KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 04.12.1997 
KOM(97) 620 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
om anvendelsen af 
Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 
om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje 

Forord 
Alle former for landbrug påvirker miljøet. Det traditionelle europæiske landskab og dets biodiversitet er i høj 
grad et resultat af mange århundreders landbrugsproduktion. Landbruget har desuden stor betydning, når det 
gælder om at fastholde befolkningen på landet. Hvis landdistrikterne fortsat skal udvikle sig og fremstå som 
et levende og dynamisk miljø, må landbruget spille en vigtig rolle både som et betydningsfuldt erhverv i 
landdistrikterne og som den vigtigste form for arealudnyttelse. 
Mange former for landbrugsvirksomhed har en direkte positiv indvirkning på miljøet. De bidrager til 
naturpleje og bevarer (f.eks. ved ekstensiv græsning) værdifulde og ofte truede delvis naturlige levesteder for 
dyr og planter. Det er dog ikke alt landbrug, der har positive konsekvenser for miljøet, og nogle former - især 
en række produktionsmetoder, der er blevet anvendt i de seneste årtier - har medført skader på miljøet i form 
af jordforringelse, forurening og overforbrug afvand samt forringet biodiversitet. 
Man kan til en vis grad fremme miljøvenlige landbrugsformer gennem regler for god landbrugspraksis, der 
om nødvendigt styrkes ved restriktioner. Alligevel kan landbrugere, som soger at følge reglerne for god 
landbrugspraksis, på grund af økonomisk pres være tvunget til at intensivere dyrkningen af god jord, udnytte 
marginaljord i mindre grad eller på anden måde anvende produktionsmetoder, der belaster miljøet. Ikke 
mange landbrugere er i stand til at holde fast ved eller gå over til niiljovcnligc metoder, hvis det indebærer et 
indtægtstab. Det er grunden til, at man længe har anbefalet, at landbrugere, der pådrager sig særlige 
omkostninger eller indtægtstab som folgc af aftaler om miljøvenligt landbrug, slottes via offentlige midler. 
Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget (herefter kaldet 
landbrugsmilj©forordningen) indeholder bestemmelser om programmer, der skal tilskynde landbrugerne til at 
benytte miljøvenlige produktionsmetoder på deres bedrifter. Da der er store omkostninger herved, er det også 
meningen, at der via programmerne skal ydes indkomststøtte til de landbrugere, som gør en indsats for 
miljøet. Forordningen indgik i reformen af den fælles landbrugspolitik, som blev påbegyndt i maj 1992 med 
ændring af en række af de vigtigste markedsordninger. 
Ifølge forordningens artikel 10 skal Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en redegørelse 
for forordningens anvendelse inden for en frist på tre år. Mens nogle af de tidlige programmer trådte i kraft i 
1993, blev de fleste først godkendt i 1994, og nogle få - forst og fremmest programmerne i de tre nye 
medlemsstater - blev først godkendt i 1995. 
Rapportens første del indeholder en beskrivelse af, hvorledes forordningen fungerer. I anden del forklares 
det, hvordan den harmonerer med den fælles landbrugspolitik og andre af Fællesskabets politiske 
instrumenter. Tredje del indeholder en redegørelse for gennemførelsen indtil 1997. I rapportens sidste del 
drages der på baggrund af den hidtidige gcnncmforclse en række konklusioner og anbefalinger i 
overensstemmelse med den øgede vægt, der i dokumentet Agenda 2000 lægges på programmer for 
miljøvenligt landbrug. Det er dog ikke meningen, at denne rapport skal være nogen evaluering eller give en 
detaljeret analyse af effekten af de forskellige programmer for miljøvenligt landbrug. 
Indholdsfortegnelse 
1. LANDBRUGSMIUØFORORDNINGEN OG DENS FUNKTIONSMÅDE. 4 
1.1 Reformen af den fælles landbrugspolitik og landbrugsmiljøforordningen....4 
1.2Landbrugsmiljøforanstaltninger 4 
1.3 Præmiebeløb og EU's finansielle bidrag 5 
1.4 Udbud.. 5 
1.5 Anlægsarbejder 6 
1.6 Statsstøtte 6 
1.7 Landbrugernes forpligtelser 6 
1.8 Godkendelsesprocedure 6 
1.9 Gennemførelsesbestemmelser 7 
1.10 Programmer for miljøvenligt landbrug 7 
2. RAMMERNE FOR EU's POLITIK 10 
2.1 Samspillet med de fælles markedsordninger 10 
2.2 Strukturpolitik, sammenhæng og beskæftigelse 10 
2.3 Internationale aftaler 11 
2.4 Miljøpolitik 12 
2.5 Genetiske ressourcer, forskning 13 
2.6 Dyrevelfærd og jagt ... 13 
3. GENNEMFØRELSE INDTIL 1997 14 
3.1 Startfase: godkendelse af programmer 14 
3.2 Budgetoverslag over tildeling af midler fra EUGFL 14 
3.3 Samlet programbudget 15 
3.4 Oplysninger om gennemførelsen 16 
3.5 Kommissionens overvågning, evaluering og opfølgning 17 
3.6 Vurdering af foranstaltninger efter kategori 19 
3.7 Udviklinger i programforvaltning og administration 22 
4. KONKLUSION 25 
4.1 Vigtige spørgsmål 25 
4.2 Betragtninger over mulige ændringer 28 
4.3 Fremtidsudviklingen 31 
BILAG: Godkendelse af programmer og ændringsbeslutninger 33 
1. LANDBRUGSMILJØFORORDNINGEN 
FUNKTIONSMÅDE OG DENS 
Tu bc I 1.1: Spcclllkke mil fur 
laiidbrugsniUjøforanstaltnlnger, artikel 1, 
litra a)-g). 1.1 Reformen af den fælles landbrugspolitik og landbrugsmiljøforordningen 
I maj 1992 enedes Ministerrådet om at reformere en række af de vigtigste 
markedsordninger inden for den fælles landbrugspolitik, bl.a. ordningerne for 
markafgrøder, oksekød, fårekød, mælk og mejeriprodukter og tobak. Formålet med 
reformen var at bringe produktionen på 
niveau med den reelle 
markedsudvikling, anvende midlerne 
mere effektivt, tilskynde landbrugerne 
til at producere på en miljøbevidst måde 
og sikre forbrugerne rigelige 
forsyninger af levnedsmidler af høj 
kvalitet til lavere priser1. Ud over 
ændringerne i markedsordningerne blev 
der indført tre ledsageforanstaltninger til 
reformen: miljøvenligt landbrug, skovbrug 
og førtidspension. 
Landbrugsmiljøforordningen2 indfører en 
støtteordning med tre generelle mål3: at 
ledsage ændringerne inden for de fælles 
markedsordninger, at bidrage til at nå 
målene for Fællesskabets politik på 
landbrugs- og miljøområdet og at bidrage 
til at sikre, at de landbrugere, som gør en 
indsats for miljøet, far en rimelig 
indkomst. (a) 
(b) 
(c) 
(d) 
(c) 
(0 
(g) anvendelse af produktionsmetoder, der reducerer 
forureningen fra landbruget 
ekstensivering af landbruget og omstilling af agerjord til 
ekstensiv græsning 
beskyttelse og forbedring af miljøet, bevarelse af naturen, 
landskabet, naturressourcerne, jordbunden og den 
genetiske diversitet 
pleje af landbrugs- og skovarealer, der er taget ud af drift 
langsigtet udtagning af landbrugsarealer af hensyn til 
miljoet 
forvaltning af jord med henblik på adgang for 
ofTentligheden 
bevidstgørelse og uddannelse. 
Tabel 1.2: Landbrugsmlljøforantaltninger - areal­
forvaltning, artikel 2, stk. 1, litra a)-g). 
1.2 Landbrugsmiljøforanstaltning 
er 
Ifølge forordningens artikel 1 skal 
miljøforanstaltninger tage sigte på syv 
specifikke mål (tabel 1.1). Disse mål 
skal realiseres gennem foranstaltninger 
til arealforvaltning (tabel 1.2) samt 
foranstaltninger vedrørende uddannelse 
og demonstrationsprojekter, jf. artikel 2 
og 6. (a) ekstensivt og økologisk landbrug: at mindske brugen af 
godning og plantebeskyttelsesmidler væsentligt, at 
fastholde allerede indforte begrænsninger, at indføre eller 
videreføre økologiske landbrugsmetoder 
(b) ekstensiv vegetabilsk produktion, herunder 
foderproduktion: at gå over til mere ekstensive former 
for vegetabilsk produktion, herunder foderproduktion 
(ved hjælp af andre metoder end dem, der er nævnt under 
punkt a) ovenfor), at bibeholde allerede indførte 
ekstensive produktionsmetoder eller at omstille agerjord 
til arealer til ekstensiv græsning 
(c) ekstensivering af husdyrproduktionen: at reducere kvæg­
eller fårebesætningens belastning pr. foderarealenhed 
(d) anden miljøvenlig landbrugspraksis: at anvende andre 
metoder, der er med til at beskytte miljøet og 
naturressourcerne og til at bevare naturen og landskabet, 
eller at opdrætte dyr af lokale udryddelsestruede arter 
(e) pleje af arealer, der er taget ud af drift: at holde 
landbrugs- og skovarealer, der er taget ud af drift, i god 
stand 
(f) langsigtet udtagning af landbrugsarealer: at tage 
landbrugsarealer ud af produktionen i mindst 20 år af 
hensyn til miljoet, navnlig for at der kan oprettes 
biotoper eller naturreservater, eller for at beskytte 
vandmiljøet 
(g) offentlig adgang: at give offentligheden adgang til privat 
landbrugsjord 
Det er op til medlemsstaterne, om de vil gennemføre uddannelsesforanstaltningerne, men 
de skal i givet fald vedrøre miljøvenlige produktionsmetoder inden for land- og skovbrug4. 
Pressemeddelelse fra Kommissionen af 21.05.92. 
Forordning (EØF) nr. 2078/92, EFT L 215 af 30.7.1992, s.85, senest ændret ved forordning (EF) nr. 
2772/95. 
do. Artikel 1. 
do. Artikel 2(2). 
Tabel 1.3: Maksimumsbeløb for de 
medfinansieres af EUGFL præmier, der Der kan indføres yderligere foranstaltninger med specielt henblik på uddannelseskurser, 
praktikantophold og demonstrationsprojekter5. 
1.3 Præmiebeløb og EU's finansielle bidrag 
Udbetalingerne under programmerne beregnes i forhold til de forpligtelser, den enkelte 
landbruger har påtaget sig6. Præmierne er 
baseret på afholdte udgifter og 
indtægtstab med fradrag af eventuelle 
supplerende indtægter eller besparelser 
som følge af deltagelse i en ordning. 
Derudover kan der, hvis det er 
nødvendigt, lægges et tilskyndende 
element til; det skal ske på basis af 
objektive kriterier, og elementet må 
normalt ikke overstige 20% af 
nettoindtægtstabet og udgifterne7. 
Præmierne bør således betragtes som 
kompensation for omkostningerne ved at 
levere offentlige miljøgoder og kan ikke 
betragtes som subsidier i økonomisk 
forstand. 
De øvre grænser for præmiebeløb, der 
medfinansiseres af EU, er fastsat i 
landbrugsmiljøforordningen8. Disse 
beløb, som blev ændret i november 1995 
på baggrund af kursændringer9, er vist i 
tabel 1.3. EU's medfinansiering foregår 
via Garantisektionen i EUGFL10 til et 
sats på 75% i mål 1-regionerne og 50% 
andetsteds. De resterende 25% eller 50% finansieres af medlemsstaten. 
1.4 Udbud 
Muligheden for at indkalde bud med henblik på indgåelse af aftaler om miljøvenligt 
landbrug er blevet drøftet af forskellige interesserede parter. Landbrugsmiljøforordningen 
indeholder ikke noget forbud mod denne fremgangsmåde, hvis blot støttebetingelserne 
overholdes. Specielt vil det være nødvendigt med et loft over præmiebeløbet for at undgå, 
at udbudsproceduren medfører præmiebeløb, der overstiger det maksimum, som er tilladt 
for landbrugsmiljøforanstaltninger. udgiflskategori prin. maksimums- maks. beløb fra 
beløb (ECU/ha) 1996 (ECU/ha.) 
enårige afgrøder, for hvilke 
der ydes en hektarpræmie ISO 181.1 
ifolge markedsordningerne 
for de pågældende afgrøder 
andre enårige afgrøder og 250 301.9 
græsarealer 
enårige afgrøder og græs­
arealer, hvis landbrugeren 350 422.6 
har påtaget sig en eller flere 
af forpligtelserne i artikel 2, 
stk. 1, litra a) og b) sammen 
med en forpligtelse i.hl. 
artikel 2, stk. 1, litra d) 
hver dyreenhed, som kvæg- 210/D1I fjernet 253,6/DE fjernet 
eller fårebesætningen er 
reduceret med 
hvert opdrættet dyreenhed af 100/DE opdrættet 120,8/DE opdrættet 
udryddelsestruede racer 
specialiserede olivenlunde 400 483 
citruskulturer 1000 1208 
andre flerårige afgrøder og 700 845.3 
vin \ 
pleje af arealer, der er taget 250 301.9 
ud afdrift 
dyrkning og formering af 
nytteplanter, der er tilpasset 250 301.9 
de lokale vilkår og truet af 
gradvis genetisk forsvinden 
jordudtagning 600 724.5 
udgifter til kurser 2500 /paionftunui 3019/pqionftu—JI 
5 
6 
7 
X 
9 
10 do. Artikel 6. 
do. Artikel 5. 
Forordning (EF) nr. 746/96, artikel 9. 
Forordning 2078/92, artikel 4 og 6. 
Forordning (EF) nr. 2772/95 EFT L 288 af 1.12.1995. s. 35, berigtiget ved forordning (EF) nr. 1962/96 af 
11.10.1996, EFT L 259 af 12.10.1996, s. 7. 
EUGFL: Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for landbruget. 
5 
1.5 Miljøforbedrende anlægsarbejder 
Anlægsarbejder eller investeringer indgår ikke i den medfinansierede del af et miljøvenligt 
program for landbruget. De kan opnå støtte inden for rammerne af det relevante 
strukturfondsprogram. Der kan specielt ydes støtte til miljøforbedrende anlægsarbejder på 
landbrugsbedrifter i henhold til investeringsstøtteforordningen11, og denne støtte vil kunne 
medfinansieres af EU. 
1.6 Statsstøtte 
Ud over ovenstående foranstaltninger, der kan medfinansieres af EU, har medlemsstaterne 
lov til at gennemføre statsstøttede landbrugsmiljøforanstaltninger på betingelser, der 
afviger fra dem, der er fastsat i landbrugsmiljøforordningen, eller som overstiger 
maksimumsbeløbene for EU's medfinansiering12. Statsstøtten skal opfylde forordningens 
målsætning og de regler om statsstøtte, der er fastsat i Rom-traktatens artikel 92-94, og 
som bl.a. kræver, at støtteforanstaltningerne bliver meddelt til Kommissionen og 
godkendt. Statsstøtte til kapitalposter godkendes, hvis der er hjemmel herfor i 
investeringsstøtteforordningen. 
1.7 Landbrugernes forpligtelser 
Ingen af de foranstaltninger, som der udbetales præmie for, er medfører ikke for 
øjeblikket obligatoriske forpligtelser for landbrugerne, skønt det er obligatorisk for 
medlemsstaterne at gennemføre programmerne. Landbrugerne kan vælge, om de vil 
fortsætte deres hidtidige landbrugspraksis eller acceptere de betingelser og restriktioner, 
der er fastsat i en ordning for miljøvenligt landbrug. For dem, der forpligter sig til at følge 
programmerne, skal forpligtelserne opfyldes i den periode, der er fastsat i programmet, og 
som mindst skal strække sig over fem år. Er der tale om langvarig jordudtagning, er 
forpligtelsesperioden minimum 20 år. Kun i særtilfælde som feks. force majeure - eller 
hvor et krav om fortsættelse ville være urimeligt - kan landbrugerne trække sig ud af 
ordningen på et tidligere tidspunkt. 
Forordningen gør det muligt at indføre obligatoriske foranstaltninger for at kunne opfylde 
EU's miljøforpligtelser13. Denne bestemmelse er dog ikke blevet anvendt i praksis, og 
Kommissionen har ikke faet forelagt nogen tilfælde, hvor det ville være berettiget at 
godkende obligatoriske foranstaltninger. 
1.8 Godkendelsesprocedure 
De enkelte medlemsstater udarbejder et eller flere programudkast, som forelægges 
Kommissionen til godkendelse. Et programforslag omfatter bl.a. en beskrivelse af det 
pågældende områdes geografi og landbrug, en beskrivelse af de opstillede mål, betingelser 
for opnåelse af støtte samt udgiftsoverslag14. Kommissionen gennemgår programmerne 
for at sikre, at de er i overensstemmelse med landbrugsmiljøforordningen og med de 
eksisterende landbrugsprogrammer, markedsordninger og andre EU-politikker. 
Medlemsstaterne fremsender også de relevante nationale administrative bestemmelser og 
11 Forordning (EF) nr. 950/97 om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet af 20.5.1997, EFT L 142 
af 2.6.1997, s. 1. 
12 Forordning (EØF) nr. 2078/92, artikel 10. 
13 do. Artikel 4(5). 
14 do. Artikel 3. 
6 
data for at overbevise Kommissionen om, at budgetoverslagene, de finansielle 
kontrolordninger og kontrolforvaltningen er fyldestgørende. Programmerne godkendes af 
Kommissionen efter "forvaltningskomitéproceduren", der indebærer konsultation af 
medlemsstaterne inden for rammerne af STAR-komitéen15 på grundlag af et 
arbejdsdokument fra Kommissionen, der indeholder en beskrivelse af programmet, og et 
udkast til beslutning. 
1.9 Gennemførelsesbestemmelser 
Kommissionen har vedtaget to sæt gennemførelsesbestemmelser, hvoraf det første 
omfattede procedurer for finansiel overvågning16 og blev vedtaget i 1994. Kommissionens 
anden gennemførelsesforordning17, der blev vedtaget i 1996, behandler en lang række 
gennemførelsesaspekter og inkorporerer 1994-forordnigen. Gennemførelsesforordningen 
indeholder detaljerede bestemmelser om medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til 
overvågning, evaluering, kontrol, sanktionsordninger, ændringer af aftaler samt tiltag for 
at undgå dobbeltbetaling. Kommissionens godkendelsespraksis i forbindelse med 
ekstensivt landbrug, lineære enheder, arealer, der er taget ud af drift, jordudtagning af 
miljøhensyn, kurser og demonstrationsprojekter samt beregning af præmiebeløb blev også 
fastlagt.18 
1.10 Programmer for miljøvenligt landbrug 
1.10.1 Gennemførelse på lokalt og nationalt plan 
Principielt skal programmerne gennemføres ved hjælp af zoneprogrammer overalt på 
medlemsstaternes område19. Programmerne kan omfatte alle ordningens 
arealanvendelsesforanstaltninger, men der kan dog i visse tilfælde være grund til kun at 
lade programmerne omfatte foranstaltninger, der er særligt relevante for et bestemt 
område. Desuden skal de enkelte zoneprogrammer afspejle forskellene, hvad angår 
miljøforhold, naturbetingelser og landbrugsstrukturer samt de mest anvendte 
produktionsmetoder. Miljøprogrammerne skal også overholde EU's miljøpolitik. 
Zoneprogrammerne kan suppleres med en national ordning, der anvendes overalt 
("horisontalt"), og som blot omfatter en eller flere af de pågældende foranstaltninger. 
Sondringen mellem zoneprogrammer og nationale programmer er blevet fortolket 
forskelligt i de forskellige medlemsstater. 
Til og med juni 1997 havde Kommissionen godkendt 127 programmer. Desuden er de 
fleste programmer blevet ændret, nogle af dem i flere omgange. Kommissionen har i alt 
truffet 265 godkendelses- eller ændringsbeslutninger. Programmerne er anført med fede 
typer i bilaget, og ændringerne er angivet ved betegnelsen "mod" (modification). De 
vedtagne programmer er vidt forskellige, og det betyder, at der kun er begrænset 
mulighed for at sammenligne medlemsstaternes programmer, så længe man ikke har de 
nødvendige værktøjer til at foretage en sådan sammenlignende analyse. 
15 STAR: Komitéen for Landbrugsstrukturerne og udvikling af landdistrikterne. 
16 Kommissions forordning (EF) nr. 1405/94, EFT L 154, 21.6.1994, s. 12. 
17 Kommissionens forordning (EF) nr. 746/96, EFT L 102, 25.4.1996, s. 19, ændret ved Kommissionens 
forordning (EF) nr. 435/97 af 6.3.1997, EFT L 67, 7.3.1997, s. 2. 
18 STAR-arbejdsdokument VI/8670/95, som var grundlag for droftclscrne forud for forordningens 
udarbejdelse, indeholder begrundelserne for dens vedtagelse. 
19 Forordning (EØF) nr. 2078/92, artikel 3. 
1.10.2 Forskelle i programgennemfor elsen 
I de enkelte medlemsstater er der afhængigt af administrationens decentraliseringsgrad 
og af, hvor store miljøforskelle landet er præget af, blevet udarbejdet programmer på 
nationalt eller regionalt og lokalt plan. Det er vidt forskelligt, hvordan staterne 
prioriterer miljømålene i programmerne, og det skyldes både forskelle i landbrugernes 
miljøbevidsthed og forskelle i medlemsstaternes miljøforhold og behov. Programmer 
med foranstaltninger, der normalt kan anvendes i hele medlemsstaten, findes i Finland, 
Grækenland, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Portugal og Sverige. I de fleste andre 
medlemsstater indeholder programmerne blandede foranstaltninger, der kan anvendes i 
hele landet og regionalt (Østrig, Belgien, Danmark, Frankrig, Spanien og Det Forenede 
Kongerige). I Tyskland og Italien er næsten alle programmer regionaliserede. I mange 
programmer, både nationale og regionale, er nogle eller alle foranstaltninger dog rettet 
mod miljøzoner og udformet for at opfylde specifikke lokale mål. Kommissionen har 
endnu ikke modtaget nogen forslag til grænseoverskridende programmer fra 
medlemsstater, der har områder med ensartede miljøforhold på hver sin side af en 
grænse. 
Medlemsstaterne har også valgt at kombinere foranstaltningerne i 
landbrugsmiljøforordningen på forskellig måde i deres programmer. I nogle fa 
medlemsstaters programmer svarer de enkelte foranstaltninger fuldstændig til dem, der 
er fastsat i artikel 2, stk. 1, i forordningen. I andre programmer er der imidlertid blevet 
udarbejdet integrerede foranstaltninger, der bygger på en række af de forskellige 
kategorier i artikel 2, stk. 1, uden at disse behandles separat. Medlemsstaternes 
programmer omfatter i alt over 2200 forskellige foranstaltninger. 
1.10.3 Hovedkategorier af 
foranstaltninger i 
medlemsstaternes programmer 
For at kunne sammenligne programmerne 
i hele EU er det hensigtsmæssigt at 
inddele dem i ensartede underkategorier. 
Foranstaltningerne i 
landbrugsmiljøforordningens artikel 2 og 6 
kan opdeles i tre hovedkategorier: 
miljøvenligt landbrug, ikke-produktiv 
jordforvaltning og uddannelse og 
demonstrationsprojekter. Kategorierne er 
anført i tabel 1.4. Tabel 1.4: Kategorier af 
landbrugsmiljøforanstaltninger 
Miljøvenligt landbrug 
(a) 
(b) 
«0 økologisk landbrug 
med ikke-økologisk landbrug 
miljøforbedringer 
bevarelse af eksisterende lav-
intensive systemer 
2. Ikke-produktiv jordforvaltning (20-årig 
jordudtagning, pleje af arealer, der er taget 
ud af drift, landskabspleje, adgang for 
offentligheden osv.) 
Uddannelse og demonstrationsprojekter 
I alle medlemsstater med undtagelse af Nederlandene lægges hovedvægten i 
programmerne for miljøvenligt landbrug på den første kategori. I EU som helhed 
vedrører over 80% af udgifterne til programmerne støtte til miljøvenligt landbrug. For 
at kunne foretage en mere detaljeret sammenligning af programmerne er denne kategori 
blevet opdelt i flere underkategorier ud fra miljøforpligtelsernes intensitet og art. Det 
skal understreges, at da der ligger forskellige koncepter bag hvert enkelt program, skal 
fordelingen på kategorier fortolkes med forsigtighed og betragtes som et skøn. 
Tabel 1.5 viser den omtrentlige fordeling i procent af de gennemsnitlige 
programudgifter på basis af de programmer, som er blevet godkendt indtil marts 1996. 
Figur 1.5 illustrerer fordelingen inden for hver medlemsstats budget og de forskellige 
8 
måder, programmerne er blevet gennemført på i EU. Nederlandene har f.eks. valgt at 
fokusere på demonstrationsprojekter og på projekter, der tager sigte på bevidstgørelse. 
I flere medlemsstater, bl.a. Finland, Frankrig, Luxembourg, Portugal, Sverige og nogle 
delstater i Tyskland, er der truffet omfattende foranstaltninger for at bevare 
eksisterende ekstensive produktionsmetoder, mens denne type foranstaltninger ikke 
findes i de græske programmer. Gennemførelsen i hver medlemsstat til og med 1997 vil 
blive behandlet i et arbejdsdokument, der skal forelægges for STAR-komitéen. 
Foranstaltningstype / % støtte 
1(a) økologisk 
1(b) landbrug med miljøforbedringer 
1(c) bevarelse af lavintensive systemer 
2 ikke-produktiv jordforvaltning 
3 uddannelse og 
demonstrationsprojekter 
lait B 
20% 
58% 
5% 
14% 
3% 
100% Dk 
24% 
46% 
16% 
14% 
0% 
100% D 
1% 
56% 
21% 
21% 
1% 
100% El 
14% 
35% 
0% 
50% 
0% 
100% E. 
4% 
35% 
15% 
42% 
4% 
100% F 
3% 
15% 
79% 
3% 
1% 
100% Irl 
2% 
49% 
21% 
24% 
4% 
100% I 
23% 
43% 
22% 
10% 
2% 
100% NL 
2% 
32% 
0% 
0% 
66% 
100% L 
1% 
39% 
56% 
3% 
0% 
100% Ôs 
17% 
59% 
21% 
3% 
0% 
100% P 
4% 
18% 
68% 
6% 
4% 
100% Fin 
6% 
42% 
42% 
7% 
5% 
100% S 
15% 
6% 
71% 
1% 
7% 
100% UK 
2% 
53% 
30% 
14% 
0% 
100% EU-15 
8% 
41% 
35% 
14% 
3% 
100% 
Tabel 1.S: Anslået andel af budgetterede udgifter i hver medlemsstat (1996 programmer), efter kategori af foranstaltning. 
Foranstaltningstype 
• t(i) ikdoglik 
D 1(b) landbnig mad 
majifortoadrtngar 
01(e) bwirato* af 
hantant lv* tyatamar 
iîlkka-produktiv 
jordforvillning 
• 3uddannakaog 
damonatrationaprcfakt 
Figur 1.5 
2. RAMMERNE FOR EU'S POLITIK 
I de følgende afsnit vil det blive vist, hvordan programmerne for miljøvenligt landbrug hænger 
sammen med andre foranstaltninger i den fælles landbrugspolitik, andre EU-politikker, og 
hvordan miljømål udgør en del af den fælles landbrugspolitik som helhed. 
2.1 Samspillet med de fælles markedsordninger 
Mens miljøforanstaltninger har været en del af strukturprogrammerne i mange år, er 
programmerne for miljøvenligt landbrug tæt knyttet til markedsordningerne i den fælles 
landbrugspolitik og specielt til reformen af disse ordninger i 1992. Udbetalingerne sker via 
EUGFL's Udviklingssektion, og programmet er obligatorisk for alle medlemsstater. Det 
er et af landbrugsmiljøforordningens erklærede mål at bidrage til, at reformen af den fælles 
landbrugspolitik bliver fuldført. 
Inden for markedsordningernes rammer har man i stadig stigende grad kunnet konstatere 
positive effekter på miljøet i flere sektorer som følge af ændringer i støtteordningerne og kravet 
om miljøforbedringer som betingelse for ydelse af en række præmier. Markedsordningerne kan 
dog i det omfang, de er med til at fremme produktionen, tilskynde landbrugerne til at anvende 
produktionsmetoder, der belaster miljøet. Eksempler herpå er støtte til ensilering af korn og 
andre præmier, som gør det mindre attraktivt at bevare ekstensiv græsning. Disse spørgsmål er 
blevet behandlet i Kommissionens publikation "Agriculture and the Environment"20, som 
understreger, at i et bæredygtigt produktionssystem bør miljøomkostninger og -fordele fuldt ud 
indgå i enhver bedømmelse af økonomisk effektivitet. Den seneste udvikling har fundet sted 
inden for markedsordningen for frugt og grøntsager, som kræver, at producentgrupper skal 
gennemføre miljøvenlige foranstaltninger21 og som specielt henviser til målene i 
landbrugsmiljøforordningen (tabel 1.1 ovenfor). Disse foranstaltninger i markedssektoren kan 
resultere i en nedgang i anvendelsen af programmer for miljøvenligt landbrug i henhold 
forordning (EØF) nr. 2078/92. Kommissionen forsøger at sikre sammenhæng mellem den 
nationale anvendelse af foranstaltninger i frugt- og grøntsagssektoren og de relevante 
landbrugsmiljøforanstaltninger, og at de generelle principper for offentlig finansiering af 
miljøresultater overholdes. 
En landbruger, der forpligter sig til at anvende mere miljøvenlige produktionsmetoder, er med 
til at give den pågældende produktion et mere miljørigtigt image. Han har desuden mulighed 
for at opnå støtte til produktionen via de eksisterende markedsordninger, 
landbrugsmiljøforanstaltningerne kan således bidrage til en forbedret miljøeffekt af landbrug, 
som støttes via markedsordningerne. Denne effekt er særlig mærkbar, når det gælder aftaler, 
som omfatter hele produktionen på en landbrugsbedrift. 
2.2 Strukturpolitik, samhørighed og beskæftigelse 
Strukturprogrammernes og strukturforanstaltningernes (regionalprogrammerne under mål 1, 
5b og 6, foranstaltninger under mål 5a samt projekter og netværk i LEADIiR) bidrag til 
20 'Agriculture and Environment', A. Cammoralo, CAP Working Notes Scries, European Commission, 
Luxembourg, 1997, ISBN 92-827-3942-2. 
21 Rådets forordning (EF) No. 2200/96 af 28.10.1996 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager, 
EFT L 297, 21.11.1996. s. I, artikel 15, stk. 4. 
10 
miljømålene er beskrevet i "Agriculture and environment"22. Mål 5a omfattede oprindeligt 
nogle landbrugsmiljøforanstaltninger som f.eks. støtte til ekstensivering og langvarig 
jordudtagning af hensyn til miljøet. De blev erstattet af tilsvarende bestemmelser i 
landbrugsmiljøforordningen. Af de mål 5a-foranstaltninger, der er blevet videreført, har dog 
især to indflydelse på forholdet mellem landbrug og miljø: støtte til landbrugere i bjergområder 
og andre ugunstigt stillede områder for at kompensere for vedvarende naturbetingede ulemper 
for landbruget (godtgørelser) og investeringsstøtte for at forbedre det naturlige miljø. 
Formålet med godtgørelserne er at støtte landbrug i ugunstigt stillede områder, hvor det er 
nødvendigt at beskytte naturen, ved at give kompensation for naturbetingede ulemper for 
landbruget. De ugunstigt stillede landbrugsområder svarer i vidt omfang til de områder, hvor 
der anvendes miljøvenlige lavintensive produktionsmetoder. 
Der kan udarbejdes investeringsprogrammer for at opfylde behovet for kapital i ordningerne for 
miljøvenligt landbrug. I nogle tilfælde er landbrugsmiljøforanstaltningernes succes afhængig af 
anlægsinvesteringer, i andre tilfælde er det svært at drage en skillelinje mellem 
anlægsinvesteringer og aktiviteter, der er støtteberettigede ifølge miljøforordningen. 
Investeringsstøtte som led i foranstaltninger under mål 5a og programmer under mål 1 og 6 
dækker et langt større felt end programmer for miljøvenligt landbrug, og det kan derfor være 
vanskeligt at koordinere de forskellige programmeringstyper. Godkendelse og gennemførelse 
af programmer for udvikling af landdistrikterne og programmer for miljøvenligt landbrug sker 
på forskellige måder, tidspunkter og efter forskellige kriterier, hvilket yderligere reducerer 
muligheden for at koordinere støtte til anlægsinvesteringer og støtte til miljøvenligt landbrug. 
Generelt kan regionalprogrammer (inkl. mål 5b-programmer) omfatte miljøvenlige 
landbrugsaktioner, specielt foranstaltninger til beskyttelse af naturområder og traditionelle 
landskaber. 
I overensstemmelse med strukturfondenes normale praksis er EU's bidrag til programmerne for 
miljøvenligt landbrug højere i mål 1-regioner med udviklingsefterslæb (75% EUGFL) end i 
andre regioner (50% EUGFL). Hvad angår programmernes samhørighedseffekt, viser de 
foreløbige resultater, at der er en tendens til, at landbrugere uden for mål 1-regioner kan 
benytte sig af de større programmer, hvilket kan tyde på, at myndigheder i mål 1-regioner har 
større problemer med at administrere programmer eller finansiere det nationale bidrag på 25%. 
Regionsudvalget23 har udtrykt bekymring for, at beskæftigelsen vil falde som følge af, at 
programmerne for miljøvenligt landbrug støtter en reduktion af det intensive landbrug. Dette 
bekræftes dog ikke af de fa undersøgelser, der er foretaget, og som viser en neutral eller positiv 
effekt på beskæftigelsen, specielt der, hvor de af landbrugerne indgåede miljøforpligtelser 
kræver en bedre forvaltning af landbaigsjorden. 
2.3 Internationale aftaler 
Gennemførelsen af landbrugsmiljøforordningen bidrager til, at EU kan opfylde sine forpligtelser 
i henhold til "Agenda 21", som blev vedtaget på Rio-topmødet i 1992.1 konventionen om den 
biologiske mangfoldighed kræves det, at de underskrivende lande skal udarbejde nationale 
planer for bevarelse og bæredygtig anvendelse af den biologiske mangfoldighed. 
22 Se fodnote 20. 
23 Regionsudvalgcis udtalelse om "De regionale konsekvenser af reformen af den fælles landbrugspolitik' 
CdR 17/96, 19.2.1996, s. 7 
11 
Efter 1992-reformen omfattede instrumenterne i den fælles landbrugspolitik - inklusive 
ledsageforanstaltningerne - en del af EU's forpligtelser i henhold til den aftale, der blev indgået 
under Uruguay-runden i 1993. Ifølge denne aftale er EU forpligtet til at begrænse sin samlede 
udbyttebaserede støtte. Miljøstøtte falder ind under den "grønne boks" og er fritaget for 
kvantitative begrænsninger. 
I forbindelse med drøftelser i OECD var landbrugets bidrag til miljøet emnet for et seminar, der 
blev afholdt i Helsinki24 i 1996. Flere EU-medlemsstater fremlagde deres programmer for 
miljøvenligt landbrug som nationale casestudier, og Europa-Kommissionen fremlagde to 
papirer25 om perspektiverne for EU, et om, hvordan forordningen fungerer, og et udarbejdet af 
uafhængige eksperter om, at en stor del af den europæiske biologiske mangfoldighed afhænger 
af en videreførelse af bestemte ekstensive landbrugssystemer. I konklusionerne fra seminaret 
udtrykte deltagerne enighed om, at landbrugsvirksomhed indebærer både fordele og ulemper 
for miljøet, og at den politiske udfordring består i at reducere de skadelige virkninger og øge de 
positive, og at det ikke er sandsynligt, at landbrugets miljømål alene kan realiseres gennem 
reformer af landbrugspolitikken, men at det vil være nødvendigt med særlige miljøpolitiske 
foranstaltninger. Ingen enkeltstående politisk løsning vil være tilstrækkelig. Der er mulighed for 
at anvende en lang række forskellige metoder, lige fra frivillige metoder, spredning af 
forskningsresultater og uddannelse til retsforskrifter, finansielle incitamenter og afskrækkende 
foranstaltninger rettet mod landbrugerne. På seminaret erkendtes det desuden, at i det omfang 
miljøgevinsterne afhænger af, at der fortsat drives landbrug, er mulighederne for helt og holdent 
at adskille støtte fra produktion begrænsede. Landbrugere bør dog kun betales for levering af 
miljøserviceydelser, som markedet ikke kan præstere, når deres landbrugsvirksomhed når op 
over et bestemt referenceniveau, f.eks. det, der gælder for god landbrugspraksis i den 
pågældende region. Seminaret konkluderede også, at de politiske instrumenter skal være 
gennemsigtige, målrettede, skræddersyede til specifikke miljøforhold, omhyggeligt overvågede 
hvad angår regelret og effektiv gennemførelse, og at de skal vurderes i forhold til de opstillede 
mål. 
2.4 Miljøpolitik 
Programmerne for miljøvenligt landbrug og landbrugsmiljøforanstaltningerne afspejler de mål 
for landbruget, der er opstillet i Fællesskabs femte handlingsprogram for miljøet26, herunder 
fremme af bæredygtige produktionsmetoder. I Kommissionens situationsrapport om 
gennemførelsen af det femte handlingsprogram for miljøet27 er vægten lagt på behovet for at 
integrere miljøkravene i landbrugspolitikken som helhed28. Med hensyn til programmerne for 
miljøvenligt landbrug konkluderer rapporten, at der bør udarbejdes evalueringsmetoder, og at 
man under forudsætning af en effektiv gennemførelse i medlemsstaterne bør overveje en 
udvidelse af foranstaltningerne. 
24 OECD Seminar on the Environmental Benefits from Sustainable Agriculture, Helsinki, Finland, 10-13 
September 1996. 
25 OECD: COM/AGR/ENV/EPOC/596/112. 
26 KOM (92)23, 27.3.1992. 
27 10/1/96, KOM(95)624 endelig udg. I Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 
om situationsrapporten forpligter EU sig til at fore en politik, som indebærer yderligere integration af 
miljokravcne i landbrugspolitikken. 
2X 1 Rom-traktatens artikel 13()r er det fastsal, al kravene med hensyn (il miljobcskyltelsc skal integreres i 
udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker pa* andre områder. 
12 
Direktivet om beskyttelse af vilde fugle og deres levesteder29 indførte foranstaltninger for at 
beskytte en række fuglearter, bl.a. etablering af særlige beskyttelsesområder. I henhold til 
levestedsdirektivet etablerer medlemsstaterne områder af særlig interesse for biodiversiteten, 
som sammen kommer til at danne et sammenhængende europæisk økologisk netværk 
"NATURA 2000". I forbindelse med levesteder, der omfatter områder med traditionelt landbrug, 
kan der anvendes landbrugsmiljøforanstaltninger som f.eks. nedsat brug af pesticider og 
handelsgødning, braklægning af markbræmmer og planlægning af landbrugsvirksomhed. 
Desuden kan foranstaltningen til jordudtagning af miljøhensyn benyttes til at skabe vilde 
levesteder som f eks. vådområder. I henhold til nitratdirektivet30 udpeger medlemsstaterne 
følsomme områder på basis af vandprøveresultater og udarbejder obligatoriske handlingsplaner, 
der som regel indebærer restriktioner for landbrugsvirksomhed31. Derudover søger man at 
fremme regler for god landbrugspraksis. I flere medlemsstater er der som led i programmerne 
for miljøvenligt landbrug truffet yderligere foranstaltninger for at reducere virkningerne af 
udvaskningen af næringsstoffer, herunder hævelse afvandstanden på visse jorder, omlægning af 
agerjord til græsarealer samt mindre brug af eller ophør med brug af nitratbaseret gødning. 
Kommissionen har foreslået et rammedirektiv for vandpolitik32, der samler alle aspekter af 
vandpolitikken med henblik på at koordinere de foranstaltninger, der skal træffes i flodområder. 
I mange af programmerne for miljøvenligt landbrug forsøger man at løse problemer i 
forbindelse med vandkvalitet. 
2.5 Genetiske ressourcer, forskning 
Programmerne omfatter foranstaltninger, der tager sigte på opdræt af dyr af lokale 
udryddelsestruede racer, beskyttelse af genetiske planteressourcer i landbruget og fremme af 
plante- og dyrearternes biodiversitet. Landbrugs- og fiskeriforskningsprogrammet (FAIR) i 
Fællesskabets fjerde rammeprogram for forskning (1994-1998) omfatter vekselvirkningerne 
mellem landbrug og miljø33. Genetiske ressourcer, som støttes inden for rammerne af 
programmer for miljøvenligt landbmg og relevante forskningsprojekter samt andre 
undersøgelser, der finansieres af EU, vil blive behandlet i arbejdsdokumenter som STAR-
komitéen vil fa forelagt. 
2.6 Dyrevelfærd og jagt 
Programmer for miljøvenligt landbrug kan ikke anvendes til at støtte aktiviteter, som er i strid 
med EU's normer for dyrevelfærd. Selv om der ikke i de første gennemførelsesår er opstået 
nogen konflikter, indsætter Kommissionen i alle beslutninger om godkendelse af programmer 
for miljøvenligt landbrug den klausul, at programgodkendelsen ikke indskrænker Fællesskabets 
regler om dyrevelfærd. Hvad angår vilde dyr, kan der ikke gives støtte til programmer, der 
tager sigte på at etablere eller udbygge jagtområder og skydebaner. 
29 Direktiv 79/409 af 2.4.1979, EFT L 103 2.5.1979, s. 1. Denne ordning blev indfojct i det mere omfattende 
direktiv 92/43 af 21.5.1992 om bevaring af naturtyper saml vilde dyr og planter, EFT L 206 22.7.1992, s. 
7. 
30 Direktiv 91/676 om beskyttelse afvand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget 
af 12.12.1991, EFT L 375 31.12.1991, s. 1. 
31 Specielt er anvendelsen af gødning begrænset til 170 kgN/ha. 
32 KOM(96)59 endelig udg. af 21.02.1996, Del Europæiske Fællesskabs vandpolitik. 
33 Afsnit 4.1.2, 1996 Arbejdfsprogram, landbrugs- og fiskeriforskning. 
13 
3. GENNEMFØRELSE INDTIL 1997 
3.1 Startfase: godkendelse af programmer 
I forordning (EØF) nr. 2078/92 blev der fastsat en frist (juli 1993) for medlemsstaternes 
fremsendelse af programmer til Kommissionen til godkendelse. De fleste programmer blev 
modtaget på eller umiddelbart efter nævnte tidspunkt, og i slutningen af 1993 afsluttede 
Kommissionen sin gennemgang af alle meddelte programmer. I de fleste tilfælde måtte 
programmernes indhold og budgetoverslagene tilpasses for at bringe dem i større 
overensstemmelse med bestemmelserne i forordningen. Som følge af disse forsinkelser blev 
kun 16 programmer godkendt i 1993, men 83 nye programmer og ændringer blev godkendt i 
1994 og 59 i 1995. I slutningen af 1996 var der blevet iværksat miljøprogrammer i alle 
medlemsstater undtagen Luxembourg, hvor gennemførelsen blev stærkt forsinket. 
3.2. Budgetoverslag og tildeling af midler fra EUGFL 
De første overslag over programbudgetterne for de første fem år (1993-97) var særdeles høje -
2Vi gange større end Kommissionens overslag i 1991 på tidspunktet for vedtagelsen af 
forordning (EØF) nr. 2078/92. Efter de første drøftelser med medlemsstaterne, og efterhånden 
som programmerne blev godkendt og iværksat, blev beløbene nedjusteret som vist i tabel 3.1. 
Tabel 3.1: Udvikling i overslag over budget for EUGFL 
Overslag 1993-97 (EU12) Mio. ECU 
Kommissionens overslag, december 1991 2 256 
Første programoverslag, december 1993 5 830 
Reviderede overslag, juli 1994 3 670 
Budget for godkendte programmer, oktober 1995 3 915 
Sandsynlig anvendelse (overslag 1997) 2 455 
For de nye medlemsstater blev beløbene opført i en erklæring til tiltrædelsestraktaten og 
androg 1 529 mio. ECU for perioden 1995-97. I tabel 3.2(a) er der vist en sammenligning af 
Medlem a-
etat 
B 
Ok 
D 
El 
E 
F 
111 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EU 12 
Fln 
S 
l3*Lh± 
EU 15 EUGFL bidrag mio. ECU 
budget-
ovtrriagP) godkendte 
program-
budgetter<2) 
29 
66 
1050 
120 
400 
690 
210 
650 
7 
71 
151 
192 
3622 
525 
405 
495 
1425 18 
30 
986 
22 
399 
626 
144 
511 
6 
55 
150 
111 
716 
403 
223 
1342 anvendelse ^ % -
1083-07 mio. ^ " godkendt« 
ECU (3) budgetter 
3 
19 
918 
11 
125 
509 
163 
432 
4 
25 
148 
98 12% 
34% 
87% 
9% 
31% 
74% 
78% 
66% 
60% 
35% 
98% 
51% 18% 
63% 
93% 
49% 
31% 
81% 
113% 
85% 
78% 
46% 
99% 
88% 
2455 68% 80% 
806 154% 113% 
399 99% 99% 
126 25% 57% 
1331 «3% 99% 
37B7 75% 86% 
Tabel 3.2(a) (1) baser« på 
(2) Dec 1 see edemtatatamet (ante overdag 
(3) 1097 overalag (4) 1B85-87 
14 
overslag over beløbene i de godkendte programmer og de beløb, der sandsynligvis vil blive 
anvendt. De største underudnyttelser forekommer i de medlemsstater og regioner, hvor 
miljøprogrammerne udgør et nyt fænomen, som f.eks. for dele af Italien, Spanien og 
Grækenland. I medlemsstater, der har erfaringer med forvaltning af programmer som f.eks. 
Østrig, Finland, Tyskland og Frankrig, blev programmerne gennemført hurtigere. Udgifterne 
for EU12 lå hvert år indtil 1996 under budgettet (tabel 3.2(b)). For EU15 var der en væsentlig 
underudnyttelse i 1995 på grund af den forsinkede gennemførelse af programmerne i de nye 
medlemsstater. De første udbetalinger i disse lande skete først i 1996, da to års udgifter blev 
registreret i Østrig og Finland, og udgifterne for EU 15 lå lidt over budgettet. I 1997 blev to års 
udgifter for de italienske programmer registreret, og de seneste overslag tyder på, at budgettet 
for EU15 vil blive overskredet med ca. 350 mio. ECU. 
3.3 Samlet programbudget 
Miljøprogrammerne finansieres delvis af EU (EUGFL, Garantisektionen) med 75% for mål 1 
områder og 50% for andre områder. Restbeløbet for medfinansierede programmer betales af 
medlemsstaten eller regionen. Tabel. 3.3 viser de samlede anvendte beløb i hver medlemsstat 
(overslag for 1997) og de andele, som finansieres via EU-midler og nationale midler indtil 
1997. Fem medlemsstater tegner sig for 86% af udgifterne svarende til de programmer, der har 
den bredeste anvendelse. 
Medlemsstaternes og EUGFL's bidrag (samfinansierede udgifter) anvendelse 1993-97 (ansl.) 
Udviklingen i EUGFL's udgifter er vist i tabel 3.4. Det fremgår klart af tabellen, at 
programmerne i Tyskland, Spanien, Frankrig, Portugal og Det Forenede Kongerige blev 
iværksat forholdsvis hurtigt. I de fleste medlemsstater kom programmerne først på plads efter 
to eller flere år. Udviklingen af nye programmer er endnu ikke afsluttet. I Danmark blev 
programmerne omlagt og genstartet i 1997, og vigtige nye programmer er under udvikling eller 
blevet iværksat i Det Forenede Kongerige, Grækenland og Sverige. 
Medlems­
stat 
B 
Dk 
D 
El 
E 
F 
in 
i 
L 
NL 
Os 
P 
Fin 
S 
UK 
EU 15 
Tabet 3.4 UDVIKLING I EUGFL'S UDGIFTER 
EUGFL's andel alene (mio ECU) 
1993 
37 
8 
67 
10 
123 1994 1995 1996 
2 
123 
14 
73 
231 3 
223 
16 
106 
19 
54 
39 
20 
485 2 
6 
232 
2 
33 
119 
43 
42 
541 
40 
257 
43 
26 
1391 1997 
304 
10 
54 
144 
100 
336 
4 
12 
264 
'58 
143 
83 
36 
1556 I alt indtil 
1997 
3 
19 
918 
11 
125 
509 
163 
432 
4 
25 
805 
148 
399 
126 
98 
3786 l. 
Figur 3.4 
15 
1996 og 1997 var de første år med fuld anvendelse i de fleste medlemsstater. De forventede 
udgifter i 1997 er anført i tabel 3.5, der viser, at der er sket en betydelig gennemførelse i de 
fleste medlemsstater. Den samlede andel af EUGFL, Garantisektionens udgifter til 
miljøprogrammer er også vist i tabel 3.5. En sammenligning viser, at 3,6% af de samlede 
garantiudgifter i gennemsnit anvendes til disse programmer. Andelen er væsentlig højere for de 
nye medlemsstater, fra 7% i Sverige til 22% i Østrig. På trods af de høje tal i et par 
medlemsstater tegner udgifterne til miljøprogrammer sig kun for 1,6-1,8% af det samlede EU-
budgetjf. tabel 3.6. 
Figur 3.5(a) Tabel 3.5(b) og Figur 3.5(b) 
mia.ECU 
EU budget lait 
rwaT EUGFL (garanti) 
heraf hndbrugsmiljø 
landbrugamlljø 1 % af samlet 
budget anvendelse 
1993 1994 1995 1996 
67,760 65.929 73,555 85,094 
34.590 32,970 34,503 39,108 
123 231 485 1,391 
0.18% 0.35% 0.66% 1.63% overslag 
1997 
87,651 
41,233 
1,557 
1.78% 
Tabel 3.6 1996 fordeling af budget 
F.2078/92 
2% 
3.4 Oplysninger om gennemførelsen 
I midten af budgetåret 1997 var der indgået 1 350 000 aftaler med landbrugere, svarende til 
17% af alle bedrifter og landbrugsbeskæftigede i EU. Opdelingen efter medlemsstat er vist i 
tabel 3.7. I Østrig omfattede programmerne næsten 70% af alle landbrugsbeskæftigede og ca. 
50% i Finland, Tyskland og Sverige. 
Medlems- Antal Antal beskæftigede i 
stat deltagere landbruget (ASEU 1996) 
antaj TOO % 
B 1242 102 1% 
Dk 8193 114 7% 
D 554 836 1197 46% 
El* 1839 780 0% 
E 29 599 1119 3% 
F 177 695 1080 16% 
111 23 855 140 17% 
I** 63 841 1489 4% 
L 1922 6 32% 
NL 5 854 243 2% 
ôs~ 180 000 267 67% 
P 125 479 507 25% 
Fin 91509 156 59% 
S 68 969 124 56% 
UK 21 482 533 4% 
EU15 1356 315 7857 17% 
'1995 data; "1996 data; ' 
Tabel 3.7 Antal deltagere anslået 
pr. 15.4.1997 Modtagere 
a * * 6 % 
Medlemsstat 
Figur 3.7 
Aftalerne vedrørte 22,3 mio. ha, dvs. 17% af det udnyttede landbrugsareal (ULA) i EU. De 
mest omfattende programmer forekom i.Østrig, Luxembourg og Finland (over 70% af ULA). I 
16 
Sverige og Tyskland var over 30% af ULA omfattet (tabel 3.8). Det gennemsnitlige 
præmiebeløb var på 117 ECU/ha, og de fleste præmier lå på mellem 60 og 150 ECU/ha (tabel 
3.8(b)). Der foreligger ingen oplysninger for Grækenland og Italien. 
Udnyttelse (ha) 
3udnytt«l»«1987 
Figur 3.8(a) UK 
Mcdlemxtet 80% 
70% 
00% 
50% 
40% S 
30% 
20% 
• 10% 
B 
Dk 
0 
Er 
E 
F 
Irl 
I" 
L 
NL 
Os 
P 
Fin 
S 
UK Medfinansier 
ede udgifter i 
alt 1997, 
anal. 
mio. ECU 
3 
17 
428 
13 
72 
287 
134 
560 
9 
23 
509 
77 
285 
166 
70 Udnyttelse 
pr. 15.4.1997 Gns. betaling 
(kun areal- pr. ha. 2078 
betalinger) 
'000 ha ECU/ha 
17 
94 
6353 
12 
532 
5725 
801 
977 
97 
31 
2500 
606 
2000 
1561 
1322 84 
186 
89 
n/a 
81 
42 
147 
n/a 
90 
260 
140 
137 
124 
156 
55 
22628 ULA (udnyttet f 
1996) for 2078 
'000 ha % 1 366 
2715 
17 344 
5 741 
25 092 
30 277 
4 444 
17 294 
127 
1 981 
3 449 
3 981 
2 605 
3 438 
15 852 1% 
3% 
37% 
0% 
2% 
19% 
18% 
6% 
76% 
2% 
72% 
15% 
77% 
45% 
8% 
13S 708 17% Gennemsnitlige præmier 
'data 1BD5; "data 1996. Figur 3.8(b) 
Nærmere oplysninger om gennemførelsen i medlemsstaterne vil blive givet i et 
arbejdsdokument, som Kommissionen vil forelægge STAR-komitéen. Af de foreliggende 
foreløbige tal fremgår det, at nogle medlemsstater har udnyttet forordningens muligheder i 
betydeligt omfang, mens gennemførelsen i andre er beskeden eller begrænset til bestemte 
områder. Den ringe gennemførelse kan skyldes, at nogle medlemsstater eller regioner har 
vanskeligt ved at tilvejebringe den nationale finansiering. Et lignende uensartet billede ses også 
i de medlemsstater, hvis programmer forvaltes regionalt. 
3.5 Kommissionens overvågning, evaluering og opfølgning 
De mulige virkninger af jordforvaltningsforanstaltningerne falder i tre kategorier, der svarer til 
de tre formål med forordningen: virkninger på miljøet, virkninger på landbrugsproduktionen og 
samfundsøkonomiske virkninger. Andre kriterier er nødvendige for de foranstaltninger, der 
vedrører offentlighedens adgang og uddannelses- og demonstrationsprojekter. Kommissionen 
udarbejdede i 1995 en overvågnings- og evalueringsvejledning, der udpeger alle områder, som 
skal analyseres, og vejledningen blev forelagt STAR-komitéen som arbejdsdokument34. 
Dokumentet indeholder alle oplysninger, der er nødvendige for at planlægge evalueringer, og 
fremlægger grundprincipperne som f.eks. behovet for at fastlægge referencedata. 
34 Arbejdsdokument Vl/3872/97, der konsoliderede alle tidligere arbejdsdokumenter. 
17 
Efter vedtagelsen af gennemførelsesforordningen, der indfører forpligtelse for medlemsstaterne 
til at overvåge og evaluere programmerne35, modtog Kommissionen detaljerede oplysninger 
om overvågnings- og evalueringsstrategier for alle medlemsstater undtagen Luxembourg og 
Portugal. I oktober 1997 var der modtaget officielle evalueringsrapporter for nogle 
programmer i Østrig, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Italien, Nederlandene, 
Spanien, Sverige og Det Forenede Kongerige. De fleste evalueringsrapporter opfylder generelt 
de kriterier, som Kommissionen fastlagde i 1995. Resultaterne vil blive beskrevet nærmere, og 
adresserne på de steder, hvorfra rapporterne kan fremskaffes, vil blive anført i et nyt STAR-
arbejdsdokument. Nogle af de vigtigste konklusioner er dog angivet i det følgende, idet der 
mindes om, at evalueringsprocessen for de fleste programmer endnu er på et tidligt stadium. 
Den uensartede gennemførelse af programmerne skyldes en række faktorer som f.eks. allerede 
eksisterende landbrugsmiljøpolitikker, opfattelsen af foranstaltningernes gennemførlighed, 
regionale og lokale landbrugs- og miljøbetingelser og budgetrestriktioner og de deraf følgende 
valg på nationalt plan. Det konkluderes i rapporterne, at præmiebeløbenes størrelse afhænger 
af, hvor målrettede foranstaltningerne er, desuden af den pågældende landbrugsaktivitet, 
omfanget af pålagte begrænsninger, den forventede eller ønskede aktive deltagelse, fysiske 
betingelser, produktionsomkostninger, regionale prioriteter og de forhåndenværende nationale 
medfinansieringsmidler. 
Hvad angår effektiviteten af programmernes anvendelse, er de tidligere administrative 
erfaringer og passende information blevet udpeget som nøglefaktorer for vellykkede 
programmer. Stigningen i anvendelsen af midlerne tyder på det klassiske mønster for 
innovationer: først innovatorer, derpå de første brugere og derefter i nogle tilfælde et bredt 
flertal af brugere. Dette er ikke overraskende, da landbrugerne i nogle tilfælde skal indføre 
tekniske innovationer i forbindelse med miljøprogrammerne. Information og uddannelse har på 
trods af deres betydning kun faet ringe opmærksomhed i medlemsstaterne med undtagelse af 
Nederlandene og i mindre grad Sverige. 
Virkningerne på landbrugernes indkomster fra produkter under de fælles markedsordninger 
eller andre ordninger som f.eks. skovrejsning på landbrugsområder kan være afgørende 
faktorer, der begrænser anvendelsen, hvis landbrugerne ikke er overbevist om, at 
udbetalingerne under disse ordninger faktisk dækker deres tab. Denne faktor vedrører især 
udligningsgodtgørelser for jordafgrøder og betalinger for kvæg og far, der er baseret på 
antallet af dyr, og som derfor tilskynder til produktion inden for de i de fælles 
markedsordninger fastsatte rammer. Miljøprogrammerne påvirkes også uheldigt af 
landbrugerens frygt for, at han, hvis han opgiver produktionen af jordafgrøder, mister 
muligheden for at modtage betalinger, hvis der indføres et nyt basisareal eller 
produktionsafkoblede betalinger; for mejeriproduktionen begrænses udnyttelsen af 
usikkerheden om fremtiden for ubenyttede kvoter. Hvad angår nye ordninger, er der i nogle 
regioner peget på konkurrencen fra skovrejsningsprogrammer. 
Evalueringsrapporterne fremhæver også vanskelighederne med og udgifterne til videnskabelig 
overvågning, manglende basisdata og den vanskelige anvendelse af indikatorer. Hvad angår 
udviklingen af indikatorer, bidrager Kommissionen til arbejdet inden for EU og internationale 
fora, navnlig OECD. Arbejdet med indikatorer omfatter en lang række områder, herunder 
følgende seks aspekter: udledning af næringsstoffer i økosystemer og vandområder; udledning 
af plantebeskyttelsesmidler i økosystemer og vandområder; virkningerne på klimaændringer og 
35 Kommissionens forordning (EF) nr. 746/96, artikel 16. 
18 
global opvarmning; den forringede biologiske mangfoldighed af vild flora og fauna; ændringer i 
kulturlandskaber; udvikling af genetiske ressourcer (tamarter af flora og fauna). 
For at kunne følge gennemførelsen og evalueringen af miljøprogrammerne holder 
Kommissionen regelmæssigt bilaterale møder med medlemsstaterne. På denne måde får 
Kommissionen tidligt kendskab til programmernes udvikling, problemer med gennemførelsen 
og det store antal programændringer, som medlemsstaterne begyndte at indsende kort efter 
vedtagelsen. 
3.6 Vurdering af foranstaltninger efter kategori36 
3.6.1 Miljøvenligt landbrug 
(1) Økologisk landbrug 
I nogle lande er efterspørgslen efter økologiske produkter steget voldsomt i de senere år. Det 
giver meget store miljøfordele at omlægge til økologisk produktion, f.eks. bruges der ikke 
mere pesticider. I hele EU findes der etablerede organisationer, som overvåger økologiske 
bedrifter, opretholder normer og fremmer forbruget af økologiske produkter i 
overensstemmelse med Rådets forordning om økologisk landbrugsproduktion37. 
Evalueringsrapporterne fremhæver de påviste miljøfordele for jordbunds- og vandkvaliteten og 
den biologiske mangfoldighed. Indtjeningen afhænger af afsætningsmulighederne og 
præmiernes størrelse. I betragtning af de økologiske markeders flygtige karakter er det 
vanskeligt at forudsige virkningerne på indkomsterne. Kommissionen vil forelægge STAR-
komitéen et arbejdsdokument om støtte til økologisk landbrugsproduktion. 
(2) Ikke-økologisk landbrugsproduktion med miljøforbedringer 
De tilpasninger af produktionsmetoderne, der støttes i medlemsstaternes programmer, omfatter 
input-begrænsning, stram tilrettelæggelse af landbrugsaktiviteter, sprøjtefrie markbræmmer, 
græssåning i afgrøder, lavere belægningsgrader, periodiske oversvømmelser af lavtliggende 
landbrugsområder osv. Disse og lignende teknikker kan i væsentlig grad nedsætte presset på 
miljøet og kan, hvis de forvaltes korrekt, øge den biologiske mangfoldighed og begrænse 
forbruget af pesticider og tabet af gødningsstoffer. Denne form for foranstaltninger kræver en 
større arbejdsindsats og medfører lavere produktion. Integrerede produktionsmetoder, der 
indebærer et lavere forbrug af kemiske stoffer, vinder stadig større udbredelse, og de støttes 
som led i miljøprogrammerne. Som for den økologiske produktion er der oprettet 
organisationer, som overvåger produktionen og kontrollerer normer. Manglen på fælles 
normer og den deraf følgende store udbredelse af varemærker har dog skabt usikkerhed hos 
forbrugerne og andre. 
Evalueringsrapporterne fremhæver de forskelligartede foranstaltninger, der anvendes i de 
forskellige programmer. Der er påvist miljøfordele med hensyn til vandkvalitet, formindskelse 
af erosion, bevarelse af kulturlandskaber (navnlig gennem flerårige afgrøder) og bevarelse af 
biotiske ressourcer. Overvågningen af vandkvaliteten har vist sig at være problematisk, da de 
36 Kategorier beskrevet i afsnit 1.10. 
37 Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 om okologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om 
angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler (EFT L 198 af 22.7.1991). 
19 
positive virkninger først kan konstateres efter flere år. Det antyder, at de pågældende 
programmer skal videreføres i årtier for at kunne være effektive. Det er også ofte umuligt at 
fastslå, at miljøfordelene kan tilskrives den enkelte landbrugers aktioner. I nogle områder med 
frugtbar jord eller med mange dyreenheder pr. bedrifter har der været en lav udnyttelse af de 
miljøvenlige foranstaltninger, der begrænser produktionskapaciteten. I disse områder kan 
miljøtruslerne være alvorlige, og man kan betvivle, at de nuværende metoder er effektive. 
Forvaltningsaftaler i følsomme områder med henblik på at fremme den biologiske 
mangfoldighed synes at have skabt positive virkninger af høj værdi, og udnyttelsen har været 
stor i de tilfælde, hvor myndighederne har kunnet satse på oplysnings- og 
informationsaktiviteter, og hvor aftalerne ikke kræver større ændringer i de anvendte 
landbrugsteknologier. I de tilfælde, hvor større ændringer er nødvendige og landbrugerne skal 
deltage aktivt som "landskabsvogtere", kan præmiestørrelsen være en nøglefaktor for 
udnyttelsesgraden. 
Hvad angår bevarelsen af genetiske ressourcer, viser programmerne klare positive virkninger 
på de genetiske ressourcer, mens der ikke er nogen virkning på markedsbalancen. Målestokken 
for bevarelse af nyttige planter, der trues af genetisk erosion, er ikke blevet anvendt i 
tilstrækkeligt omfang til, at der kan drages konklusioner. 
(3) Bevarelse af eksisterende lavintensiv drift 
Miljøforpligtelserne kan være ret beskedne og omfatter bevarelse af traditionelle driftsmetoder, 
bevarelse af landskaber, lavt input, lav belægningsgrad og, hvad angår græsningsarealer, forbud 
mod at pløje eller forstyrre naturtrækkene i området. Hektarpræmien er tilsvarende lav og 
afspejler landbrugets ekstensive karakter. På marginaljorder, hvor landbrugerne skal yde en 
stor indsats for at kunne opretholde driften, og hvor den traditionelle lavintensive drift er 
nødvendig for den fortsatte miljøbeskyttelse og bevarelse af naturområder af høj værdi, kan 
denne type foranstaltninger dog være et værdifuldt redskab til at beskytte miljøet og de 
traditionelle kulturlandskaber. Lignende programmer findes allerede i forbindelse med 
strukturfondene, og de tilsigter at bevare landbruget i ugunstigt stillede landbrugsområder38. 
Evalueringsrapporterne viser, at foranstaltningerne til fremme og bevarelse af ekstensive 
græsningsarealer har haft betydelige indvirkninger i mange lande ved at forhindre intensivering, 
underudnyttelse og affolkning. Ordningen er sædvanligvis baseret på en begrænsning af 
belægningsgraden og gødskning med kvælstof. Miljøfordelene omfatter en formindskelse af 
erosionen, bevarelse af kulturlandskaber og bevarelse af biotiske ressourcer. Foranstaltningen 
har haft en større virkning på markedsbalancen, når den vedrører omlægning fra agermark til 
ekstensivt græsningsareal. I nogle medlemsstater forventes der en vis nedgang i produktionen. 
Foranstaltningen skulle medføre miljøfordele for samfundet, dvs. at landbrugeren skulle kunne 
skabe positive eksterne virkninger. 
3.6.2. Forvaltning af ikke-produktive landbrugsarealer (pleje af brakjord, jordudtagning til 
miljøformål, landskabstræk og adgang for offentligheden) 
Foranstaltninger, der fremmer bevarelsen eller genopretningen af voksesteder eller biotoper, 
f.eks. gennem vedvarende oversvømmelse af landbrugsjord, medfører normalt en betydelig 
nedskæring eller fuldstændig nedlæggelse af produktionen. Ifølge kontrakten med landbrugeren 
38 F.eks. udligningsgodtgorclscr under strukturfondenes mal 5a). se afsnit 2.2. 
20 
skal der dog måske udføres et stort arbejde på jorden. Det er meget usandsynligt, at sådanne 
voksesteder vil blive oprettet uden offentlig opkøb af jord eller uden de aftaler, der er mulige 
under miljøprogrammerne. Der skal også ydes en stor indsats af landbrugere, der forpligter sig 
til at rydde krat på brakjord for at beskytte mod brande, eller af landbrugere, som 
vedligeholder stengærder, terrasser, hegn, damme, brønde og kulturlandskabstræk, som 
bidrager til at beskytte mod erosion. Alle landbrugsaktiviteter er normalt forbudt i forbindelse 
med jordudtagning over 20 år. Men hvis bundvegetationen skal holdes under kontrol, kan den 
bedst egnede metode måske være at lade dyr afgræsse området i en kort periode under streng 
kontrol. Der er ikke udviklet mange programmer, som fremmer offentlighedens adgang til 
områder39. I et tilfælde var det klart, at landbrugerne forventede, at godtgørelsen skulle 
beregnes i forhold til forstyrrelsen især i nærheden af byområder. Landbrugere betragter ikke 
altid beregninger ud fra tabt indkomst og omkostninger som det bedst egnede grundlag. 
Af evalueringsrapporter fremgår det, at den langsigtede udtagning sædvanligvis er begrænset 
til bestemte områder, for at opnå de specifikke mål med naturbevarelsen. Perioden på 20 år kan 
virke begrænsende på anvendelsen. Da foranstaltningen kan spille en vigtig rolle i bevarelsen, 
bør det undersøges, hvordan man kan øge deltagelsen. En analyse af erfaringerne i 
medlemsstaterne viser, at perioden på de 20 år er mere afgørende end præmiebeløbet, når 
landbrugeren skal træffe sit valg. De foreslåede ordninger omfatter præmier, der er 
indeksreguleret, eller giver landbrugerne mulighed for at opgive aftalen efter en kortere periode 
end de 20 år. 
Evalueringer af foranstaltninger til pleje af braklagt landbrugsjord og skovområder viser, at 
disse yder et positivt bidrag til bevarelsen (erosion, landskab), samtidig med at det er 
landbrugerne, som yder disse tjenester. Foranstaltningerne har ingen indflydelse på 
markedsbalancen. Præmien skal dække de omkostninger, som afholdes af landbrugerne. 
3.6.3 Uddannelse og demonstrationsprojekter 
Uddannelse gives på flere niveauer. For de enkelte landbrugere fokuserer kurserne på 
foranstaltningerne i de nationale programmer og specifikke emner i forbindelse med 
miljøbeskyttelse og landskabspleje. I nogle tilfælde gives der også uddannelse til eksperter, som 
udarbejder bedriftsplaner, rådgiver landbrugere eller uddanner andre. 
Demonstrationsprojekterne har normalt nær tilknytning til de nationale miljøprogrammer og 
fokuserer på at fremme passende produktionsmetoder, viden og teknologi. 
3.6.4 Integrerede planer og planer for hele bedriften 
I nogle medlemsstaters programmer er der anvendt en integreret fremgangsmåde for 
gennemførelse af foranstaltningerne. I et tilfælde analyseres f.eks. alle aspekter af bedriften, og 
der aftales en række foranstaltninger, som omfatter produktionsmetoder, oprettelse af 
voksesteder, bevarelse af landskabstræk og uddannelse af landbrugeren. Disse programmers 
succes vil afhænge af planlægningens og rådgivningens kvalitet. Hvad angår aftaler om hele 
bedrifter, blev det i en midlertidig evalueringsrapport konkluderet, at alle miljøaftaler bør hvile 
på forpligtelser, der gælder for hele bedriften. 
39 1 nogle medlemsstaters nationale lovgivning er der fastsat en generel ret til offentlighedens adgang til 
landbrugsområder. 
21 
3.7. Udviklinger i programforvaltning og administration 
3.7.1. Udnyttelsesgrad 
For mange, men bestemt ikke alle programmer har udnyttelsesgraden ligget langt under de 
første overslag. Kommissionen har udpeget seks vigtige årsager, der er opsummeret i tabel 3.9. 
Tabel 3.9: Årsager til lav udnyttelsesgrad 
a) Startvanskelighederne og de deraf folgende forsinkelser i programmets startfase kan have holdt nogle 
landbrugere borte. De fleste programmer er blevet godkendt og iværksat, og landbrugerne kan nu se, at 
programmerne fungerer og mulighederne bor overvejes alvorligt. 
b) De overslag over udnyttelsen, som nogle medlemsstater meddelte Kommissionen, kan have været 
overoptimistiske. 
c) Godtgørelse for omkostninger og tabt indkomst kan af nogle landbrugere være betragtet som utilstrækkelige, 
og/eller støtten kan være anset for at være for lav for nogle foranstaltninger. 
d) Ingen medfinansieringsmidler fra nationale eller regionale kilder. 
c) Landbrugere kan være tilbageholdende med al binde sig til kontrakter for 5 år og derover. 
0 Mangel på passende reklame og utilstrækkelig fremme af ordninger. 
På den anden side er der i nogle medlemsstater og regioner konstateret en meget høj 
udnyttelsesgrad, i nogle tilfælde over programmernes budgetkapacitet. Forskellene mellem de 
høje og lave udnyttelsesgrader har medført en generel uligevægt mellem medlemsstater og 
mellem regioner. Kommissionen har søgt at tilskynde til gennemførelse i de medlemsstater, 
hvor den har været utilstrækkelig, og at begrænse udgifterne ud over de aftalte 
finansieringslofter. 
3.7.2. Jordbesiddelsesforhold 
Der er opstået særlige vanskeligheder for forpagtede arealer og traditionelle 
jordbesiddelsesformer som f.eks. fællesejede arealer og arealer på fornyelige 
forpagtningsaftaler, der teknisk set kan opsiges med et års varsel. For forpagtede arealer skal 
bortforpagteren sørge for, at aftalerne kan gennemføres for hele aftaleperioden. Landbrugere, 
som ikke kunne opfylde tilskudsbetingelserne på grund af jordbesiddelsesaftaler, er dog blevet 
udelukket fra nogle foranstaltninger og programmer. 
3.7.3 Kontrol og sanktioner 
Miljøprogrammerne har skabt store vanskeligheder med at kontrollere overholdelsen af 
forpligtelser. Mange miljøforvaltningsforanstaltninger indebærer, at der skal gennemføres 
aktiviteter på forskellige tider af året. I modsætning til kontrollen af markedsordningerne, hvor 
ét kontrolbesøg på bedriften er nødvendigt, kan flere besøg være nødvendige for at kontrollere 
overholdelsen af de mange forpligtelser i forbindelse med miljøprogrammer. Kontrollen af 
programmer og sanktioner for uberettiget udbetaling er så vidt muligt blevet tilpasset til det 
integrerede kontrol- og administrationssystem40. 
40 Forordning (EF) nr. 746/97, artikel 19 og 20. 
22 
3.7.4. Beregning af præmier og maksimale medfinansieringsbeløb 
Præmier udbetales i princippet for forpligtelser over et vist niveau og ud fra tabt 
nettoindkomst, afholdte omkostninger og behovet for at yde tilskyndelse. Præmierne 
indeholder således ikke noget indkomstelement, og de kan heller ikke betragtes som tilskud. 
Kommissionen søger at sikre, at præmierne ydes efter gældende kriterier, så de er i 
overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 2078/92, og det sikres, at programmerne 
opretholder deres "grønne status". I forordningen er der fastsat lofter for de beløb, der skal 
refunderes41 i forhold til jordens anvendelse. For bedrifter med flere driftsformer, bedrifter med 
omdrift og bedrifter med forskellige miljøtræk kan anvendelsen af forskellige maksimumsbeløb 
for forskellige marker dog skabe forvirring. 
3.7.5 Ekstensivering 
I nogle programmer har foranstaltninger, der skulle tilvejebringe ekstensivering ved at yde 
betaling pr. udtaget dyreenhed, været mindre vellykkede end tilsvarende 
kvægudtagningsforanstaltninger, hvor der udbetales en vis hektarstøtte for miljøforvaltning af 
kvægbesætninger. En særlig vanskelighed ved ordningen med betaling pr. udtaget dyreenhed 
har været, at særskilte jordforvaltningsforanstaltninger har kunnet udelukkes, eller at de 
maksimale præmier har kunnet halveres42. 
3.7.6 Landskabstræk og historiske træk 
Mange medlemsstater har medtaget forslag om at yde støtte til pleje og anlæggelse af 
landskabstræk som terrasser, læhegn, stengærder, damme, fritstående træer osv. De fremførte 
begrundelser har været beskyttelse af herlighedsværdien (især det visuelle aspekt), fremme den 
biologiske mangfoldighed, bevarelse af gamle markskel og kulturværdier. Kommissionen har 
accepteret pleje af disse træk i medfinansierede programmer, sædvanligvis som supplerende 
foranstaltninger til miljøforvaltningen af landbrugsland eller kombineret med den betingelse, at 
landbrugerne skal udøve godt landmandskab på de omkringliggende marker. Arkæologiske 
områder er normalt blevet udelukket, fordi der ikke er tilstrækkelig miljømæssig begrundelse. 
Visse historiske levninger (navnlig jordarbejder) kan dog hævdes at være en del af landskabet 
og nødvendiggør ændringer eller begrænsninger af landbrugsdriften, for at de kan bevares. 
3.7.7 Truede husdyrracer og plantearter 
I forbindelse med godkendelsen af programmer om støtte til opdræt af truede husdyrracer 
udarbejdede Kommissionen en liste over berettigede racer43 af hovdyr, kvæg, får og geder. Der 
er også fastlagt minimumskriterier for støtten. Man har ansøgt om at kunne udvide kriterierne 
og lade foranstaltningen gælder for andre racer. Nogle medlemsstater har foreslået støtte til 
dyrkning af truede plantearter, og Kommissionen har accepteret, at der ydes støtte til enkelte 
lokale plantearter, som trues af udryddelse. 
41 Forordning (EØF) nr. 2078/92, artikel 4. 
42 do., artikel 4, stk. 3. 
43 Arbejdsdokument STAR VI/5104/92 og VI/3879/94. 
23 
3.7.8 Jordudtagning i 20 år og forvaltning af brakjord 
Jordudtagningen i 20 år har ikke været populær blandt landbrugerne, selv om 20 år er 
nødvendig for visse miljømål. Nogle medlemsstater har indført jordudtagning i 5 år under 
henvisning til andre foranstaltninger i forordningen eller ved at kombinere foranstaltninger med 
udtagningsmulighederne under agerjordsordningen. Jordudtagningen omfatter dog ikke 
græsningsarealer, og anvendelsesbetingelserne er måske ikke optimale ud fra et 
miljøsynspunkt. 
Under begrænsede omstændigheder kan ikke-landbrugere44 pleje braklagte arealer. Hvad angår 
pleje af nedlagte skovarealer, har Kommissionen søgt at hindre, at foranstaltningen anvendes 
under omstændigheder, hvor de lokale myndigheder er ansvarlige for vedligeholdet, eller hvor 
ejeren kan tage ansvaret for skovarealerne. 
3.7.9 Uddannelse og demonstrationsprojekter 
De fleste medlemsstater har fremlagt foranstaltninger eller programmer med uddannelse af 
landbrugere og demonstrationsprojekter. Da mange miljøaftaler indebærer, at landbrugerne 
indfører nye teknikker eller forstår komplekse miljøprocesser og afbalancerede 
produktionssystemer, kan uddannelsesforanstaltningerne, der ifølge forordningen er frivillige 
for medlemsstaterne, betragtes som en vigtig forudsætning for visse programmers succes. 
Kommissionen vil forelægge arbejdsdokumenter om uddannelse og demonstrationsprojekter 
for STAR-komitéen. 
3.7.10 Præmiefrie foranstaltninger 
Man kan forestille sig mange foranstaltninger til at fremme miljøteknikker, som ikke medfører 
udbetaling af præmier, selv om der måske skal afholdes tilrettelæggelsesomkostninger. 
Eksempler herpå er bedriftsplanlægning, udarbejdelse af lokalplaner, rådgivning om miljø eller 
naturhistorie, erfa-grupper osv. Der foreligger store mængder data om miljøprocesser og 
produktionssystemer i landbruget. At give landbrugerne adgang til information og viden 
forudsætter dog en større indsats end blot at offentliggøre vejledninger om godt landmandskab. 
Ny teknologi giver muligheder for at levere information til og uddannelse af landbrugere, som 
skal kunne forvalte deres miljø effektivt og forstå de relevante processer. 
44 Forordning 2078/92, artikel 5, stk. 1, litra c), og forordning 746/96, artikel 6. 
24 
4. KONKLUSION 
4.1 Vigtige spørgsmål 
4.1.1 Begrundelse for støtte til eksisterende ekstensive metoder 
Når det drejer sig om landbrugsmiljøforanstaltninger til støtte for eksisterende ekstensive 
metoder, skal omfanget af virkningen på miljøet være under stadigt eftersyn. Sådanne 
foranstaltninger bør koncentreres i zoner, hvor landbruget er i reelle vanskeligheder som 
følge af den faldende rentabilitet for de traditionelle metoder, der er gunstige for miljøet, 
og hvor udtagelse af landbrugsarealer eller en mindre græsmarksdrift (eller i visse tilfælde 
intensivdyrkning) ville være det logiske økonomiske valg. I områder med marginaljord, 
hvor tendensen til at reducere eller tage græsarealer ud af driften udgør n fare for miljøet, 
må der ved beregning af omkostningerne tages højde for disse økonomiske realiteter. I 
disse områder er de miljømæssige begrundelser for at fortsætte en særlig type ekstensivt 
landbrug tvingende nødvendige, hvilket understreger, hvor vigtigt det er at iværksætte 
hensigtsmæssige foranstaltninger for at sikre fremtiden for denne type landbrug. I andre 
områder må landbrugere, der modtager præmier, ligeledes vise, at de gør en reel indsats til 
gavn for miljøet, og hvor det er nødvendigt, må det overvejes at styrke foranstaltninger 
efter en uafhængig vurdering. 
Mindstekravene til en acceptabel landbrugspraksis, som landbrugere bør rette sig efter 
uden af modtage præmier, er ikke ensartet for EU. Disse krav er forskellige fra én 
medlemsstat og fra én region til en anden afhængigt af, hvor højt et udviklingstrin 
landbruget befinder sig på, samt af lokale socioøkonomiske og miljømæssige faktorer. Selv 
inden for samme region findes der ikke en fast definition på kravene til denne praksis, og 
den udvikler sig med tiden. I nogle medlemsstater er anvendelsen af regler for "god 
landbrugspraksis" obligatorisk og i andre medlemsstater frivillig. Efterhånden som kravene 
til landbruget øges, bør de foranstaltninger, der er indeholdt i programmerne for 
miljøvenligt landbrug, og som tager sigte på at gå videre end blot at anvende 
mindstekravene, ligeledes udvikle sig. Dog må de krav, der fastsættes, være realistiske set 
i lyset af de vilkår, der er fremherskende i den berørte region. 
Med hensyn til "indtægtstabet" må beregningen være baseret på den rimelige indtægt, som 
landbrugeren mister som følge af denne forpligtelse. Dette bør udelukke beregninger, der 
angår en produktionsmetode eller en arealanvendelse, som det er usandsynligt, at 
landbrugeren ville have gennemført. 
4.1.2 Målsætning 
Nogle af de landbrugsmiljøforanstaltninger, der er yderst gunstige for miljøet, medfører et 
betydeligt indtægtstab for landbrugerne, da de f.eks. skal gå helt væk fra produktivt 
landbrug på visse marker. Under hensyntagen til de begrænsninger, det offentlige budget 
normalt er underlagt, vil det derfor være mere hensigtsmæssigt at koncentrere disse 
foranstaltninger på mindre områder (der finansieres helt) i stedet for at sprede dem på et 
for stort område med den følge, at præmierne bliver for lave, eller at foranstaltningen 
simpelthen ikke gennemføres på grund af mangel på modsvarende midler. 
Landbrugsmiljøforanstaltninger bør kun være tilgængelige i et område, hvis som de 
tilsigtede miljømæssige vilkår er ens for hele området. Meget detaljerede forpligtelser, der 
er specifikke for én type jord og én bestemt landbrugstradition, vil nødvendigvis være 
meget begrænsede i deres geografiske anvendelse. Foranstaltninger, der anvendes på 
25 
ensartet måde i en hel region eller medlemsstat, eller om muligt i flere medlemsstater, bør 
kun omfatte miljømæssige forhold eller mål, der er fælles for et større område. 
4.1.3 Regionalisering og ansvar 
Udarbejdelse, gennemførelse og evaluering af programmer for miljøvenligt landbrug bør 
fortsat henhøre under de nationale eller regionale myndigheders kompetence. De har den 
nødvendige viden, de nødvendige oplysninger og ressourcer og den nødvendige vilje til at 
udforme de programmer, der passer bedst muligt til de lokale forhold, og som vil kunne 
skaffe lokal støtte. Udvikling, gennemførelse og evaluering af programmer bør være 
genstand for en bred konsultation på lokalt eller regionalt plan med deltagelse af miljø- og 
erhvervsorganisationer. Ved en sådan fremgangsmåde kan foranstaltninger målrettes efter 
regionale prioriteter, såsom behovet for at formindske udvaskning af næringsstoffer, 
bevare naturlige levesteder, der blev udpeget under NATURA 2000, eller beskytte mod 
risikoen for brand og erosion. 
Dog bør det anerkendes, at en regionaliseret fremgangsmåde baseret på administrative 
enheder ikke altid fører til hensigtsmæssige miljøløsninger. Hvor ét og samme behov 
overskrider en regional grænse, såsom behovet for at formindske nitratudledningen i et 
enkelt flodsystem, bør de regionale myndigheder opfordres kraftigt til at arbejde tæt 
sammen og fremlægge ensartede eller i det mindste forenelige foranstaltninger til løsning 
af det fælles problem. Derudover findes der visse typer foranstaltninger som f.eks. 
basisstøtte til eksisterende lavintensive metoder eller præmier til næsten identiske 
økologiske metoder, hvor det vil være vanskeligt at begrunde regionale forskelle, og hvor 
en regional fremgangsmåde endda vil kunne give sig udslag i uregelmæssigheder. Disse 
foranstaltninger kan bedre genemføres på nationalt eller tværnationalt niveau. 
4.1.4 Udbud 
Der er endnu ikke blevet fremsat forslag om at indgå aftaler på grundlag af udbud, men 
enkelte medlemsstater har dog vist interesse for denne procedure. Det er usandsynligt, at 
udbud vil medføre en økonomisk gevinst hvad angår visse landbrugsmiljøforpligtelser, i 
særdeleshed hvor aftaler skal indgås med den enkelte landbruger. Men for de 
foranstaltninger, der egner sig hertil, vil udbuddet være et mere rationelt middel til at 
godkende udgifterne i forbindelse med miljøvenligt landbrug. 
4.1.5 Forskellige finansieringskilder 
Fællesskabet støtter nu miljøvirksomhed, der udføres af landbrugere, ikke blot via 
programmer for miljøvenligt landbrug, men også gennem programmer for skovbrug og 
førtidspensionering, programmer for mål I, 6 og 5b, LEADER-programmet, investeringer 
under mål 5a og i visse tilfælde gennem markedsordningerne. Derudover kan 
medlemsstater, som har de nødvendige nationale ressourcer, gennemføre omfattende 
ordninger med statsstøttede foranstaltninger og yde supplerende beløb til medfinansierede 
foranstaltninger. Disse forskellige finansieringskilder må være godt koordinerede for at 
undgå uregelmæssigheder fremover. AGENDA 2000 indeholder forslag om at 
rationalisere alle foranstaltningerne ved at omdanne dem til integrerede regionale 
programmer, med klart definerede miljømål. 
AGENDA 2000 indeholder ligeledes forslag om at udvide ordningen for godtgørelser, så 
den bliver et grundlæggende instrument til bevarelse og fremme af ekstensivt landbrug. 
26 
Godtgørelserne giver mulighed for at støtte landbrugere, så der tages hensyn til de 
naturbetingede ulemper. 
4.1.6 Horisontal anvendelse 
AGENDA 2000 indeholder forslag om fortsat anvendelse af programmerne for 
miljøvenligt landbrug i hele EU. I de nye mål 1 og 2-områder bevares programmerne 
sammen med andre dele af regionale programmer. Uden for disse områder vil 
miljøprogrammerne udgøre en del af det samme retsgrundlag som andre politikker for 
udvikling af landdistrikterne. Hvor en landbrugsmiljøzone krydser en regional grænse må 
programmets fremgangsmåde nødvendigvis respekteres i de forskellige områder. 
4.1.7 Finansiering 
I AGENDA 2000 sættes de forventede udgifter til de tre ledsageforanstaltninger til 2,8 
mia. ECU i år 2000. De forøgede udgifter forventes at komme fra de medlemsstater, hvor 
der indtil nu er gennemført meget lidt, samt fra udviklingen af programmerne i hele EU. 
Eftersom udgifterne hører under EUGFL, Garantisektionen, og, ifølge AGENDA 2000, 
fortsat vil høre under EUGFL, Garantisektionen, er præcise udgiftsoverslag af afgørende 
betydning. Kommissionen har tidligere modtaget nogle særdeles optimistiske 
udgiftsoverslag, der vanskeliggjorde budgetproceduren. Kommissionen vil fortsat søge at 
opnå forbedrede overslag ved hjælp af alle de midler, den har til rådighed. 
4.1.8 Samspillet med markedsordningerne 
Skønt flere markedsordninger indeholder bestemmelser om landbrugsmiljøforanstaltninger 
eller krav om miljørigtig praksis, er der stadig et betydeligt økonomisk pres for at 
intensivere og maksimere indtægter. Det er sandsynligt, at ændringer i markedsordninger, 
der letter presset på miljøet, har en mere generel virkning på miljøet end 
landbrugsmiljøforanstaltninger, som sædvanligvis anvendes på et begrænset område. Hvor 
sådanne ændringer får konsekvenser for løbende programmer for miljøvenligt landbrug, 
må de sidstnævnte tilpasses til de ændrede økonomiske forhold. 
4.1.9 Evaluering og overvågning 
EU mangler tilstrækkelige grundlæggende data om dets landbrugsarealers miljømæssige 
tilstand. Der kræves en særlig indsats for at udføre den nødvendige overvågning, hvor der 
anvendes programmer for miljøvenligt landbrug. Udgifterne til dette arbejde kan være 
betydelige, og der er stærke argumenter for, at en del af Fællesskabets udgifter skal 
anvendes til evaluering og overvågning. 
4.1.10 Klare mål 
Landbrugsmiljøforordningen bør fortsat være et middel til at forbedre og opretholde 
kvaliteten i landmiljøet. Der bør skelnes klart mellem direkte indkomststøtte og støtte til 
miljøvenlig landbrugsvirksomhed, der hovedsageligt skal resultere i gunstige virkninger på 
miljøet ved at yde kompensation til landbrugere, der har indgået en aftale, og som 
anvender deres produktionsfaktorer til dette formål. Ud over de generelle mål skal der 
angives nøjagtige mål inden for programmerne for at skabe større åbenhed og give et 
grundlag for gode evalueringsstrategier. Således skal der i forbindelse med "beskyttelse af 
vandkvaliteten" fastsættes specifikke mål for reduktion af niveauet af N og P og i 
27 
forbindelse med "pleje af opdyrkede levesteder" opstilles en liste over planter og insekter 
og den øvrige fauna, der skal begunstiges. 
4.1.11 Femårig forpligtelse 
Minimumforpligtelsen for en landbrugsmiljøforanstaltning er 5 år, eller 20 år, hvis der er 
tale om langvarig jordudtagning. Kommissionen har indtaget en fleksibel holdning og 
godkendt, at forpligtelser kan ophøre før tiden på grund efforce majeure og under andre 
rimelige omstændigheder, hvor bedriften overdrages. Der bør holdes fast ved princippet 
om, at 5 år er minimumperioden for den rette anvendelse af landbrugs­
miljøforanstaltninger. 
Ved udløbet af aftaleperioden er der en vis risiko for, at landbrugeren ikke vælger at forny 
aftalen og i stedet skifter over til andre mere fordelagtige produktionsmetoder. I visse 
tilfælde kan dette resultere i et betydeligt tab af den miljømæssige værdi, der er opbygget 
eller bevaret i aftaleperioden. I sjældne tilfælde kan der findes et argument for at anvende 
obligatoriske nationale foranstaltninger til bevarelse af miljøet. Dog er en frivillig ordning 
såsom programmerne for miljøvenligt landbrug ikke et hensigtsmæssigt instrument til 
gennemførelse af obligatoriske foranstaltninger, og denne vigtige begrænsning af 
foranstaltningernes effektivitet må anerkendes. 
4.1.12 Aftale, der omfatter hele bedriften 
I mange programmer kræves det, at de deltagende landbrugere skal indgå en aftale, der 
omfatter hele bedriften, og der er meget, der taler for dette. Som et minimum bør en 
landbruger, der indgår en aftale, ikke kunne ophæve de positive virkninger for miljøet på 
en del af sin bedrift gennem intensivering på en anden del af bedriften. 
4.2 Betragtninger over mulige ændringer 
En række aspekter i landbrugsmiljøforordningen er blevet udpeget som mulige ændringer i 
betragtning af de vigtige udestående og den udvikling i programstyringen, der er behandlet 
ovenfor. Selv om overvejelserne vedrørende de forslag, der er nævnt i AGENDA 2000, 
endnu ikke er afsluttet, forelægges disse punkter alligevel for Europa-Parlamentet og Rådet. 
4.2.1 Der skelnes mellem forskellige typer miljøforanstaltninger 
I AGENDA 2000 beskrives muligheden for at udvikle ordningen for godtgørelser som et 
mere miljøvenligt instrument, der ville kunne supplere foranstaltningerne i forbindelse med 
programmerne for miljøvenligt landbrug. Som foreslået i AGENDA 2000 bør der i 
landbrugsmiljøforordningen lægges vægt på miljøvenlige tjenesteydelser, som kræver en 
ekstra indsats fra landbrugerens side, såsom økologisk landbrug, bevarelse af delvist 
naturlige levesteder, traditionelle frugtplantager og levende hegn, videreførelse af alpint 
kvæghold, pleje af vådområder og andre vidtrækkende foranstaltninger i forskellige 
regioner af EU. Derudover fremhæves det i AGENDA 2000, at der kræves et stort 
engagement, hvor en foranstaltning resulterer i et betydeligt udbyttetab, som f.eks. ved 
isolationsbælter. 
Der kræves et mere præcist retsgrundlag for de foranstaltninger, der ikke vedrører 
arealforvaltning. Projekter vedrørende adgang for offentligheden, mønsterbrug og 
uddannelse kræver særskilte finansielle ordninger og kriterier for støtteberettigelse. 
28 
4.2.2 Investeringer i anlægsarbejder og andre former for investeringer 
For sammenhængens skyld bør alle relevante landbrugsmiljøforanstaltninger, såsom 
investeringer i anlægsarbejder og i forarbejdningssektoren, indgå i hvert af programmerne 
for miljøvenligt landbrug, som en landbruger kan tilslutte sig. Den nuværende situation bør 
forbedres, for ofte bliver disse foranstaltninger ikke koordineret med miljøprogrammerne. 
I mange programmer er miljøvenlige kapitalposter statsstøttede og godkendes særskilt fra 
miljøprogrammer under de vilkår, der findes i bestemmelserne om investeringsstøtte. 
4.2.3 Medfinansierede præmier 
Præmieberegningen må være strengt begrænset til landbrugerens indtægtstab sammenholdt 
med et referenceniveau for landbrugspraksis samt til de påløbne udgifter og behovet for at 
give landbrugeren et incitament. Navnlig basispræmierne skal begrundes ud fra dette 
synspunkt inden for rammerne af programmernes mål og de miljøstandarder og vilkår, som 
landbrugere konfronteres med i de pågældende regioner. Præmiernes størrelse må stå i et 
rimeligt forhold til indtægten fra en konkurrerende arealanvendelse, herunder enhver form 
for markedspræmie eller anden relevant indtægtskilde. En revision af ordningen for 
medfinansierede præmier kan være på sin plads. 
4.2.4 Justering af satserne for medfinansiering fra EUGFL 
Kommissionen har modtaget forslag om at hæve niveauerne for medfinansiering og variere 
satsen efter den virkning, programmerne eller foranstaltningerne har på miljøet. 
Muligheden for at hæve satserne for medfinansiering omtales i AGENDA 2000 i 
forbindelse med en styrkelse af programmerne. Enhver forøgelse af satserne for 
medfinansiering bør kombineres med en forbedret målsætning samt en effektiv 
overvågning og evaluering. 
4.2.5 Udtagning af besætningen 
Foranstaltningen til ekstensivering af besætningen i artikel 2, stk. 1, litra c), bør revideres 
og muligvis udformes som en særskilt foranstaltning for ekstensiv husdyrproduktion, 
navnlig lavintensiv græsjordsdrift. 
4.2.6 Landskabsmæssige og historiske karakteristika 
Det er vanskeligt at begrunde et tilfælde, hvor der ydes støtte til ikke-produktive 
landskabsmæssige karakteristika uden sammenhæng med forpligtelser, der vedrører den 
produktive del af markerne. Dog bør landskabsmæssige særpræg af kulturel og historisk 
værdi og navnlig de, der er forbundet med biodiversitet, og som supplerer 
landbrugsvirksomhed, omfattes af landbrugsmiljøforordningen. 
4.2.7 Langvarig jordudtagning 
20-års forpligtelsen bør revideres for at afgøre, om en kortere periode kan forsvares. 
Begrænset anvendelse af græssende dyr til at holde ukrudt og underskov nede bør 
underlægges klare kontrolkriterier. Alternative miljøvenlige arealanvendelser, som f.eks. at 
anlægge af søer og give adgang for offentligheden, bør undersøges. Dog bør offentlige 
ordninger for opkøb af land, som kan være af afgørende betydning for bevarelse af den 
miljømæssige værdi, ikke omfattes af programmer for miljøvenligt landbrug. 
29 
4.2.8 Fremme af uddannelsesforanstaltninger 
Medlemsstaterne bør opfordres til at udbyde uddannelseskurser om programmer for 
miljøvenligt landbrug. Uddannelsesdelen, som på nuværende tidspunkt er valgfri for 
medlemsstaterne, bør blive en del af den række foranstaltninger, der er obligatoriske for 
medlemsstaterne. 
4.2.9 Præmiefrie foranstaltninger 
I den integrerede programplanlægning bør landbrugsmiljøforanstaltninger være tæt 
forbundet med de præmiefrie foranstaltninger, som er udformet til at nå de samme mål, 
f.eks. bevidstgørelse, tekniske miljøvurderinger, planlægning på mellemlang og lang sigt 
samt en bedre forståelse fra landbrugernes side for deres markers miljøpotentiale. 
4.2.10 Finansiering af overvågning og evaluering 
Kommissionen er åben over for argumentet om, at det kan være berettiget at yde EF-støtte 
til udgifterne til videnskabelig overvågning og evaluering. Disse omkostninger vil variere 
alt efter programmets art og størrelse, men beløbet bør være tilstrækkeligt stort til at 
dække udgifterne til fremskaffelse af relevante data. 
4.2.11 Observatorium for mil jo venligt landbrug 
Samspillet mellem landbrug og miljø generelt og virkningen af programmerne for 
miljøvenligt landbrug i særdeleshed er allerede genstand for en betydelig forskning. Dog er 
der stadig ubesvarede spørgsmål vedrørende nogle af programmernes og 
fremgangsmådernes virkninger på miljøet, landbruget og på socioøkonomiske forhold, 
som vil være genstand for en kommende undersøgelse. For at følge op og koordinere, 
hvor det er nødvendigt, og frem for alt gøre Kommissionen, medlemsstaterne og relevante 
NGO'er opmærksomme på tidlige resultater og analyser, kan det være berettiget at oprette 
et observatorium. En sådan instans bør fa som opgave at lette udbredelsen af resultater 
over hele EU, at identificere særligt vellykkede foranstaltninger og programmer, at bidrage 
med at udvikle indikatorer til måling af miljøvenlige metoder i landbruget, at identificere 
de områder, hvor der ikke findes tilstrækkelig forskning, og hjælpe med til at sikre, at 
forskellige data om miljøvenligt landbrug, som sendes til Kommissionen, kan 
sammenlignes. På bare fem år har indstillingen til miljøvenligt landbrug ændret sig fra at 
være en nyskabelse, der blev indført som et supplement til reformen af den fælles 
landbrugspolitik, til at blive en central del af Fællesskabets fremtidige landbrugspolitik og 
udvikling af landdistrikterne. Alene af denne grund er det væsentligt at fremskaffe 
effektive og relevante forskningsdata på europæisk niveau. 
4.2.12 Oversigt over Kommissionens initiativer 
Kommissionen har til hensigt at fremlægge arbejdsdokumenter for STAR-Komitéen, der 
omhandler følgende detaljerede aspekter af gennemførelsen af programmer for miljøvenligt 
landbrug: 
- gennemførelse i medlemsstaterne 
- støtte til økologisk landbrug 
- støtte til bevarelse af genetiske ressourcer 
30 
- evaluering og fællesskabsfinansieret forskning og analyse 
- uddannelse og demonstrationsprojekter. 
Kommissionen vil fortsat opfordre medlemsstaterne til: 
- at gøre bedst mulig brug af eksisterende muligheder for at integrere programmer 
for miljøvenligt landbrug med strukturfondsprogrammer 
- at udvikle præmiefrie programmer til udbredelse af information til landbrugere 
- at afslutte gennemførelsen af de programmer, der er forsinkede 
- at overvåge og evaluere programmer og udvikle dem på baggrund af resultaterne fra 
evalueringerne. 
Kommissionen vil overveje at fremsætte flere forslag med henblik på en tilpasning af 
bestemmelserne i forordning nr. 2078/92, herunder: 
- et forbedret retsgrundlag for foranstaltninger, der ikke vedrører arealforvaltning 
- en revision af ordningen for maksimale medfinansierede præmier 
- en revision af foranstaltningen til udtagning af besætningen for at fokusere på en 
lavintensiv græsmarksdrift 
- en revision af kriterierne for indføjelse af investeringer i anlægsaktiver og 
landbrugsarealernes landskabsmæssige og historiske karakteristika i programmerne 
- en revision af foranstaltningen for jordudtagning af miljøhensyn 
- muligheder for at fremskaffe medfinansiering fra fællesskabsmidler til dækning af 
omkostninger forbundet med overvågning og evaluering 
- en revision af Fællesskabets satser for medfinansiering 
- ændringer, der kan blive resultatet af diskussioner efter fremlæggelse af de ovennævnte 
arbejdsdokumenter. 
Derudover vil Kommissionen i forbindelse med AGENDA 2000 fremsætte et forslag om 
at styrke landbrugsmiljøforanstaltninger inden for regional- og zoneprogrammer. Endelig 
vil Kommissionen undersøge muligheder og grundlag for oprettelse af et observatorium 
for miljøvenligt landbrug. 
4.3 Den fremtidige udvikling 
Anerkendelse af landbrugernes rolle som miljøbeskyttere og naturforvaltere er nu etableret 
fællesskabspolitik. Fremtidsudsigten er en aktiv økonomi i landdistrikterne, hvor 
landbrugere ud over deres ansvar som fødevareproducenter påtager sig rollen som 
"iværksættere i landdistrikterne", idet de leverer tjenesteydelser til det lokale samfund, 
herunder også offentlige miljøgoder. Den vellykkede gennemførelse af politikker såsom 
programmet for miljøvenligt landbrug udgør en betydelig del af EU's forpligtelser i 
henhold til AGENDA 21. 
31 
I den nærmeste fremtid er det sandsynligt, at prisstøttepolitikkerne fortsat vil være under 
pres som følge af de internationale handelsforhold og nødvendigheden af at fastholde den 
europæiske konkurrenceevne på verdensmarkederne. Uden særskilte 
landbnigsmiljøforanstaltninger ville Europas enestående landbrugsarv, der er resultatet af 
århundreders bæredygtige landbrugsproduktion, være truet af fortsat intensivering eller af 
afvandring. De samme betragtninger gør sig gældende uden for EU, og 
landbrugsmiljøforordningen har vakt betydelig interesse i de central- og østeuropæiske 
lande, hvor lignende programmer er under udvikling i mindst to lande. I begge dele af 
Europa viser forbindelsen mellem visse lavintensive metoder og en stor biodiversitet, at 
det kun til en vis grad er muligt at adskille positive virkninger på miljøet fra produktionen. 
AGENDA 2000 bekræfter, at programmer for miljøvenligt landbrug hører hjemme under 
den nye politik for udvikling af landdistrikterne. Dette instrument skal styrkes, både hvad 
angår programmernes kvalitet og de finansielle vilkår. Derudover vil aktioner, der hører 
under nogle af de nuværende miljøprogrammer, blive suppleret med ordningen for 
godtgørelser, der er udviklet som et grundlæggende instrument til at støtte ekstensivt 
landbrug. 
Forslagene i AGENDA 2000, i overensstemmelse med tendensen i reformen af den fælles 
landbrugspolitik fra 1992 og Kommissionens strategidokument om udvidelsen mod øst 
fremlagt på Det Europæiske Råds møde i Madrid i 1995, vil resultere i, at støtte til 
landbrug vil blive endnu mere adskilt fra produktionen, og at der i stedet vil blive 
fokuseret på direkte udgifter, herunder betaling for tjenesteydelser i landdistrikterne. 
Denne type udgifter er langt mere synlige for offentligheden end prisstøttemekanismerne, 
og i det omfang der betales for levering af tjenesteydelser på miljøområdet under 
programmerne for miljøvenligt landbrug, vil offentligheden kræve, at denne udgift er 
berettiget. Hvis landbrugsmiljøforanstaltninger fortsat skal fungere med offentlig støtte, og 
navnlig da det er hensigten, at de skal fa større økonomisk betydning i hele EU, vil det 
være nødvendigt at påvise den reelie virkning, programmerne har på miljøet. Af disse 
grunde er evalueringen af foranstaltningerne fortsat en prioritet med henblik på at gøre 
pålidelige data tilgængelige, som kan bruges til at vurdere programmernes effektivitet og 
virkning. 
32 
Godkendelse af programmer og ændringsbeslutninger Annex 
MS 
B 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
0 
D 
D 
D~~ 
D 
D 
D 
D 
0 
D 
D 
0 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
0 
D 
D 
D 
D 
6"" 
" b 
b 
D 
D 
D 
D 
D 
0 
0 
D 
0 
D 
D 
D 
D 
Dk 
Dk 
Dk 
Dk 
Dk 
Dk 
Dk 
Dk 
Dk 
Dk 
Dk" 
'" E 
.. ^_.. 
.. ^ _ 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
El 
El 
El 
El Program O«otf • anMigibMluMng) 
Prog. Agrl-Envlronnement 
Beden-Wurttemberg 1 
Baden-WQrttemberg 1 mod 1 
BadervWQrttemberg I mod 2 
Baden-WQrttemberg I mod 3 
Baden-Wilrttemberg 1 
Bayern 1 Kulap 
Bayern 1 Kulap mod 1 
Bayern I Kulap mod 2 
Bayern 1 contracta 
Bayern mod. 
Berlin 
Bertnmodl 
Brandenburg 1 
Brandenburg 1 mod 1 
Brandenburg 1 
Brandenburg II mod 1 
Bremen 
Bremen mod 1 
Frelataat Sacheen 
Frelstaat Sachsen mod 1 
Freistaat Sachsen mod 2 
Hamburg 
Hamburg mod 1 
Haaaen 
Hessen mod 1 
Mecklenburg Vorpommern 
Mecklenburg Vorpommem mod 1 
Mecklenburg-Vorpommem mod 2 
Mecklenburg-Vorpommern mod 3 
National Framework 
National Framework mod 1 
National Framework mod 2 
National Framework mod 3 
National Framework mod 4 
Nlederaachaen I 
Niederaachaen 1 
Nledersachsen II mod 1 
Nordrhein-Weatfalen 
Nordrhein-Westfalen mod 1 
Nordrhein-Weatfalen mod 2 
Nordrhein-Weatfalen mod 3 
Rheinland-Pfalz 1 
Rhelnland-Pfalz 1 
Rheinland-Pfalz mod 1 
Rheinland-Pfalz mod 2 
Saarland 
Saarland mod 1 
Sacheen-Anhalt 
Sachsen-Anhalt mod 1 
Sachsen Anhalt mod 2 
Schleawig-Holatein 
Schleswig-Holstein mod 1 
ThUringen 
Thurtngen mod 1 
Amternea 
Amternes mod 1 (rectif.) 
Amternes mod 2 (746) <•» en*mmai t orgw 
Amternes mod 3 (see EBF) 
EBF{Frrrtomw*at/BariancMIFarming)(* Organic, to*« 
Environmental and Organic 
Environmental and Organic mod 1 
Environmental and Organic mod 2 (+ Amt 
Environmental and Organic mod 31* tun 
Kuraer/Demonetratlonaprojekter 
Organic (-» EBF) 
Programa agroamblentaliiuMHommnii. 
Programa agroamblental mod 1 
Medldaa Horlzontalee 
Medietas Horizontales mod 1 (•• piog Agroam 
Caatille-Leon 
Castile-Leon mod 1 <•» cmnt-u Mano» mod n 
Castile-Leon mod 2 (•» Program« «groambamal) 
Caatilie-La Mancha 
Castile-La Mancha mod 1 c cn*u»nM 
Castile-La Mancha mod 2 <•» m apoambwt 
Paia Veaco 
Agriculture biologique 
Long term set aalde 
Racea menacée« 
Thessalie -W'sTO' 
årh dok. 
94.4841 
93.6830 
96.3774 
96.8692 
97.3825 
95.8965 
93.6805 
95.6261 
96.6147 
95.6279 
96.8284 
94.7680 
96.8286 
93.7436 
96.8272 
94.8088 
96.3886 
94.8088 
96.8700 
93.6825 
95.8679 
96.9161 
94.7684 
96.8715 
93.6883 
97.3763 
94.7695 
96.3885 
96.9163 
97.5213 
94.3815 
none 
95.6178 
96.6194 
96.8696 
93.9926 
95.3777 
97.5197 
94.4840 
96.3758 
96.6227 
96.8694 
93.9928 
96.3827 
96.8698 
96.8999 
94.7682 
96.8274 
94.7207 
96.6182 
96.9165 
94.7205 
97.3760 
93.6872 
95.8980 
96.3783 
none 
-
-
97.3758 
94.3787 
96.6179 
"96.8885 
96.7484 
94.8064 
96.9178 
94.4879 
-
93.6874 
-
-
92.6734 
none 
-
95.8831 
95.6114 
96.3785 
91.3823 
95.6116 STAR 
25.07.94 
29.09.93 
26.03.96 
27.11.96 
21.03.97 
27.02.96 
22.07.93 
26.10.95 
24.07.96 
23.11.95 
29.10.96 
23.11.94 
29.10.96 
"»~09793 
29.10.96 
23.11.94 
24.07.96 
23.11.94 
27.11.96 
22.07.93 
13.12.95 
17.12.96 
23.11.94 
27.11.96 
29.09.93 
25.02.97 
23.11.94 
26.01.96 
17.12.96 
27.05.97 
27.09.94 
23.11.94 
27.09.95 
24.07.96 
27.11.96 
27.09.94 
22.02.95 
27.05.97 
27.09.94 
26.01.96 
29.10.1996 
27.11.96 
27.04.94 
29.05.96 
27.11.96 
17.12.96 
22.02.95 
29.10.96 
27.09.94 
24.07.96 
17.12.96 
27.08.94 
28.01.97 
29.09.93 
26.01.96 
27.02.96 
none 
-
-
27.03.97 
08.03.94 
24.07 96 
Ï7 12.98" 
27.11.96 
13.12.94 
17.12.96 
27"o9.94 
22.07.93 
-
-
27.02.93 
24.03.94 
-
22.02.95 
29.06.95 
29.05.96 
21.03.97 
29 06.95 Beslutning 
94.2937 
93.2841 
96.0731 
96.3865 
97.0702 
96.0506 
93.2539 
95.3101 
96.2126 
96.0003 
96.2885 
95.3805 
96.3858 
93 284b" 
96.3869 
95.0023 
96.2130 
95.3806 
96,3861 
93.2538 
96.0223 
96,4216 
95.0021 
96,3862 
93.2984 
97,0701 
95.0022 
96.2120 
96,4217 
97,1254 
94.2599 
94.3034 
95.2062 
96.2132 
96,4212 
94.2597 
95.0132 
97,1243 
94.2598 
96.0224 
'" 967882 
96,3966 
93.1309 
96.1140 
96,2886 
97.0138 
96.0131 
96,2891 
94.2596 
96.2131 
96.4218 
94.2595 
97.0136 
93.2985 
96.0006 
96.0730 
96.1569 
-
-
97.0700 
94.0967 
96.2122 
97Ô122 
96 3970" 
" "95"00Ï8'"' 
97.0135 
94.2589 
93.2463 
-
-
93.0686 
94.0548 
-
95.0123 
95.1391 
96.1144 
97.0551 
95.1392 Beslutningsda 
to 
17.11.1994 
19.10.1993 
16,4,1996 
30.12.1996 
15.4.1997 
26,3,1996 
22.9.1993 
15.121995 
16.8.1996 
12.1.1996 
19.12.1996 
11.1.1995 
'19 101993 
30.12.1996 
20 2.1995 
14.8.1996 
11.1.1995 
30.12.1996 
22.9.1993 
27.2.1996 
30.12.1996 
20 2 1995 
30.12.1996 
4.11.1993 
2.4.1997 
20.2.1995 
7.8.1996 
30.12.1996 
18.6.1997 
10.10 1994 
22.12.1994 
9.11.1995 
14.8.1996 
30.12,1996 
10.101994 
31.3.1995 
5.6.1997 
11 10 1994 
28.31996 
6"Ï2 1996 
30.12 1996 
17.61996 
12.71996 
19.121996 
19.2.1997 
31.3.1996 
20.12.1996 
11.10.1994 
14.8.1996 
30.12 1996 
11.10.1994 
18.2.1997 
5.11 1993 
5.2.1996 
16.4.1996 
8.7.1996 
28.1.1997 
24.3.1997 
24.3.1997 
26.4 1994 
14 8 1996 
28 1 1997 
243.1997 
30.12.1996 
"24.31997 
19 1 1995 
"18 2.1997 
11.10 1994 
19.1.1995 
"T6Fl993 
25.5.1994 
"~19 11995 
29 3.1993 
25.5 1994 
19.1 1995 
2.3 1995 
26.7.1995 
1971996 
28.4.1997 
26 7 1995 MS 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
~~F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F~~ 
F 
F 
"F* 
F " 
F' 
_ __ 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
y 
"V" 
F 
F 
F~ 
F F _. „ ... 
F 
— 
F 
F 
F 
F 
F 
F Program One«? • tmann&b—MiinQ 
Cadre general 
Cadre général mod 2 c PH mod j) 
Cadre général mod 3 
Cadre général mod 4 
Cadre général mod 5 
Cadre général mod 6 
Cadre general mod 7 
PH • Prime à l'herbe 
PHmodl 
PH mod 2 (-»Ça».Don mod}) 
Alaace 
Alsace mod 1 
Aquitaine 
Aquitaine mod 1 
Aquitaine mod 2 
Aquitaine mod 3 
Auvergne 
Auvergne mod 1 
Auvergne mod 2 
Baaee Normandie 
Basse Normandie mod 1 
Basse Normandie mod 2 
Bourgogne 
Bourgogne mod 1 
Bourgogne mod 2 
Bretagne 
Bretagne mod 1 
Centre 
Centre mod 1 
Centre mod 2 
Champagne Ardenne 
Champagne Ardenne mod 1 
Corsa 
Corse mod 1 
Franche Comté 
Franche Comté mod 1 
Franche Comté mod 2 
Franche Comté mod 31 • HN J. un JI 
Franche Comté mod 4 
Guadeloupe 
Guadeloupe mod 1 
Haute Normandie 
Haute Normandie mod 1 
Haute Normandie mod 21+ f c mod 3) 
lie de France 
Ile de France mod 1 
Ile de France mod 2 
Languedoc Roussillon 
Languedoc Roussillon mod 1 
Limousin 
Limousin mod 1 
Limousin mod 2 <-» FC mod 3) 
Lorraine 
Lorraine modi 
Midi Pyrénées 
Midi Pyrénées mod 1 
Midi Pyrénées mod 2 
Nord Pas de Calaia 
Nord Pas de Calais mod 1 
Nord Pas de Calais mod 2 
Nord Pas de Caiali mod 3 
Paya de la Loire 
Pays de la Loire mod 1 
Pays de la Loire mod 2 
Pays de la Loire mod 3 
Picardie 
Picardie mod 1 
Picardie mod 2 
Picardie mod 3 
Poitou Charentee 
Poitou Charentes mod 1 
Provence Alpea Côte d'Azur 
Provence Alpes Côte d'Azur mod 1 
Provence Alpes Côte d'Azur mod 2 
Réunion 
Rhône Alpes 
Rhône Alpes mod 1 
Rhône Alpes mod 2 
Rhône Alpes mod 3 
Rhône Alpes mod 4 Nr. SW-
art) dok 
94 3799 
94.7651 
94.8082 
96.6206 
96.6151 
96.8977 
divers 
93.6844 
94.3829 
-
94.3839 
95 6232 
94 4882 
84.8340 
00.6181 
97.3860 
94.7201 
96.3849 
97.3818 
94.3900 
96.6111 
96.8993 
94.4752 
95.3851 
96.8705 
94.4880 
95.3853 
94.7655 
95.8992 
96.8300 
94.7203 
95.3855 
94.8076 
96.3823 
94.3841 
94.8095 
95.6109 
95.6243 
96.8266 
94.8078 
95.8994 
94.3896 
95 6236 
-
94.4884 
95.6185 
96.8991 
94.4899 
95.6294 
94.7659 
95.6155 
-
94.3843 
95.3857 
94.4754 
94.8342 
95.6106 
94.3896 
94.8091 
95.3859 
96.8268 
94.4825 
96.6104 
95JB898 
96.8672 
94.3846 
95.3861 
95.8998 
96.8270 
94.7657 
95.6187 
94.8074 
95.6169 
96.8995 
94.8081 
94.3847 
-
34.8093 
95.6191 
96.8995 STAR 
23.02.94 
27.08.94 
23.11.94 
24.07.96 
24.07.96 
17.12.96 
28.01.97 
22.07.93 
25.04.94 
-
24.03.94 
20.07.95 
27.09.94 
13.12.04 
27.00.06 
21.03.97 
27.09.94 
31.06.95 
21.03.97 
27.04.94 
20.07.95 
17.12.96 
27.04.94 
31.05.95 
27.11.96 
27.09.94 
31.05.95 
26.10.94 
13.12.96 
27.11.96 
27.09.94 
31.05.95 
23.11.94 
26.03.96 
24.03.94 
23.11.94 
20.07.95 
27.09.95 
29.10.96 
23.11.94 
13.12.96 
27.04.94 
20.07.95 
-
25.06.94 
27.09.95 
17.12.96 
27.09.94 
23.11.95 
26.10.94 
20.07.95 
-
24.03.94 
31.05.95 
23.06.94 
13.12.94 
20.07.95 
27.04.94 
23.11.94 
31.05.95 
29.10.96 
23.06.84 " 
20.07.95 
13.12.95 
27.11.96" 
24.03.94 
31.06.96 
13.12.96 
28.1096 
26.10.84 
27.09.95 
23.11.94 
23.11.95 
17.12.96 
23.11.94 
27.04.94 
23.06.94 
23.11.94 
23.11.95 
17.12.96 Beskikning 
94.0545 
94.2593 
94.2943 
96.2603 
96.3863 
97.0129 
97.1240 
93.2464 
94.0544 
-
94.1274 
96.1398 
94.2496 
960016 
95.2068 " 
97.0707 
94.2591 
95.1315 
97.0722 
94.1277 
95.1671 
97.0081 
94.1278 
95.1316 
97.0126 
94.2495 
95.1317 
94.2605 
95.3445 
97.0124 
94.2592 
95.1318 
94.2940 
96.0729 
94.0818 
94.2S46 
96.1672 
95.2081 
98 3853 
94.2941 
96 3446 
04.1276 
95.1873 
-
94.2497 
95.2059 
97.0128 
94.2590 
95.3107 
94.2607 
95.1674 
-
94.0820 
95.1319 
94.1878 
95.0017 
95.1675 
94.1275 
94.2944 
95.1320 
96 3854 
97Ï878 
851397 
95.3447 
97^0126 "" 
" 94.0821 
96.1321 
95.3448 
" 96.3855" 
94.2606 
95.2060 
94.2939 
95.3108 
96.3851 
94.2942 
94.0822 
94.1880 
94.2945 
95.3109 
97.0080 Beskjtningsda 
p 
29.4.1994 
13.10.1994 
6.12.1994 
i•. 10.1996 \ 
3f*.12.1iiit ; 
10.2.1997 
Zu.5.1997 
16.8.1993 
29.4.1994 
13.10.1994 
21.6.1994 
178.1995 
6 10.1984 j 
13 1 1986" I 
24.10.1995 | 
1S.4.1997 | 
13.10.1894 | 
7.7.1385 | 
16.4-997 l 
21.f 1994 i 
1?.*.'095 ! 
20, ::997 
2*f 394 t 
7.7.-»5 
10.2.1997 \ 
7.f0.ï994 
7.7.1396 ; 
8.1'/094 : 
20.12. ieat i 
10.2.1057 : 
13.10.1994 ^ 
7.7.1996 t 
6 12.1904 
10,«.1906 F 
27.5.1004 J 
6.12.1004 s 
17A1886 
6.11.1096 
'" Î3J 190?" 
8.12.1084 
2OT2"Ï096 
' 21.6.1904" 
17.3.1996 
611.1905 
6.10.1894 
24.10.1985 
(0.2.1997 
13.10.19S4 
1912.1995 
0.11.1904 
1',.2.l?85 ' 
6.11.1995 
27.5.19S4 
7.7.1995 
38.1984 
16.1 1996 
17.8.1965 
21.6.1804 
6.12,1994 
7.7.1995 
13.1.1897 
" "3.8.IØ94"" 
17.8'iøøa" 
20.12.198? 
1021007 
27A1004' 
"7.71995 
~20.tl1996" 
"l3.l1007~ 
8.11.1904 
24.10.1996 
6.12.180« 
19.12.1895 
13.1.1997 
612.1964 
27.5.1994 j 
3,8.1994 
6.12.1994 
19.12.18S5 ! 
20.1.1197 
as> 
MS 
in 
tri 
in 
Irl 
L 
L 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
OS 
OS 
OS 
OS 
os Program fmotf * awidrlngsboslulnlng) 
REPS 
Reps mod 1 
Reps mod 2 
Reps mod 3 
Fitosanitari 
Formazione 
Formazione mod 1 
Abruzzo 
Abruzzomod 1 
Basilicata 
BasiNcata mod 1 
Bolzano 
Bolzano 
Calabria 
Campania 
Emilia-Romagna 
Emilia-Romagna mod 1 
Emilia-Romagna mod 2 
Friuli-Venezia Giulia 
Friui-Venezia Giuia mod 1 
Lazlo 
Lazio mod 1 
Liguria 
tiguria mod 1 
Lombardia 
Lombardta mod 1 
Marche 
Marche mod 1 
Molise 
Molise mod 1 
Piémont» 
Piemonle mod 1 
Puglia 
Sardegna 
Sardegna mod 1 
Sardegna mod 2 
Sicilia 
Sicilia mod 1 
Siciia mod 2 
Toscana 
Toscana mod 1 
Toscana mod 2 
Tranto 
Trento mod 1 
Umbria 
Umbria mod 1 
Umbria mod 2 
Vaile d'Aosta 
Vale d'Aosta mod 1 
Vale d'Aosta mod 2 
Veneto 
Veneto mod 1 
Agri-environnement 
L'entret.de i'esp. naturel 
MA : Managment agreements. 
MA modi 
MA mod 2 
MA mod 2 (•> pi md 3. pa mo 1, r* md 1) 
Part 1 (bratogische laadbouw. voctpad. opleiding) 
Part 1 mod 1 
Part I mod 2 
Part I mod 3 (-»M»mod2) 
Part B (urteenieoing) 
Part II mod 1 (-numMi) 
Part M luabraidng) 
Part III mod 1 (-»i«mod2i 
Niederôsterreich 
Niederôsterreich mod 1 
ÔPUL 
ÔPUL mod 1 
Steiermark m : o iMK 
arb dok 
93 9906 
95.6174 
96.6156 
97.3861 
96 8690 
953781 
96.8279 
94.7669 
97.3814 
94.4776 
97.3788 
93.6895 
94.3830 
95.3844 
96.8686 
94.4834 
96.8961 
97.5182 
93.1475 
97.3810 
94.7661 
96.8965 
94.3869 
96.8959 
94.3854 
97.3768 
94.4848 
96.6204 
94.7673 
97.3816 
94.8069 
97.3770 
96.6209 
94.7671 
95.3820 
96.3963 
94.7228 
95.6253 
96.8969 
94.4892 
94.7693 
96.8971 
94.7226 
96.8955 
93.9850 
96.3762 
97.8967 
93.1471 
96.8688 
97.3767 
93.1473 
96.8957 
953807 
96.6234 
93.6S25 
none 
94.8337 
96.8713 
94.3830 
96.6149 
96.7492 
-
94 4843 
-
96.3852 
-
95.6176 
96.8707 
95.3840 
96.6236 
95.8677 STAR 
27.0194 
27.09.95 
26.06.96 
27.05.97 
27.1196 
22.02 95 
29.10.97 
26.10 94 
25.02.97 
23.06.97 
28.0197 
29.9.1993 
26.05.94 
3105.95 
28.01.97 
27.09.94 
17.12.96 
23.04.97 
27.04.94 
25.02.97 
26.10.94 
17.12.96 
25.07.94 
17.12.96 
26.05.94 
~~28"!Ô~,J97~ 
27.09.94~1 
24.07.96 
26.10.94 
25.02.97 
23.1194 
28.0197 
27.09.95 
23.1194 
30.03.95 
17.12.96 
27.09.94 
13.12.95 
17.12.96 
27.09.94 Beslutning 
94.0549 
95.2057 
96.1146 
97.1244 
96.3864 
95.0125 
96.2378 
95 3039 
"97.C554""' 
94.2491 
97.b733~ 
93.3014 
94 0830 
95.1314 
_ 97TÔÏ4T 
94.2492 
97.0093 
97.1783 
94.0825 
97.0729 
94.2949 
97.0095 
94,2488 
97.0092 
94.0626 
"~ 97.0Ï3T" 
94.2604 
96.2133 
95.3040 
97.0553 
94.2950 
97.0Ï32 
95.2216 
95.0024 
95.0619 
97.OO94" 
94.2494 
96.0008 
97.0097 
'94.2600 "~ 
26.10.94 I 95.0020 
17.12.96 37.0098" 
27.0S.94 
17.12.96 
27.0194 
26.0196 
17.12.96 
~ 25.07.94 
27.11.96 
23.0197 
23.02.94 
17.1296 
27.04.95 
25.09,96 
26.05.93 
08.03.94 
22.02.95 
27.11.96 
24.03.94 
25.07.94 
" 23.'io~96~ 
-
25.07.94 
24.04.96 
-
23.1195 
27.11.96 
27.04.95 
1 25II9.96 
13.12.95 94,2594 
37,0090 
94.1272 
96.0505 
97.0096 
94.2493 
07.0130 
97.0552 
94 0313 Î0 
29.4.1994 . 
19.10.1995 
19.7.1996 
4.6.1997 
30.12.1996 
15.3.1995 
25,11.1996 
10 11995 
17.3.1997 
6.10.1994 
"Ti 27997"" 
4.111993 
15.6.1994 
19.7.1995 
5.3.1997 "" 
6.10.1994 
29.11997 
7 7.1997 
3.6.1994 
20.5.1997 
9.12.1994 
29.1.1997 
5.10.1994 
29.11997 
8.6.1994 
112.1997 
13.10.1994 
26 8.1996 
10.11995 
17 3.199? 
13 12."1997 
12.2.1997 
14 11.1995 
15.2.1995 
6.7.1996" 
29 1199/ 
10.10.1994 
30.11993 
29.11997 
10.10 1994 
25.11995 
29 1 !&!•;',' 
1110.1994 
29.11997 
24 6 1934 
22.3.1996 
29.11007 
10.ÏÔ.1994 
11 219S7 
17.3.1897 
-.9.5.1994 
97.0091 ' 29.11997 
35.0616 
96.2615 
93 2826 
94.0547 
95.0124 
96.3857 
94.0543 
96.2127 
" "96.2375""" 
-
94.1882 
-
96.0740 
-
95.3102 
96.3860 
95.0620 
95 2604 
96.0011 15.5.1995 
11,10,1996 
15.10.1993 
29 4.1994 
8.3.1995 
20.12.1996 
29.4.1994 
14.8.1996 
22.111996 
20.12.1S96 
17.8 1994 
20.12.1996 
8.5.1996 
20.121996 
1112". 1995 
30.127996" 
7.6.199-r 
7.107996 
5 2 1996 MS 
P 
P 
P 
P 
P 
Fin 
Fin 
S 
S 
S ~ 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
~ UK~ 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
~UK"' 
_ „_ 
~ UK 
'"UK~~ 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK " 
~ÛK~" 
~~UK 
~7lK " 
"uk"_ 
UK 
UK 
~ûk~ 
UK 
" UK 
UK 
"~"ÏÏk 
UK 
UK 
"" UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
™UK 
" UK " 
UK 
~UK " 
~"uk 
~UK " 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
-——-
UK 
UK. Program Cmotf » •r.Ortngjbailutntng) 
Açorss 
Continent 
Continent modi 
Continent mod2 
Madeira 
Aland 
Finland 
Mijloprogrammet 
Mijioprogranvnet mod 1 
Flerårig valodling 
England-Cty. Steward 
England-Cty. Steward mod 1 
England-Cty. Steward mod 2 
England-Cty. Steward mod 3 
England-ESA Access 
England-ESA Access mod 1-» ESA» ranou 1 
England-ESA 1 
England-ESA I mod 1 c «. scoaaod u mod) 
England-ESA I mod 2 
England-ESA I mod 3 
England-ESA i mod 41-> 1 mu 3. • mon 2, 
England-ESA 1 mod 51-» E-ESAI cortou ) 
England-ESA« 
England-ESA il mod 1 (-»i-nodn 
England-ESA II mod 2c i.mod 1.) 
England-ESA II mod 3(•»i.mod«) 
England-ESA II mod 4 (.* E-ESAI conutd ) 
England-ESA III 
England-ESA 111 mod 1 (-»imod?) 
England-ESA III mod 2 (-»i modi, 
England-ESA III mod 3 (-» E-ESA« conuu 1 
England-ESA IV 
Engiand-ESA IV mod 1 
England-ESA IV mod 2 (-» E-ESA» conoid) 
England-ESA» consolidated c ES*En» 1 
England-Habitat 
England-Habitat mod 1 
England-Habitat mod 2 
England-NSA) 
England-NSA I mod 1 c « ™s) 
England-NSA II 
England-NSA II mod 11-» .mod 1, 
N. Ireland-Access 
N.lreiand-ESA 
N,Ireland-Habitat 
ScOlland-CPS (• SeHabmod 1 MoorlandmodÎ.I* 
Scotland-ESA Access 
Scotland-ESA 1 
Scotland-ESA 1 mod 1 {-»Eng Es»imodi> 
Scotland-ESA I mod 2 
Scotland-ESA li 
Scotland-ESA II mod 1 en modi) 
Scotland-ESA II mod 2 (-»E ESA imod i) 
Scotland-ESA m 
ScoBand-ESA III mod 1 (-» imoo i) 
Scotland-Habitat 
Scotland-Habitat mod 1 (-» seot.cpsi 
UK-Access, E.S.W 
UK-Access, E,S,W mod 1 ;•» stoaand-cps) 
UK-Moorland 
UK-Moorlandmod 1 
UK-Moortand mod 2 (•» scodand-crei 
UK-Organic Fanning 
Wales-ESAI 
Wales-ESA I mod 1 [-» W-ESA« conaoi i 
Wales-ESA II 
Wales-ESA II mod 1 (•» W-ESA« nma«) 
Walas-ESA» COnSOl. C Imod 1.Imod 1) 
Walos-Habitat 
Wal»s-Tir Cymen 
Wales-Tir Cymen mod 1 94 3883 
94.3801 
95.6159 
96.8257 
94.4819 
95.8967 
95.6139 
95.3894 
96.8711 
97.5243 
94.4864 
96.3606 
96.8981 
97.3784 
93.9948 
-
93.6879 
none 
94.8102 
96 3806 
96.8979 
-
93.7440 
-
95.6205 
-
-
93.6819 
-
-
-
94.3804 
96.6145 
-
97.3828 
94.4766 
96.3805 
96.8983 
94.3885 
96 3825 
95.3867 
-
95.6145 
94.3810 
94.0000 
96.7486 
94.4859 
93.6881 
-
95.6208 
93.7438 
96.6145 
-
94.3806 
-
94.4852 
-
94.4862 
-
94.8062 
96.6180 
-
94.4764 
84.3808 
-
94.7675 
-
97.3780 
94.4854 
94.4860 
97.3829 STAR 
27.04.94 
23.02.94 
20.07.95 
17.12.96 
23.06.94 
13.12.95 
27.09.95 
20.07.95 
27.11.06 
24.06.97 
25.07.94 
03.05.96 
17.12.96 
28.01.97 
26.01.94 
-
29.03.93 
24.03.94 
23.11.94 
26.03 96 
17.12.96 
-
29.09.93 
- " 
27.09.95 
-
-
29.09.93 
-
-
-
23.02.94 
26.06.96 
-
2103.97 
27.04.94 
26.03.96 
17.12.96 
23.06.04 
26 03.96 
3105.95 
-
20.07.95 
24.03.94 
17.04.13 
29.10.96 
26.07.94 
29.09.93 
-
27.09.95 
29.09.93 
26.06.96 
-
23.02.94 
-
26.07.94 
-
26.07.94 
-
23.11.94 
25.09.96 
-
26.05.94 
26.05.94 
-
27.10.94 
-
28.0197 
26.07.94 
27.09.94 
2103.97 Beslutning 
94.0824 
94.0646 
95.1676 
97.0137 
94.1881 
96.0005 
95.2056 
95 1393 
96.4210 
97.1258 
94.1883 
96.0738 
97.0084 
97.0699 
94.0551 
-
93 2836 
94.0552 
94.2952 
96.0737 
97.0083 
-
93.2634 
-
85.2054 
-
-
83.2827 
-
-
-
94.0553 
96.1145 
-
97.0704 
94.1874 
96.0736 
87.0085 
94.1877 
86.0735 
95.0623 
-
95.1678 
94.1271 
94.2486 
97.0089 
942484 
93.2835 
-
95 2055 
93.2842 
96.1149 
-
94.0554 
-
94.2485 
-
94.2483 
94.2061 
96.2601 
-
94.1875 
94.1876 
-
94.2608 
-
97.5570 
94.2487 
94.2489 
97.0723 to 
3.6.1994 
29.4.1994 
17.8.1996 
18.2.1997 
11.8.1994 
5.2.1996 
10.10.1995 
17.8.1995 
30.12.1996 
17.7.1997 
28.9.1904 
3.5.1996 
23.1.1997 
2.4.1997 
6.5.1994 
16.04.1907 
18.10.1993 
18.5.1994 
9.12.1994 
3.5.1996 
23.1.1907 
16.04.1007 
18.10.1993 
18.5.1004 
4.121995 
23.1.1997 
16.4.1997 
15.10.1993 
4.12.1995 
23.1.1907 
16.4.1997 
6.5.1994 
19.7.1996 
16.4.1997 
16.4.1997 
15.7.1994 
3.5.1906 
23.1.1997 
20.7.1904 
3.5.1006 
22.6.1006 
3.5.1996 
17.8.1995 
9.6.1994 
28.9.1994 
23.1.1997 
28.9.1994 
18.10.1003 
18.05.1004 
4.12.1996 
19.10.1993 
317.1996 
23.11887 
6.5.1994 
31.7.1996 
28.9.1994 
23.1.1997 
28.9.1994 
23.1.1007 
9.12.1004 
27.9.1996 
23.1.1997 
19.7.1094 
10.7.1004 
02.04.1007 
8.111994 
02.04.1997 
02.04.1997 
28.9.1904 
7.10.1904 
16.4.1007 
3<f 
ISSN 0254-1459 
KGM(97) 620 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 14 15 17 
Katalognummer : CB-CO-97-640-DA-C 
ISBN 92-78-28023-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
2r