ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
32.

understreger, at det europæiske solidaritetskorps' aktiviteter bør udformes således, at de europæiske ungdomsorganisationers eksisterende potentiale og det frivillige arbejde, der udføres af disse organisationers medlemmer, kan udnyttes. Udvalget mener, at det europæiske solidaritetskorps hverken skal have til formål at overtage disse organisationers aktiviteter eller erstatte dem, men blot supplere disse, og påpeger, at det europæiske solidaritetskorps' succes afhænger af, om de ungdomsorganisationer, der udøver deres aktiviteter i Europa, inddrages og derigennem tilskyndes til at samarbejde med dette korps. Udvalget understreger endvidere det vigtige i, at man i forbindelse med udformningen af strategien for det europæiske solidaritetskorps anerkender, at den erfaring inden for organisering af frivillige og udvikling af lokalsamfundet, som de europæiske ungdomsorganisationer har samlet gennem flere årtier, spiller en uhyre vigtig rolle, og at man udnytter denne videnbase;
46.

opfordrer til fuld og ikkediskriminerende gennemførelse af tillægsprotokollen til associeringsaftalen mellem EU og Tyrkiet over for alle EU-medlemsstater, herunder Republikken Cypern. Udvalget opfordrer Tyrkiet til fuldt ud at arbejde for gode naboskabsforbindelser med alle nabolande og overholde princippet om fredelig bilæggelse af tvister i overensstemmelse med FN-pagten. I den henseende giver Regionsudvalget udtryk for sin dybe bekymring og opfordrer Tyrkiet til at undgå enhver form for trussel eller tiltag rettet mod medlemsstater. Regionsudvalget understreger nødvendigheden af at respektere alle medlemsstaters ret til at indgå bilaterale aftaler og til at efterforske og udnytte naturressourcer i overensstemmelse med EU-retten og folkeretten, herunder FN's havretskonvention. Udvalget understreger endvidere behovet for at respektere medlemsstaternes suverænitet og suveræne rettigheder over deres eksklusive økonomiske zoner, territorialfarvand og luftrum;
36.

opfordrer til, at landsbyer, byer og regioner og deres interregionale foreninger vægtes højere med henblik på at kunne udpege modeller for bedste praksis og opnå benchlearning-effekter mellem bioøkonomiregioner. Udvalget slår desuden til lyd for, at der træffes behørige foranstaltninger til styrkelse af kommunernes rolle i udviklingen af bioøkonomien, for eksempel i forbindelse med aktiviteter, som de organiserer. Det er værd at bemærke, at det ofte er på lokalt niveau og i mindre målestok, at de bioøkonomiske processer har deres oprindelse, og at det derfor er vigtigt at støtte sådanne initiativer;
23.

mener, at store rovdyr bør beskyttes uden for bebyggede områder i henhold til deres beskyttelsesniveau, uanset om de lever inden for eller uden for et Natura 2000-område. Udvalget mener imidlertid, at der, såfremt større rovdyr ikke kun enkelte gange, men jævnligt bevæger sig ind i bebyggede områder, er tale om et adfærdsmønster, som udgør en risiko for mennesker (især børn og ældre samt personer med nedsat mobilitet), og at en sådan adfærd ikke kan betragtes som naturlig for det »konfliktskabende individ« af den pågældende art. I sådanne tilfælde må man sætte alt ind på at mindske risikoen og om nødvendigt fjerne det pågældende »konfliktskabende individ« på passende og kontrollerbar vis eller træffe andre nødvendige foranstaltninger. Disse foranstaltninger bør træffes i henhold til den relevante forvaltningsplan, hvis en sådan findes. Målet er at sikre, at der er forvaltningsplaner for alle områder til håndtering af såvel beskyttelse som konflikter. Under alle omstændigheder bør foranstaltninger mod »konfliktskabende individer« kun træffes i undtagelsestilfælde, og de må ikke påvirke bestandens fremtid og levedygtighed;
21.

anbefaler på det kraftigste, om muligt, en koncentration af alle de ressourcer, der afsættes til ITI i et enkelt operationelt multifondprogram, således at hver enkelt ITI altid kun bør være knyttet til et enkelt operationelt program — dvs. at individuelle organer, der gennemfører integrerede territoriale investeringer, alene bør forholde sig til en enkelt forvaltningsmyndighed for det operationelle program. ITI har rent faktisk større merværdi, når de er flerfondsfinansierede. Et fælles regelsæt, der integrerer investeringer fra EFRU, ESF, samhørighedsfonden og de dele af ELFUL, som vedrører udvikling af landdistrikterne, ville være den mest effektive måde at gennemføre samhørighedspolitikkens målsætninger. Medmindre man for den kommende programperiode vedtager idéen om, at ITI'er knyttes til et enkelt operationelt program, bør det undgås at etablere komplicerede forbindelser til individuelle sektorbestemte operationelle programmer. RU anbefaler flerfondsprogrammer, der gennemføres på regionalt niveau. Det operationelle program, som ITI indgår i, bør logisk set være flerfondsfinansieret. Med henblik på at opnå større synergieffekt bør man imidlertid også skabe mulighed for, at ITI-redskabet, hvor det er relevant, kan etablere funktionelle forbindelser med andre operationelle programmer og andre instrumenter (såsom Horisont og EFSI). ITI-gennemførelsesorganer på alle niveauer bør gives maksimal fleksibilitet til gennemførelse af målene. Muligheden for at udpege en ledende fond for teknisk bistand kunne ligeledes lette den operationelle gennemførelse af instrumenter, der finansieres gennem flere fonde;
17.

mener, at der virkelig er behov for at udvikle korte uddannelser for at gøre det videregående uddannelsessystem fleksibelt og ligeledes for eventuelt at sidestille interne uddannelser og efteruddannelsesforløb, der udbydes af faglige organisationer og brancheorganisationer, med videregående uddannelser. I givet fald bør et eksamensbevis for en sådan uddannelse i det mindste delvist — forudsat at passende kvalitetskrav opfyldes — anerkendes som ækvivalent med et bevis for afslutning af et eller flere fag, der indgår i en videregående uddannelse;
15.

bemærker, at målet på EU-niveau er, at der i 2020 skal være en forbindelse, der er hurtigere end 30 Mbit/s, overalt i Europa, også i mere landlige og isolerede områder. Dette er imidlertid blot et EU-gennemsnit, som dækker over store variationer mellem lande og lokalområder, navnlig i landdistrikter og de fjernest beliggende områder, hvor det ikke er ualmindeligt, selv i velstående medlemsstater, at have hastigheder på 10 Mbit/s. Dette er den sædvanlige standard for, at en typisk husholdning kan benytte de mest udbredte onlinetjenester. Fraværet af tilstrækkelig bredbåndskapacitet er i dag en alvorlig udfordring for den territoriale samhørighed. Udvalget opfordrer Kommissionen til at styrke indsatsen for at udvikle højhastighedsinternet i landdistrikter ved hjælp af de tilgængelige finansieringsmodeller, som ikke begrænser bestemte medlemsstaters adgang til finansiering af investeringer i bredbåndsnetværk, og skabe bedre finansieringsmuligheder for investeringer i bredbåndsnetværk for projekter af mindre målestok. Udvalget anmoder endvidere om, at der afsættes specifikke midler til udvikling af bredbåndsnet i landdistrikter, og at disse ikke kan anvendes til andre formål;
47.

glæder sig over Det Europæiske Regionsudvalgs inddragelse i eksisterende platforme, såsom styringskomitéen for handlingsplanen for e-forvaltning 2016/2020. Udvalget mener imidlertid, at et helt og fuldt medlemskab af udvalget samt et partnerskab med OECD's observatorium for innovation i den offentlige sektor vil gøre det muligt for Det Europæiske Regionsudvalg at yde et større bidrag til fremme af innovation i den offentlige sektor;
37.

fremhæver den vigtige rolle, som små landbrugere spiller for de regionale økosystemers bæredygtighed, og opfordrer Kommissionen til at sikre, at de kommende fusioner ikke øger adgangsbarriererne for mindre innovatorer, ikke øger risikoen for, at mindre innovatorer udelukkes fra adgangen til teknologi og andre ressourcer, der er nødvendige for at konkurrere effektivt og ikke resulterer i højere priser på rå- og hjælpestoffer i landbrugssektoren og et mindre udbud for landbrugerne at vælge imellem;
57.

mener, at strategien for Alperegionen vil kunne bidrage til gennemførelsen af en bæredygtig udviklingsmodel for alle europæiske makroregioner. I Europa er befolkningen og velstanden overvejende koncentreret i by- og storbyområder, men for at byerne fortsat skal kunne udvikle sig bæredygtigt, er det nødvendigt at værne om de omkringliggende landdistrikter og bjergområder. Hvis naturværdierne beskyttes, er gevinsterne for borgerne oaser af velvære, forsyning af sunde kvalitetsfødevarer og bevarelse af biodiversiteten. Forbindelser mellem storbyområder, der er drivkræfter for produktion og katalysatorer for kreativitet og innovation og landdistrikter og bjergområder bør være en nøglefaktor i udviklingen af projektsynergier og fælles kommunikationskampagner over for borgerne;
32.

mener, at Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) kan bidrage til at udfylde kløften fra markedssvigt på området socialt boligbyggeri, når der er tale om projekter med en høj risikoprofil, der ikke ville have mulighed for at opnå finansiering på EIB's sædvanlige udlånsvilkår. Inden for socialt boligbyggeri skal de nye finansielle instrumenter såsom EFSI imidlertid opfylde de særlige behov på lang sigt i form af boliger til en overkommelig pris og energieffektivitet. Af det samlede EFSI-budget var en andel på 4 % anvendt til social infrastruktur frem til juni 2017, hvilket illustrerer vanskelighederne, som eventuelt forværres af den manglende udnyttelse af investeringsklausulen i stabilitets- og vækstpagten og beslutningen om at medtage investeringer i socialt boligbyggeri i ENS 2010-regnskabskategorien under offentlig forvaltning ved beregningen af det offentlige underskud. Udvalget efterlyser derfor en evaluering af Junckerplanen og EIB's lån med hensyn til de investeringer, der genereres på boligområdet og forventer, at den nyetablerede taskforce på højt plan om social infrastruktur vil spille en vigtig rolle i den forbindelse;
19.

bemærker, at oplægget rejser mulighed for at styrke forbindelsen mellem strukturreformerne og EU's budget, enten gennem en fond, som skal opmuntre medlemsstaterne til at gennemføre reformer, eller ved at koble udbetalingen af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (helt eller delvist) sammen med de fremskridt, der er gjort i forbindelse med gennemførelsen af konkrete reformer, med det formål at fremme konvergens. Gennemførelsen af reformerne vil i givet fald blive overvåget inden for rammerne af det europæiske semester. På den baggrund minder RU om, at udvalget hele tiden har været imod enhver form for makroøkonomisk konditionalitet, hvor ESI-fondene anvendes som afskrækkelsesinstrument eller straf. Udvalget er ligeledes bekymret over, at reduktionen af medlemsstaternes offentlige underskud i forbindelse med det europæiske semester tillægges langt større betydning i forhold til at holde den høje gældsprocent nede, end foranstaltninger rettet mod at øge væksten. Endelig beklager RU, at de lokale og regionale myndigheder stadig ikke inddrages nær nok i styringen af det europæiske semester, på trods af at mere end tre fjerdedele af de landespecifikke henstillinger for 2017 har med lokalområder og regioner at gøre, samtidig med at ansvaret for deres iværksættelse ligger hos de subnationale myndighedsniveauer;
38.

bemærker, at uafhængige databeskyttelsesmyndigheder bærer et stort ansvar for beskyttelsen af personoplysninger, og at der er behov for yderligere incitamenter for registerførere med det formål at belønne en indsats for databeskyttelse, f.eks. ved at lette bevisbyrden for registerførere, der accepterer at følge krævende selvreguleringsstandarder eller adfærdskodeks;
29.

opfordrer til, at der dermed sendes et stærkt signal for at fremme investeringer i jordskælvssikring af bygninger og infrastruktur, hvilket bl.a. kan ske via et offentlig-privat samarbejde, og at der især lægges vægt på bevarelse af den kulturelle og historiske arv, strategiske infrastrukturer og bygninger og infrastruktur inden for landbruget og industrien;
18.

vurderer, at alle forslag vedrørende budgettet for perioden efter 2020 bør indebære reformer på udgiftssiden for dermed at tage højde for EU's nye prioriteter, sikre en mere effektiv anvendelse af EU's midler, men også for at øge udnyttelsesgraden, og på indtægtssiden for at øge EU's nye egne indtægter. Disse reformer bør under alle omstændigheder sikre tilstrækkelige midler til at videreføre de politikker, der har bidraget mest til den europæiske integration, nemlig den fælles landbrugs- og fødevarepolitik, samhørigheds- og landdistriktspolitikken og en social dagsorden baseret på kvalitetsbeskæftigelse for EU's borgere;
Europa-Parlamentet slog til lyd for en solid europæisk søjle for sociale rettigheder, der styrker de sociale rettigheder, giver en positiv indvirkning på borgernes liv på kort og mellemlang sigt og giver støtte til europæisk integration i det 21. århundrede. Det Europæiske Råd understregede, at der er behov for at håndtere økonomisk og social usikkerhed som en prioritet, og opfordrede til at skabe en lovende fremtid for alle, sikre vores levevis og skabe bedre muligheder for de unge. Lederne af 27 medlemsstater og af Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen forpligtede sig på Romdagsordenen. Forpligtelsen bygger på principperne om bæredygtig vækst og fremme af økonomiske og sociale fremskridt såvel som samhørighed og konvergens, samtidig med at det indre markeds integritet fastholdes. Arbejdsmarkedets parter har forpligtet sig til fortsat at bidrage til et Europa, der leverer resultater for sine arbejdstagere og virksomheder .

Europa-Parlamentet slog til lyd for en solid europæisk søjle for sociale rettigheder, der styrker de sociale rettigheder, giver en positiv indvirkning på borgernes liv på kort og mellemlang sigt og giver støtte til europæisk integration i det 21. århundrede. Det Europæiske Råd understregede, at der er behov for at håndtere økonomisk og social usikkerhed som en prioritet, og opfordrede til at skabe en lovende fremtid for alle, sikre vores levevis og skabe bedre muligheder for de unge. Lederne af 27 medlemsstater og af Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen forpligtede sig på Romdagsordenen. Forpligtelsen bygger på principperne om bæredygtig vækst, og fremme af økonomiske og sociale fremskridt såvel som samhørighed og konvergens, samtidig med at det indre markeds integritet fastholdes og der tages hensyn til de nationale systemers forskelligartede karakter og arbejdsmarkedsparternes centrale rolle. Arbejdsmarkedets parter har forpligtet sig til fortsat at bidrage til et Europa, der leverer resultater for sine arbejdstagere og arbejdsgivere .
42.

mener, at et sammenhængende system med fælles mål på EU-niveau og nationalt niveau for modtagelsen af migrantbørn betyder, at der så tidligt som muligt kan sættes ind med de rette midler. Dette er afgørende, hvis man skal sikre barnets muligheder for hurtig integration, et vellykket skoleforløb og en god forberedelse til arbejdsmarkedet. For at sikre, at disse mål nås, mener udvalget at alle medlemsstater bør dele ansvaret for at tage imod børn, der har brug for beskyttelse, på en solidarisk måde;
23.

anser det for hensigtsmæssigt at oprette et ad hoc-instrument til forbedring af de lokale og regionale myndigheders kapacitet til at navigere mellem de forskelligartede eksisterende initiativer, få adgang til klimafinansiering og opnå passende teknisk bistand. Det tilbyder derfor at bistå Kommissionen med udarbejdelsen af en håndbog, der giver en enkel og komplet oversigt over de finansieringsmuligheder, der findes på europæisk og internationalt niveau for lokale og regionale myndigheder. Det foreslår endvidere at give alle interesserede parter adgang til et resumé af oversigten via en webportal, således at der bliver en enkelt informationskilde, der rummer et overblik over alle de midler, der findes til finansiering af klimaindsatsen.
41.

vurderer, at det både for at etablere C-ITS og for at opfylde de endelige mål om bæredygtig automatiseret transport, »mobilitet som en tjeneste« og »dør-til-dør befordring« er nødvendigt, at der ud over de lovgivningsmæssige bestemmelser også træffes følgende særlige foranstaltninger på EU-niveau: — koordinering: der bør i højere grad sikres koordinering mellem de forskellige pakker af EU-foranstaltninger, som er indbyrdes afhængige, samt mellem Kommissionen og de lokale og regionale myndigheder; — lettere gennemførelse af forsøg: selv om den nuværende C-ITS-udvikling i vid udstrækning skabes af markedet og teknologien, kræver den ikke desto mindre, at de offentlige myndigheder udfolder supplerende aktiviteter på alle niveauer for at tilpasse disse tjenester til de forskellige trafikmiljøer og -former; — forskning: den omfatter både de nødvendige tilpasninger af den materielle infrastruktur og udarbejdelsen af forskellige scenarier til trods for den høje grad af usikkerhed omkring udviklingsmulighederne på længere sigt; — overvågning og vurdering: det er nødvendigt for de følgende trin efter 2019 allerede på nuværende tidspunkt at fastsætte regler for overvågning og vurdering af gennemførelsen af foranstaltningerne fra listen over dag 1-C-ITS-tjenester og listen over dag 1,5-C-ITS-tjenester, modtagelsen på markedet og i den brede offentlighed, den tekniske udvikling og status for fremskridt efter de forskellige typer regioner (byområder og landdistrikter), infrastrukturer (nationale eller internationale, regionale og lokale) og modaliteter (vej, bane, luft) samt inden for gods- og persontransport; — overvågningen bør finde sted løbende, da målet er at kunne spore, hvilket af de mulige scenarier der faktisk udspiller sig; — oplysning: for at vække tilslutning er det nødvendigt at udforme specifikke oplysningsforanstaltninger og feedbackmuligheder, som sigter mod de lokale og regionale myndigheder for at opnå interoperabilitet mellem regionerne og med deres hjælp mod den brede offentlighed.
32.

er enig i, at opbygning af resiliens er en flerdimensionel opgave. Udvalget mener, at det er nødvendigt at prioritere de foranstaltninger inden for infrastruktur, sikkerhed, økonomi, sociale anliggender og uddannelse, der skaber forudsætningerne for en inklusiv og bæredygtig udvikling. Det er hævet over enhver tvivl, at de lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle på disse områder. Hvad angår det geografiske område gør Regionsudvalget opmærksom på, at partnerne i Middelhavsområdet og Det Østlige partnerskab bør prioriteres. Samtidig er det vigtigt at være opmærksom på den betydning, som landene i Mellemøsten og Centralasien har for EU's resiliens;
35.

understreger, at EU, som i dag er verdens største importør og eksportør af fødevarer, er blevet mere afhængig af tredjelande. Landbrugspriserne i Europa bestemmes i stigende grad af den lavestbydendes pris på verdensmarkedet, og europæiske landbrugere udsættes derfor for øget konkurrence, samtidig med at de skal overholde strengere miljø- og sundhedsstandarder. EU's øgede afhængighed af import er også i strid med målet om at nedbringe drivhusgasemissionerne. Dertil kommer, at EU's eksport af overskudsprodukter til priser, der er lavere end produktionsomkostningerne i Europa, er en trussel mod livsgrundlaget for landbrugere i udviklingslande og tilskynder landbefolkningen til at migrere, hvilket ikke er foreneligt med EU's forpligtelser i forhold til målene for bæredygtig udvikling. Det opfordrer derfor igen til, at den fælles landbrugspolitik omlægges for at blive mere retfærdig og mere bæredygtig (12);
Formålet med dette direktiv er at fjerne hindringer for udøvelsen af grundlæggende frihedsrettigheder såsom frie kapitalbevægelser og etableringsfriheden , der skyldes forskelle mellem de nationale lovgivninger og procedurer vedrørende forebyggende rekonstruktion, insolvensbehandling og muligheden for en ny chance. Dette direktiv tager sigte på at fjerne disse hindringer ved at sikre, at levedygtige virksomheder i økonomiske vanskeligheder har adgang til effektive nationale regler for forebyggende rekonstruktion, der giver dem mulighed for at fortsætte driften, at ærlige overforgældede iværksættere får en ny chance efter en komplet gældssanering efter en rimelig periode, og at procedurerne for rekonstruktion, insolvensbehandling og gældssanering forbedres, især for at gøre dem kortere.

Formålet med dette direktiv er at fjerne hindringer for udøvelsen af de med det indre marked forbundne frihedsrettigheder, der skyldes forskelle mellem de nationale lovgivninger og procedurer vedrørende forebyggende rekonstruktion, insolvensbehandling og muligheden for en ny chance. Dette direktiv tager sigte på at fjerne disse hindringer ved at sikre, at levedygtige virksomheder i økonomiske vanskeligheder har adgang til effektive regler for forebyggende rekonstruktion, der giver dem mulighed for at fortsætte driften, at ærlige overforgældede iværksættere får en ny chance efter en komplet gældssanering efter en rimelig periode, og at procedurerne for rekonstruktion, insolvensbehandling og gældssanering forbedres, især for at leve op til kravene om høring af arbejdstagerne (artikel 27 i chartret om grundlæggende rettigheder) og gøre procedurerne kortere. De forebyggende løsninger, der sommetider benævnes »pre-packs«, indgår i en tiltagende tendens i moderne insolvenslovgivning til at prioritere tilgange, som til forskel fra den traditionelle tilgang, der går ud på at afvikle en kriseramt virksomhed, har til formål at genoprette den pågældende virksomhed eller i det mindste redde dens økonomisk levedygtige enheder.
42.

fremhæver, at det er vigtigt at fortsætte det europæiske territoriale samarbejde for byer og lokale myndigheder, da det giver disse et europæisk perspektiv, der kan danne grundlaget for deres udvikling. Udvalget fremhæver ligeledes, at mere end en tredjedel af EU's borgere bor og arbejder i Europas grænsebyer og -regioner, som tegner sig for to tredjedele af EU's BNP. Udvalget bemærker, at grænseoverskridende og transnationale Interreg-projekter har opnået mange konkrete resultater til gavn for Europas borgere på områder, der falder ind under dagsordenen for byerne, herunder mobilitet, klimatilpasning, energiomstilling, uddannelse og jobskabelse;
2.

påpeger, at ansvaret for den nationale sikkerhed er medlemsstaternes, men understreger, at samarbejdet med partnere både i og uden for EU spiller en afgørende rolle. Udvalget glæder sig over den mobilisering og det engagement, vi har set hos sikkerhedsstyrker og væbnede styrker, hos retslige myndigheder, redningstjenester, folkevalgte og civilsamfundet som reaktion på terrorismen. Udvalget understreger i den forbindelse, hvor vigtigt det er, at de lokale folkevalgte arbejder for, at offentligheden bliver mere bevidst om problemerne, og forsøger at forebygge terror gennem social integration og genopbygning af lokalsamfundene efter terrorangreb;
16.

Det Europæiske Regionsudvalg er klar over, at en fuldstændig harmonisering af og konvergens mellem regler og lovgivning hverken er realistisk eller ønskelig. Det er derfor endnu vigtigere at forstå, hvilken virkning europæiske og nationale bestemmelser har i EU's grænseregioner. RU har længe argumenteret for, at Kommissionen bør gennemføre territoriale konsekvensanalyser af al central EU-lovgivning, som kan have territoriale virkninger. Udvalget hilser det derfor velkommen, at Kommissionen agter at indføre en grænseoverskridende evaluering af EU-lovgivningen for på et tidligt tidspunkt i lovgivningsprocessen at identificere lovgivningens potentielle grænseoverskridende konsekvenser og for at støtte medlemsstaterne i anvendelsen af territoriale konsekvensanalysemetoder på nationalt plan. Dette synes så meget desto mere presserende, fordi ændringer i vigtige nationale politikker (miljø, forbruger- og arbejdstagerbeskyttelse) kan føre til, at den gensidige markedsadgang for de økonomiske aktører, der arbejder på tværs af grænserne, hindres og det indre markeds fri bevægelighed ikke kan udnyttes fuldt ud;