24.6.86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 157/3 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets henstilling om samordnet indførelse af et tjenesteintegreret digitalnet (ISDN) 
i Det europæiske Fællesskab — et europæisk marked for telematik 
KOM(86) 205 endelig udg. 
(Forelagt Rådet af Kommissionen den 28. maj 1986) 
(86/C 157/03) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER — 
som henviser til traktaten om oprettelse af Det euro­
pæiske økonomiske Fællesskab, 
som henviser til forslag fra Kommissionen, 
som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
som henviser til udtalelse fra Det økonomiske og sociale 
Udvalg, og 
som tager følgende i betragtning: 
I Rådets henstilling 84/549/EØF (*) opfordres der til at 
indføre tjenester på grundlag af en fælles harmoniseret 
metode inden for telekommunikation; 
de ressourcer, som telekommunikationsnettene stiller til 
rådighed, bør udnyttes fuldt ud til økonomisk udvikling 
af Fællesskabet; 
de tekniske ressourcer, som et tjenesteintegreret digital­
net (Integrated Services Digital Network — ISDN) stil­
ler til rådighed, åbner mulighed for en lang række har­
moniserede kompatible tjenester for alle Fællesskabets 
brugere og for nye kommunikationsmidler for lyd, skrift 
og billede; 
den nuværende investering i digitale centraler og digitalt 
transmissionsudstyr i medlemsstaterne gør det muligt at 
overveje at udvikle et tjenesteintegreret digitalnet; 
gennem en samordnet politik for indførelse af ISDN kan 
der etableres et europæisk marked for telefon- og edb-
terminaler, der i kraft af sin størrelse kan skabe de nød­vendige udviklingsbetingelser, således at de europæiske 
telekommunikationsindustrier kan bevare og udvide de­
res andel af verdensmarkederne; 
Rådets direktiv 83/189/EØF (2) om en informationspro­
cedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter 
bør gennemføres; 
Kommissionen har fremsat forslag til direktiv om stan­
dardisering inden for informations- og telekommunika­
tionsteknologierne og om første etape af iværksættelsen 
af gensidig anerkendelse af typegodkendelser for teleter­
minaludstyr og kan senere fremsætte andre direktivfor­
slag; 
der bør gøres fuld brug af EF-finansieringsinstrumenter-
nes potentiel til at fremme udviklingen af infrastrukturer 
i medlemsstaterne; 
iværksættelse af en sådan politik vil medføre, at der på 
fællesskabsniveau skabes et tættere samarbejde mellem 
telekommunikationsindustrien og administrationerne og 
anerkendte private telekommunikationsselskaber, i det 
følgende benævnt »teleadministrationerne«; 
gruppen af højtstående embedsmænd inden for telekom­
munikation (SOGT) har afgivet positiv udtalelse, hvori 
det hedder, at de detaljerede henstillinger, der er udar­
bejdet af gruppen vedrørende analyser og prognoser 
(GAP), udgør et strategisk grundlag for udvikling af et 
tjenesteintegreret digitalnet, der vil sætte abonnenter i 
Europa i stand til at kommunikere effektivt og økono­
misk; 
teleadministrationerne, Den europæiske konference af 
Post og Teleadministrationer (CEPT) og producenterne 
af telekommunikationsudstyr i medlemsstaterne har afgi­
vet positiv udtalelse om nævnte henstillinger — 
C) EFT nr. L 298 af 16. 11. 1984, s. 49. O EFT nr. L 109 af 26. 4. 1983, s. 8. 
Nr. C 157/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 24.6. 86 
HENSTILLER: 
1. at teleadministrationerne iværksætter de i bilaget an­
førte detaljerede anbefalinger vedrørende en samord­
net indførelse af et tjenesteintegreret digitalnet 
(ISDN) i Fællesskabet; 
2. at der ved iværksættelsen af anbefalingerne lægges 
særlig vægt på: 
a) standardisering og implementering af S/T-grænse-
fladen, 
b) den fastlagte tidsplan, 
c) målsætningen for nettets markedsandel i den ud­
strækning, dette er foreneligt med strategierne på 
handelsområdet; 
3. at teleadministrationerne fortsætter det harmonise-
ringsarbejde, der er påbegyndt inden for Den europæ­
iske konference af Post- og Teleadministrationer 
(CEPT), navnlig for så vidt angår de målsætninger og 
de tidsplaner, der er opstillet i bilaget med hensyn til 
ISDN-specifikationer, der endnu ikke er fuldt udar­
bejdet; 4. at teleadministrationerne træffer de fornødne foran­
staltninger til at lette en samordnet indførelse af et 
tjenesteintegreret digitalnet, herunder foranstaltninger 
med henblik på implementering af CEPT-specifikatio-
nerne i udstyr, der berøres af det tjenesteintegrerede 
digitalnet; 
5. at Fællesskabets finansieringsinstrumenter inden for 
interventionsrammerne tager hensyn til denne henstil­
ling, bl.a. for så vidt angår den investering, der er 
nødvendig for implementering af et tjenesteintegreret 
digitalnet; 
6. at medlemsstaternes regeringer tilskynder teleadmini­
strationerne til at efterkomme denne henstilling; 
7. at medlemsstaternes regeringer ved udgangen af hvert 
år, begyndende med 1986, underretter Kommissionen 
om, hvilke foranstaltninger der er truffet, og hvilke 
problemer der kan opstå i forbindelse med gennemfø­
relsen af denne henstilling. Kommissionen og gruppen 
af højtstående embedsmænd inden for telekommuni­
kation, der blev oprettet af Rådet den 4. november 
1983, fører tilsyn med forløbet af arbejdet. 
BILAG 
1. ANBEFALINGER MED HENBLIK PÅ EN HURTIG SAMORDNING AF EUROPÆISK AKTIVI­
TET VEDRØRENDE INDFØRELSEN AF ISDN 
Alle anbefalinger i det følgende hører sammen og bør ikke adskilles. 
1.1. Den generelle filosofi bag anbefalingerne 
Alle medlemsstater er enige om, at det tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN) (abonnenttilslutning 
ved 144 Kbit/s og 2 Mbit/s) bør opfattes som en naturlig videreudvikling af telefonnettet, dvs. at 
det skal bruges af både erhvervslivet og private abonnenter, og at det nuværende telefonnets struk­
tur ikke bør ændres fundamentalt af denne udvikling. De første afgørelser må tage hensyn hertil. 
Ikke desto mindre vil den hastighed, hvormed ISDN slår igennem på markedet, afhænge af talrige 
økonomiske, sociale og kulturelle faktorer og naturligvis af nettets gennemslagskraft, dvs. udbre­
delsen eller den faktiske gennemtrængning af de nye tjenester på et givet tidspunkt. 
Det er klart, at erhvervslivet i alle lande har betydeligt større forventninger og krav til tjenesterne 
end de private abonnenter. 
Indtrængningen i erhvervssektoren vil ske gennem levering af multitjeneste PABC'er og af ISDN-
abonnenttilslutninger. Et vigtigt forslag går ud på, at de terminaler, som tilkobles ISDN's basistil­
slutning og bag PABC'erne, også bør være kompatible, hvilket nødvendiggør en fælles standard for 
både offentlige og private net. 
24.6. 86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 157/5 
Der kan kun skabes en væsentlig efterspørgsel hos private ved gennem en længere periode at føre 
en kraftig udbudspolitik byggende på forventet efterspørgsel, således at de nye tjenesters indtræng­
ning på markedet når op over den kritiske masse og dermed får bolden til at rulle. 
Denne politik bør støttes af markedsførings- og takseringsindgreb til stimulering af efterspørgslen. 
1.2. Definering af grænsefladen mellem det offentlige og det private net 
Der anbefales en standardiseret fysisk grænseflade mellem ISDN-terminaler og det offentlige net. 
Denne bør være på CCITT S- eller T-referencepunktet og bør være i overensstemmelse med 
CCITT- og CEPT-henstillingerne. 
Ved basistilslutninger (dvs. 144 Kbit/s) må de fysiske grænseflader ved S- og T-referenceproduk­
terne være identiske. Denne terminalgrænseflade bør ligeledes tilbydes af PABC-fabrikanterne, så­
ledes at der kan opnås en fælles udformning af terminaler. 
Det ovennævnte indebærer, at det for en basistilslutning gælder, at operatøren af det offentlige net 
må tilbyde mindst NTl-funktionen. 
Det haster med at opnå enighed mellem teleadministrationerne inden for CEPT om en standardise­
ret fysisk grænseflade ved T-referencepunktet for primærtaksttilslutning (dvs. 2 048 Kbit/s). 
Det er klart, at PABC-multitjenester i en overgangsfase på adskillige år vil anvende forskellige 
standarder, men disse PABC'er bør så snart som muligt udover disse standarder kunne tilbyde 
S-grænsefladen. Fabrikanternes repræsentanter var enige i dette punkt. 
2. TJENESTER, DER SKAL VÆRE DEFINERET OG SPECIFICERET I DETALJER INDEN 
UDGANGEN AF 1986, OG SOM SKAL VÆRE TIL RÅDIGHED I ALLE MEDLEMSLANDENE 
FRA OG MED 1988 
Følgende områder skal være specificeret i detaljer senest ved udgangen af 1986: 
a) Opkoblingstjeneste 
Kredsløbskoblet, transparent, 64 Kbit/sek. 
b) Teletjenester 
— 3,1 kHz telefoni ved 64 Kbit/sek, 
— faksimile ved 64 Kbit/sek (gruppe IV), 
— teletex ved 64 Kbit/sek., 
— samtidig teletex/faksimile ved 64 Kbit/sek. 
c) Supplerende tjenester 
For at forbedre tjenesterne bør der implementeres et fælles sæt af supplerende tjenester i medlemslan­
dene. Formålet med disse ekstratjenester er at supplere de nuværende tjenester i telefonnettet og de 
tjenester, definitionen af ISDN-protokollerne åbner mulighed for. (Procedurer for underadressering, 
terminalportabilitet, abonnent-til-abonnent signalering i opkaldsstyremeddelelser må specificeres, selv 
om implementeringen først forventes på et senere tidspunkt). 
Teleadministrationerne opfordres til inden for CEPT at opstille følgende sæt: 
— banke på (samtale venter), 
— identifikation af indkommende opkald, 
— lukket brugergruppe (denne tjeneste kan implementeres på et senere tidspunkt i enkelte lande), 
— direkte gennemvalg (direkte selvvalg af lokalnummer). 
Nr. C 157/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 24.6. 86 
d) Adaptorer (for tilslutning af eksisterende terminaler til ISDN yia S-grænsefladen) 
— X. 21-adaptor, 
— X. 25-adaptor på B-kanalen (for tilgang til pakkekoblede tjenester), 
— analog/digital adaptor specificeret på basis af nationale behov. 
Bemærkning 1: Defineringen af persondatamaters brug af opkoblingstjenesten ved 64 Kbit/s skal gøres 
til genstand for særlig opmærksomhed. 
Bemærkning 2: Kompatibiliteten mellem kredsløbskoblede og pakkekoblede tjenester, hvor kompatibili­
teten kan tilvejebringes enten i terminalen eller i nettet, skal gøres til genstand for særlig 
opmærksomhed. 
3. TJENESTER, DER SKAL VÆRE SPECIFICERET INDEN UDGANGEN AF 1987, OG SOM KAN 
IMPLEMENTERES I TIDSRUMMET 1988 til 1993 
(Den nøjagtige dato for introduktionen af disse tjenester vil blive fastlagt så hurtigt som muligt). 
a) Opkoblingstjeneste 
Pakke-koblet tjeneste under anvendelse af D-kanalen. Teleadministrationerne opfordres til inden for 
CEPT at studere anvendeligheden af pakkekoblingstjenester i forbindelse med teletjenester, herunder 
videotex, teletex, meddelelsestjenester og teleaktion. 
b) Teletjenester ved 64 Kbit/sek. 
For at stimulere efterspørgselen foreslås det, at følgende liste af teletjenester får prioritet: 
— telefoni (7kHz) ved 64 Kbit/sek., 
— audiokonference ved 64 Kbit/sek., 
— alfageometrisk videotex ved 64 Kbit/sek., 
— billedoverførsel og datamatkommunikation ved 64 Kbit/sek. Teleadministrationerne opfordres til 
inden for CEPT for disse to teletjenesters vedkommende at indkredse mulige tjenester og at 
udarbejde detaljerede specifikationer for de tidligste tjenester. 
c) Adaptorer 
— X 21 bis, 
— for asynkrone terminaler (V 24). 
d) Supplerende tjenester 
Teleadministrationerne opfordres til inden for CEPT inden udgangen af 1987 at behandle følgende 
liste over supplerende tjenester, der er baseret på CEPT's egen liste: 
debiteringsadvisering, 
automatisk tilbagekald, 
telefonmøde, 
viderestilling, 
friopkald, 
identificering af chikaneopkald, 
trepartssamtaler, 
identificering af kaldt abonnent. 
Bemærkning: Indførelse af disse supplerende tjenester forudsætter ISUP. Dersom denne ikke findes, kan 
indførelsen af disse tjenester via TUP + blive begrænset. 
24.6.86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 157/7 
4. TJENESTER, DER SKAL VÆRE SPECIFICERET INDEN UDGANGEN AF 1990 
a) Teletjenester baseret på pakke-kobling 
(under forudsætning af at teleadministrationerne enes om nødvendigheden af at specificere sådanne 
tjenester, jf. afsnit 3 a): 
— teletex, 
— videotex, 
— meddelelsestjenester (jf. CCITT rekommandationerne i serie X 400), 
— teleaktion, dvs. et sæt af tjenester, som giver brugerne en pålidelig overførsel af små mængder 
pakkedimensioneret information; denne tjeneste kan tilpasses til adskillige teletjenester: telealar­
mering, teleovervågning, televarsling, telebetjening, telemetri, teleindkøb m.fl. 
b) Teletjeneste baseret på 64 Kbit/sek. 
— audiografi ved 64 Kbit/sek., 
— alfafotografisk videotex ved 64 Kbit/sek., 
— telefoni med billedoverførsel ved 64 Kbit/sek., hvis dette er muligt. 
c) Supplerende tjenester 
Der skal fortsat arbejdes med dette. 
5. NUMMERERING, ADRESSERING OG SIGNALERING 
Det henstilles til teleadministrationerne at udarbejde fuldstændige CEFT-rekommandationer for ISUP 
(ISDN User Part), SCCP (Signalling Connection Control Part) og TCAP (Transaction Capabilities), 
således at der snarest muligt kan tilvejebringes en fælles standard i Europa. 
Som en midlertidig løsning henstilles det til teleadministrationerne fra og med 1988, og når CCITT nr. 
7 indføres, at de internationale digitalcentraler (forbundet med digitale, og eventuelt analoge, kredsløb) 
sammenkobles ved hjælp af TUP+ (enhanced Telephone User Part) med henblik på både PSTN- og 
ISDN-tjenester. 
Teleadministrationerne opfordres til inden for CEPT at udarbejde detaljerede tekniske specifikationer 
inden udgangen af 1986. 
Det er nødvendigt med driftskompatibilitet i forhold til det eksisterende offentlige telefonnet, bl.a. såle­
des at de forskellige teletjenester og terminaler kan identificeres. 
Bemærkning: TUP4- er baseret på CCITT s rødbogs-TUP, udbygget med henblik på opfyldelse af 
ISDN-kravene, herunder ovennævnte supplerende tjenester. 
6. TAKSTOVERVEJELSER 
Spørgsmålet om takstniveauer og strukturer for ISDN er af fundamental betydning for, hvor hurtigt 
systemet vil vinde indpas. 
På længere sigt, eller en uundgåelig periode med høje investeringsomkostninger, skulle investeringsni­
veauet pr. basistilslutning kunne tåle sammenligning med niveauet i det nuværende telefonnet med en 
investeringsstruktur afpasset efter en transmissions- og digitalkoblingstype, som kan være forskellig fra 
den i dag benyttede. 
Adskillige undersøgelser vedrørende ISDN-taksterne mangler endnu at blive færdiggjort. Teleadmini­
strationerne opfordres til inden for CEPT at undersøge følgende forslag: 
— på baggrund af de nuværende tendenser bør taksterne for alle tjenester inklusive telefoni være 
mindre afhængige af afstanden end på nuværende tidspunkt (idet man altid må være opmærksom på 
problemerne i forbindelse med transitomkostninger gennem andre lande); 
Nr. C 157/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 24.6. 86 
— i overgangsfasen fra det analoge net til ISDN, dvs. perioden 1988 til 1993, anmodes teleadministrati­
onerne inden for CEPT om at undersøge sammenhængen mellem på den ene side den takstgrænse, 
der gælder for ISDN-tjenester og for basistilslutning til ISDN, og på den anden side de takster, der 
gælder for telefoni; 
— taksterne bør for teletjenester, som anvender samme opkoblingstjeneste, være uafhængige af teletje­
nesten; alle ydelser fra nettet bør nemlig betales uafhængigt af anvendelsen af opkoblingstjenesten; 
— der bør opnås enighed om størrelsesforholdet mellem den månedlige leje for primærtaksttilslutning 
(2 048 Kbit/sek.) og lejen for basistilslutning (144 Kbit/sek). 
Et størrelsesforhold på 10 : 1 kan overvejes. 
7. SAMMENKOBLING AF MEDLEMSSTATERNES ISDN-FORSØG 
Teleadministrationer, der på nationalt plan foretager forsøg med ISDN før den fulde implementering af 
disse rekommandationer, bør så vidt muligt bestræbe sig på at sammenkoble disse tjenester med henblik 
på så hurtigt som muligt at tilvejebringe erfaring med ISDN i Europa. <-
8. GENNEMTRÆNGNING PÅ MARKEDET 
Prognoser over efterspørgslen på nye områder, som f.eks. ISDN-tjenester, giver ikke noget særligt rele­
vant grundlag for markedsplanlægningen. 
Ikke desto mindre er det realistisk at opstille mål, som vil kunne nås i løbet af de kommende otte år, 
dvs. inden udgangen af 1993, med henblik på en sådan indtrængning af ISDN på markedet for tjenester 
og terminaler, at dette kan nå en moden fase. 
Målsætningen bør være en passende geografisk dækning og en passende gennemtrængningsgrad på 
nationalt plan i de enkelte lande. 
Teleadministrationernes planlægning bør tage sigte på, at antallet af ISDN-tilslutninger i 1993 skal ud­
gøre 5 % af de i 1983 direkte tilsluttede abonnenter. Dette tal afhænger bl.a. af, om industrien er i stand 
til at tilvejebringe omkostningseffektive ISDN-løsninger for infrastrukturen og terminaludstyret. 
Den geografiske dækning skal være tilstrækkelig stor til, at 80 % af brugerne har mulighed for at blive 
tilsluttet ISDN.