EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 16.5.2022 COM(2022) 223 final 2022/0162(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (omarbejdning)



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Finansforordningen fastsætter principperne og de generelle finansielle regler for opstilling og gennemførelse af EU-budgettet og kontrol af Unionens finanser. Finansforordningen for 2018 er resultatet af en større revision, hvor de tidligere gennemførelsesbestemmelser blev indarbejdet i et fælles regelsæt. Revisionen øgede fleksibiliteten, forenklede de finansielle regler betydeligt og banede vejen for forslagene under den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027. Disse enklere regler må gives tilstrækkelig tid til, at deres fulde potentiale virkeliggøres i forbindelse med gennemførelsen af programmerne og instrumenterne for 2021-2027, f.eks. princippet om én enkelt revision, gensidig tillid til revisioner og vurderinger, forenklede omkostningsoptioner, mindsket administrativ byrde og fokus på resultater. Ændringer i de finansielle regler skaber alt for ofte usikkerhed for modtagerne af EU-midler. Derfor foreslår Kommissionen nu en målrettet ændring med henblik på at finde den rette balance ved at fokusere på de ændringer, der virkelig er nødvendige. Hovedårsagen til at foretage denne revision er behovet for at tilpasse finansforordningen til FFR-pakken for at opretholde et fælles regelsæt for Unionens udgifter, hvilket indebærer, at alle generelle finansielle regler er medtaget i finansforordningen. Dette vil skabe større retssikkerhed for Unionens institutioner og modtagere af EU-midler. Forslaget afspejler også EU-institutionernes erklæringer i forbindelse med FFR. Desuden indeholder forslaget målrettede forbedringer og forenklinger. Disse er blevet udpeget, efter at finansforordningen fra 2018 trådte i kraft, og nogle af dem er en reaktion på den seneste tids begivenheder og tendenser. Forbedringerne bygger på erfaringerne fra covid-19-pandemien og fokuserer på krisestyring. De har også til formål at beskytte Unionens finansielle interesser bedre (f.eks. ved at gøre mere brug af digitalisering), bidrage bedre til at nå Unionens politiske mål og opnå yderligere forenkling for modtagere af EU-midler. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område Dette forslag kommer efter vedtagelsen af FFR-pakken for yderligere at forbedre de regler, der skal anvendes ved gennemførelsen af programmerne og instrumenterne for 2021-2027 og derefter. Forslaget afspejler visse undtagelser fra den nugældende finansforordning, som EU-lovgiveren traf afgørelse om under FFR-forhandlingerne, navnlig om sektorspecifik lovgivning. En forenkling og forbedring af Unionens finansielle regler bør også øge politikkernes virkning og deres resultater i praksis. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Retsgrundlaget for forslaget er artikel 322, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Vedtagelsen af Unionens generelle finansielle regler henhører under Unionens enekompetence. •Proportionalitetsprincippet Med dette forslag tilpasses finansforordningen til FFR-pakken for 2021-2027, og forslaget omfatter målrettede forbedringer og forenklinger. Forslaget indeholder ikke regler, der ikke er nødvendige for at nå traktatens mål. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Høringer af interesserede parter Der blev afholdt en offentlig høring om den foreslåede ændring af finansforordningen fra juli til oktober 2021, som udmøntede sig i 38 bidrag. Bidragene kom fra en bred vifte af interesserede parter, herunder offentligheden, medlemsstaternes myndigheder, internationale organisationer, ikkestatslige organisationer (NGO'er) og erhvervssammenslutninger.

Med hensyn til at styrke beskyttelsen af Unionens finansielle interesser bakker de fleste respondenter op om yderligere gennemsigtigheds- og beskyttelsesforanstaltninger. De anså fleksibilitet og proportionalitet for at være nødvendig og anså fortrolighed, databeskyttelse og konsekvent anvendelse af eksisterende værktøjer for at være væsentlig. Deltagerne så overordnet set med tilfredshed på mulige forbedringer af systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse (EDES). Der var generel støtte til, at Kommissionen foretager en hensigtsmæssig due diligence-vurdering for at sikre, at bemyndigede enheder overholder gældende EU-ret og vedtagne internationale standarder og EU-standarder. Endelig ønskede de interesserede parter at styrke finansforordningens rolle med hensyn til at forebygge modstridende erhvervsmæssige interesser hos kandidater eller tilbudsgivere. Interne retningslinjer for Unionens personale kan dog også spille en rolle i den forbindelse. Deltagerne i den offentlige høring var enige om betydningen af at forenkle og præcisere visse regler for programgennemførelse for at mindske den administrative byrde. De interesserede parter glædede sig over foranstaltninger vedrørende følgende emner: i) Unionens sikkerhed og strategiske autonomi, ii) finansielle instrumenter, budgetgarantier og finansiel bistand, hvor der er klar støtte til strømlining af indberetningsforpligtelserne og iii) digitale kontroller og revisioner, hvor de interesserede parter anerkendte, at det menneskelige tilsyn bør opretholdes. Med hensyn til krisestyring tilskyndede deltagerne i høringen til at bygge videre på erfaringerne fra covid-19-krisen for at forbedre udbudsreglerne. De interesserede parter uddybede mulige ændringer, f.eks. yderligere fleksibilitet til at indgå kontraktændringer, accept af elektroniske dokumenter og fremme af støtte til globale initiativer og programmer. Kommissionen har nøje overvejet denne feedback og afspejlet det meste heraf i udkastet til forslag. •Konsekvensanalyse I overensstemmelse med Kommissionens erklæring om fremtidige revisioner af finansforordningen er der ikke behov for en konsekvensanalyse. Finansforordningen indeholder de generelle regler og værktøjer for gennemførelsen af EU-udgiftsprogrammer og ‑instrumenter. Derfor har revisioner af lovgivningen ingen direkte økonomiske, miljømæssige eller sociale virkninger, som effektivt kan analyseres i en konsekvensanalyse. Værditilvæksten i konsekvensanalyser opstår, når der træffes et politisk valg vedrørende bestemte udgiftsprogrammer og instrumenter, som skal overholde den reguleringsmæssige ramme, som er givet ved finansforordningen. I stedet har Kommissionen gennemført en offentlig høring om dette forslag, hvilket er almindelig praksis. Kommissionen har også baseret sig på de operationelle og indhøstede erfaringer, navnlig med henblik på at udpege og analysere de emner, der skal tages op, og merværdien af Unionens engagement. •Målrettet regulering og forenkling Revisionen af finansforordningen falder ikke ind under programmet for målrettet og effektiv regulering (REFIT). Ved at imødekomme behovet for at forenkle, forbedre og tilpasse Unionens finansielle regler til FFR-pakken for 2021-2027 bidrager revisionen imidlertid væsentligt til dagsordenen for bedre regulering. Den foreslåede tilgang er fuldt ud i overensstemmelse med rammen for bedre regulering og Kommissionens arbejde med forenkling. Forslaget indeholder f.eks. en henvisning til digitale revisioner og fremspirende teknologier for at tilskynde til en bredere anvendelse heraf, samtidig med at fleksibiliteten bevares. Forslaget omfatter også erfaringerne fra covid-19 om udbud (f.eks. fælles udbud, udbud på vegne af medlemsstaterne, brug af en indkøbscentral, valg af flere leverandører for samme type varer eller tjenesteydelser, elektronisk fakturering og bedre regler for eksterne eksperter). Det indeholder også forenklingsforanstaltninger for tilskud (f.eks. forenklede tilskudsformer, enklere regler for brug af frivillige, enklere beregning for at vise overholdelse af princippet om forbud mod fortjeneste og enklere procedure for tildeling af humanitær bistand). Det endelige mål med alle disse foranstaltninger er at mindske den administrative byrde for ansøgere og modtagere af EU-midler uden at skabe yderligere risici for en forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-budgettet. Forslagets anvendelsesområde udelukker ikke mikrovirksomheder. Sådanne virksomheder kan modtage EU-midler og skal derfor være underlagt de generelle finansielle regler. Reglerne for finansieringsperioden 2021-2027 gør det allerede lettere for mikrovirksomheder at deltage. For eksempel har Kommissionen for nylig anvendt finansforordningens regler om forenklede finansieringsformer til at vedtage en afgørelse, der giver ejere af mikrovirksomheder mulighed for at anmelde deres personaleomkostninger som foruddefinerede enhedsomkostninger under ethvert finansieringsprogram, uden at det er nødvendigt at forelægge dokumentation for de angivne satser. Desuden nedbringer forslaget på visse områder omkostningerne for virksomhederne, som ofte er mikrovirksomheder samt små og mellemstore virksomheder. Forslaget har til formål at styrke gennemførelsen af proportionalitetsprincippet ved bl.a. at basere sig på en due diligence-vurdering hos partnere, der gennemfører budgettet under indirekte forvaltning. Dette vil muliggøre en mere fleksibel tilgang til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder. Mere generelt forventes mange af de målrettede forenklingsforanstaltninger at være til gavn for alle virksomheder og dermed også små og mellemstore virksomheder. •Grundlæggende rettigheder Forslaget er i overensstemmelse med Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Forslaget har ingen budgetmæssige konsekvenser. 5.ANDRE FORHOLD •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget 1.1.Tilpasning til FFR og forenkling ·Tilpasning til FFR (generelt): der er tilføjet nogle henvisninger til basisretsakterne fra 2021-2027 og anden lovgivning til finansforordningen. For at sikre en gnidningsløs gennemførelse af FFR-forordningen foreslås det desuden, at visse undtagelser fra budgetprincipperne i de sektorspecifikke basisretsakter afspejles i finansforordningen i overensstemmelse med tilgangen med et fælles regelsæt (finansforordningens artikel 12, 14, 15 og 18, artikel 32, stk. 2, artikel 41, stk. 2, artikel 44, stk. 1 og 3, artikel 48, stk. 2, artikel 54, artikel 96, stk. 1 og 2, artikel 97, stk. 3, artikel 106, stk. 1, artikel 115, stk. 3, artikel 214, stk. 3, artikel 250, stk. 1, litra b), og artikel 253, stk. 1, litra c)). For at følge op på den fælles erklæring om muligheden for at medtage indholdet afforordningen om generel konditionalitet tilføjes en henvisning til nævnte forordning i afsnit II om de principper, som sektorspecifik lovgivning ikke kan fravige (artikel 6). ·Lånoptagelse og långivning: forslaget har til formål at forbedre indberetningen i overensstemmelse med den fælles erklæring 2020/C 444 I/06 for at øge gennemsigtigheden og lette samarbejdet med budgetmyndigheden. Den foreslåede ændring strømliner indberetningsforpligtelserne i forbindelse med lånoptagelses- og långivningstransaktioner. Den kodificerer den gældende praksis ved i det dokument, der er knyttet som bilag til budgetsektionen vedrørende Kommissionen, at medtage en samlet oversigt over Kommissionens lånoptagelses- og långivningstransaktioner (artikel 52, stk. 1). ·Formålsbestemte indtægter: forslaget har til formål at øge gennemsigtigheden og synligheden af eksterne formålsbestemte indtægter i de dokumenter, der ledsager budgettet, i overensstemmelse med den fælles erklæring (artikel 22, stk. 1, og artikel 41, stk. 3 og 8). Det har også til formål at lette forvaltningen af supplerende bidrag (herunder frivillige bidrag) fra medlemsstaterne (artikel 21, stk. 2) og dermed undgå behovet for at anmode medlemsstaterne om betalinger, før der opstår faktiske betalingsbehov.

·Finansielle instrumenter og budgetgarantier: forslaget har til formål at øge den juridiske klarhed ved at: i) håndtere uoverensstemmelser og overlapninger i den gældende finansforordning, ii) bedre afspejle den måde, hvorpå hensættelser og budgetgarantier fungerer og iii) ajourføre relevante regler (artikel 2, stk. 9, ny artikel 2, nr. 15), ny artikel 2, nr. 33), ny artikel 212, stk. 3, artikel 212, stk. 5, artikel 213, stk. 4, artikel 221 og artikel 223, stk. 6, og ny artikel 213, stk. 5). ·Desuden strømliner forslaget indberetningen for at undgå overlapninger og uoverensstemmelser. Den styrker indberetningsforpligtelserne i et arbejdsdokument, der knyttes til budgetforslaget og den integrerede regnskabsrapport i henhold til artikel 253, stk. 1. Denne strømlining betyder også, at den gældende artikel 250 skal udgå. Endelig styrker forslaget artikel 218 ved at flytte visse bestemmelser fra den forhenværende artikel 41, stk. 5, til artikel 218. Med denne flytning sikres det, at der ikke er behov for at udarbejde to sideløbende rapporter om den fælles hensættelsesfond med lignende indhold (ny artikel 41, stk. 5, litra g), artikel 210, stk. 3, og artikel 218). ·Med forslaget præciseres det også, hvordan hensættelser og budgetgarantier interagerer med definitionerne og reglerne om budgetmæssige forpligtelser, retlige forpligtelser, modtagere og offentliggørelse af oplysninger om modtagere (artikel 2, nr. 38) og 58), artikel 7, stk. 4, artikel 10, stk. 3, artikel 38, stk. 3, litra c), artikel 112, stk. 2, artikel 113, stk. 1, litra a), artikel 113, stk. 4, artikel 115, stk. 2, og artikel 163). 1.2.Krisestyring, modernisering og forenkling ·Ikkefinansielle donationer fra EU-institutionerne: forslaget indeholder et nyt instrument, der afspejler den gældende praksis. Herved skabes en ramme for, at EU-institutionerne kan donere varer, tjenesteydelser, forsyninger eller bygge- og anlægsarbejder. Det vil også tilvejebringe et stabilt retsgrundlag, navnlig for fremtidige nødsituationer, større gennemsigtighed, ansvarlighed og retssikkerhed for modtagerne (artikel 2, nr. 1), 2), 3), 38), 50) og 58), artikel 133, artikel 154, stk. 3, og den nye artikel 244). ·Priser: i lighed med indførelsen af ikkefinansielle donationer bør EU-institutionerne også kunne tildele priser, der ikke er finansielle, såsom vouchere, billetter og rejser. Dette er f.eks. også vigtigt for at muliggøre konkurrencer blandt unge, der ikke har en bankkonto i deres medlemsstat, men som alligevel nemt skal kunne modtage deres belønning i praktisk form. Indførelsen af denne mulighed kræver mindre ændringer i artikel 2, nr. 52), artikel 210, stk. 4, og artikel 211, stk. 1. ·Indkøb og eksperter: forslaget tilpasser de udbudsregler, der gælder i krisestyringssituationer, for at gøre det muligt for EU-institutioner eller ‑organer at foretage indkøb på vegne af medlemsstaterne eller fungere som indkøbscentral. Denne indkøbscentral vil kunne donere eller videresælge varer og tjenesteydelser til medlemsstaterne og iværksætte fælles udbudsprocedurer, selv om EU-institutionerne ikke for egen regning køber tjenesteydelser og varer (artikel 169, stk. 1 og 2, den nye artikel 169, stk. 3, samt punkt 11.1, litra f), og punkt 12.2, litra a), i bilag I). Med forslaget ajourføres også definitionen af krise, så den omfatter folke- og dyresundhed, nødsituationer relateret til fødevaresikkerhed og globale sundhedstrusler såsom pandemier (artikel 2, nr. 22)). Andre forenklingsforanstaltninger, tekniske korrektioner og ajourføringer gør det muligt at indgå kontrakter med flere leverandører, korrigere uoverensstemmelser og udeladelser og præcisere digitaliseringen af udbudsprocedurer (ny artikel 2, nr. 46), artikel 2, nr. 76), artikel 164, stk. 5, artikel 168, stk. 3, artikel 171, stk. 1, artikel 173, stk. 1, artikel 174, stk. 2 og 3, artikel 175 tillige med punkt 1.2, punkt 6.2, punkt 6.3, punkt 6.4, punkt 6.6, punkt 9.3, punkt 9.4, punkt 9.5, punkt 11.1, litra a) og c), punkt 11.1, litra h), nr. iv), punkt 11.2, litra j) og m), punkt 16.3, litra f) og g), punkt 18.1, punkt 18.7, punkt 19.2, punkt 20.2, punkt 21.1, punkt 24.3, punkt 27, punkt 28.1, punkt 28.2, nyt punkt 29.4, punkt 30.2, punkt 31.1, nyt punkt 34, punkt 35.1 og punkt 39.3 i bilag I). Forslaget tilpasser endvidere udbudsreglerne i finansforordningen til direktiv 2014/24/EU om offentlige udbud og direktiv 2014/55/EU om elektronisk fakturering. I forslaget præciseres det eksempelvis, hvilke frister der gælder for dynamiske indkøbssystemer, og der åbnes mulighed for — i form af tildelingskriterier — at vurdere kvalifikationer og erfaring hos det personale, der udpeges til at føre kontrakten ud i livet (artikel 117, stk. 3, artikel 176, stk. 2, den nye artikel 176, stk. 4, og 5, og artikel 179, stk. 1). Med forslaget imødekommes også behovet for mere fleksible regler for EU-delegationer i tredjelande under hensyntagen til lokale markedsforhold og praksis i medlemsstaterne. Derfor er tærsklen og reglerne for markedsadgang tilpasset, hvad der i øjeblikket gælder for indkøb i forbindelse med foranstaltninger udadtil. Desuden vil EU-delegationer, der tildeler kontrakter for egen regning, kunne acceptere f.eks. indgivelse af ansøgningsdokumenter ved personlig aflevering (artikel 153, stk. 5). Det foreslås også at anvende de foranstaltninger, der er truffet inden for rammerne af instrumentet for internationale offentlige udbud (IPI, endnu ikke vedtaget), i forbindelse med EU-institutionernes udbud. De ordregivende myndigheder vil skulle anvende IPI-foranstaltningerne (i form af en pointjustering af bud, der modtages fra, eller udelukkelse af økonomiske aktører, der er etableret i visse tredjelande) på samme måde som ordregivende myndigheder og ordregivende enheder i medlemsstaterne, efter at IPI-forordningen er trådt i kraft, og IPI-foranstaltningerne er vedtaget og offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende — EU-institutionerne bør gå foran med et godt eksempel og anvende de samme regler (artikel 179, stk. 1, ny, og punkt 14 i bilag I). Forslaget imødekommer behovet for at forenkle udbudsprocedurerne for bygninger. Desuden udelukker forslaget de autentificeringstjenester, der ydes af notarer, fra anvendelsesområdet for denne forordnings udbudsregler, der åbnes mulighed for at have udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse for tjenesteydelser, der leveres af organisationer i medlemsstaterne, og der indføres en udvidelse af anvendelsesområdet for at anvende et udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse efter et resultatløst konkurrenceudbud med forhandling (artikel 164 og punkt 6 i bilag I). I henhold til gældende retspraksis skal tilbudsgiverne forelægge dokumentation for de udvælgelses- og udelukkelseskriterier, de har anvendt, inden de træffer afgørelse om tildeling af en udbudskontrakt. Med forslaget sikres det, at finansforordningen følger retspraksis på dette område (artikel 2, nr. 51), og bilag I, punkt 18.4). I betragtningerne fremhæves de gældende regler om grønne offentlige udbud. Endelig gør forslaget reglerne for eksperter mere fyldestgørende og tilpasser dem til markedssituationen. EU-institutionerne får derigennem mulighed for at konkurrere med de vederlag, der tilbydes af andre aktører på markedet, når de ansætter aflønnede eksterne eksperter. Nye regler vil også sætte Kommissionen i stand til at anvende lister over eksperter i en længere periode (artikel 242). ·Tilskud: forslaget omfatter tekniske ajourføringer, forenkling, præciseringer og korrektioner. Heri præciseres reglerne om forenklede tilskudsformer (artikel 184, stk. 3, og artikel 187) og det fastsættes, at grænsen på 50 % for udgifter til frivilligt arbejde finder anvendelse på den samlede finansiering af en foranstaltning (artikel 194, stk. 2). Desuden præciseres det i forslaget, at der ikke stilles krav om systematisk anvendelse af en kontradiktorisk procedure, for at en deltager kan afvises fra en tildelingsprocedure (artikel 135). Med forslaget forenkles beregningerne i henhold til princippet om forbud mod fortjeneste (artikel 196, stk. 4) og ydelsen af finansiel støtte til tredjemand i særlige tilfælde (artikel 208, tredje afsnit). For at øge gennemsigtigheden tilføjes en definition af NGO'er, samtidig med at tilskudsansøgere skal angive deres retlige status og bekræfte, om de er NGO'er (ny artikel 2, nr. 46), og artikel 200, stk. 1, litra a)). Endelig berigtiges definitionen og anvendelsen af "offentlige kontrakter" i afsnit VIII (artikel 2, nr. 16), og artikel 205, stk. 1, og 2).

·Donationer til EU-institutionerne: forslaget gør det muligt hurtigere at afgøre, om donationer skal accepteres eller afvises, når der er behov for en hurtig reaktion, under ekstraordinære omstændigheder og med passende beskyttelsesforanstaltninger, når sådanne donationer gives med henblik på humanitær bistand, nødhjælp, civilbeskyttelse eller bistand i krisesituationer (artikel 25, stk. 3). ·Digitalisering: med forslaget støttes Kommissionens tilsagn om at benytte digital betjening som udgangspunkt. Det øger effektiviteten og kvaliteten af kontrol og revision ved hjælp af digitalisering og fremspirende teknologier såsom datamining, maskinindlæring, procesautomatisering med robotteknologi og kunstig intelligens. Ved at gøre disse aspekter mere synlige, forventes der opnået en bredere og mere konsekvent anvendelse af digital revision og kontrol. Dette bør med tiden øge sikkerhedsniveauet og samtidig mindske omkostningerne til revision og kontrol (artikel 36, artikel 63, stk. 4, litra a), artikel 74, stk. 5, og 6, samt artikel 150, stk. 1). Forslaget har også til formål at forbedre kvaliteten og interoperabiliteten af data om modtagere af EU-finansiering til kontrol og revision, herunder ved hjælp af et fælles integreret IT-system til datamining og risikoscore (yderligere oplysninger herom i punkt 3 nedenfor). Visse regler og procedurer for udbud og eksperter bør ændres for at afspejle fremskridtene med hensyn til digitalisering. ·Grøn omstilling: dette forslag har også til formål at tilpasse finansforordningen for at sikre, at budgetgennemførelsen effektivt bidrager til gennemførelsen af den europæiske grønne pagt. Til dette formål bør der indsættes en udtrykkelig henvisning til princippet om ikke at gøre væsentlig skade i artikel 33, stk. 2, i tråd med Kommissionens forpligtelse til bæredygtig finansiering og den grønne omstilling. For at gøre det lettere at gøre EU's bygninger mere miljøvenlige åbnes der desuden mulighed for at anvende lån til finansiering af bygningsrenovering i artikel 271. Endelig bør udbud i forbindelse med offentlige udbudsprocedurer, hvis det er relevant, omfatte grønne tildelings- eller udvælgelseskriterier for at tilskynde økonomiske aktører til at tilbyde mere bæredygtige alternativer. I overensstemmelse med klimalovens artikel 6, stk. 4, finder Kommissionen, at ovennævnte forslag er i overensstemmelse med det mål om klimaneutralitet, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, i klimaloven, samt Unionens klimamål for 2030 og 2040. Disse forslag er også i overensstemmelse med at sikre fremskridt med hensyn til tilpasning, jf. klimalovens artikel 5, og er i overensstemmelse med målene i klimaloven. 1.3.Øget beskyttelse af EU's finansielle interesser og indirekte forvaltning ·System for tidlig opdagelse og udelukkelse: det foreslås at styrke systemet ved at målrette anvendelsen bedre mod midler under både delt forvaltning og direkte forvaltning, hvor midlerne udbetales som finansielle bidrag til medlemsstaterne, f.eks. under genopretnings- og resiliensfaciliteten. Hensigten er at forebygge, at medlemsstaternes myndigheder udvælger svigagtige økonomiske aktører til at gennemføre projekter, og beskytte Unionens budget bedre mod alvorlige forsømmelser uden at afvente det endelige resultat af de nationale procedurer. Hvad angår den tværterritoriale dimension af gennemførelsen af projekter foreslås det, at udelukkelse af enheder og personer på EU-plan finder anvendelse på al EU-finansiering til projektgennemførelse i alle medlemsstater. En sådan udelukkelse vil være underlagt adskillige begrænsninger og beskyttelsesforanstaltninger. Dens anvendelsesområde vil være afgrænset til en udtømmende liste over de mest alvorlige former for forsømmelser (f.eks. korruption, svig, hvidvask af penge og terrorisme), der fastslås inden for rammerne af: i) en endelig EU-revision, en rapport fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) eller en undersøgelse foretaget af Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO), eller ii) en national revision, dom eller administrativ afgørelse (artikel 138, stk. 2, artikel 139, stk. 1, og artikel 145, stk. 5). Desuden tilføjes der selvstændige udelukkelsesgrunde i tilfælde af afvisning af at samarbejde i forbindelse med undersøgelser, tjek eller revisioner, der udføres af en anvisningsberettiget, OLAF, EPPO eller Revisionsretten, og tilskyndelse til had eller forskelsbehandling (henholdsvis ny artikel 139, stk. 1, litra i), og artikel 139, stk. 1, litra c), nr. vi)). Det foreslås også udtrykkeligt at nævne overtrædelse af bestemmelserne om interessekonflikter som en selvstændig udelukkelsesgrund i relation til begrebet alvorlige forsømmelser i forbindelse med udøvelsen af et erhverv (artikel 139, stk. 1, litra c), nr. iv)). Der foreslås en fremskyndet procedure for sager, hvis karakter eller omstændigheder gør dette påkrævet (ny artikel 139, stk. 6). Forslaget omfatter også muligheden for at udelukke reelle ejere og tilknyttede enheder, hvis kravene til pålæggelse af ansvar anses for at være opfyldt (ny artikel 138, stk. 2, litra h) og i), artikel 139, stk. 2, og ny artikel 139, stk. 5). Andre ændringer afhjælper systemets nuværende mangler, f.eks. ved at skabe en retlig formodning om meddelelse af indholdet af kontradiktoriske skrivelser og administrative afgørelser (ny artikel 138, stk. 2, litra g), artikel 139, stk. 1, artikel 139, stk. 1, litra d), nr. i), artikel 139, stk. 1, litra e), artikel 139, stk. 7, artikel 140, stk. 1, artikel 143, artikel 145, stk. 5, artikel 146, stk. 2, ny artikel 147, ny artikel 152, stk. 3, artikel 152, stk. 2, litra h), artikel 153 og ny artikel 156, stk. 6). ·Et fælles integreret IT-system til datamining og risikoscore: forslaget har til formål at forbedre kvaliteten og interoperabiliteten af data om modtagere af EU-finansiering og om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-finansiering. For effektivt at forebygge, afsløre, efterforske og korrigere svig eller afhjælpe uregelmæssigheder er det nødvendigt at kunne identificere de fysiske personer, som er tilskudsmodtagernes reelle ejere, og som i sidste ende drager fordel af misbrug af EU-finansiering. Dette opnås ved at standardisere den elektroniske registrering og lagring af data om modtagere af EU-finansiering og deres reelle ejere med henblik på kontrol og revision. Desuden vil der blive indført en forpligtelse til at anvende et fælles integreret IT-system til datamining og risikoscore (leveret af Kommissionen) med henblik på at få adgang til og analysere disse data om modtagere af EU-finansiering. Dette system vil i høj grad lette identifikationen af risici for svig, korruption, dobbeltfinansiering, interessekonflikter og andre uregelmæssigheder. Kommissionen vil stå for at udvikle, forvalte og overvåge det fælles integrerede IT‑system til datamining og risikoscore (artikel 36, 159 og 275). Reglerne om dataregistrering, -lagring, -overførsel og -behandling bør følge de gældende databeskyttelsesregler. Endelig tages artikel 36 ifølge forslaget i anvendelse i de tilfælde, hvor medlemsstaterne modtager og gennemfører EU-finansiering under direkte forvaltning. Ovennævnte forpligtelser vil gælde for programmer, der er vedtaget i henhold til og finansieret via den flerårige finansielle ramme efter 2027, for at give tilstrækkelig tid til at tilpasse de elektroniske datasystemer og tilvejebringe vejledning og uddannelse. I overgangsperioden vil frivillig anvendelse fortsat være mulig og anbefalet. Dette forslag spiller en central rolle i de digitaliseringstiltag, der er beskrevet i punkt 2 ovenfor. ·Gennemsigtighed: forslaget har til formål at oplyse offentligheden bedre om anvendelsen af Unionens budget og om modtagere af EU-finansiering. Dette opnås ved at pålægge medlemsstater, der gennemfører Unionens budget ved delt forvaltning, enheder, der gennemfører Unionens budget ved indirekte forvaltning, og andre EU-institutioner og -organer mindst én gang om året at sende Kommissionen oplysninger om deres modtagere af EU-finansiering. Kommissionen vil supplere ovennævnte oplysninger med dens disponible data om direkte forvaltning og vil være ansvarlig for at konsolidere, centralisere og offentliggøre oplysningerne i en database på et fælles websted, der rummer alle metoder til gennemførelse af Unionens budget, herunder andre EU-institutioner og -organer. Det deraf følgende fælles websted vil være en forbedret udgave af systemet for finansiel gennemsigtighed, der i øjeblikket anvendes til direkte forvaltning (artikel 38, 159 og 275). Endelig tages artikel 38 ifølge forslaget i anvendelse i de tilfælde, hvor medlemsstaterne modtager og gennemfører EU-finansiering under direkte forvaltning. Ovennævnte forpligtelser vil gælde for programmer, der er vedtaget i henhold til og finansieret via den flerårige finansielle ramme efter 2027, for at sikre en smidig overgang og tilpasse de elektroniske datasystemer. ·Indirekte forvaltning: indirekte forvaltning bygger på Unionens gennemførelsespartneres regler, systemer og procedurer for at sikre tilstrækkelig beskyttelse af Unionens finansielle interesser. Forslaget tilsigter at styrke anvendelsen af proportionalitet som et alment retsprincip, navnlig i forbindelse med vurdering af partnere og pålæggelse af kontraktlige forpligtelser. Dette vil forbedre samarbejdet med Unionens gennemførelsespartnere. Det følger også de regler, der for nylig blev vedtaget inden for rammerne af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde. Unødvendige administrative byrder bør undgås, navnlig for slutmodtagere, der er mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder eller sammenlignelige økonomiske aktører med en tilsvarende omsætning eller samlet balance. De relevante bestemmelser vil skulle tilpasses, og krydshenvisninger ajourføres. En forenkling består i, at forslaget giver mulighed for at undtage forvaltningsmyndigheder under delt forvaltning fra søjlevurderinger, da deres regler allerede vurderes inden for rammerne af delt forvaltning. Den nuværende mulighed for at undtage decentraliserede agenturer fra søjlevurderingen gøres som standard til en undtagelse og udvides til at omfatte fuldt selvfinansierede agenturer og FUSP-missioner. Endelig ændres reglerne om gennemsigtighed for modtagere af EU-finansiering, og der tilføjes tekniske præciseringer (artikel 62, stk. 1, artikel 158 og 159, artikel 160, stk. 3, ny artikel 212, stk. 3, og artikel 212, stk. 4). ·Unionens tildelingsprocedurer vedrørende sikkerhed eller offentlig orden: dette forslag tilsigter at fastsætte særlige betingelser for tredjelandes enheders deltagelse i Unionens tildelingsprocedurer vedrørende sikkerheden eller den offentlige orden. Det har også til formål at anvende disse betingelser i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser, navnlig på området offentlige udbud. Disse regler vedrører tildelingsprocedurer for alle former for budgetgennemførelsesinstrumenter: tilskud, udbud, priser, indirekte forvaltning osv. (ny artikel 137). ·Interessekonflikt: dette forslag indeholder en præcisering af begrebet gældende ret, som omfatter national lovgivning om interessekonflikter (artikel 61). ·Modstridende erhvervsmæssige interesser, der kan påvirke opfyldelsen af en udbudskontrakt negativt. Som opfølgning på Den Europæiske Ombudsmands undersøgelse af tildelingen af en kontrakt foreslås det at tilføje en definition og en udtrykkelig begrundelse for at afvise deltagere fra tildelingsprocedurer af sådanne årsager (artikel 144). Desuden skal alle tilbudsgivere indsende en erklæring på tro og love om, at de ikke har modstridende erhvervsmæssige interesser, og forelægge relevante oplysninger, når det kræves (bilag I, punkt 18.4). Endelig fremhæves den ordregivende myndigheds forpligtelse til at vurdere, om der foreligger sådanne interesser (punkt 20.1 i bilag I), i forslaget. ·Medlemsstaternes bistand ved inddrivelse af EU-fordringer skal sikres ved at udvide den bistandsmekanisme, der allerede anvendes indbyrdes mellem medlemsstaterne i henhold til direktiv 2010/24/EU om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med skatter, afgifter og andre foranstaltninger, til også at omfatte Kommissionen. For at inddrive EU-fordringer mere effektivt skal Kommissionens regnskabsfører kunne forlade sig på medlemsstaternes bistand til effektivt at underrette debitorer og udpege debitorernes aktiver (ny artikel 104). ·Udenlandske subsidier: Kommissionens forslag til forordning om udenlandske subsidier foreligger i øjeblikket til forhandling. Afhængigt af, hvordan behandlingen af forslagene skrider frem, kan finansforordningen tilpasses denne nye forordning i løbet af forhandlingerne. 1.4.Diverse forenklinger og tekniske ajourføringer

Der stilles forslag om følgende tekniske ændringer og ajourføringer af finansforordningen: ·håndtering af udeladelser og forkerte krydshenvisninger i artikel 49, stk. 1, artikel 71, artikel 114, stk. 4, artikel 154, stk. 3, artikel 163, stk. 4, og artikel 253, stk. 1, litra d) og f) ·fuldstændiggørelse af listen over arbejdsdokumenter i artikel 41, stk. 3, litra e), ved hjælp af et dokument om bygningspolitik ·ændring af artikel 41, stk. 4, litra j), med henblik på at afspejle de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor ·tilpasning af de særlige regler for forpligtelser for Den Europæiske Garantifond for Landbruget i artikel 114 for at lette en bedre tilpasning til standardregnskabspraksis. Denne tekniske ændring påvirker også de særlige regler for forudbetalinger i henhold til artikel 270, men har ingen indvirkning på betalinger til medlemsstaterne eller tilskudsmodtagerne ·indsættelse af tekniske ajourføringer i artikel 252 om fremskyndede frister for konsoliderede regnskaber og ændring af datoerne for indgivelse af dokumenter ifølge artikel 271 ·ajourføring af henvisningerne til ophævet EU-lovgivning. Der stilles følgende forslag om andre nødvendige ændringer af finansforordningen: ·sikring af en hensigtsmæssig budgetmæssig behandling og undgåelse af et ubehørigt økonomisk pres på EU-budgettets udgiftsside, der gør det muligt at fratrække renter og andre skyldige gebyrer, hvis en bøde eller en anden tvangsbøde eller sanktion er blevet annulleret, eller beløbet er blevet reduceret, herunder ethvert negativt afkast i forbindelse med en sådan bøde eller anden straf eller sanktion fra EU-budgettets indtægtsside (negative indtægter), samtidig med at en passende kompensation sikres i tilfælde af tilbagebetaling af foreløbigt betalte bøder (artikel 48, stk. 1, og ny artikel 48, stk. 2, artikel 99, stk. 4, artikel 108, stk. 2, artikel 109, stk. 1, artikel 109, stk. 2, og artikel 109, stk. 4). Disse ændringer indgår i de ændringer, som Kommissionen grundet sagens hastende karakter allerede har foreslået i Kommissionens selvstændige forslag om ændring af finansforordningen vedrørende behandlingen af annullerede eller reducerede bøder i konkurrencesager ·forenkling af reglerne om forskudskonti for at løse de problemer, som EU-delegationerne er stødt på (artikel 88 og 89), og om likviditetsstyring, navnlig brugen af kreditkort og moderne betalingsmetoder (artikel 86). 🡻 2018/1046 (tilpasset) 2022/0162 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012(omarbejdning) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 46, litra d), artikel 149, artikel 153, stk. 2, litra a), artikel 164, 172, 175, 177 og 178, artikel 189, stk. 2, artikel 212, stk. 2, artikel 322, stk. 1, og artikel 349 sammenholdt med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: ⇩ ny (1)Der skal foretages en række ændringer af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046. Forordningen bør af klarhedshensyn omarbejdes. 🡻 2018/1046 betragtning 1 (2)Efter tre års gennemførelse bør der foretages yderligere ændringer af de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget ("budgettet") for at fjerne flaskehalse i gennemførelsen ved at øge fleksibiliteten, for at forenkle gennemførelsen for interessenter og tjenestegrene, for at fokusere mere på resultater og for at forbedre adgang, gennemsigtighed og ansvarlighed. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 bør derfor ophæves og erstattes af nærværende forordning. 🡻 2018/1046 betragtning 2 (3)For at gøre de finansielle regler vedrørende budgettet mindre komplekse og medtage de relevante bestemmelser i en enkelt forordning bør Kommissionen ophæve den delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012. Af klarhedshensyn bør de vigtigste bestemmelser i den delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 medtages i nærværende forordning, mens andre bestemmelser bør indgå i vejledninger til tjenestegrene. ⇩ ny (4)Ved denne forordning bør der fastsættes finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, jf. artikel 322 i TEUF, men den hverken regulerer eller berører gennemførelsen af de restriktive foranstaltninger, der vedtages på grundlag af TEUF og TEU, herunder inden for rammerne af gennemførelsen af Unionens budget. (5)Under hensyntagen til erfaringerne med gennemførelsen af de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget ("budgettet") og efter vedtagelsen af Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for perioden 2021-2027 bør der foretages visse målrettede ændringer for at tilpasse de generelle finansielle regler til den nye retlige ramme, tilpasse dem til behovet for effektiv krisestyring og forbedre beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. Desuden bør der foretages målrettede forenklinger, tekniske ajourføringer og korrektioner. (6)Efter vedtagelsen af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 bør henvisningerne til basisretsakter, til afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053, til Rådets forordning (EU, Euratom) 2021/768 og til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 erstattes eller tilføjes til de henvisninger, der anvendes i nærværende forordning. (7)Af klarhedshensyn erstattes alle henvisninger til den ophævede forordning (EF) nr. 45/2001 af henvisninger til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725.

(8)Af hensyn til retssikkerheden bør en række krydshenvisninger korrigeres. (9)Det er nødvendigt bedre at afspejle den specifikke karakter og funktionsmåden af hensættelser til dækning af finansielle forpligtelser og budgetgarantier. Visse definitioner af og regler for budgetgarantier, budgetmæssige forpligtelser, retlige forpligtelser, betalingsbevillinger, modtagere og offentliggørelse af oplysninger om modtagere bør derfor tilpasses. Der bør tilføjes en definition af fasen for oprettelse af hensættelser til dækning af finansielle forpligtelser. Desuden bør definitionerne ajourføres, så de navnlig afspejler ændringer af udbudsreglerne og indførelsen af regler om ikkefinansielle donationer. (10)For at øge gennemsigtigheden angående modtagere af EU-midler, hvis disse er ikkestatslige organisationer, bør begrebet ikkestatslige organisationer defineres således, at der fastsættes kriterier for at identificere disse, og tilskudsansøgere bør angive deres retlige status, herunder om de er ikkestatslige organisationer. (11)Der bør indsættes en henvisning til den generelle ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget, som er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092. Forordning (EU, Euratom) 2020/2092 er en hjørnesten i den retlige ramme for gennemførelsen af Unionens budget. 🡻 2018/1046 betragtning 3 (12)De grundlæggende budgetprincipper bør opretholdes. De eksisterende undtagelser fra disse principper for specifikke områder såsom forskning, foranstaltninger udadtil og strukturfonde bør så vidt muligt revideres og forenkles under hensyntagen til deres fortsatte relevans, deres merværdi for budgettet og den byrde, som de pålægger interessenterne. 🡻 2018/1046 betragtning 4 (13)Reglerne for fremførsel af bevillinger bør anføres tydeligere, og der bør sondres mellem automatiske og ikkeautomatiske fremførsler. De berørte EU-institutioner bør oplyse Europa-Parlamentet og Rådet om både automatiske og ikkeautomatiske fremførsler. 🡻 2018/1046 betragtning 5 (14)Fremførsel og anvendelse af eksterne formålsbestemte indtægter til et efterfølgende program eller en efterfølgende foranstaltning bør være mulig med henblik på effektiv anvendelse af sådanne midler. Det bør kun være muligt at fremføre interne formålsbestemte indtægter til det følgende regnskabsår, medmindre andet er fastsat i denne forordning. ⇩ ny (15)Efter vedtagelsen af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og dertil knyttede basisretsakter bør visse regler vedrørende budgetprincipper, navnlig for så vidt angår annullering og fremførsel, frigørelser og genopførelse af bevillinger svarende til frigørelser, fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2116, forordning (EU, Euratom) 2020/2093, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/836, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1529, Rådets afgørelse (EU) 2021/1764, Rådets forordning (Euratom) 2021/948 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060, indarbejdes i denne forordning. 🡻 2018/1046 betragtning 6 (16)Hvad angår interne formålsbestemte indtægter, bør det være muligt at finansiere nye byggeprojekter med indtægter fra udlejning og salg af bygninger. Med henblik herpå bør sådanne indtægter betragtes som interne formålsbestemte indtægter, som kan fremføres, indtil de er anvendt fuldt ud.

⇩ ny (17)Af forenklingshensyn og for bedre at tilpasse tidsplanen for medlemsstaternes bidrag til de tilsvarende betalingsbehov bør alle yderligere finansielle bidrag fra medlemsstaterne til Unionens aktioner og programmer, herunder frivillige bidrag, behandles på samme måde og betragtes som eksterne formålsbestemte indtægter. (18)For at øge gennemsigtigheden i præsentationen af formålsbestemte indtægter bør der i et bilag, som udgør en integrerende del af budgettet, gives udførlige oplysninger om de anslåede eksterne formålsbestemte indtægter, der skal modtages, og den forventede tildeling til de relevante budgetposter. (19)Reglerne om overførsler, der er omfattet af særlige bestemmelser, bør ajourføres for at tage hensyn til den solidaritets- og nødhjælpsreserve, der er oprettet ved forordning (EU, Euratom) 2020/2093. Desuden bør der foretages justeringer for at afspejle, at forslag til ændringsbudgetter ikke længere er påkrævet for at anvende solidaritets- og nødhjælpsreserven. 🡻 2018/1046 betragtning 7 (20)EU-institutionerne bør kunne modtage enhver donation til Unionen. ⇩ ny (21)For at muliggøre en hurtig reaktion under ekstraordinære omstændigheder bør Kommissionen kunne acceptere donationer i naturalier uanset deres værdi, hvis sådanne donationer gives med henblik på humanitær bistand, nødhjælp, civilbeskyttelse eller bistand i krisesituationer. For at sikre tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger bør Kommissionen kun acceptere sådanne donationer, hvis accepten følger principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning og gennemsigtighed, ikke giver anledning til interessekonflikter og ikke skader Unionens omdømme. Donoren bør på accepttidspunktet ikke befinde sig i en af udelukkelsessituationerne under systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse og bør ikke være registreret som udelukket i den pågældende database. 🡻 2018/1046 betragtning 8 (22)Der bør indføres en bestemmelse, som giver juridiske personer mulighed for at sponsorere et arrangement eller en aktivitet i form af naturalydelser med sigte på fremstød eller virksomhedernes sociale ansvar. 🡻 2018/1046 betragtning 9 (23)Begrebet "præstation" for så vidt angår budgettet bør præciseres. Produktivitet bør knyttes til den direkte anvendelse af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør også defineres, og der bør være en forbindelse mellem opstillede mål og præstation, resultatindikatorer og resultater samt sparsommelighed, produktivitet og effektivitet ved anvendelse af bevillinger. Af hensyn til retssikkerheden bør terminologi vedrørende præstation, navnlig output og resultater, defineres, samtidig med at konflikter med eksisterende resultatrammer for de forskellige programmer undgås. ⇩ ny (24)I betragtning af betydningen af at tage hånd om klima- og miljømæssige udfordringer og for at sikre, at budgetgennemførelsen bidrager til at opfylde den europæiske grønne pagt, bør begrebet præstation for så vidt angår budgettet udvides til at omfatte gennemførelsen af programmer og aktiviteter på en bæredygtig måde, som ikke hindrer opfyldelsen af miljømålene om modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer, omstillingen til en cirkulær økonomi, forebyggelse og bekæmpelse af forurening samt beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer.

🡻 2018/1046 betragtning 10 (25)I overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning bør EU-lovgivningen være af høj kvalitet og fokusere på de områder, hvor den har størst merværdi for borgerne og er så produktiv og effektiv som muligt med hensyn til at realisere Unionens fælles politikmål. Hvis eksisterende og nye udgiftsprogrammer og aktiviteter, der medfører væsentlige udgifter, underkastes evaluering, kan det bidrage til at nå disse mål. ⇩ ny (26)For at gennemføre Kommissionens tilsagn om at benytte digital betjening som udgangspunkt og fremme mere produktive kontroller og revisioner af høj kvalitet ved at øge sikkerhedsniveauet og samtidig mindske omkostningerne bør der indføres en udtrykkelig henvisning til brugen af digitale værktøjer og nye teknologier såsom maskinindlæring, procesautomatisering med robotteknologi, datamining og kunstig intelligens. (27)For at styrke beskyttelsen af Unionens budget mod svig, korruption, interessekonflikter, dobbeltfinansiering og andre uregelmæssigheder bør der indføres standardiserede foranstaltninger med henblik på at indsamle, sammenligne og aggregere oplysninger om modtagere af EU-finansiering. For nærmere bestemt effektivt at forebygge, afsløre, efterforske og korrigere svig eller afhjælpe uregelmæssigheder er det nødvendigt at kunne identificere de fysiske personer, som i sidste ende direkte eller indirekte drager fordel af EU-finansiering, og som i sidste ende profiterer af at misbruge EU-finansiering. Elektronisk registrering og lagring af data om modtagere af EU-finansiering, herunder deres reelle ejere som defineret i artikel 3, nr. 6), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849, og den regelmæssige tilrådighedsstillelse af disse data i et fælles integreret IT-system til datamining og risikoscore, som stilles til rådighed af Kommissionen, bør lette risikovurderingen med henblik på udvælgelse, tildeling, finansiel forvaltning, overvågning, undersøgelse, kontrol og revision og bidrage til en effektiv forebyggelse, afsløring, korrektion og opfølgning af svig, korruption, interessekonflikter, dobbeltfinansiering og andre uregelmæssigheder. Kommissionen bør stå for at udvikle, forvalte og overvåge det fælles integrerede IT-system til datamining og risikoscore. Kommissionen, medlemsstaterne, de personer eller enheder, der gennemfører budgettet, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig ("OLAF") og andre af Unionens undersøgelses- og kontrolorganer bør gives den nødvendige adgang til disse oplysninger inden for rammerne af deres respektive kompetencer. Reglerne vedrørende dataregistrering, -lagring, -overførsel og -behandling bør følge de gældende databeskyttelsesregler. 🡻 2018/1046 betragtning 11 (28)I overensstemmelse med princippet om gennemsigtighed, der er indeholdt i artikel 15 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), arbejder EU-institutioner så åbent som muligt. Med henblik på budgetgennemførelsen indebærer anvendelsen af dette princip, at borgerne bør vide, hvor og til hvilke formål Unionens midler anvendes. Sådanne oplysninger fremmer den demokratiske debat, bidrager til at inddrage borgerne i Unionens beslutningsproces, styrker den institutionelle kontrol med Unionens udgifter og bidrager til at øge dens troværdighed. Kommunikationen bør være mere målrettet og bør sigte mod at øge synligheden af Unionens bidrag for borgerne. Disse mål bør nås ved, at der fortrinsvis ved hjælp af moderne kommunikationsmidler offentliggøres relevante oplysninger om alle modtagere af midler, der finansieres over budgettet, under hensyntagen til disse modtageres legitime interesser angående fortrolighed og sikkerhed samt for fysiske personers vedkommende deres ret til privatlivets fred og til beskyttelse af deres personoplysninger. EU-institutionerne bør derfor anvende en selektiv fremgangsmåde ved offentliggørelse af oplysninger i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Afgørelser om offentliggørelse bør baseres på relevante kriterier for at sikre, at oplysningerne er relevante. 🡻 2018/1046, betragtning 12 (tilpasset) ⇨ ny (29)Uden at det berører reglerne om beskyttelse af personoplysninger, bør der tilstræbes størst mulig gennemsigtighed med hensyn til oplysninger om modtagere. Oplysningerne om modtagere af EU-midler , der gennemføres ved direkte forvaltning, bør offentliggøres på et dedikeret websted tilhørende EU-institutioner, såsom systemet for finansiel gennemsigtighed,. og ⇨ Offentliggørelseskrav bør omfatte alle budgetgennemførelsesmetoder, også af andre EU-institutioner og -organer. Til dette formål bør medlemsstaterne, personer og enheder, der gennemfører budgettet, og andre EU-institutioner og -organer mindst en gang om året sende Kommissionen oplysninger om deres modtagere af EU-finansiering. Disse oplysninger ⇦ bør mindst omfatte navn ⇨ , en unik identifikator ⇦, modtagerens lokalitet, det beløb, der er indgået retlige forpligtelser for, og formålet med foranstaltningen midlerne. Der bør ved disse oplysninger tages hensyn til relevante kriterier såsom de pågældende foranstaltningers periodiske fordeling, type og betydning. 🡻 2018/1046 betragtning 13 (30)Det bør være muligt for Kommissionen at gennemføre budgettet indirekte gennem medlemsstatsorganisationer. Af hensyn til retssikkerheden er det derfor hensigtsmæssigt at definere en medlemsstatsorganisation som enten en enhed, der er etableret i en medlemsstat som et offentligretligt organ, eller som et privatretligt organ, som er pålagt en offentlig tjenesteydelsesopgave og har fået stillet tilstrækkelige finansielle garantier fra den pågældende medlemsstat. Finansiel støtte, som en medlemsstat i overensstemmelse med EU-rettens gældende krav yder til sådanne privatretlige organer i en form, der besluttes af denne medlemsstat, og som ikke nødvendigvis kræver en bankgaranti, bør betragtes som tilstrækkelige finansielle garantier. 🡻 2018/1046 betragtning 14 Hvad angår priser, tilskud og kontrakter, som tildeles, efter at en offentlig procedure er åbnet for konkurrence, og navnlig projektkonkurrencer, indkaldelser af forslag og indkaldelser af tilbud, bør navnet på og lokaliteten for modtagere af EU-midler offentliggøres for at overholde principperne i TEUF, navnlig principperne om gennemsigtighed, proportionalitet, ligebehandling og ikkeforskelsbehandling. En sådan offentliggørelse bør bidrage til kontrol med tildelingsprocedurer for ansøgere, der uden held har deltaget i en konkurrence.

🡻 2018/1046 betragtning 15 (31)Personoplysninger om fysiske personer bør kun være offentligt tilgængelige i den periode, hvor de pågældende midler anvendes af modtageren, og bør derfor fjernes efter to år. Det samme bør gælde for personoplysninger om juridiske personer, hvis officielle navn identificerer en eller flere fysiske personer. 🡻 2018/1046 betragtning 16 (32)I de fleste af de tilfælde, som er omfattet af denne forordning, vedrører offentliggørelse juridiske personer. Når der er tale om fysiske personer, bør offentliggørelse af personoplysninger respektere princippet om et rimeligt forhold mellem det tildelte beløbs størrelse og behovet for at kontrollere, at midlerne anvendes bedst muligt, er overholdt. I sådanne tilfælde er offentliggørelse af regionen på niveau 2 i den fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) i overensstemmelse med målet om offentliggørelse af oplysninger om modtagere og sikrer ligebehandling af medlemsstater af forskellig størrelse, samtidig med at modtagernes ret til privatlivets fred og navnlig beskyttelse af deres personoplysninger respekteres. 🡻 2018/1046 betragtning 17 ⇨ ny (33)Af hensyn til retssikkerheden og i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør det præciseres, i hvilke situationer offentliggørelse ikke bør finde sted. F.eks. bør der ikke ske offentliggørelse af oplysninger vedrørende stipendier eller andre former for direkte støtte til fysiske personer med særligt stort behov, om visse kontrakter med meget lav værdi, om finansiel støtte via finansielle instrumenter under en vis tærskel ⇨ eller budgetgarantier ⇦ eller i tilfælde, hvor offentliggørelse risikerer at udgøre en trussel mod de pågældendes rettigheder og frihedsrettigheder som beskyttet af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder eller at skade modtagernes kommercielle interesserer. For tilskud bør der dog for at bevare den nuværende praksis og muliggøre gennemsigtighed ikke være en særlig fritagelse fra forpligtelsen til at offentliggøre oplysninger baseret på en specifik tærskel. 🡻 2018/1046 betragtning 18 (34)Hvis modtageres personoplysninger offentliggøres med henblik på gennemsigtighed i forbindelse med anvendelse af EU-midler og kontrol af tildelingsprocedurer, bør modtagerne underrettes om en sådan offentliggørelse og om deres rettigheder og procedurerne for udøvelse af disse rettigheder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (EF) nr. 45/2001 og (EU) 2016/679. 🡻 2018/1046 betragtning 19 (35)For at sikre, at princippet om ligebehandling overholdes i forhold til alle modtagere, bør oplysninger om fysiske personer også offentliggøres i overensstemmelse med medlemsstaternes pligt til at sikre stor grad af åbenhed omkring kontrakter over de tærskler, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU. 🡻 2018/1046 betragtning 20 ⇨ ny (36)I tilfælde af indirekte og delt forvaltning bør de personer, enheder eller udpegede organer, der gennemfører EU-midler, gøre oplysninger om modtagere og slutmodtagere tilgængelige. I tilfælde af delt forvaltning bør oplysningerne offentliggøres i overensstemmelse med sektorspecifikke regler. ⇨ Medlemsstater, der modtager og gennemfører EU-midler ved direkte forvaltning, bør stille oplysninger til rådighed om deres modtagere i overensstemmelse med denne forordning. ⇦ Kommissionen bør stille oplysninger om et fælles websted, hvor oplysninger om modtagere og slutmodtagere findes, til rådighed, herunder en henvisning til webstedets adresse.

🡻 2018/1046 betragtning 21 (37)For at øge læseligheden og gennemsigtigheden af oplysninger om finansielle instrumenter, der gennemføres ved direkte og indirekte forvaltning, er det hensigtsmæssigt at samle alle rapporteringskrav i et enkelt arbejdsdokument, der knyttes til budgetforslaget. ⇩ ny (38)For at sikre gennemsigtighed, undgå dobbeltarbejde og tilpasse rapporteringstidspunktet efter tilgængeligheden af de relevante data bør oplysningerne om budgetgarantier, den fælles hensættelsesfond og eventualforpligtelser samles under disse tre kategorier og præsenteres på en fyldestgørende måde i de respektive rapporter. (39)For at øge rapporteringens gennemsigtighed og nøjagtighed bør de oplysninger om finansielle instrumenter, der præsenteres i det arbejdsdokument, der er vedlagt budgetforslaget, omfatte oplysninger om realiserede tab på aktiver. (40)For at sikre synkroniseringen med tidsplanen for vedtagelsen af budgetoverslaget bør Kommissionens arbejdsdokument om bygningspolitik vedlægges budgetforslaget. 🡻 2018/1046, betragtning 22 (tilpasset) (41)For at fremme bedste praksis ved gennemførelsen af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), Den Europæiske Hav-, og Fiskeri ⌦ - og Akvakultur ⌫ fond (EMFF ⌦ EHFAF ⌫ ) og Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) bør Kommissionen have mulighed for til orientering at stille en ikkebindende metodevejledning, som beskriver dens egen kontrolstrategi og -tilgang, herunder tjeklister og eksempler på bedste praksis, til rådighed for organer, der er ansvarlige for forvaltnings- og kontrolaktiviteter. Denne vejledning bør ajourføres, hver gang det er nødvendigt. ⇩ ny (42)Det er nødvendigt at åbne mulighed for fra indtægterne på Unionens almindelige budget at fratrække eventuelle renter eller andre skyldige afgifter vedrørende annullerede eller reducerede bøder, tvangsbøder eller andre sanktioner, herunder eventuelle negativt afkast knyttet til disse beløb. For at overholde det generelle princip om genoprettelse af den tidligere tilstand (restitutio in integrum), der finder anvendelse på bøder, tvangsbøder eller andre sanktioner pålagt af EU-institutioner, som senere annulleres eller reduceres af Domstolen, er det nødvendigt at fastsætte, at et negativt afkast af foreløbigt opkrævede bøder, andre tvangsbøder eller sanktioner pålagt af EU-institutioner ikke fratrækkes det beløb, der skal tilbagebetales. For at kompensere for tabet af rådigheden over midler fra den dato, hvor virksomheden midlertidigt indbetalte bøden til Kommissionen, og frem til den dato, hvor tilbagebetalingen finder sted, bør det tilbagebetalte beløb som en passende kompensation til virksomheden i sådanne situationer forrentes med den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, forhøjet med et og et halvt procentpoint, hvilket udelukker, at der skal anvendes nogen anden rentesats på dette beløb. Denne sats svarer desuden til den rentesats, der gælder for debitor, når denne vælger at udsætte betalingen af en bøde, tvangsbøde eller anden sanktion og stiller en finansiel garanti i stedet for at foretage en indbetaling. For at sikre tilstrækkelig likviditet til at kompensere den pågældende tredjemand for tabet af rådigheden over midler i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 109, stk. 4, er det nødvendigt, at de beløb, der er modtaget i form af bøder, tvangsbøder eller andre sanktioner samt påløbne renter eller andre indtægter, som de har genereret, kan opføres på budgettet inden udgangen af det følgende regnskabsår. (43)I lyset af det øgede omfang af låntagnings- og långivningstransaktioner, der gennemføres af Kommissionen på Unionens vegne for at finansiere genopretningen efter covid-19-pandemien, bør gennemsigtigheden vedrørende disse transaktioner forbedres yderligere. For at modvirke disse transaktioners øgede kompleksitet og sikre større synlighed af deres indhold bør der tilføjes en samlet oversigt over de låntagnings- og långivningstransaktioner, som Kommissionen har gennemført, til det dokument, der er knyttet som bilag til budgetsektionen vedrørende Kommissionen. 🡻 2018/1046 betragtning 23 (44)Det er hensigtsmæssigt at indføre mulighed for, at EU-institutionerne kan indgå serviceleveranceaftaler med hinanden med henblik på at lette gennemførelsen af deres bevillinger, og ligeledes mulighed for, at sådanne aftaler kan indgås mellem afdelinger i EU-institutioner, EU-organer, europæiske kontorer, organer eller personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke aktioner inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), og kontoret for generalsekretæren for Europaskolernes Øverste Råd om levering af tjenesteydelser, levering af varer eller udførelse af bygge- og anlægsarbejder samt af ejendomskontrakter. ⇩ ny (45)Af hensyn til retssikkerheden er det nødvendigt at præcisere, at den gældende ret, i henhold til hvilken der skal træffes hensigtsmæssige foranstaltninger med hensyn til interessekonflikter, omfatter EU-retten og national ret vedrørende interessekonflikter.

(46)For at øge inklusiviteten bør privatretlige eller EU-retlige organer, der er etableret i en medlemsstat, og som i overensstemmelse med sektorspecifikke regler kan få overdraget gennemførelsen af EU-midler eller budgetgarantier, føjes til listen over enheder i henhold til artikel 62, stk. 1, første afsnit, litra c), for så vidt som de kontrolleres af offentligretlige organer eller privatretlige organer, som varetager offentlige tjenesteydelsesopgaver, som er støtteberettigede under indirekte forvaltning, og som har fået stillet tilstrækkelige finansielle garantier. Modtager sådanne privatretlige eller EU-retlige organer ikke finansiel støtte fra en medlemsstat, bør tilstrækkelige finansielle garantier have form af solidarisk hæftelse for kontrolorganerne eller ækvivalente finansielle garantier. 🡻 2018/1046 betragtning 24 (47)Det er hensigtsmæssigt at fastlægge proceduren for oprettelse af nye europæiske kontorer og at sondre mellem sådanne kontorers obligatoriske og fakultative opgaver. Der bør indføres mulighed for, at EU-institutioner, EU-organer og andre europæiske kontorer kan delegere beføjelser som anvisningsberettiget til et europæisk kontors direktør. Europæiske kontorer bør også have mulighed for at indgå serviceleveranceaftaler om levering af tjenesteydelser, levering af varer eller udførelse af bygge- og anlægsarbejder samt af ejendomskontrakter. Det er hensigtsmæssigt at fastsætte specifikke regler for udarbejdelse af regnskaber, bestemmelser, der giver Kommissionens regnskabsfører bemyndigelse til at delegere nogle af sine opgaver til ansatte i disse kontorer, og funktionsvilkårene for de bankkonti, som Kommissionen bør have mulighed for at åbne i et europæisk kontors navn. 🡻 2018/1046 betragtning 25 (48)For at forbedre forvaltningsorganernes omkostningseffektivitet og i lyset af de praktiske erfaringer med andre EU-organer bør det være muligt at overdrage alle eller nogle af de opgaver, som et forvaltningsorgans regnskabsfører varetager, til Kommissionen regnskabsfører. 🡻 2018/1046 betragtning 26 (49)Af hensyn til retssikkerheden er det nødvendigt at præcisere, at direktører for forvaltningsorganer fungerer som ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede ved forvaltning af aktionsbevillinger til programmer, der er delegeret til deres organer. For at opnå fuld virkning af de effektivitetsgevinster, der følger af generel centralisering af visse støttetjenester, bør der gives udtrykkelig mulighed for, at forvaltningsorganer kan gennemføre administrationsudgifter. 🡻 2018/1046 betragtning 27 (50)Det er nødvendigt at fastlægge regler om finansielle aktørers, navnlig anvisningsberettigedes og regnskabsføreres, beføjelser og ansvarsområder. 🡻 2018/1046 betragtning 28 (51)Europa-Parlamentet, Rådet, Revisionsretten og Kommissionens regnskabsfører bør underrettes om udnævnelse eller fratræden af en ved delegation bemyndiget anvisningsberettiget, intern revisor og regnskabsfører inden for to uger efter sådan udnævnelse eller fratræden. 🡻 2018/1046 betragtning 29 (52)Anvisningsberettigede bør have det fulde ansvar for samtlige indtægts- og udgiftstransaktioner, der udføres under deres myndighed, og for interne kontrolsystemer, og de bør drages til ansvar for deres handlinger, om nødvendigt gennem disciplinærsager.

🡻 2018/1046 betragtning 30 (53)Opgaverne, ansvarsområderne og principperne for de procedurer, som de anvisningsberettigede skal overholde, bør også fastlægges. De ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede bør sikre, at de ved videresubdelegation bemyndigede anvisningsberettigede og deres ansatte modtager oplysninger om uddannelse vedrørende kontrolstandarderne og de respektive metoder og teknikker, og at der træffes foranstaltninger for at sikre et fungerende kontrolsystem. Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede bør over for sin EU-institution gøre rede for sin virksomhed i en årlig rapport. Denne rapport bør indeholde de finansielle og forvaltningsmæssige oplysninger, der kræves til støtte for denne anvisningsberettigedes erklæring på tro og love om udførelsen af vedkommendes hverv, herunder oplysninger om de samlede resultater af de gennemførte transaktioner. Bilag vedrørende de gennemførte transaktioner bør opbevares i mindst fem år. Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede bør udarbejde en særlig rapport til den pågældende EU-institution og den pågældende EU-institution en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om de forskellige former for udbud med forhandling med henblik på tildeling af offentlige kontrakter, da sådanne forhandlinger udgør undtagelser fra de sædvanlige tildelingsprocedurer. 🡻 2018/1046 betragtning 31 (54)Den dobbelte rolle, der indtages af EU-delegationschefer og i deres fravær af deres stedfortrædere som ved videresubdelegation bemyndigede anvisningsberettigede for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil ("EU-Udenrigstjenesten"), og, for så vidt angår aktionsbevillinger, for Kommissionen, bør tages i betragtning. 🡻 2018/1046 betragtning 32 (55)Kommissionens delegation af budgetgennemførelsesbeføjelser vedrørende aktionsbevillingerne i sin egen budgetsektion til stedfortrædende EU-delegationschefer bør begrænses til situationer, hvor udførelsen af disse opgaver af de stedfortrædende EU-delegationschefer er strengt nødvendig for at sikre kontinuitet under EU-delegationschefernes fravær. De stedfortrædende EU-delegationschefer bør ikke have mulighed for at udøve disse beføjelser systematisk eller af hensyn til den interne arbejdsfordeling. 🡻 2018/1046 betragtning 33 (56)Regnskabsføreren bør være ansvarlig for korrekt gennemførelse af betalinger, inkassering af indtægter og inddrivelse af indtægter. Regnskabsføreren bør forvalte likviditetsstyringen, bankkonti og oplysninger vedrørende tredjemand, føre regnskab og være ansvarlig for udarbejdelse af sin EU-institutions regnskaber. Kommissionens regnskabsfører bør være den eneste person, der kan fastlægge regnskabsregler og harmoniserede regnskabskontoplaner, hvorimod regnskabsførerne for alle de øvrige EU-institutioner bør fastlægge de regnskabsprocedurer, der finder anvendelse i deres respektive institutioner. 🡻 2018/1046 betragtning 34 (57)Regler for regnskabsføreres udnævnelse og fratræden bør ligeledes fastlægges. 🡻 2018/1046 betragtning 35 (58)Regnskabsføreren bør etablere procedurer til sikring af, at konti, der er åbnet til brug for likviditetsstyring, og forskudskonti ikke er i debet. ⇩ ny (59)Betalingsmidler, der er godkendt til likviditetsstyring, bør tilpasses til moderne betalingsmetoder, herunder kreditkort og elektroniske tegnebøger.

(60)Da betalinger fra Unionens delegationer i kraft af standardreglerne for budget-, likviditets- og regnskabstransaktioner ("budgetprocedurer") i stigende grad udføres via den centrale finansforvaltning, og antallet af transaktioner og de beløb, der betales via forskudskonti, som følge deraf aftager, bør reglerne om oprettelse, administration og kontrol af forskudskonti forenkles. 🡻 2018/1046 betragtning 36 (61)Betingelser for anvendelse af forskudskonti, en forvaltningsform, der udgør en undtagelse fra de almindelige budgetprocedurer og kun vedrører begrænsede beløb, bør fastlægges, og forskudsbestyreres opgaver og ansvarsområder samt anvisningsberettigedes og regnskabsføreres opgaver og ansvarsområder i forbindelse med kontrol af forskudskonti bør fastsættes. Revisionsretten bør underrettes om enhver udnævnelse af forskudsbestyrere. Af hensyn til effektiviteten bør der oprettes forskudskonti i EU-delegationerne for bevillinger fra både budgetsektionen vedrørende Kommissionen og budgetsektionen vedrørende EU-Udenrigstjenesten. Det er også hensigtsmæssigt at tillade, at der på særlige betingelser anvendes forskudskonti i EU-delegationerne til betaling af mindre beløb gennem budgetprocedurer. For så vidt angår udpegelse af forskudsbestyrere bør det være muligt også at vælge dem blandt medarbejdere ansat af Kommissionen inden for området krisestyringsbistand og humanitære bistandsforanstaltninger, når der i Kommissionen ikke er ansatte omfattet af vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union som fastlagt ved Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 ("vedtægten") til rådighed. 🡻 2018/1046 betragtning 37 (62)For at tage hensyn til situationen inden for krisestyringsbistand og humanitære bistandsforanstaltninger, når der i Kommissionen ikke er ansatte omfattet af vedtægten til rådighed på dette område, og der er tekniske vanskeligheder med at få alle retlige forpligtelser undertegnet af den ansvarlige anvisningsberettigede , bør det være tilladt for personale, der er ansat af Kommissionen på dette område, at indgå retlige forpligtelser af meget lav værdi på op til 2 500 EUR, der er knyttet til gennemførte betalinger fra forskudskonti, og for EU-delegationschefer eller deres stedfortrædere at indgå retlige forpligtelser efter instruks fra Kommissionens ansvarlige anvisningsberettigede. 🡻 2018/1046 betragtning 38 (63)Når de finansielle aktørers opgaver og ansvarsområder er fastlagt, er det kun muligt at drage de pågældende til ansvar på de betingelser, der er fastsat i vedtægten. Der er i EU-institutionerne oprettet specialiserede paneler for økonomiske uregelmæssigheder i henhold til forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Da de imidlertid kun har fået forelagt et begrænset antal sager og af hensyn til effektiviteten, er det hensigtsmæssigt at overføre deres funktioner til et interinstitutionelt panel oprettet i henhold til nærværende forordning ("panelet"). Panelet bør oprettes med henblik på at vurdere anmodninger og udarbejde henstillinger om behovet for at træffe afgørelse om udelukkelse eller pålæg af økonomiske sanktioner, som er blevet henvist til det af Kommissionen eller andre EU-institutioner og -organer, uden at dette berører deres administrative autonomi med hensyn til deres ansatte. Denne overførsel sigter også mod at undgå dobbeltarbejde og reducere risikoen for modstridende henstillinger eller udtalelser i tilfælde, hvor både en økonomisk aktør og en ansat i en EU-institution eller et EU-organ er involveret. Det er nødvendigt at opretholde den procedure, hvorefter det er muligt for en anvisningsberettiget at anmode om bekræftelse af en instruks, som den anvisningsberettigede betragter som uregelmæssig eller stridende mod princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, og således blive fritaget for ansvar. Panelets sammensætning bør ændres, når det udfører denne opgave. Panelet bør ikke have undersøgelsesbeføjelser. 🡻 2018/1046 betragtning 39 ⇨ ny (64)Hvad angår indtægter, er det nødvendigt at imødegå negative justeringer af egne indtægter, der er omfattet af Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 ⇨ , Rådets forordning (EU, Euratom) 2021/770 og Rådets forordning (EU, Euratom) [XXX] om metoderne og proceduren for overdragelse af egne indtægter baseret på emissionshandelssystemet, CO2-grænsetilpasningen og omfordelte overskud og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav ⇦ . Bortset fra i tilfælde af egne indtægter er det nødvendigt at opretholde de eksisterende opgaver og den eksisterende kontrol, der påhviler de anvisningsberettigede i de forskellige faser af proceduren: udarbejdelse af overslag over fordringer, udstedelse af indtægtsordrer, fremsendelse af den debetnota, hvorved debitor underrettes om fastlæggelsen af en fordring, og om nødvendigt afgørelsen om at give afkald på en fordring på grundlag af kriterier, der sikrer en forsvarlig økonomisk forvaltning, med henblik på at sikre effektiv inddrivelse af indtægter. 🡻 2018/1046 betragtning 40 (65)Anvisningsberettigede bør have mulighed for fuldstændig eller delvis at give afkald på inddrivelse af en fastlagt fordring, hvis debitor er omfattet af en af de former for insolvensbehandling, som er defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/848, navnlig i tilfælde af retlige ordninger, tvangsakkord og andre lignende ordninger. 🡻 2018/1046 betragtning 41 (66)Der bør fastlægges specifikke bestemmelser om procedurer for tilpasning eller nedsættelse til nul af et fordringsoverslag.

🡻 2018/1046 betragtning 42 (67)Det er nødvendigt at præcisere, på hvilket tidspunkt beløb modtaget i form af bøder, andre tvangsbøder og andre sanktioner samt eventuelle påløbne renter eller andre derfra hidrørende indtægter medtages i budgettet. 🡻 2018/1046 betragtning 43 (68)På grund af den nylige udvikling på de finansielle markeder og den rentesats, som Den Europæiske Centralbank (ECB) anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, er det nødvendigt at revidere bestemmelserne om rentesatsen for bøder eller andre sanktioner og at fastsætte regler i tilfælde af en negativ rente. 🡻 2018/1046 betragtning 44 (69)For at afspejle den særlige karakter af fordringer i form af bøder eller andre sanktioner, som pålægges af EU-institutioner i henhold til TEUF eller traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratomtraktaten), er det nødvendigt at indføre specifikke bestemmelser om de rentesatser, der gælder for forfaldne ikkebetalte beløb, hvis sådanne beløb forhøjes af Den Europæiske Unions Domstol. 🡻 2018/1046 betragtning 45 (70)Reglerne om inddrivelse bør både præciseres og styrkes. Navnlig bør det fastsættes, at regnskabsførere skal inddrive fordringer ved modregning også i beløb, som et forvaltningsorgan skylder debitor, når det gennemfører budgettet. 🡻 2018/1046 betragtning 46 (71)For at garantere retssikkerheden og gennemsigtigheden bør der fastlægges regler om frister for at sende en debetnota. ⇩ ny (72)For at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og garantere en effektiv inddrivelse af EU-fordringer er det nødvendigt, at Kommissionens regnskabsfører kan forlade sig på medlemsstaternes bistand i forbindelse med meddelelse og inddrivelse af EU-fordringer. Denne bistand bør ydes på samme måde som bistanden mellem medlemsstaterne med henblik på meddelelse og inddrivelse af deres fordringer i henhold til Rådets direktiv 2010/24/EU. Formålet med bistanden bør ikke kun være at muliggøre inddrivelse, når debitor råder over betydelige aktiver, men også at give regnskabsføreren tilstrækkelige og pålidelige oplysninger i tilfælde af debitors insolvens, således at der kan træffes en afgørelse om afkald på inddrivelse i tilfælde, hvor debitor er insolvent eller ikke kan lokaliseres. Medlemsstatens bistand med hensyn til meddelelsen til debitor bør ske efter de gældende nationale procedurer. Den bør ikke kun omfatte afgørelser, der kan tvangsfuldbyrdes i henhold til artikel 299 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), men også forberedende foranstaltninger forud for vedtagelsen af en sådan afgørelse, herunder meddelelse af debetnotaer, påmindelser og åbningsskrivelser samt retsbevarende foranstaltninger til beskyttelse af Unionens rettigheder i tilfælde, hvor afgørelser, der kan tvangsfuldbyrdes, er blevet vedtaget, men enten endnu ikke er blevet meddelt eller afventer fuldbyrdelsespåtegning i henhold til artikel 299 i TEUF. De nærmere bestemmelser for denne bistand bør fastlægges i en aftale mellem Kommissionen og medlemsstaterne, enten bilateralt eller multilateralt. Forpligtelsen til at yde en sådan bistand står dog stadig ved magt, selv hvis en sådan aftale ikke undertegnes. 🡻 2018/1046 betragtning 47

(73)For at sikre, at aktiver forvaltes korrekt, samtidig med at der også sigtes mod, at de giver et positivt afkast, er det nødvendigt, at beløb, der vedrører bøder, tvangsbøder eller andre sanktioner, som pålægges i henhold til TEUF eller Euratomtraktaten, såsom bøder inden for konkurrencepolitikken, som anfægtes, opkræves foreløbigt og investeres i finansielle aktiver, og at fastlægge tildelingen af afkastet på dem. Da Kommissionen ikke er den eneste EU-institution, der har ret til at pålægge bøder, tvangsbøder eller andre sanktioner, er det nødvendigt at fastlægge bestemmelser om sådanne bøder, tvangsbøder eller andre sanktioner, som er pålagt af andre EU-institutioner, og at fastlægge regler for inddrivelse heraf, som bør svare til de regler, der gælder for Kommissionen. 🡻 2018/1046 betragtning 48 (74)For at sikre, at Kommissionen har alle de oplysninger, som er nødvendige til vedtagelse af finansieringsafgørelser, er det nødvendigt at fastlægge mindstekravene til indholdet af finansieringsafgørelser om tilskud, udbud, EU-trustfonde for foranstaltninger udadtil ("EU-trustfonde"), priser, finansielle instrumenter, blandingsfaciliteter eller platforme og budgetgarantier. Samtidig er det for at give de potentielle modtagere et mere langsigtet perspektiv nødvendigt at tillade, at finansieringsafgørelser vedtages for mere end ét regnskabsår med angivelse af, at gennemførelsen er afhængig af disponible budgetbevillinger for det pågældende regnskabsår. Det er desuden nødvendigt at begrænse antallet af elementer, der kræves til finansieringsafgørelser. I overensstemmelse med målet om forenkling bør finansieringsafgørelser samtidig udgøre et årligt eller flerårigt arbejdsprogram. Eftersom bidrag til de EU-organer, der er omhandlet i artikel 70 og 71, allerede er fastslået i budgettet, bør det ikke kræves, at der vedtages en specifik finansieringsafgørelse i den henseende. 🡻 2018/1046 betragtning 49 (75)Med hensyn til udgifter bør sammenhængen mellem finansieringsafgørelser, samlede budgetmæssige forpligtelser og specifikke budgetmæssige forpligtelser samt begreberne budgetmæssige og retlige forpligtelser præciseres med henblik på at fastlægge en klar ramme for de forskellige faser i budgetgennemførelsen. 🡻 2018/1046 betragtning 50 (76)For at tage hensyn til navnlig antallet af retlige forpligtelser, der indgås af EU-delegationer og -repræsentationer, og de valutakurssvingninger, som gælder for dem, bør foreløbige budgetmæssige forpligtelser også være mulige i tilfælde, hvor den endelige modtager og beløbet er kendt. ⇩ ny (77)For at bringe Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) i overensstemmelse med de almindelige regnskabs- og budgetprocedurer, så snart det er teknisk muligt, bør det være muligt at indgå individuelle budgetmæssige forpligtelser for at foretage betalingerne uden først at skulle indgå en samlet foreløbig forpligtelse til at foretage betalinger efterfulgt af individuelle forpligtelser inden for en periode på op til to måneder eller på visse betingelser en længere periode. For at kunne indgå individuelle budgetmæssige forpligtelser og betalinger for den første måned af regnskabsåret i december bør udgifter til løbende forvaltning af EGFL føjes til de udgiftstyper, for hvilke forudbetalinger er godkendt. 🡻 2018/1046 betragtning 51 (78)For så vidt angår typer af betalinger, som det er muligt for anvisningsberettigede at foretage, bør de forskellige former for betalinger præciseres i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Reglerne for afregning af forfinansieringsbetalinger bør præciseres yderligere, navnlig for situationer, hvor der ikke er mulighed for foreløbig afregning. Med henblik herpå bør der medtages passende bestemmelser i indgåede retlige forpligtelser. 🡻 2018/1046 betragtning 52 (79)I denne forordning bør det fastsættes, at betalinger skal ske inden for bestemte frister, og at overskridelse af sådanne frister giver kreditorer ret til morarenter, der afholdes over budgettet, undtagen hvad angår medlemsstater, Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Investeringsfond (EIF).

⇩ ny (80)De centrale elementer i elektroniske fakturaer i forbindelse med offentlige udbud bør baseres på de regler, der er fastsat ved direktiv 2014/55/EU. (81)Af klarhedshensyn bør definitionen af uegnede tilbud i forbindelse med offentlige udbud revideres, så den omfatter tilbud, hvor den økonomiske aktør ikke har adgang til udbud som omhandlet i artikel 180, 181 og 183. (82)Det er nødvendigt at præcisere, at specifikke kontrakter i henhold til rammeaftaler, der er indgået med en enkelt økonomisk aktør, kan tildeles og ændres inden for rammerne af de betingelser, der er fastsat i rammeaftalen. (83)For at tage hensyn til de særlige forhold på ejendomsmarkedet og forenkle udbudsprocedurerne for bygninger bør kravet om, at der skal være et minimumsantal af kandidater, som deltager i procedurerne, ophæves. (84)I betragtning af at de forudgående offentliggørelsesforanstaltninger er ens for offentlige, begrænsede og konkurrenceprægede udbud med forhandling, bør det efter et resultatløst konkurrenceudbud med forhandling på visse betingelser være tilladt at anvende udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse. (85)Det er nødvendigt at udelukke de dokumentcertificerings- og autentificeringstjenester, der leveres af notarer, fra anvendelsesområdet for denne forordnings udbudsregler, forudsat at procedurerne for disse tjenester i den pågældende medlemsstat ikke er åbne for konkurrence. (86)Det er hensigtsmæssigt at give mulighed for at anvende udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse for tjenesteydelser, der leveres af medlemsstatsorganisationer, som ikke kan deltage i udbudsprocedurer. (87)For at sikre efterlevelsen af Domstolens retspraksis (Rettens dom i sag T-661/18, Securitec mod Kommissionen) bør den anvisningsberettigede anmode om, at der forelægges dokumentation for opfyldelsen af udelukkelses- og udvælgelseskriterierne, inden afgørelsen om tildeling træffes. 🡻 2018/1046 betragtning 53 (88)Det er hensigtsmæssigt at samle bestemmelserne om fastsættelse og anvisning af udgifter i en enkelt artikel og at indføre en definition af frigørelse. Da transaktioner udføres i IT-systemer, bør underskrift med påtegningen "kan betales" som udtryk for afgørelsen om fastsættelse erstattes af en elektronisk sikret signatur, undtagen i et begrænset antal tilfælde. Det er desuden nødvendigt at præcisere, at fastsættelse af udgifter finder anvendelse på alle støtteberettigede omkostninger, herunder, som tilfældet er for afregning af forfinansieringsbetalinger, omkostninger, der ikke er forbundet med en betalingsanmodning. 🡻 2018/1046 betragtning 54 (89)For at mindske kompleksiteten, strømline de eksisterende regler og forbedre læseligheden af denne forordning bør der fastlægges regler, der gælder for mere end ét budgetgennemførelsesinstrument. Derfor bør visse bestemmelser samles, andre bestemmelsers ordlyd og anvendelsesområde bør tilpasses, og unødvendige gentagelser og krydshenvisninger bør udgå. 🡻 2018/1046 betragtning 55 (90)Hver EU-institution bør nedsætte et opfølgningsudvalg vedrørende intern revision, som har til opgave at sikre den interne revisors uafhængighed, overvåge kvaliteten af det interne revisionsarbejde og sikre, at interne og eksterne revisionshenstillinger tages behørigt i betragtning og følges op af dens tjenestegrene. Sammensætningen af dette opfølgningsudvalg vedrørende intern revision bør besluttes af hver EU-institution under hensyntagen til dens organisatoriske autonomi og betydningen af uafhængig ekspertrådgivning. 🡻 2018/1046 betragtning 56

(91)Der bør lægges mere vægt på præstation og resultater for projekter, der finansieres over budgettet. Det er derfor hensigtsmæssigt at definere en yderligere finansieringsform, der ikke er knyttet til de pågældende operationers omkostninger, ud over de former for EU-bidrag, der allerede er veletablerede (godtgørelse af faktisk afholdte støtteberettigede omkostninger, enhedsomkostninger, faste beløb og finansiering efter fast takst). Disse yderligere finansieringsformer bør være baseret på opfyldelse af visse forhåndsbetingelser eller på opnåelse af resultater målt i forhold til tidligere fastsatte delmål eller ved hjælp af resultatindikatorer. 🡻 2018/1046 betragtning 57 (92)Når Kommissionen foretager vurderinger af den operationelle og finansielle kapacitet hos modtagere af EU-midler eller af deres systemer og procedurer, bør den kunne forlade sig på de vurderinger, som den selv, andre enheder eller donorer såsom nationale agenturer og internationale organisationer allerede har foretaget, for at undgå at gentage vurderinger af de samme modtagere. Muligheden for gensidig tillid til vurderinger foretaget af andre enheder bør anvendes, hvis sådanne vurderinger er foretaget i overensstemmelse med betingelser, der svarer til betingelserne i denne forordning, for den relevante gennemførelsesmetode. For at lette gensidig tillid til vurderinger blandt donorer bør Kommissionen derfor fremme anerkendelsen af internationalt anerkendte standarder eller bedste internationale praksis. 🡻 2018/1046 betragtning 58 (93)Det er desuden vigtigt at undgå situationer, hvor modtagere af EU-midler revideres flere gange af forskellige enheder vedrørende brugen af disse midler. Det bør derfor være muligt at forlade sig på revisioner, som allerede er udført af uafhængige revisorer, forudsat at der er tilstrækkelig dokumentation for deres kompetence og uafhængighed, og forudsat at revisionsarbejdet er baseret på internationalt anerkendte revisionsstandarder, der giver en rimelig sikkerhed, og at revisionerne er foretaget i forhold til regnskaberne og rapporterne vedrørende anvendelsen af Unionens bidrag. Sådanne revisioner bør udgøre grundlaget for den generelle sikkerhed vedrørende anvendelsen af EU-midler. Med henblik herpå er det vigtigt at sikre, at den uafhængige revisors beretning og den tilhørende revisionsdokumentation på anmodning stilles til rådighed for Europa-Parlamentet, Kommissionen, Revisionsretten og medlemsstaters revisionsmyndigheder. 🡻 2018/1046 betragtning 59 (94)Med henblik på at kunne forlade sig på vurderinger og revisioner og for at mindske den administrative byrde for personer og enheder, der modtager EU-midler, er det vigtigt at sikre, at alle oplysninger, der allerede er tilgængelige hos EU-institutionerne, forvaltningsmyndighederne eller andre organer og enheder, der gennemfører EU-midler, genanvendes for at undgå, at modtagere får flere anmodninger. 🡻 2018/1046 betragtning 60 (95)For at sikre en langsigtet samarbejdsmekanisme med modtagere bør der fastsættes bestemmelser om mulighed for undertegnelse af finansielle partnerskabsrammeaftaler. Finansielle partnerskabsrammer bør gennemføres ved hjælp af tilskud eller via bidragsaftaler med personer og enheder, der gennemfører EU-midler. Med henblik herpå bør minimumsindholdet af sådanne bidragsaftaler fastsættes. Finansielle partnerskabsrammer bør ikke på urimelig vis begrænse adgangen til EU-midler. 🡻 2018/1046 betragtning 61 (96)Betingelserne og procedurerne for suspension, afslutning eller nedsættelse af et EU-bidrag bør harmoniseres på tværs af de forskellige budgetgennemførelsesinstrumenter såsom tilskud, udbud, indirekte forvaltning, priser osv. Årsagerne til sådan suspension, afslutning eller nedsættelse bør fastlægges. 🡻 2018/1046 betragtning 62 (97)Der bør i denne forordning fastsættes standardperioder, i hvilke modtagere bør opbevare dokumenter vedrørende EU-bidrag, så afvigende eller uforholdsmæssige kontraktmæssige krav undgås, samtidig med at Kommissionen, Revisionsretten og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) gives tilstrækkelig tid til at få adgang til sådanne oplysninger og dokumenter og foretage efterfølgende tjek og revision. Derudover bør personer eller enheder, der modtager EU-midler, være forpligtet til at samarbejde om at beskytte Unionens finansielle interesser.

🡻 2018/1046 betragtning 63 (98)For at give deltagere og modtagere passende oplysninger og sikre, at de har mulighed for at udøve deres ret til et forsvar, bør det tillades deltagere og modtagere at fremsætte deres bemærkninger før vedtagelsen af enhver foranstaltning, der indvirker negativt på deres rettigheder, og de bør underrettes om de klagemuligheder, som står til rådighed for dem til at anfægte en sådan foranstaltning. ⇩ ny (99)I forbindelse med en tildelingsprocedure er det ikke nødvendigt, at den ansvarlige anvisningsberettigede giver en deltager mulighed for at fremsætte bemærkninger, efter at denne deltager er blevet afvist fra en tildelingsprocedure. Af hensyn til retssikkerheden bør dette også præciseres i bestemmelsen om kontradiktoriske procedurer og klagemuligheder. (100)I betragtning af det stadig mere udfordrende geopolitiske miljø med hybride trusler og cybertrusler i hastig udvikling samt behovet for en digital omstilling med dens iboende eksponering for tekniske sårbarheder har Unionen behov for at opretholde beskyttelsen af sikkerheden og den offentlige orden i Unionen eller i dens medlemsstater som afspejlet i de almindelige retsprincipper og lovgivningen. Dette omfatter beskyttelsen af grundlæggende samfundsinteresser såsom opretholdelse af energiforsyningssikkerheden og bekæmpelse af organiseret kriminalitet og svig. Tildeling af EU-midler i forbindelse med strategiske aktiver og interesser såsom digital infrastruktur eller ruminfrastruktur, kommunikations- og informationssystemer og kommunikations- og informationstjenester kan under overholdelse af Unionens internationale aftaler forudsætte, at særlige betingelser tages i anvendelse for at opretholde en sådan beskyttelse, bl.a. af hensyn til kommunikations- og informationssystemernes og relaterede forsyningskæders integritet. Det bør præciseres, hvilke betingelser og krav der gælder for anvendelsen heraf. 🡻 2018/1046 betragtning 64 (101)For at beskytte Unionens finansielle interesser bør Kommissionen oprette et fælles system for tidlig opdagelse og udelukkelse. 🡻 2018/1046 betragtning 65 (102)Systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse bør gælde for deltagere, modtagere og enheder, hvis kapacitet den pågældende kandidat eller tilbudsgiver har til hensigt at forlade sig på, for en kontrahents underleverandører, for enhver person eller enhed, der modtager EU-midler, når budgettet gennemføres ved indirekte forvaltning, for enhver person eller enhed, der modtager EU-midler i henhold til finansielle instrumenter, som gennemføres ved direkte forvaltning, for deltagere eller modtagere, om hvem enheder, der gennemfører budgettet ved delt forvaltning, har givet oplysninger samt for sponsorer. ⇩ ny (103)For at forbedre beskyttelsen af Unionens finansielle interesser bør det fælles system for tidlig opdagelse og udelukkelse styrkes. Det er vigtigt at undgå, at en person eller enhed, der befinder sig i en udelukkelsessituation, kan ansøge om, eller udvælges til, at gennemføre midler eller modtage sådanne midler inden for rammerne af et program i tilfælde af delt forvaltning. Når en endelig dom eller en endelig administrativ afgørelse foreligger, bør den ansvarlige anvisningsberettigede kunne udelukke en person eller enhed, forudsat at sidstnævnte befinder sig i en udelukkelsessituation og ved at have begået visse alvorlige forsømmelser som omhandlet i artikel 139, stk. 1, ikke anses for pålidelig. I fraværet af en endelig dom eller en endelig administrativ afgørelse bør den ansvarlige anvisningsberettigede på grundlag af en foreløbig juridisk vurdering foretaget af det panel, der er omhandlet i artikel 146, under henvisning til faktiske omstændigheder og forhold, som er konstateret i forbindelse med revisioner eller undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO), Den Europæiske Revisionsret (Revisionsretten) eller enhver anden form for tjek, revision eller kontrol, der udføres under den anvisningsberettigedes ansvar. En sådan udelukkelse bør registreres i databasen for systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse, der er oprettet i henhold til artikel 138, stk. 1. Medlemsstaternes myndigheder bør tage denne i betragtning ved at undlade at udvælge sådanne personer eller enheder til at gennemføre EU-midler eller modtage sådanne midler. Der bør ikke ydes refusion af betalingsanmodninger fra medlemsstaterne ved delt forvaltning, hvis de pågældende udgifter vedrører en person eller enhed, der er blevet udelukket. Udbetales midlerne til medlemsstaterne i henhold til præstationsbaserede rammer, gælder der særlige regler som fastsat i sektorspecifik lovgivning. (104)Det er vigtigt at understrege, at EDES-systemet kun bør tages i anvendelse, når det drejer sig om EU-midler, der udbetales til medlemsstaterne ved direkte forvaltning, f.eks. midlerne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241, hvor medlemsstaterne har ansvaret for at træffe alle passende foranstaltninger for at beskytte Unionens finansielle interesser, såfremt Kommissionen har relevante ansvarsområder i henhold til den respektive retlige ramme og under behørig hensyntagen til fondenes sui generis-karakter. Kommissionens ansvar bør derfor afgrænses til et pålæg om at henvise en sag til panelet med henblik på at udelukke en person eller enhed, hvis den anvisningsberettigede får kendskab til alvorlige forsømmelser gennem endelige domme og administrative afgørelser eller faktiske omstændigheder og forhold, som er konstateret i forbindelse med revisioner eller undersøgelser vedrørende de pågældende midler, der er foretaget af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO), Den Europæiske Revisionsret (Revisionsretten) eller enhver anden form for tjek, revision eller kontrol, der udføres under den anvisningsberettigedes ansvar. Uden at dette berører Kommissionens ansvar, er medlemsstaterne fortsat ansvarlige for at verificere de oplysninger om afgørelser om udelukkelse, der er registreret i EDES-databasen, håndhæve sådanne afgørelser og sikre, at der ikke indgives nogen betalingsanmodning vedrørende en person eller enhed, der befinder sig i en sådan udelukkelsessituation. 🡻 2018/1046 betragtning 66 (105)Det bør præciseres, at hvis en afgørelse om at registrere en person eller enhed i databasen for systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse er truffet på grundlag af en udelukkelsessituation vedrørende en fysisk eller juridisk person, der er medlem af den pågældende persons eller enheds administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan, eller som har repræsentations-, beslutnings- eller kontrolbeføjelser med hensyn til den pågældende person eller enhed, eller vedrørende en fysisk eller juridisk person, som hæfter ubegrænset for den pågældende persons eller enheds gæld, eller vedrørende en fysisk person, der er nødvendig for tildeling eller gennemførelse af den retlige forpligtelse, skal de oplysninger, der registreres i databasen, også indeholde oplysninger om disse personer.

🡻 2018/1046 betragtning 67 (106)Afgørelse om udelukkelse af en person eller enhed fra at deltage i tildelingsprocedurer eller pålæggelse af en økonomisk sanktion mod en person eller enhed samt afgørelse om offentliggørelse af oplysningerne i forbindelse hermed bør træffes af de ansvarlige anvisningsberettigede i lyset af disses administrative autonomi. I mangel af en endelig dom eller en endelig administrativ afgørelse og i tilfælde, der vedrører grov misligholdelse af en kontrakt, bør de ansvarlige anvisningsberettigede træffe deres afgørelse på grundlag af en foreløbig juridisk vurdering under hensyntagen til henstillingen fra panelet. Panelet bør ligeledes vurdere varigheden af en udelukkelse i tilfælde, hvor varigheden ikke er blevet fastsat ved endelig dom eller endelig administrativ afgørelse. 🡻 2018/1046 betragtning 68 (107)Panelets rolle bør være at sikre en sammenhængende drift af systemet for udelukkelse. Panelet bør bestå af en fast formand, to repræsentanter for Kommissionen og en repræsentant for den anmodende anvisningsberettigede. ⇩ ny (108)For at bringe systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse i overensstemmelse med reglerne for offentlige udbud og gøre det mere virkningsfuldt bør bestræbelser på at påvirke tildelingen af EU-midler eller uretmæssigt at opnå EU-midler, herunder i forbindelse med interessekonflikter, udtrykkeligt medtages som en særlig udelukkelsessituation på grund af alvorlige forsømmelser i forbindelse med udøvelsen af erhvervet med en forholdsmæssigt afpasset sanktion, der hænger sammen med forsømmelsens alvor. (109)Under behørig hensyntagen til proportionalitetsprincippet bør den ansvarlige anvisningsberettigede udelukke en person eller enhed, som har udvist manglende integritet ved at have begået en fejl, der er uforenelig med de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, f.eks. tilskyndelse til forskelsbehandling, had eller vold mod en gruppe af personer eller et medlem af en gruppe, hvis denne adfærd kan påvirke kontraktens opfyldelse negativt. (110)Der bør tilføjes en selvstændig udelukkelsesgrund med en forholdsmæssigt afpasset sanktion, der står i forhold til forsømmelsens alvor, i tilfælde af uberettiget mangel på samarbejde i forbindelse med undersøgelser, tjek eller revisioner foretaget af en anvisningsberettiget, OLAF, EPPO eller Den Europæiske Revisionsret, fordi dette kan få alvorlige konsekvenser for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser. 🡻 2018/1046 betragtning 69 (111)Den foreløbige juridiske vurdering foregriber ikke medlemsstaternes kompetente myndigheders endelige vurdering i henhold til national ret af den pågældende persons eller enheds adfærd. Panelets henstilling samt den ansvarlige anvisningsberettigedes afgørelse bør derfor revideres efter underretning om en sådan endelig vurdering. 🡻 2018/1046 betragtning 70 ⇨ ny (112)Den ansvarlige anvisningsberettigede bør udelukke en person eller enhed, når det ved en endelig dom eller en endelig administrativ afgørelse er fastslået, at personen eller enheden er skyldig i alvorlige forsømmelser i forbindelse med udøvelsen af et erhverv, i manglende efterlevelse, hvad enten det er forsætligt eller ej, af forpligtelserne vedrørende betaling af bidrag til sociale sikringsordninger eller skat, i oprettelse af en enhed i en anden jurisdiktion med den hensigt at omgå skattemæssige, sociale eller andre retlige forpligtelser, i svig, der skader budgettet, i bestikkelse, i handlinger i forbindelse med en kriminel organisation, i hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme, i terrorhandlinger eller strafbare handlinger med forbindelse til terroraktivitet, i børnearbejde eller andre lovovertrædelser i forbindelse med menneskehandel eller i at begå en uregelmæssighed. En person eller enhed bør også udelukkes i tilfælde af grov misligholdelse af en retlig forpligtelse