KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 148 endelig udg. 
Bruxelles, den 7. april 1993 
PROGRAMMET "EUROPA MOD KRJKFT" 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OM GENNEMFØRELSEN AF PROGRAMMET I 1992 
- 1 
I. INDLEDNING 
I.A. DEN HISTORISKE BAGGRUND 
I forbindelse med kræftbekæmpelsen på fællesskabsplan er man nået halvvejs 
igennem den anden handlingsplan for 1990-1994, som blev vedtaget af Rådet 
(sundhedsministrene) i maj 1990 (EFT L 137 af 30.05.1990). 
I artikel 3, stk. 3, i den pågældende afgørelse hedder det: "Kommissionen 
underretter regelmæssigt Europa-Parlamentet og Rådet samt det økonomiske og 
Sociale Udvalg om, hvorledes dens arbejde skrider frem", og denne beretning 
giver en sammenfattende beskrivelse af gennemførelsen af programmet "Europa 
mod Kræft" i 1992. Den er resultatet af et samarbejde mellem forskellige 
tjenestegrene i Kommissionen, som deltager i den europæiske indsats mod 
kræft, og forskellige EF-programmer, der bidrager hertil. 
Kommissionens årlige meddelelse supplerer de nyhedsbreve, der udsendes hver 
anden måned i ca. 17.500 eksemplarer i hele EF i samarbejde med dem, der 
deltager i programmet i medlemsstaterne. 
I.B. SAMLET OVERBLIK OVER 1992 
Ved opgørelsen over de aktioner, der er blevet gennemført i 1992, kan det 
konstateres, at der fortsat er sket en udvikling i EF's indsats i 
forbindelse med bekæmpelsen af kræft på såvel lovgivningsområdet som i 
forbindelse med de konkrete foranstaltninger, som Kommissionen sammen med de 
i medlemsstaterne involverede støtter økonomisk samt på andre måder. 
I.B.l. På lovgivningsområdet har de aktiviteter, der har haft indflydelse på 
forebyggelsen af kræft, først og fremmest vedrørt gennemførelsen af de 
allerede vedtagne direktiver, navnlig vedrørende bekæmpelse af tobaksrygning 
og det forebyggende arbejde i forbindelse med kræftfremkaldende stoffer. 
I.B.2. Med hensyn til de aktiviteter, der støttes af Kommissionen, er der i 
forbindelse med programmet "Europa mod Kræft" blevet indsendt 598 projekter 
(biomedicinsk forskning er ikke indregnet heri) i 1992; heraf blev de 263 
godkendt (276 projekter i 1991). samtidig med denne udvikling er der sket en 
stigning i støttebeløbet: 10.763.449 ECU i 1992 i stedet for 9.025.090 ECU i 
1991 (jf. tabel 1 - side 21). 
Med hensyn til det forebyggende arbejde har den informationskampagne ved­
rørende Den Europæiske Kræftkodeks, der er rettet mod offentligheden, på 
grund af Det Europæiske Arbejdsmiljøer i 1992 navnlig vedrørt arbejdsmiljøet. 
I den forbindelse valgte man som tema for Den Europæiske Kræftuge (12.-18. 
oktober 1992) "forebyggelse af kræft og sundhedsfremmende foranstaltninger på 
arbejdspladsen". De aktioner, der blev gennemført i den forbindelse vedrørte 
bl.a. forebyggelse af tobaksrygning, bedre kostvaner og forebyggelse af 
risiciene for arbejdsbetinget kræft. Der blev i 1992 blandt et repræsentativt 
udsnit af befolkningen i EF gennemført to rundspørger vedrørende forebyggelse 
af tobaksrygning, som bl.a. viste, at de fleste EF-borgere går ind for 
begrænsninger i mulighederne for at ryge i lokaler med offentlig adgang og på 
arbejdspladsen. 
På initiativ af organisationerne til bekæmpelse af kræft i medlemsstaterne 
blev der i 1992 sammen med de nationale partnere gjort en række overvejelser 
vedrørende den anvendte fremgangsmåde for derved at forbedre den videnskabe-
- 2 -
lige evaluering af virkningen af oplysningskampagner i forbindelse med de 
europæiske kræftuger. 
Under alle omstændigheder er kendskabet til Den Europæiske Kræftkodeks i otte 
medlemsstater enten blevet større eller forblevet det samme i forhold til de 
tidligere år (1988-1992) (jf. diagrammet side 22). 
Endvidere er der blevet gennemført en oplysningskampagne i befolkningen om 
farerne ved overdreven soldyrkelse, efter at resultaterne af en europæisk 
undersøgelse fra 1992 om "Europæerne og solen - Opfattelse - Holdning -
Adfærd" var blevet offentliggjort i medlemsstaterne. 
Undersøgelserne af det forebyggende arbejde vedrørte i 1992 hovedsageligt 
gennemførelsen og konsolideringen af en prospektivundersøgelse om ernæring, 
sundhed og kræft, som dækker syv EF-lande. 
De særlige aktioner i forbindelse med sundhedsundervisning i skolerne fokuse­
rede i 1992 på videreudviklingen og udvidelsen af nettene af pilotforsøg, der 
blev iværksat i 1991, og som bl.a. vedrører bekæmpelse af tobaksrygning, 
ernæringslære og alle de emner, der behandles i Den Europæiske Kræftkodeks. 
Aktionerne på området screening for kræft har i 1992 betydet en styrkelse af 
de programmer, der støttes via programmet "Europa mod Kræft" inden for 
rammerne af de europæiske net, navnlig hvad angår screening for brystkræft (9 
medlemsstater deltager). Der er i den forbindelse blevet lagt vægt på 
overholdelsen af de europæiske henstillinger vedrørende kvalitetssikkerheden 
med mammografiundersøgelser, som en international ekspertgruppe har opstil­
let, og som Kommissionen vil offentliggøre i 1993. 
Indsatsen i forbindelse med sundhedspersonalets uddannelse i kræftsygdomme, 
der støttes via programmet "Europa mod Kræft", vedrørte først og fremmest 
iværksættelsen af uddannelsesprogrammer på kræftområdet for læger, sygepleje­
sker og tandlæger, som man enedes om på europæisk plan i 1990-1991. Der er i 
den forbindelse på forsøgsbasis blevet etableret et net af videreuddanne1-
seskurser vedrørende kræftsygdomme for sygeplejesker; syv medlemsstater 
deltager heri. Der er blevet gjort en lignende indsats i forbindelse med 
tandlægernes grundlæggende uddannelse og de praktiserende lægers særlige 
uddannelse. 
Endvidere er der i forbindelse med programmet for lægevidenskabelig forskning 
blevet gennemført 18 fælles aktioner vedrørende lægevidenskabelig forskning i 
kræftsygdomme. De indvolverede rådgivende udvalg inden for dette område har 
ment at "mortaliteten og morbiditeten på grund af kræft kunne blive 
betydeligt reduceret ved en bedre implementering af viden og eksisterende 
teknologier"; der er derfor "et presserende behov for at undersøge hvorledes 
denne aktuelle viden og teknologi generelt og hurtigst muligt kan blive 
tilgængelig for de kræftsyge mennesker, og dette inden for rammerne af det 
til rådighed værende budget for områderne forskning og sundhed" (jf. European 
Strategy for Research on Cancer, CAN-MED 3/8.1 s.15, 26.-27. marts 1992). 
Telematikken kan bidrage til forbedring af kvalitet, effektivitet og 
cost/benefit analyser af de medicinske interventioner, herunder disse der er 
relateret til kræft. Blandt de 36 projekter, som blev igangsat i 1992 inden 
for rammerne af AIM-programmet (Advanced Informatics in Medine), var 6 
direkte relateret til kræft, og 8 var potentielle ansøgninger inden for 
området. Målsætningen er, at fremme effektivt samarbejde mellem alle 
indvolverede i kræftbehandlingen, at udvikle redskaber, teknikker og metoder 
som understøtter en ensartet anvendelsesmetode for datalogi og 
- 3 -
telekommunikation inden for kræftbehandling, og at fremme anerkendelsen af 
disse redskaber, teknikker og metoder. 
Der er i henhold til artikel 3, stk. 2, i Rådets afgørelse om den anden 
handlingsplan, hvori det hedder: "Rådet og sundhedsministrene foretager en 
videnskabelig evaluering af effektiviteten af de iværksatte aktioner. Med 
henblik herpå forelægger Kommissionen en rapport herom i løbet af andet 
halvår 1992.", blevet nedsat et udvalg af uafhængige internationale eksper­
ter, udvalget fremlagde sin rapport for Kommissionen i juni 1992. Kommis­
sionen har på grundlag heraf i marts 1993 fremsat en rapport fra Kommissionen 
til Rådet. Godkende se af rapporten vil betyde at det bliver muligt at 
afsætte yderligere 5 mio. ECU til de to sidste år af programmet "Europa mod 
Kræft". 
I det følgende redegøres for de vigtigste initiativer og aktioner i 1992 på 
de 38 aktionsområder vedrørende forebyggelse af, screening for og behandling 
af kræft samt på området biomedicinsk forskning i kræftsygdomme. 
II. FOREBYGGELSE AF KRÆFT 
II.A. NUVÆRENDE AKTIVITETER PÅ LOVGIVNINGSOMRÅDET 
1. Lovgivning vedrørende tobaksrygning 
a. Forbud mod rygning på offentlige steder 
Resolutionen om forbud mod rygning i lokaler med offentlig adgang blev 
vedtaget den 18. juli 1989 (EFT C 189 af 26.07.1989). Det fastsættes heri, at 
medlemsstaterne hvert andet år skal informere Kommissionen om de foranstalt­
ninger, der er truffet for at forbyde rygning i lokaler med offentlig adgang, 
herunder offentlige transportmidler. 
Den 30. oktober 1992 udsendte Kommissionen en foreløbig rapport om opfølg­
ningen af ovennævnte resolution (dok. SEK (92) 1979). I rapporten, der er 
baseret på oplysninger fra sundhedsmyndighederne samt offentlige og private 
organer i medlemsstaterne, beskrives situationen i EF i hovedtræk; rapporten 
er vedlagt et bilag, hvori der gives en kort beskrivelse af gældende 
lovgivning i de forskellige medlemsstater. 
b. Mærkning af tobaksvarer 
For at efterkomme direktiv (89/622/EØF) om mærkning af tobaksvarer, der blev 
vedtaget i november 1989 (EFT L 359 af 08.12.1989), fastsatte de tolv 
medlemsstater i 1992 en række forskellige bestemmelser i deres respektive 
lovgivninger. 
Det fastsættes i direktivet, at alle tobaksvarepakninger på den mest synlige 
side af pakningens sider skal være forsynet med følgende generelle advarsel: 
"Er yderst sundhedsskadelig". Endvidere skal der på cigaretpakningerne 
anføres en særlig advarsel, der skal vælges fra listen i bilaget til direk­
tivet. På grundlag heraf udarbejdes der i hver medlemsstat en liste, som 
indeholder følgende to særlige advarsler: "Rygning giver kræft" og "Rygning 
giver hjerte-karsygdomme". 
Den 15. maj 1992 vedtog Rådet et direktiv (92/41/EØF - EFT L 158 af 11. juni 
1992) om ændring af direktiv 89/622/EØF. Der fastsættes heri en række særlige 
advarsler, der skal anvendes i forbindelse med andre tobaksvarer end ciga­
retter (tobak til hjemmerulning, anden røgtobak og røgfri tobak). Direktivet 
indholder ligeledes et forbud mod markedsføring af visse tobaksvarer, der 
placeres i munden, og som for nylig er dukket op på markedet, og som 
- 4 -
betragtes som værende særlig farlige for unge. Der er fastsat to forskellige 
gennemførelsesfrister for dette direktiv: den 1. juli 1992 for forbuddet mod 
visse former for tobaksvarer, der placeres i munden, og den 1. januar 1994 
for bestemmelserne for mærkning. Det skal bemærkes, at den planlagte tidsplan 
for vedtagelsen og meddelelsen om de nationale inkorporeringsbestemmelser 
ikke er blevet overholdt, sandsynligvis fordi Rådet har fastsat meget korte 
tidsfrister. 
c. Det maksimalt tilladte tjæreindhold i cigaretter 
Alle medlemsstaterne med undtagelse af Nederlandene har allerede vedtaget de 
love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at inkorporere 
direktiv (90/239/EøF) om det maksimalt tilladte tjæreindhold i cigaretter, 
som blev vedtaget i maj 1990, i deres nationale retsforskrifter. Tjæreind­
holdet i cigaretter, der sælges i Fællesskabet, må pr. 31. december 1992 ikke 
overstige 15 mg pr. cigaret og pr. 31. december 1997 ikke 12 mg pr. cigaret. 
Frem til år 2006 gælder der en midlertidig undtagelse for Grækenland. 
d. Reklame for tobaksvarer 
I maj 1991 blev der vedtaget et nyt ændret forslag til direktiv om reklame 
for tobaksvarer (EFT C 167 af 27.06.1991), hvori det fastsættes, at der skal 
ske en fuldstændig harmonisering af denne form for reklame, og at den 
udelukkende må anvendes inde i tobaksudsalg. Den 11. februar 1992 afgav 
Europa-Parlamentet en udtalelse, der var positiv over for forslaget. 
Kommissionen ændrede senere sit forslag (EFT C 129 af 21.05.1992) for at 
kunne tage hensyn til denne udtalelse. 
Drøftelserne om forslaget fortsatte i forbindelse med to rådsmøder for 
sundhedsministrene den 15. maj og den 13. november 1992; en minoritet af fire 
medlemsstater, der er imod forslaget, har forhindret, at der opnås enighed om 
dette. Man drøfter stadig visse grundlæggende problemer som f.eks. omfanget 
af foranstaltningen eller hvorvidt den er forenelig med en række 
grundlæggende rettigheder samt de nærmere detaljer for gennemførelsen af 
forslaget (hvorvidt der i forbindelse med inkorporeringen kan gives 
tilladelse til frivillige aftaler og om direktivet skal gælde for 
publikationer fra tredjelande). Kommissionen har fastholdt sit forslag, som 
vil blive drøftet igen i Rådet i 1993. 
e. Beskatning af tobaksvarer 
Den 19. oktober 1992 vedtog Rådet tre direktiver om beskatning af tobaksvarer 
(EFT L 316 af 31.10.1992). I disse direktiver, hvori der tages hensyn til den 
politiske aftale, der blev indgået den 24. juni 1991, fastsættes det, hvor­
ledes de forskellige tobaksvarer skal beskattes (92/78/EØF), og hvor stor 
afgiften på cigaretter (92/79/E0F) og andre tobaksvarer (92/80/EØF) mindst 
skal være. 
De forskellige skatter og afgifter på cigaretter eksklusive moms skal mindst 
udgøre 57% af salgsprisen i detailhandlen for cigaretter i den priskategori, 
hvor der sælges flest. For andre tobaksvarer skal skatter og afgifter mindst 
udgøre følgende : 
cigarer og cigarillos: 5% af salgsprisen eller 7 ECU pr. 1000 stk. 
eller pr. kg 
tobak til hjemmerulning: 30% af salgsprisen eller 20 ECU pr. kg 
anden røgtobak: 20% af salgsprisen eller 15 ECU pr. kg. 
Disse bestemmelser suppleres af direktivet om harmonisering af momssatserne 
(92/77/EØF - EFT L 316 af 31.10.1992), hvori det fastsættes, at standardmoms­
satsen generelt skal udgøre mindst 15% af den endelige pris for de pågæl-
- 5 -
dende varer. Der er imidlertid fastsat en række midlertidige afvigelser 
herfra for de lande, der tidligere havde reducerede momssatser for disse 
varer. 
f. Reformen af landbrugspolitikken på tobaksområdet 
Den 30. juni 1992 vedtog Rådet (landbrugsministrene) Rådets forordning (EØF) 
nr. 2075/92 om den fælles markedsordning for råtobak. Heri ændres kriterierne 
for tildeling af støtte fra Fællesskabet, og der vedtages et system til 
kontrol af produktionen. Det fastsættes, at der skal oprettes en fællesskabs­
fond for forskning i og oplysning om tobak. Den får til opgave at finansiere 
og samordne programmer for forskning og oplysning, der har til formål at øge 
kendskabet til tobakkens sundhedsskadelige virkning og til forebyggende og 
helbredende foranstaltninger og at omstille fællesskabsproduktionen til 
tobakssorter og -kvaliteter, der er så lidt sundhedsskadelige som muligt. 
I artikel 14 fastsættes det, at der skal udarbejdes et treårigt program for 
omstilling af sorterne Mavra, Tsebelia, Forchheimer, Havanna Ile og hybrider 
af Geudertheimer til andre sorter, som svarer bedre til markedsbehovet, eller 
til andre landbrugsafgrøder. Programmet iværksættes fra 1993-høsten, og det 
gennemføres i henhold til Kommissionens forordning (EØF) 3616/92 af 
15. december 1992. 
Selv om disse foranstaltninger ikke umiddelbart får virkning på sundsproble-
merne, afspejler de, at der bliver taget hensyn til sundhedsfaktoren i 
forbindelse med de beslutninger, der træffes i forbindelse med den fælles 
landbrugspolitik. 
2. Lovgivning vedrørende kost 
a. Næringsdeklaration 
I fortsættelse af Rådets vedtagelse i 1990 af direktiv 90/496/EØF om harmo­
nisering af næringsdeklaration af levnedsmidler i Fællesskabet (EFT L 276 af 
06.10.1990) vedtog "Den Videnskabelige Komite for Levnedsmidler" i 1992 en 
rapport for Fællesskabet om den anbefalede daglige kostmængde. Dette doku­
ment vil blive udsendt i 1993. 
b. Pesticidrester i frugt og grønsager 
I april 1992 vedtog Kommissionen to forslag om ændring af fire af Rådets 
direktiver 76/895/EØF, 90/642/EØF, 86/362/EØF og 86/363/EØF om fastsættelsen 
af maksimalgrænser for indholdet af pesticidrester i og på frugt og grønsager 
og andre produkter af vegetabilsk oprindelse, korn samt levnedsmidler af 
animalsk oprindelse. Formålet med forslagene er enten at få fastsat nye mak­
simalgrænseværdier eller at få ændret de gældende grænseværdier for rester af 
60 pesticider. Rådet er på nuværende tidpunkt ved at tage stilling til for­
slagene. 
3. Lovgivning vedrørende kræftfremkaldende stoffer 
Jf. Aktion 7-10 
- 6 -
II.B. Forebyggende arbejde, hvortil der via programmet ydea støtte 
II.B.l. Forebyggelse af tobaksrygning 
Aktion 1 Støtte til projekter af interesse på europæisk plan vedrørende 
forebyggelse af tobaksrygning, navnlig blandt en række målgrup­
per som f.eks. unge, kvinder, undervisningspersonale og sundheds­
personale . 
Det forebyggende arbejde i forbindelse med tobaksrygning, som Kommissionen 
støttede økonomisk, vedrørte i 1992 gennemførelsen af en række pilotforsøg og 
udveksling af erfaringer inden for rammerne af de net, der blev etableret på 
fællesskabsplan i 1990 og 1991. 
Nettet af ikke-ryger-byer (Empoli, Besançon, Toledo og Namur), der blev 
etableret i 1990. Der er blevet iværksat et lignende forsøg i 1992 i 
Royan (Frankrig). Nettet bliver i 1993 muligvis udvidet til også at 
omfatte Luxembourg. 
Det europæiske net af ungdomsklubber for ikke-rygere, "smoke-busters", 
som blev etableret i 1991 (Det Forenede Kongerige, Frankrig, Belgien, 
Spanien og Portugal). Der er i 1993 planlagt en europæisk konference med 
henblik på at evaluere de opnåede erfaringer. 
Styrkelse af pilotforsøgene med sundhedsundervisning og forebyggelse af 
tobaksrygning i skolerne, der blev iværksat i 1991 i bl.a. Frankrig, 
Spanien, Belgien og Portugal. Der blev i 1992 etableret et net mellem 
fire lande med henblik på at gennemføre en fælles undervisningsprotokol; 
koordineringen heraf forestås af et forebyggelsescenter, "Epidaure", i 
Montpellier (Frankrig). Der er i 1992 blevet iværksat en række nye 
pilotforsøg i Tyskland, Danmark, Grækenland og Irland. 
Koordinering af informationskampagnen om forebyggelse af tobaksrygning på 
fælleskabsplan med bistand fra kontoret for foranstaltninger vedrørende 
og informering om forebyggelse af tobaksrygning (BASP). Kontoret 
offentliggjorde og videreformidlede i 1992 fire informationsbulletiner 
(kvartalspublikation) og tre monografier om tobaksrygning på 
arbejdspladsen, tobaksrygning og forsikring samt beskatning af 
tobaksvarer. 
Tilrettelæggelse af internationale møder, navnlig den 9. verdens­
konference om tobak og sundhed, der vil blive afholdt i Paris i 1994. Der 
er blevet afholdt et seminar i London (november 1992), som bl.a. gjorde 
det muligt at vise den rolle prispolitikken og beskatningsbestemmelserne 
spiller, når man skal mindske efterspørgslen efter og måske forbruget af 
tobak på lang sigt. 
Endvidere er der i Frankrig og Spanien blevet finansieret en række punkt­
aktioner, der var rettet mod særlige målgrupper som f.eks. gravide kvinder. 
Aktion 2 Støtte til pilotprojekter med henblik på at undervise lærere og 
sundhedspersonale i metoder til tobaksafvænning 
I Belgien, Grækenland, Frankrig, Portugal og Det Forenede Kongerige er der 
blevet gennemført en række informationskampagner til fordel for tobakafvæn­
ningscentre . 
Endvidere har en gruppe repræsentanter for de praktiserende lægers organisa­
tioner i Fællesskabet bl.a. arbejdet på at tilrettelægge og bestemme 
indholdet af et europæisk kollokvium vedrørende emnet praktiserende læger og 
- 7 -
forebyggelse af tobaksrygning, der finder sted i 1993. 
Resultaterne af en komparativ undersøgelse af, hvor effektive de forskellige 
metoder, der anvendes i forbindelse med tobaksafvænning, er, og som blev 
gennemført af en gruppe europæiske eksperter med bistand fra "European School 
of Oncology" (ESO) i 1992, vil i 1993 blive videreformidlet til sundheds­
personalet i medlemsstaterne. 
Flere af de projekter, der har til formål at forebygge tobaksrygning i 
skolerne, og som fik økonomisk støtte i 1992, indeholdt en særlig del, der er 
rettet mod lærerne, og som skal sikre, at de bliver undervist i forebyggelse 
af tobaksrygning og tobaksafvænning (Tyskland, Danmark, Spanien og Portugal). 
Aktion 3 Støtte til nyskabende oplysningskampagner med henblik på at 
forebygge tobaksrygning i offentligheden generelt og på arbejds­
pladserne . 
Der blev i 1992 gennemført to opinionsundersøgelser på fællesskabsplan. De 
vedrørte evalueringen af virkningerne af informationskampagnerne i befolknin­
gen. Resultaterne heraf er blevet udsendt i medlemsstaterne. De viser bl.a. 
med visse mindre forskelle fra land til land, at en stor del af de adspurgte 
ville kunne acceptere begrænsninger i mulighederne for at ryge i lokaler med 
offentlig adgang og på arbejdspladsen. 
I forbindelse med Det Europæiske Arbejdsmiljøår er der blevet gennemført en 
række informationskampagner, der bl.a. vedrørte indretningen af særlige ikke-
rygerområder på arbejdspladsen; der er i 1992 blevet ydet økonomisk støtte 
til 14 aktioner med henblik på at forebygge tobaksrygning på arbejdspladsen i 
Belgien, Tyskland, Danmark, Spanien, Frankrig, Grækenland, Portugal og Det 
Forenede Kongerige. 
Kommissionen og de i Programmet "Europa mod Kræft" involverede deltog den 
31. maj 1992 aktivt i WHO's internationale røgfrie dag. Der blev gennemført 
en række informationskampagner (uddeling af foldere, pressekonferencer, 
fælles erklæringer etc.) i medlemsstaterne og i Fællesskabets pavillon på 
Verdensudstillingen i Sevilla. 
Aktion 4 Finansiering af en undersøgelse af mulighederne for omstilling af 
tobaksproduktionen 
I forbindelse med den fælles landbrugspolitik på tobaksområdet er der i 1992 
blevet truffet en række foranstaltninger med henblik på en reform af denne 
(jf. punkt II.A.l.f.). 
Sammen med generaldirektoratet for landbrug vil der via programmet "Europa 
mod Kræft" i 1993 blive ydet økonomisk støtte til gennemførelsen af en 
undersøgelse af mulighederne for at omstille tobaksproduktionen. 
II.B.2. Undersøgelser og forebyggende aktioner vedrørende ernæring (herunder 
alkohol) 
Aktion 5 støtte til undersøgelse af kostvaner og kræft, der skal 
koordineres nøje med Fællesskabets program om lægevidenskabelig 
forskning (meta-analyser, undersøgelser af kontrolpersoner, 
prospektivundersøgelser, undersøgelser af kræftfremkaldende 
stoffer). 
- Prospektivundersøgelsen vedrørende forbindelsen mellem kost, sundhed og 
kræft (EPIC-nettet), der blev lanceret i 1987, og som omfatter syv EF-lande 
- 8 -
(Tyskland, Frankrig, Spanien, Grækenland, Italien, Nederlandene og Det 
Forenede Kongerige) gik i 1992 i fire lande (Frankrig, Spanien, Italien og 
Det Forenede Kongerige) ind i iværksætteIsesfasen og i Tyskland, Nederlandene 
og Grækenland ind i forsøgsfasen. Undersøgelsen, som på nuværende tidspunkt 
omfatter 399.000 personer, der følges i ti år, har til formål at vise sammen­
hængen mellem kost, livsstil og helbredstilstand. Den koordineres af Det 
Internationale Kræftforskningscenter og EF-Kommissionen. Der blev i 1992 
nedsat et styringsudvalg i forbindelse med dette net, og Kræftspecialist­
udvalget har henstillet, at der udpeges en uafhængig ekspert, der hvert år 
fra 1993 skal evaluere, hvor langt man er nået med nettet. 
- Den undersøgelse, der blev iværksat i 1991 med henblik på at forebygge 
forekomsten af og stigningen i antallet af godartede tumorer i tyktarmen, gik 
i 1992 ind i udviklingsfasen (rekruttering af 1000 patienter). Ni EF-lande 
deltager i undersøgelsen, der koordineres af "European Organization for 
Cooperation in Cancer Prevention Studies" (ECP) og EF-Kommissionen. Formålet 
med undersøgelsen er at evaluere virkningen af kalcium og fibre i kosten på 
dannelsen af, væksten i og forebyggelsen af denne type tumor. 
- Der blev i 1992 iværksat fire undersøgelser (Nederlandene, Grækenland og 
Det Forenede Kongerige) med henblik på at iagttage forbindelsen mellem kost 
og brystkræft. Resultaterne heraf forventes at foreligge i 1993. 
Aktion 6 Formulering og formidling af ernæringsmæssige råd for bedre at 
forebygge kræftsygdomme 
Konklusionerne af de undersøgelser, der allerede er blevet finansieret via 
programmet "Europa mod Kræft", samt de seneste videnskabelige oplysninger gør 
det ikke muligt at ændre på henstillingerne i Den Europæiske Kræftkodeks. 
II.B.3. Forebyggende aktioner vedrørende kræftfremkaldende stoffer 
Aktion 7 
og 8 Videreførelse af samtlige foranstaltninger på fællesskabsplan til 
beskyttelse mod ioniserede stråling. 
Støtte til komparativundersøgelser af interesse på europæisk plan 
med henblik på at opnå en forbedret beskyttelse mod ultraviolet 
stråling. 
På det lovgivningsmæssige område blev direktiv 92/3/EURATOM om overvågning af 
og kontrol med overførsel af radioaktivt affald mellem medlemsstaterne samt 
ind i og ud af Fællesskabet (EFT L 35 af 12.02.1992) vedtaget den 3. februar 
1992. 
Fællesskabets aktioner uden for lovgivningsområdet, som hovedsageligt har til 
formål at informere offentligheden om beskyttelse mod ioniserende stråling, 
der blev iværksat i 1991, blev videreført i 1992. 
Den 23. december 1992 godkendte Kommissionen et forslag til Rådets direktiv 
om mindsteforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejds­
tagernes udsættelse for risici på grund af fysiske påvirkninger; forslaget er 
baseret på artikel 118 Ai EøF-Traktaten. Direktivforslagets anvendelses­
område omfatter bl.a. elektriske og magnetiske felter og kombinationer heraf 
med en frekvens på under eller lig med 3,1015 Hertz (bølgelængder på 100 
nanometer eller mere). Direktivforslaget vil bidrage til en øget beskyttelse 
mod ultraviolet stråling. 
Der er via programmet "Europa mod Kræft" blevet ydet økonomisk støtte til to 
undersøgelser vedrørende beskyttelse mod ultraviolet stråling: en under­
søgelse med deltagelse af flere centre og kontrolpersoner vedrørende årsagen 
til hudcarcinomer (Italien) og en undersøgelse af salpetersyres og frie 
- 9 -
iltede radikalers rolle i forbindelse med læsioner, der skyldes ultraviolet 
stråling. 
Aktion 9 Støtte til europæiske undersøgelser af visse kemiske stoffers 
mulige kræftfremkaldende virkninger. 
Kommissionen har i 1992 ydet økonomisk støtte til flere undersøgelser på 
dette område: 
- En evaluering af de farer, der er forbundet med visse former for arbejde i 
træ-, læder- og papirindustrien, som Det Internationale Kræftforskningscenter 
er blevet anmodet om at foretage; en undersøgelse af risiciene i biologiske 
laboratorier. 
- En undersøgelse vedrørende farerne ved at anvende pesticider i drivhuse, 
som gennemføres på et græsk universitet. 
- En undersøgelse med deltagelse af Frankrigs, Italiens og Spaniens el-
industri med henblik på at evaluere de særlige risici, der er forbundet med 
elektromagnetiske felter. 
- Der er fortsat blevet ydet teknisk bistand til sekretariatet for det 
europæiske panel af patienter med mesoteliom. 
Endvidere har Kommissionen i 1992 finansieret tre undersøgelser vedrørende 
den mulige kræftrisiko ved perorale antikonceptiva, eksponering for dioxin, 
organiske opløsningsmidler og pesticider og deres indflydelse på kræftsyg­
domme i lymfesystemet og det hæmatopoietiske system. 
Der er ligeledes blevet finansieret tre andre epidemiologiske undersøgelser 
vedrørende nyrecarcinomer, hudcarcinomer og forekomsten af arbejdsbetingede 
kræftsygdomme, som indirekte kan skyldes en række farer ved eksponering for 
kemiske stoffer. 
Inden for rammerne af EKSF's 5. lægevidenskabelige program er der ved at 
blive gennemført tretten forskningsprojekter på området påvisning og 
forebyggelse af erhvervsbetinget kræft i kul- og stålindustrien. Projekterne 
vedrører navnlig farerne ved genotoksiske kemiske stoffer, aromatisk carbon-
hybrid, herunder benzol, og silicium. 
Aktion 10 Fortsættelse af klassificeringen og mærkningen på europæisk plan 
af kræftfremkaldende stoffer og af oplysningskampagnen ved hjælp 
af årlige specialpublikationer 
Direktivet om klassificering og mærkning af farlige stoffer (67/548/EØF) blev 
i 1992 ændret i forbindelse med den 19. tilpasning til den tekniske udvikling 
(bilag 1 til direktivet), som omfatter 20 nye stoffer; et nyt stof i kategori 
1, 14 nye stoffer i kategori 2 og 5 nye stoffer i kategori 3. 
Følgende risikosætninger gælder for den første og den anden kategori af 
stoffer: R 45 "Kan fremkalde kræft" og for den tredje kategori: R 40: "Mulig­
hed for varig skade på helbredet". 
II.B.4. Gennemførelse af forebyggende aktioner via informering af offentlig­
heden 
Aktion 11 Eventuel ajourføring af Den Europæiske Kræftkodeks 
Kræftspecialistudvalget undersøgte i 1992, om det ville være hensigtsmæssigt 
at ajourføre Den Europæiske Kræftkodeks. Udvalget fandt, at de ti 
henstillinger heri videnskabeligt set fortsat er aktuelle, og at de fortsat 
skal anvendes som referenceramme for programmet "Europa mod Kræft" i 
forbindelse med enhver form for informering til offentligheden. 
10 -
Aktion 12 Nye europæiske oplysningskampagner om kræft, der forsøges 
gennemført i anden uge i oktober. I den forbindelse skal 
offentlige og private tv-stationer opfordres til gratis at sende 
spots om bekæmpelse af kræft. 
Temaet for den femte europæiske kræftuge den 12.-18. oktober 1992 var fore­
byggelse af kræft og sundhedsfremmende foranstaltninger på arbejdspladsen. 
Den udgjorde et supplement til de aktioner, der er blevet gennemført i 
forbindelse med Det Europæiske Arbejdsmiljøår. De i programmet "Europa mod 
Kræft" involverede videreformidlede budskabet "Lad os også arbejde for vores 
sundhed" til den brede offentlighed i medlemsstaterne ved hjælp af plakater 
(32.000) og foldere (2.700.000), der blev fremstillet med støtte fra 
programmet. Der blev i alt gennemført 27 aktioner i medlemsstaterne, hvortil 
der via programmet "Europa mod Kræft" blev ydet økonomisk støtte; aktionerne, 
der blev gennemført i forbindelse med et fremstød for sundhed (pressekonfe­
rencer, seminarer etc.), vedrørte beskyttelse af arbejdstagere i virksom­
heder mod farerne ved de vigtigste kræftfremkaldende stoffer. 
De sædvanlige deltagere i programmet "Europa mod Kræft" (organisationer og 
foreninger til bekæmpelse af kræft) samt virksomheder og fagforeninger bidrog 
i høj grad til gennemførelsen af aktionerne på fællesskabsplan og i medlems­
staterne . 
For at forbedre de metoder, der anvendes til den videnskabelige evaluering af 
virkningerne af informationskampagnerne i forbindelse med den europæiske 
kræftuge, har de forskellige organisationer til bekæmpelse af kræft foretaget 
en række overvejelser herom sammen med de nationale deltagere i programmet 
"Europa mod Kræft". Deres konklusioner vil blive offentliggjort i 1993. 
Der blev i 1992 gennemført en feasibility-undersøgelse af de mulige 
virkninger af en informationskampagne på fællesskabsplan der skulle 
gennemføres i samarbejde med de offentlige og private tv-stationer, og som 
skulle baseres på gratis spots om emnet kræftbekæmpelse. Resultaterne heraf 
viser, at en sådan aktion ville få beskeden virkning og være meget dyr på 
grund af de mange forskellige sprog og kulturer i Fællesskabet, og at det 
ville være mere effektivt med en europæisk informationsbulletin på video samt 
en pressemeddelelse gennem medierne til de berørte fagfolk i medlemsstaterne. 
Denne mulighed vil blive undersøgt i 1993. 
Aktion 13 Fremstilling af europæiske informationsmoduler om forebyggelse 
af, screening for og behandling af kræftsygdomme, som vil kunne 
tilpasses de nationale behov. 
De vigtigste informationsdokumenter om forebyggelse af kræft og sundhedsfrem­
mende foranstaltninger på arbejdspladsen, der blev udarbejdet inden for 
rammerne af programmet "Europa mod Kræft" i forbindelse med den europæiske 
kræftuge i 1992, blev anvendt til gennemførelsen af en række informations­
projekter sammen med de på nationalt plan involverede; Kommissionen ydede 
økonomisk støtte til projekterne, der var rettet mod voksne på arbejdspladsen 
i medlemsstaterne. 
Aktion 14 Udbredelse af kendskabet til Den Europæiske Kræftkodeks i offent­
ligheden via de i handlingsplanen involverede. 
De nationale deltagere i programmet "Europa mod Kræft" har som de tidligere 
år fortsat deltaget i formidlingen af Den Europæiske Kræftkodeks i offentlig­
heden. I den forbindelse blev der i 1992 gennemført en bevidstgørelses­
kampagne i offentligheden, som vedrørte farerne ved overdreven soldyrkelse, 
og som bl.a. var baseret på resultaterne af en EF-undersøgelse fra 1992, der 
vedrørte "Europæerne og solen - Opfattelse - Holdning - Adfærd", og som blev 
- 11 -
offentliggjort i juni 1992 (pressemeddelelse og -konference). Det fremgår af 
samme undersøgelse, at EF-borgernes kendskab til Den Europæiske Kræftkodeks i 
visse lande er vokset, mens det i andre er forblevet på samme niveau (1988-
1992) (jf. diagrammet side 22). 
Aktion 15 Støtte til banebrydende oplysningskampagner om forebyggelse af 
kræft henvendt til særlige målgrupper. 
Der er blevet foretaget en opprioritering af finansieringen af aktioner, der 
har til formål at påvirke og informere en række støttegrupper for derved mere 
effektivt at få budskaberne om kræftforebyggelse igennem hos visse målgrupper 
i medlemsstaterne, støttegrupperne består af sundhedspersonale, kvinder, 
studerende og sportsteam, som, når de er blevet informeret, har deltaget i 
arbejdet med at formidle budskaberne om kræftforebyggelse til den brede 
offentlighed og på arbejdspladserne (Belgien, Grækenland, Irland, Portugal, 
Frankrig og Det Forenede Kongerige). 
Gruppen af repræsentanter for de praktiserende lægers organisationer i 
Fællesskabet udarbejdede i 1992 en brochure, der forklarede det videnskabe­
lige grundlag for hvert af rådene i Den Europæiske Kræftkodeks; brochuren 
forventes i 1993 at blive sendt til bl.a. alle praktiserende læger i Tysk­
land, Grækenland, Irland, Portugal og Det Forenede Kongerige. 
Aktion 16 Informering af arbejdstagerne og navnlig indvandrerne om 
bekæmpelse af erhvervsbetingede kræftsygdomme inden for rammerne 
af de eksisterende fællesskabsdirektiver. 
Der er på initiativ af de nationale deltagere i programmet "Europa mod Kræft" 
blevet gennemført ti aktioner af denne type i syv medlemsstater. De havde til 
formål at gennemføre kampagner om ikke kun de særlige kræftrisici på arbejds­
pladsen, men også om risiciene ved tobaksrygning, en ikke-alsidig kost og 
overdreven soldyrkelse. Aktionerne blev gennemført inden for rammerne af Det 
Europæiske Arbejdsmiljøår. 
II.B.5. Gennemførelse af forebyggende aktioner via sundhedsundervisningen 
Konklusionerne i forbindelse med sundhedsundervisningen blev vedtaget af 
Rådet (sundhedsministrene) (92/C 326/02) 13. november 1992 på basis af 
rapporten fra Kommissionen om indførelsen af Rådets 
(undervisningsministrenes) beslutninger af 23. november 1988 angående 
sundhedsundervisning i skolerne (EFT C3, 5.1.1989). Rådet opfordre med disse 
konklusioner Kommissionen til at udvikle aktiviteter stilet mod nye 
specifikke målgrupper of i nye interventionsrammer i tæt samarbeide med 
sundheds- og undervisningsmyndighederne i medlemslandene. Konklusionerne om 
sundhedsundervisning i skolerne (92/C 336/07) blev vedtaget af Rådet 
(undervisningsministrene) 27. november 1992 på basis af den ovenfor nævnte 
Kommissionsrapport. Rådet opfordre med disse konklusioner Kommissionen til 
at følge op på indførelsen af beslutningerne fra 23. november 1988. 
Aktion 17 Støtte til at informere og bevidstgøre lærerpersonalet om Den 
Europæiske Kræftkodeks. 
Der er i 1992 med støtte fra Kommissionen blevet gennemført en række 
nationale informationskampagner i flere lande (Belgien, Spanien og Luxem­
bourg) vedrørende henstillingerne fra den første europæiske konference om 
sundhedsundervisning og kræftforebyggelse i skolerne (Dublin, februar 1990) 
for derved at bevidstgøre lærerpersonalet om kræftforebyggelse og formidling 
af effektive budskaber om Den Europæiske Kræftkodeks. 
I alt ti lande i Fælleskabet har siden konferencen i Dublin afholdt en 
national konference. I Grækenland, Spanien, Italien og Portugal er der 
- 12 -
endvidere blevet afholdt en række uddannelsesseminarer (grundlæggende eller 
videregående) for dem, der skal undervise i kræftforbyggelse. 
Konklusionerne fra den arbejdsgruppe af eksperter i sundhedsundervisning i 
skolerne i medlemsstaterne, der blev nedsat i forbindelse med programmet 
"Europa mod Kræft" for at få gennemført henstillingerne fra konferencen i 
Dublin, er blevet godkendt af underudvalget "Sundhedsundervisning". De 
omfatter en vejledning, der er henvendt til lærerne, og som skal bruges i 
forbindelse med sundhedsundervisningen og kræftforebyggelsen i skolerne på 
primærtrinnet; vejledningen blev sendt til medlemsstaterne i januar 1993. i 
konklusionerne fremsættes endvidere forslag om fremstilling af en plakat og 
en brochure, der er henvendt til lærerne på sekundærtrinnet. Flere 
medlemsstater har meddelt, at de har til hensigt at udsende konklusionerne i 
1993 i forbindelse med en bevidstgørelseskampagne (Belgien, Danmark, Spanien, 
Nederlandene og Portugal). 
Aktion 18 Formidling af europæisk undervisningsmateriale til brug i sund­
hedsundervisningen . 
I 1992 udarbejdede arbejdsgruppen af eksperter i uddannelse af lærere i 
sundhedsundervisning i medlemsstaterne et charter vedrørende minimumspro-
grammet for uddannelse af lærere i sundhedsundervisning og kræftforebyggelse. 
Dette dokument blev i forbindelse med et europæisk seminar i Rotterdam i 
november 1992 uddelt til lærernes undervisere i de tolv medlemsstater. 
Tyskland, Danmark, Irland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige gik i 1992 
sammen om at udarbejde undervisningsmateriale vedrørende forebyggelse af hud­
kræft som følge af overdreven soldyrkelse; materialet er henvendt til nord­
europæiske elever på primærtrinnet. 
I oktober 1992 blev den første europæiske festival om sundhedsundervisning 
ved hjælp af audiovisuelt udstyr afholdt i Royan (Frankrig); den blev støttet 
af Kommissionen, som også deltog. Blandt de vigtigste temaer var tobak, kost 
og alkohol. Der blev vedtaget en række henstillinger, som var rettet mod 
Kommissionen og medlemsstaterne, og som bl.a. vedrørte de midler, der vil 
gøre det muligt at forbedre kvaliteten af det audiovisuelle materiale og 
sikre en effektiv udnyttelse heraf. Henstillingerne er blevet uddelt til de 
nationale deltagere i programmet "Europa mod Kræft". 
Den undervisningspakke "Dig og tobakken" (video og undervisningsvejledning), 
der blev fremstillet i 1991 på fællesskabsplan, er i 1992 blevet sendt til 
medlemsstaterne i forbindelse med et pilotforsøg med at evaluere virkningerne 
heraf blandt et udsnit af skoler på sekundærtrinnet. Konklusionen heraf 
forventes at foreligge i 1993. 
Aktion 19 Pilotforsøg med at udbrede kendskabet til Den Europæiske Kræft­
kodeks blandt unge skal fremmes. 
Der blev i 1992 ydet støtte til en række pilotforsøg med sundhedsundervisning 
i skolerne, som skal være med til fremme rådene fra Den Europæiske Kræft­
kodeks blandt unge i Tyskland, Belgien, Spanien, Frankrig og Luxembourg. I 
1992 iværksatte Frankrig, Portugal, Grækenland, Spanien og Italien et fælles 
projekt, der har til formål at foreslå en metode til evaluering af de 
kampagner, der har til formål at bevidstgøre de unge om emnerne bag Den 
Europæiske Kræftkodeks; resultaterne heraf forventes at foreligge i 1993. 
Aktion 20 Elever skal i skolen motiveres til at ændre kostvaner og i 
særdeleshed til at spise frugt og grønsager i frikvarterne og ved 
måltiderne. 
Der er i 1992 blevet gjort en særlig indsats for at udbedre de mangler ved 
- 13 -
iværksættelsen af denne højtprioriterede aktion, der blev påpeget i 
beretningen om gennemførelsen af programmet "Europa mod Kræft" i 1991. Der 
blev i april 1992 udsendt et notat til medlemsstaternes repræsentanter, der 
holdt møde i underudvalget "Sundhedsundervisning", og andre involverede, der 
holdt møde i de nationale koordineringsudvalg for at få iværksat en række 
aktioner vedrørende ernæringslære. 
Endvidere er medlemsstaterne blevet informeret om de på fællesskabsplan 
planlagte bestemmelser om det overskud af frugt og grønsager, der er blevet 
fjernet fra markedet, og som vil kunne uddeles gratis på skolerne (Rådets 
forordning af 18.05.1972 - EØF nr. 1035/72). 
Informationskampagnen har navnlig betydet en mærkbar stigning i antallet af 
ansøgninger om støtte fra programmet "Europa mod Kræft" ved udgangen af 1992 
i forbindelse med første ansøgningsrunde i 1993, nemlig 17 i stedet for 13 i 
hele finansåret 1992. 
I oktober 1992 blev der afholdt et europæisk seminar vedrørende ernæringslære 
(Lagonissi, Grækenland), som gjorde det muligt at fremme udvekslingen af 
erfaringer mellem lærernes undervisere i medlemsstaterne, som er interesseret 
i gennemførelsen af pilotforsøg på området ernæringslære. I 1992 er der 
endvidere blevet ydet støttet til en række pilotforsøg med ernæringslære i 
Tyskland, Grækenland og Portugal. 
III. AKTIONER VEDRØRENDE SUNDHEDSPERSONALETS UDDANNELSE I KRÆFTSYGDOMME, 
DER STØTTES VIA PROGRAMMET "EUROPA MOD KRÆFT» 
Aktion 21 Støtte til afholdelse af nationale eller regionale møder med 
henblik på at få rådene i Den Europæiske Kræftkodeks fra 1989 til 
i højere grad at præge den del af sundhedspersonalets grund­
læggende uddannelse, der vedrører kræftsygdomme. 
I forbindelse med indsatsen for at fremme rådene i Den Europæiske Kræftkodeks 
fra 1989 er der med støtte fra programmet "Europa mod Kræft" blevet afholdt 
en række konferencer om sygeplejeskernes uddannelse i onkologi i Belgien, Det 
Forenede Kongerige, Frankrig og Spanien. Italien og Grækenland har planlagt 
at afholde lignende konferencer i 1993. 
Der blev i oktober 1992 afholdt en national konference om tandlægernes 
uddannelse i kræftsygdomme i Italien. 
Aktion 22 støtte til etablering af tre europæiske pilotnet for lægeviden­
skabelige fakulteter, sygeplejeskoler og tandlægehøjskoler, ved 
hjælp af hvilke henstillingerne fra 1988 fra de tre europæiske 
rådgivende udvalg vedrørende sundhedspersonalets udddannelse på 
kræftområdet skal gennemføres. 
Sygeplejeskernes uddannelse 
I 1992 blev der via programmet "Europa mod Kræft" ydet støtte til det 
europæiske pilotnet vedrørende sygeplejeskernes videre- og efteruddannelse i 
kræftsygdomme, der blev etableret i 1991. Kurserne er baseret på de henstil­
linger, der blev vedtaget på den europæiske konference om sygeplejeskernes 
videre- og efteruddannelse i kræftsygdomme, der blev afholdt i London i 
januar 1991 (dok. V-604/91/9EC). Belgien, Danmark, Tyskland, Grækenland, 
Irland og Portugal har i den forbindelse i 1992 gennemført en række pilot­
projekter på uddannelsesområdet. Sverige har gennemført et lignende projekt. 
I Frankrig, Spanien og Portugal er man på nuværende tidspunkt ved at se 
nærmere på et fælles initiativ med henblik på at fastsætte et fælles mindste­
program for sygeplejeskers videre- og efteruddannelse. 
14 -
De praktiserende lægers uddannelse 
I september 1992 blev der i Antwerpen (Belgien) i samarbejde med "European 
School of Oncology" (ESO) afholdt et europæisk seminar om de praktiserende 
lægers særlige uddannelse i kræftsygdomme for derved at etablere et europæisk 
net af forsøgsuddannelser i de tolv medlemsstater og Sverige. Nettet skal 
baseres på henstillingerne fra den europæiske konference om de praktiserende 
lægers uddannelse i kræftsygdomme, der blev afholdt i København i juni 1991. 
Henstillingerne (dok V-1310/91/9EC) er i september 1992 blevet sendt til 
regeringerne og de praktiserende lægers vigtigste organisationer i medlems­
staterne . 
Tandlægernes uddannelse 
Der er i 1992 blevet ydet økonomisk støtte til to pilotprojekter vedrørende 
tandlægernes uddannelse i onkologi i Italien og Portugal. Endvidere er der 
inden for rammerne af programmet "Europa mod Kræft" blevet afholdt et første 
møde i juni 1992 med henblik på at planlægge etableringen af et europæisk net 
af tandlægefakulteter/-højskoler; repræsentanter fra tandlægefakulteterne/-
højskolerne i Belgien, Danmark, Grækenland, Italien, Spanien, Irland og 
Frankrig deltog i mødet. Der er blevet gennemført en rundspørge blandt 
samtlige tandlægefakulteter/-højskoler i Fællesskabet; 64 af dem har vist 
interesse for iværksættelsen af uddannelsesaktioner, der er baseret på de 
henstillinger, der blev vedtaget på den europæiske konference om de tandlæge­
studerendes uddannelse i onkologi i København i oktober 1991 (DOK V-
241/91/9EC). Dette dokument er blevet sendt til medlemsstaterne i 1992. 
Aktion 23 Der skal satses mere på uddannelse af kræftforskere. 
Der blev i 1992 udvalgt 12 projekter på dette område. 
- Tre græske projekter vedrørede sygeplejeskers uddannelse fik økonomisk 
støtte fra Kommissionen. 
- Der er blevet udvalgt flere projekter vedrørende de praktiserende lægers 
uddannelse: de praktiserende lægers uddannelse i onkologi generelt (Portugal, 
Spanien, Grækenland og Belgien), uddannelse i livmoderhalskræft i Portugal og 
uddannelse af de praktiserende lægers lærere i onkologi i Italien og 
Portugal. 
Aktion 24 Støtte til at give sundhedspersonalet mulighed for at rejse til 
andre medlemsstater for derved at forbedre deres specialuddan­
nelse i kræftsygdomme. 
Der er i 1992 via programmet "Europa mod kræft" blevet uddelt 150 stipendier 
i forbindelse med uddannelser i onkologi (50 til sygeplejesker og 100 til 
læger). 
- Sygeplejeskernes mobilitet: sygeplejeskolen ved "Université Libre de 
Bruxelles" har uddelt 20 stipendier i forbindelse med uddannelser i centre, 
der er specialiseret i onkologi, bl.a. i Paris, London, Amsterdam og Milano. 
Endvidere har "European Oncology Nursing Society" (EONS) uddelt 30 stipendier 
i Det Forenede Kongerige, Irland og Nederlandene til sygeplejesker fra 
medlemsstaterne (2-3 deltagere fra hvert land). 
- Lægernes mobilitet: Det europæiske institut for onkologi i Milano har 
uddelt 40 stipendier til speciallæger, der underviser i medlemsstaterne, 
således at de kunne deltage i europæiske seminarer om leukæmi, tyktarms- og 
endetarmskræft samt brystkræft. 
- 15 -
Det europæiske institut for hæmatologi har i 1992 uddelt 35 stipendier til 
speciallæger og forskere til uddannelsesophold. 
Det europæiske selskab for strålebehandling og onkologi har uddelt 25 
stipendier til en række specialister i radioterapi, som derved har kunnet 
deltage i det første europæiske videregående uddannelseskursus i stråle­
behandling. 
Aktion 25 Indsamling og udveksling af undervisningsmateriale med henblik på 
uddannelse af sundhedspersonale. 
Der er via programmet "Europa mod Kræft" blevet ydet støtte til to aktioner 
på dette område. Den ene havde til formål at evaluere et uddannelsesprogram 
på cd-video for læger og sygeplejesker i fire medlemsstater (Det Forenede 
Kongerige, Tyskland, Nederlandene og Portugal); der var via programmet 
"Europa mod Kræft" siden 1990 blevet ydet økonomisk støtte til udarbejdelsen 
af uddannelsesprogrammet. Projektet blev ledet af "Medical College" og Saint 
Bartholomew-hospitalet i London. 
"Open University" (Det Forenede Kongerige) begyndte i 1992 at udsende to 
erhvervsfaglige uddannelseskurser som fjernstudium ved hjælp af forskellige 
medier; deres titel var "At mindske risiciene for kræft", og de var henvendt 
til dels sundhedspersonalet og dels lærerne og befolkningen generelt. 
Aktion 26 Udveksling af erfaringer og støtte til afholdelse af europæiske 
seminarer om sundhedspersonalets efteruddannelse. 
I 1992 er der via programmet "Europa mod Kræft" blevet ydet økonomisk støtte 
til otte aktioner på dette område, hvoraf de seks vedrører hele Fællesskabet. 
Det europæiske center for pædiatrisk onkologi (Italien) har i forbindelse med 
etableringen af et europæisk net afholdt et kursus i pædiatrisk onkologi og 
haemat-rtl nai frir avaenlpieokør. hæmatologi for sygeplejesker. 
På området uddannelse af specialister er der via programmet "Europa mod 
Kræft" blevet ydet støtte til afholdelsen af tre kollokvier for specialister: 
to i Grækenland (mastologi og lungekræft) og et i Frankrig (Société Française 
de Sénologie om ikke-palpable anomalier i brystet). 
Man har i forbindelse med flere seminarer i 1992 (Danmark og Tyskland) 
udviklet og afprøvet et europæisk program for videre- og efteruddannelse af 
læger og laboratorieteknikere inden for diagnostisk cytologi i forbindelse 
med livmoderhalskræft, som blev koordineret af St Mary's Hospital (London); 
der er siden 1990 blevet ydet økonomisk støtte til dette arbejde. Programmet 
har til formål at forbedre disse personalegruppers praksis i forbindelse med 
påvisning af livmoderhalskræft. Programmet vil blive videreformidlet i 
forbindelse med en europæisk konference i 1993. 
"European Organisation for Research and Treatment of Cancer" (EORTC) har 
sammen med eksperter fra Belgien, Italien, Frankrig, Nederlandene, Det 
Forenede Kongerige og Sverige foretaget en række overvejelser vedrørende 
iværksættelsen af et fælleseuropæisk uddannelsesprogram for speciallæger 
inden for strålebehandling og for teknikere og sygeplejesker, der arbejder i 
strålebehandlingsafdelingerne. 
Aktion 27 Udveksling af erfaringer mellem medlemsstaterne vedrørende 
smertestillende behandlinger og fortsatte palliativbehandlinger 
samt sundhedspersonalets rolle. 
Ad hoc-gruppen af europæiske eksperter fremlagde konklusionerne af deres 
- 16 -
arbejde vedrørende palliativbehandlinger for Kræftspecialistudvalget, som 
godkendte dem i oktober 1992 i London. I konklusionerne lægges der vægt på, 
at det er nødvendigt at forbedre sundhedspersonalets uddannelse inden for 
palliativbehandlinger. 
Konklusionerne af en europæisk rundspørge, der blev gennemført i forbindelse 
med programmet "Europa mod Kræft" blev fremlagt på en europæisk konference i 
London (november 1992). Det understreges heri, at det er nødvendigt at fremme 
palliativbehandlinger til fordel for kræftsyge. 
Der er i 1992 blevet afholdt to møder på fællesskabsplan, hvortil der blev 
ydet støtte via programmet "Europa mod Kræft", og som har gjort det muligt at 
fremme udvekslingen af erfaringer mellem medlemsstaterne på området 
palliativbehandlinger (Bruxelles) og behandling af kroniske smerter hos 
patienter med kræft på et fremskredent stadium (Montpellier, Frankrig). 
Endvidere iværksatte man det forberedende arbejde i forbindelse med mødet 
angående mulighederne for at udarbejde et europæisk uddannelsesprogram 
vedrørende palliativbehandlinger for læger, der er planlagt i 1993. 
IV. UNDERSØGELSER SAMT SCREENING FOR OG REGISTRERING AF KRÆFTSYGDOMME, 
DER STØTTES AF PROGRAMMET "EUROPA MOD KRÆFT" 
Aktion 28 Fortsættelse af komparativundersøgelserne med henblik på at 
forbedre tilrettelæggelsen af programmerne for screening for 
kræftsygdomme. 
Der er i 1992 via programmet "Europa mod Kræft" blevet ydet økonomisk støtte 
til tre undersøgelser, som havde til formål at højne deltagelsesprocenten i 
forbindelse med screening for brystkræft og kvaliteten af screeningen samt 
evaluere forholdet mellem omkostninger og effektivitet i forbindelse med 
regionalprogrammerne i Grækenland og Frankrig. 
Der er blevet gennemført et lignende projekt i Italien vedrørende screening 
for livmoderhalskræft. Resultaterne af denne undersøgelse vil foreligge i 
1993. 
De europæiske henstillinger om kvalitetssikring af mammografiundersøgelser 
til klinisk brug, som en gruppe internationale eksperter opstillede i 1991, 
blev i 1992 ajourført på det tekniske plan, således at der heri også blev 
taget hensyn til kvalitetssikring af strålebehandlingsudstyret. 
Henstillingerne vil være indeholdt i en publikation, som Kommisionen udsender 
i medlemsstaterne i 1993. Der er i oktober 1992 blevet afholdt et europæisk 
møde for at sikre, at de radiologer, der deltager i det europæiske net af 
pilotforsøg med screening for brystkræft, tolker mammografierne korrekt. Det 
kunne ved mødets afslutning konstateres, at der ikke eksisterer en synlig 
forskel mellem den måde, hvorpå de forskellige radiologer i forsøgscentrene 
tolker mammografierne, og at der var et højt kvalitetsniveau. 
I november 1992 afholdt Utrecht universitet (Nederlandene) et uddannelses­
kursus vedrørende kvalitetssikring af og kvalitetskontrol med diagnostice­
ringen på grundlag af mammografier; kurset var henvendt til 16 radiologer og 
strålebehandlingsteknikere (8 lande i Fællesskabet). 
Aktion 29 Udbygning og videreførelsen af det europæiske net af pilot­
programmer for screening for brystkræft, som skal hjælpe medlems­
staterne ved udformningen af en generel screeningspolitik. 
Den dynamik, der prægede det europæiske net af pilotprogrammer vedrørende 
screening for brystkræft, der blev etableret i 1989, og som omfatter ni 
medlemsstater, fortsatte i 1992. I oktober 1992 blev der i Dublin afholdt et 
europæisk møde for de ansvarlige for forsøgprojekterne. Det blev her klart, 
at det er nødvendigt at forbedre kvalitetssikringen af screeningen, inden 
erfaringerne med forsøgsprojekterne videreformidles på nationalt plan. 
- 17 -
Deltagerne enedes om inden udgangen af 1994 at rette sig efter de europæiske 
henstillinger vedrørende kvalitetsikring af mammografiundersøgelser (jf. 
aktion 28) for derved at nå den ønskede kvalitet. 
Der blev i 1992 iværksat en indledende undersøgelse vedrørende meta-analysen 
af resultaterne fra de syv forsøgscentre, der i mere end to år har været 
involveret i screeningsforsøgene (Belgien, Spanien, Frankrig, Grækenland, 
Irland, Italien og Portugal). Konklusionerne heraf vil blive offentliggjort i 
1993. 
Ud over opfølgningen og evalueringen af nettet har en konsulent under 
programmet "Europa mod Kræft" foretaget en række besøg i marken. 
Aktion 30 Evaluering af de eksisterende programmer for screening for 
livmoderhalskræft samt etablering af et europæisk net af 
regionale eller lokale pilotprogrammer. 
Pilotprogrammerne vedrørende screening for livmoderhalskræft, der blev iværk­
sat i Grækenland, Frankrig og Irland i 1991, blev videreført i 1992. Der er 
endvidere i 1992 blevet udsendt et notat til medlemsstaterne med henblik på i 
1993 at udvide nettet til andre lande i Fællesskabet. Notatet var vedlagt 
kriterierne for, hvorvidt ansøgninger om støtte kan efterkommes; det kræves 
bl.a. heri, at forsøgsprogrammerne er i overensstemmelse med de europæiske 
henstillinger vedrørende kvalitetssikring af screening for livmoderhalskræft. 
Disse henstillinger, der blev fastsat i 1992 af en gruppe europæiske 
eksperter, vil blive udsendt i medlemsstaterne i 1993. 
Aktion 31 Fortsættelse af undersøgelserne med henblik på at evaluere 
programmerne for screening for tyktarms- og endetarmskræft samt 
en eventuel etablering af et europæisk net. 
Resultaterne af en række evalueringer (Frankrig og Det Forenede Kongerige) af 
programmerne for screening for tyktarms- og endetarmkræft ved at undersøge 
faeces for blod, hvortil der via programmet "Europa mod Kræft" er blevet ydet 
økonomisk støtte siden 1988, er blevet forelagt Kræftspecialistudvalget, som 
skal fremkomme med en udtalelse; dette har i en henstilling fra 1992 udtrykt 
forbehold over for denne massescreeningsteknik til brug i forbindelse med 
tyktarms- og endetarmskræft. 
Der blev iværksat endnu en evaluering i 1992, som vedrører undersøgelse af 
faeces for okkult blod ved eller uden brug af sigmoideoskopi. Resultaterne 
heraf forventes at foreligge i 1994. 
Aktion 32 Flere undersøgelser af interesse på europæisk plan med henblik på 
at påvise mulighederne for tidlig diagnosticering af andre 
kræftformer samt at fastslå, hvor effektive disse metoder er. 
I 1992 blev der iværksat en undersøgelse af, hvor effektive metoderne til 
screening for kræft i utérinslimhinden er (Sverige). Resultaterne heraf 
forventes at foreligge i 1994. 
I 1992 forelå resultaterne af den europæiske randomiserede feasibility-
undersøgelse af screening for prostatakræft, som universitetet i henholdsvis 
Antwerpen og Rotterdam har samarbejdet om. Der vil på grundlag heraf i 1993 
blive iværksat en undersøgelse på fællesskabsplan i samarbejde med universi­
tetet i Rotterdam; Kommissionen yder økonomisk støtte hertil. 
Aktion 33 støtte til screeningsprogrammer, der skal gennemføres sammen med 
AIM- og RACE-programmerne, når undersøgelserne på forsøgsbasis 
har givet positive resultater. 
Bordet-instituttet i Bruxelles har i 1992 gennemført en feasibility-under-
søgelse af screening for livmoderhalskræft ved hjælp af cervicografi. 
Resultaterne heraf vil blive forelagt Kræftspecialistudvalget i 1993. 
- 18 -
Aktion 34 Støtte til udveksling af erfaringer vedrørende oprettelse af 
cancerregistre i Fællesskabet og etableringen af et europæisk net 
i samarbejde med Det Internationale Kræftforskningscenter og nøje 
koordineret med AIM- og RACE-programmerne. 
På initiativ af programmet "Europa mod Kræft" og med bistand fra Det 
Internationale Kræftforskningscenter blev der i 1990 etableret et europæisk 
net af cancerregistre. Formålet hermed er at lette udvekslingen af erfarin­
ger med de forskellige registre og navnlig at forbedre mulighederne for at 
sammenligne de indsamlede oplysninger. I 1992 blev der nedsat et opfølgnings­
udvalg, som skal beslutte, hvilke områder der fremover skal prioriteres højt, 
og evaluere de fremskridt, der gøres. I 1992 blev der etableret et europæisk 
system til forvaltning af elektroniske data (EUROCIM-programmet) og 
gennemført en rundspørge blandt cancerregistrene i Fællesskabet om, hvor 
operationelle disse var; resultaterne heraf vil blive offentliggjort i 1993. 
V. UNDERSØGELSER OG AKTIONER VEDRØRENDE BEHANDLING AF KRÆFT 
Aktion 35 
og 36 Evaluering af hvorledes de forskellige knoglemarvsbanker 
fungerer. 
Undersøgelse af mulighederne for et samarbejde mellem knogle-
marvsbankerne og om nødvendigt støtte til det eksisterende 
samarbejde i Europa på området. 
Der er med støtte fra AIM-programmet blevet oprettet en europæisk edb-baseret 
bank med oplysninger om knoglemarvsdonorer og -modtagere (European Marrow 
Donor Informatics System "EMDIS"). Tyskland, Frankrig og Det Forenede 
Kongerige deltager heri. I forbindelse med forsøgsfasen i 1992 enedes delta­
gerne i projektet om, hvorledes programmet skal fastlægges og om betingel­
serne for overførsel af oplysninger, efter at man havde evalueret, hvorledes 
det enkelte center for indsamling af oplysninger fungerede. Den operationelle 
fase indledes i 1993. 
Aktion 37 
og 38 Udveksling af erfaringer vedrørende kontrol med kvaliteten af den 
ydede behandling. 
Opstilling af en ajourført liste over de behandlinger, som det 
internationale videnskabelige samfund anser for hensigtsmæssige. 
Kræftspecialistudvalget har nedsat en arbejdsgruppe i forbindelse med videre­
udviklingen af den del, der vedrører behandling af og kontrol med kvaliteten 
af den ydede behandling. Arbejdsgruppen har til opgave at undersøge 
mulighederne for eventuelt at afholde konferencer på området, at gennemføre 
kvalitetskontrolprogrammer og at fastlægge betingelserne for gennemførelsen 
af disse aktioner, bl.a. gennem uddannelse af sundhedspersonalet. 
De første konklusioner af arbejdsgruppens arbejde vil foreligge i begyndelsen 
af 1993. 
I 1992 blev der på fællesskabsplan iværksat to undersøgelser vedrørende 
henholdsvis stadardiseringen af diagnosticeringen og behandlingen af 
brystkræft og iværksættelsen af programmerne vedrørende kvalitetssikringen af 
strålebehandlingen. 
Endelig har en gruppe af europæiske eksperter, som "European School of 
Oncology" har dannet, udarbejdet en rapport om kvalitetssikringen af 
behandlingen af kræft, som blev offentliggjort i "European Journal of Cancer" 
(Vol. 29A, nr. 2). 
- 19 -
VI. KRÆFTFORSKNING 
Kræftforskningen i 1992 er blevet udført inden for rammerne af BIOMED 1-
programmet og under-programmet AIM (Advanced Informatics in Medicine). 
I forbindelse med forskeruddannelsesprogrammet, der blev iværksat i 1988, 
blev der i 1992 bevilget 20 stipendier med henblik på at fremme kræft­
forskernes mobilitet. Desunden støttede EF-Kommissionen i 1992 18 fælles 
aktioner på området kræftforskning (herunder 14 nye projekter) ud af de mere 
end 500 forslag, der blev indsendt i forbindelse med BIOMED 1-programmet. Ti 
af aktionerne vedrører grundforskning. På området klinisk forskning 
fortsatte man i 1992 med støtte fra EF-Kommissionen koordineringen af de 
kliniske forsøg inden for onkologi, som 328 institutioner er interesseret i. 
På området klinisk forskning anvendt i forbindelse med de eksisterende 
behandlingsteknikker er der i 1992 blevet ydet økonomisk støtte til to 
undersøgelser inden for strålingsbehandling (evaluering af virkningerne af 
forbedringen af den lokale kontrol i forbindelse med strålebehandlingen på 
kræftpatienternes overlevelse og kliniske forsøg med behandling med 
indfangning af neutroner). Der er i 1992 blevet ydet støtte til to 
undersøgelser vedrørende kemoterapi, hvor man i den ene anvender molekylære 
targeting i forbindelse med udvikling af leukæmi og i den anden nye kemiske 
stoffer kombineret med radioaktive stoffer. Der blev i 1992 iværksat en 
fælleseuropæisk undersøgelse vedrørende Swings sarkom. 
Inden for rammerne af AIM-programmet støttede EF-Kommissionen i 1992 14 
projekter angående telematik-systemer til forbedring af kræftbehandlingens 
kvalitet, effektivitet og cost/benefit analyser. 
Seks projekter var direkte relateret til kræft og omhandlede eksempelvis 
forbedring af neurologisk diagnose, brøkdelen af bestrålingen inden for 
røntgenterapi, et kontrolsystem for kvalitetssikring af terapeutiske 
beslutninger, knoglemarvstransplantationer (se aktion 35 og 36), 
automatisering af mikroskopisk diagnosticering inden for gastro-enterologi, 
og optimering af valget af den medicinske behandling. 
Otte andre projekter indeholder potentielle ansøgninger inden for 
kræftområdet. 
VII. AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 
I løbet af 1992 er de resultater, man i forbindelse med programmet "Europa 
mod Kræft" har nået på de vigtigste af de områder, der er omfattet af den 
anden handlingsplan, blevet udvidet og styrket, dvs. forebyggelse via 
informering og påvirkning af offentligheden, sundhedsundervisning i skolerne, 
screening samt uddannelse af sundhedspersonalet. 
Takket være det arbejde Kræftspecialistudvalget, som i forbindelse med 
programmet "Europa mod Kræft" udgør referencerammen og sikrer det videnskabe­
lige grundlag for de berørte sektorer, løbende har udført samt kvaliteten og 
opfølgningen heraf, har det været muligt at gennemføre dette projekt, som 
ligeledes er blevet styrket gennem samarbejdet med alle de i programmet 
involverede (organisationer og foreninger til bekæmpelse af kræft, repræsen­
tanter for de praktiserende læger, foreninger til bekæmpelse af rygning, de 
ansvarlige for uddannelses- og sundhedsforhold på nationalt plan etc.), der 
er knyttet sammen på europæisk plan. Endelig har de nationale koordinerings­
udvalgs støtte og effektive bistand ikke blot i forbindelse med udvælgelsen 
af projekter, der skal have økonomisk støtte, men også i forbindelse med 
- 20 -
astlæggelsen af retningslinjer for og evalueringen af aktionerne, gjort det 
lettere at gennemføre projektet. 
I november 1992 opstillede Kræftspecialistudvalget en række henstillinger for 
den tredje handlingsplan for 1994 og fremefter for Kommissionen. I forbin­
delse med disse henstillinger har man bl.a. taget udgangspunkt i konklu­
sionerne i den evalueringsrapport af programmet "Europa mod Kræft", som det 
uafhængige ekspertudvalg har udarbejdet og de retningslinjer, Kommissionen 
har afstukket i dokumentet "Fra Fællesakten til Maastricht-Traktaten - Mål og 
midler" (KOM (92) 2000 endelig udg. af 11.09.1992, s. 33 "... må "Europa mod 
Kræft"-programmet videreføres både i form af forskning og med det formål at 
udvikle samarbejdet mellem stater, sundhedsinstitutioner "). Dokumentet 
med de nærmere detaljer vedrørende henstillingerne vil foreligge i 1993. 
TABEL 1 : "EUROPA MOD KRÆFT": SAMLEDE OPLYSNINGER OM PROJEKTER, DER BLEV FINANSIERET I 1991-1992 
ECU Antal 
projekter, 
der blev 
godkendt 
i 1991 
(a) Samlet 
støtte, der 
blev ydet i 
1991 % Antal 
indsendte 
projekter i 
1992 Samlede 
om­
kostninger 
ved 
projekter 
indsendt i 
1992 Samlet 
støtte, der 
blev ansøgt 
om i 1992 Antal 
projekter, 
der blev 
godkendt i 
1992 (b) Samlet 
antal 
projekter, 
der blev 
videreført 
i 1992 
(a+b) Samlede 
omkostnin­
ger ved de 
projekter, 
der blev 
godkendt i 
1992 Samlet 
støtte, der 
blev ydet i 
1992 % 
1. FOREBYGGELSE: aktioner på grundlag af Den Europæiske Kræftkodeks 
1.1. TOBAK 
Oplysning og sund­
hedsundervisning 62 1,410,391 16% 129 7,731,024 4,185,834 56 118 3,956,488 1,782,589 17% 
1.2. KOST - SCREENING (og andre risikofaktorer nævnt i Den Europæiske Kræftkodeks) 
Folkeoplysning 
Sundhedsundervisning 53 
56 1,479,265 
1,247,863 16% 
14% 115 
78 9,724,151 
8,993,022 4,580,812 
4,957,333 49 
32 102 
88 3,090,296 
3,617,067 1,221,278 
1,293,660 11% 
12% 
2. FOREBYGGELSE: videnskabelige undersøgelser 
2.1. Kost 
2.2. Kræftfremkaldende 
stoffer 18 
11 1,213,800 
376,000 13% 
4% 30 
25 7,886,175 
4,118,036 3,295,666 
2,298,974 15 
7 33 
18 6,638,748 
1,272,232 2,481,552 
271,000 23% 
3% 
3. SCREENING OG BEHANDLING: aktioner, undersøgelser og pilotforsøg 
3.1. UDDANNELSE 
3.2. 
CANCERREGISTRE 
3.3. SCREENING 
3.4. BEHANDLING 
I ALT 47 
4 
21 
4 
276 1,815,049 
239,739 
1,123,500 
119,483 
9,025,090 20% 
3% 
12% 
1% 
100% 110 
24 
56 
31 
598 13,395,660 
3,225,730 
10,513,688 
3,269,433 
68,856,919 7,904,596 
1,567,521 
3,746,382 
1,926,358 
34,463,476 55 
12 
29 
8 
263 102 
16 
50 
12 
539 5,164,963 
1,825,398 
5,950,497 
1,154,110 
32,669,799 1,948,308 
460,900 
1,011,161 
293,000 
10,763,449 18% 
4% 
9% 
3% 
100% I 
I 
-22-
Udviklingen i kendskabet til Den Europæike kræftkodeks i befolkningen 
i de EF-lande i alderen år og opefter i tidsrummet 1988-1992 
(% af de personer, der har hørt tale om kræftkodeksen) 
B DK D GR E F IRL I L 
• 1988-89 I I 1990 • 1991-92 11 y 
NL P UK EF 
Udviklingen i procent i antallet af ikke-rygere i befolkningen 
i de tolv EF-lande i aldreren 15 år og opefter i tidsrummet 1987 - 1992 
80 
70 t 
60 
50 
40 
30 
20 
10 
B DK D GR E F IRL I L NL P UK EF 
1987 I I 1990 «1992 
Kilder : Eurobarometer-undersøgelser og "European omnibus Servey" for EF-programmet "Europa mod Kræft". 

DA , -2 KSN0254-1459 
KOM(93) 148 endelig udg. 
DOKUMENTER 
05 
Katalognummer : CB-CO-93-172-DA-C 
ISBN 92-77-54507-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
1^2985 Luxembourg