Særberetning En vurdering af ordningen 
for afslutning af 
samhørighedsprogram -
merne og programmerne 
for udvikling af 
landdistrikter 2007-2013DA 2016  nr. 36
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
Kontakt:  eca.europa.eu/da/Pages/ContactForm.aspx
Websted:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2017
Print ISBN 978-92-872-6782-5 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/566924 QJ-AB-16-035-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-6780-1 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/433707 QJ-AB-16-035-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-6758-0 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/929085 QJ-AB-16-035-DA-E
© Den Europæiske Union, 2017
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
En vurdering af  ordningen  
for afslutning af 
samhørighed sprogram -
merne og programmerne  
for udvikling af 
landdistrikter  2007-2013
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2016  nr. 36
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner vedrø -
rende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og 
udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til resultatopnåelse eller 
regeloverholdelse, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske og 
offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling II - der ledes af Iliana Ivanova, medlem af Revisionsretten - 
hvis speciale er udgiftsområderne investering i samhørighed, vækst og integration. Revisionen blev udført i samarbejde 
med Revisionsafdeling I, hvis speciale er bæredygtig brug af naturressourcer. Revisionsarbejdet blev ledet af Ladislav 
Balko, det ordførende medlem, med støtte fra kabinetschef Branislav Urbanič, ledende administratorNiels-Erik Brokopp, 
opgaveansvarlig Mariya Zhekova, viceopgaveansvarlig Charlotta Törneling samt revisorerne Milan Smid, Judit Oroszki og 
Maria Ploumaki.
Fra venstre til højre:  C. Törneling, B. Urbanič, J. Oroszki, M. Smid, L. Balko, N.-E. Brokopp, M. Zhekova.

03
 Indhold
Punkt
 Glossar
I - XV Resumé
1 -14 Indledning
1-10 Afslutning af flerårige programmer inden for samhørighedspolitikken og politikken for udvikling 
af landdistrikter
11-14 Ansvarsområder under afslutningsprocessen: medlemsstaterne og Kommissionen
15-18 Revisionens omfang og revisionsmetoden
19-115 Bemærkninger
19-68 Der er sket en forbedring af afslutningsreglerne, men der er brug for yderligere foranstaltninger til 
sikring af en mere effektiv og rettidig afslutning
21-29 Væsentlige ændringer i ordningen for afslutning siden perioden 2000-2006 for så vidt angår samhørighed 
og udvikling af landdistrikter
30-45 Der er taget højde for lovlighed og formel rigtighed i forbindelse med afslutningen af 
samhørighedsprogrammerne for 2007-2013, men disse behandles uafhængigt af afslutningen i forbindelse 
med udviklingen af landdistrikter
46-52 Ved afslutningen tages der ikke behørigt højde for de opnåede output og resultater
53-56 Europa-Parlamentet og Rådet har ikke fået forelagt en konsolideret afslutningsrapport om udgifternes 
lovlighed og formelle rigtighed samt de opnåede output og resultater
57-68 På grund af overlappende støtteberettigelsesperioder finder afslutningen først sted flere år efter 
programperiodens udløb
04 Indhold 
69-115 Kommissionen har ydet en passende og rettidig bistand med henblik på at hjælpe 
medlemsstaterne med forberedelsen til afslutningen af programmerne for 2007-2013, men skal 
fortsat være opmærksom på at sikre medlemsstaternes solide gennemførelse
69-88 Kommissionen har udsendt omfattende og rettidig vejledning om afslutningen af perioden 2007-2013
89-91 Visse krav i retningslinjerne for samhørighedsområdet er mere vidtgående end de lovmæssige 
bestemmelser
92-103 Medlemsstaterne er tilfredse med Kommissionens støtte, men koordinering mellem de nationale og 
regionale myndigheder er afgørende
104-115 Kommissionen skal fortsat være opmærksom på at sikre, at afslutningen af perioden 2007-2013 sker på et 
solidt grundlag
116-141 Konklusioner og anbefalinger
 Bilag  I — Retsgrundlag for afslutningen af 2007-2013-programmerne
 Bilag  II — Forvaltning og kontrol af 2007-2013-programmerne på medlemsstatsniveau
 Bilag  III —  Udvikling af Kommissionens sikkerhedsramme og ordning for afslutning over tre 
perioder
 Bilag  IV —  Oversigt over de vigtigste aspekter, der kræver yderligere præcisering 
i forbindelse med afslutningen af 2007-2013 - rundspørge-/interviewsvar fra 
medlemsstaternes myndigheder
 Kommissionens svar
05
 Glossar
Aktivitet : et projekt, en gruppe af projekter eller andre foranstaltninger, der udvælges ud fra kriterierne, der er 
fastsat i det operationelle program eller programmet for udvikling af landdistrikter og gennemført af én eller flere 
støttemodtagere med henblik på at opnå programmets mål.
De europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde) : ESI-fondene er fem separate fonde, hvis mål er 
at nedbringe regionale skævheder i EU ved at oprette politiske rammer for den syvårige budgetperiode under 
den flerårige finansielle ramme. Der er tale om følgende fonde: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling 
(EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af 
Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF).
Delt forvaltning : en metode til gennemførelse af EU-budgettet, hvor Kommissionen uddelegerer 
gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne, samtidig med at Kommissionen har det endelige ansvar.
Efterprøvende regnskabsafslutning : Kommissionens beslutninger om at udelukke udgifter fra EU-finansiering, 
fordi de ikke er afholdt i overensstemmelse med EU-bestemmelserne. Disse beslutninger dækker generelt udgifter, 
der er afholdt over mere end ét regnskabsår.
Finansiel regnskabsafslutning : Kommissionens årlige beslutning vedrørende fuldstændigheden, nøjagtigheden 
og sandfærdigheden af de årsregnskaber, som er indsendt af de godkendte betalingsorganer. Til denne beslutning 
stiller Kommissionen krav om, at regnskaberne attesteres af uafhængige certificeringsorganer.
Finansielle instrumenter : en generisk betegnelse for aftaler, der sikrer ihændehaveren en fordring over for en 
låntager. EU yder bistand til tre mulige typer finansielle instrumenter: egenkapital-, låne- og garantiinstrumenter. 
Egenkapital- og låneinstrumenterne udgør aftaler mellem en investor og en investeringsmodtagende part eller 
mellem en långiver og en låntager. Garantier er aftaler, hvor en kautionist garanterer en investors eller långivers 
rettigheder.
Finansielle korrektioner : Formålet med finansielle korrektioner er at beskytte EU-budgettet mod fejlbehæftede 
eller uregelmæssige udgifter. Når der er tale om udgifter under delt forvaltning, har medlemsstaten hovedansvaret 
for at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb. Finansielle korrektioner kan pålægges ved at trække uregelmæssige 
udgifter tilbage fra medlemsstatens udgiftsanmeldelser eller ved at inddrive beløb fra støttemodtagerne. 
Kommissionen kan også foretage finansielle korrektioner.
Finansielle nettokorrektioner : finansielle korrektioner foretaget af Kommissionen, som kræver, at 
medlemsstaterne tilbagebetaler midler, der er oppebåret uregelmæssigt, til EU-budgettet, hvilket fører til en 
definitiv nedbringelse af støtten til den pågældende medlemsstat.
Flerårig finansiel ramme (FFR) : FFR fastlægger udgiftsprioriteterne og de maksimale beløb, EU kan bruge på 
specifikke områder fordelt på en fastsat periode på adskillige år. Udgiftslofterne i FFR-forordningen er altid højere 
end lofterne i EU-budgettet. FFR omfatter endvidere indtægtskilder for EU-budgettet og korrektionsmekanismer for 
den pågældende periode. Den aktuelle FFR dækker perioden 2014-2020. De tidligere rammeperioder var 2007-2013 
og 2000-2006 (Agenda 2000).
Inddrivelse : en af to måder at gennemføre en finansiel korrektion på (den anden er tilbagetrækning). Medlemsstaterne 
fastholder udgifterne inden for rammerne af programmet, indtil det uretmæssigt udbetalte beløb er tilbagebetalt af 
støttemodtagerne, og fratrækker dem i den næste udgiftsanmeldelse, så snart inddrivelsen har fundet sted.
06 Glossar 
Operationelt program (OP) : Et OP beskriver en medlemsstats prioriteter og specifikke mål, og hvordan midlerne 
(offentlig og privat medfinansiering på EU- og nationalt plan) bruges i forbindelse med finansielle projekter 
i løbet af en given periode (p.t. syv år). Projekterne inden for rammerne af et OP skal bidrage til et vist antal mål. 
OP-midlerne kan stamme fra EFRU, Samhørighedsfonden og/eller ESF. Det er medlemsstaten, der udarbejder OP , 
som skal godkendes af Kommissionen, inden der kan udbetales midler fra EU-budgettet. Det er udelukkende muligt 
at ændre OP’er i programperioden, hvis begge parter er enige.
Politik for udvikling af landdistrikter : den anden søjle i den fælles landbrugspolitik, medfinansieret af ELFUL. 
Politikken har til formål at styrke landdistrikterne og situationen for de personer, der bor i landdistrikter, ved at 
styrke landbrugs- og skovbrugssektorens konkurrenceevne, forbedre miljøet og livskvaliteten i landdistrikterne og 
fremme diversificering af landdistrikternes økonomi. Politikken omfatter områdespecifikke og ikkeområdespecifikke 
foranstaltninger. Sidstnævnte vedrører typisk investeringsforanstaltninger, herunder modernisering af landbrugsbedrifter 
og etablering af offentlige infrastrukturer i landdistrikter.
Program for udvikling af landdistrikter (landdistriktsprogram) : et programmeringsdokument udarbejdet af en 
medlemsstat og godkendt af Kommissionen, der bruges til planlægning og overvågning af gennemførelsen af EU’s 
politik for udvikling af landdistrikterne på regionalt eller nationalt plan. Landdistriktsprogrammerne fastsætter en 
medlemsstats prioriteter og specifikke mål og beskriver, hvordan midlerne (offentlig medfinansiering på EU-plan og 
nationalt plan) bruges i løbet af en given periode (p.t. syv år). Landdistriktsprogrammerne medfinansieres af ELFUL.
Regnskabsafslutning : en procedure opdelt i to trin, der styres af Kommissionen, til sikring af, at medlemsstaterne 
opfylder deres ansvar vedrørende betalinger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik på korrekt vis. 
Proceduren omfatter en årlig finansiel regnskabsafslutning for alle betalingsorganer og en flerårig efterprøvende 
regnskabsafslutning vedrørende transaktionernes overensstemmelse med EU-bestemmelserne.
Restrisikorate : et skøn over den andel af de kumulerede anmeldte udgifter for hvert program i hele programperioden, 
som ikke er lovlig og formelt rigtig. Restrisikoraten tager højde for alle de finansielle korrektioner, der er blevet 
gennemført siden periodens start, og de samlede anmeldte udgifter ved afslutningen.
Resultatreserve : ressourcer svarende til 6 % af de ressourcer, der er tildelt EFRU, ESF og Samhørighedsfonden eller 
ELFUL, som stilles til rådighed efter gennemgangen af resultaterne i 2019, såfremt specifikke krav er blevet opfyldt 
eller overgået.
Saldo : det beløb, der udbetales eller inddrives ved afslutningen af et operationelt program eller et program for 
udvikling af landdistrikter, som defineret i afslutningsretningslinjerne.
Samhørighedspolitik : Samhørighedspolitikken er udgiftsmæssigt et af EU’s største politikområder. Politikkens 
mål er at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem forskellige regioner, omstrukturere industriområder 
i tilbagegang og diversificere landdistrikter samt tilskynde til grænseoverskridende, tværnationalt og interregionalt 
samarbejde. Politikken finansieres via Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske 
Socialfond (ESF) og Samhørighedsfonden.
07 Glossar 
Stort projekt : et projekt, som omfatter en række økonomiske uopdelelige arbejder, der opfylder en præcis, 
teknisk funktion, og som har klart fastsatte målsætninger, og hvis samlede udgifter, der tages i betragtning ved 
fastsættelsen af fondenes bidrag, overstiger 50  millioner  euro (for programperioden 2007-2013). På det overordnede 
projektniveau er der krav om Kommissionens godkendelse.
Væsentlighedstærskel : Revisorer afgiver udtalelse om, hvorvidt regnskaber, i alle væsentlige henseender, er 
udarbejdet i overensstemmelse med et bestemt regelsæt. Vurderingen af væsentlighed er et spørgsmål om 
faglig vurdering. Kommissionen anvender p.t. en væsentlighedstærskel på 2 % for andelen af fejlbehæftede eller 
uregelmæssige udgifter i de reviderede EU-udgifter.
Årlig aktivitetsrapport : I de årlige aktivitetsrapporter anføres resultaterne af aktiviteterne med henvisning til bl.a. 
de fastsatte mål, de forbundne risici og den interne kontrolform. Siden budgetøvelsen i 2001 for Kommissionens 
vedkommende, og siden 2003 for alle EU-institutioners vedkommende, har »den ved delegation bemyndigede 
anvisningsberettigede« skullet fremlægge en ÅAR for sin institution vedrørende resultaterne af sit arbejde 
kombineret med finansielle og forvaltningsmæssige oplysninger.
08
 Resumé
I
Udgifterne til samhørighedspolitikken og politikken for udvikling af landdistrikter udgør en væsentlig del (omkring 
44 %) af EU’s samlede budget. De to politikker har mål, der supplerer hinanden, og gennemføres gennem instru -
menter med ensartede forvaltnings- og kontrolsystemer.
II
EU-udgifterne planlægges og gennemføres generelt inden for en flerårig »finansiel ramme« (FFR), som omfatter 
programmeringen for en fastlagt periode på flere år. Perioden falder sammen med programperioderne for samhø -
righedsområdet og området udvikling af landdistrikter. De tre seneste programperioder er 2000-2006, 2007-2013 og 
2014-2020.  Vores revisioner i perioden 2007-2013 viste en tendens til uregelmæssige udgifter på væsentlige niveauer 
på samhørighedsområdet og inden for udviklingen af landdistrikter.
III
Ved udløbet af en programperiode skal samhørigheds- og landdistriktsprogrammerne afsluttes og afregnes 
finansielt. Dette omfatter en fastsættelse af EU’s andel i medfinansieringen af de uregelmæssige udgifter og en 
tilbagebetaling heraf til EU-budgettet. Både Kommissionen og medlemsstaterne har specifikke opgaver og ansvars -
områder i forbindelse med afslutningsprocessen. Disse er fastlagt i forordningerne og yderligere præciseret i Kom -
missionens retningslinjer.
IV
Ved denne revision undersøgte vi, om reglerne og procedurerne for afslutningen giver Kommissionen og medlems -
staterne grundlag for at afslutte samhørigheds- og landdistriktsprogrammerne effektivt og rettidigt. Vi sammen -
lignede de tre programperioders ordning for afslutning på de to politikområder og vurderede navnlig, hvordan 
Kommissionen opnår sikkerhed for, at den endelige anmeldelse indeholder lovlige og formelt rigtige udgifter, der 
er brugt i overensstemmelse med programmålene. Derudover undersøgte vi, om afslutningen var rettidig, og om 
budgetmyndigheden er underrettet om resultaterne af programafslutningen.
V
Ordningen for afslutning af samhørigheds- og landdistriktsprogrammer har udviklet sig i løbet af de tre program -
perioder. Ordningen var den samme for begge områder i perioden 2000-2006. Udgifterne blev anmeldt kumulativt 
og først godkendt af Kommissionen ved afslutningen. I perioden 2007-2013 skulle medlemsstaterne hvert år give 
Kommissionen sikkerhed for, at udgifterne til de EU-finansierede aktiviteter var lovlige og formelt rigtige, hvilket 
dog blev gennemført forskelligt på de to områder.
VI
På samhørighedsområdet kan afslutningen generelt ses som en endelig godkendelse af udgifternes lovlighed og 
formelle rigtighed. Kommissionen foretager i den henseende en beregning af restrisikoraten for hvert program 
under hensyntagen til de finansielle korrektioner for perioden som helhed. Inden for udvikling af landdistrikter blev 
programudgifterne dog godkendt på årsbasis, og Kommissionen efterprøver fortsat lovligheden og den formelle 
rigtighed efter programmets formelle afslutning. Afslutningen udgør således en rent finansiel transaktion, som ikke 
omfatter en godkendelse af udgifterne som lovlige og formelt rigtige eller en beregning af restrisikoraten for det 
enkelte landdistriktsprogram.
VII For perioden 2014-2020 er sikkerhedsrammen blevet forbedret yderligere og ensrettet de to udgiftsområder 
imellem. Begge politikområder omfatter i dag en årlig godkendelse af regnskaberne. Der findes dog fortsat en 
række forskelle med hensyn til terminologi, timing og frister.
09 Resumé 
VIII
For perioden 2007-2013 konstaterede vi, at der er begrænset fokus på opnåelsen af output og resultater. Medlems -
staterne er forpligtede til at indberette programresultaterne, hvorefter de nøje evalueres af Kommissionen. Betalin -
gen af saldoen ved afslutningen er dog ikke på nogen af områderne direkte forbundet med den reelle opnåelse af 
output og resultater.
IX
Afslutningstidspunktet falder hverken sammen med programperiodens eller støtteberettigelsesperiodens udløb. 
Den formelle afslutning iværksættes generelt efter udløbet af støtteberettigelsesperioden, hvor den næste pro -
gramperiode allerede er gået i gang. Alt efter omstændighederne kan afslutningen tage flere år. Det væsentlige 
overlap mellem opgaverne inden for de forskellige perioder og de forvaltningsmæssige vanskeligheder i forbin -
delse med opfølgningen på aktiviteter - hvoraf nogle fandt sted over et årti tidligere - udgør en risiko for pro -
gramafslutningens effektivitet. Muligheden for at bruge programbudgettet op til to (n+2) og for perioden 2014-
2020 endda op til tre (n+3) år efter programperiodens udløb vanskeliggør påbegyndelsen af den efterfølgende 
periodes programmer.
X
En anden bekymring går på Kommissionens rapportering om udfaldet af programafslutningen på begge områder. 
Kommissionen underretter navnlig ikke budgetmyndigheden om det endelige resultat af afslutningsprocessen 
(udgifternes lovlighed og de opnåede output og resultater). EU’s budgetsystem er baseret på den flerårige pro -
grammering, hvorfor vi mener, at Kommissionen bør forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en konsolideret 
afslutningsrapport med centrale oplysninger om de mest relevante resultat- og overensstemmelsesrelaterede 
aspekter ved programmets gennemførelse.
XI
For at sikre, at ordningen for afslutning i relation til samhørighedspolitikken og politikken for udvikling af landdi -
strikter forbedrer ansvarligheden og gennemsigtigheden i forbindelse med brugen af EU-midler, anbefaler vi, at 
Kommissionen:
- foreslår, at de lovmæssige bestemmelser for afslutning inden for samhørighed og udvikling af landdistrikter 
ensrettes yderligere, så der bliver skabt en harmoniseret årlig sikkerhedsproces på begge områder
- indfører, at den endeligt skal godkende udgifternes lovlighed og formelle rigtighed samt de opnåede output og 
resultater, når programmerne er afsluttet. Dette ville omfatte fastsættelse af procedurer for beregning af restri -
sikoraten på programniveau og sikring af, at raten ikke overstiger væsentlighedstærsklen ved afslutningen, samt 
vurdering af, om målene er blevet nået, og, om nødvendigt, indførelse af finansielle korrektioner, hvis resulta -
terne er utilfredsstillende
- anfører, hvordan den agter at underrette budgetmyndigheden om afslutningsprocessens resultater
- udelukker overlapning mellem støtteberettigelsesperioderne ved i videst muligt omfang at sikre sammenfald 
mellem støtteberettigelses- og programperioden og fastlægger et krav om, at programmerne skal afsluttes 
umiddelbart efter støtteberettigelsesperiodens udløb (højst seks måneder for medlemsstaterne til at indsende 
afslutningsdokumenterne og yderligere seks måneder for Kommissionen til at træffe en beslutning).
Disse anbefalinger bør gennemføres under forberedelsen af lovgivningsrammen for perioden efter 2020.
10 Resumé 
XII
Derudover har vi foretaget en vurdering af, om Kommissionen stillede en passende og rettidig vejledning og 
bistand til rådighed for medlemsstaterne, da de forberedte afslutningen af deres 2007-2013-programmer. Samlet set 
konstaterede vi, at Kommissionens afslutningsretningslinjer for perioden 2007-2013 giver medlemsstaterne et pas -
sende udgangspunkt for at forberede afslutningen effektivt - både inden for rammerne af samhørighed og udvik -
ling af landdistrikter. Retningslinjerne var rettidige og omfattende, og Kommissionen leverede yderligere bistand 
til opfyldelse af medlemsstaternes behov. Medlemsstaterne var tilfredse med Kommissionens bistand og mente 
overordnet set, at de var velforberedte til afslutningen.
XIII
Vi udpegede nogle risici, der skal behandles under afslutningen af samhørigheds- og landdistriktsprogrammerne 
for 2007-2013. Navnlig er der ikke bindende frister for en række områder af relevans for afslutningen, som kan 
bidrage til ekstra forsinkelser i afslutningsprocessen. Vi konstaterede endvidere, at nogle krav, nemlig de, der er 
knyttet til ikkefungerende projekter og rapporteringen af en restrisikorate, er med til at reducere de risici, der er 
forbundet med afslutningen. Andre, f.eks. faseinddelingen af andre projekter end store projekter, er nødvendige, 
men som de er udformet i dag, kan de besværliggøre afslutningen. Endelig er vi bekymrede for, at kontrollerne på 
medlemsstats- og/eller Kommissionsniveau ikke er tilstrækkelige til at sikre lovligheden og den formelle rigtighed 
af udgifterne i forbindelse med finansielle instrumenter, aftalemæssige forskud og nogle statsstøtterelevante store 
projekter.
XIV
Kommissionen skal derfor fortsat være opmærksom på at sikre, at afslutningen af perioden 2007-2013 sker på et vel -
funderet grundlag. For at sikre en behørig behandling af alle risici i forbindelse med afslutningen af samhørigheds- 
og landdistriktsprogrammerne i 2007-2013 anbefaler vi, at Kommissionen sikrer, at:
- afgørelserne vedrørende godkendelse af store projekter bliver truffet hurtigt
- medlemsstaterne gennemfører specifikke procedurer for at kontrollere, at udgifterne er støtteberettigede, 
navnlig i forbindelse med finansielle instrumenter og aftalemæssige forskud.
XV
Vi anbefaler ligeledes, at forvaltningsmyndighederne i medlemsstaterne rettidigt udbetaler det fulde EU-støttebe -
løb til projektstøttemodtagerne.
11
 Indledning
Afslutning af flerårige programmer inden for 
samhørighedspolitikken og politikken for udvikling af 
landdistrikter
Programperioder og budgetbevilling
01 
Udgifterne til samhørighedspolitikken og politikken for udvikling af landdistrik -
ter udgør en væsentlig del (omkring 44 %) af EU’s samlede budget. Disse og 
andre af EU’s udgiftspolitikker planlægges og gennemføres inden for en flerårig 
»finansiel ramme« (FFR), som omfatter programmeringen for en fastlagt periode 
på flere år. Perioden falder sammen med programperioderne for samhørigheds -
området og området udvikling af landdistrikter. De tre seneste perioder dækker 
2000-2006, 2007-2013 og 2014-2020.
02 
Samhørighedsområdet og området udvikling af landdistrikter ligner hinanden, 
hvad angår deres leveringsmekanismer, instrumenter og kontrolsystemer. Formå -
let med begge områder er at nedbringe de regionale forskelle (jf. tekstboks 1 ). 
I perioden 2014-2020 finansieres begge områder af de europæiske struktur- og 
investeringsfonde (ESI-fondene)1.1 Artikel 1 i Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EU) nr. 1303/2013 
af 17. december 2013 om 
fælles bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden, Den 
Europæiske Landbrugsfond 
for Udvikling af 
Landdistrikterne og Den 
Europæiske Hav- og 
Fiskerifond og om generelle 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden og Den 
Europæiske Hav- og 
Fiskerifond og om ophævelse 
af Rådets forordning (EF) 
nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 320).
Politiske mål for samhørighedspolitikken og politikken for udvikling af 
landdistrikter
Samhørighedspolitikkens mål er at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem forskellige regioner, 
omstrukturere industriområder i tilbagegang og diversificere landdistrikter samt tilskynde til grænseoverskri -
dende, tværnationalt og interregionalt samarbejde.
Politikken for udvikling af landdistrikter har til formål at styrke landdistrikterne og situationen for de personer, 
der bor i landdistrikter, ved at styrke landbrugs- og skovbrugssektorens konkurrenceevne, forbedre miljøet og 
livskvaliteten i landdistrikterne samt fremme diversificering af landdistrikternes økonomi.Tekstboks 1
12 Indledning 
03 
For programperioden 2014-2020 har samhørigheds- og landdistriktsprogrammer -
ne fået tildelt omkring 460  milliarder  euro fra EU-budgettet. Til sammenligning lå 
beløbet på 430 milliarder euro for 2007-2013 og på 300 milliarder euro for 2000-
2006 (jf. figur 1 ). Dette udgør cirka 40 % af det samlede EU-budget for 2000-2006, 
44 % for 2007-2013 og 43 % for 2014-2020. Figur 1EU-bevillinger i perioderne 2000-2006, 2007-2013 og 2014-2020 (milliarder euro)
NB: Diagrammet tager udgangspunkt i FFR’er korrigeret for 2006 (EU-25), 2013 (EU-27) og 2017 (EU-28).
Kilde:  Revisionsretten baseret på Kommissionens oplysninger.618
OP'er440
OP'er510
OP'er
152
landd.94
landd.118
landd.
Udvikling af 
landdistrikterSamhørighed2014-2020
2007-2013
2000-2006
500 400 300 200 100 0
13 Indledning 
Delt forvaltning inden for rammerne af samhørighedspolitikken 
og politikken for udvikling af landdistrikter
04 
Medlemsstaterne og Kommissionen deler ansvaret for at gennemføre samhø -
righedspolitikken og politikken for udvikling af landdistrikter. Kommissionen 
godkender flerårige programmer på baggrund af medlemsstaternes forslag.
05 
I Kommissionen har Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik (GD REGIO), 
Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsfor -
hold og Inklusion (GD EMPL) samt Generaldirektoratet for Landbrug og Udvik -
ling af Landdistrikter (GD AGRI) ansvaret for at forvalte disse politikområder. 
I medlemsstaterne er det de nationale og/eller regionale programmyndigheder 
for samhørighed og udvikling af landdistrikter, der har til opgave at sikre, at de 
medfinansierede aktiviteter er lovlige og formelt rigtige. Dette foregår under 
Kommissionens tilsyn og endelige ansvar2.
Afslutning som sidste trin i programmets livscyklus
06 
Godkendelsen, gennemførelsen og afslutningen af de flerårige programmer sker 
som en cyklisk proces. Jf. figur 2  for en forklaring af et programs tre livsstadier.
07 
Afslutningen, som udgør det sidste stadie af et programs livscyklus, er i EU’s 
finansforordning og de sektorspecifikke forordninger på begge politikområder 
defineret som den procedure, der finder sted ved betalingen af saldoen, hvorved 
alle foregående udgifter godkendes (også benævnt endelig betaling), til med -
lemsstaten eller inddrivelsen af de beløb, Kommissionen har udbetalt for meget3.2 Artikel 317 i traktaten om Den 
Europæiske Unions 
funktionsmåde (TEUF).
3 Artikel 90 i Europa-Parlamen -
tets og Rådets forordning (EU, 
Euratom) nr. 966/2012 af 
25. oktober 2012 om de 
finansielle regler vedrørende 
Unionens almindelige budget 
og om ophævelse af Rådets 
forordning (EF, Euratom) 
nr. 1605/2002 (finansforord -
ningen) (EUT L 298 af 
26.10.2012, s. 1), artikel 109, 
stk. 3, i gennemførelsesbe -
stemmelserne til EU’s 
finansforordning, artikel 89, 
stk. 5, i Rådets forordning (EF) 
nr. 1083/2006 om generelle 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond og 
Samhørighedsfonden (EUT 
L 210 af 31.7.2006, s. 25) og 
artikel 37 i Europa-Parlamen -
tets og Rådets forordning (EU) 
nr. 1306/2013 af 17. december 
2013 om finansiering, 
forvaltning og overvågning af 
den fælles landbrugspolitik og 
om ophævelse af Rådets 
forordning (EØF) nr. 352/78, 
(EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, 
(EF) nr. 814/2000, (EF) 
nr. 1290/2005 og (EF) 
nr. 485/2008 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 549).
14 Indledning Figur 2Livscyklus for flerårige programmer inden for samhørighed og udvikling af 
landdistrikter
Kilde:  Revisionsretten. Aktuel periode
Efterfølgende periodeEfter periodens udløb skal programmerne afsluttes. 
På begge politikområder er programmets afslutning de/f_ineret som den /f_inansielle afregning gennem betaling af saldoen til medlemsstaten eller Kommissionens inddrivelse af overskydende beløb. Medlemsstaterne har 6 måneder (udvikling af landdistrikter) eller 15 måneder (samhørighed) til at indgive afslutningsdokumenterne til Kommissionen.Medlemsstaterne gennemfører programmerne ved at udvælge de enkelte aktiviteter på baggrund af de aftalte kriterier. I løbet af programmeringsperioden refunderer medlemsstaterne støttemodtagernes omkostninger baseret på udgiftsanmeldelser. Disse anmeldelser samles derefter i periodiske betalingsanmodninger, som myndighederne i medlemsstaten attesterer, og indgives til Kommissionen med henblik på med/f_inansiering. Kommissionen afholder mellemliggende betalinger til medlemsstaterne med udgangspunkt i disse betalingsanmodninger. Medlemsstaterne har to år efter programmeringsperiodens udløb til at 
afslutte gennemførelsen af programmerne. Fristen for betalingerne for 
perioden 2007-2013 var derfor den 31. december 2015.Medlemsstaterne udarbejder programmer for gennemførelse af politikken på nationalt eller regionalt plan, som godkendes af Kommissionen.
For at sikre likviditeten, så støttemodtagerne har adgang til midler til støtten 
fra programmets start, yder Kommissionen medlemsstaterne for/f_inansiering.
Gennemførelse
AfslutningProgrammets 
godkendelse 
AfslutningGennemførelseProgrammets godkendelse
15 Indledning 
08 
»Afslutning« henviser dog også til den proces, der er forbundet med tilendebrin -
gelsen af et program. Dette involverer medlemsstaternes indgivelse af dokumen -
ter til Kommissionen, hvad der fører til betalingen af saldoen. Der er for begge 
politikområders vedkommende i de pågældende forordninger fastsat betingelser 
for ordningen for afslutning. Jf. bilag I .
09 
Afslutningen er et afgørende stadie i et programs livscyklus, fordi:
 ο Kommissionen er forpligtet til udelukkende at godkende de udgifter, der er 
gennemført i overensstemmelse med EU’s og nationale regler. Det betyder 
navnlig, at der kun kan godtgøres fra EU-budgettet i tilfælde af udgifter, der 
er brugt i overensstemmelse med programmålene og på en lovlig og formelt 
rigtig måde
 ο medlemsstaterne skal sikre, at udgifterne opfylder de gældende lovkrav og 
principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning. Alle de uregelmæssige 
udgifter, som Kommissionen registrerer og korrigerer efter afslutningen, kan 
medføre en nettonedbringelse af EU-støtten til programmet. I forbindelse 
med udvikling af landdistrikter har alle sådanne korrektioner en nettoeffekt 
for EU-finansieringen.
10 
På samme tid er der i henhold til EU’s forordninger krav om, at EU-støtten til 
medfinansiering af aktiviteter i medlemsstaterne skal ydes inden for de frister, 
der er fastsat i forordningerne. Presset på medlemsstaterne for at bruge disse 
midler stiger i takt med, at støtteberettigelsesperiodens udløb nærmer sig, idet 
de ellers risikerer at miste den ubrugte andel af deres oprindelige bevilling.
Ansvarsområder under afslutningsprocessen: 
medlemsstaterne og Kommissionen
Medlemsstaternes myndigheder fremlægger 
afslutningsdokumenter
11 
Myndighederne med ansvar for forvaltningen og kontrollen af samhørigheds- og 
landdistriktsprogrammerne for 2007-2013 på medlemsstatsniveau er beskrevet 
i bilag II . Jf. tabel 1  for en præsentation af deres ansvarsområder i forbindelse 
med afslutningsprocessen.
16 Indledning 
Medlemsstatsmyndighedernes ansvar i forbindelse med afslutningen
Samhørighed Udvikling af landdistrikter
i)  Forvaltningsmyndigheden 
fremlægger en endelig gennemfø -
relsesrapport, der omhandler hele 
programperioden1.i)  Forvaltningsmyndigheden  fremlægger den seneste 
årlige statusrapport om gennemførelsen4.
ii)  Certificeringsmyndigheden  ind-
sender en anmodning om betaling 
af saldoen og en udgiftsoversigt2.ii)  Betalingsorganet  fremlægger årsregnskaberne for det 
seneste regnskabsår, hvor programmet for udvikling af 
landdistrikterne har været gennemført5.
iii)  Revisionsmyndigheden  evalu -
erer gyldigheden af anmodningen 
om betaling af saldoen og de 
underliggende transaktioners lov -
lighed og formelle rigtighed som 
anført i  den endelige udgiftsover -
sigt. Denne støttes af en endelig 
kontrolrapport3.
Revisionsmyndigheden skal i sin 
afslutningserklæring anføre en 
restrisikorate pr. OP (eller serie af 
OP’er) for hele programperioden. 
Hvis denne rate overstiger Kom -
missionens væsentlighedstærskel 
på 2 %, udløses der almindeligvis 
en finansiel korrektion. Program -
merne bør ikke afsluttes med 
en godkendt restrisikorate, der 
overstiger væsentlighedstærsklen.iii)  Certificeringsorganet  fremlægger en udtalelse og 
udarbejder en rapport om de seneste årsregnskabers fuld -
stændighed, nøjagtighed og pålidelighed samt det interne 
kontrolsystems funktionsmåde6.
1 Artikel 67 i forordning (EF) nr. 1083/2006.
2 Artikel 61, 78 og 89 i forordning (EF) nr. 1083/2006.
3 Artikel 62, stk. 1, litra e), i forordning (EF) nr. 1083/2006.
4 Artikel 82, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1698/2005 og artikel 37 i forordning (EU) nr. 1306/2013.
5 Artikel 7, stk. 3, og artikel 37 i forordning (EU) nr. 1306/2013.
6  Artikel 9 i forordning (EU) nr. 1306/2013 og artikel 5 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014 af 6. august 2014 om 
gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår betalingsorganer og andre 
organer, økonomisk forvaltning, regnskabsafslutning, regler om kontroller, sikkerhedsstillelse og åbenhed (EUT L 255 af 28.8.2014, s. 59).
Kilde:  Revisionsretten.Tabel 1
17 Indledning 
Kommissionen vurderer og godkender afslutningsdokumenterne
12 
I forbindelse med afslutningen af perioden 2007-2013 har Kommissionen på 
samhørighedsområdet fem måneder til at analysere de dokumenter, der er blevet 
fremlagt af medlemsstaterne, og komme med en udtalelse om den endelige gen -
nemførelsesrapport4 og afslutningserklæringen5. Så snart disse er godkendt, skal 
Kommissionen betale saldoen inden for 45 kalenderdage6. I løbet af programpe -
rioden kan medlemsstaternes eller Kommissionens kontroller føre til finansielle 
korrektioner inden for rammerne af et OP . Alle uløste problemstillinger forbundet 
med kontrolaktiviteterne og revisionsresultaterne bør generelt uddybes og løses 
i løbet af afslutningsprocessen. Kommissionen kan dog udføre yderligere revisions -
arbejde, der kan medføre finansielle korrektioner efter betalingen af saldoen7.
13 
Inden for udviklingen af landdistrikter er afslutningen i høj grad baseret på pro -
cessen for den årlige finansielle afslutning: Kommissionens årlige kontrol af certi -
ficeringsorganets rapport og godkendelse af regnskaberne. Ved afslutningen har 
Kommissionen fem måneder til at kommentere den seneste årlige fremskridts -
rapport8. Når først denne rapport anses for at kunne godkendes, og de seneste 
årsregnskaber er blevet afsluttet, skal Kommissionen betale saldoen inden for 
seks måneder9. Gennem hele programperioden har Kommissionen også udført 
kontroller af udgifternes lovlighed og formelle rigtighed (flerårig efterprøvende 
regnskabsafslutning), som foregår uafhængigt af den finansielle afslutning, med 
henblik på at beskytte EU-budgettet mod uregelmæssige udgifter. Disse kontrol -
ler har jævnligt ført til finansielle nettokorrektioner og kan fortsat udføres eller 
færdiggøres efter afslutningen af landdistriktsprogrammerne.
14 
Fristen for medlemsstatsmyndighedernes fremlæggelse af afslutningsdokumen -
terne var den 30. juni 2016 for landdistriktsprogrammerne, mens fristen blev sat 
til den 30. marts 2017 for samhørighedsprogrammerne. På revisionstidspunktet 
befandt generaldirektoraterne sig, grundet de forskellige frister, på forskellige 
stadier i deres forberedelse. GD AGRI havde færdiggjort den interne manual og 
procedurerne for afslutning, mens GD REGIO og GD EMPL stadig var i gang med 
dette arbejde, som det var planlagt skulle udføres inden udgangen af 2016 før 
fristen for indgivelse af afslutningsdokumenterne.4 Artikel 67, stk. 4, i forordning 
(EF) nr. 1083/2006.
5 Artikel 89, stk. 3, i forordning 
(EF) nr. 1083/2006.
6 Artikel 89, stk. 4, i forordning 
(EF) nr. 1083/2006.
7 I henhold til artikel 90 
i forordning (EF) nr. 1083/2006 
skal forvaltningsmyndigheden 
sikre, at alle støttedokumenter 
vedrørende udgifterne og 
revisionsarbejdet for det 
pågældende program står til 
rådighed for Kommissionen 
og Revisionsretten i tre år efter 
afslutningsdatoen.
8 Artikel 82, stk. 3, i Rådets 
forordning (EF) nr. 1698/2005 
af 20. september 2005 om 
støtte til udvikling af 
landdistrikterne fra Den 
Europæiske Landbrugsfond 
for Udvikling af 
Landdistrikterne (ELFUL) (EUT 
L 277 af 21.10.2005, s. 1).
9 Artikel 37 i forordning (EU) 
nr. 1306/2013.
18
 Revisionens omfang og 
revisionsmetoden
15 
Ved denne revision undersøgte vi, om reglerne og procedurerne for samhørig -
hed og for udvikling af landdistrikter giver Kommissionen og medlemsstaterne 
mulighed for at afslutte programmerne effektivt og rettidigt.
For det første undersøgte vi:
 ο om der i henhold til de lovmæssige bestemmelser for afslutningen af samhø -
righeds- og landdistriktsprogrammer er et krav om en endelig godkendelse 
af programudgifterne som lovlige og formelt rigtige og sikkerhed for, at der 
er blevet opnået output og resultater
 ο om budgetmyndigheden (Europa-Parlamentet og Rådet) er underrettet om 
resultaterne af afslutningen af de flerårige udgiftsprogrammer
 ο om afslutningsprocessen er rettidig.
For det andet vurderede vi, om Kommissionen ydede en passende og rettidig 
støtte til medlemsstaterne for at hjælpe dem med at forberede sig på afslutnin -
gen af deres OP’er og landdistriktsprogrammer for 2007-2013.
16 
Vores revision havde fokus på styrkerne og svaghederne ved ordningen for 
afslutning af samhørigheds- og landdistriktsprogrammerne for perioden 2007-
2013, på de erfaringer, der var udledt af afslutningen af 2000-2006-program -
merne, og på, om forordningerne for 2014-2020 omfatter de svagheder, der var 
identificeret for begge perioder.
19 Revisionens omfang og revisionsmetoden 
17 
Revisionsarbejdet omfattede følgende elementer:
 ο en analyse af bestemmelserne for afslutning af programperioderne 2000-2006, 
2007-2013 og 2014-2020
 ο en analyse af Kommissionens støtte til medlemsstaterne i form af vejledning 
og instruktion i forbindelse med 2007-2013-afslutningen
 ο en elektronisk rundspørge blandt nationale og regionale myndigheder, der 
var involveret i afslutningen af programmerne, med henblik på at indsamle 
deres holdninger til reglerne, Kommissionens vejledning og støtte og deres 
eget beredskab. Rundspørgen blev udført mellem november 2015 og januar 2016. 
Den blev stilet til forvaltningsmyndigheder og revisionsmyndigheder inden for 
samhørighedspolitik og betalingsorganer samt certificeringsorganer inden 
for politikken for udvikling af landdistrikter. 337 af de 480 myndigheder, der 
blev opfordret til at deltage i rundspørgen, svarede (en svarrate på ca. 70 %)
 ο interview med repræsentanter for medlemsstaternes myndigheder, som 
deltog i rundspørgen. Vi gennemførte i alt interview med 25 nationale og 
regionale myndigheder på samhørighedsområdet og med 12 myndigheder 
på området udvikling af landdistrikter.
18 
Revisionen blev udført mellem september 2015 og september 2016.
20
 Bemærkninger
10 Kaldet afviklingsorganer 
i perioden 2000-2006.Der er sket en forbedring af afslutningsreglerne, men 
der er brug for yderligere foranstaltninger til sikring af 
en mere effektiv og rettidig afslutning
19 
Afslutningen udgør det sidste trin i et flerårigt programs livscyklus. Kommissio -
nen bør godkende de endelige udgifter som lovlige og formelt rigtige og som 
brugt i overensstemmelse med programmålene for at sikre ansvarligheden og 
gennemsigtigheden. Afslutningen bør finde sted hurtigst muligt efter program -
periodens udløb, og Kommissionen bør indberette afslutningsresultaterne til 
budgetmyndigheden.
20 
I betragtning af lighederne mellem samhørighedspolitikken og politikken for ud -
vikling af landdistrikter (navnlig inden for de ikkearealrelaterede investeringsfor -
anstaltninger) og af, at begge siden 2014 er indgået i de europæiske struktur- og 
investeringsfonde, bør ordningen for afslutning ensrettes for at øge gennemsig -
tigheden og gøre det lettere at foretage sammenligninger. En ensrettet ordning 
for afslutning ville også gøre det lettere for de interesserede parter at forstå 
afslutningsprocessen. Endelig kan fælles regler betyde øget effektivitet i forbin -
delse med programmernes gennemførelse.
Væsentlige ændringer i ordningen for afslutning siden 
perioden 2000-2006 for så vidt angår samhørighed og 
udvikling af landdistrikter
Perioden 2000-2006: Medlemsstaterne ydede ingen årlig 
sikkerhed inden for nogen af politikområderne
21 
I 2000-2006-perioden var afslutningsprocessen og -retningslinjerne fælles for 
samhørighedsområdet og området udvikling af landdistrikter, og medlemssta -
ternes myndigheder ydede ingen årlig sikkerhed inden for nogen af politikområ -
derne. Ved afslutningen skulle myndighederne10 yde sikkerhed på baggrund af en 
stikprøvekontrol vedrørende udgifternes lovlighed og formelle rigtighed i løbet 
af perioden. Kommissionens analyser og kontroller førte i mange tilfælde til 
anmodninger om præciseringer eller yderligere arbejde på medlemsstatsniveau, 
hvilket ofte forlængede afslutningsprocessen. Eksempelvis tog afslutningen af 
14 % af de operationelle programmer under EFRU over fire år. I  figur 3  gives en 
oversigt over den tid, det tog Kommissionens GD’er at afslutte samhørigheds- og 
landdistriktsprogrammerne for perioden 2000-2006.
21 Bemærkninger 
Perioden 2007-2013: krav om, at medlemsstaterne yder årlig 
sikkerhed på begge politikområder
22 
I programperioden 2007-2013 var der et krav om, at medlemsstaterne skulle yde 
årlig sikkerhed på begge politikområder. Disse årlige erklæringer, som skulle dan -
ne grundlaget for programafslutningen, skulle sikre en nemmere og hurtigere 
proces end i den foregående periode. På samhørighedsområdet havde disse er -
klæringer form af årlige kontrolrapporter, der blev indsendt af revisionsmyndig -
hederne og godkendt af Kommissionen. Inden for udviklingen af landdistrikter 
udviklede Kommissionen proceduren for »regnskabsafslutning«11 til den endelige 
anerkendelse af udgifterne, der bestod i en årlig finansiel regnskabsafslutning og 
flerårig efterprøvende regnskabsafslutning (jf. punkt 13). Bilag II  giver en over -
sigt over de ansvarlige medlemsstatsmyndigheders forvaltnings- og kontrolop -
gaver i programperioden 2007-2013.11 Dengang indført i Rådets 
forordning (EF) nr. 1290/2005 
af 21. juni 2005 om 
finansiering af den fælles 
landbrugspolitik (EUT L 209 af 
11.8.2005, s. 1), nu artikel 51 
i forordning (EU) nr. 1306/2013.Antal programmer Udviklingsprogrammer for 
landdistrikterne samlet (%)  ESF samlet (%) EFRU samlet (%) Udviklingsprogrammer for landdistrikterne afsluttet ESF Afsluttede OP'er EFRU Afsluttede OP'er 
Tid til afslutning(%)
> 4 år 3 til 4 år 2 til 3 år 1 til 2 år 6 måneder 
til 1 år< 6 måneder140
120
100
80
60
40
20
0100
80
60
40
20
0Figur 3Tid brugt på afslutning af OP’er og landdistriktsprogrammer i 2000-2006
Kilde:  Revisionsretten baseret på Kommissionens oplysninger.
22 Bemærkninger 
23 
I perioden 2007-2013 blev udgifterne på området samhørighedspolitik indbe -
rettet kumulativt fra periodens start, og Kommissionen godkendte dem ikke på 
årsbasis. De årlige kontrolrapporter og revisionserklæringer, som blev indsendt af 
revisionsmyndighederne og godkendt af Kommissionen, var dog en vigtig del af 
Kommissionens årlige sikkerhedsprocedure. Kommissionen havde også mulighed 
for at afbryde eller suspendere betalingerne, hvis der herskede tvivl om udgifter -
nes lovlighed og formelle rigtighed. Ordningen med årlige kontrolrapporter og 
erklæringer kombineret med Kommissionens godkendelse af de årlige gennem -
førelsesrapporter danner grundlag for afslutningsprocessen.
24 
På området udvikling af landdistrikter foretog Kommissionen derimod en årlig 
godkendelse af udgiftserklæringerne i perioden 2007-2013. Kommissionen var 
forpligtet til at kontrollere certificeringsorganets rapport og revisionserklæring 
og godkende regnskaberne på årsbasis (årlig finansiel regnskabsafslutning). 
Denne procedure dækkede ikke alene regnskaberne, men også funktionsmåden 
for betalingsorganets interne kontrolsystem og revisionserklæringen udstedt af 
agenturets direktør; den omfattede dog ikke udgifternes lovlighed og formelle 
rigtighed. Uafhængigt af dette var Kommissionen forpligtet til at undersøge og 
godkende den årlige fremskridtsrapport om gennemførelsen. Programafslutnin -
gen inden for udvikling af landdistrikter tager udgangspunkt i årsregnskaberne 
indsendt af medlemsstaterne for det enkelte regnskabsår i programperioden 
(2007-2015) og den tilhørende godkendelse givet af Kommissionen (beslutninger 
om finansiel regnskabsafslutning). Den årlige finansielle regnskabsafslutning om -
fatter dog ikke lovlighed og formel rigtighed, som i stedet er dækket af procedu -
ren for den flerårige efterprøvende regnskabsafslutning, som også kan fortsætte 
efter afslutningen. På området udvikling af landdistrikter kan afslutningen såle -
des ses mere som en proces, der består af de nødvendige trin i hele gennemførel -
sesperioden, og som fortsætter efter den formelle afslutning af et landdistrikts -
program end som en engangsforanstaltning på et bestemt tidspunkt.
25 
Den udvikling af forvaltnings- og kontrolsystemet i løbet af tre programperio -
der (2000-2006, 2007-2013 og 2014-2020) inden for samhørighed og udvikling 
af landdistrikter, der er relevant for afslutning, vises i  bilag III . Her illustreres det 
desuden, hvordan myndighederne i medlemsstaterne og Kommissionen leverer 
overvågningsinformation og sikkerhed i de tre perioder.
23 Bemærkninger 
Perioden 2014-2020: Ordningerne for afslutning af samhørigheds- 
og landdistriktsprogrammer nærmer sig igen hinanden, men er 
endnu ikke fuldt ensrettet
26 
I programperioden 2014-2020 gøres der brug af en årlig godkendelse af regnska -
berne både inden for samhørighed og udvikling af landdistrikter12, som munder 
ud i en »årlig afslutning« inden for begge politikområder. På samhørighedsområ -
det tages der højde for spørgsmål vedrørende udgifternes lovlighed og formel -
le rigtighed i forbindelse med den årlige godkendelse, hvis de er opdaget og 
korrigeret af de nationale myndigheder inden fremlæggelsen af regnskaberne 
for Kommissionen, men de kan også behandles på et senere tidspunkt gennem 
de flerårige efterprøvende regnskabsrevisioner, som så medfører, at Kommissionen 
pålægger finansielle korrektioner, hvis bestemte betingelser er opfyldt13. Dette sva -
rer samlet set til den proces, der har fundet anvendelse på udviklingen af landdi -
strikter siden perioden 2007-2013. Inden for udviklingen af landdistrikter er den 
årlige sikkerhed blevet udvidet til også at omfatte lovlighed og formel rigtighed, 
idet certificeringsorganerne fra 2015 er forpligtet til at inddrage disse aspekter 
i deres årsrapporter. Som i forbindelse med samhørighedspolitikken udføres der 
også separat flerårige juridisk-kritiske revisioner, der kan medføre, at der pålæg -
ges finansielle nettokorrektioner.
27 
Inden for begge politikområder bliver afslutningen af perioden 2014-2020 næsten 
identisk med den årlige godkendelse af regnskaberne, dog med den forskel, at der 
på samhørighedsområdet er krav om en endelig gennemførelsesrapport ud over 
de årlige dokumenter14, der er indsendt for det sidste år. På området udvikling af 
landdistrikter er der intet krav om yderligere dokumenter i forbindelse med af -
slutningen. Indberetningsformatet er det samme som formatet for årsregnskabet.
28 
For perioden 2014-2020 er reglerne om sikkerhed og afslutning blevet forbedret 
og ensrettet yderligere de to udgiftsområder imellem. Uanset bestræbelserne på 
at strømline procedurerne gennem forordningen om fælles bestemmelser15 er 
der fortsat nogle få forskelle i ordningen for afslutning på de to politikområder. 
De vigtigste forskelle vises i  tabel 2 .12 Artikel 84 i forordning (EU) 
nr. 1303/2013.
13 Artikel 139, stk. 5, og 
artikel 145, stk. 7, i forordning 
(EU) nr. 1303/2013.
14 Artikel 141 i forordning (EU) 
nr. 1303/2013.
15 Forordning (EU) nr. 1303/2013.
24 Bemærkninger 
Forskelle i ordningen for afslutning i perioden 2014-2020 for samhørighedsområdet 
og udviklingen af landdistrikter
Emne Samhørighed Udvikling af landdistrikter Forskelle
Terminologi og 
medlemsstaternes 
myndigheders 
rollerJf. bilag II  for en beskrivelse af for -
valtnings-, certificerings- og revisions -
myndighedernes arbejdsopgaver og 
ansvarsområder.
I perioden 2014-2020 indføres det nye 
begreb »regnskabsgodkendelse«1.Jf. bilag II  for en beskrivelse af forvalt -
ningsmyndighedernes, betalingsor -
ganernes og certificeringsorganernes 
arbejdsopgaver og ansvarsområder.
Begrebet »regnskabsgodkendelse« fra 
forordningen om fælles bestemmelser 
finder anvendelse, men i de specifikke 
regler for udvikling af landdistrikter 
anvendes begreberne »regnskabsafslut -
ning«2 og »efterprøvende regnskabsaf -
slutning«3 stadig.Selv om medlemsstaternes myndig -
heder varetager meget ens opgaver, 
har de forskellige navne og indtager 
forskellige roller inden for de forskellige 
politikområder.
Begrebet »regnskabsgodkendelse« bruges 
på samhørighedsområdet, mens der også 
bruges »regnskabsafslutning« og »efter -
prøvende regnskabsafslutning« i forbin -
delse med udvikling af landdistrikter.
Lovlighed og 
formel rigtighedPå samhørighedsområdet suppleres den 
oprindelige forfinansiering af program -
merne med årlig forfinansiering. 10 % af de 
mellemliggende betalinger holdes systema -
tisk tilbage for at beskytte EU-budgettet 
mod følgerne af uregelmæssige udgifter. 
Dette beløb frigives, så snart årsregnska -
berne er godkendt.
I lovgivningen4 er det specifikt anført, 
at der ikke tages højde for spørgsmål 
i forbindelse med lovlighed og formel 
rigtighed i  forbindelse med den årlige 
godkendelse af regnskaberne.På området udvikling af landdistrikter 
betales der kun oprindelig forfinansie -
ring til medlemsstaterne, der ydes ikke 
årlig forfinansiering, og der tilbagehol -
des ikke beløb fra de mellemliggende 
betalinger. De kumulerede betalinger 
vedrørende et program er imidlertid 
omfattet af et loft på 95 %, og de reste -
rende 5 % frigøres først ved betalingen 
af saldoen.
I henhold til de specifikke regler vedrø -
rende udvikling af landdistrikter udvides 
den årlige indberetning til også at om -
fatte certificeringsorganernes vurdering 
af lovlighed og formel rigtighed5.På området udvikling af landdistrikter 
betales der kun oprindelig forfinansiering 
til medlemsstaterne, men dette suppleres 
med årlig forfinansiering på samhø -
righedsområdet. Inden for udvikling af 
landdistrikter tilbageholdes der ikke dele 
af de mellemliggende betalinger, mens 
tilbageholdelsesraten er 10 % for sam -
hørighed. I  forbindelse med udvikling af 
landdistrikter er betalingerne vedrørende 
et program på den anden side omfattet af 
et loft på 95 %, hvad der ikke er tilfældet 
i forbindelse med samhørighed.
På begge områder er det uklart, i hvilket 
omfang Kommissionen i praksis tager 
højde for lovlighed og formel rigtighed 
i forbindelse med den årlige godkendelse.Tabel 2
1 Artikel 84 i forordning (EU) nr. 1303/2013.
2 Artikel 51 i forordning (EU) nr. 1306/2013.
3 Artikel 52 i forordning (EU) nr. 1306/2013.
4 Artikel 139, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1303/2013.
5 Artikel 9 i forordning (EU) nr. 1306/2013.
25 Bemærkninger 
29 
I alt væsentligt betyder disse forskelle, at afslutningen af samhørighedsprogram -
mer starter senere end afslutningen af landdistriktsprogrammer, og at medlems -
staterne udelukkende skal indgive en endelig gennemførelsesrapport til Kom -
missionen for programmerne på samhørighedsområdet16. Derudover vil det være 
gavnligt, hvis afslutningsprocessen ensrettes yderligere de to politikområder 
imellem.16 Artikel 141 i forordning (EF) 
nr. 1303/2013.Tabel 2
Emne Samhørighed Udvikling af landdistrikter Forskelle
Regnskabsår 
og sidste 
årsregnskaberDer er indført et nyt regnskabsår, 
1. juli-30. juni6.
De sidste årsregnskaber skal dække 
udgifterne frem til den sidste støttebe -
rettigelsesdato (31.  december 2023)8. De 
dækker formelt regnskabsåret fra den 
1. juli 2023 til den 30. juni 2024.Regnskabsåret er fortsat 16. oktober til 
15. oktober7 for perioden 2007-2013.
Den sidste støtteberettigelsesdato 
er den samme (31. december 2023), 
men de sidste årsregnskaber dækker 
perioden 15. oktober 2022 til 31. decem -
ber 2023.Regnskabsårene dækker forskellige 
perioder.
Den periode, der er dækket af de sidste 
årsregnskaber, er også anderledes.
Frister Fristen for indgivelse af de endelige 
afslutningsdokumenter er den 15.  februar 
2025, dvs. 13,5 måneder efter den sidste 
støtteberettigelsesdato, som er den 
31. december 2023.Fristen for indgivelse af de endelige 
afslutningsdokumenter er den 30.  juni 
2024, dvs. seks måneder efter den sidste 
støtteberettigelsesdato, som er den 
31. december 2023.Der findes forskellige indgivelsesfrister for 
de endelige afslutningsdokumenter.
Afslutningsdoku -
menterDer skal fremlægges en endelig 
gennemførelsesrapport9.Der kræves ikke andre dokumenter 
i forbindelse med afslutningen.I modsætning til området udvikling af 
landdistrikter skal der indgives en endelig 
gennemførelsesrapport i  forbindelse med 
samhørighed.
6 Artikel 2, stk. 29, i forordning (EU) nr. 1303/2013.
7 Artikel 39 i forordning (EU) nr. 1306/2013.
8 Artikel 65, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013.
9 Artikel 141 i forordning (EU) nr. 1303/2013.
Kilde:  Revisionsretten.
26 Bemærkninger 
Der er taget højde for lovlighed og formel 
rigtighed i forbindelse med afslutningen af 
samhørighedsprogrammerne for 2007-2013, men disse 
behandles uafhængigt af afslutningen i forbindelse med 
udviklingen af landdistrikter
Forståelsen og de forventede følger af afslutningen af perioden 
2007-2013 adskiller sig til en vis grad
Medlemsstaterne fortolker formålet med afslutningen bredere, end det er 
defineret i lovrammen
30 
Programafslutningens formål bør fastsættes klart i forordningerne og meddeles, 
således at Kommissionen og medlemsstaterne får en fælles forståelse.
31 
De fleste af respondenterne til vores rundspørge blandt medlemsstaternes 
myndigheder svarede, at formålet med afslutningen var klart. Deres opfattelse af 
afslutningens formål var dog på begge politikområder bredere end definitionen 
i forordningerne (dvs. betaling af saldoen17). En betydelig del af respondenterne 
anførte endvidere andre formål med afslutningen, herunder »endelig kontrol af, 
at de tilbagebetalte udgifter er lovlige og formelt rigtige«, »juridisk sikkerhed for 
medlemsstaten for, at de indberettede udgifter i perioden er godkendt af Kom -
missionen« og »evaluering af, om målene er blevet nået«.
32 
Kommissionen delte denne bredere anskuelse på samhørighedsområdet. Ifølge 
GD REGIO og GD EMPL sker betalingen af saldoen efter en gennemgang af pro -
gramresultaterne i henhold til den endelige gennemførelsesrapport og afhænger 
af revisionsmyndighedens attestering af, at de udgifter, der er indberettet til 
Kommissionen, er lovlige og formelt rigtige.17 Artikel 89, stk. 5, i forordning 
(EF) nr. 1083/2006 om 
samhørighed og artikel 37 
i forordning (EU) nr. 1306/2013 
om udvikling af landdistrikter.
27 Bemærkninger 
33 
Opfattelsen af, at afslutningen af et samhørighedsprogram giver juridisk sik -
kerhed for, at udgifterne er godkendt af Kommissionen, underbygges dog ikke 
af forordningerne, idet det er muligt at foretage finansielle korrektioner efter 
afslutningen. I praksis er der meget sjældent behov for at pålægge efterfølgende 
finansielle korrektioner. Inden for udviklingen af landdistrikter er der en forholds -
vis stor forventningskløft, da der ofte udføres efterprøvende revisioner efter 
afslutningen (der kan føre til finansielle korrektioner), og der ikke opnås en »reel« 
afslutning, før alle revisioner er blevet afsluttet og godkendt via Kommissionens 
afgørelser om finansielle korrektioner.
Inden for samhørighed beregnes der en kumuleret restrisikorate 
under programmets gennemførelse og ved afslutningen for at 
vurdere udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, men ikke 
inden for udvikling af landdistrikter
34 
På begge områder har Kommissionen oprettet en ramme, ved hjælp af hvilken 
medlemsstaterne kan give sikkerhed for de indberettede udgifters lovlighed 
og formelle rigtighed i hele programperioden. Ved periodens udløb bør udgif -
terne være lovlige og formelt rigtige for hele programmet, når der tages højde 
for eventuelle finansielle korrektioner. Ved at beregne restrisikoraten for hele 
perioden vil man kunne anføre den fejl, der fortsat er til stede, når alle finansielle 
korrektioner tages i betragtning, og vurdere, om niveauet for uregelmæssige 
udgifter ligger under Kommissionens væsentlighedstærskel, som p.t. ligger på 
2 % inden for begge politikområder. Beregning og analyse af restrisikoraten på 
programniveau vil også gøre det muligt at fastslå årsagerne til de resterende fejl 
og indføre yderligere korrigerende foranstaltninger med henblik på at nedbringe 
de uregelmæssige udgifter til et acceptabelt niveau.
35 
På samhørighedsområdet konstaterede vi, at der ved afslutningen bliver bereg -
net en restrisikorate for hvert program og hele programperioden, idet der tages 
højde for de finansielle korrektioner. GD REGIO og GD EMPL kan pålægge yderli -
gere finansielle korrektioner ved afslutningen, hvis den efterprøvede restrisikora -
te for et OP er væsentlig.
28 Bemærkninger 
36 
Inden for udvikling af landdistrikter beregner hverken certificeringsorganerne 
eller Kommissionen restrisikoraten på programniveau efter indvirkningen af alle 
finansielle korrektioner. Da der ikke bliver udført en sådan beregning årligt eller 
for hele programperioden, er der ved afslutningen ikke sikkerhed for, at risikoen 
ligger under væsentlighedstærsklen - selv efter korrektionerne. Ifølge GD AGRI’s 
årlige aktivitetsrapport for 2015 kan det ikke med nogen sikkerhed forventes, at 
der med en rimelig indsats kan opnås en finansiel restrisiko på under 2 % inden 
for udvikling af landdistrikter18.
37 
GD AGRI’s årlige aktivitetsrapport omfatter detaljerede oplysninger om det anslå -
ede risikobeløb og ELFUL’s samlede anslåede korrigerende effekt19. Dette giver en 
indikation af den finansielle restrisiko for EU-budgettet, når der tages højde for 
alle korrigerende foranstaltninger. Denne øvelse begrænser sig dog til et enkelt 
regnskabsår, og der foretages ikke beregninger på dette tidspunkt, hverken på 
program- eller på betalingsorganniveau. Hertil kommer, at i modsætning til, 
hvordan oplysningerne anvendes inden for samhørighed, bruges de ikke til at 
sikre, at restrisikoraten holder sig under Kommissionens væsentlighedstærskel.
38 
Forordningerne for perioden 2014-2020 omfatter på ingen af politikområderne 
et krav om, at revisionsmyndighederne og certificeringsorganerne skal fremlæg -
ge en revisionserklæring eller en rapport for hele programperioden, eller om en 
beregning af restrisikoraten for hvert program i forbindelse med afslutningen. Vi 
noterer os imidlertid, at revisionsmyndighederne rapporterer de årlige restfejl -
frekvenser, og Kommissionen kontrollerer certificeringsorganernes forekomst af 
fejl og manglende overholdelse af bestemmelserne. I den forbindelse tages der 
højde for de finansielle korrektioner på medlemsstatsniveau.
Udgifterne til udvikling af landdistrikter godkendes hverken ved 
eller efter afslutningen endeligt som lovlige og formelt rigtige
39 
Endelig godkendelse af programudgifterne som lovlige og formelt rigtige ville 
have visse praktiske konsekvenser. For medlemsstaterne ville den navnlig betyde 
klarhed. Endelig godkendelse ville også give nyttige oplysninger med henblik på 
dechargeproceduren - hvor Europa-Parlamentet efter henstilling fra Rådet giver 
Kommissionen den endelige godkendelse af den måde, EU-budgettet er blevet 
gennemført på. Decharge er en af de metoder, hvormed Europa-Parlamentet og 
Rådet kan holde Kommissionen ansvarlig for EU-budgettets gennemførelse20.18 Punkt 3.3 i Generaldirektoratet 
for Landbrug og Udvikling af 
Landdistrikters årlige 
aktivitetsrapport, s. 86 (ref. 
Ares(2016)2325961-
19/05/2016).
19 Den korrigerende kapacitet 
beregnes som et gennemsnit 
af de foregående tre års 
finansielle korrektioner, som er 
pålagt af Kommissionen og 
inddrivelser fra 
støttemodtagere, der er 
udført af medlemsstaterne.
20 Artikel 319 i traktaten om Den 
Europæiske Unions 
funktionsmåde.
29 Bemærkninger 
40 
På samhørighedsområdet har vi undersøgt den proces, der munder ud i betaling 
af saldoen for hvert OP . Helt generelt bør alle uløste problemer i relation til udgif -
ternes lovlighed og formelle rigtighed præciseres og løses inden afslutningen af 
et OP . Kommissionen sender efter afsluttet evaluering medlemsstaten en afslut -
ningsskrivelse med angivelse af det udgiftsbeløb, der er godkendt som støttebe -
rettiget for programmet. I alt væsentligt fører dette til den endelige godkendelse 
af disse udgifter som lovlige og formelt rigtige. Støttemodtagerne er forpligtede 
til at opbevare dokumenterne i tre år efter programafslutningen, så GD REGIO 
og GD EMPL kan foretage revisioner efter afslutningen. Dette sker dog meget 
sjældent i praksis.
41 
Inden for udvikling af landdistrikter anerkender Kommissionen den endelige an -
meldelse af udgifterne gennem regnskabsafslutningsproceduren, under hvilken 
den træffer afgørelser om årlig finansiel regnskabsafslutning og flerårig efterprø -
vende regnskabsafslutning (jf. punkt 13). Vi undersøgte, hvordan disse afgørelser 
tages i betragtning i forbindelse med beregningen af saldoen. Der tages højde 
for alle afgørelser om finansiel regnskabsafslutning i forbindelse med beregnin -
gen af saldoen, men overensstemmelsesafgørelser behandles særskilt, eftersom 
de direkte reducerer de disponible budgetbevillinger (dvs. de repræsenterer en 
finansiel nettokorrektion). Dette kan forekomme, selv efter at Kommissionen har 
truffet formel afgørelse om at afslutte programmets sidste årsregnskab.
42 
Afgørelserne om efterprøvende regnskabsafslutning omfatter ofte finansielle 
korrektioner som følge af efterprøvende revisioner, Kommissionen har udført 
gennem hele perioden for at kontrollere, at udgifterne er i overensstemmelse 
med reglerne. Den efterprøvende regnskabsafslutning er et vigtigt element i GD 
AGRI’s regnskabsafslutning. Den foregår dog uafhængigt af den årlige finansielle 
regnskabsafslutning. Der kan udføres efterprøvende revisioner og træffes afgø -
relser efter programafslutningen. Kommissionen vurderer, at der ultimo 2016 - 
hvor den forventer at have truffet størstedelen af sine afgørelser om de sidste 
årlige regnskabsafslutninger for 2007-2013 - stadig vil være omkring 80 igangvæ -
rende efterprøvende revisioner.
43 
At der stadig kan træffes afgørelser om efterprøvende regnskabsafslutning efter 
afslutningen, betyder, at den saldo, der afregnes ved afslutningen21, ikke nød -
vendigvis er »endelig«, da resultatet af den efterprøvende revision kan føre til, at 
Kommissionen må inddrive midler fra medlemsstaten.21 Som defineret i artikel 37 
i forordning (EU) nr. 1306/2013.
30 Bemærkninger 
44 
I vores særberetning nr. 7/201022 bemærkede vi, at en adskillelse af den årlige 
finansielle regnskabsafslutning fra den flerårige efterprøvende regnskabsafslut -
ning er forbundet med visse operationelle fordele. Kommissionen mente, at en 
opdeling af proceduren var nødvendig på grund af længden af de efterprøvende 
revisioner og ville gøre det muligt for den at føre nøjere tilsyn med den årlige 
finansielle gennemførelse af programmerne. Vi påtalte dog, at Kommissionen 
ikke udarbejder et resumé med godkendelse af et specifikt års udgifter efter af -
slutningen af alle de efterprøvende revisioner. Vi konstaterede, at der heller ikke 
findes et sådant resumé i forbindelse med afslutningen. En sådan afgørelse ville 
anerkende de godkendte nettoudgifter efter gennemførelsen af alle finansielle 
korrektioner og samtidig underrette dechargemyndigheden. Den ville også leve -
re et af de nødvendige elementer til beregning af en restrisikorate på program -
niveau inden for udviklingen af landdistrikter. Kommissionen har ikke behandlet 
denne problemstilling med henblik på perioden 2014-2020.
45 
I forbindelse med perioden 2014-2020 er opdelingen mellem den årlige god -
kendelse af regnskaberne og de flerårige efterprøvende revisioner fastholdt og 
udvidet til at omfatte samhørighedsområdet23.
Ved afslutningen tages der ikke behørigt højde for de 
opnåede output og resultater
46 
Afslutningen bør omfatte den endelige indberetning og evaluering i forbindelse 
med programmet, herunder overvågning og analyse af de opnåede output og 
resultater for hele perioden. Kommissionen bør modtage pålidelige data vedrø -
rende målopnåelsen, så den kan vurdere, hvor effektivt EU-midlerne er blevet 
anvendt i perioden.22 Punkt 77, 81, 100 og 104 
i særberetning nr. 7/2010 
»Revision vedrørende 
proceduren for 
regnskabsafslutning« ( http://
eca.europa.eu ).
23 Artikel 139, stk. 5, i forordning 
(EU) nr. 1303/2013.
31 Bemærkninger 
Perioden 2007-2013: Medlemsstaterne skal indberette specifikke 
og verificerbare mål ved hjælp af de indikatorer, der er fastsat 
i programmerne
47 
I løbet af programperioden var medlemsstaterne forpligtede til at indberette 
fremskridtene i programgennemførelsen24. I den forbindelse skulle de inddrage 
oplysninger om specifikke, verificerbare mål ved hjælp af de indikatorer, der er 
fastsat i programmerne. Forordningerne indeholdt også bestemmelse om en 
midtvejsevaluering af landdistriktsprogrammer (i 2010) og en efterfølgende eva -
luering inden for begge politikområder (i 2015)25.
48 
I forbindelse med afslutningen er der krav om indberetning af målopfyldelsen 
inden for begge politikområder - i den endelige gennemførelsesrapport i for -
bindelse med samhørighed og i den sidste årlige fremskridtsrapport vedrørende 
gennemførelsen af programmerne i forbindelse med udvikling af landdistrikter - 
inden saldoen betales (jf. tabel 1 ). Beløbet for den endelige udbetaling er dog 
ikke direkte forbundet med den reelle opnåelse af output og resultater.
49 
På samhørighedsområdet anførte nogle myndigheder i medlemsstaterne, at det 
var uklart, hvordan de aktiviteter, der ikke var blevet afsluttet inden for afslut -
ningsfristen, skulle tages i betragtning ved resultatindberetningen. Andre var 
usikre på de eventuelle finansielle følger af ikke at have opfyldt de mål, der var 
fastsat i deres programmer. Selv om Kommissionen svarede medlemsstaterne, 
at der ikke ville blive foretaget nogen automatiske finansielle korrektioner, hvis 
indikatorerne ikke var opfyldt, var de ansvarlige myndigheder stadig usikre på 
GD REGIO’s og GD EMPL’s tilgang.
50 
På området udvikling af landdistrikter anførte nogle myndigheder i medlemssta -
terne, at reglerne for indberetning af output og resultater af de aktiviteter, der 
blev finansieret inden for rammerne af to programperioder, stadig var uklare.
51 
Medlemsstaternes revisionsmyndigheder og certificeringsorganer anførte 
i rundspørgen og interviews, at de ikke havde til hensigt at efterprøve, at målene 
var nået, eller årsagerne til, at de ikke var. Sammenholdt med myndighedernes 
usikkerhed om, hvordan indberetningen af uafsluttede aktiviteter ved program -
periodens afslutning skulle finde sted, udgør dette en risiko for troværdigheden 
og nøjagtigheden af de oplysninger, der bliver indberettet vedrørende målopnå -
elsen for 2007-2013.24 I den årlige 
gennemførelsesrapport om 
samhørighed og den årlige 
fremskridtsrapport om 
gennemførelsen inden for 
udvikling af landdistrikter (jf. 
bilag II ).
25 Artikel 84 i forordning (EF) 
nr. 1698/2005 og artikel 49 
i forordning (EF) nr. 1083/2006.
32 Bemærkninger 
26 Artikel 20 og artikel 22, stk. 2, 
i forordning (EU) nr. 1303/2013.
27 Artikel 22, stk. 7, i forordning 
(EU) nr. 1303/2013.
28 Punkt 3.61-3.65 
i Revisionsrettens årsberetning 
for 2014 (EUT C 373 af 
10.11. 2015).Perioden 2014-2020: Tildelingen af resultatreserven afhænger af 
opnåelsen af programmets milepæle på prioritetsniveau
52 
Der er i perioden 2014-2020 lagt større vægt på output og resultater i løbet af 
programgennemførelsen og kontroller (herunder vedtagelse af et program samt 
inden for evaluering og revision). Dette er blevet forstærket gennem ændring af 
resultatrammen, herunder genindførelse af en resultatreserve, der beløber sig til 
6 % af programbudgettet. Tildelingen af reserven afhænger af opnåelsen af de 
milepæle, der er fastsat i programprioriteterne26. Er målene ikke blevet nået, kan 
Kommissionen også pålægge finansielle korrektioner27. Vi har dog i en tidligere 
beretning påvist en række svagheder i udformningen af resultatrammen på beg -
ge områder28. Derudover er det fortsat uklart, hvordan resultatreserven vil blive 
anvendt i praksis, og hvad dens egentlige effekt vil være.
Europa-Parlamentet og Rådet har ikke fået forelagt en 
konsolideret afslutningsrapport om udgifternes lovlighed og 
formelle rigtighed samt de opnåede output og resultater
53 
EU’s budgetsystem er baseret på flerårig programmering. Resultaterne af afslut -
ningsprocessen bør indberettes til budgetmyndigheden med henblik på at sikre 
ansvarlighed og gennemsigtighed i programgennemførelsen. Kommissionen 
bør derfor underrette Europa-Parlamentet og Rådet om den endelige situation 
for programperioden, hvad angår udgifternes formelle rigtighed og de opnåede 
mål.
54 
Budgetmyndigheden har i dag adgang til en række forskellige dokumenter ved -
rørende programgennemførelsen:
 ο meddelelse om beskyttelsen af EU-budgettet
 ο årlige aktivitetsrapporter fra GD AGRI, GD EMPL og GD REGIO
 ο årlig sammenfattende rapport om Kommissionens forvaltningsmæssige 
resultater
 ο efterfølgende evalueringer af opnåelsen af OP- og landdistriktsprogrammål 
i løbet af perioden
33 Bemærkninger 
 ο sammenfattende rapport om den efterfølgende evaluering
 ο Kommissionens afgørelser om udgifternes overensstemmelse med 
EU-reglerne
 ο Kommissionens årlige finansielle afslutningsbeslutninger på området udvik -
ling af landdistrikter (hvoraf den sidste omfatter saldoen).
55 
Kommissionen rapporterer til budgetmyndigheden gennem de forskellige ge -
neraldirektoraters årlige aktivitetsrapporter, der bygger på den årlige situations -
rapport, men der er ingen planer om en specifik rapport om det endelige udfald 
af afslutningen for programperioden som helhed. Situationen er uforandret for 
perioden 2014-2020.
56 
For så vidt angår perioden 2000-2006 noterer vi, at Kommissionen har udsendt 
en ad hoc-rapport om de finansielle korrektioner og afslutningsstatus for EFRU- 
og ESF-programmer og samhørighedsfondsprojekter i 2013.
På grund af overlappende støtteberettigelsesperioder finder 
afslutningen først sted flere år efter programperiodens udløb
57 
Afslutningen bør finde sted hurtigst muligt efter programperiodens udløb, så de 
efterfølgende programmer kan indledes hurtigt. For at kunne sikre en effektiv 
afslutning er det også afgørende, at der stilles tilstrækkelig tid og ressourcer til 
rådighed til opgaverne forbundet hermed.
34 Bemærkninger 
Mere tid til at bruge EU-midler: fra n+2 i perioden 2000-2006 til 
n+3 i perioden 2014-2020
58 
EU-forordningerne har i løbet af de seneste tre perioder givet medlemsstaterne 
mere tid til at bruge deres tildelte midler. I 2000-2006 og 2007-2013 havde med -
lemsstaterne lov til at fortsætte med at bruge midler i op til to år efter program -
periodens udløb. Støtteberettigelsesperioden for 2007-2013 fortsatte således 
indtil den 31. december 2015 (i stedet for udgangen af 2013).
59 
I 2014-2020 er støtteberettigelsesperioden (den periode, programbudgettet kan 
bruges i) blevet forlænget til tre år efter programperiodens udgang (n+3)29 mod 
to år (n+2) i de tidligere programperioder. Derfor vil støtteberettigelsesperioden 
slutte i 2023, hele ti år efter Europa-Parlamentets og Rådets vedtagelse af den 
lovgivningsmæssige ramme (sidst i 2013). Derefter følger afslutningen, som på 
samhørighedsområdet tilføjer mindst yderligere to år. På det tidspunkt, hvor 
afslutningen er helt gennemført, vil Europa-Parlamentets sammensætning have 
ændret sig to - muligvis tre - gange.
Medlemsstaterne har længere tid til fremlæggelsen af 
afslutningsdokumenterne på samhørighedsområdet
60 
I henhold til reglerne for afslutningen af perioden 2000-2006 kunne støtteberet -
tigelsesperioden i enkelte tilfælde forlænges med yderligere seks eller 12 måne -
der. I perioden 2007-2013 var sådanne forlængelser ikke mulige inden for nogen 
af de to politikområder, hvilket forventes at medføre en kortere afslutnings -
proces. Der er dog store forskelle mellem samhørighedsområdet og området 
udvikling af landdistrikter, hvad angår den tid, der sættes af til udarbejdelsen og 
fremlæggelsen af afslutningsdokumenterne for Kommissionen30: På samhørig -
hedsområdet har medlemsstaterne 15 måneder fra støtteberettigelsesperiodens 
udløb til at klare dette, men inden for udvikling af landdistrikter har de kun seks 
måneder31. Medlemsstaterne skal således i programperioden 2007-2013 have 
gennemført afslutningsprocessen inden den 31. marts 2017 på samhørighedsom -
rådet og inden den 30. juni 2016 inden for udvikling af landdistrikter (jf. figur 4 ).29 Artikel 38 i forordning (EU) 
nr. 1306/2013 og artikel 65 
i forordning (EU) nr. 1303/2013.
30 Artikel 89, stk. 1, i forordning 
(EF) nr. 1083/2006.
31 Artikel 37 i forordning (EU) 
nr. 1306/2013 og artikel 82, 
stk. 1, i forordning (EF) 
nr. 1698/2005.
35 Bemærkninger Figur 4
61 
En forklaring på denne forskel er, at en stor del af arbejdet på området udvikling 
af landdistrikter allerede er blevet udført i løbet af perioden, så afslutningen 
hovedsagelig har fokus på det sidste regnskabsår. Derimod er afslutningen mere 
omfattende på samhørighedsområdet og involverer en godkendelse af udgifter -
ne for hele programperioden (jf. også punkt 22-25).
62 
Selv om ordningen for afslutning er mere ensrettet for de to politikområder, 
vil der på samhørighedsområdet fortsat i perioden 2014-2020 være betydeligt 
længere tidsfrister for indgivelse af dokumenter til Kommissionen: 13,5 måneder 
efter den sidste støtteberettigelsesdato sammenlignet med seks måneder på 
området udvikling af landdistrikter.Timing for afslutning
Indgivelse af 
afslutningsdokumenter
Udvikling 
af landdistrikterIndgivelse af 
afslutningsdoku-
menter
SamhørighedEndelig 
støtteberettigelsesdatoProgrammeringsperiodens 
udløb
31. marts 2017 30. juni 2016 31. december 2015 31. december 2013 Januar 2007Medlemssta-
tens afslutning, 
udvikling af 
landdistrikter
(6 måneder)
Medlemsstatens afslutning, 
samhørighed (15 måneder)Forlænget støtteberettigelse (n+2) Programmeringsperioden 2007-2013
Kilde:  Revisionsretten.
36 Bemærkninger 
64 
Primo november 2016 var udnævnelserne for 140 programmer (ud af 215) in -
den for GD EMPL og 163 programmer (ud af 295) inden for GD REGIO anmeldt. 
66 programmer inden for GD EMPL og 53 inden for GD REGIO havde indsendt 
anmodninger om mellemliggende betalinger vedrørende 201632, hvilket viser, 
at de allerede havde igangsat gennemførelsen af aktiviteterne. I medlemssta -
terne har myndighederne derfor generelt påbegyndt gennemførelsen af deres 
2014-2020-programmer. For langt størstedelen af programmerne er gennemfø -
relsen dog ikke blevet påbegyndt endnu alene af den årsag, at der fortsat var 
ubrugte midler fra 2007-2013-programmerne, for hvilke støtteberettigelsesperio -
den først udløb den 31. december 2015. De overlappende støtteberettigelsespe -
rioder hæmmer påbegyndelsen af programmerne for den efterfølgende periode.De overlappende støtteberettigelsesperioder medfører en sen 
påbegyndelse af de efterfølgende programmer
63 
Som vist i  tabel 3  er mange af programmerne for perioden 2014-2020 blevet god -
kendt i 2015 eller endog i 2016. Siden vedtagelsen af retsgrundlaget i december 2013 
har gennemførelsen i den nye periode været i fuld gang i medlemsstaterne, og dette 
har krævet opmærksomhed fra Kommissionens generaldirektoraters side. Efter 
forhandlingerne vedrørende partnerskabsaftalerne samt OP’er og landdistrikts -
programmer er mange medlemsstater gået i gang med på samhørighedsområdet 
at udnævne de forvaltningsmyndigheder og certificeringsmyndigheder, der skal 
godkendes af revisionsmyndighederne. Der kan kun indsendes anmodninger om 
mellemliggende betalinger, hvis disse udnævnelser er anmeldt til Kommissionen. Tabel 3Vedtagelse af programmer for perioden 2014-2020
General-  
direktoratAntal vedtagne programmer
2014 2015 2016 I alt
DG REGIO 132 (45 %) 143 (48 % ) 20 (7 %) 295
DG EMPL 153 (71 %) 62 (29 %) 215
DG AGRI 9 (8 %) 109 (92 %) 118
I alt pr. år 294 (47 %) 314 (50 %) 20 (3 %) 628
Kilde:  Revisionsretten baseret på Kommissionens oplysninger.32 Kilde:  GD REGIO og GD EMPL.
37 Bemærkninger 
Derudover øger overlapningen mellem 
støtteberettigelsesperioderne den samlede administrative 
byrde af programforvaltning og -kontrol på medlemsstats- og 
Kommissionsniveau
65 
Kommissionen anser afslutningen for at være en del af de lovmæssige krav, og 
hverken på det ene eller det andet politikområde udarbejder den et separat bud -
get for afslutningen eller overvåger udgifterne til den. Kommissionen afkræver 
ikke medlemsstaterne oplysninger om deres egne omkostninger eller ressource -
behov i forbindelse med afslutningen, og den foretager heller ikke et omfattende 
skøn over generaldirektoraternes samlede ressourcebehov. Medlemsstaterne 
anser afslutningen for at være en del af deres programforvaltningsansvar, hvorfor 
de heller ikke særskilt anslår eller overvåger ressourcebehovet forbundet med 
afslutningen på de to politikområder.
66 
Den største bekymring, medlemsstaterne gav udtryk for i vores rundspørge og 
interviews, omhandlede det tidspres, som forårsages af overlapningen mellem 
støtteberettigelsesperioderne og det arbejde, der er forbundet med afslutnin -
gen. Det er navnlig revisionsmyndighederne og certificeringsorganerne, der 
opfatter dette tidspres som en stor risiko. Nogle myndigheder anførte, at de løste 
problemet ved at ansætte ekstra medarbejdere eller udlicitere aktiviteter. Flere 
andre havde dog som følge af budgetnedskæringer ikke denne mulighed. Også 
Kommissionen har peget på et behov for yderligere personalemæssige ressour -
cer under afslutningen, og den overvejer at outsource en række opgaver.
67 
Nogle af de myndigheder i medlemsstaterne, der var ansvarlige for afslutningen, 
var endvidere blevet negativt påvirket af administrativ omstrukturering, der 
havde ført til afskedigelse eller overflytning af medarbejdere. Der er derfor en al -
vorlig risiko for, at der på nationalt niveau ikke er tilstrækkeligt erfarent personale 
til rådighed til afslutningsaktiviteter.
68 
I perioden 2014-2020 vil problemet med samtidig at gennemføre programmer 
vedrørende to perioder blive forværret, idet udgifterne fortsat er støtteberet -
tigede i tre år efter programperiodens udløb i stedet for de to år for perioden 
2007-2013. Hvis den efterfølgende periode ikke bliver forsinket, vil medlemssta -
ternes arbejde i forbindelse med den årlige godkendelse af regnskaberne for 
2014-2020-programmerne således overlappe gennemførelsen af nye programmer 
mellem den 1. januar 2021 og enten den 30. juni 2024 (vedrørende udvikling af 
landdistrikter) eller den 15. februar 2025 (vedrørende samhørighed).
38 Bemærkninger 
Kommissionen har ydet en passende og rettidig 
bistand med henblik på at hjælpe medlemsstaterne 
med forberedelsen til afslutningen af programmerne 
for 2007-2013, men skal fortsat være opmærksom på 
at sikre medlemsstaternes solide gennemførelse
Kommissionen har udsendt omfattende og rettidig 
vejledning om afslutningen af perioden 2007-2013
69 
Regler bør være klare, enkle og praktiske, og de bør være lette at finde i forord -
ningerne. En kompleks lovgivningsramme kan øge fejlforekomsten ved afslutnin -
gen, hvis myndighederne ikke forstår kravene korrekt eller fortolker dem ander -
ledes end Kommissionen. Det kan også føre til ineffektivitet, hvis Kommissionen 
er nødt til at udsende præciseringer til medlemsstaterne. For at begrænse disse 
risici skal Kommissionen på forhånd udarbejde retningslinjer, der opsummerer 
og yderligere præciserer afslutningsbestemmelserne. Forordningerne udgør en 
overordnet ramme for programperioden som helhed (programmering, økono -
misk forvaltning, revision mv.), og derfor bør retningslinjerne i højere grad have 
fokus på de tekniske og praktiske aspekter ved Kommissionens fortolkning af 
forordningerne.
Kommissionens retningslinjer gjorde afslutningsreglerne lettere 
at forstå på begge politikområder
70 
Vores gennemgang af lovgivningsrammen viste, at afslutningsreglerne, for begge 
politikområder, skal hentes fra forskellige forordninger33. Dette er især tilfældet 
for området udvikling af landdistrikter, hvor det øger kompleksiteten, at der er 
mange forordninger, der er relevante i forbindelse med afslutningen. Derudover 
er de finansielle aspekter ved afslutningsprocessen for 2007-2013 omfattet af 
de nye forordninger, der blev vedtaget i 2013 og 2014 for perioden 2014-202034, 
mens forordningerne for perioden 2007-2013 omhandler betingelserne for udgif -
ternes støtteberettigelse35. Andre forordninger igen vedrører kontrolordninger -
ne36 og overgangsreglerne37.33 De forordninger, der fastsætter 
ordningerne for afslutning 
inden for de forskellige 
politikområder, er anført i  bilag I .
34 Forordning (EU) nr. 1306/2013, 
Kommissionens delegerede 
forordning (EU) nr. 907/2014 af 
11. marts 2014 om supplerende 
regler til Europa-Parlamentets 
og Rådets forordning (EU) 
nr. 1306/2013 for så vidt angår 
betalingsorganer og andre 
organer, finansiel forvaltning, 
regnskabsafslutning, 
sikkerhedsstillelse og brug af 
euroen (EUT L 255 af 28.8.2014, 
s. 18) samt forordning (EU) 
nr. 908/2014.
35 Forordning (EF) nr. 1698/2005 
og Kommissionens forordning 
(EF) nr. 1974/2006 af 15. decem -
ber 2006 om gennemførelses -
bestemmelser til Rådets 
forordning (EF) nr. 1698/2005 
om støtte til udvikling af 
landdistrikterne fra Den 
Europæiske Landbrugsfond for 
Udvikling af Landdistrikterne 
(ELFUL) (EUT L 368 af 
23.12.2006, s. 15).
36 Kommissionens forordning (EU) 
nr. 65/2011 af 27. januar 2011 
om gennemførelsesbestem -
melser til Rådets forordning 
(EF) nr. 1698/2005 for så vidt 
angår kontrol og krydsoverens -
stemmelse i forbindelse med 
støtteforanstaltninger til 
udvikling af landdistrikterne 
(EUT L 25 af 28.1.2011, s. 8) og 
forordning (EU) nr. 908/2014.
37 Europa-Parlamentets og Rådets 
forordning (EU) nr. 1310/2013 af 
17. december 2013 om 
fastsættelse af overgangsforan -
staltninger vedrørende støtte 
til landdistriktsudvikling fra 
Den Europæiske Landbrugs -
fond for Udvikling af 
Landdistrikterne (ELFUL), om 
ændring af Europa-Parlamen -
tets og Rådets forordning (EU) 
nr. 1305/2013, forordning (EF) 
nr. 73/2009, forordning (EU) 
nr. 1307/2013, (EU) nr. 1306/2013 
og (EU) nr. 1308/2013 (EUT L 347 
af 20.12.2013, s. 865) og 
Kommissionens delegerede 
forordning (EU) nr. 807/2014 af 
11. marts 2014 om supplerende 
regler til Europa-Parlamentets 
og Rådets forordning (EU) 
nr. 1305/2013 om støtte til 
udvikling af landdistrikterne fra 
Den Europæiske Landbrugs -
fond for Udvikling af 
Landdistrikterne (ELFUL) og til 
indførelse af overgangsbe -
stemmelser (EUT L 227 af 
31.7.2014, s. 1).
39 Bemærkninger 
71 
Kommissionen har dog taget hånd om lovgivningsrammens kompleksitet ved 
at udarbejde retningslinjer for afslutningen til begge politikområder. Retnings -
linjerne indeholder de nøglekrav og frister, der er forbundet med processen, og 
præciseringer, som blev hilst velkommen af størstedelen af de myndigheder, der 
var involveret i afslutningsaktiviteterne.
72 
Samlet set fandt vi, at Kommissionen havde fremlagt nogle omfattende retnings -
linjer til præcisering af de gældende bestemmelser i forordningerne på begge 
områder. Et udkast til retningslinjerne blev præsenteret for medlemsstaterne 
på et tidligt stadie, hvilket gav dem mulighed for at kommentere på indholdet. 
Tabel 4  viser tidslinjen for retningslinjernes vedtagelse på begge politikområder. 
De ændrede retningslinjer indeholdt meget få ændringer. Tabel 4Tidslinje for vedtagelsen af afslutningsretningslinjer
Samhørighed Udvikling af landdistrikter
Første udkast til retningslinjer 
forelagt for medlemsstaterneJuni 20121April 20134
Retningslinjer vedtaget Marts 20132Marts 20155
Ændrede retningslinjer vedtaget April 20153December 20156
1 Ved Koordinationsudvalget for Fondenes møde den 7. juni 2012.
2  Kommissionens afgørelse C(2013)1573 af 20. marts 2013 om godkendelse af retningslinjer for 
afslutning af operationelle programmer godkendt til bistand fra Den Europæiske Fond for Regio -
naludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (2007-2013).
3  Kommissionens afgørelse C(2015)2771 af 30. april 2015 om ændring af afgørelse C(2013) 1573 af 
20. marts 2013.
4 Ved Udvalget for Udvikling af Landdistrikternes møde den 19. april 2013.
5  Kommissionens afgørelse C(2015)1399 af 5. marts 2015 om godkendelse af retningslinjer for 
afslutning af programmer for udvikling af landdistrikterne, der er godkendt til at modtage 
støtte fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) for perioden 
2007-2013.
6  Kommissionens afgørelse C(2015)8866 af 11. december 2015 om ændring af afgørelse C(2015) 
1399 af 5. marts 2015.
Kilde:  Revisionsretten.
40 Bemærkninger 
73 
På begge politikområder giver retningslinjerne præciseringer af og praktisk vej -
ledning om de anliggender, der ikke var dækket i detaljer eller ikke var tilstrække -
ligt klare i forordningerne.
74 
Næsten alle myndighederne på begge politikområder, der deltog i rundspørgen, 
mente, at Kommissionen fremlagde retningslinjerne i tilstrækkelig god tid, før 
afslutningen skulle forberedes. To tredjedele af respondenterne anførte, at ret -
ningslinjerne præciserede mange spørgsmål, der ikke var tilstrækkeligt behandlet 
i forordningerne (jf.  figur 5 ). Næsten alle myndighederne mente også, at ret -
ningslinjerne var klare med hensyn til tilrettelæggelsen af afslutningen, herunder 
ansvarsområder og frister.
75 
Omkring en femtedel af de adspurgte myndigheder angav, at de stadig havde 
behov for yderligere vejledning eller præciseringer på nogle områder. De områ -
der, hvor 15 % eller flere af respondenterne anså vejledningen for at være uklar 
eller forholdsvis uklar, er anført i  bilag IV .Figur 5Rundspørgesvar fra medlemsstaternes myndigheder på, om Kommissionens 
retningslinjer var tilstrækkeligt klare
Kilde:  Revisionsrettens rundspørge.
67 %11 %
13 %9 %
Ingen holdningNej
Alle aspekter er allerede klart 
omfattet af forordningerneJa
41 Bemærkninger 
Manglen på frister for visse aspekter ved afslutningsprocessen 
kan bringe den rettidige gennemførelse af afslutningen i fare
76 
En vigtig komponent i afslutningsreglerne er de klare frister, da de er med til at 
sikre, at opgaverne udføres rettidigt, og at afslutningsprocessen i sin helhed er 
effektiv.
77 
Forordningerne omfatter samlet set frister for de fleste aspekter, men på tre områ -
der var der ikke fastsat frister: for medlemsstaternes besvarelse af Kommissionens 
spørgsmål om afslutningsdokumenterne, for Kommissionens godkendelse af 
store projekter og for medlemsstaternes offentlige bidrag til støttemodtagere på 
samhørighedsområdet.
Ingen frist i forordningerne vedrørende medlemsstaternes besvarelse af 
Kommissionens spørgsmål: risiko for en forhalet afslutning
78 
Hvis afslutningsdokumenterne er af god kvalitet, er bestemmelserne i forordnin -
gerne tilstrækkelige til at sikre rettidig afslutning. Hvis Kommissionen derimod 
ikke er tilfreds med medlemsstaternes oplysninger, kan forordningernes mangel 
på en tidsfrist for svar på Kommissionens spørgsmål forhale afslutningsprocessen 
yderligere.
79 
Ingen af forordningerne for perioden 2007-2013 fastsætter en frist for medlems -
staternes besvarelse af Kommissionens spørgsmål om afslutningsdokumenterne. 
På samhørighedsområdet er der i retningslinjerne anført en frist på to måneder 
til dette formål. Denne frist kan forlænges med yderligere to måneder. Retnings -
linjerne for udvikling af landdistrikter indeholder ikke en sådan bestemmelse.
42 Bemærkninger 
Ingen frist for indgivelse og godkendelse af store projekter på 
samhørighedsområdet: komplicerer afslutningen og knytter en risiko til 
anvendelsen af midlerne
80 
I perioden 2007-2013 blev store projekter på samhørighedsområdet defineret som 
aktiviteter med samlede omkostninger på over 50  millioner  euro38. Da sådanne 
projekter involverer en betydelig EU-finansiering, krævede de Kommissionens 
vurdering og finansieringsgodkendelse39.
81 
Lovgivningsrammen for perioden 2007-2013 indeholdt ikke en frist for indgivel -
sen af ansøgninger om store projekter og i praksis heller ingen frist for Kommis -
sionens vedtagelse af relaterede afgørelser. Den 15. november 2016 ventede 19 
ansøgninger vedrørende store projekter, der var indgivet af syv medlemsstater, 
stadig på GD REGIO’s godkendelse. Projekternes samlede støtteberettigede om -
kostninger var på 1 milliard euro, og EU-bidraget på 8,54 millioner euro.
82 
Når der ikke er truffet afgørelse vedrørende et stort projekt, bliver afslutningen 
af et OP kompliceret, fordi forvaltnings- og revisionsmyndighederne ikke ved, 
hvordan de skal håndtere de berørte udgifter i forbindelse med udarbejdelsen 
af afslutningsdokumenterne. Manglende afgørelser gør også medlemsstatens 
juridiske stilling usikker. Hvis Kommissionen afviser et stort projekt, når afslut -
ningsfristen nærmer sig, er der navnlig forhøjet risiko for, at medlemsstaterne 
ikke formår at erstatte det med andre støtteberettigede udgifter, hvilket kan gøre 
det vanskeligt at udnytte EU-bidraget fuldt ud.
83 
I forbindelse med perioden 2014-2020 kan en betalingsanmodning indeholde 
udgifter til et stort projekt40, hvis Kommissionen først underrettes om, at uafhæn -
gige eksperter har bedømt det positivt, eller efter forelæggelse med henblik på 
Kommissionens godkendelse. Kommissionen bør vedtage en afgørelse om god -
kendelse af det finansielle bidrag til det store projekt inden for tre måneder41.38 Artikel 39 i forordning (EF) 
nr. 1083/2006.
39 Artikel 41 i forordning (EF) 
nr. 1083/2006.
40 Artikel 102, stk. 6, i forordning 
(EU) nr. 1303/2013.
41 Artikel 102, stk. 1 og 2, 
i forordning (EU) nr. 1303/2013.
43 Bemærkninger 
Ingen frist på samhørighedsområdet for udbetalingen af det offentlige bidrag 
til støttemodtagere: en omdømmemæssig risiko
84 
Den generelle regel er, at samhørighedsudgifterne er støtteberettigede til EU-med -
finansiering, hvis de rent faktisk betales af en støttemodtager med henblik på at 
gennemføre aktiviteterne i løbet af støtteberettigelsesperioden42. Det er derfor ikke 
et krav, at støttemodtageren har modtaget den tilsvarende offentlige medfinansie -
ring, inden medlemsstaten anmoder om godtgørelse fra Kommissionen.
85 
Forvaltningsmyndighederne skal sikre, at støttemodtagerne modtager det fulde 
offentlige bidrag hurtigst muligt og i deres helhed43, men der er ingen specifik frist 
inden for lovgivningsrammen for samhørighed for 2007-2013 vedrørende betalinger 
til støttemodtagere. Medlemsstaterne kan således ved afslutningen anmode om 
godtgørelse af de udgifter, der endnu ikke er blevet udbetalt til støttemodtagerne44.
86 
Vi har tidligere henledt opmærksomheden på de alvorlige forsinkelser i udbetalin -
gen af offentlige bidrag til støttemodtagere (jf. tekstboks 2 ). Kommissionen stiller 
ikke krav om, at medlemsstaterne ved afslutningen eller på et senere tidspunkt 
indberetter, hvor stor en andel af det offentlige bidrag der rent faktisk er blevet 
udbetalt. Som følge heraf er der mulighed for, at støttemodtagerne ikke modtager 
det fulde bidrag på det rette tidspunkt, også selv om Kommissionen har betalt det 
fulde bidrag til medlemsstaten. Det kan i princippet betyde, at støttemodtagerne, 
selv efter afslutningen (i 2018 eller senere), muligvis stadig ikke har modtaget EU-bi -
draget til deres projekter. Vi mener, at der for EU er en betydelig omdømmemæssig 
risiko forbundet med de sene betalinger.42 Artikel 56, stk. 1, og artikel 78, 
stk. 1, i forordning (EF) 
nr. 1083/2006.
43 Artikel 80 i forordning (EF) 
nr. 1083/2006.
44 Sektion 5.1.1 i retningslinjerne 
for afslutning af programmer 
under Samhørighedsfonden.
Forsinket udbetaling af EU-bidrag til støttemodtagere
I Frankrig var der alvorlige forsinkelser af de nationale myndigheders overførsel af EU-midler til de regionale 
organer, der fungerede som støttemodtagere: I to tilfælde var denne forsinkelse på mere end fem måneder45.
I forbindelse med et projekt i Italien om udarbejdelse af en rapport, der skulle kortlægge uddannelsesbeho -
vene i forskellige italienske regioner, indsendte støttemodtageren sin omkostningsopgørelse til forvaltnings -
myndigheden i marts 2014. De nationale myndigheder attesterede omkostningerne og indsendte opgørelsen 
til Kommissionen. Selv om Kommissionen afregnede de anmeldte omkostninger i juni 2014, fik modtageren 
først den mellemliggende betaling fem måneder senere, i november 2014.
Lignende sager fandtes i forbindelse med fire andre projekter i Italien, ét i Frankrig og seks i Nederlandene46.
45 Tekstboks 6.3, a), i Revisionsrettens årsberetning for 2013 (EUT C 398 af 12.11.2014).
46 Tekstboks 6.5, a), i Revisionsrettens årsberetning for 2014.Tekstboks 2
44 Bemærkninger 
87 
På området udvikling af landdistrikter - modsat på samhørighedsområdet - kom -
mer udgifter kun i betragtning til et bidrag fra EU, hvis støttemodtageren rent 
faktisk har fået den pågældende støtte udbetalt47.
88 
For perioden 2014-2020 er det i forordningen anført, at det offentlige bidrag til 
støttemodtagerne skal udbetales senest 90 dage fra datoen for modtagerens 
indgivelse af betalingsanmodningen48. Forordningen indeholder også en sik -
kerhedsklausul, i henhold til hvilken medlemsstaten skal sikre, at det offentlige 
bidrag, der er blevet betalt til støttemodtagerne, senest på afslutningsdatoen 
som minimum svarer til det bidrag, der er modtaget fra EU-budgettet49.
Visse krav i retningslinjerne for samhørighedsområdet er 
mere vidtgående end de lovmæssige bestemmelser
89 
Vi konstaterede, at retningslinjerne på samhørighedsområdet indeholdt nogle 
krav, der overgik de lovmæssige bestemmelser. De pågældende krav vedrørte de 
finansielle instrumenter, de ikkefungerende projekter, faseinddelingen af projekter -
ne og restrisikoraten. Disse krav er præsenteret i  tabel 5 , som også angiver, hvor -
dan de er behandlet inden for udvikling af landdistrikter, og om der er foretaget 
ændringer for perioden 2014-2020. Der blev ikke indført yderligere krav i retnings -
linjerne for udvikling af landdistrikter.
90 
Omkring 19 % af forvaltningsmyndighederne og 24 % af revisionsmyndighederne 
bemærkede også i deres svar i rundspørgen, at nogle af retningslinjernes krav 
rakte ud over bestemmelserne i forordningerne.
91 
Kravene anført i  tabel 5  blev alle indført for at afhjælpe en række specifikke mang -
ler. Kravene vedrørende de ikkefungerende projekter og indberetningen af en 
restrisikorate hjælper med at begrænse de risici, der er forbundet med afslutnin -
gen. Præciseringerne i relation til faseinddelingen af andre projekter end store 
projekter er nødvendige, men i deres nuværende formulering kan de komplicere 
afslutningen. Vi har tidligere rapporteret om forlængelsen af støtteberettigel -
sesperioden for finansielle instrumenter gennem Kommissionens retningslinjer 
for afslutning50, hvad der er problematisk med hensyn til regelhierarkiet. Kom -
missionen anfægter denne holdning og har afvist at indsende et lovforslag om 
ændring af forordning (EF) nr. 1083/2006 for at give medlemsstaterne en juridisk 
sikkerhed51.47 Artikel 71, stk. 1, i forordning 
(EF) nr. 1698/2005.
48 Artikel 132 i forordning (EU) 
nr. 1303/2013.
49 Artikel 129 i forordning (EU) 
nr. 1303/2013.
50 Punkt 6.45 i Revisionsrettens 
årsberetning for 2015, 
punkt 6.52 i Revisionsrettens 
årsberetning for 2014 og 
punkt 43 i særberetning 
nr. 19/2016.
51 Kommissionens svar på punkt 
6.52 i Revisionsrettens 
årsberetning for 2014, punkt 
6.45 i Revisionsrettens 
årsberetning for 2015 og 
punkt 43 i særberetning 
nr. 19/2016 »Gennemførelse af 
EU’s budget gennem 
finansielle instrumenter - hvad 
man kan lære af 
programperioden 2007-2013« 
(http://eca.europa.eu ).
45 Bemærkninger Tabel 5Krav i retningslinjerne for samhørighed, der overgår forordningerne
EmneBeskrivelse af problematikken på 
samhørighedsområdetTilgang inden for udvikling af 
landdistrikterTilgang i  perioden 
2014-2020
Støtteberettigelsespe -
riode for udgifter inden 
for rammerne af finan -
sielle instrumenter1I vores årsberetning for 2015 bemærkede vi, at den 
sidste støtteberettigelsesdato for udbetalinger 
i artikel 56, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1083/2006 
var sat til den 31. december 2015. Kommissionen 
besluttede i april 2015 at forlænge støtteberettigel -
sesperioden til den 31. marts 2017. Kommissionen 
gjorde dette unilateralt ved en kommissionsafgø -
relse om ændring af retningslinjerne for afslutning 
i stedet for at anmode Rådet og Parlamentet om at 
ændre forordningen. Da der endnu ikke foreligger 
en lovgivning fra et tilstrækkelig højt hierarkisk 
niveau, anser vi udbetalinger afholdt efter den 
31. december 2015 for at være uregelmæssige2.Ingen ændring i  støtteberettigelsespe -
rioden, der fortsat er den 31.  december 
2015 som for alle andre udgifter.På begge politikområder 
skal udgifterne under de 
finansielle instrumenter 
generelt reelt være betalt 
eller, for garantiers vedkom -
mende, forpligtet inden for 
støtteberettigelsesperioden3.
Faseinddeling af store 
projekter4 vs. andre 
projekterForordningen indeholder bestemmelser om faseindde -
lingen af store projekter5 (idet de inddeles i  separate 
trin, der gennemføres i  forskellige programperioder), 
men retningslinjerne6 omfatter yderligere regler om 
faseinddelingen, der dækker finansieringen af an -
dre projekter over to programperioder (2007-2013 
og 2014-2020). De krav, der styrer projektfinansie -
ringen over to programperioder, er mere komplice -
rede og restriktive på samhørighedsområdet end 
på området udvikling af landdistrikter.Forordningen indeholder ingen 
bestemmelser om projekternes 
inddeling i  faser. Uafsluttede 
projekter er i  henhold til overgangs -
reglerne generelt støtteberettigede7 
(uden krav vedrørende projektets 
samlede omkostninger) til yderligere 
medfinanisering i den nye periode. 
Skæringspunktet er datoen for 
udbetalingen af udgifterne.Ligesom for perioden 2007-
2013 dækker forordningerne 
for perioden 2014-2020 
udelukkende faseinddelingen 
af store projekter.
1  Betalinger fra et finansielt instrument til endelige modtagere, godtgørelsen af forvaltningsomkostninger og udstedelse af garantier.
2 Punkt 6.45 i Revisionsrettens årsberetning for 2015 (EUT C 375 af 13.10.2016).
3  Artikel 42, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013: »Ved afslutningen af et program udgør de støtteberettigede udgifter til det finansielle instru -
ment det samlede beløb for programbidrag, der faktisk er udbetalt - eller i forbindelse med garantier er indgået forpligtelse for - af det 
finansielle instrument inden for støtteberettigelsesperioden«. Dette er omfattet af undtagelserne i artikel 42, stk. 2 og 3.
4  I artikel 39 i forordning (EF) nr. 1083/2006 defineres et stort projekt som en aktivitet med samlede omkostninger på over 50 millioner euro.
5 Artikel 40, stk. 1, litra d), i forordning (EF) nr. 1083/2006.
6 Sektion 3.3. og 3.4 i retningslinjerne for afslutning af programmer under Samhørighedsfonden.
7 Med undtagelse af tre afbrudte foranstaltninger.
46 Bemærkninger 
EmneBeskrivelse af problematikken på 
samhørighedsområdetTilgang inden for udvikling af 
landdistrikterTilgang i  perioden 
2014-2020
Definition af og krav 
til ikkefungerende 
projekterIntet lovmæssigt krav om, at aktiviteterne skal 
fungere inden afslutningen, og dermed risiko for, 
at aktiviteter, der modtager EU-medfinansiering, 
aldrig bliver fuldført. Dette krav er indført i ret -
ningslinjerne8. Som en undtagelse og under visse 
omstændigheder kan ikkefungerende projekter 
dog medfinansieres. De skal være fuldført inden 
31. marts 2019, da Kommissionen ellers vil pålægge 
en finansiel korrektion.Ufærdige projekter er generelt støt -
teberettigede som forklaret ovenfor.Stadig intet krav om, at 
aktiviteterne fungerer ved 
afslutningen.
Krav om at beregne en 
restrisikorateRetningslinjerne9 udvider kravet i  forordninger -
ne om beregning af en årlig fejlforekomst til at 
omfatte et krav om, at revisionsmyndighederne 
skal anføre en restrisikorate i afslutningserklærin -
gen for hvert OP . Restrisikoraten ved afslutningen 
er summen af beløbene for de årlige restrisiko -
rater (idet der tages højde for tilbagetrækninger 
og inddrivelser) divideret med summen af de 
samlede udgifter som indberettet ved afslutnin -
gen. Revisionsmyndighederne bør tage højde for 
restrisikoraten i forbindelse med udarbejdelsen af 
deres revisionserklæring ved afslutningen. Dette 
krav kan medføre meget ekstraarbejde for nogle 
revisionsmyndigheder, men det giver Kommissio -
nen en supplerende sikkerhed for, at den resterende 
fejlforekomst for et program ligger under væsent -
lighedstærsklen ved afslutningen.Forordningerne omfatter ikke et krav 
om, at certificeringsorganerne skal 
fremlægge en revisionserklæring 
eller en rapport for hele perioden, 
eller om beregning af restrisikoraten 
for programmet i forbindelse med 
afslutningen.Forordningerne omfatter ikke 
krav om, at revisions- eller 
certificeringsorganerne skal 
fremlægge en revisionserklæ -
ring eller en rapport for hele 
perioden, eller om bereg -
ning af restrisikoraten for 
programmet i forbindelse med 
afslutningen.Tabel 5
8  Sektion 3.5 Ikkefungerende projekter: På tidspunktet for indgivelse af afslutningsdokumenterne skal medlemsstaterne sikre, at alle projekter 
omfattet af programafslutningen fungerer, hvilket betyder, at de er fuldførte og i brug, dvs. støtteberettigede.
9  Bilag VI til retningslinjerne for afslutning af programmer under Samhørighedsfonden (vejledning om udarbejdelsen af den endelige kontrol -
rapport og afslutningserklæringen).
Kilde:  Revisionsretten.
47 Bemærkninger 
Medlemsstaterne er tilfredse med Kommissionens støtte, 
men koordinering mellem de nationale og regionale 
myndigheder er afgørende
92 
Kommissionen bør hjælpe myndighederne i medlemsstaterne med at forberede 
sig på afslutningen ved at yde en rettidig og passende støtte i form af uddannel -
se og løbende afklaring, når og hvis der opstår problemer. Medlemsstaterne bør 
påbegynde deres forberedelsesarbejde et godt stykke tid i forvejen og arrangere 
afslutningsaktiviteterne på nationalt og regionalt plan på det rigtige tidspunkt.
Medlemsstaterne er tilfredse med Kommissionens støtte, og 
generelt føler de sig velforberedte på afslutningen
93 
Vores analyse viste, at Kommissionen havde ydet en passende støtte i form af 
undervisning, konferencer, seminarer, møder samt dokumenter med spørgsmål 
og svar dækkende begge politikområder. Alle de ansvarlige myndigheder havde 
adgang til dokumenterne og blev opfordret til at deltage i en række af Kommissio -
nens kurser.
94 
De fleste myndigheder, der deltog i vores rundspørge, fra begge politikområder 
oplevede Kommissionens undervisning og støtte som nyttig og anførte, at de 
havde fået svar på deres spørgsmål inden for en passende tid. Størstedelen af 
respondenterne var også tilfredse med den type støtte, Kommissionen havde 
ydet, idet kun en tiendedel af alle myndighederne gav udtryk for, at de foretrak 
at modtage støtten i en anden form.
95 
Næsten en tredjedel af respondenterne (29 %) oplevede Kommissionens støtte 
i forbindelse med afslutningen for perioden 2007-2013 som forbedret sammen -
lignet med perioden 2000-2006 (jf.  figur 6 ).
48 Bemærkninger 
96 
89 % af rundspørgens respondenter følte, at de allerede i september 2015 var vel -
forberedte eller forholdsvis velforberedte på afslutningen. Størstedelen anførte 
også, at de var klar med eller var nået langt i udarbejdelsen af interne manualer 
og procedurer. 85 % af respondenterne anførte, at de ville have tilstrækkelig tid 
til at udføre deres opgaver korrekt.
Koordineringen mellem de forskellige myndigheder 
i medlemsstaterne opfattes som en risiko for, at afslutningsopgaverne 
bliver gennemført mindre grundigt
97 
For at sikre en effektiv afslutning er det afgørende, at der udvikles en effektiv 
koordineringsproces blandt de forskellige myndigheder i en medlemsstat. Alle 
myndigheder bør have tilstrækkelig tid til at udføre afslutningsopgaverne på en 
tilfredsstillende måde. Figur 6Medlemsstaternes holdning til Kommissionens støtte i forbindelse med afslutningen 
for 2007-2013 sammenlignet med 2000-20061
1  Svarene fra de bulgarske, rumænske og kroatiske myndigheder indgår ikke, da de ikke deltog i afslutningen af perioden 2000-2006.
Kilde:  Revisionsrettens rundspørge.
1 %
43 %27 %29 %
Ikke relevant eller ingen 
holdningSom tidligere
DårligereBedre
49 Bemærkninger 
98 
Rundspørgen viste, at 44 % af myndighederne med ansvar inden for udvikling 
af landdistrikter og 56 % af myndighederne med ansvar inden for samhørighed 
mente, at koordineringen med andre myndigheder i forbindelse med afslutnin -
gen var forbundet med en moderat eller høj risiko.
99 
Det var især revisionsmyndighederne og certificeringsorganerne, der udtrykte 
bekymring for, om den tidsplan, der var aftalt på nationalt plan, gav dem tid nok 
til at udføre deres arbejde tilfredsstillende. Passende aftalte frister bekymrer disse 
myndigheder mere end forvaltningsmyndighederne og betalingsorganerne, da 
deres opgaver udføres som de sidste.
100  
På samhørighedsområdet er visse udgiftstyper i henhold til reglerne støttebe -
rettigede indtil fristen for indgivelse af dokumenter den 31. marts 2017 (jf. punkt 
106-113), og afslutningen giver måske ikke revisionsmyndighederne tilstrækkelig 
tid til at kontrollere de endelige udgiftsoversigter. Dette anses for at være en 
særlig høj risiko.
101  
Tidsplanen på medlemsstatsniveau kan især i forbindelse med programmer, der 
ikke har brugt hele EU-bidraget, omfatte en sen frist for forvaltningsmyndighe -
dens indgivelse af de endelige udgifter til revisionsmyndigheden. Nogle gange er 
den aftalte indgivelsesdato ultimo 2016, hvilket øger byrden for revisionsmyndig -
heden og kan medføre en begrænsning af omfanget af revisionserklæringen, der 
skal være udstedt senest den 31. marts 2017. I disse tilfælde kan Kommissionen 
enten anmode revisionsmyndigheden om at gennemføre yderligere kontroller af 
disse udgifter - det betyder de facto, at revisionsmyndighederne får mere tid, og 
at afslutningen forlænges - eller pålægge finansielle korrektioner. Det er uklart, 
hvordan der tages højde for en sådan begrænsning af omfanget i forbindelse 
med beregningen af restrisikoraten.
102  
Tekstboks 3  omfatter et eksempel på en »god praksis« i form af en tidsplan, som 
er aftalt mellem de forskellige myndigheder.
50 Bemærkninger 
103  
Nogle af respondenterne gav udtryk for, at Kommissionen burde have fastsat 
bindende frister for alle de berørte myndigheder. Det er dog fortsat medlems -
staternes ansvar at fastsætte tidsplaner for de forskellige nationale og regionale 
myndigheders arbejde i perioden 2014-2020.
Kommissionen skal fortsat være opmærksom på at sikre, 
at afslutningen af perioden 2007-2013 sker på et solidt 
grundlag
104  
En passende udformning og forberedelse er afgørende for, men ikke tilstræk -
kelige til at kunne sikre, at samhørighedsprogrammerne og programmerne for 
udvikling af landdistrikter afsluttes effektivt og rettidigt. Dette afhænger hoved -
sageligt af, hvordan afslutningsprocessen bliver gennemført i praksis på stedet, 
af kvaliteten af de afslutningsdokumenter, medlemsstaterne indsender, og af 
Kommissionens konsekvente og grundige undersøgelser inden for de frister, der 
er fastsat i forordningerne.En bindende tidsplan som vedtaget i en tysk delstat
Forvaltnings-, certificerings- og revisionsmyndighederne i den tyske delstat Schleswig-Holstein vedtog en 
tidsplan, der var bindende for alle tre. Formålet var at give den enkelte myndighed nok tid til at udføre sit 
arbejde.
Opgave Ansvarlig myndighed Frist
Indgivelse af sidste anmodning om mellemliggende 
betaling til KommissionenForvaltnings-, 
certificeringsmyndighed29.4.2016
Afslutning af aktivitetsrevisioner Revisionsmyndighed 31.8.2016
Udarbejdelse af endelig betalingsanmodning Forvaltnings-, 
certificeringsmyndighed30.11.2016
Endelig gennemførelsesrapport Forvaltningsmyndighed 30.11.2016
Revision af afslutningsdokumenter Revisionsmyndighed 31.1.2017
Godkendelse ved overvågningsudvalg Forvaltningsmyndighed 20.2.2017
Indgivelse af afslutningspakke til Kommissionen Forvaltnings-, certificerings-,  
revisionsmyndighed1.3.2017Tekstboks 3
51 Bemærkninger 
105  
I en tidligere revision af den indledende fase af afslutningen af perioden 2000-2006 
på samhørighedsområdet konstaterede vi, at denne kun var delvis effektiv, fordi 
medlemsstaterne havde indsendt erklæringer med uberettigede reduktioner af 
endelige fejlforekomster for at undgå finansielle korrektioner i forbindelse med af -
slutningen52. Trods forbedringer i kontrolrammen er den samme risiko også til stede 
i forbindelse med afslutningen af programperioden 2007-2013. Derudover har vi 
udpeget en række risici, der især skal behandles i løbet af afslutningen for perioden 
2007-2013.
Der er fortsat specifikke risici med hensyn til udgifternes formelle 
rigtighed i forbindelse med finansielle instrumenter, aftalemæssige 
forskud og nogle statsstøtterelevante store projekter
Risiko for, at der under afslutningen ikke udføres en passende kontrol 
af udgifternes støtteberettigelse inden for rammerne af de finansielle 
instrumenter
106  
Finansielle instrumenter er en finansieringsmekanisme under EU-budgettet, som kan 
have form af lån, garantier eller egenkapital- (eller kvasiegenkapital-) investeringer. 
De benyttes i forbindelse med både samhørigheds- og landdistriktsprogrammer.
107  
Ved oprettelsen af et finansielt instrument i perioden 2007-2013 blev der betalt et 
forskudsbeløb til instrumentet, og Kommissionen refunderede EU-bidraget53 til 
medlemsstaten. De støtteberettigede udgifter til finansielle instrumenter kan dog 
først fastlægges ved afslutningen og omfatter de reelle beløb for lån, garanti og 
egenkapitalinvestering, der er ydet til slutmodtagerne, samt de støtteberettigede 
forvaltningsomkostninger og gebyrer54. Revisionsmyndighederne og certifice -
ringsorganerne var ikke forpligtede til at revidere disse udgifter i løbet af perioden, 
hvorfor der er risiko for, at udgifternes støtteberettigelse ikke bliver kontrolleret 
tilstrækkeligt. Ved at tillade de finansielle instrumenter på samhørighedsområdet at 
yde finansiel støtte til de endelige modtagere frem til den 31. marts 2017 (jf. tabel 
5) begrænses revisionsmyndighedernes mulighed for at opnå sikkerhed for, at ud -
gifterne er lovlige og formelt rigtige, yderligere (jf. også punkt 100).
108  
For perioden 2014-2020 skal de offentlige bidrag til et finansielt instrument betales 
trinvis. En specifik betaling afhænger af, at en bestemt procentdel af den foregåen -
de betaling reelt er udnyttet55. Revisionsmyndighederne og certificeringsorganerne 
foretager kontrol af udnyttelsesgraden. Det er dog først i forbindelse med afslutnin -
gen, at de støtteberettigede udgifter bliver fastsat56. Samlet set mindsker disse for -
anstaltninger risikoen for, at EU-budgettet medfinansierer uregelmæssige udgifter.52 Punkt 5.61 i Revisionsrettens 
årsberetning for 2011 (EUT 
C 344 af 12.11.2012).
53 Artikel 56, stk. 2, i forordning 
(EF) nr. 1083/2006 og artikel 52 
i forordning (EF) nr. 1974/2006.
54 Artikel 78, stk. 6, i forordning 
(EF) nr. 1083/2006 og artikel 
52, stk. 1, i forordning (EF) 
nr. 1974/2006.
55 Artikel 41, stk. 1, i forordning 
(EU) nr. 1303/2013.
56 Artikel 42 i forordning (EU) 
nr. 1303/2013.
52 Bemærkninger 
Ordningen for aftalemæssige forskud på samhørighedsområdet: en 
udfordring for kontrollen af støtteberettigelse
109  
Aftalemæssige forskud er forudbetalinger forbundet med udførelsen af arbejder 
eller tjenesteydelser i henhold til den almindelige handelslov og -praksis på bag -
grund af aftaler indgået af en endelig støttemodtager eller endelig modtager.
110  
Kommissionen anser de aftalemæssige forskud, der er betalt af en støttemod -
tager indtil den 31. december 2015, for støtteberettigede udgifter, så længe de 
konverteres til reelle udgifter inden den 31. marts 2017. Denne betaling skal være 
i overensstemmelse med de nationale regler og de aftalemæssige forpligtelser.
111 
Navnlig når aftalemæssige forskud udgør en høj andel af aftaleværdien, medfører 
anmeldelse af dem en betydelig risiko for, at der under afslutningen vil forekomme 
ikkestøtteberettigede udgifter. Denne risiko nedbringes, ved at det nøje undersø -
ges, om de høje forskudsbetalinger er blevet afholdt i overensstemmelse med 
handelsloven og -praksis. Friheden til at konvertere forskud til reelle udgifter når 
som helst frem til den 31. marts 2017 betyder også, at revisionsmyndighederne 
ofte ikke kan kontrollere sådanne udgifter og dermed give sikkerhed for udgifter -
nes støtteberettigelse (jf. også punkt 100).
112  
I lyset af den betragtelige risiko, der er forbundet med anmeldelsen af aftalemæssige 
forskud ved afslutningen, har flere medlemsstater (herunder Bulgarien, Danmark og 
Estland) besluttet ikke at medtage disse i deres endelige betalingsanmodninger.
113  
Vi bemærker, at Kommissionen også har identificeret udgifternes støtteberetti -
gelse i forbindelse med finansielle instrumenter og aftalemæssige forskud som 
et risikoområde og i september 2016 fremlagde en supplerende vejledning om 
disse anliggender for revisionsmyndighederne57.57 I præsentationer under 
homologgruppemødet 
mellem Kommissionen og 
revisionsmyndighederne, som 
fandt sted i september 2016 
i Budapest.
53 Bemærkninger 
Store projekter, der er godkendt før udgangen af 2012: en højere risiko for 
manglende overensstemmelse med statsstøttereglerne
114  
Af de 918 store projekter, som Kommissionen godkendte for programperioden 
2007-2013, blev 440 godkendt inden udgangen af 2012. Generaldirektoratet for 
Konkurrence kontrollerede ikke systematisk, om investeringerne i den offentlige 
infrastruktur, der blev berørt af disse projekter, kunne involvere statsstøtte. 
I november 2012 udsendte Kommissionen en vejledning til medlemsstaterne, 
hvoraf det fremgik, at den ikke systematisk ville undersøge overholdelsen af 
statsstøttereglerne i forbindelse med store infrastrukturprojekter omfattet af 
dette notat, som der allerede var truffet afgørelse om før datoen for dette no -
tat58. Derfor er det i princippet muligt, at medlemsstaten har modtaget en afgø -
relse fra Kommissionen om godkendelse af et stort projekt, selv om det muligvis 
overtræder reglerne om statsstøtte59.
115  
Hertil kommer, at medlemsstaterne sjældent underrettede Kommissionen om 
investeringer i infrastruktur før 2012 og før de præciseringer, Domstolen gav i en 
kendelse om statsstøtte (Leipzig-Halle-kendelsen)60.58 Kommissionens vejledning 
nr. 12-0059-01, »Verification of 
compliance with state aid 
rules in infrastructure cases« 
(Kontrol af overholdelse af 
reglerne om statsstøtte 
i infrastruktursager), 
21. november 2012.
59 Punkt 71 i særberetning 
nr. 24/2016 »Behov for en 
yderligere indsats for at sikre 
overholdelsen af og øge 
opmærksomheden omkring 
reglerne om statsstøtte inden 
for rammerne af 
samhørighedspolitikken« 
(http://eca.europa.eu ).
60 Punkt 121 i særberetning 
nr. 24/2016.
54
 Konklusioner og 
anbefalinger
Afslutningsreglerne er blevet forbedret, men der er brug for 
yderligere foranstaltninger til sikring af en mere effektiv og 
rettidig afslutning
Ordningen for afslutning på samhørighedsområdet og området 
udvikling af landdistrikter kræver yderligere ensretning i perioden 
efter 2020
116  
Afslutningskonceptet har udviklet sig i løbet af de seneste tre programperioder 
i overensstemmelse med forbedringerne af forvaltnings- og kontrolsystemer 
inden for både samhørighed og udvikling af landdistrikter. Der er i stadig højere 
grad jævnligt blevet givet sikkerhed gennem hele programperioden, hvilket har 
ført til mindre fokus ved periodens udgang og begrænset det arbejde, der skal 
udføres specifikt i forbindelse med afslutningen.
117  
Ordningen for afslutning var i perioden 2000-2006 den samme for samhørig -
hedsområdet og for investeringsrelaterede foranstaltninger inden for udvikling 
af landdistrikter, og de to politikområder anvendte fælles retningslinjer. Udgifter -
ne blev anmeldt kumulativt og blev først godkendt af Kommissionen ved afslut -
ningen. I perioden 2007-2013 blev der lagt større vægt på den årlige sikkerhed, 
men ellers afveg de to politikområder fra hinanden, da der for investeringsrela -
terede foranstaltninger inden for udvikling af landdistrikter blev indført en årlig 
godkendelse af udgifterne. På samhørighedsområdet blev udgifternes lovlighed 
og formelle rigtighed hvert år kontrolleret af revisionsmyndighederne og Kom -
missionen. Desuden kunne Kommissionen efter behov afbryde og suspendere 
betalinger. Udgifterne blev imidlertid fortsat indberettet samlet og godkendes 
først af Kommissionen i forbindelse med afslutningen.
118  
EU-udgifterne til samhørighed og udvikling af landdistrikter for perioden 2014-
2020 kommer fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene). 
Vi glæder os over, at der er sket en ensretning af sikkerheden og ordningen for af -
slutning mellem politikområderne grundet denne ændring. Det forhøjede fokus 
på at yde sikkerhed i løbet af perioden og nedbringe antallet af opgaver forbun -
det med afslutningen er positivt, da det også kan reducere risiciene forbundet 
hermed og føre til en kortere afslutningsproces. Uanset bestræbelserne på at 
strømline procedurerne gennem forordningen om fælles bestemmelser er der 
fortsat forskelle mellem de to politikområders ordning for afslutning (jf. punkt 
21-29).
55 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 1
I sine lovforslag for perioden efter 2020 bør Kommissionen fremlægge et forslag 
om yderligere ensretning af de lovmæssige bestemmelser om afslutning på sam -
hørighedsområdet og for investeringsrelaterede foranstaltninger inden for udvik -
ling af landdistrikter, så der bliver skabt en harmoniseret årlig sikkerhedsproces 
på begge områder.
Denne tilpasning bør sigte specifikt mod konvergens i terminologien og rollerne for 
de myndigheder i medlemsstaterne, der er aktive inden for de to politikområder, lov -
lighed og formel rigtighed i den årlige godkendelse og et standardregnskabsår.
Frist for målopfyldelsen: i forbindelse med udarbejdelsen af lovforslag vedrø -
rende perioden efter  2020.
Sådan som afslutningen er defineret i forordningerne, omfatter 
den endnu ikke Kommissionens endelige godkendelse 
af udgifternes lovlighed og formelle rigtighed samt 
programresultaterne
Forskellige forventninger til formålet med og konsekvenserne af 
afslutningen
119  
Der er ikke nogen definition af afslutningen i de forskellige forordninger ved -
rørende samhørighed og udvikling af landdistrikter. Kommissionen har fastsat 
vilkårene og de praktiske overvejelser i en række vejledende dokumenter, som 
også blev drøftet med medlemsstaterne. På samhørighedsområdet konstatere -
de vi, at Kommissionen og medlemsstaterne har omtrent samme opfattelse af 
afslutningens formål og fortolker den bredere end forordningernes definition 
af en udelukkende finansiel regnskabsafslutning. Men på området udvikling af 
landdistrikter afviger medlemsstaternes opfattelse af afslutningen i nogen grad 
fra Kommissionens.
120  
På begge områder og navnlig inden for udvikling af landdistrikter er der en 
forventningskløft, der skyldes medlemsstaternes opfattelse af, at afslutningen 
giver juridisk sikkerhed vedrørende lovligheden og den formelle rigtighed af de 
udgifter, Kommissionen har godkendt. Men det er strengt taget ikke tilfældet (jf. 
punkt 30-33).
56 Konklusioner og anbefalinger 
I perioden 2007-2013 gives der kun på samhørighedsområdet en endelig 
godkendelse af programudgifterne for perioden som lovlige og formelt 
rigtige
121  
Afslutningsproceduren for samhørighed for perioden 2007-2013 tager resulta -
terne af alle EU’s og de nationale kontroller og revisioner af programaktiviteter 
i betragtning. Afslutningen kan derfor anses for en godkendelse af, at periodens 
udgifter var lovlige og formelt rigtige. GD REGIO og GD EMPL kan også udføre 
yderligere kontroller, der kan føre til finansielle korrektioner, op til tre år efter 
afslutningen, selv om dette i praksis kun sker i ekstraordinære tilfælde. I mod -
sætning hertil foretages der fortsat efterprøvende revisioner i forbindelse med 
afslutningen af landdistriktsprogrammer, der dermed er en rent finansiel trans -
aktion uden nogen godkendelse af udgifterne som lovlige og formelt rigtige. 
Kommissionen udsteder ikke en endelig godkendelse af udgifterne som lovlige 
og formelt rigtige, hverken på årsplan eller for perioden som helhed. Situationen 
forbliver uforandret for perioden 2014-2020 (jf. punkt 39-45).
Kommissionen bør underrette budgetmyndigheden om 
afslutningsprocedurens endelige resultat
122  
Indberetning af resultaterne af de offentlige udgifter er et vigtigt ansvarligheds -
værktøj. Kommissionen rapporterer til budgetmyndigheden gennem de forskellige 
generaldirektoraters årlige aktivitetsrapporter, der bygger på den årlige situa -
tionsrapport, men der er ingen planer om en specifik rapport om det endelige 
udfald af afslutningen for programperioden som helhed. Situationen er uforan -
dret for perioden 2014-2020.
123  
Vi mener, at programafslutningen i EU’s budgetsystem, der bygger på den fleråri -
ge programmering, bør omfatte Kommissionens endelige godkendelse af lovlig -
heden og den formelle rigtighed af programperiodens udgifter som helhed, idet 
der tages højde for resultaterne af alle EU’s og de nationale kontroller og revisio -
ner, kombineret med en rapport om programmets gennemførelse og resultater. 
Oplysningerne om disse højst relevante resultat- og overensstemmelsesaspekter 
bør så også rapporteres til budgetmyndigheden. Sådanne ordninger bør overve -
jes i forbindelse med udarbejdelsen af lovgivningsforslaget vedrørende perioden 
efter 2020 (jf. punkt 53-55).
57 Konklusioner og anbefalinger 
Der bør beregnes en restrisikorate til vurdering af udgifternes lovlighed og 
formelle rigtighed i løbet af programgennemførelsen og ved afslutningen
124  
Vi mener, at beregningen af en restrisikorate for hvert samhørighedsprogram 
er en passende og nyttig foranstaltning, der kan sikre, at de resterende fejl ved 
afslutningen ikke overstiger væsentlighedstærsklen.
125  
På området udvikling af landdistrikter konstaterede vi imidlertid, at de nuværende 
procedurer ikke sikrer, at restfejlen på programniveau ligger under Kommissionens 
væsentlighedstærskel på 2 % - hverken gennem den årlige eller endelige af -
slutning af regnskaberne eller efter afslutning af de efterprøvende revisioner. 
Kommissionen beregner ikke en restrisikorate på programniveau, hvor der tages 
højde for de finansielle korrektioner, som de juridisk-kritiske revisioner har givet 
anledning til, og således er der ikke sikkerhed for, at de resterende fejl for et pro -
gram ikke overstiger væsentlighedstærsklen (jf. punkt 34-38).
Afslutning bør omfatte en evaluering af programresultaterne og opnåelsen 
af output og resultater
126  
Der var begrænset fokus på opnåelsen af output og resultater inden for lov -
givningsrammen og i udformningen af afslutningen af perioden 2007-2013. 
Medlemsstaternes myndigheder er forpligtede til at indberette opnåelsen af 
programmålene, men disse oplysninger kontrolleres almindeligvis ikke af revi -
sionsmyndighederne eller certificeringsorganerne. Kommissionen er forpligtet 
til at evaluere denne indberetning, men der er ingen direkte forbindelse mellem 
betalingen af saldoen og opnåelsen af mål.
127  
Vi glæder os over det øgede fokus på resultater i lovgivningsrammen for perio -
den 2014-2020. En af de største ændringer er genindførelsen af en resultatreser -
ve, hvis formål er at etablere en forbindelse mellem udbetalingerne og opnåelsen 
af output og resultater. Det er fortsat uklart, hvordan resultatreserven vil blive 
anvendt i praksis i løbet af perioden 2014-2020 (jf. punkt 46-52).
58 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 2
I sine lovgivningsforslag vedrørende perioden efter 2020 bør Kommissionen 
indføre en formel godkendelse af programudgifternes lovlighed og formelle 
rigtighed samt de opnåede output og resultater ved programafslutningen i sine 
lovgivningsforslag. Kommissionen bør inden for begge politikområder:
- fastlægge procedurer for beregning af en restrisikorate på programniveau 
efter gennemførelsen af alle finansielle korrektioner og sikre, at raten ikke 
overstiger væsentlighedstærsklen ved afslutningen
- vurdere, om programmålene er blevet nået, og om nødvendigt foretage 
finansielle korrektioner, hvis resultaterne ikke er tilfredsstillende.
Frist for målopfyldelsen: i forbindelse med udarbejdelsen af lovforslag vedrø -
rende perioden efter  2020.
Anbefaling 3
I sine lovgivningsforslag vedrørende perioden efter 2020 bør Kommissionen an -
føre, hvordan den, når afslutningsproceduren er gennemført, agter at underrette 
budgetmyndigheden om sin endelige godkendelse af programudgifterne og 
programresultaterne samt de opnåede output og resultater.
Frist for målopfyldelsen: i forbindelse med udarbejdelsen af lovforslag vedrø -
rende perioden efter  2020.
Støtteberettigelsesperioderne bør ikke overlappe, og afslutningen bør 
finde sted hurtigst muligt efter støtteberettigelsesperiodens udløb
128  
For perioderne 2000-2006 og 2007-2013 rådede medlemsstaterne over yderlige -
re to år efter periodens udløb til at bruge de tildelte midler. For programperioden 
2014-2020 er dette blevet udvidet til tre år ud over den oprindelige programperio -
de på syv år. Støtteberettigelsesperioden vil derfor slutte i 2023, hele ti år efter 
Europa-Parlamentets og Rådets vedtagelse af den lovgivningsmæssige ramme 
(ultimo 2013). Herefter følger afslutningen, som på samhørighedsområdet tilføjer 
mindst to år yderligere.
59 Konklusioner og anbefalinger 
129  
Afslutningen vil altid overlappe med den følgende periode. Vi mener, at de men -
neskelige ressourcer, der er til rådighed, er en central udfordring for programaf -
slutningens effektivitet. Derfor bør det tidsrum, hvor der samtidig gennemføres 
programmer henhørende under to programperioder, være så kort som muligt 
med henblik på at reducere den samlede administrative byrde. Derudover virker 
muligheden for at bruge programbudgettet efter programperiodens udløb 
hæmmende for påbegyndelsen af den efterfølgende periodes programmer.
130  
Vi mener derfor, at overlapninger mellem støtteberettigelsesperioder bør 
undgås, og at udløbet af støtteberettigelsesperioden så vidt muligt bør falde 
sammen med den følgende programperiodes begyndelse. Dette vil øge presset 
på medlemsstaterne for at bruge EU-midlerne rettidigt og på en hensigtsmæssig 
måde og sikre, at den efterfølgende programperiode påbegyndes umiddelbart. 
Forenklede regler for inddeling i faser kan navnlig på samhørighedsområdet lette 
overgangen mellem programperioderne.
131  
Derudover er den årlige regnskabsgodkendelse et element inden for begge 
politikområder for perioden 2014-2020, og som følge heraf bør afslutningsakti -
viteterne, især på samhørighedsområdet, være mindre byrdefulde end tidligere. 
Vi konstaterede imidlertid, at den tid, myndighederne i medlemsstaterne har til 
rådighed til at udarbejde og indsende afslutningsdokumenterne, stadig er for -
skellig for de to politikområder: 13,5 måneder på samhørighedsområdet og seks 
måneder på området udvikling af landdistrikter (jf. punkt 58-68).
Anbefaling 4
I sine lovforslag vedrørende perioden efter 2020 bør Kommissionen sørge for, at 
støtteberettigelsesperioden ikke længere overlapper den efterfølgende program -
periode, og at afslutningsproceduren afsluttes umiddelbart efter støtteberettigel -
sesperiodens udløb. Specifikt for begge politikområder:
- bør overlapning mellem støtteberettigelsesperioder stoppes, og udløbet af 
støtteberettigelsesperioden bør så vidt muligt falde sammen med begyndel -
sen af den følgende programperiode
- bør medlemsstaterne forpligtes til at fremlægge alle afslutningsdokumenter 
senest seks måneder efter den sidste støtteberettigelsesdato
- bør Kommissionen nedbringe den tid, den behøver til sin beslutning om 
godkendelsen af den endelige gennemførelsesrapport og de sidste årsregn -
skaber, herunder en beregning af saldoen. Det bør være tilstrækkeligt med 
højst seks måneder (12 måneder efter den sidste støtteberettigelsesdato).
Frist for målopfyldelsen: i forbindelse med udarbejdelsen af lovforslag vedrø -
rende perioden efter  2020.
60 Konklusioner og anbefalinger 
Kommissionen har ydet passende og rettidig bistand med 
henblik på at hjælpe medlemsstaterne med forberedelsen 
til afslutningen af programmerne for 2007-2013, men skal 
fortsat være opmærksom på at sikre medlemsstaternes 
solide gennemførelse
132  
Generelt fandt vi, at retningslinjerne for afslutningen gav medlemsstaterne en 
bedre forståelse og tilrettelæggelse af afslutningen: På begge politikområder 
giver retningslinjerne en oversigt over de vigtigste krav og frister fastsat i en 
række forskellige forordninger og giver om nødvendigt uddybende forklaringer. 
Derudover sørgede Kommissionen for uddannelse i afslutning og rettidig støtte, 
der generelt var målrettet medlemsstaternes behov. Samlet set føler medlems -
staterne sig forberedte på afslutningen, og Kommissionen afslutter de nødvendi -
ge interne procedurer.
Der er fortsat visse risici forbundet med 2007-2013-afslutningen
133  
Vi identificerede nogle risici, der især gør sig gældende for 2007-2013-afslutnin -
gen. Eksempelvis er visse frister i forbindelse med afslutningen enten slet ikke 
fastlagt eller udelukkende fastlagt i retningslinjerne. Det kan yderligere forlænge 
en alt for lang afslutningsproces. Hvis en medlemsstat forsinker udbetalingerne 
til støttemodtagerne, kan dette desuden medføre en omdømmemæssig risiko 
for EU. Endelig mangler Kommissionen pr. medio november 2016 at godkende 
ansøgninger om store projekter svarende til et EU-bidrag på 854  millioner  euro 
(jf. punkt 70-88 og 93-96).
Anbefaling 5
Forvaltningsmyndighederne i medlemsstaterne bør sikre, at alle støttemodtage -
re rettidigt modtager det fulde EU-bidrag til deres projekter under EFRU, Sam -
hørighedsfonden og ESF. Den fastsatte frist for programperioden 2014-2020 på 
90 kalenderdage fra indgivelsesdatoen for en betalingsanmodning er passende 
i denne henseende.
Frist for målopfyldelsen: marts 2017.
61 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 6
Kommissionen bør straks træffe de afgørelser om store projekter, der endnu er 
uafklarede for perioden 2007-2013. GD REGIO bør for perioden 2014-2020 udar -
bejde interne procedurer til sikring af, at der hurtigt bliver truffet beslutninger 
vedrørende de store projekter i overensstemmelse med forordningernes frist på 
tre måneder.
Frist for målopfyldelsen: januar 2017.
Kommissionens afslutningsretningslinjer rækker ud over de 
lovmæssige bestemmelser
134  
Vi konstaterede, at Kommissionens retningslinjer for afslutningen på samhørig -
hedsområdet i nogle tilfælde er mere vidtgående end kravene i forordningerne. 
Vi har tidligere berettet om det mest alvorlige af disse problemer i forbindelse 
med den forlængede støtteberettigelsesperiode for finansielle instrumenter61. 
Dette gælder dog også på nogle få andre områder.
135  
Nogle af disse krav, navnlig kravet om fungerende projekter og indberetningen 
af en restrisikorate, hjælper med at nedbringe de risici, der er forbundet med 
afslutningen. Andre krav, f.eks. om faseinddelingen af andre projekter end store 
projekter, er nødvendige, men kan i deres nuværende udformning komplicere 
afslutningen (jf. punkt 89-91).
Kommissionen skal fortsat være opmærksom på at sikre, at 
afslutningen af perioden 2007-2013 sker på et solidt grundlag
136  
En passende udformning og forberedelse er afgørende for, men ikke tilstrækkelig 
til at sikre, at samhørighedsprogrammerne og landdistriktsprogrammerne afslut -
tes effektivt og rettidigt. Den praktiske gennemførelse af afslutningsprocessen, 
kvaliteten af de afslutningsdokumenter, medlemsstaterne indsender, og Kommis -
sionens konsekvente og grundige gennemgang heraf inden for de frister, der er 
anført i forordningerne, spiller også en afgørende rolle.61 Punkt 6.45 i Revisionsrettens 
årsberetning for 2015, 
punkt 6.52 i Revisionsrettens 
årsberetning for 2014 og 
punkt 43 i særberetning 
nr. 19/2016.
62 Konklusioner og anbefalinger 
137  
Vi konstaterede, at koordineringen mellem de forskellige myndigheder i en med -
lemsstat, herunder den nøje tidsplanlægning af deres arbejde, er afgørende for, 
at afslutningen kan blive vellykket. Der skal aftales frister, så revisionsmyndighe -
derne og certificeringsorganerne får nok tid til i forbindelse med afslutningen at 
give en tilstrækkelig sikkerhed for alle de indberettede udgifters støtteberettigel -
se. Derudover er det fortsat uklart, om de aftalte frister på nationalt og regionalt 
niveau vil blive overholdt.
138  
I en tidligere revision af den indledende fase af afslutningsproceduren for perio -
den 2000-2006 på samhørighedsområdet konstaterede vi, at den kun var delvis 
effektiv, fordi medlemsstaterne havde indsendt erklæringer med uberettigede 
reduktioner af endelige fejlforekomster for at undgå finansielle korrektioner 
i forbindelse med afslutningen. Trods forbedringer i kontrolrammen mener vi, at 
den samme risiko også forekommer i forbindelse med afslutningen af program -
perioden 2007-2013.
139  
Derudover har vi i en tidligere beretning bemærket, at Kommissionen - navnlig 
i starten af programperioden 2007-2013 - ikke foretog en systematisk kontrol af, 
at de store projekter opfyldte statsstøttekravene62. Der er således en risiko for, at 
nogle af de EU-medfinansierede store projekter ikke er forenelige med det indre 
marked, hvilket også skyldes, at medlemsstaterne før 2012 kun meget sjældent 
fremlagde oplysninger for Kommissionen om investeringer i infrastruktur.
140  
Vi anbefalede Kommissionen at bede revisionsmyndighederne om at kontrollere 
overholdelsen af statsstøttereglerne i de store projekter, der blev godkendt før 
udgangen af 201263. Kommissionen godkendte ikke denne anbefaling, og vi me -
ner derfor, at overholdelsen af statsstøttereglerne fortsat udgør en risiko i forbin -
delse med afslutningen af de store projekter, der blev godkendt før udgangen af 
2012.
141  
Derudover mener vi, at der fortsat er en risiko for, at der bliver anmeldt ikkestøt -
teberettigede udgifter i forbindelse med afslutningen, navnlig i forbindelse med 
finansielle instrumenter og aftalemæssige forskud (jf. punkt 97-115).62 Punkt 71 i særberetning 
nr. 24/2016.
63 Anbefaling 4 b) i særberetning 
nr. 24/2016.
63 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 7
Ved afslutningen bør Kommissionen sikre, at medlemsstaterne gennemfører 
specifikke procedurer til kontrol af især udgifternes støtteberettigelse i forbin -
delse med finansielle instrumenter samt aftalemæssige forskud. Hvis revisions -
myndighederne og certificeringsorganerne ikke er i stand til at give en tilstræk -
kelig sikkerhed for udgifternes støtteberettigelse, vil der muligvis være brug for 
yderligere revisionsprocedurer.
Frist for målopfyldelsen: marts 2017.
Vedtaget af Afdeling II, der ledes af Iliana IVANOVA, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 14. december 2016.
 På Revisionsrettens vegne
 Klaus-Heiner LEHNE
 Formand
64
 Bilag
Retsgrundlag for afslutningen af 2007-2013-programmerne
Ordningen for afslutning af de operationelle samhørighedsprogrammer for 2007-2013 er fastsat i:
 Ø Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden
 Ø Kommissionens forordning (EF) nr. 1828/2006 af 8. december 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets 
forordning (EF) nr. 1083/2006 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1080/2006 om Den Europæiske 
Fond for Regionaludvikling.
Ordningen for afslutning af landdistriktsprogrammerne for 2007-2013 er fastsat i:
 Ø Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og 
overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, 
(EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008
 Ø Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 907/2014 af 11. marts 2014 om supplerende regler til Europa-Par -
lamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår betalingsorganer og andre organer, finansiel 
forvaltning, regnskabsafslutning, sikkerhedsstillelse og brug af euroen
 Ø Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014 af 6. august 2014 om gennemførelsesbestemmelser til 
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår betalingsorganer og andre organer, 
økonomisk forvaltning, regnskabsafslutning, regler om kontroller, sikkerhedsstillelse og åbenhed
 Ø Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1310/2013 af 17. december 2013 om fastsættelse af overgangs -
foranstaltninger vedrørende støtte til landdistriktsudvikling fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af 
Landdistrikterne (ELFUL), om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 for så vidt 
angår midler og deres fordeling i 2014 og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 og Europa-Parla -
mentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013, (EU) nr. 1306/2013 og (EU) nr. 1308/2013 med hensyn til deres 
anvendelse i 2014
 Ø Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 807/2014 af 11. marts 2014 om supplerende bestemmelser til 
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den 
Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og indførelse af overgangsbestemmelser
 Ø Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Euro -
pæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), Kommissionens forordning (EF) nr. 1974/2006 af 
15. december 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 om støtte til udvikling 
af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)
 Ø Kommissionens forordning (EF) nr. 65/2011 af 27. januar 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forord -
ning (EF) nr. 1698/2005 for så vidt angår kontrol og krydsoverensstemmelse i forbindelse med støtteforanstaltninger 
til udvikling af landdistrikterne.Bilag  I
65 Bilag 
Forvaltning og kontrol af 2007-2013-programmerne på medlemsstatsniveau
Både på samhørighedsområdet og området udvikling af landdistrikter findes der tre typer ansvarlige myndig -
heder i medlemsstaterne med ansvar for forvaltningen og kontrollen af OP’er/landdistriktsprogrammer. Disse 
myndigheder samarbejder under Kommissionens tilsyn og ansvar1 for at sikre lovligheden og den formelle 
rigtighed af:
Samhørighed Udvikling af landdistrikter
i) Forvaltningsmyndighederne  har ansvaret for at planlægge og 
gennemføre et OP , herunder at udvælge de enkelte aktiviteter og evaluere 
programmet. De udfører også kontrollerne på første niveau af aktiviteterne 
og udgifterne. De indgiver årlige gennemførelsesrapporter, der kræver 
Kommissionens godkendelse2.i) Forvaltningsmyndighederne  har ansvaret for at planlægge, 
gennemføre og evaluere et landdistriktsprogram og dets resul -
tater. De indgiver årlige fremskridtsrapporter for Kommissionen 
vedrørende gennemførelsen af landdistriktsprogrammet.
ii) Certificeringsmyndighederne  attesterer de anmeldte udgifters lovlighed 
og formelle rigtighed og indgiver anmodninger om mellemliggende betalin -
ger til Kommissionen3.ii) Betalingsorganerne  har ansvaret for at forvalte og kontrollere 
udgifterne. De bør råde over et internt kontrolsystem, der giver 
tilstrækkelig sikkerhed for, at betalingerne er lovlige og formelt 
rigtige. De indgiver kvartalsvise betalingsanmodninger til Kom -
missionen og udarbejder årsregnskaber.
iii) Revisionsmyndighederne  skal være uafhængige af forvaltningsmyndig -
heden og certificeringsmyndigheden. De giver Kommissionen sikkerhed for, 
at et OP’s forvaltningssystemer og interne kontrol fungerer effektivt, og for, 
at de udgifter, der er attesteret af certificeringsmyndighederne, er lovlige 
og formelt rigtige. De er forpligtede til at indgive årlige kontrolrapporter 
til Kommissionen4 samt en årlig revisionserklæring vedrørende systemer -
nes funktion og den estimerede årlige fejlrate. Disse skal kontrolleres og 
godkendes af Kommissionen5.iii) Certificeringsorganerne  giver Kommissionen sikkerhed for 
betalingsorganets årsregnskabers fuldstændighed, nøjagtighed 
og sandfærdighed samt det interne kontrolsystems korrekte 
funktion. De skal være uafhængige af betalingsorganet.
Siden 2015 har certificeringsorganerne også skullet yde sikker -
hed for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, når der er 
anmodet om godtgørelse heraf fra Kommissionen.
1 Artikel 317 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
2 Artikel 67, stk. 1, og artikel 67, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1083/2006. 
3 Artikel 61 i forordning (EF) nr. 1083/2006.
4 Artikel 62, stk. 1, litra d), i forordning (EF) nr. 1083/2006.
5 Artikel 72, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1083/2006.
Kilde:  Revisionsretten.Bilag  II
66 Bilag 
Udvikling af Kommissionens sikkerhedsramme og ordning for afslutning over tre 
perioder
a) SamhørighedBilag  III
Kommissionen: Revisioner vedrørende lovlighed og formel rigtighed Samhørighed 2000-2006
Kommissionen: 
Eventuelle 
revisioner med 
/f_inansielle 
nettokorrektionerKommissionen: 
Godkendelse af den endelige gennemfø -
relsesrapport og erklæring om afvikling, betaling af saldoenForvaltningsmyndighed: Endelig gennemførelsesrap -
port 
Betalingsagentur: 
Attesteret endelig udgiftsoversigt 
Afviklingsorgan: Erklæring 
om afvikling af bistanden (sikkerhed for hele perioden)Forvaltningsmyn-
dighed: Årlig gennemførelsesrapport
3 år 15 måneder 2 år01/2000 12/2006 ??? 3/2010 12/2008
Programme-
ringsperiode 7 årFlerårig sikkerhedsprocedureKommissionen: 
Godkendelse af den årlige gennemførelsesrapportBetaling af saldoen Indgivelse af 
afslutningsdokumenterSidste
støtteberettigelsesdato Programmeringsperiodens udløb
Afslutning Suivi et évaluation annuels
Samhørighed 2007-2013
Kommissionens mål: 1 årRevisionsmyndighed: 
Årlig kontrolrapport og udtalelseKommissionen: Godkendelse af den årlige kontrolrapportÅrlig sikkerhedsprocedure
Kommissionen: 
Eventuelle 
revisioner med 
ﬁnansielle 
nettokorrektionerKommissionen: Godkendelse af den endelige gennemførelses-rapport og afslutningser-klæring, betaling af saldoenForvaltningsmyndighed: Endelig gennemførelsesrapport Certiﬁceringsmyndighed: Ansøgning om udbetaling af saldoen
Revisionsmyndighed: 
AfslutningserklæringForvaltningsmyndig-hed: Årlig gennemførelsesrapport
3 år 15 måneder 2 år1/2007 12/2013 ??? 03/2017 12/2015
Programmerings-
periode 7 årKommissionen: Revisioner vedrørende lovlighed og formel rigtighed Flerårig sikkerhedsprocedureKommissionen: 
Godkendelse af den årlige gennemførelsesrapportBetaling af saldoen Indsendelse af 
afslutningsdokumenter Sidste støtteberettigelsesdatoProgrammeringsperiodens 
udløb
AfslutningÅrlig overvågning og evaluering
67 Bilag Bilag III
Kommissionen: 
Godkendelse af den årlige gennemførelsesrapportForvaltningsmyndighed: 
Årlig gennemførelsesrapportSamhørighed 2014-2020
Forvaltningsmyndighed: 
Forvaltningserklæring ogårsoversigt over kontroller og revisionerCertiﬁceringsmyndighed: Attesterede regnskaberRevisionsmyndighed: Årlig kontrolrapport og udtalelse om regnskaberKommissionen:
Godkendelse af årsregnskaberne,beregning af saldoenÅrlig sikkerhedspakkeKommissionen: 
Godkendelse af den endelige gennemførel-sesrapport og de sidste årsregnskaber, beregning af sidste års saldoUd over den årlige sikkerhedspakke:
Forvaltningsmyndig-
hed: Endelig gennemførelsesrapport
3 år 13,5 måneder 3 år01/2014 12/2020 ??? 15/02/2025 12/2023
Programmerings-
periode 7 årKommissionen: Efterprøvende revisioner med eventuelle ﬁnansielle nettokorrektioner Flerårig sikkerhedsprocedureBetaling af saldoen Indgivelse af 
afslutningsdokumenterSidste
støtteberettigelsesdato Programmeringsperiodens udløb
Afslutning Årlig overvågning og evaluering
68 Bilag 
b) Udvikling af landdistrikterBilag  III
Kommissionen: 
Godkendelse af gennemførelsesrap-portenForvaltningsmyndighed: Årlig fremskridtsrapport om gennemførelseRegional udvikling 2007-2013
Betalingsagentur: Årsregnska-ber, forvaltningserklæring, årsoversigt over revisioner og kontrollerCertiﬁceringsorgan: Udtalelse og rapport om årsregnskaberKommissionen: Godkendelse af årsregnskaberne, betaling af 
saldoen Årlig ﬁnansiel afslutningKommissionen: 
Godkendelse af gennemførelsesrap-porten og de sidste årsregnskaber, beregning af saldoen
Forvaltningsmyn-
dighed: Gennemførel-sesrapport for sidste år 
Betalingsagentur: 
Regnskaber for sidste regnskabsår 
Certiﬁceringsorgan: 
Udtalelse om regnskaberne for sidste regnskabsår
01/2018
2 årKommissionens mål: 1 år 6 måneder 2 år01/2007 12/2013 06/2016 12/2015
Programme-
ringsperiode 
7 årKommissionen: Efterprøvende revisioner vedrørende lovlighed og formel rigtighed med eventuelle ﬁnansielle 
nettokorrektionerFlerårig efterprøvende revisionBetaling af saldoen 
(forventet)Indgivelse af 
afslutningsdokumenterSidste
støtteberettigelsesdatoProgrammeringsperiodens 
udløb
Afslutning Årlig overvågning og evaluering
Afslutningsproceduren tog i gennemsnit 
20 månederRegional udvikling 2000-2006
Kommissionen: 
Eventuelle 
revisioner med 
ﬁnansielle 
nettokorrektionerKommissionen: 
Godkendelse af den endelige gennemfø-relsesrapport og erklæring om afvikling (for hele perioden), beregning af saldoenForvaltningsmyndighed: 
Endelig gennemførelsesrap-
port 
Betalingsagentur: 
Attesteret endelig udgiftsoversigt 
Afviklingsorgan: Erklæring 
om afvikling af bistanden (for hele perioden)Forvaltningsmyndig-
hed: Årlig gennemførel-sesrapport
3 år 15 måneder 2 år01/2000 12/2006 ??? 03/2010 12/2008
Programmerings-
periode 7 årKommissionen: Revisioner vedrørende lovlighed og formel rigtighed Flerårig sikkerhedsprocedureKommissionen: 
Godkendelse af den årlige gennemførel-sesrapportBetaling af saldoen Indsendelse af 
afslutningsdokumenterSidste
støtteberettigelsesdatoProgrammeringsperiodens 
udløb
Afslutning Årlig overvågning og evaluering
69 Bilag 
Kilde:  Revisionsretten.Bilag III
Betalingsagentur: Forvaltningser-
klæring,årsoversigt over kontroller og revisionerCertiﬁceringsorgan: Udtalelse og rapport om årsregnskaber (herunder lovlighed og formel rigtighed)Kommissionen: 
Godkendelse af den årlige gennemførelsesrapportForvaltningsmyndighed: Årlig gennemførelsesrapport
01/2026
2 årvRegional udvikling 2014-2020
Kommissionen:
Godkendelse af årsregnskaberne,beregning af saldoenÅrlig ﬁnansiel regnskabsafslutningKommissionen: 
Godkendelse af den endelige gennemførelses-rapport og de sidste årsregnska-ber, beregning af 
sidste års saldo Ikke krav om 
yderligere 
dokumenter
6 måneder 3 år01/2014 12/2020 30/06/2024 12/2023
Programme-
ringsperiode 7 årKommissionen: Efterprøvende revisioner vedrørende lovlighed og formel rigtighed med eventuelle ﬁnansielle 
nettokorrektioner Flerårig efterprøvende revisionBetaling af saldoen Indgivelse af 
afslutningsdokumenterSidste
støtteberettigelsesdatoProgrammeringsperiodens 
udløb
Afslutning Årlig overvågning og evaluering
70 Bilag 
Oversigt over de vigtigste aspekter, der kræver yderligere præcisering i forbindelse 
med afslutningen af 2007-2013 - rundspørge-/interviewsvar fra medlemsstaternes 
myndigheder1
Anliggender Samhørighed Udvikling af landdistrikter
Beregning af restfejlfrekvens og konsekvenser i tilfælde af overskridelse af væsent -
lighedstærsklen (2 %)X X
Definition og behandling af usædvanlige fejl X X
Finansielle instrumenter X X
Indberetning af programmets resultater og potentielle konsekvenser af manglen -
de målopfyldelseX X
Afbrydelse af aktiviteter som følge af lovmæssige eller administrative sager X X
Yderligere praktiske eksempler X
Ikkefungerende projekter X
Indkomstskabende projekter X
Indberetning af og hensyntagen til tilbagetrækninger, inddrivelser og udestående 
inddrivelseX
Overgangsregler X
1 Listen indeholder udelukkende de anliggender, som mere end 15 % af myndighederne har angivet som uklare eller forholdsvis uklare.
Kilde:  Revisionsrettens rundspørge og interview med myndighederne i medlemsstaterne.Bilag  IV
71 Kommissionens  
svar
Resumé
II
Kommissionen samarbejder med medlemsstaterne om at afhjælpe årsagerne til urigtig anvendelse af midler.
For samhørighedspolitikken har Rettens revisioner siden 2009 vist, at fejlforekomsten for programmeringsperioden 
2007-2013 er betydeligt lavere end for programmeringsperioden 2000-2006.
For udviklingen af landdistrikter har fejlprocenten også været faldende i løbet af de seneste tre år.
VI
I forbindelse med udvikling af landdistrikter sikres lovligheden og den formelle rigtighed af ELFUL-udgifterne ved 
den efterprøvende regnskabsafslutning og ikke ved programmernes afslutning. Hvis der ved den efterfølgende 
regnskabsafslutning konstateres mangler i forvaltningen og kontrollen af udgifterne, foretager Kommissionen finan -
sielle korrektioner af de udgifter, der er afholdt op til 24 måneder forud for Kommissionens meddelelse, i overens -
stemmelse med artikel 52 i forordning (EU) nr. 1306/2013.
I GD AGRI’s årlige aktivitetsrapport gøres der hvert år rede for både de anslåede fejlprocenter for transaktioner 
mellem medlemsstaterne og støttemodtagerne og den korrigerende effekt af de efterfølgende kontroller og de 
procedurer, der danner grundlag for inddrivelser fra støttemodtagere og finansielle nettokorrektioner. Ved at sam -
menligne disse to forhold kan Kommissionen fastlægge den årlige restrisiko for EU’s budget, efter at der er taget 
højde for alle kontroller og korrektioner.
Kommissionen fastholder det synspunkt, som den gav udtryk for i GD AGRI’s årlige aktivitetsrapport for 2015. Hvad 
angår politikken for udvikling af landdistrikter skal behovet for at sikre lovligheden og den formelle rigtighed hol -
des op mod de ambitiøse politiske mål, der undertiden har resulteret i komplicerede foranstaltninger. Kommissio -
nen følger situationen nøje og er fast besluttet på at hjælpe medlemsstaterne med at bekæmpe de grundlæggende 
årsager til fejl.
VII
Kommissionen mener, at den ensrettede årlige validering af regnskabet forbedrer betalingernes lovlighed og for -
melle rigtighed og vil gøre det hurtigere at afslutte programmerne for 2014-2020.
VIII
Den eksisterende retlige ramme for samhørighedspolitikken for 2007-2013 gør det ikke muligt at betinge udbetalin -
ger af, hvilke resultater der er opnået. Afslutningsretningslinjerne kræver systematisk rapportering om indikatorer 
for hver prioritet, hvis resultaterne afviger mere end 25 % fra målene, og en begrundelse for, hvorfor målene ikke 
blev nået, og hvorfor der er ikke blev truffet korrigerende foranstaltninger.
Medlemsstaterne bør fremlægge redegørelser og begrundelser for afvigelser i forhold til de indikatorer, der sigtes 
mod. Det kan i det konkrete tilfælde vælges at foretage en finansiel korrektion, hvor afvigelser vil vise de forhold, 
der er nævnt i artikel 99 i den generelle forordning (uregelmæssigheder eller alvorlige mangler ved forvaltnings- og 
kontrolsystemerne).
Den output- og resultatorienterede tilgang er blevet anvendt i større omfang i perioden 2014-2020 for begge 
politikområder.
Kommissionens svar 72
IX
Kommissionen er bundet af den eksisterende retlige ramme, som lovgiver har vedtaget.
Det kan ikke undgås, at der er et overlap mellem to perioder, når det tager flere år at gennemføre mange aktiviteter, 
og der altid vil være en opstartsfase og en afslutningsfase i løbet af en programmeringsperiode.
Problemet med, at den endelige afslutning medfører meget administrativt arbejde for myndighederne på et tids -
punkt, hvor de burde fokusere på at igangsætte nye programmer, er blevet løst i forordningen vedrørende 2014-
2020, som indeholder regler om årlig regnskabsgodkendelse (se Kommissionens svar på punkt VII ovenfor).
Kommissionen har endvidere opfordret medlemsstaterne til at øge deres kapacitet i forbindelse med afslutningen 
og til at anvende bevillinger til teknisk bistand for 2007-2013 eller 2014-2020 til dette formål.
Forberedelsen af afslutningsprocessen blev indledt, før støtteberettigelsesperioden udløb, og processen har været i fuld 
gang lige siden udløbet af denne periode. Medlemsstaterne fik reelt to år ekstra (tre år ekstra for 2014-2020-pro -
grammerne) til at gennemføre deres programmer.
Kommissionen mener, at dette gør det muligt at forbedre programmernes forvaltning og gennemførelse, letter pres -
set og arbejdsbyrden for de involverede myndigheder og sikrer en bedre overgang mellem perioderne.
X
Kommissionen underretter budgetmyndigheden om afslutningsprocessens forløb (udgifternes formelle rigtighed 
og de opnåede output og resultater) i de pågældende generaldirektoraters årlige aktivitetsrapporter.
I 2013 fremlagde GD REGIO og GD EMPL desuden en rapport for dechargemyndigheden om afslutningen og de 
samlede finansielle korrektioner i forbindelse med afslutningen for 2000-2006-programmerne.
Alle afgørelser om finansiel regnskabsafslutning for ELFUL offentliggøres desuden i EU-Tidende.
XI – Første led
Kommissionen accepterer ikke denne anbefaling.
Kommissionen kan ikke på nuværende tidspunkt give konkrete tilsagn vedrørende lovgivningsforslagene for perio -
den efter 2020.
Der er allerede gjort en stor indsats for at harmonisere reglerne for ESI-fondene for perioden 2014-2020, både for de 
enkelte regnskabsår og i forbindelse med afslutningen. Kommissionen vil sigte mod at harmonisere de lovmæssige 
bestemmelser for fondene yderligere, bl.a. med hensyn til terminologi, sikkerhed og afslutningsprocesser, når det 
kan forbedre forvaltningen af EU-midler og bidrage til en enklere og mere effektiv gennemførelse i medlemsstater 
og regioner.
Kommissionen finder det vigtigt, at ensretningen af ordningerne inden for udvikling af landdistrikter og samhørig -
hed ikke fører til manglende sammenhæng i gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik. Lovgiver har lagt vægt 
på at bevare de synergieffekter, der er opnået mellem de to søjler (EGFL og ELFUL) (fjerde betragtning til forordning 
(EU) nr. 1303/2013). Den efterprøvende regnskabsafslutning adskilles fra den årlige finansielle regnskabsafslutning 
i forbindelse med begge søjler i den fælles landbrugspolitik.
Kommissionens svar 73
XI – Andet led
Kommissionen accepterer ikke denne anbefaling.
Kommissionen kan ikke på nuværende tidspunkt give konkrete tilsagn vedrørende lovgivningsforslagene for perio -
den efter 2020.
I forbindelse med samhørighedspolitikken indgår de elementer, som Retten anmoder om, allerede i de eksisterende 
regler for programmeringsperioden 2014-2020.
Med hensyn til den anden del af anbefalingen om resultater gør artikel 22, stk. 7, i forordningen om fælles bestem -
melser det allerede muligt for Kommissionen at anvende finansielle korrektioner, når den fastslår, at der er en alvorlig 
mangel med hensyn til at nå de mål, der vedrører finansielle indikatorer, outputindikatorer og centrale trin i gen -
nemførelsen, og som er opstillet i resultatrammen.
Kommissionen finder, at den eventuelle ensretning af forskellige politikområder ikke bør forringe de synergieffek -
ter, der er opnået i forbindelse med forvaltningen af de to fonde under den fælles landbrugspolitik, dvs. EGFL og 
ELFUL. Lovgiver har lagt vægt på at bevare de synergieffekter, der er opnået mellem de to søjler (EGFL og ELFUL) 
(fjerde betragtning til forordning (EU) nr. 1303/2013).
XI – Tredje led
Kommissionen accepterer ikke denne anbefaling.
Kommissionen vil fortsat underrette budgetmyndigheden i fuld åbenhed om programmets gennemførelse, herun -
der om afslutningens resultat. Den kan dog ikke på nuværende tidspunkt give konkrete tilsagn vedrørende lovgiv -
ningsforslagene for perioden efter 2020.
XI – Fjerde led
Kommissionen accepterer ikke denne anbefaling.
Kommissionen er af den klare overbevisning, at et manglende overlap mellem støtteberettigelsesperioder vil 
begrænse politikgennemførelsen, gøre det vanskeligere at træffe beslutning om flerårige projekter i gennemførel -
sesperiodens sidste år på grund af den øgede administrative byrde og forstyrre overgangen mellem perioderne. For 
ELFUL’s vedkommende vil dette gøre det mere problematisk at opfylde flerårige miljøforpligtelser eller at gennem -
føre projekter vedrørende opstart af virksomheder baseret på flerårige forretningsplaner.
XIII
Inden for samhørighedspolitikken er følgende nøgleområder relevante for afslutningen: gennemførelsen (der omhand -
les i den endelige gennemførelsesrapport), udgifternes lovlighed og formelle rigtighed (der omhandles i afslutnings -
erklæringen og den endelige kontrolrapport) og den endelige udgiftsoversigt. Fristerne for disse nøgleområder er 
anført i forordningen. Kommissionen har således fem måneder til at underrette medlemsstaten om sin holdning til 
indholdet af den endelige gennemførelsesrapport og afslutningserklæringen.
Kommissionens svar 74
Inden for udvikling af landdistrikter er de vigtigste frister anført i lovgivningen (bl.a. for fremlæggelse af afslutningsdo -
kumenter og endelig betaling). Der mangler imidlertid visse frister, som giver tilstrækkelig tid til at sikre en passende 
afgørelse om afslutning og beskyttelse af EU-budgettet.
Kommissionen har udstedt afslutningsretningslinjer for at præcisere, hvordan den forstår de gældende bestemmel -
ser, og hvilke forventninger den har.
Hvad angår de specifikke afslutningsrisici, som Retten har peget på, har Kommissionen gjort programmyndighe -
derne, herunder revisionsmyndighederne, opmærksomhed på disse risici.
Kommissionen vil foretage finansielle korrektioner, hvor det er nødvendigt.
XIV – Første led
Kommissionen accepterer anbefalingen.
XIV – Andet led
Kommissionen accepterer anbefalingen.
XV
Kommissionen bemærker, at denne anbefaling er rettet til medlemsstaterne.
Indledning
02
For perioden fra 2007 til 2013 findes der særskilte retlige rammer for samhørighedspolitikken og politikken for 
udvikling af landdistrikter, forskellige godtgørelsesordninger og selvstændige politiske mål.
09
Programafslutningen er baseret på et retligt krav i EU’s forordninger.
Ifølge den flerårige kontrolramme for de samhørighedspolitiske programmer for 2007-2013 var medlemsstaterne 
forpligtet til at forebygge, opdage og korrigere uregelmæssigheder i løbet af programmeringsperioden. Hvis Kom -
missionen opdagede yderligere uregelmæssigheder, der endnu ikke var korrigeret, pålagde den yderligere finan -
sielle korrektioner.
09 – Første led
I forbindelse med udvikling af landdistrikter skal certificeringsorganerne som led i den årlige finansielle regnskabsaf -
slutning afgive en udtalelse om betalingsorganernes årsregnskaber, som Kommissionen godkender på dette trin. På 
tidspunktet for den årlige finansielle regnskabsafslutning er Kommissionen ikke forpligtet til at bekræfte, at udgif -
terne er lovlige og formelt rigtige.
Udgifternes lovlighed og formelle rigtighed kontrolleres nærmere i forbindelse med den efterprøvende regnskabsaf -
slutning, der foretages særskilt og uafhængigt af programafslutningen som fastsat af lovgiver.
Den efterprøvende regnskabsafslutning strækker sig over ca. to år, hvilket er nødvendigt for at sikre en fuldstændig 
gennemsigtig forligsproces, hvor der er tid til at diskutere resultaterne og fastlægge den risiko for EU-budgettet, der 
skal dækkes ved en finansiel nettokorrektion.
Kommissionens svar 75
09 – Andet led
Kommissionens ad hoc-afgørelser i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning sikrer, at de ikkestøttebe -
rettigede udgifter, der måtte vise sig, udelukkes fra finansiering og reelt ikke afholdes over EU-budgettet (finansielle 
nettokorrektioner). På landbrugsområdet, herunder udvikling af landdistrikter, har alle finansielle korrektioner en 
nettovirkning for EU-finansieringen.
Med hensyn til udvikling af landdistrikter er medlemsstaterne desuden forpligtet til – også efter afslutningen – at ind -
drive beløb vedrørende uregelmæssige udgifter fra modtagerne og refundere disse beløb til Kommissionen.
14
GD REGIO og GD EMPL forventer at kunne færdiggøre og validere deres afslutningsmanualer og -procedurer inden 
fristen ved årets udgang.
Bemærkninger
19
Kommissionen forbereder sig så effektivt som muligt på programafslutningen, der er baseret på et retligt krav i EU’s 
forordninger.
Med hensyn til programmeringsperioden 2007-2013 for samhørighed skal medlemsstaterne fremlægge afslutningsdo -
kumenterne for Kommissionen senest den 31. marts 2017. Kommissionen har fem måneder til at underrette medlems -
staten om sin holdning til den endelig gennemførelsesrapport og afslutningserklæringen. Den endelige betaling finder 
først sted, efter at afslutningsdokumenterne er blevet vurderet for at sikre, at der ikke er væsentlige fejl i den endelige 
udgiftsoversigt.
I forbindelse med udvikling af landdistrikter skal Kommissionen overholde alle retsregler, der er fastsat af lovgiver, 
og navnlig sikre, at afslutningsproceduren adskilles fra den efterprøvende regnskabsafslutning, der foretages for at 
garantere, at udgifterne til den fælles landbrugspolitik er lovlige og formelt rigtige. Kommissionen skal også overholde 
fristen for betaling af saldoen senest seks måneder efter modtagelsen af de relevante dokumenter. Den efterprøvende 
regnskabsafslutning strækker sig over ca. to år, hvilket er nødvendigt for at sikre en fuldstændig gennemsigtig forligs -
proces, hvor der er tid til at diskutere resultaterne og fastlægge den risiko for EU-budgettet, der skal dækkes ved en 
finansiel nettokorrektion.
I generaldirektoraternes årlige aktivitetsrapporter beskriver de, hvilke finansielle korrektioner der er foretaget i det 
pågældende år, bl.a. for afsluttede programmer fra programmeringsperioderne 1994-1999 og 2000-2006. Disse rappor -
ter fremlægges for budgetmyndigheden i forbindelse med dechargeproceduren.
20
På samhørighedsområdet blev der nedsat en arbejdsgruppe, som skulle udarbejde afslutningsretningslinjerne, og som 
omfattede flere centrale tjenestegrene i GD REGIO og GD EMPL. Retningslinjerne og ændringerne heraf var genstand 
for en tværtjenstlig høring og en lang række høringer af nationale myndigheder.
Kommissionen finder det vigtigt, at ensretningen af ordningerne inden for udvikling af landdistrikter og samhørighed 
ikke fører til manglende sammenhæng i gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik. Lovgiver har lagt vægt på at 
bevare de synergieffekter, der er opnået mellem de to søjler (EGFL og ELFUL) (fjerde betragtning til forordning (EU) 
nr. 1303/20131). Den efterprøvende regnskabsafslutning adskilles fra programafslutningen i forbindelse med begge 
søjler i den fælles landbrugspolitik.
1 » Med hensyn til den fælles landbrugspolitik er der allerede opnået betydelige synergieffekter ved at harmonisere og ensrette forvaltnings- og 
kontrolbestemmelserne vedrørende den fælles landbrugspolitiks første søjle (Den Europæiske Garantifond for Landbruget – EGFL) og anden søjle 
(ELFUL). Den stærke forbindelse mellem EGFL og ELFUL bør derfor videreføres, og de strukturer, der allerede findes i medlemsstaterne, bør opretholdes. «
Kommissionens svar 76
23
Hvert år analyserer Kommissionen de årlige kontrolrapporter, og den anmoder om korrigerende foranstaltninger 
i tilfælde af væsentlige årlige fejlprocenter eller væsentlig kumulativ restrisiko (restrisikoraten ved afslutningen).
Kommissionen har også valgt konsekvent at afbryde eller suspendere mellemliggende betalinger ved konstatering 
af alvorlige mangler. Dette forventes at begrænse arbejdsbyrden ved afslutningen, fordi mange problemer allerede 
er identificeret og korrigeret under gennemførelsen.
24
Inden for udvikling af landdistrikter afsluttes programmerne ved en finansiel regnskabsafslutning for det sidste år af 
deres gennemførelse. Der beregnes en endelig saldo, som kun udbetales ved afslutningen, hvis alle årsregnskaber 
vedrørende programmeringsperioden er afsluttet (finansiel regnskabsafslutning).
Lovligheden og den formelle rigtighed af ELFUL-udgifterne sikres ved den efterprøvende regnskabsafslutning og ikke 
ved programmernes afslutning. Hvis der ved den efterfølgende regnskabsafslutning konstateres mangler i forvalt -
ningen og kontrollen af udgifterne, foretager Kommissionen finansielle korrektioner af de udgifter, der er afholdt op 
til 24 måneder forud for Kommissionens meddelelse, i overensstemmelse med artikel 52 i forordning (EU) nr. 1306/2013.
Se også Kommissionens svar på punkt 19.
28
I forbindelse med samhørighedsmidler beskytter Kommissionen sine årlige budgetter ved kun at udbetale 90 % af 
de mellemliggende udgifter. Det kan sammenlignes med den 95 %-regel, der anvendes for ELFUL ved programme -
ringsperiodens udløb (artikel 34 i forordning (EU) nr. 1306/2013).
ELFUL er ikke omfattet af den supplerende årlige udligning af forfinansieringen og behøver derfor ikke at foretage 
tilbageholdelse i de mellemliggende betalinger, før 95 %-reglen bringes i anvendelse.
29
Hvis der foretages yderligere ensretning, er det nødvendigt at bevare sammenhængen mellem de to søjler i den 
fælles landbrugspolitik.
Se også Kommissionens svar på punkt 20.
32
For samhørighedspolitikkens vedkommende fremgår formålet med afslutningen allerede klart af forordningerne for 
perioden 2014-2020.
Kommissionens svar 77
33
Med hensyn til samhørighedspolitikken bestemmes det i forordningen, at bilagene skal opbevares i en periode 
på tre år efter saldoens betaling, og at der i denne periode kan foretages revisioner og efterfølgende finansielle 
korrektioner.
Med hensyn til udvikling af landdistrikter er støttemodtagerne forpligtet til at bevare den medfinansierede investe -
ring i fem år efter betalingen eller medlemsstatens forpligtelse til at inddrive uretmæssigt anvendte beløb. Kommis -
sionen skal have mulighed for at kontrollere, om disse forpligtelser er opfyldt, og pålægge finansielle korrektioner 
i tilfælde af overtrædelser.
Det fremgår klart af retningslinjerne for afslutning af landdistriktsudviklingsprogrammerne for 2007-2013, at de 
efterprøvende revisioner stadig skal gennemføres uafhængigt af afslutningen. De finansielle korrektioner berø -
rer ikke beregningen af den endelige saldo. De finansielle korrektioners størrelse fastsættes i Kommissionens 
afgørelser om efterprøvende regnskabsafslutning, og de gennemføres ved hjælp af indtægtsordrer (finansielle 
nettokorrektioner).
34
I forbindelse med udvikling af landdistrikter er der intet retsgrundlag for at pålægge finansielle korrektioner baseret 
på en anslået fejlprocent for at få fejlprocenten til at ligge under væsentlighedstærsklen. Det kan kun ske ved en 
efterprøvende regnskabsafslutning, som Kommissionen gennemfører, hvor det er relevant.
Se også Kommissionens svar på punkt 36.
35
Inden for samhørighedspolitikken beregner Kommissionen den kumulative restrisiko i løbet af programmeringspe -
rioden, hvilket betyder, at fejlprocenten på et hvilket som helst tidspunkt i programmeringsperioden vil være under 
væsentlighedstærsklen. Revisionsmyndighederne er forpligtet til at anføre restrisikoraten i forbindelse med afslut -
ningen, og programmyndighederne skal i givet fald foretage de nødvendige yderligere finansielle korrektioner, før 
de fremsender deres endelige afslutningserklæring.
36
Ifølge den nuværende retlige ramme for udvikling af landdistrikter kan der stadig træffes afgørelser om efterprø -
vende regnskabsafslutning efter programmets afslutning. På nuværende tidspunkt er begrebet »restrisikorate 
ved afslutningen« derfor ikke foreneligt med den lovgivning, der ligger til grund for den anden søjle i den fælles 
landbrugspolitik.
I GD AGRI’s årlige aktivitetsrapport gøres der imidlertid hvert år rede for både de anslåede fejlprocenter for trans -
aktioner mellem medlemsstaterne og støttemodtagerne og den korrigerende effekt af de efterfølgende kontroller 
og de procedurer, der danner grundlag for inddrivelser fra støttemodtagere og finansielle nettokorrektioner. Ved 
at sammenligne disse to forhold kan Kommissionen fastlægge den årlige restrisiko for EU’s budget, efter at der er 
taget højde for alle kontroller og korrektioner.
Kommissionen fastholder det synspunkt, som den gav udtryk for i GD AGRI’s årlige aktivitetsrapport for 2015. Hvad 
angår politikken for udvikling af landdistrikter skal behovet for at sikre lovligheden og den formelle rigtighed hol -
des op mod de ambitiøse politiske mål, der undertiden har resulteret i komplicerede foranstaltninger. Kommissio -
nen følger situationen nøje og er fast besluttet på at hjælpe medlemsstaterne med at bekæmpe de grundlæggende 
årsager til fejl.
Kommissionens svar 78
37
I GD AGRI’s årlige aktivitetsrapport angives der hvert år en justeret fejlprocent og et anslået risikobeløb for området 
udvikling af landdistrikter. Der beregnes en justeret fejlprocent på betalingsorganniveau, hvorefter denne fejlpro -
cent aggregeres i forhold til aktivitetsområdet.
Ifølge de nuværende regler for udgifterne til den fælles landbrugspolitik (herunder udviklingen af landdistrikter) 
er det den efterprøvende regnskabsafslutning, der garanterer lovligheden og den formelle rigtighed, og ikke en 
restfejlprocent, der beregnes ved afslutningen.
Proceduren for efterprøvende regnskabsafslutning iværksættes, når certificeringsorganet meddeler, at det samlede 
antal fejl på fondsniveau overstiger væsentlighedstærsklen. Der anvendes finansielle korrektioner, hvis certificeringsor -
ganernes resultater bekræftes.
38
I forbindelse med 2014-2020-programmerne attesteres en udgiftsblok i regnskaberne hvert år med henblik på årlig 
godkendelse/regnskabsafslutning og nærmere undersøgelse af dens lovlighed og formelle rigtighed. Udgifterne 
attesteres ikke længere kumulativt i løbet af programmeringsperioden, og det er derfor ikke nødvendigt at beregne 
en kumulativ restrisikorate eller at anmode om en revisionserklæring for hele programmeringsperioden i forbin -
delse med afslutningen. På samhørighedsområdet fremlægger revisionsmyndighederne deres årlige restrisikorate 
for det sidste år i perioden, og de udsteder deres sidste årlige revisionserklæring på dette grundlag. På landdi -
striktsområdet fremlægger certificeringsorganerne fejlprocenterne og overtrædelsesfrekvenserne i deres sidste 
årlige revisionserklæring.
39
Europa-Parlamentet og Rådet underrettes i de årlige aktivitetsrapporter om, hvordan afslutningen af samhørigheds- 
og landdistriktsprogrammerne skrider frem.
40
Kommissionen understreger, at afslutningsprocessen bør afklare og bilægge alle åbne spørgsmål i forbindelse med 
kontrolaktiviteterne og revisionsresultaterne, og mener, at det samlede revisionsarbejde, der har fundet sted i pro -
grammeringsperioden og i forbindelse med afslutningen, vil skabe tilstrækkelig sikkerhed ved afslutningen, således 
at der ikke er behov for yderligere revisionsarbejde herefter.
Hvad angår perioden 2007-2013 er det klare formål med revisionsplanen for 2015 og 2016 at kontrollere medlems -
staternes forberedelser på afslutningen med fokus på fornyet gennemgang af revisionsmyndighedernes revisioner, 
men også at foretage revisioner af risikobetonede operationelle programmer og af pålideligheden af de tilbage -
trækninger og inddrivelser, som medlemsstaterne har indberettet. Der kan imidlertid også foretages revisioner efter 
afslutningen, hvis det efter analysering af afslutningsdokumenterne vurderes, at der resterer en risiko.
43
Kommissionen finder, at proceduren for efterprøvende regnskabsafslutning i sin nuværende form sikrer en passende 
beskyttelse af EU-budgettets finansielle interesser.
Se også Kommissionens svar på punkt 24.
Kommissionens svar 79
46
Kommissionen mener, at afslutningsprocessen vil tage meget længere tid og kræve mange flere ressourcer, hvis den 
skal omfatte den endelige indberetning og evaluering i forbindelse med programmet, herunder overvågning og 
analyse af de opnåede output og resultater for hele perioden.
48
Den eksisterende retlige ramme for samhørighedspolitikken for 2007-2013 gør det ikke muligt at betinge udbetalin -
ger af, hvilke resultater der er opnået. I afsnit 5.2.6 i afslutningsretningslinjerne kræves der systematisk rapportering 
om indikatorer for hver prioritet, hvis resultaterne afviger mere end 25 % fra målene, og en begrundelse for, hvorfor 
målene ikke blev nået, og hvorfor der er ikke blev truffet korrigerende foranstaltninger.
Medlemsstaterne bør fremlægge redegørelser og begrundelser for afvigelser i forhold til de indikatorer, der sigtes 
mod. Det kan i det konkrete tilfælde vælges at foretage en finansiel korrektion, hvor afvigelser vil vise de forhold, 
der er nævnt i artikel 99 i den generelle forordning (uregelmæssigheder eller alvorlige mangler ved forvaltnings- og 
kontrolsystemerne).
Den output- og resultatorienterede tilgang er blevet anvendt i større omfang i perioden 2014-2020 for begge 
politikområder (se punkt 52). Denne tilgang er blevet forstærket ved indførelse af en resultatreserve, der beløber 
sig til 6 % af programbudgettet. Resultatrammen bygger faktisk på elementer i resultatorienteringen. Formålet er 
at tilskynde program- og prioritetsforvalterne til at opnå de resultater, som de er ansvarlige for. Rammen vil begun -
stige programmer, der klarer sig godt i forhold til målsætningerne, ved tildeling fra resultatreserven, men også 
udløse foranstaltninger for prioriteter, der ikke klarer sig godt. Der er fastsat delmål for disse indikatorer, som skal 
nås inden udgangen af 2018, og mål, som skal nås inden udgangen af 2023. Tildelingen af reserven afhænger af, 
om de delmål, der er fastsat i programprioriteterne, er blevet nået (artikel 20 og artikel 22, stk. 2, i forordning (EU) 
nr. 1303/2013). Hvis målene ikke er blevet nået, kan Kommissionen også anvende finansielle korrektioner, hvor udbe -
talingerne afhænger af de output og resultater, der reelt er opnået.
49
Kommissionen mener, at det fremgår klart af afsnit 3.5 i afslutningsretningslinjerne, hvordan uafsluttede aktiviteter 
skal behandles.
Hvad angår de finansielle følger af ikke at opfylde de mål, der er fastsat i programmerne, henviser Kommissionen 
til »Questions and Answers on closure« 2 og specifikt til spørgsmål 200-205, hvor den forklarer, at medlemsstaterne 
skal beskrive programresultaterne målt i forhold til de fysiske og finansielle indikatorer og fremlægge oplysninger om 
indikatorer i den endelige gennemførelsesrapport. Som det fremgår af afslutningsretningslinjerne, skal de i øvrigt 
kun fremlægge en redegørelse og en begrundelse, hvis der afviges betydeligt fra målene.
Se også Kommissionens svar på punkt 48.
2 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/guidelines/closure_2007_2013/qa_closure20072013_en.pdf
Kommissionens svar 80
50
Kommissionen har givet medlemsstaterne relevante retningslinjer herfor, bl.a. inden for rammerne af Komitéen for 
Udvikling af Landdistrikterne og evalueringsekspertgruppen.
51
Ifølge afslutningsretningslinjerne på samhørighedsområdet skal medlemsstaterne ved forelæggelsen af afslutnings -
dokumenterne sikre, at alle projekter, der er omfattet af programmernes afslutning, fungerer, hvilket vil sige, at de 
er afsluttede og i brug. Kommissionen har fastsat en undtagelse for ikkefungerende projekter og faseinddelte pro -
jekter, der skal følges tæt (bilag III, IV og V). Oplysninger om disse projekter indberettes særskilt fra oplysningerne 
om målopnåelsen.
Faseinddelte projekter og deres konkrete gennemførelse er mere specifikt blevet behandlet i forbindelse med en 
række svar i spørgsmål og svar-dokumentet vedrørende afslutningen, afslutningskurser og specifik støtte til med -
lemsstaterne via taskforcen for bedre gennemførelse.
I forbindelse med udvikling af landdistrikter indberettes målopfyldelsen i den sidste årlige statusrapport (medlems -
staterne fremsender tabel G.3, der viser opfyldelsesgraden for de pågældende mål). Ved efterfølgende evalueringer 
tages der hensyn til disse indikatorer og til målopfyldelsen.
52
Kommissionen henviser til svaret i punkt 48.
Resultatrammen er en mekanisme til overvågning af, hvorvidt gennemførelsen af de prioriterede mål er på rette 
spor. Resultatreserven skaber et incitament til at nå delmålene, hvilket er en nødvendig forudsætning for at opnå de 
ønskede resultater. Resultatreserven er kun et af de elementer, der taler for et øget fokus på resultater. Det centrale 
aspekt af resultatorienteringen er den interventionslogik, der går igen i alle programmer, og de tilhørende output- 
og resultatindikatorer.
Kommissionen henviser også til bemærkningerne i kapitel III i Revisionsrettens Årsberetning for 2014.
Kommissionen bemærker endvidere, at den efterfølgende evaluering af programmet først skal være afsluttet den 
31. december 2024 (artikel 57 i forordning (EU) nr. 1303/2013). Konklusionerne i gennemførelsesrapporten for 2019 
vil desuden omfatte en vurdering af de fremskridt, der er gjort med at opfylde programmernes målsætninger, og 
bidraget til EU’s strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Indførelsen af resultatgennemgang vil også 
støtte op om dette.
54
Kommissionen mener, at ansvarligheden og gennemsigtigheden i programgennemførelsen sikres hvert år i de 
respektive generaldirektoraters årlige aktivitetsrapporter. Disse aktivitetsrapporter indeholder hvert år oplysninger 
om alle finansielle aspekter og resultater for de pågældende programmer.
Kommissionens svar 81
55
Se Kommissionens svar i punkt 54 og 39.
56
Budgetmyndigheden orienteres om resultatet af afslutningsprocessen for 2007-2013 i de respektive generaldirekto -
raters årlige aktivitetsrapporter.
Kommissionens fælles svar på punkt 57 og 58
Kommissionen er enig i, at afslutningen bør finde sted hurtigst muligt, men medlemsstaterne skal have tilstrækkelig 
tid til at færdiggøre deres foranstaltninger, før de fremsender afslutningspakken. Afslutningen kan desuden først gå 
i gang, når afslutningsdokumenterne er fremsendt. Kommissionen finder det afgørende, at der afsættes tilstrække -
lig tid og tilstrækkelige ressourcer til de opgaver, der er forbundet hermed.
Der vil altid være et overlap i arbejdet med to perioder. Arbejdet med den efterfølgende periode skal indledes, før den 
foregående periode er udløbet. Man risikerer ellers, at der bliver en afstand mellem programmeringsperioderne.
De samhørighedspolitiske programmer er vanskelige at forvalte, og mange omstændigheder kan ændre sig i løbet 
af de syv år, programmeringsperioden strækker sig over, og gøre det langsommere at forberede og gennemføre 
projekter. Et eksempel på dette er finanskrisen i 2008, hvor Kommission gav medlemsstaterne lov til at forlænge 
støtteberettigelsesperioden for at afslutte projekter, der var blevet forsinket af krisen. Når støtteberettigelsesperio -
den forlænges ud over den syvårige programmeringsperiode, får medlemsstaterne mulighed for at afslutte forsin -
kede projekter, hvilket maksimerer virkningen af bidraget til EU’s budget.
59
Kommissionen bemærker, at afslutningen for 2014-2020 vil blive forenklet på grund af den årlige godkendelse af 
regnskaberne. Dette var et specifikt mål for lovgiver i forbindelse med vedtagelsen af reglerne for 2014-2020 og 
byggede på erfaringer fra tidligere perioder.
Den finansielle ramme angiver de årlige budgetforpligtelser, der er fordelt over syv år. I forbindelse med flerårige 
projekter er det naturligt, at betalingerne ikke følger helt den samme rytme som forpligtelserne.
Kommissionens fælles svar på punkt 60-62
Kommissionen bemærker, at de frister, Retten nævner, er lovbestemte frister, der er fastsat i den generelle forord -
ning om samhørighedspolitikken, og disse frister er juridisk bindende for Kommissionen.
Kommissionens svar 82
64
Det skal påpeges, at den praktiske gennemførelse kan finde sted, uden at der foretages EU-betalinger.
Projektudvælgelsen og udgifterne i marken giver et mere præcist billede af gennemførelsen end EU-betalingerne. 
Andelen af projekter, der blev udvalgt, blev fordoblet fra 8 til 15 % i første halvdel af 2016, hvilket viser, at der er sat 
skub i den praktiske gennemførelse. Indtil juni 2016 er der allerede tildelt 48 mia. EUR i EU-midler til ca. 200 000 kon -
krete projekter, som allerede er ved at blive gennemført i praksis. Hvis den nationale medfinansiering medregnes, 
er der allerede investeret over 68 mia. EUR i realøkonomien, hvilket skaber beskæftigelse og vækst i hele Europa. 
I nogle lande (f.eks. Irland, Sverige, Danmark og Finland) er tallene langt højere. De overførte forfinansieringsbeløb 
dækker i vidt omfang udgifterne i marken. Selv om overlappende perioder ikke forbedrer situationen, tyder de store 
forskelle i gennemførelsen på tværs af medlemsstaterne på, at andre faktorer er mere relevante i denne forbindelse 
(dvs. den administrative kapacitet).
65
Kommissionen mener, at overgangsordninger og overlappende perioder er nødvendige for at sikre en gnidningsløs 
videreførelse af politikker og bedre programgennemførelse. Forlængelsen (fra n+2 til n+3) gav større fleksibilitet 
i forhold til at gennemføre programmer og sikre opfyldelsen af de politiske mål. Overlappet mellem perioderne 
letter presset på ressourcerne og giver en mere jævn arbejdsbyrde.
Kommissionen minder om, at generaldirektoraterne på trods af personalemæssige nedskæringer forbereder sig 
så effektivt som muligt på programafslutningen, der er baseret på et retligt krav i EU’s forordninger, men finder 
det ikke relevant eller ønskeligt at udarbejde omkostningsestimater eller følge op på afslutningsomkostningerne. 
Kommissionen fremlægger ikke omkostninger i forbindelse med specifikke aktiviteter, men samlede administrative 
omkostninger for alle sine aktiviteter.
Kommissionen har meddelt medlemsstaterne, hvor mange ressourcer der afsættes til afslutning af programmer, på 
en række møder med medlemsstaterne (dvs. møder i homologeringsgruppen og årlige koordineringsmøder) siden 
2014 og i forbindelse med kurser og seminarer for alle medlemsstater vedrørende afslutningen af 2007-2013-pro -
grammerne på samhørighedsområdet.
I forbindelse med delt forvaltning ligger ansvaret for de ressourcer, der afsættes til programafslutning, hos med -
lemsstaterne. De er ansvarlige for planlægningen og overvågningen af disse ressourcer.
66
På begge politikområder er der også ressourcer til teknisk bistand til rådighed, som kan anvendes til afslutning af 
programmer og finansiering af afslutningsrelaterede aktiviteter uafhængigt af perioden (ressourcerne til teknisk 
bistand for 2014-2020 kan altså også anvendes til afslutningsaktiviteter for 2007-2013).
Kommissionen mener også, at de anbefalede frister i afslutningsretningslinjerne har til formål at hjælpe de forskel -
lige myndigheder med at udføre deres arbejde rettidigt inden for den lovbestemte tidsramme for afslutningen.
Hvis den overlappende periode mindskes, vil tidspresset og spidsbelastningen blive endnu større.
Kommissionens svar 83
67
Spørgsmålet om administrativ omstrukturering hos nationale myndigheder blev rejst i forbindelse med semi -
narer i medlemsstaterne, hvor Kommissionen gentog, at det var vigtigt at have særligt personale til at udføre 
afslutningsarbejdet.
Se også Kommissionens svar på punkt 65 og 66.
68
Kommissionen bemærker, at afslutningsprocessen for programmeringsperioden 2014-2020 vil blive forenklet som 
følge af årlig godkendelse af regnskaber og nærmere undersøgelse af aspekter vedrørende lovlighed og formel 
rigtighed. Det sidste år vil således kun omhandle afslutningen af den udgiftsblok, der er attesteret i forhold til det 
sidste regnskabsår.
69
Kommissionen henviser til svaret i punkt 20.
70
Af hensyn til overgangsordningerne vil det altid være nødvendigt at overholde de regler, der gælder for to for -
skellige programmeringsperioder, foruden eventuelle specifikke regler (hvad angår fravigelser), der uddyber eller 
tillader visse forpligtelser eller anvendelser af fondene.
75
Kommissionen fortsatte i 2016 med at yde målrettet bistand til de myndigheder i medlemsstaterne, der havde brug 
for det (kurser om afslutning i 2015 og 2016 i forbindelse med homologeringsgruppens møder med revisionsmyn -
digheder og fremlæggelse af supplerende skriftlige præciseringer).
For ELFUL blev der udarbejdet et spørgsmål og svar-dokument, som tog fat på de mest almindelige spørgsmål 
og emner, medlemsstaterne havde rejst. Ud over afslutningskonferencen blev der i 2015 afholdt et ekspertgrup -
pemøde over to dage for betalings- og certificeringsorganer.
77
Den generelle forordning om samhørighedspolitikken omhandler ikke alle aspekter af den kontradiktoriske proce -
dure mellem Kommissionen og medlemsstaterne, men dette spørgsmål behandles i afslutningsretningslinjerne.
For at fremskynde processen gives medlemsstaterne i disse retningslinjer to måneder til at svare på Kommissionens 
spørgsmål. Fristen kan forlænges med to måneder, hvis der anmodes herom.
Forordningen for 2007-2013 indeholder bestemmelser om betalinger til modtagerne (artikel 80 i den generelle 
forordning), men antallet af dage er ikke oplyst. Det fremgår, at betalingen bør ske så hurtigt som muligt. I forord -
ningen for 2014-2020 er der fastsat en frist på 90 dage for udbetalinger til modtagerne.
GD REGIO er i færd med at vedtage de resterende afgørelser om store projekter og forventer at være færdig med 
dem inden udgangen af 2016.
Kommissionens svar 84
78
På samhørighedsområdet er fristen for, hvornår såvel Kommissionen som medlemsstaterne skal have fremsendt 
bemærkninger til den endelige rapport, fastsat i afslutningsretningslinjerne (punkt 5.2). Det fremgår desuden af 
afslutningsretningslinjerne, at Kommissionen afviser den endelige rapport og foretager afslutningen på grundlag 
af de tilgængelige dokumenter, hvis medlemsstaten ikke kan forbedre denne rapport. Samtidig kan Kommissionen 
anvende finansielle korrektioner, jf. artikel 99 i den generelle forordning. Muligheden for, at Kommissionen afviser 
rapporten, og muligheden for at anvende finansielle korrektioner udgør et incitament for medlemsstaterne til at 
reagere rettidigt på Kommissionens anmodninger.
79
Kommissionen henviser til svaret i punkt 78.
I forbindelse med udvikling af landdistrikter forsinkes afslutningsprocessen ikke af undersøgelsen af den sidste 
årlige statusrapport. Saldoen kan udbetales, når alle regnskaber er afsluttet, og den årlige statusrapport er antaget.
81
Kommissionen henviser til svaret i punkt 78.
82
Spørgsmålet om, hvorvidt en medlemsstats udgifter overstiger programbevillingen, afhænger af gennemførelses -
betingelserne og strategien i forhold til overbooking. Dette skulle afgøres før det tidspunkt, hvor støtteberettigel -
sesperioden udløb, dvs. før den 31. december 2015.
Kommissionens fælles svar på punkt 84 og 85
Ifølge artikel 80 i forordning (EF) nr. 1083/2006 skulle medlemsstaterne sikre, at modtagerne modtog det fulde 
offentlige bidragsbeløb så hurtigt som muligt. Det var Kommissionens budskab til medlemsstaterne i forbindelse 
med afslutningsseminarerne. Der er taget højde for dette i programmeringsperioden 2014-2020 (artikel 132 i for -
ordning (EU) nr. 1303/2013, der bestemmer, at forvaltningsmyndigheden med forbehold af disponible midler fra 
den indledende og den årlige forfinansiering og fra mellemliggende betalinger skal sørge for, at en støttemodtager 
modtager de samlede støtteberettigede offentlige udgifter fuldt ud og senest 90 dage fra datoen for modtagerens 
indgivelse af betalingsanmodningen).
86
Kommissionen mener, at de medlemsstater, der er nævnt i eksemplet i tekstboks 2, enten havde anvendt en for -
sigtig tilgang til deres betalinger til ESF-støttemodtagere (de udbetalte først saldoen efter nærmere verificering af 
alle udgifter) eller havde udbetalt forskud efter anmodning fra støttemodtagerne, hvilket banede vej for en smidig 
gennemførelse af de pågældende projekter.
Kommissionen bemærker desuden, at der er truffet foranstaltninger til at undgå betalingsforsinkelser i programme -
ringsperioden 2014-2020 (se Kommissionens svar på punkt 85).
Kommissionens svar 85
89
Formålet med retningslinjerne er at præcisere, hvordan Kommissionen forstår de gældende bestemmelser, og hvilke 
forventninger den har. De kan derfor ikke betragtes som et yderligere krav. De indeholder også anbefalinger til 
medlemsstaterne, som vil kunne lette afslutningsprocessen, hvis de følges. Retningslinjerne sikrer på denne måde 
mere sammenhængende og gennemsigtige regler for medlemsstaterne og giver dem således en garanti for, hvilke 
krav Kommissionen stiller til afslutningen. De etablerer en fælles forståelse af, hvordan Kommissionen fortolker for -
ordningen, hvilket kan medvirke til at undgå konflikter mellem Kommissionen og medlemsstaten i forbindelse med 
afslutningsprocessen. Retningslinjerne er kun bindende for Kommissionen og ikke for medlemsstaterne.
90
Kommissionen bemærker, at størstedelen af de adspurgte myndigheder ikke synes, at retningslinjerne pålægger 
yderligere krav.
Punkterne udgjorde i øvrigt ikke nye krav. Det var imidlertid nødvendigt at præcisere visse detaljer for at klarlægge 
visse spørgsmål samt lovligheden og den formelle rigtighed i forbindelse med afslutningen.
91
Præciseringen af operationens afslutning og funktionsdygtighed ved afslutningen sigter (på linje med artikel 57 
i den generelle forordning) mod effektiv anvendelse af EU-midlerne til de formål, der er fastsat i programmerne. 
Begrebet ikkefunktionsdygtige projekter og deres behandling blev allerede anvendt i forbindelse med afslutningen 
af 2000-2006-programmerne.
Hvad angår restrisikoraten præciseres det i afslutningsretningslinjerne, at med henblik på den revisionserklæring, 
som revisionsmyndigheden skal afgive ved afslutningen, kan denne myndighed tage hensyn til de finansielle kor -
rektioner, der er anvendt før afslutningsdokumenternes fremlæggelse. Siden 2011 har Kommissionen selv beregnet 
en kumulativ fejlprocent, hvilket har været en betingelse for forbeholdet i de årlige aktivitetsrapporter. Det begræn -
ser afslutningsrisiciene yderligere og anskueliggør den resterende fejlforekomst i de kumulerede attesterede udgif -
ter (se punkt 91).
Begrebet faseinddeling fandtes i afslutningsretningslinjerne lige fra begyndelsen. Projekter inddeles i faser på grund 
af behovet for at skabe kontinuitet i investeringerne mellem programmeringsperioder, mindske den kunstige efter -
spørgsel efter investeringer (der resulterer i høje priser), som den syvårige programmeringscyklus medfører, og 
sikre opfyldelsen af det endelige mål.
Kommissionen finder, at de specifikke regler om faseinddeling af mindre omfattende projekter præciseres tilstræk -
keligt i afslutningsretningslinjerne, og at dette ikke vil komplicere afslutningsprocessen.
Med hensyn til finansielle instrumenter berører Kommissionens afgørelse om ændring af afslutningsretningslinjerne 
ikke bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1083/2006 om, at bidraget fra fondene til finansielle instrumenter skal 
være betalt senest den 31. december 2015. De præciseringer, der er indeholdt i retningslinjerne, vedrører derfor kun 
de eksisterende regler. Se også Kommissionens svar, punkt 6.45 og anbefaling 3 i Rettens årsberetning for 2015.
Kommissionens svar 86
Kommissionens fælles svar på punkt 98 og 99
De anbefalede frister i Kommissionens afslutningsretningslinjer på samhørighedsområdet har til formål at hjælpe de 
forskellige myndigheder med at udføre deres arbejde rettidigt.
Det påhviler medlemsstaterne at sikre en passende arbejdsfordeling og koordinering inden for den nationale 
forvaltning.
Kommissionens fælles svar på punkt 100 og 101
I spørgsmål og svar-dokumentet til medlemsstaterne vedrørende afslutningen (spørgsmål 98) erkender Kommissio -
nen, at forvaltningsmyndigheden er nødt til at tage højde for denne forsinkelse i forbindelse med finansielle instru -
menter for at gøre det muligt for certificeringsmyndigheden og revisionsmyndigheden at afslutte deres arbejde 
i tide. Det blev anbefalet, at certificeringsmyndigheden sender den sidste anmodning om mellemliggende betaling 
(som omfatter de udgifter, der skal attesteres ved afslutningen) til revisionsmyndigheden senest den 30. juni 2016, 
for at den kan gennemføre det nødvendige revisionsarbejde. Kommissionen har givet revisionsmyndighederne 
specifikke instruktioner herom, bl.a. under mødet i homologeringsgruppen i Riga i september 2015.
105
Kommissionen er allerede særligt opmærksom på valideringen af ændringer af tidligere indberettede fejlprocenter. 
I forbindelse med mere risikobetonede operationelle programmer foretages der specifikt revisionsarbejde forud for 
afslutningen.
Retten har undersøgt Kommissionens vurdering af de fejlprocenter, der konstateres i medlemsstaternes årlige kon -
trolrapporter fra og med 2010.
107
I overensstemmelse med artikel 78, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1083/2006 skal fondenes bidrag til finansielle instru -
menter medtages i betalingsanmodninger til Kommissionen. Ifølge Kommissionens retningslinjer bør disse udgifter 
altid indgå i revisionspopulationen. Som det fremgår af den fastlagte revisionsmetode, kan revisionsmyndighe -
derne desuden udføre tematiske revisioner af finansielle instrumenter, som omfatter både fondens oprettelse og den 
faktiske gennemførelse af projekter, ved at revidere et udsnit af transaktioner i forhold til de finansielle formidlere 
og/eller de endelige støttemodtagere. Med henblik på afslutningserklæringen skal revisionsmyndighederne opnå 
og give sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed både af det OP-bidrag, der er betalt til de fonde, som 
gennemfører finansielle instrumenter, og af anvendelsen af OP-bidraget gennem underliggende transaktioner gen -
nemført af de endelige støttemodtagere.
Med hensyn til ELFUL krævede Kommissionen, at certificeringsorganerne bekræfter de støtteberettigede udgifter 
til finansielle instrumenter for den sidste regnskabsafslutning.
Kommissionen henviser til svaret i punkt 100.
Kommissionens svar 87
108
I forbindelse med udvikling af landdistrikter bør betalingsorganerne og certificeringsorganerne kontrollere den fak -
tiske anvendelse af den foregående tranche, før de bevilger den efterfølgende betaling. De udtømmende rapporte -
ringskrav, der er fastsat i artikel 46 i forordning (EU) nr. 1303/2013, sikrer i øvrigt også en korrekt gennemførelse og 
forsvarlig økonomisk forvaltning.
Kommissionens fælles svar på punkt 109 og 110
Ifølge nationale og internationale standarder skal forskud udbetales, når aftalen indgås. Udbetalingen af forskuddet 
er således en forudsætning for udførelse af arbejder og tjenesteydelser.
111
Aftalemæssige forskud er kun støtteberettigede, hvis de udbetales i overensstemmelse med nationale regler og 
almindelig markedspraksis. Det er derfor ikke sandsynligt, at de udgør en høj procentdel, og hvis de gør det, er der 
en markedsbaseret årsag til det.
Kommissionen har fastslået, at forskudsbetalinger kun er støtteberettigede, hvis den fysiske værdi af det, der er 
gennemført, som minimum svarer til forskuddene på afslutningstidspunktet. Dette forhold skal allerede verifice -
res ved forvaltningskontrollen. De nationale myndigheder skal i denne forbindelse kontrollere, at betalingerne 
er foretaget på grundlag af tildelingsafgørelsen, og at betalingerne er blevet udmøntet i konkrete arbejder eller 
tjenesteydelser.
Dette spørgsmål blev allerede præciseret i programmeringsperioden 2000-2006.
Den revisionssikkerhed, som revisionsmyndighederne tilvejebringer i forbindelse med afslutningen, omfatter også 
aftalemæssige forskud og forvaltningsmyndighedernes kontrol af deres støtteberettigelse, hvilket samtlige revisions -
myndigheder blev mindet om på det årlige revisionskoordineringsmøde i 2016 og på mødet i homologeringsgrup -
pen i september 2016 (se punkt 113).
Kommissionens fælles svar på punkt 114 og 115
Kommissionen erindrer om, at medlemsstaterne er forpligtet til at anmelde statsstøtteforanstaltninger, og 
at Kommissionens afgørelse om et stort projekt ikke er en afgørelse om det store projekts forenelighed med 
statsstøttereglerne.
Det er imidlertid kun nødvendigt at anmelde statsstøtte for et mindre antal store projekter (anmeldelse er eksem -
pelvis ikke nødvendig, hvis der ikke forekommer statsstøtte, eller projektet er omfattet af en forordning om gruppe -
fritagelse eller en godkendt støtteordning).
Der skal dog sondres mellem situationen før og efter Leipzig-Halle-dommen og mellem programmeringsperio -
derne 2007-2013 og 2014-2020.
Kommissionens svar 88
Kommissionen bemærker også, at GD COMP blev adspurgt af GD REGIO om afgørelser om store projekter i forbin -
delse med formelle tværtjenstlige høringer allerede før udgangen af 2012, men at det ikke skete systematisk.
I kølvandet på Leipzig-Halle-dommen har GD REGIO og GD COMP arbejdet tættere sammen i forbindelse med vurde -
ring af ansøgninger vedrørende store projekter. Kommissionen pointerer, at Kommissionen i de seneste år ikke har 
truffet afgørelser om godkendelse af støtte fra EFRU eller Samhørighedsfonden til store projekter, der senere har 
været genstand for en negativ afgørelse efter statsstøttereglerne. Det er et tegn på, at de eksisterende samarbejds -
ordninger fungerer godt i praksis.
Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 1
Kommissionen accepterer ikke denne anbefaling.
Kommissionen kan ikke på nuværende tidspunkt give konkrete tilsagn vedrørende lovgivningsforslagene for perio -
den efter 2020.
Der er allerede gjort en stor indsats for at harmonisere reglerne for ESI-fondene for perioden 2014-2020, både for de 
enkelte regnskabsår og i forbindelse med afslutningen. Kommissionen vil sigte mod at harmonisere de lovmæssige 
bestemmelser for fondene yderligere, bl.a. med hensyn til terminologi, sikkerhed og afslutningsprocesser, når det 
kan forbedre forvaltningen af EU-midler og bidrage til en enklere og mere effektiv gennemførelse i medlemsstater 
og regioner.
Kommissionen finder det vigtigt, at ensretningen af ordningerne inden for udvikling af landdistrikter og samhørig -
hed ikke fører til manglende sammenhæng i gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik. Lovgiver har lagt vægt 
på at bevare de synergieffekter, der er opnået mellem de to søjler (EGFL og ELFUL) (fjerde betragtning til forordning 
(EU) nr. 1303/20133). Den efterprøvende regnskabsafslutning adskilles fra den årlige finansielle regnskabsafslutning 
i forbindelse med begge søjler i den fælles landbrugspolitik.
Kommissionens fælles svar på punkt 119 og 120
Kommissionen har ikke modtaget klager fra medlemsstaterne over en forventningskløft på landdistriktsområ -
det. Programafslutningen har til formål at klarlægge finansielle spørgsmål og adskiller sig fra den efterprøvende 
regnskabsafslutning.
Ifølge den gældende lovgivning (artikel 52 i forordning (EU) nr. 1306/2013) foretages den efterprøvende regn -
skabsafslutning over en periode på 24 måneder, før undersøgelsen indledes. Medlemsstaterne er bekendt med 
systemets udformning. De har fået klar besked om, hvilken periode der er omfattet af de enkelte undersøgelser. 
I den foregående programmeringsperiode blev der også vedtaget finansielle korrektioner i forbindelse med udvik -
ling af landdistrikter, efter at perioden 2000-2006 var afsluttet. Medlemsstaterne har ikke stillet spørgsmålstegn ved 
timingen af afgørelserne om finansielle korrektioner.
3 » Med hensyn til den fælles landbrugspolitik er der allerede opnået betydelige synergieffekter ved at harmonisere og ensrette forvaltnings- og 
kontrolbestemmelserne vedrørende den fælles landbrugspolitiks første søjle (Den Europæiske Garantifond for Landbruget – EGFL) og anden 
søjle (ELFUL). Den stærke forbindelse mellem EGFL og ELFUL bør derfor videreføres, og de strukturer, der allerede findes i medlemsstaterne, bør 
opretholdes. «
Kommissionens svar 89
121
Hvad angår udgifterne til den fælles landbrugspolitik, herunder udvikling af landdistrikter, har lovgiver for perioden 
2007-2013 indført en sondring mellem på den ene side procedurerne for den årlige finansielle regnskabsafslutning 
og programafslutningen og på den anden side proceduren for efterprøvende regnskabsafslutning og bekræftet 
denne sondring for perioden 2014-2020. Sondringen mellem regnskabsspørgsmål og spørgsmål vedrørende lovlig -
hed og formel rigtighed har vist sig produktiv og effektiv.
122
Kommissionen mener, at den specifikke rapportering om afslutningens endelige resultat for hele programperioden 
kan ske inden for rammerne af de pågældende generaldirektoraters årlige aktivitetsrapporter.
123
Kommissionen henviser til svarene i punkt 40 og 54.
I forbindelse med samhørighedspolitikken indeholder de årlige aktivitetsrapporter nærmere oplysninger om de 
interne processer, der skal sikre en tilfredsstillende styring af risikoen i forbindelse med underliggende transaktio -
ners lovlighed og formelle rigtighed under hensyntagen til programmernes flerårige karakter samt de pågældende 
betalingers art. For 2007-2013 er formålet med kontrollen på dette punkt at sikre, at den kumulative restrisiko for 
hvert program ikke overstiger 2 % samlet set, baseret på alle tilgængelige revisionsresultater. For 2014-2020 skal der 
ifølge forordningen ske årlig godkendelse af regnskaber og som følge heraf årlig godkendelse fra Kommissionens 
side af blokke af lovlige og formelt rigtige udgifter samt godkendelse af en endelig gennemførelsesrapport for 
hvert program, for at den endelige saldo kan godkendes.
I forbindelse med ELFUL samt perioderne 2007-2013 og 2014-2020 har lovgiver bestemt, at afslutningen skal baseres 
på årlig finansiel afslutning af regnskaber, og at det er muligt at anvende finansielle korrektioner via efterprøvende 
revisioner, efter at den endelige saldo er udbetalt. De årlige aktivitetsrapporter vil fortsat indeholde nærmere oplys -
ninger om resultaterne af foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne og gøre rede for overensstemmelsen på 
grundlag af den årlige finansielle regnskabsafslutning og resultaterne af efterprøvende revisioner.
Kommissionen kan ikke på nuværende tidspunkt give konkrete tilsagn vedrørende lovgivningsforslagene for perio -
den efter 2020.
125
Med hensyn til udvikling af landdistrikter har Kommissionen indført processer, som skal sikre en tilfredsstillende 
styring af risiciene i forbindelse med de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed under hen -
syntagen til programmernes flerårige karakter samt de pågældende betalingers art, for at undgå, at restrisikoen for 
EU-budgettet overskrider 2 %.
Udgifternes lovlighed og formelle rigtighed kontrolleres i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning, 
der foretages særskilt og uafhængigt af programafslutningen. Den efterfølgende regnskabsafslutning resulterer i, 
at der pålægges finansielle korrektioner.
Ifølge den nuværende retlige ramme kan der stadig træffes afgørelser om efterprøvende regnskabsafslutning efter 
programmets afslutning.
Kommissionens svar 90
Kommissionens fælles svar på punkt 126 og 127
For perioden 2007-2013 har Kommissionen reelt intet retsgrundlag for at forbinde udbetalingen af den endelige 
saldo ved afslutningen direkte med de resultater, der reelt er opnået for programmet/prioriteterne.
Selv om der ikke er en tæt lovgivningsmæssig forbindelse mellem resultater og betalinger, betyder det ikke, at der 
ikke skal foretages nogen evaluering og resultatvurdering af programmerne.
For perioden 2014-2020 vil den indførte resultatramme etablere en forbindelse mellem udbetalingerne og de opnå -
ede output og resultater i forhold til prioritetsakser.
Anbefaling 2
Kommissionen accepterer ikke denne anbefaling.
Kommissionen kan ikke på nuværende tidspunkt give konkrete tilsagn vedrørende lovgivningsforslagene for perio -
den efter 2020.
I forbindelse med samhørighedspolitikken indgår de elementer, som Retten anmoder om i de to led, allerede i de 
eksisterende regler for programmeringsperioden 2014-2020. 
Med hensyn til den anden del af anbefalingen om resultater gør artikel 22, stk. 7, i forordningen om fælles bestem -
melser det allerede muligt for Kommissionen at anvende finansielle korrektioner, når den fastslår, at der er en alvorlig 
mangel med hensyn til at nå de mål, der vedrører finansielle indikatorer, outputindikatorer og centrale trin i gen -
nemførelsen, og som er opstillet i resultatrammen.
Kommissionen finder, at den eventuelle ensretning af forskellige politikområder ikke bør forringe de synergieffek -
ter, der er opnået i forbindelse med forvaltningen af de to fonde under den fælles landbrugspolitik, dvs. EGFL og 
ELFUL. Lovgiver har lagt vægt på at bevare de synergieffekter, der er opnået mellem de to søjler (EGFL og ELFUL) 
(fjerde betragtning til forordning (EU) nr. 1303/20134).
Anbefaling 3
Kommissionen accepterer ikke denne anbefaling.
Kommissionen vil fortsat underrette budgetmyndigheden i fuld åbenhed om programmets gennemførelse, herun -
der om afslutningens resultat. Den kan dog ikke på nuværende tidspunkt give konkrete tilsagn vedrørende lovgiv -
ningsforslagene for perioden efter 2020.
4 » Med hensyn til den fælles landbrugspolitik er der allerede opnået betydelige synergieffekter ved at harmonisere og ensrette forvaltnings- og 
kontrolbestemmelserne vedrørende den fælles landbrugspolitiks første søjle (Den Europæiske Garantifond for Landbruget – EGFL) og anden 
søjle (ELFUL). Den stærke forbindelse mellem EGFL og ELFUL bør derfor videreføres, og de strukturer, der allerede findes i medlemsstaterne, bør 
opretholdes. «
Kommissionens svar 91
129
Kommissionen er bundet af den eksisterende retlige ramme, som lovgiver har vedtaget.
Det kan ikke undgås, at der er et overlap mellem to perioder, når det tager flere år at gennemføre mange aktiviteter, 
og der altid vil være en opstartsfase og en afslutningsfase.
Kommissionens tjenestegrene har opfordret medlemsstaterne til at øge deres kapacitet i forbindelse med afslutnin -
gen og til at anvende bevillinger til teknisk bistand for 2007-2013 eller 2014-2020 til dette formål.
Forberedelsen af afslutningsprocessen blev indledt, før støtteberettigelsesperioden udløb, og processen har været i fuld 
gang lige siden udløbet af denne periode. Medlemsstaterne fik reelt to år ekstra (tre år ekstra for 2014-2020-pro -
grammerne) til at gennemføre deres programmer. Det gør det muligt at opnå en bedre forvaltning og udnyttelse af 
programmerne under hensyntagen til behovet for at gennemføre flerårige programmer, letter presset og arbejds -
byrden for de involverede myndigheder og sikrer en bedre overgang mellem perioderne.
130
Kommissionen er af den klare overbevisning, at et manglende overlap mellem støtteberettigelsesperioder vil begrænse 
politikgennemførelsen.
131
Den kortere periode, der gælder for udvikling af landdistrikterne, skyldes, at processen for attestering og afslutning 
af regnskaber har eksisteret i mere end ti år, og at det generelt kan antages, at certificeringsorganer og betalingsor -
ganer forstår kravene.
Kommissionen mener, at der skal være en balance mellem lettelser af den administrative byrde og den sikkerhed, 
der gives for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed.
Anbefaling 4
Kommissionen accepterer ikke denne anbefaling.
Kommissionen er af den klare overbevisning, at et manglende overlap mellem støtteberettigelsesperioder vil begrænse 
politikgennemførelsen, gøre det vanskeligere at træffe beslutning om flerårige projekter i gennemførelsesperio -
dens sidste år på grund af den øgede administrative byrde og forstyrre overgangen mellem perioderne. For ELFUL’s 
vedkommende vil dette gøre det mere problematisk at opfylde flerårige miljøforpligtelser eller at gennemføre projek -
ter vedrørende opstart af virksomheder baseret på flerårige forretningsplaner.
Kommissionens svar 92
133
Kommissionen mener, at der er fastsat tidsfrister for alle nøgleområder, som er relevante for programafslutning.
Inden for samhørighedspolitikken er følgende nøgleområder relevante for afslutningen: gennemførelsen (der 
omhandles i den endelige gennemførelsesrapport), udgifternes lovlighed og formelle rigtighed (der omhandles 
i afslutningserklæringen og den endelige kontrolrapport) og den endelige udgiftsoversigt. Fristerne for disse områ -
der er anført i forordningen. Kommissionen har således fem måneder til at underrette medlemsstaten om sin hold -
ning til indholdet af den endelige gennemførelsesrapport og afslutningserklæringen. Med hensyn til store projekter 
i perioden 2007-2013 er det under 2 %, der endnu ikke er godkendt.
Inden for udvikling af landdistrikter er de vigtigste frister (bl.a. for fremlæggelse af afslutningsdokumenter og endelig 
betaling) anført i lovgivningen. Der mangler imidlertid visse frister, som giver tilstrækkelig tid til at sikre en pas -
sende afgørelse om afslutning og beskyttelse af EU-budgettet.
Anbefaling 5
Kommissionen bemærker, at denne anbefaling er rettet til medlemsstaterne.
Anbefaling 6
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Kommissionen arbejder i øjeblikket på de resterende afgørelser om store projekter for 2007-2013 og forventer 
så vidt muligt at vedtage dem inden udgangen af 2016. Der er fastlagt procedurer, som gør det muligt at træffe 
afgørelser om store projekter inden for tre måneder som krævet i forordningerne. Under 2 % af alle store projekter 
i perioden 2007-2013 er endnu ikke godkendt.
Hvad angår programmeringsperioden 2014-2020 har Kommissionen fremskyndet behandlingen af store projekter, 
som nu godkendes efter 110 dage i gennemsnit.
Kommissionens fælles svar på punkt 134 og 135
Afslutningsretningslinjerne kan generelt ikke betragtes som yderligere krav, men har til formål at præcisere, 
hvordan Kommissionen forstår de gældende bestemmelser, og hvilke forventninger den har. De indeholder også 
anbefalinger til medlemsstaterne, som vil kunne lette afslutningsprocessen, hvis de følges. Retningslinjerne sikrer 
på denne måde mere sammenhængende og gennemsigtige regler for medlemsstaterne og giver dem således en 
garanti for, hvilke krav Kommissionen stiller til afslutningen.
Kommissionen bemærker, at Retten anser disse præciseringer for at være nyttige og hensigtsmæssige, bl.a. i forhold 
til restrisikoraten (se punkt 123 og 135).
Kommissionen har forklaret, hvordan den forholder sig til bestemmelsen i artikel 78, stk. 6, i den generelle forordning 
for 2007-2013 om, at støtteberettigede udgifter til finansielle instrumenter kan vurderes i forbindelse med afslutnin -
gen. Se Kommissionens svar på anbefaling 3 i Rettens årsberetning for 2015.
Kommissionen henviser også til svaret i punkt 89.
Kommissionens svar 93
Kommissionen finder, at de specifikke regler om faseinddeling af mindre omfattende projekter præciseres tilstræk -
keligt i afslutningsretningslinjerne, og at dette ikke vil komplicere afslutningsprocessen.
137
Kommissionen mener, at de interne forberedelser på afslutningen er godt på vej til at sikre en smidig afslutningsproces.
Det påhviler medlemsstaterne at sikre en passende arbejdsfordeling og koordinering inden for den nationale 
forvaltning.
138
Kommissionen understreger, at risikoen for, at medlemsstaterne angiver uberettigede reduktioner af endelige fejl -
procenter i forbindelse med afslutningen af perioden 2007-2013, afhjælpes ved udstedelse af årlige kontrolrappor -
ter og gennemførelse af finansielle korrektioner, når restfejlprocenterne overstiger væsentlighedstærsklen. Kom -
missionen foretager en grundig analyse og validering af den fejlprocent, der angives af revisionsmyndighederne, fra 
år til år og ved afslutningen. Denne proces gennemgås af Retten hvert år.
Kommissionens fælles svar på punkt 139 og 140
Det bemærkes, at der kun skal anmeldes statsstøtte for et mindre antal store projekter (anmeldelse er eksempelvis 
ikke nødvendig, hvis der ikke forekommer statsstøtte, eller hvis projektet er omfattet af en forordning om gruppefri -
tagelse eller en godkendt støtteordning).
Kommissionen henviser til sit svar på anbefaling 4 i særberetning nr. 24/2016.
Hvad angår kontrollen med overholdelse af statsstøttereglerne i store projekter afviste Kommissionen anbefalingen 
med henvisning til, at den strider mod de målsætninger, som Kommissionen forfølger med de retningslinjer, den 
gav medlemsstaterne i 2012: at den ikke systematisk vil gennemgå projekter vedtaget før dette tidspunkt på ny – og 
i stedet lade det være op til medlemsstaterne, om de vil anmelde projekter eller ej – og at der skal skabes stabilitet 
for medlemsstaterne og støttemodtagerne med hensyn til behandlingen af sådanne projekter.
141
Med hensyn til udvikling af landdistrikter er Kommissionen klar over, at der – i lighed med alle foranstaltninger, 
der forvaltes af et betalingsorgan – er en risiko for, at der angives ikkestøtteberettigede udgifter i forbindelse med 
finansielle instrumenter.
Kommissionen vil dog gerne understrege, at den også ved tidligere revisioner har advaret medlemsstaterne mod 
eventuelle uregelmæssige udgifter.
Der er allerede planlagt særlige revisioner for afslutningen af garantifonde, hvilket i givet fald kan medføre finan -
sielle korrektioner.
De nationale myndigheder har allerede modtaget specifikke præciseringer af støtteberettigede udgifter i forbin -
delse med finansielle instrumenter og aftalemæssige forskud for at skabe sikkerhed ved afslutningen.
Med hensyn til samhørighedspolitikken henviser Kommissionen til svarene i punkt 100 og 107.
Kommissionens svar 94
Anbefaling 7
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Programmyndighederne har allerede modtaget specifikke præciseringer af støtteberettigede udgifter i forbindelse 
med finansielle instrumenter og aftalemæssige forskud for at skabe sikkerhed ved afslutningen.
SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Begivenhed Dato
Revisionsplanens vedtagelse/revisionens start 15.9 .2015
Officiel fremsendelse af udkastet til beretning til Kommissionen (eller en anden revide -
ret enhed)13.10.2016
Vedtagelse af den endelige beretning efter den kontradiktoriske procedure 14.12.2016
Modtagelse af Kommissionens (eller en anden revideret enheds) officielle svar på alle 
sprog25.1 .2017
Ved udløbet af en programperiode skal samhørigheds- og 
landdistriktsprogrammerne afsluttes og afregnes finansielt. 
Både Kommissionen og medlemsstaterne har specifikke 
opgaver og ansvarsområder i forbindelse med 
afslutningsprocessen. Ved denne revision undersøgte vi, 
om reglerne og procedurerne for afslutningen giver 
Kommissionen og medlemsstaterne grundlag for at afslutte 
samhørigheds- og landdistriktsprogrammerne effektivt og 
rettidigt. Samlet set konstaterede vi, at Kommissionens 
afslutningsretningslinjer for perioden 2007-2013 giver 
medlemsstaterne et passende udgangspunkt for at 
forberede afslutningen effektivt - både inden for rammerne 
af samhørighed og udvikling af landdistrikter - men vi 
udpegede nogle svagheder og risici, der skal behandles 
under afslutningen. Vi fremsætter også en række 
anbefalinger med henblik på lovgivningsrammen 
efter  2020.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET