I.INDLEDNING

Dette er den tolvte månedlige statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion, som beskriver udviklingen i to hovedsøjler: bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet og de midler, der støtter dem og styrkelse af vores forsvar og opbygning af modstandsdygtighed over for disse trusler.

Det er gået næsten et år siden terrorangrebet på Berlins julemarked den 19. december 2016. Angrebet efterlod 12 døde og 56 sårede og blev begået af en person, der brugte flere identiteter til at omgå grænsekontrollen og de retshåndhævende myndigheder. Denne hændelse og andre terrorangreb begået af gerningsmænd, der brugte flere identiteter, som f.eks. knivstikkeren i Marseille i oktober 2017, understregede ikke blot betydningen af effektiv informationsudveksling mellem medlemsstaternes myndigheder, men også den afgørende betydning af det arbejde, som Kommissionen har påbegyndt i foråret 2016 for at overvinde de nuværende mangler i EU's informationsstyring, der gør det muligt, at en person kan blive vist i forskellige EU-databaser med forskellige identiteter. Forslagene til forordninger om interoperabilitet mellem informationssystemer, der forelægges som en del af en pakke sammen med denne rapport, har til formål at lukke de nuværende huller i lovgivningen, så terrorister og kriminelle ikke længere kan udnytte dem til at begå identitetssvindel og derved opnå bedre beskyttelse af EU's ydre grænse, styrkelse af den indre sikkerhed og forbedret migrationsstyring. Forslagene repræsenterer en radikal ændring, ikke kun i forhold til, hvordan EU forvalter oplysninger til sikkerheds-, grænse- og migrationsstyring, men også ved at stille disse data til rådighed for de nationale myndigheder for at sikre, at de har de oplysninger, de har brug for, når og hvor de har brug for dem. I lyset af disse forslags afgørende betydning for en øget effektivitet af grænsemyndigheder og retshåndhævende myndigheder opfordrer Kommissionen nu medlovgiverne til at give arbejdet med lovgivningsforslagene om interoperabilitet højeste prioritet og også hurtigt at nå frem til enighed om de resterende lovforslag på bordet, der vedrører individuelle informationssystemer, for at give personer i frontlinjen de oplysninger, de skal bruge, for at kunne udføre deres job og beskytte vores borgere.

Denne rapport fokuserer derfor på de næste skridt i retning af stærkere og mere intelligente informationssystemer til sikkerhed, grænse- og migrationsstyring og på at gøre dataarkitekturen i EU's informationssystemer mere effektiv, samtidig med at der sikres fuld overholdelse af databeskyttelseskravene.

Denne rapport indeholder også en række foranstaltninger, der tager sigte på at maksimere fordelene ved de eksisterende informationssystemer, og omfatter lovgivningsarbejde samt løbende arbejde for at sikre deres fulde gennemførelse og bedre anvendelse af EU's informationssystemer. Det Europæiske Råd i oktober 2017 gjorde status over gennemførelsen af Bratislava-køreplanen og noterede sig de betydelige fremskridt, som EU har gjort, navnlig inden for indre sikkerhed, på fire områder: intensiveret samarbejde og udveksling af oplysninger, øget kontrol og sammenkobling af databaser, udvikling af et europæisk informationssystem vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og systematisk indsats mod radikalisering. Denne rapport viser, at der er gjort yderligere fremskridt på alle disse områder i løbet af de sidste to måneder.

II.STÆRKERE OG MERE INTELLIGENTE INFORMATIONSSYSTEMER TIL SIKKERHED, GRÆNSE- OG MIGRATIONSSTYRING

Nylige undersøgelser viser, at EU-borgere stærkt støtter en deling af oplysninger på tværs af EU i kampen mod terrorisme og organiseret kriminalitet. Oplysningerne fra EU's systemer spiller en afgørende rolle i hjælpen til nationale myndigheder med at forvalte de ydre grænser, bekæmpe kriminalitet og terrorisme og bremse ulovlig indvandring. For at maksimere denne EU-værdi skal oplysningerne fra EU's systemer være komplette, nøjagtige og pålidelige. Det aktuelle billede er fragmenteret, komplekst og vanskeligt at bruge.

På linje med Kommissions meddelelse i april 2016 har arbejdet med at afhjælpe disse mangler fokuseret på tre områder: maksimering af fordelene ved de eksisterende informationssystemer, udvikling af nye og komplementære systemer til at lukke huller og forbedring af informationssystemernes interoperabilitet.

1.Interoperabilitet mellem informationssystemer

For det første vil de foreslåede foranstaltninger hjælpe myndighederne på stedet til at udnytte de eksisterende oplysninger bedst muligt. En europæisk søgeportal vil give en "one stop shop" – muliggøre samtidig søgning i flere EU-informationssystemer samt de relevante Europol-oplysninger og Interpol-systemer i overensstemmelse med brugernes adgangsrettigheder. Dette vil give myndighederne på stedet effektiv, hurtig og problemfri adgang til de oplysninger, de har brug for til at udføre deres job, og fjerne den nuværende kompleksitet ved at bestemme, hvilken database der skal kontrolleres i en given situation.

For det andet vil de foreslåede foranstaltninger gennem brugen af biometriske data gøre det muligt for de nationale myndigheder at opdage flere identiteter og modvirke identitetssvindel. En fælles biometrisk matchningstjeneste vil muliggøre søgning og sammenligning af biometriske data fra flere centrale systemer, mens et fælles identitetsarkiv vil indeholde de fælles biografiske og biometriske identitetsdata for tredjelandsstatsborgere, der findes i EU-informationssystemer. Med udgangspunkt i disse to interoperabilitetskomponenter vil en fleridentitetsdetektor kontrollere, om data på en forespørgselsidentitet findes i mere end et af de tilkoblede systemer. Når myndighederne registrerer en person i EU-informationssystemerne, eller når politibetjente og grænsevagter kontrollerer en person i disse systemer, vil de modtage oplysninger, hvis personen allerede er kendt under en anden identitet, eller hvis personen bruger flere identiteter. Dette vil lukke de nuværende huller og blinde punkter, som terrorister og andre kriminelle søger at udnytte ved at gemme sig bag falske eller flere identiteter.

For det tredje vil de foreslåede foranstaltninger gøre det muligt for politibetjente at foretage en hurtig og effektiv identitetskontrol inden for deres område. Under sådanne kontroller vil politibetjente få adgang til identitetsoplysninger om tredjelandsstatsborgere, hvis oplysninger er registreret i EU's informationssystemer og dermed mulighed for korrekt identifikation og afsløring af flere identiteter. Dette vil i væsentlig grad øge effektiviteten af kontrollen inden for medlemsstaternes område, hvilket også er i overensstemmelse med Kommissionens henstilling om proportional politikontrol og politisamarbejde i Schengenområdet.

Som supplement til disse interoperabilitetskomponenter foreslår Kommissionen også at lette og strømline retshåndhævende myndigheders adgangsmuligheder til systemer uden for retshåndhævelsesområdet ved at indføre en ny to-trins datakonsultationsmetode. De retshåndhævende myndigheder kan allerede under de nuværende regler konsultere informationsteknologisystemer med henblik på forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af terrorisme og andre alvorlige lovovertrædelser. De respektive systemer styres imidlertid af forskellige adgangsbetingelser og sikkerhedsforanstaltninger, og nogle af de nuværende regler udgør en hindring for effektiviteten af disse myndigheders legitime brug af systemerne. Under den nye to-trins datakonsultationsmetode vil en retshåndhævende myndighed først undersøge alle de systemer, der lagrer deres data i det fælles identitetslager, for at bekræfte, om der findes oplysninger om forespørgselspersonen i nogen af systemerne. Af hensyn til databeskyttelsen vil der kun blive givet et "be- eller afkræftende" svar. Myndighederne vil ikke have adgang til nogen oplysninger i et hvilket som helst system, men vil få at vide, om og hvor sådanne oplysninger findes. I næste trin vil myndighederne derefter kunne anmode om fuld adgang til de informationssystemer, der genererede hits, med en individuel adgangsanmodning for hvert system og i overensstemmelse med de respektive regler, der er fastlagt for hvert enkelt system. Ligesom i dag vil myndighederne i overensstemmelse med det pågældende informationssystems adgangsrettigheder og principper for begrænsning af formålet skulle retfærdiggøre behovet for at få adgang til systemet, idet efterfølgende fuld adgang fortsat er underlagt forudgående tilladelse fra en udpeget myndighed og fortsat vil kræve et specifikt bruger-id og login. Når en sådan to-trins datakonsultationstilgang træder i kraft, vil der ikke længere være behov for en forudgående søgning i nationale databaser og lancering af en forudgående søgning i det elektroniske fingeraftrykidentifikationssystem i andre medlemsstater, jf. afgørelse 2008/615/JHA ("Prüm check").

Interoperabilitetsforslagene respekterer og fremmer grundlæggende rettigheder, navnlig retten til databeskyttelse. Når den nye omfattende ramme for beskyttelse af personoplysninger i EU er på plads, og der er sket en signifikant udvikling med hensyn til teknologi og IT-sikkerhed, vil princippet om formålsbegrænsning lettere kunne gennemføres, hvad angår adgang til og anvendelse af lagrede data i fuld overensstemmelse med chartret om grundlæggende rettigheder og med seneste retspraksis hos EU-Domstolen. De foreslåede foranstaltninger vil ikke føre til sammenkobling af de enkelte systemer. Hvert system vil bevare dets specifikke formålsbegrænsning, adgangsregler og regler for datalagring. De foreslåede foranstaltninger vil heller ikke medføre en stigning i indsamlingen af nye data. De giver en målrettet og intelligent måde at bruge eksisterende oplysninger i EU's systemer på den mest effektive måde.

Lovgivningsforslagene er resultatet af en inklusiv og gennemskuelig proces, der startede med Kommissionens meddelelse om stærkere og mere intelligente informationssystemer for grænser og sikkerhed fra april 2016, som blev fulgt op af en ekspertgruppe på højt plan med det formål at tage fat på de juridiske, tekniske og operationelle udfordringer i forbindelse med de forskellige muligheder for at opnå interoperabilitet.

De lovgivningsmæssige forslag indeholder detaljerede bestemmelser om de nødvendige ændringer af de lovgivningsmæssige instrumenter, der for øjeblikket er stabile tekster, som vedtaget af medlovgiverne, nemlig Schengen-grænsekodeksen, ind- og udrejsesystemet og de lovgivningsmæssige instrumenter, der ligger til grund for visuminformationssystemet. Europa-Parlamentet og Rådet forhandler i øjeblikket om de øvrige instrumenter, der er omfattet. For disse instrumenter er det derfor ikke muligt at redegøre for nødvendige ændringer på dette stadium. Kommissionen vil forelægge sådanne ændringer for hvert af disse instrumenter inden to uger efter opnåelsen af en politisk aftale om det respektive udkast til forordning. Den opfordrer medlovgiverne til hurtigt at nå frem til en aftale i de igangværende forhandlinger om disse instrumenter.

2.Udvikling af nye og supplerende foranstaltninger til udbedring af mangler

Ud over de nye forslag om interoperabilitet, der er beskrevet ovenfor, er det afgørende, at der fortsat sker fremskridt med hensyn til at lukke de nuværende informationskløfter, som Kommissionen identificerede i sin meddelelse fra april 2016 vedrørende tredjelandsstatsborgere, der besøger Schengenområdet. De endelige tekster til forordningen om ind- og udrejsesystem i EU (EEA) og forordningen om ændring af Schengen-grænsekodeksen for at tilpasse det til EØS blev vedtaget af medlovgiverne i slutningen af november og træder i kraft inden udgangen af 2017. Efter dette vil udvikling af systemet starte i 2018 for at sikre, at det er fuldt operationelt inden 2020.

En yderligere informationskløft – nemlig tredjelandsstatsborgere, hvor visum ikke er påkrævet – blev behandlet i Kommissionens lovforslag fra november 2016 om oprettelse et nyt stort IT-system, det europæiske informationssystem vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS). Rådet nåede til enighed om sin generelle indstilling i juni 2017, og Europa-Parlamentets forhandlingsmandat blev bekræftet den 25. oktober 2017. Trepartsforhandlingerne begyndte samme dag og fortsatte den 16. november 2017 samt den 29. november 2017. Den næste politiske trepartsforhandling er planlagt til at finde sted den 12. december 2017. Kommissionen opfordrer begge medlovgivere til at nå frem til en politisk aftale om sagen inden udgangen af 2017, i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd fra december 2016 og fælleserklæringen.