DA Den Europæiske Unions Tidende C 190/33

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 190/07

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»CORNISH PASTY«

EF-Nr.: UK-PGI-005-0727-11.11.2008

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse:

»Cornish Pasty«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Det Forenede Kongerige

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Kategori 2.4 — Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Cornish Pasty er en velsmagende halvmåneformet pirog med fyld af oksekød, grøntsager og krydderier.

Dej

Dejen kan enten være en mørdej (shortcrust), halvbutterdej (rough puff pastry) eller butterdej (puff pastry) alt efter de enkelte bageres opskrift. Efter fyldning kan der i identifikationsøjemed fx skæres et snit i piroggen, eller den kan ridses med en kniv, eller den kan dekoreres med små dejfigurer. Derefter kan piroggen pensles med mælk, æg eller begge dele, så den bliver gylden under bagningen. Dejskallen er let saltet og så robust, at den holder sin form under bagning, afkøling og håndtering og hverken sprækker eller sprænges.

Fyld

Fyldet i Cornish Pasty består af:

— kartoffelskiver eller -tern

— kålroe

— løg

— (piroggen skal indeholde mindst 25 % grøntsager)

— oksekød i små tern eller hakket

— (piroggen skal indeholde mindst 12,5 % kød)

— krydderier alt efter smag, primært salt og peber.

Der må ikke anvendes andre slags kød eller grøntsager (fx gulerødder) eller kunstige tilsætningsstoffer i fyldet, som skal være utilberedt, når dejen lukkes om indholdet.

Bemærk: I Cornwall kalder man traditionelt »swede« (kålroe, brassica napobrassica) for »turnip« (majroe, brassica rapa), så begge betegnelser kan bruges, men den faktiske ingrediens er »swede« (kålroe, brassica napobrassica).

Cornish Pasty, som er halvmåneformet, lukkes ved at samle dejrandene langs den ene side — aldrig ovenpå — og klemme dem sammen med håndkraft eller med en maskine.

Piroggen bages langsomt, så det sikres, at de rå ingrediensers smag kommer mest muligt til deres ret. Ingredienser i Cornish Pasty er forskellige af udseende, smag og tekstur, men et andet karakteristisk træk ved piroggen er, at aromaen fra det rå oksekød og de rå grøntsager smelter sammen og giver hele produktet en afbalanceret og naturlig salt smag. Fyldet får også en let saltet smag.

Cornish Pasty må ikke indeholde kunstige farvestoffer, aromastoffer og konserveringsmidler. De sælges i mange forskellige størrelser i en lang række forretninger, bl.a. slagterforretninger, bagerforretninger, supermarkeder, delikatesseforretninger og andre fødevarebutikker.

3.3. Råvarer:

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

De ubagte pirogger skal fremstilles i det afgrænsede geografiske område.

Selve bagningen behøver ikke at foregå i det pågældende geografiske område. De færdiglavede, men ubagte og/eller frosne pirogger kan sendes til bagere eller andre afsætningssteder uden for det geografiske område, hvor de så kan bages med henblik på konsum.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning, emballering osv.:

Ikke relevant

3.7. Specifikke mærkningsregler:

Som bevis for Cornish Pasty's ægthed skal al emballage og alt materiale på afsætningsstedet være forsynet med logoet for Cornish Pasty.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Det administrative område Cornwall.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

Det våde og milde klima i Cornwall og Cornwalls fysiske geografi har gjort Cornwall til et ideelt sted for både oksekødsproduktion og grøntsagsdyrkning. Kartofler og kålroer/majroer har længe været og er fortsat nogle af Cornwalls vigtigste agerbrugsafgrøder. Selv om der ikke er noget krav om, at råvarerne skal komme fra Cornwall, er det i praksis fortsat de lokale landbrugere, der leverer en stor del af råvarerne, og dermed består det for længe siden opståede symbiotiske forhold mellem Cornwalls landbrugere og bagere fortsat.

Der har været minedrift i Cornwall i mange århundreder, men den kulminerede dog i det 18. og 19. århundrede. Selv om minedriften i Cornwall er indstillet, har man dog så stor en arv fra minedriftens tid, at diverse minelandskaber i Cornwall i 2006 fik status som verdensarv.

Minearbejdere og landarbejdere tog Cornish Pasty med på arbejde, fordi piroggerne var lette at spise og meget velegnede til at tage med. Piroggernes størrelse gjorde, at de var lette at medbringe (sædvanligvis i en lomme). Dejskallen, der dannede et isolerende skjold omkring fyldet, var robust nok til ikke at gå i stykker, og de næringsrige ingredienser gav arbejderne den fornødne næring til, at de kunne klare de lange og hårde arbejdsdage. Der er mange historier om piroggens form, og den mest populære er, at halvmåneformen gjorde det muligt for arbejderne i tinminerne at opvarme piroggerne under jorden og spise dem uden at løbe nogen sundhedsmæssig risiko. Kanten (piroggens sammenføjning) blev brugt som håndtag, og arbejderne spiste ikke denne kant, men smed den væk af frygt for kontaminering på grund af det høje arsenindhold i mange af tinminerne.

Der er et stort historisk materiale, der understreger Cornish Pasty's betydning som en del af Cornwalls kulinariske arv. Piroggen blev almindelig udbredt i det 16. og 17. århundrede og har fået sin virkelige cornwallske identitet gennem de sidste 200 år.

Undersøgelser har vist, at sammenhængen mellem piroggen og Cornwall er lige så stærk i dag som for 200 år siden, både i og uden for Cornwall. Turister har besøgt Cornwall, lige siden der blev anlagt jernbaner i området, hvilket har gjort Cornish Pasty til en integrerende del af turistoplevelserne. Ifølge undersøgelser af turisters holdning til lokale fødevarer i Cornwall er Cornish Clotted Cream (som allerede har fået tildelt en oprindelsesbetegnelse) og Cornish Pasty de produkter, som de besøgende hyppigst prøver. De personer, som deltog i undersøgelserne, beskriver da også meget rammende den slags pirogger, som de spiste, da de besøgte Cornwall, som »rigtige pirogger«, hvilket er et klart udtryk for den forskel, der er mellem pirogger fra Cornwall og de mere generiske, masseproducerede varianter, der, som det er nu, godt må kaldes Cornish Pasty. Cornish Pasty and Cornish Clotted Cream er også de produkter, som der er størst sandsynlighed for, at de besøgende køber med hjem enten pr. postordre eller i lokale butikker (kilde: Consumer Attitudes to Cornish Produce, Ruth Huxley 2002).

5.2. Produktets egenart:

Cornish Pasty har et karakteristisk udseende, idet den er halvmåneformet med en sammenklemt kant. Den fik denne form, fordi den skulle være let at tage med (sædvanligvis i en lomme). Formen gjorde det muligt for arbejderne i tinminerne at opvarme piroggerne under jorden og at spise dem uden at løbe nogen sundhedsmæssig risiko. Kanten (piroggens sammenføjning) blev brugt som håndtag, og arbejderne spiste ikke denne kant, men smed den væk af frygt for kontaminering på grund af det høje arsenindhold i mange af tinminerne. Dejskallen, der dannede et isolerende skjold omkring fyldet, var robust nok til ikke at gå i stykker, og de næringsrige ingredienser gav arbejderne den fornødne næring til, at de kunne klare de lange og hårde arbejdsdage.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Cornish Pasty har en vigtig og fremtrædende plads i Cornwalls kulinariske arv, og der er blevet skrevet mangt og meget om den i adskillige århundreder. Piroggen blev almindelig udbredt i det 16. og 17. århundrede og har fået sin virkelige cornwallske identitet gennem de sidste 200 år.

Ved slutningen af det 18. århundrede var Cornish Pasty blevet en fast del af kosten i Cornwall for såvel arbejdere som deres familier. Minearbejdere og landarbejdere tog Cornish Pasty med på arbejde, fordi piroggerne var lette at spise og meget velegnede til at tage med.

I Worgan’s Agricultural Survey of Cornwall fra 1808 beskrives Cornish Pasty som traditionel mad fra Cornwall. Det fremgår deraf, at arbejdernes sædvanligvis også fik lidt oksekød i deres pirogger. Optegnelser fra 1860’erne viser, at børn, der arbejdede i minerne, også tog pirogger med sig som mellemmåltid eller frokost.

I begyndelsen af det 20. århundrede blev der i hele Cornwall fremstillet Cornish Pasty i stor stil som en basisfødevare for minearbejdere og landarbejdere. Der er eksempler på postkort fra Edward VII's tid (ca. 1901-1910) med billeder af Cornish Pasty og uddrag fra kogebøgerne »Good Things in England« (1922) og »Cornish Recipes, Ancient and Modern« (1929) med typiske opskrifter på Cornish Pasty.

Undersøgelser har vist, at sammenhængen mellem piroggen og Cornwall er lige så stærk i dag som for 200 år siden, både i og uden for Cornwall. Turister har besøgt Cornwall, lige siden der blev anlagt jernbaner i området, hvilket har gjort Cornish Pasty til en integrerende del af turistoplevelserne.

Henvisning til offentliggørelse af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/cornish-pasty-pgi.pdf

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.