Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om det fælles glossar for offentlige kontrakter (CPV)

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Det fælles glossar for offentlige kontrakter (Common Procurement Vocabulary - CPV) er en videreudvikling og forbedring af nomenklaturerne CPA (Den statistiske aktivitetstilknyttede produktklassifikation) og Nace - Rev. 1 (Den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Det Europæiske Fællesskab), fordi det er bedre tilpasset til offentlige kontrakter.

CPV består af et primærglossar, som er den væsentligste del, og som definerer kontraktens formål, samt et supplerende glossar, der giver mulighed for at indføre supplerende kvalitative data. Primærglossaret omfatter 5 hierarkiske niveauer, og det supplerende glossar omfatter 2 niveauer. Til hver kode svarer en tekst, der beskriver varen, arbejdet eller tjenesteydelsen på alle de officielle sprog.

I 1996 vedtog Kommissionen henstillingen om anvendelsen af CPV til beskrivelse af konktraktgenstanden i aftaler om offentlige indkøb [1]. I denne henstilling blev de ordregivende myndigheder opfordret til at bruge CPV-glossaret ved udarbejdelsen af deres udbudsbekendtgørelser.

[1] EFT L 222 af 3.9.1996, s. 10-12.

Samme år offentliggjorde Kommissionen sin grønbog: "Offentlige indkøb i EU - Overvejelser for fremtiden" [2]. I denne opfordrede den alle de berørte parter til at udtale sig om det hensigtsmæssige i at generalisere brugen af CPV-glossaret. De svar, som Kommissionen modtog fra erhvervslivet, medlemsstaterne og institutionerne støttede klart anvendelsen af CPV-glossaret for at opnå en forenkling af proceduren for offentliggørelse af udbud. Efter at have analyseret disse bidrag skitserede Kommissionen sine fremtidige handlingsmuligheder i meddelelsen "Offentlige indkøb i Den Europæiske Union" [3]. Den havde bl.a. til hensigt at opfordre de ordregivende myndigheder til at anvende CPV-glossaret og standardformularer ved udarbejdelse af udbudsbekendtgørelser samt til ved fremsendelsen af disse at anvende ny informations- og kommunikationsteknologi.

[2] KOM(96) 583 endelig udg. af 27.11.1996.

[3] KOM(1998) 143 endelig udg. af 11.3.1998.

Siden 1996 er CPV-glossaret i henhold til gældende bestemmelser blevet anvendt systematisk i alle udbudsbekendtgørelser, der i henhold til direktiverne er offentliggjort i tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende, til beskrivelse af kontraktgenstanden samt til oversættelse til de andre officielle sprog.

Det er også blevet et vigtigt søgekriterium for potentielle tilbudsgivere ved udvælgelse og identificering af markedsmuligheder.

Nomenklaturerne indgår på tre måder i udbudsdirektiverne: til beskrivelse af kontraktens genstand i udbudsbekendtgørelsen, til indgivelse af statistiske oplysninger og til definition af anvendelsesområdet. Indtil nu er der i direktiverne blevet henvist til fire forskellige nomenklaturer: CPA, NACE, CPC Prov. (Central Product Classification: FN's centrale produktnomenklatur) og den kombinerede nomenklatur. I de forslag til revidering, der i øjeblikket drøftes i Rådet og Europa-Parlamentet, om hhv. samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige indkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter [4], og samordning af fremgangsmåderne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport [5], erstattes disse fire nomenklaturer af CPV-glossaret.

[4] EFT C 29 E af 30.1.2001, s. 1.

[5] EFT C 29 E af 30.1.2001, s. 11.

Indtil nu har der dog ikke været noget egentligt retsgrundlag for CPV-glossaret, og der har ikke været nogen forordning, der nøjagtigt definerede de regler, der skulle overholdes ved udarbejdelse og ajourføring. Hensigten med denne forordning er at afhjælpe denne mangel ved formelt at vedtage, at CPV-glossaret er Fællesskabets klassifikationssystem for offentlige kontrakter.

I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet kan fastlæggelsen af retsgrundlaget for CPV-glossaret, der som den eneste klassifikation skal anvendes på alle EU-udbud, kun foregå på EU-plan. For så vidt angår proportionalitetsprincippet giver forordningen mulighed for at skabe et fælles klassifikationssystem, der kan anvendes direkte i alle medlemsstaterne.

Indtil nu har det ofte været Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, der har skullet indføre den CPV-kode, der svarer til beskrivelsen af kontraktens genstand, i den udbudsbekendtgørelse, som de ordregivende myndigheder og andre ordregivere fremsender. Dette har kunnet medføre fejl i udbudsbekendtgørelserne, især fordi der ofte er tale om information af teknisk art. For at gøre udbudsbekendtgørelserne bedre er det derfor nødvendigt at sikre, at de ordregivende myndigheder og andre ordregivere selv sørger for, at beskrivelsen af kontraktens genstand svarer til CPV-glossaret. Da det er dem, der bedst er i stand til at definere kontraktens genstand, vil dette forbedre udbudsbekendtgørelsens kvalitet og derved bidrage til udbudsbekendtgørelsernes effektivitet.

For så vidt angår de økonomiske aktører vil anvendelsen af en fælles, flersproget klassifikation gøre det muligt for dem med større nøjagtighed at finde frem til de udbud, som de kunne have interesse i, og de får derved lettere adgang til offentlige kontrakter.

Da CPV giver mulighed for en automatisk oversættelse af resuméet af udbudsbekendtgørelsen reduceres risikoen for oversættelsesfejl, hvilket vil medføre en betydelig reduktion af omkostningerne til behandling af udbudsbekendtgørelserne og derved betragtelige besparelser til fordel for de europæiske skatteydere. Desuden vil automatisk oversættelse medføre en ikke ubetydelig nedsættelse af fristerne for offentliggørelse af udbudsbekendtgørelser.

For at hjælpe brugerne med fuldt ud at udnytte mulighederne i CPV-glossaret og for at give dem mulighed for at sætte sig ind i dette nye system findes der i bilagene til denne forordning sammenligningstabeller mellem CPV-glossaret og ovennævnte nomenklaturer.

Det er i øvrigt vigtigt at understrege den væsentlige rolle, som CPV-glossaret har spillet i forbindelse med udviklingen af elektroniske udbud. CPV-glossaret er et afgørende element i konkretiseringen af de forpligtelser, der er indgået i forbindelse med initiativerne e-Europe og e-Kommissionen, fordi det giver mulighed for edb-behandling af de offentliggjorte data til gavn for såvel informationernes kvalitet som formidlingshastigheden og derved for effektiviteten af det offentliggørelsessystem, der er fastlagt i direktiverne.

Desuden bidrager CPV-glossaret også til at forenkle arbejdet med statistikker over offentlige kontrakter, således som dette er fastsat i direktiverne, fordi det gør de ordregivende myndigheders og de nationale myndigheders opgave lettere. Med hensyn til det internationale plan bør det i øvrigt bemærkes, at CPV-glossaret giver mulighed for en bedre sammenligning af dataene med de andre nomenklaturer, der anvendes i de stater, der er har underskrevet aftalen om offentlige indkøb (GAP).

CPV-glossaret skal ifølge sagens natur kunne udvikle sig. For at bevare kvaliteten er det væsentligt at sikre, glossaret kan følge markedsudviklingen for bedre at opfylde brugernes behov (ordregivende myndigheder og potentielle leverandører). Med henblik herpå er der i henhold til artikel 78, stk. 1, litra f) og g) i forslaget til direktivet om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige indkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter og artikel 67, stk. 1, litra c) og d) i forslaget til direktivet om samordning af fremgangsmåderne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport* skabt en revisionsprocedure inden for rammerne af de gennemførelsesbeføjelser, der er tillagt Kommissionen, der bistås af Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler. For så vidt angår udbudsdirektivernes anvendelsesområde er der ikke på nogen måde tale om, at dette ændres. Tværtimod vil anvendelsen af CPV-glossaret bidrage til at tydeliggøre anvendelsesområdet og derved til en bedre gennemførelse af fællesskabsretten for udbud.

Denne ajourføringsproces bygger i høj grad på forslag og kommentarer fra CPV-glossarets brugere. Det var især på et sådant grundlag, at der blev foretaget en første revision i slutningen af 1998. Med denne forordning vedtages en ny revision, som først og fremmest består i en justering af 1998-versionen på grundlag af erfaringer og praksis.

Med dette forslag til forordning indføres CPV-glossaret, der er et centralt element i fællesskabspolitikken på udbudsområdet, og der fastlægges regler for revidering af glossaret. Europa-Parlamentet og Rådet opfordres derfor til at vedtage dette forslag.

2001/0179 (COD)

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om det fælles glossar for offentlige kontrakter (CPV)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 47, stk. 2, artikel 55 og artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [6],

[6] EFT C af , s. .

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg [7],

[7] EFT C af , s. .

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [8],

[8] EFT C af , s. .

i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 251 [9], og

[9] EFT C af , s. .

ud fra følgende betragtninger:

(1) Det forhold, at der anvendes forskellige nomenklaturer, skader åbenheden og gennemsigtigheden i europæiske offentlige kontrakter. Det indvirker på kvaliteten og fristerne for offentliggørelse af udbudsbekendtgørelser således, at de økonomiske aktørers adgang til offentlige kontrakter reelt begrænses.

(2) I henstilling 96/527/EF [10] opfordrede Kommissionen de ordregivende myndigheder og andre ordregivere til at anvende det fælles glossar for offentlige kontrakter (Common Procurement Vocabulary - CPV) til beskrivelse af genstanden for deres kontrakter; dette glossar er udviklet på grundlag af eksisterende nomenklaturer med henblik på en bedre tilpasning til offentlige kontrakter.

[10] EFT L 222 af 3.9.1996, s. 10-12.

(3) De referencer, der anvendes af de ordregivende myndigheder og andre ordregivere til beskrivelse af kontraktens genstand i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiver .../../EF af ... om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige indkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter [11], .../../EF af ... om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige kontrakter inden for sektorerne vandforsyning, elforsyning og transport [12] og Kommissionens direktiv .../../EF af ... om anvendelse af standardformularer til udbudsbekendtgørelser [13], bør nu forenes i et fælles klassifikationssystem for offentlige kontrakter.

[11] EFT C 29 E af 30.1.2001, s. 1.

[12] EFT C 29E af 30.1.2001, s. 11.

[13] EFT L af , s. .

(4) Medlemsstaterne bør have et fælles referencesystem til rådighed, der anvender den samme beskrivelse af varer på de officielle fællesskabssprog samt samme tilsvarende alfanumeriske kode, og som således gør det muligt at ophæve Fællesskabets sprogbarrierer.

(5) Med denne forordning bør CPV-glossaret derfor vedtages i en revideret udgave som det eneste klassifikationssystem for offentlige kontrakter og som erstatning for de nomenklaturer, der har været anvendt indtil nu.

(6) Der skal desuden udarbejdes sammenligningstabeller mellem CPV-glossaret og "Den statistiske aktivitetstilknyttede produktklassifikation" (CPA), "De Forenede Nationers centrale produktnomenklatur" (CPC Prov.), "Den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Det Europæiske Fællesskab" (NACE Rev. 1) og "Den kombinerede nomenklatur".

(7) Opbygningen af og koderne i CPV-glossaret kan kræve tilpasninger eller ændringer, afhængigt af markedernes udvikling og brugernes behov. Det er derfor nødvendigt at fastsætte bestemmelser om en hensigtsmæssig procedure til foretagelse af sådanne ændringer.

(8) I overensstemmelse med artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [14], bør gennemførelsesforanstaltningerne til forordningen vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 3 i nævnte afgørelse.

[14] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(9) I overensstemmelse med principperne om subsidiaritet og proportionalitet, som omhandlet i traktatens artikel 5, kan målet med det påtænkte initiativ, dvs. indførelse af et klassifikationssystem for offentlige kontrakter, som følge af Fællesskabernes beføjelser med hensyn til indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne bedre opnås på fællesskabsplan. Denne forordning er begrænset til mindstekrav for at nå ovennævnte mål og går ikke videre, end det er nødvendigt med henblik herpå.

(10) Grunden til at foreslå en forordning i stedet for et direktiv er, at indførelsen af et klassifikationssystem for offentlige kontrakter ikke kræver, at medlemsstaterne overfører bestemmelserne til national lovgivning.

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Med henblik på anvendelse af direktiv ... og ... indføres der et fælles klassifikationssystem for offentlige kontrakter, nemlig det fælles glossar for offentlige kontrakter (Common Procurement Vocabulary - CPV).

2. CPV-glossaret findes i bilag I.

3. Sammenligningstabeller mellem CPV-glossaret og nomenklaturerne "Den statistiske aktivitetstilknyttede produktklassifikation" (CPA), "De Forenede Nationers centrale produktnomenklatur" (CPC Prov.), "Den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Det Europæiske Fællesskab" (NACE Rev. 1) og "Den kombinerede nomenklatur" findes henholdsvis i bilag II, II, IV og V.

Artikel 2

De nødvendige bestemmelser om revidering af CPV-glossaret vedtages af Kommissionen efter den i artikel 3, stk. 2, omhandlede procedure.

Artikel 3

1. Kommissionen bistås af Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler, der er nedsat ved artikel 1 i afgørelse 71/306/EØF [15].

[15] EFT L 185 af 16.8.1971, s.15. Denne afgørelse er senest ændret ved Rådets afgørelse 77/63/EØF af 21. december 1976 (EFT L 13 af 15.1.1977, s. 15).

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes den i artikel 3 i afgørelse 1999/468/EF fastsatte rådgivningsprocedure i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 7 og 8.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den .

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

>TABELPOSITION>

KONSEKVENSANALYSE FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, HERUNDER ISÆR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV'er)

Forslagets titel

Forslag til Europa-Parlamentet og Rådets forordning om det fælles glossar for offentlige kontrakter (CPV-glossaret).

Dokumentets referencenummer

----

Forslaget

1. Hvorfor er der i betragtning af nærhedsprincippet behov for en EF-lovgivning på området, og hvad er hovedformålet-

I forslaget til revideringen af udbudsdirektiverne, der i øjeblikket behandles i Rådet og Europa-Parlamentet, indgår bl.a. bestemmelser om, at det CPV-glossaret skal erstatte de fire forskellige nomenklaturer, der indtil nu er blevet anvendt til beskrivelse af kontraktens genstand i udbudsbekendtgørelser, statistiske indberetninger og fastlæggelse af anvendelsesområde. Der findes dog ikke noget egentligt retsgrundlag for CPV-glossaret, der nøjagtigt fastlægger, hvilke regler der skal overholdes ved udarbejdelse og ajourføring.

Hensigten med denne forordning er at afhjælpe denne mangel ved formelt at vedtage, at CPV-glossaret er Fællesskabets klassifikationssystem for offentlige kontrakter, og ved at fastlægge procedurerne for ajourføring og revidering af CPV-glossaret i overensstemmelse med nærhedsprincippet.

Konsekvenser for virksomhederne

2. Hvem berøres af forslaget-

- Hvilke erhvervssektorer berøres-

Alle økonomiske aktører, der tager del i en udbudsprocedure, berøres, selv om det måske kun er indirekte: entreprenører, leverandører og tjenesteydere. De vil opnå en fordel som følge af større nøjagtighed i de udbudsbekendtgørelser, der offentliggøres på fællesskabsplan, hvilket gør det lettere at søge, udvælge og identificere relevante muligheder.

- Virksomhedsstørrelse (små og mellemstore virksomheders andel)-

Alle virksomheder, der tager del i udbudsprocedurer, vil blive berørt af forslaget, uanset deres størrelse. Det skal dog bemærkes, at udbudsdirektiverne kun gælder for kontrakter over visse tærskelværdier.

- Er de berørte virksomheder koncentreret i bestemte regioner i EF-

Nej, bortset måske fra i et vist omfang i grænseregionerne.

3. Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe i henhold til forslaget-

Med forslaget indføres ikke nye forpligtelser for virksomhederne, men de får stillet et nyt og flersproget referenceværktøj til rådighed, som gør det lettere for dem at skaffe relevant information (dvs. udbudsbekendtgørelserne).

4. Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få-

- for beskæftigelsen-

Ingen direkte virkninger.

- for investeringerne og oprettelsen af nye virksomheder-

Ingen direkte virkninger.

- for virksomhedernes konkurrenceevne-

CPV-glossaret gør det muligt for virksomhederne med større nøjagtighed at identificere de markedsmuligheder, der er af interesse for dem, hvilket kan åbne nye markeder og udvide udviklingsperspektiverne for de virksomheder, der hidtil ikke har været involveret i offentlige kontrakter.

5. Indeholder forslaget foranstaltninger, der tager højde for SMV'ernes særlige situation (lempeligere eller særlige krav)-

Nej.

Høring

6. Liste over organisationer, som er hørt om forslaget, og en kortfattet redegørelse for deres væsentligste synspunkter.

De nationale myndigheder via de faste repræsentanter, de rådgivende udvalg (Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler og Det Rådgivende Udvalg til Fremme af Adgangen til Deltagelse i Offentlige Aftaler), de kompetente faglige sammenslutninger, formidlingsled (Euro Info Centres), tjenesteydere samt generel høring via SIMAP-webstedet.

BILAG I

FAELLES GLOSSAR FOR OFFENTLIGE KONTRAKTER (CPV)

Klassifikationssystemets opbygning

1. CPV-glossaret omfatter et primærglossar og et supplerende glossar.

2. Primærglossaret bygger på en træstruktur med koder på indtil 9 cifre, til hvilke svarer en betegnelse, der beskriver de varer, det arbejde eller de tjenesteydelser, der er kontraktens genstand.

Den numeriske kode omfatter 8 cifre, der kan omdeles i:

- afdelinger, der angives ved kodens to første cifre

- grupper, der angives ved kodens tre første cifre

- klasser, der angives ved kodens fire første cifre

- kategorier, der angives ved kodens fem første cifre.

Hver af de tre sidste cifre giver en yderlige præcisering inden for de enkelte kategorier.

Et niende ciffer bruges til kontrol af de foranstående cifre.

3. Det supplerende glossar kan anvendes til yderligere beskrivelse af kontraktens genstand. Det består af alfanumeriske koder, der svarer til en beskrivelse, der kan præcisere arten af eller en særlig brug af den varer, der skal indkøbes.

Den alfanumeriske kode omfatter:

- et øverste niveau, der udgøres af et bogstav, der betegner en hovedgruppe

- et andet niveau, der består af fire cifre, hvoraf de tre første udgør en underinddeling, mens det sidste er et kontroltal.

>TABELPOSITION>

BILAG II

Sammenligningstabel mellem CPV-glossaret og CPA96

>TABELPOSITION>

BILAG III

Sammenligningstabel mellem CPV-glossaret og CPC prov.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG IV

Sammenligningstabel mellem CPV-glossaret og NACE Rev.1

>TABELPOSITION>

BILAG V

Sammenligningstabel mellem CPV-glossaret og KN

>TABELPOSITION>