DA    DA DA 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 7.10.2009 
SEK(2009) 1298 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
  
Ledsagedokument til  
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TI L EUROPA-PARLAM ENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
 
om investering i udviklingen  af teknologi med lav CO
2-udledning  
(SET-planen) 
  
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
{KOM(2009) 519 endelig} 
{SEK(2009) 1295} {SEK(2009) 1296} {SEK(2009) 1297} 
DA 2   DA ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
 
til meddelelsen om investering i udviklingen af teknologi med lav CO 2-udledning (SET-
planen) 
1. PROBLEMSTILLINGEN  
Klimaændringerne er et internat ionalt problem, der kan medf øre alvorlig og vedvarende skade 
verden over, hvis der ikke gribes ind. Derfor  har EU som led i energi- og klimapolitikken sat 
sig som mål at reducere dri vhusgasemissionerne med 20 % og øge andelen af energi fra 
vedvarende energikilder med 20 % inde n 2020. I forlængelse heraf skulle CO 2-emissionerne i 
2050 gerne være faldet med 80 % i forhold til det nuværende niveau. En række forskellige 
initiativer, hvoraf det mest fremtrædende er den europæiske emissionshandelsordning, er sat i 
værk som middel til at nå disse mål. 
En af strategierne går ud på at udvikle teknologi med lav CO 2-udledning. Dette er en 
forudsætning for at nå målene for energi- og klimapolitikken, men også et middel til at sikre 
Europas fremtidige konkurrenceevne. EU's strategi ske energiteknologiplan (SET-planen), der 
er vedtaget som led i energi- og klimapolitikken, skal sætte fart i udviklingen af vigtige lav-
CO 2-teknologier, så de kan komme hurtigere på ma rkedet, end det ellers ville være tilfældet. 
Denne konsekvensanalyse har til formål at undersøge, beskrive og anbefale de særlige 
foranstaltninger, der bør træffes for at fina nsiere udviklingen og udbr edelsen af de lav-CO 2-
teknologier, der peges på i SET-planen.  
2. SUBSIDIARITET  
Dette afsnit gennemgår grundene t il at yde EU-støtte i form af  
• hjælp til at tiltrække yderligere investeringer 
• hjælp til at koordinere en række ops plittede, uensartede instrumenter.  
Investeringskløften 
Nye lav-CO 2-teknologier, der introduceres på det europæiske energimarked, møder mange 
markeds- og lovgivningsmæssige hindringer. Lav-CO 2-teknologier er et fremskridt, først og 
fremmest fordi de medfører lavere CO 2-udledning, men der er tale om et offentligt gode, hvis 
omkostninger svarer til store eksterne miljøomkostninger, der ikke betales over energiregningen. Tilsvarende frembringer gr undlæggende forskning fordele for samfundet, 
der langt overstiger den enkelt e forskningsinstitutions private udby tte (afsmitningseffekten). I 
begge tilfælde er resultatet, at markedet ikke vil tilvejebringe det finansieringsniveau, der er optimalt for samfundet, og derfor er det berettiget at yde offentlig støtte. Andre kritiske 
problemer, der hæmmer udviklingen af lav-CO
2-teknologi, er:  
DA 3   DA – de høje teknologiske, reguleri ngsmæssige og markedsmæssige risici, der fører til lavere 
investeringer i lav-CO 2-teknologi end hvad der er ønskeligt 
– en række problemer, der er specifikke for energimarkedet, særlig de høje 
transaktionsomkostninger og hindringer for markedsadgang, begrænset konkurrence, 
uensartede lovvilkår for udvi kling af ny infrastruktur og den indbyggede inerti i 
energiinfrastrukturen. 
For at overvinde disse problemer og nå må lene for indsatsen mod klimaændringer har 
Kommissionen i SET-planen udpeget en række strategiske teknologier, som den vil fremme. 
Ifølge et skøn over, hvor stor e investeringer hver teknologi kr æver, for at målene for SET-
planen kan opfyldes, bliver der samlet  behov for yderligere 50 mia. EUR.  
Koordineringssvigt 
Hindringerne for at nå SET-plan ens mål er imidlertid ikke bl ot af økonomisk art, men har 
også at gøre med strukturen og koordineringen af de  eksisterende instrume nter. I dag er der en 
bred vifte af instrumenter, der omfatter bå de forsknings- og innov ationsprogrammer og 
finansielle instrumenter under EIB-gruppen. Men i mange tilfælde  er graden af koordinering 
og finansiering utilstrækkelig, særlig når det gæ lder storstilede demonstrationsprojekter og 
forsknings- og innovationsprogrammer. 
Generelt 
Overgangen til en økonomi med lav CO 2-udledning er både nødvendig og gavnlig for 
Fællesskabet. Men i betragtning af, hvor komplek s og omfattende en inds ats der kræves, er 
der kun få medlemsstater, der har kapacitet ti l at gennemføre de nødvendige forandringer. 
Desuden kan vi opnå væsentlige synergivir kninger på EU-plan ved at koordinere de 
forskellige støtteordninger og konsolidere det opsplittede marked. Vi er nødt til at handle nu, og en indsats på EU-plan vil give store ford ele, der rækker ud over hvad medlemsstaterne kan 
opnå hver for sig. Det kan derfor konkluderes, at  en indsats på EU-plan er berettiget. 
3. M
ÅL  
Formålet med denne konsekvensanalyse er at undersøge, hvilke finansielle foranstaltninger 
der kan træffes for at sikre, at målene i S ET-planen nås. På baggrund af ovenstående skal 
foranstaltningerne opfylde  følgende specifikke mål: 
– tilskynde til en væsentlig forøgelse af den pr ivate investering i fo rskning, teknologisk 
udvikling, demonstration og markedsintr oduktion af SET-plan ens teknologier. 
– sikre, at der stilles tilstrækkelige, passende og effektive finansielle ressourcer til rådighed 
til støtte for udvikling af de lav-CO 2-teknologier, der er udpege t i SET-planen, så vi kan 
opnå en grad af innovation, der lever op til EU's politiske mål. 
I praksis forudsætter dette:  – at de finansielle ressourcer, der er afsa t til SET-planens tekno logier, som minimum 
fordobles 
– at de eksisterende instrumenter udnytte s mere fleksibelt og virkningsfuldt  
DA 4   DA – at der indføres nye eller ændrede inst rumenter, hvor det er hensigtsmæssigt. 
4. DE POLITISKE HANDLEMULIGHEDER  
For at afgøre, hvad der er den mest effektiv måde at nå disse mål på, er det blevet besluttet at 
inddele mulighederne i fire forskellige politis ke handlemuligheder, der tilsammen dækker og 
illustrerer hele viften af handlemuligheder: 
1) videreførelse af de ek sisterende investeringsreds kaber inden for de nuværende 
institutionelle rammer ("business as usual") 
2) øget finansiering ved hjæl p de eksisterende invester ingsredskaber inden for de 
nuværende institutionelle rammer (mulighed 1) 
3) styrkelse af de eksisterende investeringsredskaber inden for ændrede institutionelle 
rammer (mulighed 2) 
4) nye investeringsredskaber og specifikke institutionelle rammer, der udfylder huller 
og fjerner vedvarende svaghede r i det eksisterende udvalg af investeringsredskaber 
(mulighed 3). 
Hver af disse handlemuligheder udgør en specifi k, realistisk fremgangsmåde med forslag til, 
hvordan spørgsmål om forskning, innovation, gæld, egenkapital og risikovill ig kapital gribes 
an. Tilsammen anses de fire muligheder for at dække og illustrere alle de handlemuligheder, der findes.  
5. K
ONSEKVENSANALYSE  
Selv om det anses for nødvendigt at iværksætte  tiltag, der er tilstrækkelige til at nå 
ovennævnte mål, er det vigtigt at  bemærke, at den samlede ener gipolitik (som disse tiltag er 
en del af) kan godt kan være forbundet med mindre omkostninger for samfundet i form af 
lavere BNP-vækst. Disse omkostninger kan dog af bødes eller reduceres, hvis man sørger for, 
at de nye tiltag gennemføres ko rrekt og i fuld komplementaritet med de allerede eksisterende 
midler til reduktion af drivhusgasemissione rne, særlig emissionshandelsordningen.  
Hvad angår de økonomiske og samfundsmæssige ford ele, er mulighed 1-3 alle klart bedre end 
"business as usual", og hovedforskellen melle m de tre muligheder ligger i, hvor hurtigt 
virkningerne viser sig, snarere end i hvor omfatte nde de i sidste ende er. Hvor hurtigt de 
miljømæssige fordele realiseres afhænger af hvor  hurtigt SET-planen gennemføres. Valget af 
handlemulighed har betydning for, hvor hurtigt der indføres lav-CO 2-teknologi og derfor også 
for, hvor hurtigt den samlede CO 2-udledning i Europa reduceres.  
6. SAMMENLIGNING AF HANDLEMULIGHEDERNE  
Inddeling af teknologierne i grupper  
For at gøre det muligt at gennemføre en fyldes tgørende analyse blev SET-planens teknologier 
inddelt i tre grupper, så der bedre kunne tage s hensyn til hver enkelt teknologigruppes særlige 
kendetegn og behov. De tre teknologigrupper er: 
DA 5   DA 1) Gruppe I: Teknologier, der er tæt ved at være konkurrencedygtige på markedet1 
2) Gruppe II: Fremspirende te knologier, der er på nippet til at trænge igennem på 
massemarkedet2 
3) Gruppe III: Nye teknologier3 
Vurderingskriterier 
Med hensyn til, hvilke særlige foranstaltninger der bør føres træffes, blev hver af de fire 
handlemuligheder analyseret ud fra et bestemt kr iterium, idet deres egenskaber blev undersøgt 
for så vidt angår: 
• mobiliseringsevne – er de påtænkte tiltag  i stand til at mobilisere tilstrækkelige 
investeringer? 
• egnethed – i hvor høj grad opfylder de på tænkte tiltag til de krav, de pågældende 
teknologier stiller? 
• fleksibilitet – i hvor høj gr ad kan de påtænkte tiltag ti lpasses ændrede betingelser? 
• effekt – hvor stor virkning har de påtænkte tiltag i den europæiske energisektor?  
Analyse og konklusion 
Først blev de fire handlemuligheder undersøgt hver for sig, og deres stærke og svage sider i 
forhold til hvert af de fire kr iterier blev klarlagt (uden at  mulighederne blev sammenlignet 
direkte, og uden at der blev taget hensyn til teknologigrupperne). Dern æst blev teknologierne 
indplaceret i de tre grupper, og handlemulighederne blev rangordnet på grundlag af 
ovennævnte kriterier. 
Kommissionens konklusion: 
• Mulighed 2, "styrkelse af de eksisterende  investeringsredskaber inden for ændrede 
institutionelle rammer" er egnet til alle teknol ogigrupper og vil være en  solid vej fremad.  
• Mulighed 1, der omfatter øget finansiering inde n for de nuværende institutionelle rammer, 
kunne på grund af sin fleksibilitet og umidde lbare virkning anses for en stærk kandidat, 
men er generelt kun egnet til at støtte de teknologier, der er tæt på at være 
konkurrencedygtige på markedet. 
• Mulighed 3 vil pga. øget mobilisering af midler  og effektiv koordinering af instrumenter 
egne sig for teknologier i gruppe 3.  
• "Business as usual"-muligheden er helt utilstrækkelig for alle teknologigruppers 
vedkommende. 
                                                 
1 Vindkraft på land, solvarme, solceller (c-Si), førs te generation af biobrændstoffer, elektricitetsnet 
(transmission), nuklear fission (G III+), kraftvarme, energieffektivitet i bygninger, transport og industri. 
2 Havvindmøller, (tyndfilms)solce ller, fokuserende solfangere, CO 2-opsamling og -oplagring, 
2. generations biobrændstoffer, elektricitetsnet (distribution). 
3 Nuklear fission (G IV), brint og brændselsceller, havenergi, geotermisk energi . 
DA 6   DA Det bør bemærkes, at denne konklusion ikke  udelukker en eventuel kombination af de 
forskellige handlemuligheder. Den siger helle r ikke noget om, hvor hurtigt en strategi kan 
sættes i værk.  
Anbefalinger 
Det anbefales, at ressourcerne  øges til det nødvendige nivea u, og at man undersøger, hvordan 
der bedst kan indføres institutionelle forandringer. Det akutte behov for handling tyder på, at den bedste strategi er en hurtig gennemfør else af handlemulighed 1 over hele linjen, 
kombineret med en gradvis og målrettet indførel se af de relevante tiltag fra mulighed 2 og 3, 
hvis og når det er hensigtsmæssigt.  
Når strategien fastlægges, bør der tages hensyn til følgende: 
• I mange tilfælde kan det være hensigtsmæssigt  at følge en hybridstrategi, der låner fra 
forskellige handlemuligheder. 
• Mange af teknologierne i gruppe 1, og særlig energie ffektivitet, rummer potentiale på kort 
sigt, hvilket kunne tale for en fremskynde t fuldstændig indførelse af mulighed 2. 
• Hvad angår teknologier i gruppe 3, bør det bemærkes, at mange af dem allerede drager 
fordel af den slags tiltag, de r foreslås under handlemulighed 2. 
7. O
VERVÅGNING OG EVALUERING  
Den foreslåede finansieringsforanstaltning vil blive omfattet af SET-planens overvågnings- og 
evalueringsinformationssystem (SETIS), de r er oprettet for nylig. SETIS drives af 
Fællesskabets Fælles Forskningscenter (FFC), de r er garant for systemets uafhængighed og 
objektivitet. Overvågningen af den fi nansielle forskningsi nvestering i lav-CO 2-
energiteknologi vil ske løbende, og der vil blive aflagt rapport årligt i den "Capacities Map", 
der offentliggøres af SETIS.  
Forskningsinvesteringernes effekt på udviklin gen og udbredelsen af ny teknologi vil også 
blive fulgt nøje og løbende af SETIS, og der v il blive offentliggjort en analyse to gange om 
året i SETIS' "Technology Map". Desuden vil der blive foretaget en vurdering af de 
specifikke teknologier, der udvikles under SET-planen, både gennem de europæiske 
industriinitiativer og andre prog rammer som led i den europæis ke energiforskningsalliance. 
Denne vurdering vil finde sted jævnligt og b ygge på resultatindikatorer, der opstilles i 
fællesskab af SETIS og interesseparterne som led i udformningen af tilsvarende initiativer 
under SET-planen, både vedrørende teknologien og sektoren. Resultatindikatorerne vil typisk 
lægge vægt på både omkostningerne ved teknol ogierne og teknologiernes relative resultater.