KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 12.09.1996 
KOM(96) 441 endelig udg 
Forslag til Rådets afgørelse om vedtagelse af retningslinjer for 
vejledende MEDA-programmer 
(forelagt af Kommissionen) 

BEGRUNDELSE 
1. MEDA-forordningen om finansielle og faglige ledsageforanstaltninger til 
reformer af de økonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-
Middelhavspartnerskabet trådte efter Rådets vedtagelse i kraft den 2. august 1996. 
2. Hermed er MED A-programmet udstyret med et retsgrundlag, der indeholder 
regler for procedurerne i forbindelse med gennemførelse af vedtagne 
foranstaltninger, navnlig på områder som økonomisk omstilling, bæredygtig 
social og økonomisk udvikling, regionalt og mellemstatsligt samarbejde samt 
støtte til det civile samfund. 
3. I MEDA-forordningen lægges der op til en tre-trins programprocedure: 
Kommissionen forelægger Rådet et sæt generelle retningslinjer for de vejledende 
programmer inden for MEDA. Herefter vedtages de vejledende programmer og 
finansieringsforslagene af Kommissionen på grundlag af en udtalelse fra en 
forvaltningskomite. 
4. I udkastet til de generelle retningslinjer anføres det, at vejledende programmer 
skal fungere som instrument til strategisk forvaltning af MED A-programmet. 
Formålet med retningslinjerne er navnlig at give mulighed for, at der kan 
udarbejdes en prioriteringsliste i samarbejde med 
Middelhavspartnerskabslandene, desuden tjener de til koordinering med 
medlemsstaterne. 
5. Kommissionen har forelagt Rådet den overordnede finansielle planlægning for 
MEDA-programmet i perioden 1996-98 gennem andre kanaler. 
6. Rådet vedtager disse retningslinjer med kvalificeret flertal. 
Forslag til Rådets afgørelse om vedtagelse af retningslinjer for 
vejledende MEDA-programmer 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 om finansielle 
og tekniske ledsageforanstaltninger (MEDA) i forbindelse med reformen af de 
økonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavspartnerskabet, 
navnlig artikel 9, stk 1, og 
ud fra følgende betragtninger: 
i henhold til artikel 9 i MEDA-forordningen vedtager Rådet efter forslag fra 
Kommissionen retningslinjerne for vejledende programmer, hvori hovedmålene for 
samarbejdet med Middelhavspartnerne fastsættes, 
Kommissionen fremlagde den 8.3.95 en meddelelse med titlen: "Styrkelse af den 
Europæiske Unions Middelhavspolitik: forslag til oprettelse af et Euro-
Middelhavspartnerskab", 
i Barcelona-erklæringen vedtoges Euro-Middelhavspartnerskabet, der sigter på at 
forbedre regionens muligheder for at tage nuværende og kommende udfordringer op, 
det er nødvendigt at fastlægge retningslinjer for de vejledende MEDA-programmer -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Retningslinjerne for de vejledende programmer om finansielle og tekniske 
ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af de økonomiske og sociale 
strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavspartnerskabet (herefter benævnt 
vejledende MEDA-programmer) er vedtaget i den form, de har i bilaget til nærværende 
beslutning. 
Artikel 2 
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for dens vedtagelse. 
4 ^-
RÅDETS RETNINGSLINJER FOR VEJLEDENDE 
MEDA-PROGRAMMER 
1. MED A-programmet udgør EU's vigtigste finansielle instrument til opfyldelse af 
målsætningen i Euro-Middelhavspartnerskabet. Programmets formål er at anspore til og 
støtte reformer af de økonomiske og sociale strukturer i Middelhavspartnerlandene, 
herunder navnlig forberedelserne til et frihandelsområde med Det Europæiske 
Fællesskab. 
2. MEDA er baseret på respekten for de demokratiske spilleregler og på 
retsstatsprincipperne samt på overholdelsen af menneskerettighederne og de 
grundlæggende frihedsrettigheder, som styrkes ved denne sammenkædning, idet det vil 
medføre reaktioner fra EU's side, hvis de krænkes. 
Erfaring fra de bilaterale protokoller 
3. MED A-programmet skal bygge videre på erfaringerne fra instrumenterne fra den 
omstrukturerede Middelhavspolitik d.v.s. de bilaterale finansielle protokoller og en 
facilitet til regionalt samarbejde. Efter fire "generationer" af finansielle protokoller med 
Middelhavspartnerne har det vist sig nødvendigt at søge at forbedre systemet med 
samarbejdsaktiviteter. Hvis MEDA skal udvides væsentligt på både nye og allerede 
eksisterende områder, må programmet gøres mere fleksibelt, da samarbejdsoperationerne 
ellers spredes over for mange aktiviteter/modtagere; hvis en sådan spredning kan undgås, 
kan forpligtelses- og betalingsbevillinger gennemføres hurtigere og mere effektivt. 
Ligeledes må MEDA være i stand til at tilpasse sig, efterhånden som man lærer af 
erfaringerne, og Middelhavspartnernes behov og prioriteter ændres i takt med de sociale 
og økonomiske udfordringer. Navnlig bør der bevares en høj grad af fleksibilitet for de 
beløb, der afsættes til ubunden budgetstøtte i de vejledende programmer, således at de 
finansielle tilskud kan tilpasses reformtempoet og de fremskridt, der sker i den 
makroøkonomiske stabilisering. 
Flerårige programmer 
4. Den ekstra fleksibilitet i MEDA-programmet skal suppleres med en entydig 
programmeringsmetodologi med henblik på at styrke effektiviteten i planlægnings- og 
gennemførelsesprocesserne. Navnlig er det vigtigt, at samarbejdspartnerne får mulighed 
for at danne sig et overblik over, nogenlunde hvor mange ressourcer der vil blive stillet til 
rådighed i de kommende år. Sådanne flerårige programmer vil øge mulighederne for at 
planlægge på mellemlang sigt. MEDA-forordningen indeholder et finansielt referencetal 
på 3,424 mia. ECU for perioden 1995-991, der skal deles mellem bilaterale programmer 
1 Det Europæiske Råd i Cannes vedtog den 12. juni 1995 en 
global finansieringsramme på 4,685 mia. ECU til tredjelande i 
og et regionalt program. De vejledende programmer inden for rammerne af MEDA skal 
identificere aktiviteter, der kan bidrage til opfyldelse af de langsigtede mål med 
partnerskabsaftalen. Disse kan omformuleres (alt afhængigt af, hvordan gennemførelsen 
forløber) i overensstemmelse med vejledende bilaterale finansielle ledsagebevillinger. 
Der vil blive lagt vægt på at sikre gennemsigtighed og konsekvens i forbindelse med 
foranstaltninger, der iværksættes over budgetbevillinger. 
Strategiske foranstaltninger 
5. I sidste instans afhænger det af partnerskabslandene selv, om deres socio­
økonomiske udvikling skal lykkes. Derfor må de vejledende programmer for at være 
effektive bygge på fælles forståelse af de økonomiske, sociale og politiske udfordringer, 
som dels hver enkelt land dels den samlede region står over for. En ægte og omfattende 
dialog på både bilateralt og regionalt plan er derfor en forudsætning for MEDA's succes. 
De vejledende programmer skal sætte ind dér, hvor EU, takket være sin erfaring og 
knowhow, kan være mest effektiv. Med dette i mente er det Kommissionens opgave at 
koordinere programmeringen og programgennemførelsen med medlemsstaterne og andre 
donorer. 
6. I sine bestræbelser på at støtte en bæredygtig udvikling bør Kommissionen ved 
fastlæggelsen og udarbejdelsen af samarbejdsprogrammer tage nøje hensyn til spørgsmål 
så som miljømæssig balance, projekternes finansielle og økonomiske gennemførlighed, 
indvirkning på kønsrollemønstrene samt de lokale institutioners evne til at gentage eller 
fortsætte igangsatte aktiviteter (herunder institutioner, der beskæftiger sig med forskning, 
teknologisk udvikling og teknologiformidling). På det bilaterale plan vil MEDA-
programmet yde støtte til samarbejdspartnerne m.h.t. økonomisk omstilling og styrkelse 
af den socio-økonomiske balance. Ved gennemførelse af projekter under bilaterale og 
regionale programmer er det i overensstemmelse med EU-lovgivningen på dette område 
en betingelse, at der udfyldes en VVM-formular. 
7.i) Landene i regionen står over for den fælles udfordring, der består i at skabe job og 
øge levestandarden i samfund med kraftig befolkningstilvækst. Den nødvendige stigning 
i den økonomiske vækst kan kun nås, hvis regionens lande bliver mere 
konkurrencedygtige på verdensplan. En af forudsætningerne herfor er, at 
partnerskabslandene stiller sig mere åbne over for nytænkning. Efterhånden som der 
indføres stadig friere handelsforbindelser med omverdenen, må de berørte landes 
regeringer give plads for vækst, der er baseret på den private sektor, samt give 
udenlandske økonomiske aktører mulighed for at investere. Sund makroøkonomisk 
styring må .suppleres med vækst- og investeringsvenlige økonomiske politikker og 
ordnede rammer for disse politikker. De vejledende programmer vil tage hensyn til hver 
enkel økonomis særpræg, når der planlægges foranstaltninger. 
Middelhavsområdet for perioden 1995-99. Heraf udgør MEDA-
programmet med sine 3,424 mia. ECU langt den største del. 
Restbeløbet tegner specifikke landeprotokoller og tematiske 
budgetkonti sig for. 
ii) Den økonomiske vækst må følges af større social lighed. De forskellige 
befolkningslag i disse lande har stadig meget ulig adgang til grundlæggende goder som 
uddannelse, lægehjælp og vand; dette mindsker overlevelsesmulighederne for væsentlige 
dele af partnerskabslandenes befolkninger, hvilket igen vil få negativ indflydelse på de 
langsigtede vækstmuligheder. Der bør så hurtigt som muligt træffes foranstaltninger med 
henblik på at opfylde disse behov, hvilket vil sige bedre kvalitet/større effektivitet. Det er 
nødvendigt med strategiske foranstaltninger til udvikling af de menneskelige ressourcer i 
almindelighed, da disse udgør regionens største aktiv for fremtiden. Navnlig udgør de 
unges og kvindernes integrering på arbejdsmarkedet en vigtig faktor i regionens sociale 
udvikling. 
De bilaterale og regionale programmer skal supplere hinanden 
8. Støtten tildeles gennem de foranstaltninger, der er nævnt i MEDA-forordningen. 
Endvidere er man undervejs i den løbende dialog med partnerskabslandene enedes om 
nedenstående generelle retningslinjer. 
9. De bilaterale og regionale programmer skal supplere hinanden med henblik på at 
øge MEDA-programmets politiske og sociale gennemslagskraft, hvilket vil gøre det 
nemmere at nå de fælles mål, der blev nedfældet i Barcelona-erklæringen. Med 
udgangspunkt i egne erfaringer er EU af den overbevisning, at kimen til øget velstand og 
stabilitet i partnerskabslandene ligger i øget regionalt samarbejde på både det 
økonomiske, sociale og politiske plan. Nedbrydning af barrierer vil give stordriftsfordele 
og bedre afsætningsmuligheder, hvilket vil føre til øgede investeringer, udveksling af 
idéer og bedre den gensidige forståelse. Det regionale vejledende program vil afspejle de 
fremskridt, der er gjort i løbet af Barcelona-processen d.v.s. aktioner på regionalt plan, 
hvor der er tale om spørgsmål af fælles interesse, således som det nævnes i erklæringen; 
programmet vil ligeledes styrke aktiviteter, der støtter decentraliseret samarbejde. 
Sådanne regionale aktiviteter skal dog ikke ses som en erstatning for bilaterale 
forbindelser. 
Decentraliserede tiltag 
10. For i højere grad at nå ud til de udvalgte målgrupper i befolkningerne og udvide 
deltagelsen i MEDA-programmet til de forskellige dele af det civile samfund, der er 
omfattet af Euro-Middelhavspartnerskabet, bestræber Kommissionen sig på at udarbejde 
og gennemføre sine aktiviteter i samarbejde med de aktører, der berøres direkte af disse 
aktiviteter, og som har den nødvendige ekspertise til at udarbejde og gennemføre de 
nødvendige foranstaltninger. 
Bilaterale vejledende programmer 
11. Hvad angår de bilaterale programmer, skal der prioriteres under hensyntagen til 
hvert enkelt lands økonomiske og samfundsmæssige udviklingsniveau samt dets 
institutioners formåen. I forbindelse med indgåelse eller gennemførelse af 
associeringsaftaler skal der ved udarbejdelsen af vejledende programmer tages hensyn til 
Middelhavspartnernes behov, deres evne til at gøre effektivt brug af de tildelte midler, 
fremskridtene i den strukturelle reformproces samt de prioriteter, man i fællesskab er nået 
frem til, navnlig dem, der udspringer af den økonomiske dialog. 
12. I Maghreb-området skal støtten til Marokko først og fremmest gå til forbedring af 
de grundlæggende sociale ydelser (navnlig inden for uddannelses- og sundhedssystemet, 
med særlig vægt på landdistrikterne) samt til foranstaltninger, der sigter på at øge 
virksomhedernes konkurrenceevne. Sideløbende hermed støtter programmet finansielt en 
strategi, der på middellang sigt skal medvirke til makroøkonomisk stabilisering og 
omfattende strukturelle reformer. I Tunesien bevilges støtten til den økonomiske 
liberaliseringsproces og styrkelse af konkurrenceevnen; der satses navnlig på 
privatiseringsprocessen og på reformer inden for den finansielle sektor. Hertil skal føjes 
foranstaltninger på det sociale og miljømæssige område. Hvad angår Algeriet, bør 
tiltagene sigte på at opfylde afgørende sociale behov samt på jobskabelse på kort sigt 
samtidig med, at der gives tilskud til udvikling af de små og mellemstore virksomheder, 
at de tabsgivende offentligt ejede virksomheder omstruktureres, samt at der opfordres til 
udvikling af den finansielle sektor og til effektivisering af landets fagstruktur. 
13. Hvad Machrak-landene angår, skal MED A-støtten for Egyptens vedkommende 
hovedsageligt ydes inden for grundlæggende undervisning og social udvikling gennem 
fattigdomsbekæmpelse og støtte til sociale nøglesektorer; disse tiltag bør suppleres med 
supplerende foranstaltninger inden for områder som økonomisk reform, uddannelse og 
miljøbeskyttelse. Samarbejdet med Jordan skal i første instans medvirke til at 
tilvejebringe de budgetmæssige ressourcer, der er nødvendige for at udjævne de 
betydelige makroøkonomiske skævheder, der fortsat findes, og på et senere tidspunkt 
forbedre beskæftigelsessituationen. M.h.t. Libanon bør der, nu hvor genopbygningen af 
landet er i fuld gang, navnlig lægges vægt på at styrke den offentlige administration på 
alle niveauer samt med særlige støtteordninger søge at styrke den økonomiske 
konkurrenceevne. I Syrien bør der med henblik på gradvist at styrke den økonomiske 
liberaliseringsproces navnlig satses på styrkelse af den offentlige sektor, både hvad angår 
tjenesteydelser og administration, således at der på samme tid kan skabes et gunstigere 
klima for den private sektor og en højere levefod for befolkningen. På Vestbredden og i 
Gaza vil bistanden fortsat hovedsageligt blive ydet til genopbygning af den basale 
infrastruktUi, støtte til opbygningen af palæstinensiske institutioner samt udvikling af den 
private sektor. 
14. Det overordnede mål for programmet for Tyrkiet er at støtte oprettelsen af en 
toldunion med EU, og tiltag, der har relation til dette område, vil derfor have 
førsteprioritet, hvad enten det drejer sig om de nødvendige økonomiske tilpasninger eller 
støtte til sociale serviceydelser og beskyttelse af miljøet. 
Støtte til økonomiske overgangsordninger 
15. Middelhavspartnerne har behov for bistand til forberedelse af frihandelsaftalerne 
med EU og til at hæve levestandarden. Set i et større perspektiv skal EU's bistand hjælpe 
med til at øge konkurrenceevnen i partnerskabslandenes økonomier med henblik på at 
opnå bæredygtig økonomisk udvikling, navnlig gennem øget eksport. 
Der vil derfor navnlig blive ydet bistand på følgende områder: 
• Etablering af et gunstigt økonomisk klima gennem styrkelse af de 
makroøkonomiske elementer og oprettelse af de nødvendige juridiske og institutionelle 
rammer til at sikre en konkurrencedygtig markedsøkonomi. I dette øjemed bør de 
strukturelle tilpasninger for de partnerskabslande, der er rede til at gennemføre de 
nødvendige reformer, støttes i nært samarbejde med Bretton Woods-institutionerne. 
• Handelslettelser, herunder rådgivning med henblik på effektivisering af told- og 
indirekte beskatningsordninger, harmonisering af standarder og veterinære og 
plantesygdomsbekæmpende foranstaltninger samt udvikling af handelsfremmende 
instrumenter. 
• Harmonisering af lovgivninger og standarder på miljøområdet. 
• Udvikling af den finansielle sektor ved bistandsydelse på det niveau, hvor 
politikkerne fastlægges, styrkelse af nationalbankerne såvel som forretningsbankerne 
samt en større rolle til de finansielle markeder; navnlig vil der blive lagt vægt på at 
stimulere til opsparing, på at landenes egne borgere selv investerer samt på fremme af 
(navnlig EU-baserede) investeringer i regionen. 
• Virksomhedseffektivisering - her tænkes navnlig på modernisering af de små og 
mellemstore virksomheder - gennem virksomhedsrådgivning, uddannelse og information. 
• Samarbejde mellem virksomheder i EU og partnerskabslandene (her tænkes 
først og fremmest på de små og mellemstore virksomheder), f.eks. i form af netværk, 
joint ventures og licens-, franchise- og underleverandøraftaler. 
• Støtte til privatiseringsbestræbelser for at sikre, at ejerskab, ledelse og 
kontrolfunktioner kommer på private hænder. 
• Samarbejde på energi-, transport- og telekommunikationsområdet med henblik 
på udarbejdelse af strategier, sammenkædning og kompatibilitet mellem infrastrukturer 
og netværk, kvalitetsforbedring og lavere priser på serviceydelser samt industrielt 
\ samarbejde, forskning og teknologisk udvikling. 
• Støtte til mikro-virksomheder med henblik på at støtte entreprenører og hjælp til 
at sikre, at alle samfundslag tager del i den økonomiske vækst. 
Udvikling af menneskelige ressourcer gennem ledelseseffektivisering og 
forbedring af kvaliteten af de erhvervsmæssige såvel som de ledelsesmæssige 
uddannelser. 
• Støtte til nytænkning i partnerskabslandene gennem øget forskning og 
teknologisk udvikling, indførelse af ordninger til fremme af teknologioverførsel samt 
formulering af tidssvarende innovationspolitikker på nationalt niveau. 
Styrkelse af den socioøkonomiske ligevægt 
16. Med henblik på at afbøde de kortsigtede virkninger af den økonomiske overgang 
og forberede partnerskabslandene på fremtiden er det af største vigtighed, at denne proces 
ledsages af passende foranstaltninger på det socialpolitiske område. 
• Integreret udvikling i landområderne er fortsat en væsentlig strategi i kampen 
mod fattigdom og for at dæmme op for velfærdskløften mellem land- og bybefolkningen, 
eftersom en stor del af befolkningen i landene ved Middelhavet kulturelt og økonomisk 
er nært knyttet til landområderne. Landbruget er en social faktor, hvis betydning ikke 
begrænser sig til det rent økonomiske aspekt, og yderligere udvandring mod byerne kan 
få alvorlige sociale, politiske og miljømæssige konsekvenser. Særprogrammer skal også 
rettes mod grundlæggende behov (f.eks. vandforsyning, kloakering og energi). 
• Der skal frem for alt lægges vægt på at bevare den økologiske balance i 
partnerskabslandene ved at styrke procedurerne omkring miljøvurdering og -forvaltning, 
og der kan ydes rentegodtgørelse til lån fra Den Europæiske Investeringsbank til 
projekter af miljømæssig karakter. 
• Der bør ydes støtte til programmer, der sigter på at forbedre levestandarden i 
byområder, herunder oprettelse af sociale sikkerhedsnet gennem forebyggende 
beskæftigelsespolitikker og fattigdombsbekæmpende foranstaltninger. Dette kan f.eks. 
ske ved, at der oprettes en social fond til fremme af beskæftigelsen i dårligt stillede 
sociale sektorer, og som også støtter særforanstaltninger på sundheds- og 
uddannelsesområdet. Der kunne f.eks. ydes bistand til udarbejdelsen af socialpolitikker, 
navnlig hvad angår sygdoms- og arbejdsløshedsforsikring samt pensionsordninger. 
• Der bør ydes støtte til forbedringer i den sociale infrastruktur og af 
tjenesteydelser på det sociale område. Grundlæggende sundhedsarbejde kan ligeledes 
finansieres som en del af det strategiske mål, der består i at reducere 
befolkningstilvæksten. 
• Forbedringer inden for uddannelsessystemet bør ligeledes støttes, navnlig 
folkeskole- og elementær fagundervisning for piger og navnlig i landdistrikterne. 
Udvikling af det civile samfund 
17. Udvikling af det civile samfund bør navnlig støttes gennem decentraliseret 
samarbejde og anvendelse af grundlæggende teknologi, og der bør opmuntres til 
samarbejde inden for forskning, teknologisk udvikling og teknologiformidling, således at 
private og offentlige aktører bringes til at virke sammen. Kulturelle aktiviteter skal 
støttes, hvis de fremmer dialog og udveksling mellem kulturelle foreninger og netværk. 
Informations- og kommunikationsaktiviteter mellem EU og partnerskabslandene bør 
styrkes med henblik på at opbygge et virkeligt informationssamfund, der dækker både 
EU og partnerskabslandene, og både arbejdsmarkedets parter og ikke-statslige 
organisationer bør opmuntres til at spille en aktiv rolle. 
Retningslinjer for det regionale vejledende program 
18. Det regionale samarbejde skal ligge i forlængelse af det bilaterale samarbejde og 
skal omfatte de tre hovedhjørnestene i Euro-Middelhavspartnerskabet. De justeringer, der 
vedtages på møder afholdt som opfølgning til ministerkonferencen i Barcelona, 
indarbejdes i planlægningen. Det overordnede mål er at øge forståelsen mellem partnerne 
gennem øget kendskab til regionale politiske, sociale og kulturelle problemer og derved 
lette udveksling af idéer, overførsel af knowhow samt virkeliggørelse af fælles projekter 
af gensidig interesse. Endvidere vil EU fortsætte med at støtte fredsprocessen i 
Mellemøsten. 
19. På det politiske område, således som det er gældende indenfor de bilaterale 
programmer, kan der m.h.t. foranstaltninger, der ligger inden for MEDA-forordningens 
kompetence, ydes støtte til demokratisk udvikling og forbedring af situationen på 
menneskerettighedsområdet samt til bestræbelser på at opnå øget åbenhed og større 
effektivitet i regeringsinstitutionerne. Endvidere kan der ydes støtte til tillidsskafeende 
foranstaltninger på sikkerhedsområdet. 
20. På det økonomiske og finansielle område vil der kunne ydes støtte til 
handelsfremmende foranstaltninger, navnlig hvad angår toldforordninger, 
oprindelsesregler, statistikker, normer samt veterinære og plantesygdomsbekæmpende 
foranstaltninger. 
Det vil blive truffet passende foranstaltninger inden for transport, energi (her vil Euro-
Middelhavs energiforummet virke som koordinerende instrument), telekommunikation 
og informationsteknologi, regionalt samarbejde, turisme, miljø, videnskab og teknologi, 
vand samt fiskeri. Netværksarbejde mellem forsknings- og udviklingscentre og 
økonomiske aktører med henblik på at lette overførsel af knowhow og gennemførelse af 
joint ventures vil der ligeledes kunne ydes støtte til. 
21. På det sociale og kulturelle område vil der blive gennemført decentraliserede 
udvekslingsprogrammer mellem de civile dele af samfundet i EU og partnerskabslandene 
inden for følgende områder: højere uddannelser, medier, lokalstyre, teknologi og andre 
felter af fælles interesse. 
Yderligere foranstaltninger så som dialoger, projekter af fælles interesse eller 
netværkssamarbejde vil - i henhold til bestemmelserne i Euro-Middelhavspartnerskabet -
blive anvendt til at støtte lokalstyre, kulturelle dialoger, medier, ungdomsudvekslinger og 
udvekslinger mellem de civile samfund. Forskning, teknologisk udvikling, 
teknologioverførsel samt informations- og kommunikationsaktiviteter vil blive styrket 
gennem brug af moderne informationsteknologi. 
Endelig kan der ydes faglig bistand til narkotikabekæmpelse og til bekæmpelse af 
terrorisme og international kriminalitet. Der kan blive tale om udveksling af oplysninger, 
datakompatibilitet og styrkelse af retssystemerne. 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 441 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA il 
Katalognummer : CB-CO-96-447-DA-C 
ISBN 92-78-08734-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
•*o