BILAG TIL BESLUTNING:

HENSTILLINGER TIL KOMMISSIONEN VEDRØRENDE INDHOLDET I DET ANMODEDE FORSLAG OM BEKÆMPELSE AF KØNSBASERET VOLD: CYBERVOLD

Henstilling 1 vedrørende anvendelsesområdet for lovgivningsforslaget

Målet med dette forslag er i det kommende direktiv om bekæmpelse af alle former for kønsbaseret vold og som en harmoniseret politisk reaktion at medtage mindsteregler for definitionen af forbrydelsen kønsbaseret cybervold og hermed forbundne sanktioner, at indføre foranstaltninger til at fremme og støtte medlemsstaternes tiltag inden for forebyggelse af denne forbrydelse samt foranstaltninger til at beskytte, støtte og sikre erstatning til ofrene.

Desuden skal der i det kommende forslag i henhold til LGBTIQ-ligestillingsstrategien 2020-2025 medtages en definition af hadforbrydelser og hadefuld tale på internettet, når de er rettet mod LGBTIQ-personer.

Dette forslag bør ikke underminere bestræbelserne på at identificere alle former for kønsbaseret vold som et nyt område af særlig grov kriminalitet.

Henstilling 2 vedrørende anvendelsesområde og definitioner

Definitionen af kønsbaseret cybervold bør fastlægge omfanget, udstrækningen og den kønsspecifikke og tværsektorielle karakter af cybervold og understrege, at kønsbaseret cybervold er en del af den kønsbaserede vold.

Forslaget bør indeholde en definition baseret på definitionerne i eksisterende instrumenter, såsom Europarådets konvention om cyberkriminalitet eller Istanbulkonventionen, de definitioner, der er udarbejdet af komitéen for konventionen om IT-kriminalitet, Kommissionens Rådgivende Udvalg for Ligestilling mellem Kvinder og Mænd og De Forenede Nationers særlige rapportør om vold mod kvinder, dens årsager og konsekvenser og definitioner i forbindelse med cyberkriminalitet eller cybervold mod børn eller vold mod kvinder.

Baseret på eksisterende instrumenter kunne en mulig definition være: Kønsbaseret cybervold er en form for kønsbaseret vold og defineres som enhver udøvelse af kønsbaseret vold, der begås, assisteres eller forværres helt eller delvis ved brug af IKT såsom mobiltelefoner og smartphones, internettet, sociale medieplatforme eller e-mail, mod en kvinde, fordi hun er kvinde, eller som påvirker kvinder uforholdsmæssigt, eller mod LGBTIQ-personer på grund af deres kønsidentitet, kønsudtryk eller kønsegenskaber, og som medfører eller sandsynligvis vil medføre fysisk, seksuel, psykisk eller økonomisk skade, herunder trusler om udførelse af sådanne handlinger, tvang eller vilkårlig frihedsberøvelse i det offentlige eller private liv.

— hvilke forbrydelser?

Medtagelsen af termen »edb-kriminalitet« i artikel 83, stk. 1 i TEUF kan også omfatte kriminalitet begået mod elektroniske kommunikationsnetværk eller informationssystemer eller ved at bruge dem, og grove former for online kønsbaseret vold med en grænseoverskridende dimension kan være omfattet af anvendelsesområdet for »edb-kriminalitet« i den forstand, som udtrykket er anvendt i artikel 83, stk. 1, TEUF.

Herudover kan foranstaltninger, som sigter mod at forhindre kønsbaseret cybervold og bistå ofrene, indføres på grundlag af artikel 83, stk. 1, TEUF, da de er sekundære i forhold til lovgivningsforslagets hovedformål.

Lovgivningsforslagets anvendelsesområde bør omfatte enhver form for kønsbaseret vold, som begås, understøttes eller forværres helt eller delvis ved brug af IKT, f.eks. mobiltelefon og smartphone, internettet, sociale medieplatforme eller e-mail, mod en kvinde fordi hun er en kvinde, eller som påvirker kvinder uforholdsmæssigt eller mod LGBTIQ-personer på grund af deres kønsidentitet, kønsudtryk eller kønsegenskaber.

Selv om det ikke er muligt at fremlægge en udtømmende typologi over de forskellige former for kønsbaseret cybervold, da fænomenet hele tiden udvikler sig, og nye former opstår, bør følgende typer nævnes og defineres:

— cyberchikane (herunder cybermobning, seksuel chikane online, uønsket modtagelse af materiale med utilsløret seksuelt indhold, mobning og »dead naming«)

— cyberstalking;

— IKT-relaterede krænkelser af privatlivets fred (herunder at tilgå, registrere, dele, skabe og manipulere private oplysninger eller billeder, herunder navnlig billedbaseret seksuelt misbrug, skabelse og/eller distribution af private billeder med seksuelt indhold uden samtykke, doxxing og identitetstyveri)

— optagelse og deling af billeder af voldtægter eller andre former for seksuelle overfald

— fjernkontrol eller -overvågning (herunder ved hjælp af spionapplikationer på mobile enheder)

— trusler, herunder direkte trusler og trusler om og opfordringer til vold, såsom voldtægtstrusler, afpresning, sextortur, afpresning rettet mod offeret, deres børn eller slægtninge eller andre personer, der støtter offeret, og som er indirekte berørt

— sexistisk hadefuld tale (herunder posting og deling af indhold, der tilskynder til vold eller had mod kvinder eller LGBTIQ-personer på grund af deres kønsidentitet, kønsudtryk eller kønsegenskaber)

— tilskyndelse til at påføre sig selv skade, såsom selvmord eller anoreksi og psykisk skade

— computerskade på filer, programmer, enheder, angreb på websites og andre digitale kommunikationskanaler

— ulovlig adgang til mobiltelefoner, e-mail, beskedtjenester eller konti på sociale medier

— overtrædelse af kommunikationsrestriktioner pålagt ved retslig afgørelse

— brug af teknologiske redskaber til menneskehandel, herunder til seksuel udnyttelse af kvinder og piger.

— hvilke ofre?

Forslagets personorienterede rækkevidde bør omfatte alle ofre for kønsbaseret cybervold med særlig anerkendelse af overlappende former for diskrimination og af ofre, der deltager i det offentlige liv, der omfatter:

— kvinder og piger i al deres mangfoldighed og

— LGBTIQ-personer på grund af kønsidentitet, kønsudtryk eller kønsegenskaber.

Henstilling 3 vedrørende forebyggelsesforanstaltninger

Medlemsstaterne bør gennemføre en række foranstaltninger for at forebygge kønsbaseret cybervold, alle sådanne foranstaltninger bør forhindre gentraumatisering og stigmatisering af ofre for kønsbaseret cybervold, være offercentrerede og have en tværsektoriel tilgang. Sådanne foranstaltninger bør omfatte følgende:

— oplysnings- og uddannelsesprogrammer, herunder programmer rettet mod drenge og mænd, og kampagner, som inddrager alle relevante aktører og interessenter med henblik på at tage hånd om de grundlæggende årsager til kønsbaseret cybervold, inden for den generelle kontekst af kønsbaseret vold, med det formål at udvirke en social og kulturel holdningsændring og fjerne kønsnormer og kønsstereotyper og samtidig fremme respekten for de grundlæggende rettigheder i onlinemiljøet med særligt henblik på sociale medieplatforme og øge færdighederne omkring sikker brug af internettet

— forskning i kønsbaseret cybervold (herunder sådanne aspekter som årsager, forekomst, indvirkning; ofre, gerningsmænd, ytringer, kanaler og behov for støttetjenester; en sådan forskning bør omfatte undersøgelser og tilpasning af kriminalitetsstatistikker om kønsbaseret cybervold med henblik på at identificere lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige behov; en sådan forskning bør understøttes af indsamling af opdelte, tværsektorielle og omfattende data

— mainstream digital uddannelse, kunnen og færdigheder, såsom cyberhygiejne og netikette, herunder i skolernes læseplaner, med henblik på at fremme en bedre forståelse af digitale teknologier, især for at forhindre misbrug af sociale medier, styrke brugernes stilling, forbedre digital inklusion, sikre respekten for grundlæggende rettigheder, bekæmpe eventuelle uligheder og forudindtagetheder mellem kønnene i adgangen til teknologi og sikre kønsdiversitet i den teknologiske sektor, navnlig inden for udvikling af ny teknologi, herunder uddannelse af undervisere

— fremme af kvinders adgang til uddannelse og den akademiske verden inden for digital teknologi med henblik på at fjerne den kønsbestemte forskel, herunder den kønsbestemte digitale kløft, og sikre kønsdiversitet i teknologisektorerne, såsom IKT og STEM, navnlig i udviklingen af nye teknologier, herunder kunstig intelligens, og navnlig i beslutningstagende stillinger

— fremme og dele bedste praksis med hensyn til adgang til retsvæsenet, domfældelse og retsmidler, der har en kønsorienteret tilgang

— fremme af integrerede og omfattende uddannelses- og behandlingsprogrammer, der har til formål at forhindre gerningsmænd i at begå nye strafbare handlinger, samt at ændre adfærd og tankegang væk fra vold i samarbejde med de relevante institutioner og civilsamfundsorganisationer under hensyntagen til lokalsamfundsbaserede praksisser og forandringsskabende retlige tilgange, som er afgørende for at få bugt med det hårdnakkede problem

— udvikling af samarbejde blandt medlemsstaterne med henblik på at udveksle oplysninger, ekspertise og bedste praksis, navnlig gennem Det Europæiske Kriminalpræventive Net, idet man koordinerer gennem Europols Europæiske Center for Bekæmpelse af Cyberkriminalitet samt med andre relevante organer, kontorer og agenturer såsom Eurojust i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder

— for onlineplatforme, der primært bruges til formidling af brugergenereret pornografisk indhold, sikre, at platformene træffer de nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre, at de brugere, der formidler indhold, har verificeret sig selv gennem to e-mails med tilmelding og registrering via mobiltelefon

— anerkende, støtte og tilvejebringe oplysninger om civilsamfundsorganisationer, der arbejder med kønsbaseret vold, forebyggelse, herunder ved at sikre, at de har økonomisk støtte

— fremme af fokuseret og løbende uddannelse til fagfolk og andre professionelle, herunder medarbejdere i sociale tjenester, ansvarlige for retshåndhævelse, juridiske embedsmænd og andre relevante aktører for at sikre, at man forstår årsagerne til og virkningerne af kønsbaseret cybervold, og at ofrene behandles korrekt, og sikre, at uddannelse for alle fagfolk har en kønsorienteret tilgang

— en overvejelse af at regulere softwareudvikling af overvågningsapplikationer med henblik på at overveje eventuelt misbrug af denne applikation og tilvejebringe passende garantier med henblik på at beskytte de grundlæggende rettigheder og sikre overholdelse af gældende databeskyttelseslovgivning; Kommissionens forbud mod markedsføring af overvågningssoftware, der er genstand for overvågning uden brugerens samtykke og uden klare angivelser af dennes aktivitet

— en overvejelse af adfærdskodeksen for onlineplatforme under hensyntagen til dens mulige konsekvenser eller rolle i forbindelse med kønsbaseret cybervold og sikring af, at civilsamfundsorganisationer kan deltage i evalueringen og revisionen af adfærdskodeksen for bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale online; vedtagelse af foranstaltninger, der forpligter IT-virksomheder til at forbedre den feedback, de giver brugerne via meddelelser, som vil gøre det muligt for dem at reagere hurtigt og effektivt for så vidt angår indhold, der er klassificeret som ulovligt

— sikre anerkendelse af den digitale dimension af kønsbaseret vold i nationale strategier, programmer og handlingsplaner som led i en holistisk reaktion på alle former for kønsbaseret vold

— fremme samarbejde mellem medlemsstaterne, internetformidlere og NGO'er, der arbejder med dette problem — såsom arrangementer med fagfællelæring eller offentlige konferencer

— tværfagligt samarbejde blandt interessenter, herunder med teknologivirksomheder, udbydere af hostingtjenester og kompetente myndigheder, om bedste praksis til at håndtere kønsbaseret vold i overensstemmelse med grundlæggende rettigheder.

Henstilling 4 vedrørende beskyttelse af, støtte til og erstatning til ofre

Kommissionen og medlemsstaterne bør træffe følgende foranstaltninger, som alle bør have offeret i centrum og have en tværgående tilgang:

— fremme af obligatorisk specifik og løbende uddannelse til fagfolk og professionelle, som arbejder med ofre for kønsbaseret cybervold, herunder retshåndhævende myndigheder, social- og børneforsorgspersonale, ansatte i sundhedssektoren, aktører inden for retsvæsenet og dommerstanden; EU-dækkende uddannelsesprogrammer kan gennemføres inden for rammerne af programmerne om borgere, lighed, rettigheder og værdier og sammen med Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse (CEPOL) og Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere; der bør navnlig lægges vægt på såkaldt »sekundær viktimisering« (forstærket offerfølelse pga. af bagatellisering, mistænkeliggørelse m.v.), hvordan dette kan undgås, på den kønsbaserede volds dobbelte dimension (online/offline) og på overlappende diskrimination samt på ydelse af bistand til ofre med særlige behov

— sikre, at al uddannelse af fagfolk har en kønsorienteret tilgang, og at programmet omfatter foranstaltninger til at sikre, at offeret ikke igen udsættes under straffesagen (gentagen viktimisering og stigmatisering)

— for onlineplatforme, der primært anvendes til formidling af brugergenereret pornografisk indhold, sikre, at platformene træffer de nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre adgang til en kvalificeret anmeldelsesprocedure, hvor enkeltpersoner kan give platformen meddelelse om, at billedmateriale, der afbilleder dem eller foregiver at afbillede dem, formidles uden deres samtykke, og tilsende platformen førstehåndsdokumentation for deres fysiske identitet, og at indhold, der anmeldes i henhold til denne procedure, skal suspenderes inden for 48 timer

— for onlineplatforme, der primært anvendes til formidling af brugergenereret pornografisk indhold, sikre, at platformene træffer de nødvendige tekniske og organisatoriske foranstaltninger for at sikre professionel indholdsmoderation udført af mennesker, hvor indhold med høj sandsynlighed for at være ulovligt, såsom indhold af voyeuristisk karakter, eller indhold, der gengiver voldtægtsscener, gennemgås

— oprette specialiserede kontaktpunkter i sociale tjenester og retshåndhævelsesagenturer med særlige medarbejdere, der er uddannet i kønsbaseret cybervold, hvor ofre kan anmelde kønsbaseret cybervold i et sikkert miljø; kontaktpunkterne bør være koordineret gennem et netværk. disse foranstaltninger vil bidrage til at afhjælpe underrapportering og fornyet viktimisering og skabe et sikkert miljø for ofre for kønsbaseret cybervold

— lette adgangen til information for ofre på et enkelt og tilgængeligt sprog, som offeret forstår, navnlig vedrørende retshjælp og retlige skridt såvel som støttetjenester, og udvikle specifikke tjenester for ofre for cybervold (hotlines, krisecentre, juridisk og psykologisk bistand); gøre det lettere for ofre at indberette hændelser og opnå beskyttelsesordrer og udvikle af søgsmålsmekanismer med passende godtgørelsesforanstaltninger

— udstyre de nationale hotlines med de nødvendige ressourcer og den nødvendige ekspertise til at reagere på den digitale dimension af kønsbaseret vold

— oprette en EU-dækkende hotline som kontaktpunkt for ofre over hele Unionen og sikre, at ofre kan benytte den nemt og gratis. udvikle en fortegnelse over støttetjenester, herunder hotlines og anmeldelsesmekanismer, der er tilgængelige i individuelle sager om cybervold

— sikre, at ofre for kønsbaseret cybervold i medlemsstaterne har adgang til specialiserede støttetjenester og til retfærdighed, retsmidler og sikre og tilgængelige indberetningsprocedurer og -mekanismer uafhængigt af indgivelsen af en klage; fjerne alle hindringer, som ofre, der bestemmer sig for at klage, kan støde på, og skabe klageordninger, der er let og umiddelbart tilgængelige for ofre, herunder ved hjælp af digitale midler

— udvikle samarbejdsmekanismer mellem medlemsstaterne, internetformidlere og ngo'er, der arbejder med spørgsmålet, samt mellem relevante aktører såsom retsvæsenet, offentlige anklagere, retshåndhævende myndigheder, lokale og regionale myndigheder og civilsamfundsorganisationer

— støtte civilsamfundsorganisationer, navnlig sådanne, der leverer støttetjenester for ofrene, herunder ved at yde økonomisk bistand

— fremme etisk udvikling og brug af teknologiske løsninger, der støtter ofrene, og som hjælper med at identificere gerningsmænd, idet der sikres fuld respekt for de grundlæggende rettigheder.

Kommissionen bør udvikle vejledende principper for retshåndhævelsespersonale, der skal tage sig af ofre, der anmelder kønsbaseret cybervold, og disse skal udstyre dem med de nødvendige bløde færdigheder til at lytte omhyggeligt til, forstå og respektere alle ofre for kønsbaseret cybervold; de vejledende principper bør have en kønsorienteret tilgang.

Medlemsstaterne bør udvikle specialiserede beskyttelses- og støttetjenester, som er tilgængelige og gratis for alle ofre, herunder bistand i nødsituationer og på lang sigt, såsom psykologhjælp, lægehjælp, praktisk og socioøkonomisk bistand under hensyntagen til ofrenes specifikke behov, idet man er særligt opmærksom på ofre, der tilhører grupper, der er særlig udsatte eller har behov. Kommissionen bør støtte medlemsstaterne i denne henseende;

Henstilling 5 vedrørende retsforfølgelse og kriminalisering af kønsbaseret cybervold

På grundlag af definitionen i henstilling 2 og i betragtning af, at kriminalisering af kønsbaseret cybervold kan have en afskrækkende virkning på gerningsmændene, bør kriminaliseringen af kønsbaseret cybervold tage hensyn til følgende kriterier:

— de former for kønsbaseret cybervold, som skal kriminaliseres af medlemsstaterne (som også bør omfatte tidligere faser af cyberkriminalitet: anstiftelse, meddelagtighed og forsøg)

— minimums- og maksimumsstraffe (fængsel og bøder)

— grænseoverskridende efterforskning og retsforfølgelse

— specifikke bestemmelser med retningslinjer for efterforskning og retsforfølgning, som navnlig rettes til retshåndhævende myndigheder og anklagere, og som ligeledes skal indeholder specifikke anvisninger til de retshåndhævende myndigheder om indsamling af bevismateriale

— effektivt samarbejde mellem retshåndhævende myndigheder og teknologivirksomheder og tjenesteudbydere, navnlig med hensyn til identificering af gerningsmænd og indsamling af bevismateriale, som skal ske under fuld overholdelse af grundlæggende rettigheder og friheder samt databeskyttelsesreglerne

— alt bevismateriale skal indsamles på en sådan måde, at det ikke forårsager sekundær viktimisering eller nye traumer for offeret;

— skærpende omstændigheder afhængigt af kvinde-, pige- og LGBTIQ-ofres særkender, f.eks. udnyttelse af deres specifikke karakteristika og sårbarheder online

— risikovurderinger bør indeholde og overveje adfærdsmønstre og kønsaspekter ved hændelsen, såsom stereotyper, diskrimination, seksualiserede trusler og intimidering disse oplysninger bør anvendes til at fastlægge opfølgningen og til at styrke indsamlingen af data vedrørende de forskellige manifestationer af kønsbaseret cybervold

— fremlæggelse af beviser bør ikke udgøre en byrde for ofrene eller bidrage til yderligere viktimisering

Alle foranstaltninger skal have offeret i centrum og have en tværgående tilgang.

Henstilling 6 vedrørende dataindsamling og indberetning

Kommissionen og medlemsstaterne bør regelmæssigt indsamle og offentliggøre opdelte og sammenlignelige data om de forskellige former for kønsbaseret cybervold, ikke kun på grundlag af de retshåndhævende myndigheders eller civilsamfundsorganisationers rapporter, men også på grundlag af ofrenes erfaringer; disse data bør følges op af omfattende undersøgelser. Medlemsstaternes data om kønsbaseret cybervold bør indsamles og stilles til rådighed via Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder's, Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder's og Eurostats statistiske databaser, og medlemsstaterne bør sikre, at de gør bedst mulig brug af Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder's kapacitet og ressourcer. Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder bør gennemføre ny, omfattende og EU-dækkende forskning om alle former for kønsbaseret cybervold, som bør være baseret på de seneste EU-data for at levere en præcis reaktion.

Kommissionen bør jævnligt forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport med vurdering af, i hvilket omfang medlemsstaterne har truffet foranstaltninger til opfølgning af denne henstilling. Kommissionen bør også forbedre kønsopdelte data om forekomsten af og skaderne ved kønsbaseret cybervold på EU-plan.

Kommissionen og medlemsstaterne bør udvikle indikatorer til måling af effektiviteten af deres indgreb med henblik på at afhjælpe kønsbaseret cybervold.

Yderligere anbefalinger kan omfatte:

— udarbejdelse af statistikker om forekomsten af og formerne for cybervold, idet man samtidig fremmer ensartethed og sammenlignelighed af de data, der indsamles af medlemsstaterne

— et EU-dækkende dataindsamlingsprogram

— regelmæssig indsamling af data, så man opnår viden til at kunne holde trit med den konstante udvikling inden for værktøjer og teknologier, der kan anvendes til at bedrive cybervold