EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft, Danmark) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft, Danmark) /* KOM/2011/0251 endelig udg*/





BEGRUNDELSE Punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning[1] giver mulighed for gennem en fleksibilitetsmekanisme at anvende Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) med et årligt loft på 500 mio. EUR ud over lofterne i den finansielle rammes relevante udgiftsområder. Betingelserne for EGF-støtte er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen[2]. Den 6. oktober 2010 indgav Danmark ansøgning EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft om økonomisk EGF-støtte som følge af afskedigelser på Odense Staalskibsværft i Danmark. Efter en nøje gennemgang af ansøgningen konkluderer Kommissionen i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006, at betingelserne for økonomisk støtte i henhold til denne forordning er opfyldt. RESUMÉ AF ANSØGNINGEN OG ANALYSE Nøgledata: || EGF-referencenummer || EGF/2010/025 Medlemsstat || Danmark Artikel 2 || Litra a) Hovedvirksomhed || Odense Staalskibsværft Leverandører og producenter i efterfølgende produktionsled || 0 Referenceperiode || 13.4.2010 – 31.7.2010 Startdato for de individualiserede tilbud || 1.10.2010 Ansøgningsdato || 6.10.2010 Afskedigelser i referenceperioden || 710 Afskedigelser før og efter referenceperioden || 646 Støtteberettigede afskedigelser i alt || 1 356 Afskedigede arbejdstagere, der er tiltænkt støtte || 950 Udgifter til de individualiserede tilbud (EUR) || 20 874 362 EGF-implementeringsomkostninger[3] i EUR || 943 948 EGF-implementeringsomkostninger i procent || 4,3 Samlet budget (EUR) || 21 818 310 EGF-støtte (65 %) i EUR || 14 181 901 1. Ansøgningen blev forelagt Kommissionen den 6. oktober 2010 og suppleret med yderligere oplysninger i tiden indtil den 8. marts 2011. 2. Ansøgningen opfylder EGF's særlige interventionskriterier i artikel 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1927/2006 og blev indgivet inden for den frist på 10 uger, der er fastsat i forordningens artikel 5. Sammenhængen mellem afskedigelserne og de gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, som kan tilskrives globaliseringen eller den internationale finansielle og økonomiske krise 3. For at fastslå, at der er en sammenhæng mellem afskedigelserne og den internationale finansielle og økonomiske krise, anfører Danmark, at de europæiske skibsværfter i Europa i de seneste årtier har tabt væsentlige markedsandele til Asien. Dernæst påvirkede den internationale finansielle og økonomiske krise desuden det internationale skibsbygningsmarked, således at den internationale ordrebog ifølge sammenslutningen af de europæiske skibsværfter (CESA) faldt fra 194,2 mio. KBRT[4] til 156,2 mio. KBRT mellem 2008 og 2009, mens nye ordrer gik tilbage fra 43,0 mio. KBRT til 16,5 mio. KBRT i samme periode. 4. CESA skriver i sin årsrapport for 2009-2010, at tilbagegangen i den internationale ordrebog førte til en hurtig nedgang i skibsværfternes arbejdsmængde. Siden efterspørgslen brød sammen inden for segmenterne standardfragtskibe, er de europæiske skibsværfters markedsandele af segmenterne inden for tankskibe, containerskibe og massegodsskibe faldet yderligere, da ca. 1,5 mio. KBRT, rundt regnet 17 % af CESA-medlemmernes nuværende ordrebog, er blevet annulleret siden anden halvdel af 2008. Ifølge CESA bidrog den høje værdi og kompleksiteten i forbindelse med de skibe, der blev færdigbygget i 2009, til at formindske virkningen på omsætningen – 5 % sammenlignet med et fald på 20 % i tonnagen. Den fulde virkning af de nuværende betingelser på de europæiske skibsværfter vil imidlertid slå igennem senere som følge af lange produktionstider. Siden 2008 er tilgangen af nye ordrer til skibsværfterne inden for CESA faldet drastisk. Med hensyn til beskæftigelsen var gennemsnitligt 20 % af arbejdspladserne på skibsværfterne allerede berørt ved udgangen af 2009. Uden nye ordrer inden sommeren 2010 skønnede CESA, at en beskæftigelseskrise, hvor halvdelen af arbejdspladserne kunne være i fare, ville være uundgåelig. En lang række europæiske skibsværfter anvendte i stigende grad korttidsarbejde, varslede afskedigelser eller foretog afskedigelser. Nogle skibsværfter var allerede gået konkurs, hvilket medførte en kædereaktion hos deres leverandører. 5. Dette er den tredje EGF-sag inden for skibsbygningssektoren, og de argumenter, der er forelagt i de to tidligere sager (EGF/2010/001 DK/Nordjylland[5] og EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan[6]) gælder fortsat. Dokumentation for antallet af afskedigelser og opfyldelse af kriterierne i artikel 2, litra a) 6. Danmark indgav ansøgningen i medfør af interventionskriteriet i artikel 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1927/2006, som forudsætter mindst 500 afskedigelser over en periode på fire måneder i en virksomhed i en medlemsstat, inklusive afskedigelser hos leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled. 7. Der er ifølge ansøgningen tale om 710 afskedigelser på Odense Staalskibsværft i referenceperioden fra den 13. april 2010 til den 31. juli 2010 såvel som yderligere 646 i perioden fra den 10. august 2009, da skibsværftets lukning blev meddelt, til januar 2011 inklusive. Den ansøgende medlemsstat valgte ikke at anvende de fulde fire måneder med hensyn til at fastsætte referenceperioden, da det tal, der var opnået efter tre og en halv måned, var tilstrækkeligt til at godtgøre støtteberettigelse. Antallet af afskedigelser blev opgjort i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 2, stk. 2, første led, i forordning (EF) nr. 1927/2006. Redegørelse for afskedigelsernes uforudseelighed 8. De danske myndigheder gør gældende, at lukningen af skibsværftet og de deraf følgende afskedigelser var uforudseelige. Skibsværftets ejere investerede kraftigt i værftet indtil 2009; det ville ikke være sket, hvis lukningen havde været ventet. Det skal bemærkes, at det er et af de største og mest moderne skibsværfter i Europa, som er indehaver af rekorder, f.eks. bygningen (i 2006-8) af de største containerskibe i verden, Emma Mærsk og hendes søsterskib i E-klassen. Skibsværftet har været kendt for at projektere og bygge innovative skibe, der anvender den nyeste teknologi inden for design og udstyr. Præcisering af afskedigelserne og identifikation af de virksomheder, der har gennemført afskedigelser 9. Ansøgningen vedrører i alt 1 356 afskedigelser på Odense Staalskibsværft. Den ansøgende medlemsstat har efter en rundspørge konkluderet, at næsten 70 % af de berørte arbejdstagere ønsker at benytte EGF-foranstaltningerne. 10. De arbejdstagere, der tiltænkes støtte, fordeler sig som følger: Kategori || Antal || Procent Mænd || 903 || 95,0 Kvinder || 47 || 4,9 EU-borgere || 950 || 100,0 Ikke-EU-borgere || 0 || 0,0 15-24-årige || 58 || 6,1 25-54-årige || 726 || 76,4 55-64-årige || 162 || 17,1 Over 64 år || 4 || 0,4 11. Der er ingen arbejdstagere med langvarige sundhedsproblemer eller handicap hverken blandt de berørte arbejdstagere eller blandt de arbejdstagere, der er tiltænkt støtte. 12. Fordelingen på faggrupper er som følger: Kategori || Antal || Procent Eksperter/akademikere || 30 || 3,2 Teknikere og beslægtede fagfolk || 616 || 64,8 Kontoransatte || 19 || 2,0 Personale inden for service, salg og markedsføring || 153 || 16,1 Ufaglært arbejde || 132 || 13,9 13. I overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1927/2006 har Danmark bekræftet, at princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder og om ikke-forskelsbehandling er blevet anvendt og vil blive anvendt i EGF's forskellige gennemførelsesfaser, især med hensyn til adgang til fonden. Beskrivelse af det pågældende geografiske område og dets relevante myndigheder og andre interessenter 14. Odense er Danmarks tredjestørste by med næsten 200 000 indbyggere. Byen er beliggende midt på Fyn, hvor den samlede befolkning er tæt på 500 000. Fyn er den østlige del af Region Syddanmark med en samlet befolkning på 1 200 000 indbyggere. Infrastrukturen både på Fyn og i regionen er godt udviklet, og den erhvervsaktive befolkning pendler til og fra arbejde uden for deres bopælsbyer. I forbindelse med arbejdstagerne fra Odense Staalskibsværft er det imidlertid ikke en løsning på deres beskæftigelsesproblem at pendle til og fra arbejde, da der er få beskæftigelsesmuligheder for arbejdstagere andre steder på øen og ingen arbejds­kraftmangel i Danmark som helhed i metalindustrien. Det vil derfor kræve en stor indsats at forberede de afskedigede arbejdstagere til nye job. 15. Odense har adgang til havet via en kanal og Odense fjord, ved hvilken Odense Staalskibsværft er beliggende i den lille by Munkebo (5 500 indbyggere). Munkebo er en del af Kerteminde kommune, der udgør den nordøstlige del af Fyn. 16. I 2008 var den samlede arbejdsstyrke i Odense og Kerteminde på 109 000 personer. De direkte tab på Odense Staalskibsværft, der er omfattet af denne ansøgning, er derfor på mere end 1 % af arbejdsstyrken; hertil kommer yderligere jobtab hos underleverandører, som vil opstå på et senere tidspunkt, og yderligere tab hos selve skibsværftet, når det lukker helt. Det skønnes, at det indirekte jobtab i sidste ende vil være lige så stort som det direkte, hvilket betyder, at lukningen af skibsværftet anses for at være en stor krise i regionens økonomi. Uddannelsesniveauet for den erhvervsaktive del af arbejdsstyrken i Kerteminde er under både det nationale gennemsnit og gennemsnittet for Fyn. I 2008 havde ca. 27,3 % af arbejdsstyrken i Kerteminde fået en eller anden form for videregående uddannelse, hvorimod det tilsvarende tal for Fyn var på 33 %, og det nationale gennemsnit var på 34,8 %. 17. Begge kommuner Odense og Kerteminde er inddraget i denne ansøgning, som de har støttet fra starten. Afskedigelsernes forventede virkning på beskæftigelsessituationen på lokalt, regionalt og nationalt plan 18. Den generelle beskæftigelsessituation forværredes drastisk i Danmark i 2009 og i 2010. Ledigheden steg fra et rekordlavt tal på 3,3 % for 2008 til 8,2 % i december 2010 (kilde: Eurostat[7]). 19. Industristrukturen i Kerteminde karakteriseres af en høj andel af beskæftigelsen inden for fremstilling, især metalindustrien. Mange job i denne industri er allerede gået tabt til andre lande med lavere lønninger. De afskedigede skibsværftsarbejdere har en høj teknisk ekspertise, som er vanskelig at anvende inden for andre industrier på Fyn eller sågar i hele Danmark. Dertil kommer, at skibsværftet afvikles i etaper, og grupper af arbejdstagere afske­diges, i takt med at de sidste skibsordrer færdiggøres. Det forventes, at yderligere 1 100 arbejdstagere vil blive afskediget i tre omgange i 2011. Uden en betydelig omskoling vil det være svært for disse arbejdstagere at finde ny beskæftigelse. 20. Siden lukningen blev meddelt i august 2009, har et konsortium bestående af lokale, regionale og nationale aktører drøftet og udarbejdet en strategi for nye vækstmuligheder i regionen. Det er denne strategi, som har været udslagsgivende for valget af foranstaltninger i forbindelse med denne ansøgning. Den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der søges om støtte til, og en opdeling af de anslåede omkostninger, herunder oplysninger om komplementariteten med foranstaltninger, der modtager støtte gennem strukturfondene 21. På den ene side planlægger og udarbejder Region Syddanmark foranstaltninger, der kan træffes i henhold til Lissabonmålsætningerne, med det formål at opnå en stærk europæisk konkurrenceevne. Det regionale vækstforum anvender både ESF- og EFRU-finansiering såvel som national arbejdsmarkedshjælp for at opfylde disse langsigtede målsætninger med hensyn til at fremme nye vækstindustrier på området. 22. Imidlertid er det nødvendigt med mere specifikke aktiviteter for at yde hjælp i forbindelse med disse umiddelbart forestående afskedigelser. Disse aktiviteter omfatter almen uddannelse, erhvervsuddannelse, beskæftigelsesincitamenter og incitamen­ter til at starte egen virksomhed. Den tiltænkte målgruppe af arbejdstagere har allerede gode kvalifikationer, men inden for et område, hvor perspektiverne for fremtidig beskæftigelse er ringe. Derfor vil de foranstaltninger, der foreslås dem, være noget dyrere, end det vil være tilfældet for andre arbejdstagere i forbindelse med masse­afskedigelser, som ofte rammer personer med relativt få kvalifikationer. – Diagnose, udredning og vejledning: Det skønnes, at denne foranstaltning vil blive anvendt af ca. 70 % af de afskedigede arbejdstagere. Kurset strækker sig i gennemsnit over fire uger og indeholder både gruppeundervisning og individuel rådgivning. Formålet er at få arbejdstagerne til bedre at forstå deres egen situation og blive mere motiveret til at acceptere en komplet omskoling, forstå de mulig­heder, der findes i regionen, indkredse deres egne kompetencer, udpege de mulig­heder, der interesserer dem, og træffe beslutninger om yderligere foranstaltninger, som de ønsker at iværksætte. Denne foranstaltning medfører meget mere intensiv og individuel rådgivning end det, som jobcentrene er i stand til at levere. – Erhvervsuddannelse og almen uddannelse: Det skønnes, at også denne foranstaltning vil blive anvendt af 70 % af de afskedigede arbejdstagere, der kan vælge mellem flere områder inden for uddannelse og omskoling. Nogle af arbejdstagerne er måske nødt til at styrke deres almene uddannelse, inden de kan anvende videreuddannelsestilbuddene. – Den første af disse muligheder er energiteknologi, som indebærer elektricitetsproduktion, energilagring, energiinfrastruktur og energi­effektivitet – og hvor fokus vil være på grøn energi inden for disse områder. Det er et nyt erhvervsuddannelsesområde, inden for hvilket jobcentrene hidtil ikke har tilbudt noget. – Den anden mulighed er bygge- og anlægsarbejde samt landskabsarbej­de, hvor der allerede er større offentlige forpligtelser, der skal gennem­føres i de kommende år. Foranstaltningen omfatter specifik læring i energieffektivt byggeri. Der er tale om innovative erhvervsud­dannelsesforanstaltninger, som afviger fra det eksisterende på området. – Den tredje foranstaltning er inden for robotteknologi, som er et område i stærk vækst, hvor Danmark har succes på internationalt plan. De væsentlige områder vil være inden for industriproduktion, leg og indlæring og biologisk produktion. Dette område varetages ikke af jobcentrene i øjeblikket, men det vil kunne ske fremover, hvis denne ordning kommer til at fungere. – Den fjerde foranstaltning er inden for velfærdsteknologi, som allerede er centreret omkring Odense. Efterspørgslen efter offentlig velfærd på hospitaler og på sundhedsområdet forventes at stige i fremtiden. Der vil hovedsageligt være fokus på en generel introduktion til teknologi og en praktisk opkvalificering. Denne foranstaltning udbydes ikke i øjeblikket af jobcentrene, men kan måske give gode beskæftigelsesmuligheder i fremtiden. – Den femte foranstaltning er almen uddannelse, som kan være en forudsætning for, at mange afskedigede arbejdstagere kan påtage sig de tilbudte erhvervsuddannelsesforanstaltninger. Det skønnes, at en fjerdedel af den samlede målgruppe vil benytte sig af denne foran­staltning, som er sat til at vare ca. 22 uger pr. person. Denne foranstaltning udbydes af jobcentrene, men de drukner i øjeblikket i forespørgsler fra ledige og er altid ikke i stand til at følge med. – Tiltrække de unge til og beholde dem i videregående uddannelse: Foranstalt­ningen vil hjælpe de unge arbejdstagere med at vende tilbage til uddannelse, støtte dem og finansiere uddannelsesomkostninger i op til et år. Den ydede støtte strækker sig ud over det, som normalt ydes af jobcentrene. – Beskæftigelsesincitamenter – virksomhedsforlagt undervisning: Foranstaltningen vil hjælpe den afskedigede arbejdstager, der leder efter ny beskæftigelse, ved at lette indlæringen og tilpasningen for både arbejdsgiveren og den nye arbejdstager. Det vil som ofte finde sted som et supplement til en af de andre foranstaltninger, der forbereder arbejdstageren på et nyt arbejde. Rent praktisk er det et kursus til nyansatte på en til tre dage om ugen i en periode på seks til ti uger. Det vil gøre det meget lettere for nye arbejdsgivere at ansætte afskedigede arbejdstagere, da disse vil få hjælp til hurtigere at tilpasse sig deres nye arbejdsplads. – Incitamenter til at starte en ny virksomhed. Iværksætterkulturen i Danmark befinder sig på et lavt om end stigende niveau og er især lav i de to mest berørte kommuner. Interessen for denne foranstaltning fra de afskedigede arbejdstageres side var dog over middel, og næsten en tredjedel (285) af arbejdstagerne udtrykte interesse. De planlagte workshopper vil være med til at hjælpe disse arbejdstagere med at udvikle ideer og kreativitet, screeningen af idéer vil medvirke til, at der fokuseres på de bedste eksempler med hensyn til yderligere udvikling; et seks ugers kursus i iværksætteri vil gøre det muligt for dem, der beslutter sig for denne løsning (ca. 95 arbejdstagere), at fokusere på, hvordan man driver en virksomhed; et mindre antal (ca. 45 arbejdstagere) vil dernæst få hjælp i form af rådgivning om produktudvikling og den nødvendige markedsanalyse. Ca. 20 nye iværksættere vil få vejledning og personlig assistance i den tidlige startfase og en mentorordning i form af en række møder i løbet af det første år. De personer, der har held med at starte en virksomhed, vil få hjælp med marketing og PR-aktiviteter, herunder branding. Iværksættere, der opfylder strenge krav, kan ansøge om et lån – det skønnes, at ca. 10 ansøgere vil være berettiget til at søge om denne ultimative form for støtte. – Ud over disse foranstaltninger foreslår Danmark at der betales en godtgørelse på 100,67 EUR pr. arbejdstager pr. aktivitetsdag. 23. De EGF-implementeringsomkostninger, der er medtaget i ansøgningen i overensstemmelse med artikel 3 i forordning (EF) nr. 1927/2006, dækker forberedelser, forvaltning, oplysning og reklame samt kontrolaktiviteter. Alle de involverede parter i denne foranstaltning er forpligtet til at underrette om den EGF-støtte, som de modtager. 24. De individualiserede tilbud, der forelægges af de danske myndigheder, er aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, som falder ind under de i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1927/2006 fastlagte støtteberettigede foranstaltninger. De danske myndigheder anslår de samlede omkostninger til disse tilbud til 20 874 362 EUR og EGF-implementeringsomkostningerne til 943 948 EUR (4,3 % af det samlede beløb). Der anmodes om EGF-støtte på i alt 14 181 01 EUR (65 % af de samlede omkostninger). Foranstaltninger || Anslået antal arbejdstage­re, som er tiltænkt støtte || Anslåede omkostninger pr. arbejds­tager, som er tiltænkt støtte (i EUR) || Samlede omkostninger i EUR (EGF og national med­finansiering) Individualiserede tilbud (artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1927/2006) Diagnose, udredning og vejledning: || 950 || 1 610,74 || 1 530 203 Erhvervsuddannelse inden for energiteknologi || 190 || 10 067,11 || 1 912 751 Erhvervsuddannelse inden for bygge- og anlægsarbejde samt landskabsarbejde || 140 || 5 369,13 || 751 678 Erhvervsuddannelse inden for robotteknologi || 75 || 10 067,11 || 755 033 Erhvervsuddannelse inden for velfærdsteknologi || 70 || 12 080,54 || 845 638 Almen uddannelse || 235 || 7 973,15 || 1 873 690 Tiltrække de unge til og beholde dem i videregående uddannelse: || 110 || 6 711,41 || 738 255 Virksomhedsforlagt undervisning || 190 || 3 221,48 || 612 081 Fremme af iværksætterkultur || 285 || 268,46 || 76 511 Screening af ideer || 140 || 134,23 || 18 792 Iværksætterkursus || 95 || 5 637,58 || 535 570 Kursus i produktudvikling || 45 || 3 758,39 || 169 128 Markedsanalyse og gennemførlighedsundersøgelse || 20 || 4 026,85 || 80 537 Start af egen virksomhed || 20 || 5 637,58 || 112 752 Mentorordning || 20 || 1 342,28 || 26 846 Reklame og branding || 20 || 4 026,85 || 80 537 Lån til iværksættelse || 10 || 26 845,60 || 268 456 Godtgørelse || 950 || 11 037,80 || 10 485 906 Subtotal - individualiserede tilbud || || 20 874 362 EGF-implementeringsomkostninger (artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1927/2006) Forberedelser || || 74 260 Forvaltning || || 482 694 Oplysning og reklame || || 185 652 Kontrolaktiviteter || || 201 342 Subtotal - EGF-implementeringsomkostninger || || 943 948 Samlede anslåede udgifter || || 21 818 310 EGF-støtte (65 % af de samlede omkostninger) || || 14 181 901 * Totalerne stemmer ikke helt som følge af valutaomregning fra DKK og afrunding 25. De danske myndigheder bekræfter, at de ovenfor beskrevne foranstaltninger supplerer foranstaltninger, hvortil der modtages støtte gennem strukturfondene, og at man vil undgå dobbeltfinansiering. Dato for iværksættelse eller planlagt iværksættelse af individualiserede tilbud til de berørte arbejdstagere 26. Den 1. oktober 2010 iværksatte Danmark de individualiserede tilbud til de berørte arbejdstagere fra den samordnede pakke, og som EGF er blevet anmodet om at medfinansiere. Denne dato markerer således begyndelsen af støtteberettigelses­perioden for enhver EGF-støtte. Procedurer for høring af arbejdsmarkedets parter 27. Region Syddanmark og Odense og Kerteminde kommune har i samarbejde udarbejdet ansøgningen. Dette arbejde har involveret en række arbejdsmarkedsparter, fagorganisationer, fagforeninger og uddannelsesinstitutioner. Der er blevet afholdt fælles møder, hvor parterne drøftede og udarbejdede detaljerede vækststrategier og ekstraordinære foranstaltninger i overgangsplanen. 28. De danske myndigheder bekræftede, at kravene i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen vedrørende kollektiv afskedigelse er blevet overholdt. Oplysninger om foranstaltninger, som er obligatoriske i henhold til national lovgivning eller kollektive aftaler 29. Med hensyn til de kriterier, der er fastsat i artikel 6 i forordning (EF) nr. 1927/2006, kunne de danske myndigheder i deres ansøgning: · bekræfte, at den økonomiske EGF-støtte ikke erstatter foranstaltninger, som det påhviler virksomheder at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive aftaler · dokumentere, at de påtænkte aktioner er støtte til de enkelte arbejdstagere og ikke skal tjene til omlægning af virksomheder eller sektorer · bekræfte, at de ovennævnte støtteberettigede foranstaltninger ikke får støtte fra andre af EU's finansielle instrumenter. Forvaltnings- og kontrolsystemer 30. Danmark har meddelt Kommissionen, at den økonomiske støtte vil blive forvaltet og kontrolleret af de samme organer, som forvalter og kontrollerer bidrag fra Den Europæiske Socialfond, som også har Erhvervs- og Byggestyrelsen som forvalt­ningsorgan. Den attesterende myndighed vil blive varetaget af en anden afdeling af samme organ. Revisionsmyndigheden vil blive varetaget af Erhvervs- og Byggestyrelsens EU-Controllerfunktion. Finansiering 31. På grundlag af ansøgningen fra Danmark beløber den foreslåede EGF-støtte til den samordnede pakke af individualiserede tilbud sig til 14 181 901 EUR, hvilket svarer til 65 % af de samlede omkostninger. Kommissionens foreslåede tildeling fra fonden er baseret på oplysninger fra Danmark. 32. Under hensyn til den maksimale økonomiske støtte fra EGF i henhold til artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1927/2006 og mulighederne for omfordeling af bevillinger foreslår Kommissionen at anvende EGF til at dække hele det ovennævnte beløb, der opføres under udgiftsområde 1a i den finansielle ramme. 33. Med det foreslåede økonomiske støttebeløb er der fortsat over 25 % af det maksimale årlige beløb, der er øremærket til EGF, til rådighed til tildelinger i årets sidste fire måneder, jf. artikel 12, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1927/2006. 34. Med dette forslag om at anvende EGF indleder Kommissionen den forenklede trepartsprocedure, jf. punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, for at sikre, at budgetmyndighedens to parter er enige i, at det er nødvendigt at anvende fonden, og kan tilslutte sig det beløb, der anmodes om. Kommissionen opfordrer den af budgetmyndighedens to parter, som på rette politiske niveau først når til enighed om udkastet til forslaget om anvendelse af fonden, til at underrette den anden part og Kommissionen om sine hensigter. Hvis den ene af budgetmyndighedens to parter ikke kan give sin tilslutning, indkaldes der til et formelt trepartsmøde. 35. Kommissionen forelægger særskilt en anmodning om overførsel for at få specifikke forpligtelses- og betalingsbevillinger opført på budgettet for 2011, jf. punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006. Kilde til betalingsbevillinger 36. Da budgettet for 2011 indeholder betalingsbevillinger på 47 608 950 EUR under budgetposten 04.0501 "Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF)" vil denne budgetpost blive anvendt til at dække beløbet på 14 181 901 EUR, som er nødvendigt i forbindelse med denne ansøgning. Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2010/025 DK/Odense Staalskibsværft, Danmark) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR – under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning[8], særlig punkt 28, under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen[9], særlig artikel 12, stk. 3, under henvisning til forslag fra Kommissionen[10] og ud fra følgende betragtninger: (1) Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet. (2) Anvendelsesområdet for EGF blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise. (3) Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende EGF inden for et årligt loft på 500 mio. EUR. (4) Danmark indgav den 6. oktober 2010 en ansøgning om anvendelse af EGF i forbindelse med afskedigelser i virksomheden Odense Staalskibsværft og supplerede den med yderligere oplysninger frem til den 8. marts 2011. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 14 181 901 EUR. (5) Der bør derfor som følge af Danmarks ansøgning ydes økonomisk støtte fra EGF - VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: Artikel 1 Inden for rammerne af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011 stilles der et beløb til rådighed fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) på 14 181 901 EUR i form af forpligtelses- og betalingsbevillinger. Artikel 2 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Udfærdiget i Bruxelles/Strasbourg, den […]. På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne […] […] Formand Formand [1] EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. [2] EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1. [3] I overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1927/2006. [4] Kompenserede bruttoregistertons (KBRT) er en indikator for den mængde arbejde, der er nødvendig for at bygge et givet skib, og beregnes ved at gange et skibs tonnage med en koefficient, som fastsættes efter et bestemt skibs type og størrelse (Compensated Gross Tonnage (CGT) is an indicator of the amount of work that is necessary to build a given ship and is calculated by multiplying the tonnage of a ship by a coefficient, which is determined according to type and size of a particular ship (http://en.wikipedia.org/wiki/Compensated_gross_tonnage)). [5] KOM(2010) 451 endelig. [6] KOM(2010) 631 endelig. [7] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database [8] EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. [9] EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1. [10] EUT C […] af […], s. […].