MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET - DEN FINANSIELLE PROGRAMMERING FOR 2000-2006 AF UDGIFTSOMRÅDE 4

Perioden 2000-2006: generel evaluering

1. Som følge af de geopolitiske begivenheder i det seneste årti i de central- og østeuro pæiske lande er EU's foranstaltninger udadtil nu blevet en stærkt ekspanderende del af Fællesskabets politik. Bistandsprogrammerne for de pågældende lande (PHARE og TACIS) blev etableret i henholdsvis 1989 og 1992. Især fra 1995 har Fællesskabet vedtaget nye strategier for EU's udvidelse med de associerede central- og østeuro pæiske lande og for en styrkelse af partnerskabet mellem EU og tredjelande i Middelhavsområdet, de nye uafhængige stater og udviklingslandene i Asien og Latinamerika. Som følge af rækken af konflikter og naturkatastrofer i Centralafrika, det tidligere Jugoslavien (Bosnien-Hercegovina), de nye uafhængige stater, Central amerika (Mitch), Afghanistan, Irak og for nylig i de vestlige Balkan-lande (Kosovo) og Østtimor er EU's kriseindsats øget betydeligt - fra 114 mio. EUR i 1990 til 810 mio. EUR i 1999 (over det almindelige budget + Den Europæiske Udviklingsfond).

2. På Fællesskabets budget er de årlige forpligtelsesbevillinger til foranstaltninger udadtil øget fra 1,9 mia. EUR i 1990 til 6,4 mia. EUR i 1999 og til 8,2 mia. EUR i 2000 inklusive førtiltrædelsesstrategien, som til Phare omfattede 1 411 mio. EUR for 1999 og 1 587 mio. EUR for 2000, 1 058 mio. EUR til ISPA og 529 mio. EUR til SAPARD.

3. Inden for rammerne af Agenda 2000 og nærmere bestemt de finansielle overslag, som blev vedtaget efter Det Europæiske Råd i Berlin i 1999, er loftet for udgifts område 4 øget fra 4 627 mio. EUR i 2000 til 4 787 mio. EUR i 2006 i 2001-priser (med en BNI-deflator på 2% ville det være på 5 285 mio. EUR i 2006). Som forudset ved Kommissionens programmering i forbindelse med det foreløbige budgetforslag for 2000 er dette beløb stadig tilstrækkeligt til at dække de nuværende prioriteter. Det forudsete beløb til samarbejdet med de vestlige Balkan-lande var på ca. 1,85 mia. EUR for perioden 2000-2006 og oprindeligt på 280 mio. for 2000. Selv om de finan sielle overslag fra Berlin var lavere end Kommissionens oprindelige forslag, så det ud til, at de resterende midler ville gøre det muligt at finansiere alle de øvrige programmer.

4. Kosovo-krisen og de deraf følgende bombardementer bevirkede, at EU's politiske prioritering blev rettet mod Balkan-landene, hvilket der ikke var taget højde for i de finansielle overslag fra Berlin. En erklæring til den interinstitutionelle aftale giver yderligere mulighed for at revidere de finansielle overslag "i lyset af situationen på Balkan". Kommissionen mener derfor, at de oprindeligt forudsete tal bør justeres opad for at tage højde for den nye politiske prioritering af stabilitet og udvikling i Balkan-området.

5. De supplerende midler for 2000, som er nødvendige til Kosovo, blev opnået ved fuldt ud at udnytte fleksibilitetsinstrumentet og ved en vis omfordeling inden for udgiftsområde 4. Eftersom det er nødvendigt at finde yderligere 40 mio. EUR gennem omfordeling i løbet af 2000, blev 30 mio. EUR fremført fra 1999, og 15 mio. EUR er forudset til makrofinansiel bistand til Bosnien-Hercegovina, således at det samlede beløb til de vestlige Balkan-lande i 2000 vil være på 540 mio. EUR.

6. I forbindelse med Parlamentets andenbehandling af 2000-budgettet blev der fremsat en erklæring til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af fleksibi litetsinstrumentet til at finansiere genopbygningen af Kosovo. Erklæringen fastslår, at Kommissionen vil forelægge budgetmyndigheden et integreret bistandsprogram for de vestlige Balkan-lande, og med henblik at opnå de nødvendige midler hertil vil Kommissionen forelægge en revision af de finansielle overslag og en programmering af udgiftsområde 4 i tide inden det foreløbige forslag til 2001-budgettet. Nærværende dokument er en del af dette sagskompleks.

Finansieringsbehovet for Balkan-landene

7. Der vil samtidig blive stillet forslag om en ny rådsforordning, som skal konsolidere retsgrundlaget for samarbejdet mellem EU og de vestlige Balkan-lande, idet der forudses et integreret program for genopbygning og økonomisk udvikling, betegnet CARDS - (Community Assistance to Reconstruction Development and Stabilisation). Det nye program for perioden 2000-2006 vil være et fuldstændigt program for regionalt samarbejde, genopbygning og økonomisk udvikling, som vil dække Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Forbundsrepublikken Jugoslavien (inklusive Montenegro og Kosovo). Deltagelsen i programmet vil være betinget af, at visse grundlæggende krav vedrørende demokrati, retsprincipper og menneskerettigheder opfyldes. De finansielle midler til selve programmet (højst 5,5 mia. EUR) vil dække genop bygning og samarbejde såvel som makrofinansiel bistand, eksklusive humanitær bistand og støtte til demokrati.

* Som ovenfor nævnt forudså Agenda 2000 et beløb på 1,85 mia. EUR til de vest lige Balkan-lande for perioden 2000-2006. Situationen har ændret sig, således at det anslåede behov nu udgør op til 5,5 mia. EUR til området, dvs. 3,65 mia. EUR mere end forudset i april-maj 1999.

* Når der tages hensyn til det beløb til de vestlige Balkan-lande, der er til rådighed i 2000 (540 mio. EUR), hvilket allerede omfatter 200 mio. fra fleksibilitetsinstru mentet, andrager behovet for perioden 2001-2006 for området 5 mia. EUR eller 3,4 mia. ud over, hvad der allerede var programmeret.

* Det er ikke muligt at dække dette yderligere behov udelukkende via udgifts område 4 uden at revidere loftet for de finansielle overslag for den pågældende periode.

8. Det vejledende beløb på 5,5 mia. EUR er baseret på den forudsætning, at der anvendes et beløb på 2,3 mia. EUR over perioden 2001-2006 til et genopbygnings program for Serbien. EU's bistand til landet er selvfølgelig betinget af en gunstig udvikling i det politiske styre, idet der ellers kun foreslås ydet en minimal bistand (ca. 300 mio. EUR over perioden 2001-2006) for at styrke oppositionskræfterne i Serbien.

Selv uden nogen genopbygning i Serbien vil det for regnskabsåret 2001 være nødvendigt at hæve loftet for udgiftsområde 4 med 300 mio., hovedsagelig på grund af prioriteringen af genopbygningen af Kosovo. Hvis Serbien overgår til demokrati i 2001, vil Kommissionen kunne foreslå anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet med op til 200 mio. EUR.

9. I overensstemmelse med resultaterne af Kommissionens debat om retningslinjerne for 2001 og under hensyntagen til de 540 mio. EUR, der er forudset for 2000, har Kommissionen opstillet et scenario, ifølge hvilket de resterende 5 mia. EUR for perioden 2001-2006 skulle dækkes gennem omfordeling inden for udgiftsområde 4 (1,4 mia. EUR) og gennem en forhøjelse af loftet på op til 2 mia. EUR for perioden, dvs. en forhøjelse på 300 mio. EUR pr. år fra 2001 til 2006, samt eventuelt anven delse af fleksibilitetsinstrumentet i 2001. Overslaget over behovene er naturligvis afhængigt af udviklingen i den politiske situation i området, specielt i Serbien.

10. Vedlagte tabel 2 indeholder en simulering af en finansiel programmering, der tager sigte på at begrænse de finansielle virkninger af programmerne for de vestlige Balkan-lande og for de øvrige regioner. Ifølge dette scenario skulle det være muligt at igangsætte den finansielle indsats og gradvis opbygge en margen, der skal dække kommende uforudsete begivenheder udadtil samt eventuelle tilpasninger i forbin delse med beregningen af deflatoren.

11. Nærværende forslag til finansiel programmering af udgiftsområde 4 forudser fuld støtte til Serbien i 2002 med den antagelse, at regimet i Serbien er ændret i 2002. Det samlede beløb til området ville udgøre 5,3 mia. EUR, heraf 800 mio. i 2001, og med mulighed for at nå op på 5,5 mia. EUR, hvis fleksibilitetsinstrumentet bliver udnyttet fuldt ud i 2001.

Den nye programmering af udgiftsområde 4: udviklingen i de forskelle elementer af politikkerne udadtil

12. En dækning af behovene udelukkende gennem omfordelinger ville få alvorlige konsekvenser for næsten alle områder under udgiftsområde 4. En omfordeling af 3,4 mia. EUR (ca. 570 mio. EUR pr. år) ville skabe usikkerhed om den nuværende finansielle programmering og om de politiske forpligtelser og forventninger, der er affødt af budgettet for 1999 og 2000 og af de samarbejdsaftaler, strategiske medde lelser og forordninger, som er vedtaget igennem de sidste to år. Alle geografiske bistandsprogrammer ville blive nedskåret betydeligt i faste priser.

13. Som det fremgår af tabellen, ville det ikke med det aktuelle scenario være nødven digt mellem 2000 og 2006 at foretage nedskæringer af de finansielle midler i nomi nelle termer til nogen af de øvrige programmer under udgiftsområde 4. Ifølge AII bør der foretages en omfordeling, inden de finansielle overslag forhøjes. Omfordelingen tager hensyn til følgende 3 aspekter:

- visse regioners geopolitiske vægt og prioritering

- programmernes prioritering af bekæmpelse af fattigdom

- Kommissionens tidligere og nuværende erfaringer med forvaltningen af de forskellige programmer.

Sammenligningen viser, at selv om der er foretaget nedskæringer i forhold til programmeringen i maj 1999 inden Balkan-krisen, er det samlede udgiftsområde 4 øget for perioden 2000-2006 i forhold til den foregående periode (1993-1999).

14. På dette grundlag er Kommissionen kommet den konklusion, at for så vidt angår de geografiske budgetposter, bortset fra de vestlige Balkan-lande og ex-Jugoslavien, ønsker den først og fremmest at opretholde stigningen for Asien. Programmet for Asien er i høj grad koncentreret om fattigdomsbekæmpelse, og enhver nedskæring ville berøre de fattige befolkninger direkte. De geografisk bestemte midler vil stige med 6,4% mellem 2000 g 2006. Midlerne for den nye periode vil således være 11% større end bevillingerne for 1993 og 1999 [1].

[1] Tallene for perioden 1993-1999 er ikke fuldstændigt sammenlignelige, eftersom de finansielle overslag for 1993-1999 er blevet øget i 1995 for at tage højde for udvidelsen.

15. Programmet for Sydafrika har stor betydning, både i politisk henseende og med hensyn til fattigdomsbekæmpelse, og det vil kun blive lettere nedskåret for perioden 2000-2006. Det fore slåede beløb til Sydafrika er derfor resultatet af en lineær fortsættelse med 120 mio. EUR pr. år mod de 123,5 mio. EUR, som blev vedtaget i forbindelse med 2000-budgettet. Dette program er stabiliseret.

16. Programmerne for tredjelande i Middelhavsområdet, nye uafhængige stater og Latin amerika må derimod begrænses noget i forhold til programmeringen i maj 1999 på grund af deres mere begrænsede fokus på fattigdom og på grund af mindre gode forvaltningsresultater.

I overensstemmelse med konklusionerne af Kommissionens debat om retnings linjerne blev omfanget af uindfriede forpligtelser af afgørende betydning for beslut ningen om en mindre stigning i nye forpligtelsesbevillinger og en medvirkende årsag til nedsættelsen af midlerne til Latinamerika for 2000-2006, som ikke desto mindre blev øget bety deligt i 2000. Medens hovedformålet med den finansielle og tekniske bistand er at støtte de fattigste samfundslag gennem programmer og projekter inden for specifikke områder, hvor EU har ekspertise, tager det økonomiske samarbejde sigte på at skabe de ideelle betingelser for økonomisk vækst. For Latinamerikas vedkommende vil den gennemsnitlige årlige vækst i perioden 2000-2006 blive på - 1,1% i sammenligning med + 4,5% i perioden 1993-1999. Det samlede beløb for 2000-2006 vil være 17% større end beløbet for 1993-1999, hvilket skyldes den store vækst i perioden 1993-1999.

For de nye uafhængige stater var det finansielle referencebeløb i den nye TACIS-forordning på 3 138 mio. EUR, og selv om dette kun er et vejledende tal, ligger det under programmeringen i Agenda 2000 og gør det således berettiget at foretage en nedskæring af det programmerede beløb. TACIS er blevet nedskåret i 1998, 1999 og 2000 i forhold til det foregående år. I perioden 1993-1999 var den gennemsnitlige årlige vækst på - 2,2% i faste priser. De nye uafhængige stater er imidlertid, på trods af en længere økonomisk overgangsperiode end forventet, ved at få større politisk betydning på grund af den kommende udvidelse. Derfor vil den gennemsnitlige årlige vækst i 2000-2006 blive på + 3,2%. Det forekommer sandsynligt, at disse midler vil skulle finansiere et nyt bidrag fra Fællesskabet til "Chernobyl Shelter Fund". Det skal også bemærkes, at forvaltningsresultaterne for TACIS var således, at de uindfriede forpligtelser kunne begrænses i løbet af sidste år, selv inden det nye retsgrundlag, som fokuserer mere på en koncentration af indsatsen.

17. MEDA-programmet vil blive øget med 16% i perioden 2000-2006, med gennemsnitlig 2,2% pr. år. Programmet skal i de kommende år finansiere anden fase af etableringen af en frihandelszone EU/MED og endvidere den styrkelse af partnerskabet med disse lande, som er nødvendig for at afbøde de handelsmæssige, sociale og økonomiske konsekvenser af frihandelszonen. Tyrkiet, som for nylig har opnået status som ansøgerland, er tildelt betydeligt flere midler fra MEDA end i 1999. Den lave bevillingsanvendelse i 1999 har uden tvivl været en faktor i forbindelse med beslutningen om at nedsætte tildelingen af midler for 2001; desuden har det høje niveau med hensyn til uindfriede forpligtelser også fremmet en sådan begrænsning. Der vil blive gjort en indsats for at stabilisere omfanget af uindfriede forpligtelser, inden midlerne til programmet vil blive øget igen fra 2002 og fremefter. Kommissionen vil også fortsætte sin aktive deltagelse i fredsprocessen i Mellemøsten. Disse specifikke foranstaltninger kunne, hvis de lykkes, give anledning til et betydeligt finansieringsbehov på mellemlang sigt. Sammenlignet med 1993-99 er det midlerne til MEDA, der stiger mest (+ 50%) - bortset fra stigningen på grund af de vestlige Balkan-lande.

18. Med hensyn til de tematiske områder foreslår Kommissionen en mindre nedsættelse af fødevarebistanden fra 3 851 mio. EUR for perioden 1993-1999 til 3 458 mio. for 2000-2006. Fødevarebistanden er faldet med gennemsnitlig 2,1% pr. år i perioden 1993-1999 og vil stige med 2,7% i gennemsnit i perioden 2000-2006. Den tager sigte på fattige befolkninger, og den foreslåede nedsættelse i forhold til programmeringen i maj 1999 bør derfor være så begrænset som mulig.

Hvad angår "andet samarbejde", ønsker Kommissionen at begrænse nedsættelsen i forhold til Agenda 2000. Disse midler vil blive stabiliseret med en gennemsnitlig årlig stigning på 0,5%, hvilket betegner en nedskæring for 2000-2006 i forhold til 1993-1999. Der er allerede gjort en stor rationaliseringsindsats, eftersom visse budgetposter er blevet omgrupperet efter deres tematiske tilhørs forhold, hvad enten det er geografisk, miljømæssigt eller socialt, eller efter den endelige modtager (ngo'er). Fiskeriaftalerne under "andet samarbejde" medfører, i det mindste på kort sigt, ikke-fleksible udgifter, og de vil blive stabiliseret i løbet af perioden. Samtidig vil der blive oprettet et nyt instrument ("Rapid Reaction Facility") inden for dette område. Den allerede vanskelige budgetmæssige situation inden for denne gruppe af foranstaltninger muliggør ikke yderligere nedsættelser.

19. Den humanitære bistand bør ikke nedskæres i betragtning af dens gode resultater, synlighed og fokusering på de fattigste kriseramte befolkninger. Den vil blive stabili seret på det høje niveau, den er nået op på efter en gennemsnitlig årlig forøgelse på 13,2% i perioden 1993-1999.

20. Den nuværende programmering muliggør, at der gradvis over hele perioden kan opbygges en margen, som skal dække visse uforudsete udgifter inden for området forbindelser udadtil samt tage højde for eventuelle deflatorudsving.

21. Som konklusion mener Kommissionen, at nærværende forslag er i overensstemmelse med EU's målsætninger på mellemlang sigt og med de seneste politiske tilkende givelser. Det viser, at EU er indstillet på at støtte på den ene side de regioner, der er af geopolitisk betydning for EU, og på den anden side de fattige områder i verden som helhed. Det overholder også de rammer, som de finansielle overslag giver, og tager hensyn til Kommissionens kapacitet til finansiel forvaltning.

Bilag:

1- sammenligning af perioden 1993-1999 med 2000-2006

2- ny programmering af udgiftsområde 4 for 2000-2006

3- CARDS-programmet for Sydøsteuropa.

BILAG 1 - Sammenligning af 1993-1999 med 2000-2006

DELORS II / BERLIN (April 1999) / REVISION AF DE FINANSIELLE OVERSLAG (April 2000)

>TABELPOSITION>

BILAG 2 - Ny programmering af udgiftsområde 4 for 2000-2006

FORANSTALTNINGER UDADTIL INTERN SIMULERING AF EN FLERÅRIG FINANSIEL PROGRAMMERING MED REVISION AF DE FINANSIELLE OVERSLAG FOR 2001-2006

>TABELPOSITION>

(1) Det samlede forudsete beløb til de vestlige Balkan-lande er 5,5 mia. EUR, hvis Serbien bliver demokratisk i 2001. De yderligere behov vil skulle finansieres gennem fleksibilitetsinstrumentet med op til 200 mio. EUR.

(2) Vestlige Balkan-lande: Beløbet 542 mio. EUR for regnskabsåret 2000 består af 472 mio. EUR opført på 2000-budgettet + 40 mio. EUR, der skal tilvejebringes gennem omfordeling fra andre foranstaltninger + 30 mio. EUR fremført fra 1999 til 2000.

(3) Margenen for 2000 forbliver 29,220 mio. EUR (tallet er justeret for at tage højde for ovennævnte fremførsel).

BILAG 3 - CARDS-programmet for Sydøsteuropa

>TABELPOSITION>

(1) 240 + 30 (fremført) + 40 (omfordeling).

(2) Hvis Serbien bliver demokratisk i 2001, vil de yderligere behov skulle dækkes gennem fleksibilitetsinstrumentet.

(3) I tilfælde af, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes i 2001.

(4) Endnu ikke programmeret.