MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

Opfølgning af Rådets afgørelse 2010/320/EU rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud (Juni 2011)

Indledning

I denne kvartalsvise meddelelse evalueres de foranstaltninger, som Grækenland har gennemført eller planlægger at gennemføre for at opfylde bestemmelserne i Rådets afgørelse 2010/320/EU[1]. Foranstaltninger truffet frem til udgangen af 2010 blev gennemgået i meddelelsen af 24. februar 2011[2]. Sammen med en ledsagende rapport, som Kommissionens tjenestegrene har udarbejdet i samarbejde med ECB[3], bidrager den også til vurderingen af, om Grækenland har efterlevet memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik og aftalememorandummet[4], der blev indgået i forbindelse med lånefacilitetsaftalen mellem Grækenland og medlemsstaterne i euroområdet.

Denne vurdering tager udgangspunkt i den rapport, som Grækenland har forelagt for Rådet og Kommissionen[5], og i resultaterne af det kontrolbesøg, som repræsentanter for Europa-Kommissionen aflagde i Grækenland sammen med repræsentanter for IMF og ECB inden for rammerne af det økonomiske tilpasningsprogram, der finansieres gennem bilaterale lån ydet af medlemsstaterne i euroområdet og et standby-arrangement med IMF.

RÅDETS AFGØRELSE AF 10. MAJ 2010

Den 10. maj 2010 vedtog Rådet i henhold til artikel 126, stk. 9, og artikel 136 i TEUF afgørelse 2010/320/EU rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud senest i 2014.

På baggrund af et offentligt underskud på 36,306 mia. EUR ved udgangen af 2009 pålagde Rådets afgørelse Grækenland at træffe en række foranstaltninger for at sikre, at det offentlige underskud ikke overstiger følgende øvre grænser:

- 18,508 mia. EUR (8,0 % af BNP på basis de seneste BNP-tal) i 2010

- 17,065 mia. EUR (7,6 % af BNP på basis de seneste fremskrivninger) i 2011

- 14,916 mia. EUR (6,5 % af BNP) i 2012

- 11,399 mia. EUR (4,8 % af BNP) i 2013 og

- 6,385 mia. EUR (2,6 % af BNP) i 2014[6].

Det præciseres i afgørelsen, at privatiseringsindtægter ikke tages i betragtning i forbindelse med bestræbelserne på at overholde lofterne.

Afgørelsen forudsætter også, at den årlige stigning i den konsoliderede offentlige bruttogæld ikke overstiger:

- 34,058 mia. EUR i 2010

- 17,365 mia. EUR i 2011

- 15,016 mia. EUR i 2012

- 11,599 mia. EUR i 2013 og

- 7,885 mia. EUR i 2014[7].

Afgørelsen er efterfølgende ændret den 7. september 2010 (afgørelse 2010/486/EU)[8], den 20. december 2010 (afgørelse 2011/57/EU)[9] og den 7. marts 2011 (afgørelse 2011/257/EU)[10]. Ovennævnte øvre grænser for det offentlige underskud og den årlige stigning i den konsoliderede offentlige bruttogæld blev ikke ændret.

BUDGETGENNEMFØRELSE

2010

Målet for det ESA-baserede offentlige underskud for 2010 blev ikke nået. Den øvre grænse for underskuddet var i Rådets afgørelse var fastsat til 18,508 mia. EUR (eller 8,0 % af BNP) for 2010, men det faktiske underskud var på 24,193 mia. EUR (eller 10,5 % af BNP). Størstedelen af afvigelsen fra budgetmålet var allerede forventet i tidligere kvartalsvise meddelelser og skyldtes delvis omklassificeringen af offentlige enheder (0,8 % af BNP). Det faktiske underskud, som er valideret af Eurostat[11], overskred dog også Kommissionens overslag fra februar 2011[12] med ca. 1 % af BNP. Afvigelsen i forhold til det tidligere overslag skyldtes manglende indtægter, en værre-end-forventet saldo i socialsikringssystemet og ikke-afholdte offentlige udgifter (kumulerede restancer), som oversteg de tidligere antagelser.

Den offentlige gældskvote nåede i slutningen af 2010 op på 142,8 % af BNP eller 328,588 mia. EUR. I forhold til 2009 steg gælden med 29,882 mia. EUR, hvilket er under den øvre grænse, som Rådet havde fastlagt.

Første kvartal af 2011

I første kvartal af 2011 overholdtes det kvartalsvise præstationskriterium for statens primære udgifter, der er fastsat i memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik og aftalememorandummet. Resultatet var 13,5 mia. EUR i forhold til den øvre grænse på 15 mia. EUR. Det bør bemærkes, at dataene i forhold til tidligere kvartaler, hvor den øvre grænse for statens primære udgifter var opgjort på kontantbasis, nu også omfatter ændringen i statens kumulerede restancer. Ifølge de foreliggende oplysninger er statens restancer ved udgangen af første kvartal 2011 på mere end 1,1 mia. EUR (i forhold til 0,9 mia. ved udgangen af 2010)[13].

I samme periode nåede det samlede statslige primære underskud 806 mio. EUR sammenlignet med den øvre grænse på 2 mia. EUR. Det var også første gang, at der i dette kriterium blev taget hensyn til kumulerede restancer.

Tabel 1 og 2 indeholder nøjere oplysninger om gennemførelsen fra januar til udgangen af marts 2011 og også nogle oplysninger for maj 2011.

Tabel 1: Budgetgennemførelse (januar til marts 2011)

2010 | 2011 |

På kontantbasis (mio. EUR) | januar-marts | % ændringjan-mar | Budget%-ændring |

Indtægter i alt | 12 362 | 11 732 | -5,1 | 8,5 |

Indtægter før tilbagebetalinger | 13 141 | 11 931 | -9,2 | 5,6 |

Tilbagebetalt skat | 1 057 | 825 | -21,9 | -23,7 |

Kapitalindtægter | 275 | 609 | 121,5 | 27,7 |

NATO-udgifter | 3 | 17 |

Udgifter i alt | 16 732 | 16 435 | -1,8 | 6,6 |

Primære udgifter | 12 373 | 12 086 | -2,3 | 1,9 |

Restancer – hospitaler | - | 375 |

Militærudgifter og NATO | - | 50 |

Iværksatte garantier (ikke-statslige) | 46 | 10 | -78,3 | 0,0 |

Renter | 2 797 | 3 237 | 15,7 | 20,4 |

Kapitaludgifter | 1 516 | 677 | -55,3 | 0,6 |

Statens budgetsaldo | -4 370 | -4 703 | 7,6 | -3,9 |

Ændringer i restancer | - | 263 | - | - |

Statens primære udgifter | 13 935 | 13 461 | -3,4 | - |

Lokale forvaltninger saldo (*) | - | 191 | - | - |

Socialsikring saldo (*) | - | 605 | - | - |

Andet | - | -9 | - | - |

Offentlig (ændret) saldo | - | -4 179 | - | - |

Offentlig (ændret) primærsaldo (**) | - | -806 | - | - |

Kilde: Den græske revisionsmyndighed, det græske finansministerium og egne beregninger. (*) På grundlag af den græske nationalbanks statistikker. (**) Statsejede virksomheder og de fleste ikke-budgetmidler er ikke med i dette beløb. |

Tabel 2: Budgetgennemførelse (januar til maj 2011)

2010 | 2011 |

På kontantbasis (mio. EUR) | januar-maj | %-ændring jan-maj | Budget%-ændring |

Indtægter i alt | 20 069 | 19 019 | -5,2 | 8,5 |

Indtægter før tilbagebetalinger | 21 508 | 20574 | -4,3 | 5,6 |

Tilbagebetalt skat | 1 751 | 2 234 | 27,6 | -23,7 |

Kapitalindtægter | 309 | 661 | 113,9 | 27,7 |

NATO-udgifter | 3 | 18 |

Udgifter i alt | 29 169 | 29 293 | 0,4 | 6,6 |

Primære udgifter | 20 418 | 21 292 | 4,3 | 1,9 |

Restancer – hospitaler | - | 375 | - |

Militærudgifter og NATO | 68 | 66 | - |

Iværksatte garantier (ikke statslige) | 56 | 15 | -73,2 | 0,0 |

Renter | 5 397 | 5 844 | 8,3 | 20,4 |

Kapitaludgifter | 3 230 | 1 701 | -47,3 | 0,6 |

Statens budgetsaldo | - 9 100 | -10 274 | 12,9 | -3,9 |

Statens primære udgifter | 23 772 | 23 449 | -1,4 |

Kilde: Den græske revisionsmyndighed, det græske finansministerium og egne beregninger. |

4. Udsigter for 2011 og 2012-14

Ifølge fremskrivningerne udført af Kommissionens, IMF's og ECB's repræsentanter i forbindelse med det fjerde kontrolbesøg som led i det økonomiske tilpasningsprogram (maj 2010) vil underskuddet for 2011 være på mere end 10 % af BNP, hvis der ikke vedtages yderligere foranstaltninger. Det er et finanspolitisk gab på næsten 3 % oven i den øvre underskudsgrænse på 7,5% af BNP[14]. Der var også meget store gab for perioden 2012 til slutningen af 2014: 5 % for 2012, 7 % for 2013 og næsten 10 % for 2014.

Gabet opstår hovedsageligt på grund af betydelig mangel på indtægter, skuffende skatteindtægter, forsinkelser med gennemførelsen af de finanspolitiske foranstaltninger i budgettet for 2011 og en basiseffekt fra det finanspolitiske resultat for 2010, som var værre end forventet. Desuden vil en række foranstaltninger, der tidligere var blevet aftalt med Kommissionen, og som indgik i budgettet for 2011, ikke blive gennemført (f.eks. udligning i beskatningen af fyringsolie og diesel til transportbrug). Recessionen lader til at have været mere dybtgående og længerevarende end hidtil antaget. Den økonomiske aktivitet faldt 4,5 % i 2010, hvilket er noget mere end antaget ved programmets start og i forbindelse med efterfølgende kontroller. For 2011 er Kommissionens nuværende antagelse et fald på 3,8 % i realt BNP sammenholdt med det oprindelige programs 2,5 %.

Ifølge Grækenlands budgetlov skal regeringen udarbejde en mellemfristet finanspolitisk strategi for 2012-15. I forbindelse med denne strategi har den græske regering bebudet vedtagelsen af yderligere finanspolitiske foranstaltninger for 2011-2015, som har til formål at nedbringe underskuddet i denne periode. Foranstaltningerne er behæftet med forskellige niveauer af gennemførelsesrisici. I 2011 og 2012 er risikoen forholdsvis lav, da der ikke er taget hensyn til indtægter som følge af en bedre håndhævelse af skattelovgivningen, og størstedelen af konsolideringen kommer fra bredere skattegrundlag og stigende skatteprocenter (3,1 mia. EUR i 2011) og nedskæringer i de offentlige lønudgifter og i sociale ydelser (udgiftsnedskæringer beløber sig til 3,4 mia. EUR i 2011).

De supplerende foranstaltninger for at fastholde underskudsloftet for 2011 og den mellemfristede finanspolitiske strategi til udgangen af 2015 forventes at omfatte følgende (den græske regering har som vanligt givet tilsagn om at drøfte situationen med Kommissionen, ECB og IMF, hvis der er behov for at ændre disse foranstaltninger):

- Nedskæringer i lønudgifterne på mindst 770 mio. EUR i 2011 og yderligere 600 mio. EUR i 2012, 448 mio. EUR i 2013, 306 mio. EUR i 2014 og 71 mio. EUR i 2015 via en lavere kompensation for fratrædelser end reglen om 1 ansættelse for hver 5 fratrædelser (1 for hver 10 i 2011); en stigning i den ugentlige arbejdstid for offentligt ansatte fra 37,5 til 40 timer og nedskæring i overtidsbetalingen; nedskæring i antallet af lønnede udvalg og råd; nedskæring i andre yderligere kompensations-, tillægs- og bonusordninger; nedskæring i antallet af kontraktansatte (50 % i 2011 og yderligere 10 % i 2012 og fremefter); midlertidig indefrysning af den automatiske lønprogression; indførelse af et nyt lønsystem; indførelse af deltidsarbejde og ulønnet orlov i den offentlige sektor; nedskæring i antallet af optagelser på militær- og politiskoler, overførsel af overskydende medarbejdere til en arbejdskraftreserve med en løn på ca. 60 % af grundlønnen og en nedskæring i produktivitetstillægget på 50 %.

- Nedskæringer i statens driftsudgifter på mindst 190 mio. EUR i 2011, og yderligere 92 mio. EUR i 2012, 161 mio. EUR i 2013, 323 mio. EUR i 2014 og 370 mio. EUR i 2015 ved at gennemføre e-indkøb for alle offentlige indkøb; rationalisering af de offentlige tjenesters energiudgifter; nedskæring af lejeudgifter ved at udnytte offentlige ejendomme bedre; nedskæring af alle telekommunikationsudgifter; afskaffelse af gratis uddeling af aviser; nedskæringer i driftsudgifterne for alle poster i det ordinære budget; indførelse af benchmarks for offentlige udgifter efter et års drift af forvaltningssystemet (MIS) for de samlede offentlige udgifter.

- Nedskæringer i udgifter og overførsler til andre enheder af midler uden for budgettet på mindst 540 mio. EUR i 2011, og yderligere 150 mio. EUR i 2012, 200 mio. EUR i 2013, 200 mio. EUR i 2014 og 150 mio. EUR i 2015 ved at evaluere mandat, levedygtighed og udgifter for alle enheder, der støttes af det offentlige, og deres sammenlægninger og nedlukning; sammenlægning/nedlukning og nedskæring af støtten til uddannelsesinstitutioner (skoler, højere læreanstalter); nedskæring i statstilskud til enheder uden for det offentlige og en handlingsplan for at lukke, sammenlægge og mindske antallet af enheder.

- Besparelser i statsejede virksomheder på mindst 414 mio. EUR i 2012 og yderligere 329 mio. EUR i 2013, 297 mio. EUR i 2014 og 274 mio. EUR i 2015 ved at øge indtægterne i OSE, OASA og andre virksomheder og gennemførelsen af omstruktureringsplaner for og privatisering i Hellenic Defence Systems, Hellenic Aeronautical Industry og Hellenic Horse Racing Corporation; salg af virksomheders aktiver, hvis de ikke er knyttet til kerneaktiviteter; nedskæring i personaleudgifter; nedskæring i driftsudgifter og sammenlægninger og lukninger af virksomheder.

- Nedskæring af forsvarsrelaterede driftsudgifter på mindst 133 mio. EUR i 2013 og yderligere 133 mio. EUR i 2014 og 134 mio. i 2015, foruden nedskæringen i udgifterne til indkøb af militært udstyr (leverancer) på 830 mio. EUR fra 2010 til 2015.

- Nedskæringer i udgifterne på sundheds- og lægemiddelområdet på mindst 310 mio. EUR i 2011 og yderligere 697 mio. EUR i 2012, 349 mio. EUR i 2013, 303 mio. EUR i 2014 og 463 mio. EUR i 2015 gennem indførelse af en ny "plan for sundhedssektoren" og den dertil knyttede reduktion af hospitalsudgifterne; genevaluering af mandatet og udgifter for andre tilsynspligtige enheder end hospitaler; indførelse af et centralt indkøbssystem; nedbringelse af den gennemsnitlige udgift pr. behandling ved at kombinere behandlinger; reduktion af tjenesteydelser til personer uden sygeforsikring (adgangskontrolfunktion); indførelse af gebyrer for tjenesteydelser til udenlandske borgere; driften af den nationale organisation for primære sundhedsydelser (EOPI); IKA-scanning af håndskrevne recepter; udvidelse af listen over ikke-receptpligtige lægemidler; nye medicinpriser; fastlæggelse af sygesikringsprisen for hver socialsikringssektor og fuldstændig indførelse af elektroniske recepter.

- Nedskæringer i de sociale ydelser på mindst 1,188 mia. EUR i 2011 og yderligere 1,230 mia. EUR i 2012, 1,025 mia. EUR i 2013, 1,010 mia. EUR i 2014 og 700 mio. EUR i 2015 ved at tilpasse tillægspensionsordningerne og derefter fastfryse dem til udgangen af 2015; en fastfrysning af pensionsgrundbeløbene; reform af invalidepensionssystemet; registrering af pensionister og krydskontrol af persondata med fuld indførelse af socialsikringsnummer og loft for pensionsudbetalinger; rationalisering af kriterierne for pensionister (EKAS); rationalisering af ydelser og modtagere af OEE-OEK og OAED; nedskæring i fratrædelsesbeløbet ved pensionering; krydskontrol af persondata i forbindelse med indførelsen af lofter for arbejdsgivere, der kan deltage i OAED-ordninger; nedskæring i OGA's grundpension og i de lavere pensionstærskler hos andre socialsikringsfonde og en stramning af kriterierne for fast bopæl; nedbringelse af udgifterne til sociale ydelser ved at krydskontrollere data; enhedsregulering af sundhedsydelser for alle socialsikringsfonde; enhedskontrakter med privathospitaler og lægecentre; gennemgang af sociale ydelser i form af kontanter eller naturalier med efterfølgende afskaffelse af den mindst effektive form; stigning i det særlige pensionsbidrag (lov 3863/2010) for pensionister, hvis månedlige pension overstiger 1 700 EUR; en stigning i det særlige socialbidrag, som betales af pensionister under 60 år med en månedlig pension på mere end 1 700 EUR; indførelse af et særligt differentieret bidrag for tillægspensioner på over 300 EUR pr. måned og reduktion af overførsler til NAT (pensionsordning for søfarende) og OTE-pensionsordningen og den ledsagende reduktion i pensioner.

- Nedskæringer i andre udgifter på mindst 150 mio. EUR i 2011 og yderligere 250 mio. EUR i 2012, 175 mio. EUR i 2013, 170 mio. EUR i 2014 og 160 mio. EUR i 2015 ved at skære i de af lokalforvaltningernes udgifter, der finansieres ved statstilskud.

- Nedskæringer i det offentlige investeringsbudget (indenlandsk finansierede offentlige investeringer, investeringsrelaterede tilskud) og administrative udgifter i forbindelse med de nationale strategiske referencerammer (ESPA) på 950 mio. EUR i 2011, hvoraf 350 mio. EUR er permanente nedskæringer, og yderligere 154 mio. EUR (administrationsomkostninger) i 2012.

- Beskatning øget med mindst 2,017 mia. EUR i 2011 og yderligere 3,678 mia. EUR i 2012, 156 mio. EUR i 2013 og 685 mio. EUR i 2014 ved at øge momssatsen for restauranter og barer fra 13 % til 23 % fra september 2011; øgede ejendomsskatter; reduktion af den indkomstskattefrie grænse til 8 000 EUR og indførelse af et progressivt solidaritetsbidrag; forhøjelser af de skønsmæssige skatter og afgifter for selvstændige; nedskæring af skattefritagelser/udgifter; ændringer af beskatningsordningen for tobaksvarer, herunder hurtigere betaling af punktafgifter, og af skattestrukturen; en punktafgift på læskedrikke; punktafgifter på naturgas og flydende gas; afskaffelse af skattefordelen for fyringsolie (for virksomheder fra oktober 2011 og progressivt for husholdninger fra oktober 2011 til oktober 2013); højere køretøjsafgifter; en kriseafgift på køretøjer, motorcykler og svømmebassiner; større bøder for ulovlige bygninger og løsninger vedrørende overtrædelser af planregler; beskatning af private både og lystyachter; en særlig afgift på fast ejendom med høj værdi; en særlig afgift på rygerrum.

- Forbedring af overholdelsen af skattelovgivningen til en værdi af mindst 878 mio. EUR i 2013 og yderligere 975 mio. EUR i 2014 og 1,147 mia. EUR i 2015.

- Stigninger i de sociale bidrag på mindst 629 mio. EUR i 2011 og yderligere 259 mio. EUR i 2012, 714 mio. EUR i 2013, 1,139 mia. EUR i 2014 og 504 mio. EUR i 2015 ved fuld indførelse af et enhedssystem for betaling af lønninger og forsikringsbidrag; forhøjelse af bidragssatserne for OGA- og ETAA-modtagere; oprettelse af en solidaritetsfond for OAEE-modtagere; tilpasning af arbejdsløshedsforsikringsbidraget for ansatte i den private sektor; indførelse af arbejdsløshedsforsikringsbidrag for selvstændige erhvervsdrivende; og et bidrag til arbejdsløse, der betales af ansatte i den offentlige sektor, herunder statsejede virksomheder, lokale forvaltninger og andre offentlige enheder.

- Stigning i lokale forvaltningers indtægter på mindst 105 mio. EUR i 2012 og yderligere 170 mio. EUR i 2013, 130 mio. EUR i 2014 og 145 mio. EUR i 2015 via øgede indtægter fra vejafgifter, gebyrer, rettigheder og andre indtægtsstrømme efter sammenlægningen af lokalforvaltninger; og øget indbetaling af lokal skat efter indførelse af et krav om en lokal skatteligningsattest.

5. Fremskridt med strukturreformer

Der er gjort yderligere fremskridt med gennemførelsen af finanspolitiske strukturreformer, om end det i nogle tilfælde er gået langsommere end planlagt. Reformerne i skatteforvaltningen er ved at tage fart, og der er sat en række foranstaltninger i gang. Foreløbig er der først og fremmest vedtaget lovgivning, der skal øge effektiviteten i skatteforvaltningen og –kontrollerne ved at indføre en effektiv projektforvaltningsordning og gennemføre en strategi for bekæmpelse af skattesvig for at genetablere skattedisciplinen og forbedre overholdelsen af skattelovgivningen. Den pågældende lov, der blev vedtaget af parlamentet i marts 2011, er et led i den overordnede treårsstrategi for bekæmpelse af skattesvig.

Reformen af budgetinstitutioner skrider frem med oprettelse af et parlamentarisk budgetkontor og udnævnelse af dets leder og personale samt omstrukturering af revisionsmyndigheden. Der er også gjort fremskridt med at sikre rettidig levering af budgetdata, om end kvaliteten og omfanget heraf bør forbedres yderligere. Også på budgettets udgiftsside er der behov for en bedre styring, især af forpligtelsesregistrene i de enkelte ministerier og ikke-statslige enheder. Der er taget skridt til at offentliggøre oplysninger om restancer, men datasættet bør udvides og dækningen forbedres.

Der er gjort fremskridt med sundhedsreformen: i midten af februar 2011 blev der vedtaget en første pakke af reformforanstaltninger, som nu er ved at blive ført ud i livet, og som blandt andet vedrører drift af databasen ESY.NET med oplysninger om indtægter og udgifter for de fleste hospitaler. Et antal strukturelle budgetforanstaltninger er imidlertid blevet forsinket, herunder bestræbelserne på at forenkle det offentlige lønsystem og gøre den fælles betalingsmyndighed fuldt operationel. Undersøgelserne af centralforvaltningens og de sociale programmers funktion er, om end med en vis forsinkelse, nu kommet godt i gang.

6. Privatisering

Der er taget vigtige skridt til at styrke og fremskynde privatiseringsindsatsen. Den græske stat er en af de europæiske suveræne stater med den rigeste aktivportefølje. Denne portefølje omfatter børsnoterede og ikke-børsnoterede virksomheder, koncessioner og fast ejendom: bygninger og kommercielt rentable jordbesiddelser. De fleste af disse aktiver har ikke givet nogen indtægter af betydning. Tabsgivende statsejede virksomheder har faktisk været en kilde til omkostninger for skatteyderne. En privatisering af disse aktiver vil muligvis reducere de fremtidige offentlige indtægter en smule, men kan rent faktisk nedbringe omkostningerne. Samtidig stimulerer privatisering den økonomiske aktivitet og direkte udenlandske investeringer. Regeringen har udpeget vigtige aktiver, der skal privatiseres (men mangler dog stadig at udpege privatiseringsemner på området fast ejendom), og der er vedtaget en foreløbig tidsplan for privatiseringen. For at fremskynde privatiseringen og sikre, at hele processen er uigenkaldelig, er der ved at blive indført passende forvaltningsrammer: en privatiseringsfond, der ledes af en uafhængig og professionel bestyrelse, vil blive oprettet snarest. Kommissionen og eurogruppen får ret til hver at udpege en observatør til bestyrelsen.

Hvis den finanspolitiske konsolidering og privatiseringsplanerne overholdes, vil det bidrage til at bringe den offentlig gældskvote ind på en holdbar kurs. Selv om Grækenland vil være nødt til at fortsætte den finanspolitiske stramning og indsatsen for at reducere gældskvoten i mange år, burde en nedadgående tendens i gældskvoten styrke markedets tillid til den græske økonomi.

7. KONKLUSION

Den øvre grænse for det offentlige underskud i 2010 (ESA95-basis), der er fastsat i Rådets afgørelser, blev overskredet. Dog faldt underskudskvotienten i 2010 med næsten fem procentpoint sammenlignet med 2009. Den offentlige gældskvote er steget fra 127,1 % af BNP ultimo 2009 til 142,8 % i 2010.

I 2011 skal der en yderligere indsats til for at nå målet for underskuddet. Derfor har regeringen opstillet et sæt varige tiltag, der skal reducere underskuddet i de følgende år. Som led i den mellemfristede finanspolitiske strategi er der udpeget permanente finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger svarende til ca. 10 % af BNP for at sikre, at underskudsmålene overholdes frem til og med 2014, og at der tilvejebringes et holdbart fald i gældskvoten. Det forventes, at en udvidet privatiseringsplan vil reducere gældskvoten med næsten 20 procentpoint af BNP i løbet af fem år.

Trods de finanspolitiske overskridelser i 2010 er Grækenland i gang med at træffe de nødvendige foranstaltninger og gennemføre de politikker, der skal til for at holde kursen og bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2014 i overensstemmelse med Rådets afgørelse.

BILAG I: FORANSTALTNINGER, DER I HENHOLD TIL RÅDETS AFGØRELSE SKULLE VÆRE TRUFFET INDEN UDGANGEN AF MARTS 2011

Foranstaltninger (jf. artikel 2, stk. 4, i Rådets afgørelse) | Status |

Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af marts 2011: |

a) (udgået) | -- |

b) offentliggørelse af komplette langfristede fremskrivninger af pensionsudgifter frem til 2060 i overensstemmelse med lovgivningsreformen fra juli 2010. Fremskrivningerne skal omfatte de supplerende ordninger (tillægspensionsordninger) og bygge på et samlet sæt af data indsamlet og bearbejdet af den nationale aktuarmyndighed. Fremskrivningerne underkastes en peer-review og valideres af Udvalget for Økonomisk Politik | Delvist overholdt. De langfristede fremskrivninger, som den nationale aktuarmyndighed har forelagt, omfatter de fire største pensionsfonde, der tegner sig for udgifter på 9,4 % af BNP i 2009 eller to tredjedele af de samlede pensionsudgifter i samme år, 93 % af den samlede aktive forsikrede befolkning og 93 % af alle pensionister i Grækenland. De foreliggende fremskrivninger omfatter ikke alle tillægspensionsfondene, socialfondene, enkelte offentlige selskabers fonde og flådens pensionsfond. |

c) regeringen afvikler restancer fra 2010 og nedbringer restancer fra tidligere år. | Ikke overholdt. Restancerne i betalinger til leverandører er vokset i første kvartal af 2011. Data fra det græske finansministerium tyder på, at den offentlige sektors restancer ved udgangen af marts 2011 beløb sig til 1,1 mia. EUR for staten, hvilket er en stigning på mindst 263 mio. EUR i forhold til udgangen af december. Der er også restancer på andre offentlige niveauer, f.eks. lokale forvaltninger og hospitaler, som der endnu ikke er taget hensyn til i de kvartalsvise præstationskriterier. For det offentlige som helhed beløber restancerne ved udgangen af marts 2011 sig til 6 mia. EUR. |

d) en mellemfristet budgetstrategiplan, der identificerer permanente finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger svarende til mindst 8 % af BNP (idet nogle af disse allerede er identificeret i maj 2010), plus en reserve til dækning af uforudsete udgifter for at sikre, at målene for det offentlige underskud frem til 2014 bliver nået, og at gældskvoten bringes til at falde på en bæredygtig måde. Strategiplanen offentliggøres inden udgangen af marts med henblik på en offentlig høring. Den mellemfristede strategiplan omfatter bl.a. følgende: forsigtige makroøkonomiske prognoser, baseline-prognoser for statens og andre offentlige enheders indtægter og udgifter, en beskrivelse af permanente finanspolitiske foranstaltninger, deres timing og omfang, årlige udgiftslofter for hvert ministerium og finanspolitiske mål for andre offentlige enheder til og med 2014, prognoser for de offentlige finanser efter gennemførelse af foranstaltningerne i overensstemmelse med målene for underskud og gæld, mere langfristede gældsprognoser baseret på forsigtige makroøkonomiske fremskrivninger, stabile primære overskud fra og med 2014 og privatiseringsplaner. Den mellemfristede strategiplan afstemmes med de igangværende reformer på sundheds- og pensionsområdet og de sektorspecifikke planer. De sektorspecifikke planer (der skal foreligge i udkastform senest ved udgangen af marts) kommer særligt til at omfatte følgende: skattepolitiske reformer, statsejede virksomheder, fonde uden for budgettet (retlige enheder inden for den offentlige sektor og øremærkede poster), offentlige lønomkostninger og offentlig administration, sociale udgifter, offentlige investeringer og forsvarsudgifter. Hver sektorspecifik plan forvaltes af interministerielle taskforcer. | Endnu ikke overholdt. Den mellemfristede finanspolitiske strategi forventes vedtaget inden udgangen af juni 2011. |

e) en plan for bekæmpelse af skattesvig, der omfatter kvantitative resultatindikatorer, der kan benyttes til at stille skattemyndighederne til regnskab for deres handlinger, lovgivning, der strømliner procedurerne i forbindelse med administrative skattetvister og klagesager ved domstolene, samt de nødvendige love og procedurer, der kan benyttes til bedre at tackle skatteembedsmænds embedsmisbrug, korruption og dårlige præstationer, herunder gennem sagsanlæg i tilfælde af pligtforsømmelse, og offentliggørelse af månedlige rapporter fra de fem taskforcer til bekæmpelse af skattesvig, herunder et sæt indikatorer for, hvordan arbejdet skrider frem. | Delvist overholdt. Den endelige lov, som Parlamentet har vedtaget, er ændret væsentligt i forhold til det udkast, der tidligere var blev drøftet med Kommissionen. Visse elementer i det oprindelige udkast, f.eks. indirekte revisionsmetoder, er udeladt. |

f) en detaljeret handlingsplan med en tidsplan for færdiggørelsen og gennemførelsen af et forenklet lønsystem, opstilling af en mellemfristet personaleplan for perioden frem til 2013 i overensstemmelse med reglen om 1 nyansættelse pr. 5 personaleafgange sammen med planer for overflytning af kvalificeret personale til prioriterede områder og offentliggørelse af månedlige data vedrørende personalebevægelser (nyansættelser, personaleafgange, overførsler) mellem de forskellige enheder. | Delvist overholdt. Der er udarbejdet en rapport om forholdene omkring offentlig ansættelse og offentlige lønninger. Rapporten indeholder dog ingen politiske bud på en tidsplan for strømlining af lønsystemet. |

g) gennemførelse af den omfattende sundhedsreform, der blev indledt i 2010 med det formål at begrænse de offentlige sundhedsudgifter til højst 6 % af BNP, gennemførelse af foranstaltninger til nedbringelse af medicinudgifterne med mindst 2 mia. EUR i forhold til 2010, heraf med mindst 1 mia. EUR i 2011, forbedring af hospitalernes regnskabs- og faktureringssystem ved hjælp af følgende foranstaltninger: endelig indførelse af periodiseret dobbelt bogholderi på alle hospitaler, anvendelse af et fælles kodesystem og et fælles register til lægemidler og medicinsk apparatur, beregninger af beholdninger og bevægelser af lægemidler og medicinsk apparatur på alle hospitaler ved hjælp af et fælles kodesystem til lægemidler og medicinsk apparatur, og rettidig fakturering af behandlingsudgifter (senest inden for to måneder) til græske socialsikringsfonde, andre medlemsstater og private sygeforsikringer; sikre, at mindst halvdelen af de lægemidler, der anvendes på offentlige hospitaler, ved udgangen af 2011 består af generiske og ikke-patenterede lægemidler ved at gøre det obligatorisk for alle offentlige hospitaler at indkøbe lægemidler baseret på det aktive stof. | Delvist overholdt. Regeringen har fået vedtaget lov nr. 3918/2011 om omstrukturering af sundhedssystemet og andre bestemmelser, der indfører en række ændringer i systemforvaltningen og i, hvordan visse ydelser købes og leveres (f.eks. indkøbssystemet) eller reguleres (f.eks. apoteker). Loven samler også sygesikringsdelen af de fire største fonde (IKA-ETAM, OGA, OPAD og OAEE) i én og etablerer en national organisation for sundhedsydelser (EOPYY), der skal stå for indkøb af sundhedsydelser til dem, der er forsikret under disse fonde. I februar 2011 havde omkring 20 hospitaler ikke et ordentligt/moderne ikt-system. For de øvrige havde sundhedsministeriet oprettet en webplatform, ESY.net, der integrerer information fra alle hospitaler (finansielle, administrative og virksomhedsrelaterede oplysninger). Disse oplysninger indsamles på månedsbasis og indsendes til sundhedsministeriet og finansministeriet. 132 hospitaler er nu gået over til periodiseret dobbelt bogholderi for månedlige udgifter og indtægter. 119 hospitaler forelagde regnskaber for 2009 og 121 for 2010, men nogle har ikke gjort det endnu. I februar havde EKEVYL og EPI udviklet et fælles kodesystem for lægemidler og medicinsk apparatur, der skal benyttes af de offentlige hospitaler, samt en webplatform til overvågning af hospitalernes anmodninger. Der er iværksat en modernisering af ikt-systemer med henblik på at skabe et fuldt integreret og automatiseret system. I december 2010 blev der udsendt et cirkulære med krav om, at alle hospitaler skulle forelægge en kvartalsrapport (oktober-december 2010) om medicinudgifterne, herunder om mængden af og udgifterne til generiske lægemidler. Endnu et cirkulære satte som mål, at andelen af generiske lægemidler i det nationale sundhedsvæsen skal øges til 50 % inden udgangen af 2011. Foreløbig er andelen 12,4 %. |

h) med henblik på bekæmpelse af spild og dårlig ledelse i statsejede virksomheder og tilvejebringelse af budgetbesparelser på mindst 800 mio. EUR, en lov, der: reducerer den primære aflønning i offentlige virksomheder med mindst 10 % på virksomhedsplan, begrænser den sekundære aflønning til 10 % af den primære aflønning, sætter et loft på 4.000 EUR for den månedlige bruttoløn (med 12 lønudbetalinger pr. år), hæver bytransporttaksterne med mindst 30 %, mindsker offentlige virksomheders driftsomkostninger med 15-25 %, og en lov om omstrukturering af OASA. | Overholdt. Lov 3920/2011 om omstrukturering af OASA blev vedtaget den 22. februar 2011. |

i) nye lovgivningsmæssige rammer med henblik på indgåelse af koncessionsaftaler for regionale lufthavne. | Overholdt. Lov 3913/2011 blev vedtaget den 16. februar 2011. |

j) oprettelse af en selvstændig taskforce på det uddannelsespolitiske område for at effektivisere de offentlige uddannelser (på primærtrinnet, sekundærtrinnet og videregående uddannelser) og udnytte ressourcerne mere effektivt. | Overholdt. |

k) vedtagelse af en lov der etablerer den fælles offentlige indkøbsmyndighed i overensstemmelse med handlingsplanen og udvikling af en it-platform til elektronisk indkøb og fastsættelse af bl.a. følgende mellemliggende milepæle i overensstemmelse med handlingsplanen: afprøvning af en pilotversion, adgang til alle funktioner i forbindelse med alle kontrakter og indfasning af en forpligtelse til at benytte det elektroniske indkøbssystem til alle vare-, tjeneste- og bygge- og anlægskontrakter. | Påbegyndt. Lovudkastet om den fælles offentlige indkøbsmyndighed er i overensstemmelse med den handlingsplan, som Kommissionen og Grækenland blev enige om i september 2010. Der er ikke indgået kontrakt om udvikling af en it-platform til elektronisk indkøb. |

l) en lov, der specificerer kvalifikationerne og ansvarsområderne for de regnskabsførere, der skal udpeges i alle fagministerier og centrale offentlige enheder og være ansvarlige for en sund økonomisk styring, udnævnelse af regnskabsansvarlige; og fremskyndelse af arbejdet med oprettelse af forpligtelsesregistre og driftsregistre, der dækker hele den offentlige sektor (med undtagelse af de mindste enheder). | Delvist overholdt. De regnskabsansvarlige er udnævnt, men er endnu ikke fuldt operationelle. Forpligtelsesregistrene er endnu ikke fuldt operationelle i alle dele af den offentlige sektor. |

[1] EUT L 145 af 11.6.2010, s. 6.

[2] KOM(2011) 85 endelig.

[3] "The Economic Adjustment Programme for Greece – Fourth Review", European Economy–Occasional Paper (2011). Dette dokument indeholder en mere detaljeret gennemgang af udviklingen med hensyn til de makroøkonomiske, finansielle, pengepolitiske og strukturelle reformer.

[4] "Memorandum of Economic and Financial Policies" og "Memorandum of Understanding of Specific Economic Policy Conditionality" af 3. maj, ajourført 23. februar 2011.

[5] The Economic Adjustment Programme for Greece – Report submitted in accordance with Council Decision – May 2011. Rapporten blev forelagt af den græske regering den 17. juni 2011. Den kan ses på: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm.

[6] Beregningerne af underskuddets andel af BNP er vejledende. I Rådets afgørelse bygger underskudskvoterne på de tal for det nominelle BNP, der var tilgængelige i maj, dvs. henholdsvis 8,0, 7,6, 6,5, 4,9, og 2,6 % af BNP i årene 2010-2014.

[7] Når der tages hensyn de reviderede tal for den offentlige gæld for 2010, som opdateret i april 2011, og de seneste fremskrivninger af det nominelle BNP, svarer dette til gældskvoter på henholdsvis 143, 154, 158, 159 og 157 % af BNP i årene 2010-2014.

[8] EUT L 241 af 14.9.2010, s. 12.

[9] EUT L 26 af 29.1.2011, s. 15.

[10] EUT L 110 af 29.4.2011, s. 26.

[11] Eurostats pressemeddelelse nr. 60/2011 af 26. april 2011.

[12] "The Economic Adjustment Programme for Greece – Second Review", European Economy–Occasional Paper 77, februar 2011.

[13] Der er også restancer på andre offentlige niveauer, f.eks. lokale forvaltninger eller hospitaler, som der endnu ikke er taget hensyn til i de kvartalsvise præstationskriterier.

[14] I den tidligere gennemgang af tilpasningsprogrammet havde Kommissionens tjenestegrene allerede konstateret et gab på mindst 0,75 % af BNP.