I tråd med den flerårs plan, der blev udarbejdet i 2013, fokuserede det årlige arbejdsprogram for 2014 primært på kroniske sygdomme. Følgelig blev der i 2014 samfinansieret flere aktioner med henblik på at bekæmpe kroniske sygdomme. Én af disse aktioner beskrives i denne rapport. Ligeledes medfinansierer programmet initiativer, der bidrager til at gennemføre EU-lovgivningen. Denne rapport giver to eksempler på, hvordan programmet i 2014 var vellykket på dette punkt.

I programmet er der for hvert enkelt mål udstukket indikatorer for at måle fremskridtene. For at opnå målene kan programmet gennemføres ved brug af en række forskellige finansieringsinstrumenter. Det drejer sig om:

1.at fremme sundhed, forebygge sygdomme og skabe gunstige miljøer for en sund livsstil ud fra princippet om, at der skal tages hensyn til sundhed i alle politikker

I det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens arbejdsgrene (bilag 1) præsenteres en række eksempler på vigtige flerårs aktioner, der blev medfinansieret via det andet sundhedsprogram, og for hvilke resultaterne blev tilgængelige i 2014. Derudover gives der eksempler på aktioner, der er finansieret via arbejdsprogrammet for 2014 inden for tilknyttede områder, såsom evaluering og formidling. Bilag 2-10 indeholder oversigtstabeller over alle medfinansierede aktiviteter og kontrakter.

I denne rapport præsenteres gennemførelsen af det tredje sundhedsprogram i 2014. Dette var det første år for gennemførelsen af det tredje sundhedsprogram, som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 282/2014 af 11. marts 2014. Denne forordning finder anvendelse fra den 1. januar 2014 på en programperiode på syv år frem til den 31. december 2020. I henhold til forordningens artikel 13 skal Kommissionen aflægge rapport til sundhedsprogramudvalget om gennemførelsen af alle aktioner, der finansieres via programmet, og holde Europa-Parlamentet og Rådet underrettet. Nærværende rapport opfylder dette krav. Rapporten indeholder detaljerede oplysninger om budgettet for 2014 og om, hvordan pengene blev brugt.

Og endelig vil Pathways munde ud i anbefalinger til politiske tiltag med henblik på indførelse af strategierne i retning mod et mere inkluderende arbejdsmarked, hvor mennesker med kroniske sygdomme eller psykiske lidelser kan deltage under hensigtsmæssige vilkår.

I en database vil der blive indsamlet dokumentation for, hvor godt de nuværende strategier til arbejdsmarkedsintegration og reintegration virker for mennesker med kroniske sygdomme, og denne dokumentation vil blive beskrevet i et afgrænsningsdokument.

Men vi mangler viden om, hvilke strategier der kan anvendes, og om, hvorvidt de virker. Desuden er vi nødt til at få afklaret, hvilke arbejdsmæssige behov mennesker med kroniske sygdomme eller psykiske lidelser har. Derfor vil Pathways identificere brugbare strategier til integration og reintegration i og uden for Europa og afprøve, hvor godt de virker. Projektet vil også vurdere, hvilke konkrete arbejdsmæssige behov mennesker med kroniske sygdomme eller psykiske lidelser har. Og endelig vil projektet udarbejde retningslinjer til støtte for gennemførelsen af virkningsfulde strategier til integration og reintegration på arbejdsmarkedet. Der vil blandt andet blive afholdt høringer med berørte parter.

Mennesker med kroniske sygdomme eller psykiske lidelser oplever ofte arbejdsmæssige problemer, såsom arbejdsløshed, fravær, nedsat produktivitet og stigmatisering. Den tiltagende forekomst af kroniske sygdomme og psykiske lidelser kombineret med budgetstramningerne stiller krav om innovative strategier til at hjælpe disse mennesker til at kunne deltage på arbejdsmarkedet.

Den sundhedsmæssige prioritet for det årlige arbejdsprogram for 2014 var kroniske sygdomme. I alt blev der iværksat tre indkaldelser af forslag til projekter omhandlende forskellige aspekter ved forebyggelse og behandling af kroniske sygdomme, og disse udmundede i fem samfinansierede projekter. Der blev afsluttet en fælles aktion om ernæring og fysisk aktivitet, en fælles aktion om demens samt seks projekter om aktiv og sund aldring. Pathways-projektet, som står beskrevet nedenfor, er et udmærket eksempel herpå. Dette projekt tager fat på det vigtige spørgsmål om kronisk syge patienters arbejdsmarkedsdeltagelse. Dette er helt i tråd med Kommissionens dagsorden for vækst og beskæftigelse.

I løbet af dette første år for det tredje sundhedsprogram var der en række vigtige initiativer – deriblandt otte fælles aktioner – der blev støttet og startet gennem medfinansiering fra programmet. I overensstemmelse med konklusionerne fra den efterfølgende evaluering af det andet sundhedsprogram sikrer Kommissionen, at gennemførelsen af det tredje sundhedsprogram overvåges nøje og at resultaterne formidles til en bredere offentlighed. Kommissionen fortsætter endvidere med at tilskynde til og fremme samarbejde mellem samtlige medlemslande og øvrige lande, der deltager i programmet, og søge at opnå synergi med andre af EU's finansieringsprogrammer.

1.2Anmodning om tjenesteydelser — gennemførelse af direktivet om grænseoverskridende sundhedsydelser (2011/24/EU)

1.2.1Baggrund

Denne undersøgelse omhandlede virkningerne af direktivet om grænseoverskridende sundhedsydelser (2011/24/EU ) Hovedformålet med undersøgelsen var at aflægge rapport om medlemsstaternes gennemførelse af direktivet, sådan som det er krævet ved artikel 20, stk. 1, og at udpege mangler og potentielle forbedringspunkter. I undersøgelsen blev der taget stilling til konkrete forhold og andre vigtige eksterne kilder. De pågældende tjenesteydelser blev udført i henhold til en tjenesteydelseskontrakt med KPMG Advisory N.V., Technopolis Group and Empirica GmbH, under rammeaftalen SANCO/2012/02/011, parti 1. Kontrakten løb fra den 21. juli 2014 til den 21. marts 2015 og kostede 179 026 EUR.

1.2.2Kort beskrivelse

Ud over dokumentationssøgning og gennemlæsning af litteraturen på området har man også foretaget en grundig gennemgang af hjemmesider og benyttet gængse participatoriske forskningsmetoder. Med tidligere forskningsprojekter som model blev der foretaget analyser af hjemmesider tilhørende alle de 32 nationale kontaktpunkter for grænseoverskridende sundhedsydelser (32 lande eller territorier, idet Skotland, Wales, England, Nordirland og Gibraltar blev analyseret hver for sig på Det Forenede Kongeriges vegne).

Man benyttede forskningsmetoden med "pseudo-patienter" for derved at inddrage slutbrugerens perspektiv. Evaluatorerne rettede henvendelse til de nationale kontaktpunkter i 12 af EU's medlemsstater (Belgien, Frankrig, Italien, Litauen, Malta, Nederlandene, Slovenien, Spanien, Sverige, Tyskland, Ungarn og Østrig) både pr. e-mail og pr. telefon med brug af forskellige på forhånd udarbejdede scenarier.

Der blev desuden indsamlet subjektive, holdningsprægede data i fokuslandene og på europæisk plan gennem 59 interviews med interessenter og en internetbaseret spørgeundersøgelse rettet mod nationale kontaktpunkter i fokuslandene. Omkring 50 % af de interessenter, der blev kontaktet, indvilligede i at lade sig interviewe i løbet af fireugersperioden. De repræsenterede en række forskellige sygeforsikringsinstitutioner, sundhedstjenesteydere, patientombudsmænd, nationale og regionale myndigheder, patientgrupper, revisionsorganer, fagforeninger og organisationer for receptudskrivende sundhedspersonale med direkte patientkontakt. Samtlige nationale kontaktpunkter udfyldte mindst en del af den internetbaserede spørgeundersøgelse. En SWOT-analyse med fokus på patientydelser supplerer konklusionerne fra undersøgelsen.

1.3.3 Konkrete resultater

Denne undersøgelse indgår i den igangværende indsats for at oprette en basislinje som udgangspunkt for at måle og bedømme grænseoverskridende sundhedsydelser i Unionen. Hovedkonklusionen blev, at alle interessenterne bekræftede, at kun et ringe antal patienter havde benyttet sig af grænseoverskridende sundhedsydelser i henhold til direktivet.

Denne undersøgelse bibringer et meningsgivende, om end kvalitativt, bidrag til den grundlæggende vurdering og til fremtidige evalueringsindsatser, efter princippet om "evaluering først". Konklusionerne fra undersøgelsen blev offentliggjort på Europa-Kommissionens hjemmeside i maj 2015 og blev under stor bevågenhed præsenteret under de nationale kontaktpunkters møde, som Europa-Kommissionen arrangerede den 2. december 2015. Der er forhåbninger om, at undersøgelsens metode vil blive studeret nærmere af såvel interessenter som i de bredere forskerkredse.

Undersøgelsen er imidlertid ikke nogen formel evaluering. Klagemål, traktatbrudssager og gennemførelsesforanstaltninger indgår ikke i dens genstandsfelt. Set i lyset af at direktivet for nylig er blevet vedtaget, og at data om patientmobilitet ikke er lettilgængelige, ville det være for tidligt med en formel evaluering af direktivet.

Budgetgennemførelse

1.3Budget

Det tredje sundhedsprogram for 2014-2020 har et budget på 449,4 mio. EUR. Dette beløb indbefatter 33,48 mio. EUR afsat til driften af Forvaltningsorganet for Forbrugere, Sundhed, Landbrug og Fødevarer (CHAFEA), som Kommissionen har anmodet om at forvalte sundhedsprogrammet for 2014-2020. CHAFEA har siden 2005 ydet Kommissionen teknisk, videnskabelig og administrativ bistand til gennemførelsen af sundhedsprogrammet. Organet afholder årlige indkaldelser af forslag, koordinerer bedømmelsen af de indsendte forslag, og forhandler, indgår og forvalter de tilknyttede tilskudsaftaler. Det er desuden ansvarligt for mange udbudsprocedurer.

Budgettet var, som det fremgår af arbejdsprogrammet for 2014, på 58 579 000 EUR, fordelt som følger:

driftsudgifter: 52 870 000 EUR, svarende til budgetpost 17 03 01 – Fremme innovation i sundhedssektoren, øge sundhedssystemernes bæredygtighed, forbedre EU-borgernes sundhed og beskytte dem mod grænseoverskridende sundhedstrusler;

administrationsudgifter: 1 500 000 EUR, svarende til budgetpost 17 01 04 02 – Udgifter til støttefunktioner i forbindelse med Sundhed for Vækst-programmet.

Det samlede driftsbudget — hvilket også indbefatter bidrag modtaget fra EFTA/EØS og indbetalte midler fra tidligere regnskabsår — var på 54 856 308,05 EUR, mens det samlede administrationsbudget var på 1 547 747,69 EUR.