ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
C.

der henviser til, at den tyrkiske regerings repressive foranstaltninger under undtagelsestilstanden er ude af proportion og tilsidesætter de grundlæggende rettigheder og friheder, som er beskyttet i den tyrkiske forfatning, tilsætter de demokratiske værdier, som Den Europæiske Unions er baseret på, og strider mod den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; der henviser til, at myndighederne siden kupforsøget har arresteret 10 medlemmer af Tyrkiets Store Nationalforsamling, der hører til oppositionspartiet HDP, og ca. 150 journalister — det største antal af sådanne arrestationer verden over; der henviser til, at 2 386 dommere og anklagere og 40 000 andre personer er blevet tilbageholdt, hvoraf mere end 31 000 fortsat er frihedsberøvede; der henviser til, at 129 000 offentligt ansatte enten er blevet suspenderet (66 000) eller afskediget (63 000) i henhold til Kommissionens rapport for 2016 om Tyrkiet, uden at der til dato er rejst sigtelse mod de fleste af dem;
1.

anerkender det langvarige partnerskab mellem EU og Brasilien, der er bygget på gensidig tillid og respekt for de demokratiske principper og værdier; roser den brasilianske regering for fremskridt i spørgsmål såsom FUNAI's konstruktive rolle, en række afgørelser fra den føderale højesteret for at forhindre tvangsforflyttelser, flere bestræbelser på at indføre differentierede tjenester inden for sundhed og uddannelse, de betydelige fremskridt i forhold til jordafgrænsning i Amazonområdet, tilrettelæggelsen af den første nationale konference om politik for det oprindelige folk og oprettelsen af et nationalt råd for politik for det oprindelige folk;
8.

opfordrer indtrængende Rådet til at formulere en fælles politik over for Rusland, der forpligter de 28 medlemsstater og EU-institutionerne på et stærkt fælles budskab om betydningen af menneskerettighederne i forbindelserne mellem EU og Rusland og af, at folkeretten respekteres; opfordrer den højtstående repræsentant og EU-Udenrigstjenesten til at udarbejde en væsentlig og konkret strategi for støtte til det russiske civilsamfund og dettes organisationer ved at gøre brug af det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder;
14.

glæder sig over de forskellige internationale initiativer, der fremmer adgangen til bæredygtig energi i udviklingslandene, navnlig i Afrika, men fastholder, at det er nødvendigt at koordinere dem bedre for at opnå større effektivitet; opfordrer EU og dets medlemsstater til at yde støtte og teknisk bistand til gennemførelsen af handlingsplanen for initiativet med Afrikas korridor for ren energi, hvis mål er at efterkomme halvdelen af den samlede efterspørgsel efter elektricitet fra rene, indenlandske, omkostningseffektive vedvarende energikilder inden 2030 og derved reducere CO2-emissionerne; slår til lyd for et tættere samarbejde mellem finansieringsorganerne, den private sektor og udviklingslandenes regeringer for at fremskynde processen med at nå målene; understreger behovet for støtte til vedligeholdelse med tilstrækkelig adgang til forsyning med reservedele og lokalt uddannede tekniske eksperter;
53.

understreger, at handel spiller en vigtig rolle i energisikkerheden, og at stærke energipartnerskaber, der er styrket ved indføjelse af energikapitler i EU's handelsaftaler, er væsentlige værktøjer; mener, at det er af afgørende betydning, at EU's handelspolitik øger Unionens og medlemsstaternes energidiversificering og begrænser deres afhængighed af importeret energi fra for få leverandører; understreger, at EU bør udforske nye partnerskaber, revidere de eksisterende og afholde specifikke energidrøftelser med andre partnere i områder såsom — men ikke begrænset til — Centralasien, Nordafrika samt Nord- og Sydamerika; bemærker, at EU bør spille en mere proaktiv rolle på den internationale energidiplomatiscene; opfordrer til større kohærens mellem EU's handels- og energipolitikker; fremhæver, at det er nødvendigt at øge gennemsigtigheden i de internationale forhandlinger om LNG; mener, at nuværende og fremtidige forhandlinger med partnere som USA og Australien bør omfatte en stærk energikomponent; understreger, at EU bør arbejde tæt sammen med internationale partnere for at opnå et konkurrencepræget og gennemsigtigt globalt LNG-marked;
79.

opfordrer Kommissionen til gennem konstant overvågning at sikre, at EU's støtte ikke direkte eller indirekte bidrager til korruption; er af den opfattelse, at bistand i højere grad bør være tilpasset absorptionsevnen og de generelle udviklingsbehov i værtslandet med henblik på at undgå omfattende spild af bistandsmidlerne og korruption; opfordrer EU til at bekæmpe bestikkelse direkte ved hjælp af programmerings- og landestrategidokumenter og knytte sin budgetstøtte til klare målsætninger for bekæmpelse af korruption; fremhæver i dette øjemed nødvendigheden af at indføre robuste mekanismer til at overvåge gennemførelsen; opfordrer Kommissionen til at udvikle en stærk, holistisk og omfattende strategi til styring af risikoen for korruption i udviklingslandene for at forhindre, at udviklingsbistand bidrager til korruption, og til fuldt ud at gennemføre den strategi for bekæmpelse af svig, der blev lanceret i 2013, navnlig i gennemførelsen af EU-bistanden i alle dens former, herunder EUF og trustfonde, og når udviklingsprojekter uddelegeres til tredjemand; bemærker med bekymring, at EU's tilgang til korruption i AVS-landene ikke giver nogen strategisk vejledning med hensyn til styrkelse af landenes systemer for at forhindre og kontrollere korruptionen; mener, at der er behov for mere koordinering mellem Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling i deres tilgang til effektiv bekæmpelse af korruption i udviklingslandene;
4.

glæder sig over EU's akutte humanitære initiativ for Aleppo, som ud over at mobilisere midler til presserende humanitære behov har til formål at sikre medicinsk evakuering af sårede og syge personer fra det østlige Aleppo med fokus på kvinder, børn og ældre; opfordrer indtrængende alle parter til omgående at give de nødvendige tilladelser til humanitær bistand og medicinsk nødevakuering;
35.

opfordrer til at fremme erhvervsuddannelsesstuderendes muligheder for at få praktikophold i nabolande for at fremme en bedre forståelse af andre medlemsstaters arbejds- og uddannelsespraksis, f.eks. gennem finansiering af rejseomkostninger for studerende, der fortsætter med at bo i deres hjemland; påpeger, at mobilitet inden for erhvervsuddannelser er et væsentligt aktiv, når det drejer sig om at komme ind på arbejdsmarkedet, men også for at forstå og deltage i det europæiske projekt ved at blive en del af det; understreger vigtigheden af at indføre en europæisk ramme for at fremme mobiliteten inden for lærlinge- og erhvervsuddannelse; opfordrer desuden medlemsstaterne til at udnytte Eures-netværket fuldt ud for at fremme unges arbejdskraftmobilitet inden for EU, bl.a. når det gælder lærlingeuddannelser;
4.

anerkender vigtigheden af sammenhæng mellem instrumenterne under samhørighedspolitikken og de bredere rammer for økonomisk styring med henblik på at støtte de genopretningsbestræbelser, der er nødvendige for at sikre overholdelse af reglerne for det europæiske semester; understreger imidlertid, at legitimiteten af samhørighedspolitikken er afledt af traktaterne, og at denne politik er udtryk for europæisk solidaritet, hvis vigtigste mål er at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i EU ved at mindske forskellene mellem de forskellige regioners udviklingsniveauer, finansiere investeringer, der knytter sig til Europa 2020-målene, og bringe EU tættere på borgerne; er derfor af den opfattelse, at foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet sammen med forsvarlig økonomisk styring, bør anvendes med omtanke og på en afbalanceret måde, men kun som en sidste udvej, og at deres virkninger bør indberettes; minder desuden om, at indførelsen af sådanne foranstaltninger altid bør være velbegrundet, gennemsigtig og tage hensyn til de økonomiske og sociale omstændigheder i den pågældende medlemsstat, med henblik på at undgå at begrænse regionale og lokale investeringer, som er absolut nødvendige for medlemsstaternes økonomier, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), da disse investeringer maksimerer væksten og jobskabelsen og stimulerer konkurrenceevnen og produktiviteten, især i perioder med stærkt pres på de offentlige udgifter; henviser, for så vidt angår de to tilfælde af medlemsstater, som var omhandlet i Rådets afgørelser af 12. juli 2016, der udløste sanktioner under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud på grundlag af artikel 126, stk. 8, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), til Kommissionens forslag af 27. juli 2016 og Rådets efterfølgende afgørelse af 8. august 2016 om at annullere de bøder, som kunne være blevet pålagt, under hensyntagen til medlemsstaternes begrundede anmodninger, det vanskelige økonomiske klima, begge landes reformbestræbelser og deres tilsagn om at overholde reglerne i stabilitets- og vækstpagten; mener i denne forbindelse, at forslaget om at suspendere en del af 2017-forpligtelserne til ESI-fondene i forbindelse med foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet sammen med forsvarlig økonomisk styring, bør tage hensyn til de synspunkter, som Parlamentet har fremsat i den strukturerede dialog;
19.

bemærker, at EU nu er godt på vej til at overopfylde sit 2020-mål for nedbringelse af drivhusgasemissioner og for at opfylde sit 2020-mål for vedvarende energi, og at der er sket betydelige forbedringer for så vidt angår energiintensitet takket være mere effektive bygninger, produkter, industriprocesser og køretøjer, og at den europæiske økonomi er vokset med 45 % siden 1990; understreger imidlertid, at der stadig er behov for et øget ambitionsniveau og flere foranstaltninger for at bevare et tilstrækkeligt incitament til at gennemføre de drivhusgasemissionsreduktioner, der er nødvendige for at nå EU's klima- og energimål for 2050; understreger, at der ikke er blevet gjort tilstrækkeligt fremskridt med at reducere drivhusgasemissionerne inden for transport- og landbrugssektoren med hensyn til 2020-målene, og at det er nødvendigt at øge indsatsen i betragtning af disse sektorers bidrag til emissionsreduktioner frem til 2030;
52.

anbefaler, at der træffes særlige foranstaltninger for at opnå et mere bevidst og ansvarligt forbrug på restauranter, og at det overvejes at indføre et krav til restauratørerne om at tilvejebringe et minimum af oplysninger om produkterne, hvorved forbrugerne vil få mulighed for at føre en indirekte kontrol;
37.

opfordrer Kommissionen til fortsat at optræde som forkæmper blandt donorerne for udryddelse af fejlernæring ved at fremskynde sin indsats for at opfylde sine forpligtelser og ved at give udtryk for sin støtte for at sikre, at man nu kontrollerer de fremskridt, der er gjort i forhold til forpligtelserne om ernæring med henblik på vækst fra 2013, og for at sikre yderligere tilsagn om at dække det ernæringsmæssige finansieringsbehov;
49.

understreger, at i en situation med dyb usikkerhed med hensyn til fremtiden med lave og svingende landbrugspriser, skal EU opfylde traktatens mål for den fælles landbrugspolitik ved at gøre en større indsats for at rette op på de tilfældige virkninger på de markeder, hvor priserne svigter, og for at sikre landbrugssektorens modstandsdygtighed og konkurrenceevne ved at etablere effektive sikkerhedsnet og systemer til forebyggelse og krisestyring med henblik på at finde balancen mellem udbud og efterspørgsel samt skabe risikostyringsredskaber baseret på nye, innovative systemer og inddrage landbrugerne selv i finansieringen; mener, at andelen til finansiering af foranstaltninger til at stabilisere landbrugsmarkederne bør øges, og, navnlig, at den fælles landbrugspolitik også skal styrke forsikringsordninger til at beskytte landbrugerne mod de forskellige klimatiske, sundhedsmæssige og økonomiske risici; mener, at EU for at håndtere de risici, der er forbundet med den globale opvarmning skal sætte alt ind på at øge den positive rolle, som landbruget kan spille, ved hjælp af f.eks. agronomiske teknikker og en bedre forvaltning af jordbunden med henblik på en bedre CO 2 -optagelse, og at det er vigtigt at yde landbrugerne teknisk og økonomisk støtte, som gør dem i stand til gradvist at ændre deres praksis og innovere;
16.

glæder sig over aftalen mellem P5+1 og Iran om sidstnævntes nukleare ambitioner og opfordrer til yderligere samarbejde mellem begge sider for at sikre en fuldstændig gennemførelse af den fælles omfattende handlingsplan (JCPOA); mener, at JCPOA, også kendt som atomaftalen med Iran, var et bemærkelsesværdigt resultat for det multilaterale diplomati, og især for det europæiske diplomati, som ikke bare bør muliggøre en væsentlig forbedring af forbindelserne mellem EU og Iran, men også bør bidrage til at fremme stabilitet i hele regionen; mener, at alle parter nu er ansvarlige for at sikre, at aftalen gennemføres nøje og fuldstændigt; glæder sig over oprettelsen af den fælles kommission bestående af repræsentanter for Iran og E3/EU+3 (Kina, Frankrig, Tyskland, Den Russiske Føderation, Det Forenede Kongerige og De Forenede Stater) sammen med NF/HR; støtter fuldt ud NF/HR i hendes rolle som koordinator for den fælles kommission, der er oprettet under JCPOA, og mener, at en nøje og fuldstændig gennemførelse af aftalen fortsat er af allerstørste betydning;
12.

udtrykker alvorlig bekymring over de nuværende forsinkelser i gennemførelsen af EU-programmer under delt forvaltning, hvilket især fremgår af forslag til ændringsbudget (FÆB) 4/2016, som reducerer det budgetterede betalingsniveau for 2016 med 7,3 mia. EUR; forventer, at sådanne forsinkelser vil medføre en stor ophobning af betalingsanmodninger hen imod slutningen af den nuværende FFR; minder om, at de udestående forpligtelser i budgetåret 2015 vendte tilbage til det tidligere høje niveau, og at de beløb, der skal finansieres fra kommende budgetter, voksede til 339 mia. EUR; er af den faste overbevisning, at der bør gøres alle bestræbelser på at forhindre, at der opbygges et efterslæb af ubetalte regninger og en ny betalingskrise som den, der kunne konstateres i den foregående periode; advokerer i dette øjemed kraftigt for, at de tre institutioner enes om og udvikler en ny, bindende betalingsplan for perioden 2016-2020; mener desuden, at fuld anvendelse af den globale margen for betalinger, uden noget årligt loft, er en absolut forudsætning for at imødegå denne udfordring;
8.

gentager Den Europæiske Unions stærke, principielle og mangeårige modstand mod dødsstraf i alle sager og under alle omstændigheder og understreger endnu en gang, at afskaffelse af dødsstraffen er et centralt mål i EU's menneskerettigheds- og udenrigspolitik; er fortsat stærkt kritisk over for Irans hyppige brug af dødsstraf; betragter det som et vigtigt mål for den politiske dialog at mindske anvendelsen af dødsstraf; opfordrer til et omgående moratorium for fuldbyrdelse af dødsstraf i Iran; bemærker, at de fleste henrettelser sker på baggrund af narkotikarelaterede lovovertrædelser; har forståelse for den udfordring, Iran står over for som en af verdens største transitruter, og at 86 % af beslaglæggelserne af opium på verdensplan sker på dets område; mener ikke desto mindre, at en dialog om dødsstrafrelaterede spørgsmål, som f.eks. brugen af dødsstraf i forbindelse med narkotikarelaterede lovovertrædelser og over for personer under 18 år, som begge er i modstrid med de internationale forpligtelser i henhold til menneskerettighedslovgivningen og den humanitære ret, som Iran frivilligt har påtaget sig, kan tilvejebringe en fælles dagsorden for håndtering af disse spørgsmål; opfordrer medlemmerne af det iranske parlament til som et første skridt at ændre artikel 91 i straffeloven fra 2013 med henblik på at afskaffe dødsstraf for personer under 18 år; bemærker forelæggelsen af et lovforslag for det iranske parlament, som, hvis det vedtages, vil nedsætte straffen for ikkevoldelige narkotikarelaterede forbrydelser fra dødsstraf til fængsel på livstid; bemærker, at lovforslaget, hvis det vedtages, vil kunne nedbringe antallet af henrettelser i Iran betydeligt;
68.

beklager, at det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne i forbindelse med bekæmpelse af momssvig stadig ikke er tilstrækkeligt til at imødegå momsunddragelse og svigsystemer inden for EU og til at forvalte grænseoverskridende transaktioner og handel; understreger behovet for et forenklet, effektivt og tilgængeligt momssystem, som vil gøre det muligt for alle medlemsstater at reducere deres momsbyrde og bekæmpe momssvig; opfordrer derfor Kommissionen til i forbindelse med vurderingen af administrative samarbejdsaftaler at gennemføre flere kontrolbesøg i medlemsstaterne, idet de pågældende medlemsstater bør udvælges på et risikobaseret grundlag; anmoder desuden Kommissionen om i forbindelse med sin evaluering af de administrative aftaler at fokusere på at fjerne retslige hindringer for udvekslingen af oplysninger mellem forvaltningsmæssige, retslige og retshåndhævende myndigheder på nationalt og EU-plan; opfordrer desuden Kommissionen til at anbefale medlemsstaterne at indføre en fælles risikoanalyse, herunder en analyse af sociale netværk, for at sikre, at de oplysninger, der udveksles gennem Eurofisc, er nøje målrettet svig; opfordrer medlemsstaterne til at fastlægge effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner og til at forbedre det nuværende system til udveksling af oplysninger;
der henviser til, at et emne opføres som et kritisk område, såfremt der er tilstrækkelige oplysninger til rådighed til at foretage en vurdering af de repræsentative anvendelser i overensstemmelse med de ensartede principper i artikel 29, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 og som fastsat i Kommissionens forordning (EU) nr. 546/2011, og såfremt denne vurdering ikke gør det muligt at konkludere, at det for mindst én af de repræsentative anvendelsers vedkommende kan forventes, at et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder aktivstoffet, ikke vil have nogen skadelig indvirkning på menneskers eller dyrs sundhed eller på grundvandet eller en uacceptabel indvirkning på miljøet;
D.

der henviser til, at vold mod kvinder og kønsbaseret vold stadig er udbredte fænomener i EU; der henviser til, at det i Agenturet for Grundlæggende Rettigheders undersøgelse fra 2014 om vold mod kvinder, på linje med andre eksisterende undersøgelser, anslås, at en tredjedel af alle kvinder i Europa har været udsat for fysisk eller seksuel vold mindst én gang i deres voksenliv, at 20 % af de unge kvinder (18-29 år) har været udsat for seksuel chikane på internettet, at en ud af fem kvinder (18 %) er blevet forfulgt, at en ud af 20 kvinder er blevet voldtaget, og at mere end en ud af ti har været udsat for seksuel vold, der involverer manglende samtykke eller anvendelse af magt; der henviser til, at det i denne undersøgelse også forklares, at de fleste tilfælde af vold ikke anmeldes til nogen myndigheder, hvilket viser, at undersøgelser af ofre er meget vigtige som supplement til administrative statistikker for at få et fuldstændigt billede af de forskellige former for vold mod kvinder; der henviser til, at der er behov for yderligere foranstaltninger til at tilskynde kvinder, der er ofre for vold, til at berette om deres erfaringer og søge bistand og til at sikre, at tjenesteydere kan opfylde ofrenes behov og oplyse dem om deres rettigheder og eksisterende former for støtte;
3.

forlanger, at der omgående sættes en stopper for bombning og vilkårlige angreb på civile; understreger nødvendigheden af, at alle parter udviser den størst mulige opmærksomhed og træffer alle passende foranstaltninger for at beskytte civilbefolkningen, uanset etnisk identitet og religiøst eller trosmæssigt tilhørsforhold; fordømmer på det kraftigste bevæbnede oppositionsgruppers vilkårlige affyring af store mængder raketter mod civile forstæder i det vestlige Aleppo; understreger, at mange civile, herunder børn, ifølge forlydender er blevet såret eller dræbt; kræver, at alle konfliktens parter tager alle nødvendige skridt til at beskytte civile i overensstemmelse med folkeretten, herunder ved at standse angreb på civile faciliteter, såsom sundhedscentre, skoler og vandværker, ved straks at afmilitarisere sådanne faciliteter, ved at forsøge at undgå at etablere militære positioner i tæt befolkede områder og ved at gøre det muligt at evakuere de sårede og alle civile, der ønsker at forlade de besatte områder; understreger, at det syriske regime bærer det primære ansvar for beskyttelsen af den syriske befolkning;
46.

fremhæver betydningen af bevidstgørelse, uddannelse samt kendskab til onlinemedier og information i EU og i naboskabsområdet for at sætte borgerne i stand til at kunne foretage en kritisk analyse af medieindhold, således at de kan udpege propaganda; understreger i denne henseende, at det er vigtigt at styrke viden på alle niveauer i uddannelsessystemet; påpeger, at det er nødvendigt at tilskynde folk til aktivt medborgerskab og til at udvikle deres bevidsthed som forbrugere af medier; fremhæver den centrale rolle, som onlineredskaber spiller, i særdeleshed sociale medier, hvor det er nemmere og ofte helt problemfrit at udbrede falske oplysninger og igangsætte disinformationskampagner; minder om, at det er kontraproduktivt at imødegå propaganda med propaganda, og forstår derfor, at EU som helhed og de enkelte medlemsstater kun kan bekæmpe tredjemands propaganda ved at tilbagevise disinformationskampagner og anvende positive budskaber og information og bør udvikle en virkelig effektiv strategi, som skal være differentieret og tilpasset karakteren af de aktører, der udbreder propagandaen; erkender, at den finansielle krise og nye typer af digitale mediers fremmarch har udgjort alvorlige udfordringer for kvalitetsjournalistikken;
5.

beklager ligeledes, at det civilretlige ansvar behandles meget forskelligt fra den ene medlemsstat til den anden; understreger, at der i mange medlemsstaterne med offshore- og gasaktiviteter ikke gælder noget ansvar for de fleste krav fra tredjemand om erstatning for traditionelle skader som følge af en ulykke, at der i langt størstedelen af medlemsstaterne ikke findes nogen ordning for udbetaling af erstatning, og at det i mange medlemsstater ikke er sikret, at operatørerne eller ansvarlige personer har tilstrækkelige finansielle aktiver til at imødekomme erstatningskrav; understreger endvidere, at der ofte er usikkerhed om, hvordan medlemsstaternes retssystemer vil håndtere de mange forskelligartede civile erstatningskrav, der kan udspringe af offshore olie- og gasuheld; mener derfor, at der er behov for en europæisk ramme, som bør være baseret på lovgivningen i de medlemsstater, der er nået længst, som ikke kun bør omfatte personskade og tingskade, men også rent økonomiske tab, og som bør sikre effektive erstatningsordninger for de skadelidte og for de sektorer, som kan blive hårdt ramt (f.eks. fiskeri og kystturisme); opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at vurdere, om en horisontal europæisk ramme for kollektive søgsmål vil være en mulig løsning, og til at være særlig opmærksom herpå ved udarbejdelsen af rapporten om gennemførelsen af offshoresikkerhedsdirektivet;
41.

fremhæver potentialet ved og ønskværdigheden af at integrere passagertransport ad vandvejen i et multimodalt mobilitetsnetværk, der tager højde for den offentlige transport i større byområder for både pendlere og turister; finder i denne forbindelse, at der er behov for yderligere forbedringer med henblik på at udvikle mobilitet som en tjeneste ved at muliggøre integrerede billetsystemer med henblik på at styrke pålidelighed, komfort, punktlighed og forbindelsernes hyppighed, lette trykket på logistikkæderne og opnå kortere boardingtider for at tiltrække passagerer;