Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Meddelelse fra kommissionen: Mere forskning i Europa - mod 3 % af BNP"

(KOM(2002) 499 endelig)

(2003/C 95/03)

Kommissionen besluttede den 12. september 2002 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Ulla Sirkeinen til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 29. januar 2003.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 397. plenarforsamling af 26. og 27. februar 2003, mødet den 26. februar, følgende udtalelse med 108 stemmer for, ingen imod og 1 hverken for eller imod.

1. Resumé

EØSU

- bifalder de målsætninger, som blev opstillet i Barcelona, og Kommissionens meddelelse, der har til formål at indlede en debat;

- understreger, at F& U bør opfattes som en investering og ikke en udgift, navnlig i tider med økonomisk nedgang;

- understreger, at målsætningerne om konkurrenceevne, økonomisk vækst, beskæftigelse, høje standarder indenfor miljø og sundhed og en afbalanceret bæredygtig udvikling kun kan nås ved hjælp af mere viden, F& U og innovation;

- opfordrer Kommissionen til at komme med et mere vægtigt udspil og i højere grad anspore medlemsstaterne, eftersom det er nødvendigt med radikale ændringer;

- foreslår, at regionale midler og støtte til ansøgerlandene tager sigte på F& U;

- anbefaler Kommissionen at udarbejde en strategi for små og mellemstore virksomheders forskning;

- finder det vigtigere at fjerne grænser og hindringer for samarbejde og netværk end sikre en overordnet koordinering fra toppen og ned;

- mener, at for at store førende virksomheder kan fastholde væksten i F& U-investeringer i EU, og antallet af virksomheder, der investerer i F& U, kan øges, bør Kommissionens forslag gennemføres på følgende områder:

- virkeliggørelse af det indre marked

- EF-patentet og andre immaterialretlige spørgsmål

- udvikling af menneskelige ressourcer og mobilitet

- rådgivnings- og kontakttjenester for små og mellemstore virksomheder og

- ajourføring af reglerne om statsstøtte til F& U-finansiering.

2. Indledning

2.1. På Det Europæiske Råds møde i Barcelona blev det vedtaget, at investeringerne i forskning og teknologisk udvikling (F& U) i EU skulle forøges for inden 2010 at nå op i nærheden af 3 % af BNP mod 1,9 % i 2000. Det Europæiske Råd opfordrede også til en forøgelse af erhvervslivets finansieringsandel, der skulle stige fra de nuværende 56 % til to tredjedele af de samlede F& U-investeringer.

2.2. Disse investeringsmål bygger på den erkendelse, at en styrkelse af F& U- og innovationssystemerne er afgørende for, at Lissabon-mødets strategiske målsætning om, at EU senest i 2010 skal blive "den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed", kan opfyldes. I forhold til USA var forskellen i F& U-investeringer mere end 120 mia. EUR i 2000. Især virksomheders F& U-investeringer er lavere i EU.

2.3. EØSU har i tidligere udtalelser anbefalet, at der opstilles et mål for F& U-investeringer, hvilket er blevet anerkendt af Kommissionen. EØSU har endvidere anbefalet(1), at det planlagte FTU& D-budget forhøjes med ca. 50 %, og at denne stigning bør defineres som et mellemfristet politisk mål for perioden efter det sjette rammeprogram. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at handle på tilsvarende vis.

2.4. Målsætningerne skulle gælde for EU som helhed, og eftersom beslutningen blev truffet af Det Europæiske Råd, er det ensbetydende med, at alle medlemsstaternes regeringer forpligtede sig til at tage målsætningerne til efterretning og bidrage til opfyldelsen af disse. Enkelte medlemsstater (to i alt) ligger over de 3 %, mens andre ligger betydeligt under. Med de forskellige vilkår i medlemsstaterne og ansøgerlandene må der være mulighed for forskelligartede politiske reaktioner.

2.5. Meddelelsen har til formål at skabe debat om, hvordan målene for F& U-investering kan nås. Kommissionen analyserer situationen, samt dens baggrund og virkninger og opstiller målsætninger, der skal nås, med henblik på at skabe mere fordelagtige rammebetingelser og opnå en mere effektiv brug af offentlige midler til at fremme privat investering i F& U så vel som F& U og innovation i virksomhedsstrategier og management.

3. Generelle bemærkninger

3.1. EØSU glæder sig over, at der er blevet taget godt imod dets henstilling. EØSU bifalder de vigtige mål, der blev opstillet i Barcelona. Efter den politiske beslutning er det nødvendigt med handling, navnlig fra medlemsstatsregeringernes side. EØSU hilser meddelelsen fra Kommissionen velkommen, eftersom den fortsat prioriterer emnet højt på dagsordenen og indeholder forslag og råd. Debatten vil forhåbentlig medvirke til at sætte skub i tingene.

3.2. På nuværende tidspunkt er den økonomiske vækst lav, udviklingen på mange markeder går trægt, og medlemsstaterne slås med budgetproblemer. Der argumenteres for, at hverken staten eller erhvervslivet kan forøge F& U-udgifterne under disse omstændigheder. Det bør på det kraftigste understreges, at de midler, der går til F& U, udgør en investering for såvel hele samfundet som for den enkelte virksomhed, og ikke en udgift. EØSU opfordrer Kommissionen til at gøre konsekvent brug af "F& U-investeringer", som er det korrekte udtryk.

3.3. Det er nødvendigt med flere innovationer for at styrke de europæiske virksomheders rolle på verdensmarkederne og puste nyt liv i den økonomiske vækst og beskæftigelsen i EU. En anden nøgle til forøget konkurrenceevne og økonomisk udvikling er forøget produktivitetsvækst, navnlig set i lyset af den demografiske udvikling, som vi står overfor. Det er nødvendigt under hensyntagen til målet om bæredygtig udvikling at udvikle et højt miljø- og sundhedsbeskyttelsesniveau, hvilket europæerne går stærkt ind for, uden at den økonomiske vækst og sociale velfærd bringes i fare. Alle disse mål for såvel den enkelte virksomhed som for EU's økonomi kan kun nås ved hjælp af mere viden, F& U, innovation og investeringer i nye og bedre teknologier.

3.4. Det er vigtigt at fastsætte et ambitiøst mål for at vende tendensen. Det er nødvendigt at forstå, at der er behov for radikale ændringer. Dog er målet formentlig overoptimistisk, navnlig set i lyset af den nært forestående EU-udvidelse.

3.5. Kommissionen forbinder behovet for mere F& U og innovation med Lissabon-målet, hvilket er helt rigtigt og nødvendigt. Det er imidlertid medlemsstaterne og virksomhederne, der er de vigtigste aktører i den forbindelse, og de har formentlig brug for et stærkere incitament til at foretage de nødvendige ændringer end blot at angive det overordnede Lissabon-mål. Man kunne i den forbindelse have forventet en mere vægtig udlægning af sagen fra Kommissionens side.

3.6. Medlemsstaterne bør i høj grad anspores. Der er store forskelle mellem de enkelte medlemsstater, både hvad angår andelen af F& U-investeringer og de private og offentlige midlers relative rolle. Offentliggørelse af sammenligninger kan være et incitament til regeringerne. Det er overraskende, at Kommissionen kun ganske kort refererer til nogle enkelte tal i statistikkernes yderpunkter.

3.7. Niveauet for F& U-investeringer er generelt lavere i ansøgerlandene end i medlemsstaterne. Regeringerne i ansøgerlandene gør bedst i snarest muligt at stræbe mod et nationalt mål på 3 %, idet deres forventede hurtigere økonomiske vækst med tiden vil gøre det endnu sværere at dække investeringsbehovet. Investeringer i F& U-infrastruktur bør have høj prioritet med henblik på at skabe en grobund for vækst. EU-støtte til ansøgerlandene bør sigte mod dette.

3.8. Aggregerede statistiske oplysninger bør altid fortolkes med omhu. Sammenligninger mellem EU og USA skaber sædvanligvis debat, hvilket også er tilfældet i forbindelse med F& U og navnlig andelen af militær F& U og dennes rolle. Denne andel er betydelig højere i USA. Militær F& U bidrager ikke direkte og fuldt ud til at øge de civile markeders konkurrenceevne. Selv om der ikke foreligger statistikker på området, må det imidlertid formodes, at en stor andel går til såvel civile som militære anvendelsesformål. Som følge af den manglende gennemsigtighed i forbindelse med militær F& U-støtte til virksomheder vil dette formentlig give den amerikanske industri en betydelig konkurrencemæssig fordel.

3.9. I henhold til Barcelona-målene forventes især virksomhederne at forøge deres investeringer i F& U. Det skønnes på baggrund af en undersøgelse af de virksomheder, der er repræsenteret i European Round Table of Industrialists (ERT), og som står for 13 % (EUR 22,3 mia. i 2001) af de samlede F& U-investeringer i EU, at disse virksomheders F& U-investeringer i EU ikke vil stige eller kun vil stige i begrænset omfang. ERT-virksomhederne planlægger at investere mere i F& U uden for EU, hvilket hovedsageligt skyldes de relativt ugunstige rammebetingelser for at investere i EU, hvad angår personale og infrastruktur, finansielle incitamenter og lovgivning. ERT-resultaterne understøtter Kommissionens meddelelse, men understreger samtidig, at det er tvingende nødvendigt med radikale ændringer.

3.10. Det er af afgørende betydning, at førende større virksomheder som f.eks. ERT-virksomhederne fastholder væksten i F& U-investeringerne i EU. Hertil kommer, at det er nødvendigt med en stigning i antallet af virksomheder, der investerer i F& U. Der ligger et stort potentiale i det store antal primært små og mellemstore virksomheder i forskellige sektorer. For at skabe opmærksomhed og øget incitament i disse virksomheder er det nødvendigt med en omfattende indsats og de bedst egnede støtteforanstaltninger.

3.10.1. Med henvisning til det europæiske charter for små virksomheder anbefaler EØSU Kommissionen at udarbejde en åben koordinationsstrategi for små og mellemstore virksomheders forskning. Det er nødvendigt at fjerne de kulturelle barrierer og administrative byrder mellem små og mellemstore virksomheder, navnlig mikrovirksomheder, og forskningskredse med henblik på at udvikle og udnytte disse virksomheders store potentiale til nyskabelse.

3.11. Offentlige F& U-investeringer bør i tilstrækkelig grad sigte mod teknologisk udvikling og anvendelse for at fremme industriens F& U-investeringer. Målet bør være at fremme udviklingen af nye produkter og tjenesteydelser samt mere effektive processer. Udviklingen af uddannelses- og karrieremæssige incitamenter for forskere bør fremmes tilsvarende. Ressourcerne til tilsvarende grundlæggende forskning bør naturligvis sikres.

3.12. Netværk bør være et vigtigt element i den fremtidige udvikling indenfor F& U i EU. Nemt og effektivt samarbejde mellem universiteter, forskningsinstitutter og virksomheder giver optimale resultater i forbindelse med de foretagne investeringer. Der findes dog stadig et utal af forhindringer, som bør fjernes. Samarbejde, der involverer flere virksomheder, fungerer især godt indenfor mere traditionelle sektorer og i forbindelse med udvikling af produktionsprocesser. Indenfor nyere områder som f.eks. IKT findes der ligeledes eksempler på stærkt og vellykket F& U-samarbejde, selv i situationer med hård konkurrence, eller hvor der skal tages hensyn til fortrolige forretningsoplysninger.

3.13. Regional støtte fra både EU og medlemsstaterne bør i højere grad sigte mod F& U og innovation samt relevant uddannelse og erhvervsuddannelse.

3.14. Kommissionen og mange aktører på området anmoder om en bedre koordination af såvel F& U-programmerne som de forskellige medlemsstaters indsats. Der er et åbenlyst behov for at udvikle programmer med tilstrækkelige ressourcer, således at man kan nå op på verdensniveau, og der kan skabes vigtige ekspertcentre. Koordinationen bør imidlertid ikke være centraliseret og gå fra toppen og ned. Koordinationen må under ingen omstændigheder være til hinder for sund konkurrence, som er nødvendig for at opnå ekspertise.

3.15. Koordinationen bør snarere baseres på en omfattende og åben udveksling af oplysninger om planer og programmer og støtte alle former for partnerskaber og sammenslutninger under anvendelse af en bottom up-indfaldsvinkel. Det er vigtigtigere at fjerne de psykologiske og lovgivningsmæssige nationale og institutionelle grænser og hindringer end at sikre en overordnet koordinering i EU!

4. Særlige bemærkninger

EØSU tilslutter sig generelt de punkter, som behandles af Kommissionen i kapitel 3 "Forudsætningerne for at vende tendensen: områder, som kræver samordnet indsats". I det følgende nævnes udelukkende de spørgsmål, som udvalget især ønsker at fremhæve eller tilføje.

4.1. Mere fordelagtige rammebetingelser

4.1.1. Det kan ikke understreges nok, hvor vigtigt det er med et velfungerende, åbent og konkurrencepræget marked. Virkeliggørelsen af det indre marked, som giver tilstrækkelig efterspørgselspotentiale selv i forbindelse med forholdsvis store F& U-investeringer, spiller her en afgørende rolle. I dag er mange innovationsprojekter imidlertid forbundet med så mange omkostninger, at det er nødvendigt med adgang til endnu større markeder for at sikre projekternes rentabilitet.

4.1.2. Der er gentagne gange blevet udtrykt bekymring over antallet af europæiske forskere, deres speciale og motivering. Det er nødvendigt med nye idéer for at få flere til at gøre karriere indenfor forskning og teknik. Hindringerne for forskermobiliteten mellem staten, den offentlige og den private sektor bør fjernes definitivt - udviklingen er gået for langsomt. Hvad angår uddannelse af forskere, skal nævnes et praktisk eksempel på et målorienteret program til motivering af både universiteter og kandidater, som er blevet gennemført med gode resultater i Finland.

4.1.3. Det er tvingende nødvendigt at indføre en lovgivning om intellektuelle ejendomsrettigheder på fællesskabsniveau. Dette vedrører både GMO'er og software samt et omkostningseffektivt patentsystem på fællesskabsniveau. Virksomhederne behøver lovgivningsmæssig sikkerhed og klarhed, før de kaster sig ud i investeringer i EU.

4.1.4. Unødvendig eller uklar lovgivning og besværlige administrative procedurer udgør en hindring for bl.a. virksomhedernes F& U-investeringer. Det er nødvendigt med en forenkling af lovgivningen for at komme unødigt bureaukrati til livs, hvilket regelmæssigt er blevet understreget af EØSU. Initiativet vedrørende bedre regulering bør finde anvendelse, således at der kan opnås en egentlig balance mellem de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter af bæredygtig udvikling.

4.2. Mere effektiv brug af offentlige midler til at fremme erhvervslivets F& U

4.2.1. Det er nødvendigt med en række foranstaltninger for at skabe optimale incitamenter for de forskellige virksomheder til at forøge deres investeringer i F& U. Der er et behov for offentlig støtte, eftersom markedsincitamenter får virksomhederne til at investere mindre i F& U, end det, der er optimalt for økonomien som helhed. Afkastet på F& U-investeringer er som regel lavere end afkastet på andre investeringer.

4.2.2. En væsentlig del af bestræbelserne på at forøge F& U bør være at anspore flere virksomheder til at udvikle deres egne F& U-strategier og -aktiviteter, ofte fra bunden. Passende foranstaltninger kan f.eks. bestå i, at rådgivnings- og kontakttjenester skaber kontakt til forskerhold. Et eksempel herpå er SINTEF i Norge, som har til opgave at bygge bro mellem SMV'er og ekspertisen ved University of Technology i Trondheim. Hvad angår finansiel støtte, kunne skattelettelser i høj grad være med til at fremme SMV'ers investeringer i F& U.

4.2.3. Støtte til nye højteknologiske risikoforetagender, der samtidig giver mulighed for hurtig vækst, kræver særskilte instrumenter. Opstartskapital og tilstrækkelig risikovillig kapital spiller i den forbindelse en særlig vigtig rolle. Som eksempel har de "egenkapitallån", der ydes af Technology Development Centre i Finland vist sig yderst effektive. Den lånte kapital behandles som egenkapital og udgør således ikke en byrde for virksomhedens sædvanligvis skrøbelige balance.

4.2.4. Undersøgelser viser, at statsstøtte til virksomheders F& U-projekter normalt ikke fører til et fald i virksomhedernes egne investeringer, snarere tværtimod. Statsstøtte giver virksomhederne mulighed for at iværksætte flere F& U-projekter, end de ellers ville kunne have gjort. I andre tilfælde giver støtten mulighed for at gennemføre et projekt med flere ressourcer og hurtigere, end hvis der ikke havde været støtte til rådighed, hvilket kan være af afgørende betydning på markeder i hurtig forandring.

4.2.5. Der er i høj grad behov for en revurdering af EU-reglerne om statsstøtte, når det gælder støtte til F& U. Det er ikke nødvendigvis et spørgsmål om, at reglerne skal være mere generøse, men snarere mere fleksible. Af større problemer skal her nævnes, at samarbejdsprojekter mellem den offentlige og den private sektor besværliggøres som følge af kravene om notifikation til Kommissionen, hvilket fører til unødvendig bureaukrati og megen usikkerhed. Sådanne hindringer for partnerskaber bør fjernes. Der bør indføres en velgennemtænkt "de-minimis-regel".

4.3. F& U og innovation i virksomhedsstrategier og management

4.3.1. For at virksomhederne kan styrke deres F& U-aktiviteter, er det nødvendigt med stabile politiske rammer. Regeringerne bør i forbindelse med enhver politiks udarbejdelse og gennemførelse give et klart og sammenhængende signal, ikke kun når det drejer sig om foranstaltninger til fremme af flere investeringer i F& U, men også sigtet med at fremme en videnbaseret, innovationsorienteret økonomi.

4.3.2. Virksomheder bør anlægge forskellige individuelle indfaldsvinkler i forbindelse med deres F& U-aktiviteter. EØSU understreger, at virksomhederne især bør indlede netværkssamarbejde med offentlige forskningsinstitutioner og andre virksomheder. Mange af de hindringer for netværkssamarbejde, som virksomhederne støder på, er reelle og relevante, men i mange tilfælde er det snarere et spørgsmål om tradition og mistro.

Bruxelles, den 26. februar 2003.

Roger Briesch

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EFT C 260 af 17.9.2001.