De nederlandske myndigheder indgav ansøgningen i medfør af interventionskriteriet i artikel 4, stk. 1, litra b), i EGF-forordningen, som forudsætter, at mindst 500 arbejdstagere afskediges over en periode på ni måneder, i virksomheder, der er aktive inden for den samme økonomiske sektor i en hovedgruppe i NACE rev. 2, og som befinder sig i en region eller to sammenhængende regioner på NUTS 2-niveau i en medlemsstat. Der var 610 afskedigelser i NUTS 2-regionen NL21 - Overijssel. Referenceperioden på ni måneder for ansøgningen løb fra den 24. marts 2017 til den 24. december 2017.

4.De nederlandske myndigheder indgav ansøgning EGF/2018/001 NL/Pengeinstitut- og finansieringsvirksomhed den 23. februar 2018, dvs. inden for en periode på 12 uger fra den dato, hvor interventionskriterierne, der er omhandlet i EGF-forordningens artikel 4, var opfyldt. Kommissionen bekræftede modtagelsen af ansøgningen samme dag og anmodede Nederlandene om yderligere oplysninger den 9. marts 2018. Der blev indsendt supplerende oplysninger inden for seks uger, efter at fristen var blevet forlænget med to uger på behørig anmodning fra de nederlandske myndigheder. Fristen på 12 uger efter modtagelsen af den fuldstændige ansøgning, inden for hvilken Kommissionen skal afslutte sin vurdering af, om ansøgningen opfylder betingelserne for at få økonomisk støtte, udløber den 27. juli 2018.

Dato for kvittering for modtagelse af ansøgningen

3.Efter en vurdering af denne ansøgning har Kommissionen i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i EGF-forordningen konkluderet, at betingelserne for tildeling af økonomisk EGF-støtte er opfyldt.

1.De regler, der gælder for økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF), er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 ("EGF-forordningen").

Sammenhæng mellem afskedigelserne og den globale finansielle og økonomiske krise som omhandlet i forordning (EF) nr. 546/2009

8.For at vise sammenhængen mellem afskedigelserne og den globale finansielle og økonomiske krise som omhandlet i forordning (EF) nr. 546/2009, hævder Nederlandene, at den finansielle og økonomiske krise har haft alvorlige konsekvenser for driften og tjenesterne ydet af de nederlandske banker,,.

9.De lave rentesatser, der blev indført som reaktion på den finansielle krise, de strengere lovgivningsmæssige betingelser, den væsentlige nedgang på realkreditmarkedet og i adgangen til kredit for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), skabte faldende rentabilitet og et presserende behov for nedbringelse af omkostningerne. Kommissionens landerapport for 2018 bekræfter den lave rente, faldet i udlån til SMV'er og gældsætningen af private husholdninger i Nederlandene.

10.På realkreditmarkedet blev der konstateret en betydelig nedgang fra 2006 til 2015. Fra og med 2016 ses der et lille opsving, selv om niveauerne stadig er langt lavere end før den finansielle og økonomiske krise. Den årlige vækstrate for nye realkreditlån er næsten nul på nuværende tidspunkt, hvorimod vækstraten lå på 4-5 % inden krisen i 2008. Nye aktører på markedet, som f.eks. pensionsfonde og forsikringsvirksomheder, bidrog yderligere til nedgangen i bankernes realkreditforretning.

11.Der er sket et stort fald i kreditgivningen til små og mellemstore virksomheder (SMV'er) over de sidste ti år, og der er ikke sket en tilbagevenden til niveauet i 2008.

12.Som følge heraf reducerede bankerne deres personale, primært ved lukning af regionale filialer og omstrukturering til online banking. Halvdelen af filialerne forsvandt i perioden 2004-2014, og den tendens ser ud til at fortsætte. Mange af de afskedigede personer er ansatte, som var direkte i kontakt med kunderne, og som var involveret i administration i forbindelse hermed.

13.Pengeinstitut- og finansvirksomhed, undtagen forsikring og pensionsforsikring, har ikke tidligere været genstand for nogen EGF-ansøgning.

Begivenheder, der gav anledning til afskedigelserne og til aktivitetsophør

14.Lave rentesatser (små rentemarginaler) har haft en direkte og negativ indvirkning på bankernes rentabilitet. Genoprettelse af rentabiliteten sker hovedsageligt ved reduktion af omkostninger ved lukning af regionale filialer og automatisering for at holde forretningen kørende. Som følge heraf falder antallet af ansatte støt i alle banker.

15.Antallet af afskedigelser i den nederlandske banksektor steg med 8,6 % mellem april 2016 og april 2017, mens det gennemsnitlige antal afskedigelser på tværs af sektorer faldt med 12,8 %. Rabobank, der i 2004 havde 1 434 filialer, havde kun 566 tilbage (-60 %) i 2014. ABN AMRO lukkede 427 af deres filialer i samme periode (-57 %). Volksbank (SNS) lukkede 14 % af deres regionale filialer i perioden 2004-2014. Nedgangen i regionale filialer har været størst i Friesland, Drenthe og Overijssel. Da ING aldrig har haft så mange regionale filialer som de andre banker (276), lukkede den ikke nogen filialer, men reducerede sit personale i de eksisterende filialer.

16.I 2010-2016 faldt det samlede antal medarbejdere i de fire ovennævnte banker fra 158 588 til 122 556, svarende til et fald på 23 %.

17.Ydermere forventes der omfattende afskedigelsesrunder i ABN AMRO, ING og Rabobank. Volksbank, der ikke har været igennem en omfattende reorganisering i de seneste år, har annonceret planer om omstruktureringer og afskedigelser.

18.Antallet af personer, der modtager arbejdsløshedsunderstøttelse i sektoren, er mere end tredoblet i perioden 2008-2015,, og i 2016 steg antallet af personer fra banksektoren, der søgte om arbejdsløshedsunderstøttelse, med 27,7 % sammenlignet med 2015 som følge af reorganiseringen inden for sektoren. Derudover var banksektoren den eneste sektor, hvor beskæftigelsen faldt i 2016. I alle andre sektorer blev der tildelt arbejdsløshedsunderstøttelse til færre nye arbejdsløse.

19.Afskedigelserne rammer primært personale med et lavt eller gennemsnitligt uddannelsesniveau, bl.a. administrativt personale og receptionister. Arbejdsmarkedsperspektivet for denne type funktioner er svagt. I banksektoren har kvinder ofte varetaget jobs i lave eller middelhøje funktioner, derfor er der flere kvindelige arbejdsløse (55 %) end mandlige (45 %). 45 % af de arbejdsløse i banksektoren er 55 år eller ældre.

Afskedigelsernes forventede virkning på økonomien på lokalt, regionalt og nationalt plan og på beskæftigelsen

20.Afskedigelserne i banksektoren er en særlig udfordring for de tre berørte provinser. I alle de tre regioner er arbejdsløsheden højere end landsgennemsnittet på 5,4 %. I Friesland er arbejdsløsheden 10,8 %, i Drenthe 7 % og i Overijssel 6,3 %. Normalt kunne 66 % af de afskedigede finde et nyt arbejde inden for et år efter deres afskedigelse. I banksektoren fandt kun 39 % et nyt arbejde inden for et år.

21.Ifølge det hollandske arbejdsløshedsforsikringsagentur (UWV) er udsigterne til, at disse personer finder et arbejde i den samme sektor dystre, eftersom beskæftigelsen i sektoren ikke forventes at stabilisere sig igen. Ifølge prognoserne vil der ske en yderligere tilbagegang i beskæftigelsen i sektoren i 2018.

22.I Friesland havde 16 % af de personer, der ansøger om arbejdsløshedsunderstøttelse, funktioner i banksektoren inden for en jobtype, der ikke længere er nødvendig i regionen, bl.a. på grund af lukningen af de regionale bankfilialer.

23.I Overijssel ligger banksektoren på andenpladsen på listen over de specialeområder, inden for hvilke personer ansøger om arbejdsløshedsunderstøttelse.

24.De forventede virkninger af afskedigelserne i de berørte regioner er forbundet med vanskelighederne ved omskoling inden for samme sektor. UWV råder personer i banksektoren i disse tre provinser til at undersøge mulighederne for at skifte erhverv, sektor eller region. De tre berørte regioner er ikke så industrialiserede og forskelligartede som andre regioner i Nederlandene, og hovedparten af virksomhederne er SMV'er. Der er dog nye beskæftigelsesmuligheder inden for sundhed, IKT, finanskontrol og andre sektorer.