lyset af erfaringerne med gennemførelsen af sjette rammeprogram og brugen af de nye instrumenter. Herunder vil den undersøge mulighederne for yderlige effektivisering af programforvaltningen, herunder for yderligere nedbringelse af administrationsomkostningerne.

Dette kræver ligeledes effektive program- og budgetstrukturer, og det nedsatte loft på 6,0 % bør gælde for begge de to indirekte, ikke-nukleare forskningsprogrammer tilsammen. Det kræver en rimelig indsats for at opnå produktivitetsgevinster inden for alle forskningsaktiviteter. Ved gennemførelsen af disse programmer vil Kommissionen sørge for, at en passende del af administrationsudgifterne fordeles mellem de tjenester, der har ansvaret for at forvalte forskningsaktiviteterne. Ved tildelingen af denne andel vil man tage hensyn til det samlede budget, der skal forvaltes, hvor intensivt de tre nye instrumenter anvendes, arbejdskraftintensiteten af og den seneste teknologiske udvikling i aktiviteterne på deres forskellige udviklingstrin, herunder deres længde og behovet for at sikre en effektiv forvaltning af kontrakter, der er indgået under tidligere rammeprogrammer.

7.1. Personalemæssige virkninger

>TABELPOSITION>

Der findes en særlig stillingsoversigt i 2001 for de indirekte forskningsaktioner med i alt 954 A-stillinger, 273 B-stillinger og 427 C-stillinger, der tilsammen giver 1654 stillinger (EU og Euratom, herunder SAB 3/2001).

Hertil skal lægges 156 stillinger, der henhører under driftsbudgettet, og som ikke har virkninger for programbudgetterne. Disse stillinger gælder deltagelse i udformning og gennemførelse af forskningspolitik.

Den anslåede maksimale forstærkning på 50 stillinger skal nu føjes til disse tal, så der i alt bliver tale om 1704 stillinger (EF og Euratom)m hvoraf 50 er midlertidige og 156 er driftsbudgetstillinger (se punkt 7).

7.2 Samlede finansielle virkninger af personaleforbruget

>TABELPOSITION>

De angivne beløb svarer til de samlede udgifter for hele programperioden.

7.3 Andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen

>TABELPOSITION>

Beløbet svarer til de samlede udgifter for aktionen i de fire år, over hvilke dette særprogram skal gennemføres, dvs. en samlet årlig udgift på 40,000 mio. EUR.

I. I alt (7.2 + 7.3) (mio. EUR)

II. Foranstaltningens varighed (år)

III. Vejledende årlige omkostninger (mio. EUR) // 159.300

40.000

8. RESULTATOPFØLGNING OG EVALUERING

8.1 Resultatopfølgningssystem

Særprogrammerne er beregnet til at bidrage til virkeliggørelsen af det europæiske forskningsrum, og de vil blive gennemført parallelt og i tæt samarbejde med andre nationale og fællesskabsaktiviteter med samme målsætning. Selve forskningens væsen og de forskellige aktionstyper på forskellige niveauer gør det vanskeligt at fastlægge årsag og virkning, og det er lige så vanskelig en opgave at kontrollere og evaluere resultater og virkning.

På grundlag af erfaring fra tidligere programmer og igangværende metodeundersøgelser er der allerede lagt eller ved at blive lagt sidste hånd på en række instrumenter til opfyldelse af målsætningerne og kontrol og evaluering af såvel resultaterne og virkningerne af rammeprogrammet og de tilhørende særprogrammer som af de aktiviteter, der udfoldes for at virkeliggøre det europæiske forskningsrum. Kommissionen vil gøre status over udviklingen af disse instrumenter i god tid, inden programmerne gennemføres.

Der vil således gradvis blive etableret en struktur for indsamling af information og statistik.

I denne forbindelse vil der blive udviklet generelle indikatorer, der er specielt tilpasset rammeprogrammet, for at gøre det muligt navnlig at evaluere programmernes bidrag i lyset af de udfordringer, som EU står over for jf. punkt 5.1. (investeringer i FTU og viden, generelt og på EU's prioriterede områder, menneskelige FTU-ressourcer, udnyttelse af FTU-resultater, sammenhæng mellem nationale og fælles forskningspolitikker og med hensyn til forskningsinfrastrukturer).

Endvidere vil der blive identificeret mere specifikke indikatorer for programmernes forskellige mål; navnlig med hensyn til udarbejdelse, forvaltning og etablering af netværk, udnyttelse og virkninger af den viden, der udspringer af aktiviteterne under programmerne. De umiddelbare betragtninger i denne forbindelse er angivet ovenfor under punkt 5.2 under overskriften "Forventede resultater, bidrag til overordnede målsætninger eller potentielle præstationsparametre".

8.2 Hvordan og hvor ofte der skal evalueres-

- Årlig kontrol: Kommissionen, som evt. vil støtte sig på relevant ekspertise, undersøger løbende, hvordan rammeprogrammet og særprogrammerne skrider frem set i forhold til de opstillede mål. Den vurderer navnlig, om målene, prioriteterne, instrumenterne og de finansielle midler stadig er i overensstemmelse med situationens udvikling.

Målet er at øge og forbedre den systematiske indsamling af og sammenhængen og kvaliteten i basisinformationerne, så der kan foretages effektive analyser og kontrol og frembringes et væsentligt bidrag til femårsevalueringen. Med henblik på at gøre administratorerne af Fællesskabets forskning mere bevidste om spørgsmål vedrørende overvågningen af gennemførelsen, resultaterne og virkningen af programmerne er der ligeledes planer om at udarbejde et fælles format til selvevaluering. Endvidere vil der blive truffet foranstaltninger for at sikre øget sammenhæng mellem overvågningen af rammeprogrammet, særprogrammet og fremskridtene mod etablering af det europæiske forskningsrum.

- Årsrapport: Status for gennemførelsen af rammeprogrammet og særprogrammerne offentliggøres i den årsrapport, der skal forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til traktatens artikel 173. Rapporten vil navnlig omfatte resultaterne af den årlige kontrol, en beskrivelse af aktiviteterne inden for forskning og teknologisk udvikling, etablering af det europæiske forskningsrum og resultatformidling i året forud samt arbejdsprogrammet for det indeværende år.

- Femårsevaluering: Inden Kommissionen forelægger sit forslag til det følgende rammeprogram og særprogrammerne, lader den uafhængige højt kvalificerede eksperter foretage en ekstern evaluering af gennemførelsen af Fællesskabets aktiviteter i løbet af de fem år, der går forud for evalueringen, opfyldelsen af målsætningerne og virkningen af aktiviteterne set i forhold til målene for de pågældende perioder. Kommissionen fremsender konklusionerne af evalueringen sammen med sine bemærkninger til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

9. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Den finansielle koordinator skal indsende rapporter, der kan indeholde en konsolidering af indtægterne i deltagernes regnskaber, og skal derfor også stille al øvrig finansiel dokumentation til rådighed for Kommissionens finansrevision med angivelse af tidsplan og af, hvordan deltagernes regnskaber er konsolideret.

Kommissionen foretager evt. en finansrevision, navnlig hvis den har grund til at betvivle, at regnskaberne er realistiske set i forhold til det udførte arbejde, der er beskrevet i aktivitetsrapporterne.

Finansrevisionerne gennemføres enten af Fællesskabets egne medarbejdere eller af regnskabseksperter, som er godkendt efter den lovgivning, der gælder for den reviderede deltager. Fællesskabet udvælger sidstnævnte frit, idet man skal undgå risikoen for interessekonflikter, som den reviderede deltager måtte gøre opmærksom på.

Kommissionen sikrer sig desuden i forbindelse med forskningsaktiviteterne, at Fællesskabets finansielle interesser beskyttes ved effektive kontrolforanstaltninger og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved indgriben og passende sanktioner med afskrækkende virkning.

Med henblik på at nå dette mål vil reglerne for kontroller, foranstaltninger og sanktioner med henvisning til forordning nr. 2988/95, 02185/96, 1073/99 og 1074/99 blive indføjet i alle retsakter, der anvendes til gennemførelse af programmerne, herunder de enkelte kontrakter og standardkontrakterne.

Følgende punkter skal f.eks. indgå i kontrakterne:

- særlige kontraktbestemmelser til sikring af Fællesskabets finansielle interesser ved kontrolforanstaltninger i forbindelse med støtten

- administrativ kontrol som led i bekæmpelsen af svig jf. forordning nr. 2185/96, 1073/99 og 1074/99

- anvendelse af administrative sanktioner ved enhver forsætlig eller forsømmelig uregelmæssighed i fuldbyrdelsen af kontrakterne jf. rammeforordning nr. 2988/95, herunder også en sortlisteordning

- angivelse af, at eventuelle tilbagebetalingsordrer som følge af uregelmæssigheder og svig kan håndhæves i henhold til EF-traktatens artikel 256