DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 18.9.2008 
SEK(2008) 2425  
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
knyttet til 
 
RÅDETS FORORDNING 
 
om beskyttelse af dyr på aflivningstidspunktet 
   
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
 
{COM(2008) 553} 
{SEC(2008) 2424}  
 
DA 2   DA ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
knyttet til 
 
RÅDETS FORORDNING 
 
om beskyttelse af dyr på aflivningstidspunktet 
   
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Hver år aflives næsten 360 mio. svin, geder, får og kvæg og over fire mia. stykker fjerkræ på 
EU's slagterier. Desuden aflives  der i den europæiske pelsindu stri cirka 25 mio. dyr, mens der 
på rugerierne aflives 330 mio. daggamle ky llinger. Bekæmpelsen af smitsomme sygdomme 
kan også kræve, at der aflives millioner af dyr. 
Aflivning af opdrættede dyr reguleres  ved Rådets direktiv 93/119/EF
1 om beskyttelse af dyr 
på slagte- eller aflivningstid spunktet. Direktivet er al drig blevet ændret. Denne 
konsekvensanalyse vil derfor hovedsagelig være t fokuseret på, om problemerne har ændret 
sig, og om de oprindelige målsætninger stadig er gyldige. 
Udgangspunktet for Kommissionens forsla g var vedtagelsen i 2004 og 2006 af to 
videnskabelige udtalelser fra Den Europæiske F ødevaresikkerhedsautorite t, hvori en revision 
af direktivets tekniske bilag blev fo reslået. Sideløbende hermed vedtog 
Verdensorganisationen for Dyresundhed i 2005 to retningslinjer for dyrevelfærd på slagte- og 
aflivningstidspunktet, hvori man nåede frem til lignende konklusioner. Derfor bad Kommissionen i 2006 en ekstern konsulent om at  gennemføre en undersøgelse af bedøvelses-
/aflivningspraksis på slagterier og de økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser 
heraf. Undersøgelsen blev afsluttet i 2007. Sa mtidigt gennemførte Kommissionen en række 
høringer af interesserede parter og medlemsstat erne. Rapporter fra Kommissionens eksperter i 
Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret blev anal yseret, da de afspejler status for det 
nuværende direktivs gennemførelse  i medlemsstaterne. Der blev også gennemført en høring 
på internettet fra december 2007 til februar 2008. 
Denne lovgivning berører først og fremmest slagte rier, pelsdyravlere, rugerier og aflivning i 
forbindelse med sygdomsbekæmpelse. Kødindustrien er den mest berørte sektor, da det er her, 
det største antal dyr aflives. Det er også den se ktor, hvor de lovgivningsmæssige krav er mest 
detaljerede, og det forklarer, hvorfor størst edelen af konsekvensanalysen fokuserer på 
kødindustrien. 
Forholdene omkring aflivning af opdrættede dyr har ændret sig meget siden 1993. Der er 
indført ny teknologi og gennemført ny videnska belig forskning, og derfor er de nuværende 
standarder forældede på visse områder. Der bliv er i samfundet lagt st adig større vægt på 
dyrevelfærd, og EU's borgere bliver mere og  mere opmærksomme på  dette aspekt af 
fødekæden. Vedtagelsen af "hygi ejnepakken" - en række EU-rets akter om fødevaresikkerhed, 
som understreger det ansvar, der påhviler ledere af fødevarevirk somheder - har også ændret 
de retlige rammer for slagteri er. Masseaflivninger i forbin delse med omfattende udbrud af 
                                                
 
1 EFT L 340 af 31.12.1993, s. 21. 
 
DA 3   DA dyresygdomme har også skabt tvivl om den måde, hvor på vi sikrer en human aflivning af dyr. 
I 2006 vedtog Kommissionen den første EF -handlingsplan for dyrebeskyttelse og 
dyrevelfærd, og der blev indført nye begreber som f.eks. velfærdsindi katorer, behovet for 
yderligere forskningsprogrammer og referencecentre for dyrevelfærd. 
Der er også konstateret en række specifikke pr oblemer i forbindelse med EU-lovgivningen, 
bl.a. manglen på harmoniseret metodologi fo r nye bedøvelsesmetoder, manglen på klart 
definerede ansvarsområder inden for dyrevel færd for virksomhedsledere, utilstrækkelige 
kompetencer hos det personale, der håndterer dyr, eller utilstrækkelige 
dyrevelfærdsbetingelser i forbindelse me d aflivning som led i sygdomsbekæmpelse. 
Aflivning af opdrættede dyr har været om fattet af EU-lovgivningen siden 1974, og 
Fællesskabets kompetence blev styrket i 19 93. Høringer af interesserede parter og 
medlemsstater bekræfter relevansen af Fælle sskabets initiativ på dette område. Denne 
lovgivning berører kødindustrien, sektoren for pr oducenter af uds tyr og visse af  landbrugernes 
aktiviteter. Alle arbejder på internati onalt plan og efterlys er et EU-regelsæt. 
De generelle målsætninger med det initiativ, so m denne konsekvensanalyse vedrører, er at 
forbedre dyrs beskyttelse på sl agte- eller aflivningstidspunktet, samtidig med at alle berørte 
virksomhedsledere sikres lige vilkår, således at deres konkurrenceevne ikke påvirkes af 
forskelle i deres produktionsomkostninger eller i deres markedsadgang. Dette initiativ er også 
et bidrag til bedre lovgiv ning/forenklingspolitikken.  
De specifikke målsætninger er at fremme i nnovation i forbindelse med human bedøvelse af 
dyr, sikre en integration af dyrevelfærd i slag teriers produktionsproces, forhøje det berørte 
personales vidensniveau og forb edre dyrs beskyttelse i forb indelse med masseaflivninger. 
Der foreligger følgende valgmuligheder: ikke  at gøre noget (mulighed 1), ikke-bindende 
henstillinger (mulighed 2), ændring af di rektivets tekniske bilag (mulighed 3) og 
omstrukturering af lovgivningen (mulighed 4).  
Omkostningerne ved slagtning udgør en begrænse t del af et slagteri s samlede omkostninger 
(20 %), men kan påvirke dets konkurrenceevne. Æ ndringer i omkostningerne ved slagtning af 
dyr har imidlertid næppe nogen indflydelse på  kødets endelige pris. Fødevarelovgivningen 
sørger allerede for, at der føres permanent offentlig kontrol med slagterier. Den nuværende 
dyrevelfærdslovgivning indeholder ikke yderliger e krav om offentlig kontrol. Dyrevelfærd 
har en positiv indvirkning på  kødkvaliteten og arbejdssikkerhede n. Den repræsenterer også en 
positiv markedsværdi. Der er ikke fundet væsentlige miljøvirkninger. 
Ved at sammenligne mulighederne synes bibehol delse af status quo (dvs. mulighed 1) på 
forskellige måder at være negativ for opnåelsen af de tilstræbte mål. Ingen af målene vil 
kunne nås med denne mulighed. På mange område r vil dyrevelfærden efter alt at dømme 
forværres, mens virksomheder vi l skulle operere i et miljø, der bliver stadig mere forskelligt 
fra medlemsstat til medlemsstat. Forenklingen fremmes derfor slet ikke. Denne situation vil 
svække innovation trods nogle medlemsstater s indsats. De økonomiske omkostninger for 
virksomheder og myndigheder begrænses på  kort sigt. Men de negative følger for 
kødkvaliteten, befolkningens opfat telse og arbejdstageres sikke rhed kan have langvarige 
negative økonomiske konsekvenser for kødbranchen. 
På baggrund af målsætningerne viser en sammen ligning mellem de øvrige muligheder, at det 
er mere fordelagtigt at omstrukturere lovgi vningen (mulighed 4), mens en ændring af 
direktivet (mulighed 3) vil indebære visse fo rdele, og ikke-bindende henstillinger (mulighed 
2) ikke vil være nok til at opfyl de de fleste af målsætningern e. Derfor kan mulighed 2 alene 
ikke betragtes som tilstrækkelig til at løse problemerne, men kan dog komme i betragtning 
som et supplerende instrument. 
 
DA 4   DA Navnlig ikke-bindende henstillinger (mulighed 2)  vil bidrage til at forbedre dyrebeskyttelsen 
og kødkvaliteten. Den kan ligeledes bidrage til at  sikre virksomhederne lige vilkår, men på 
grund af denne muligheds ikke-bindende karakt er vil det kun være i et meget begrænset 
omfang. 
En omstrukturering af direktivet (mulighe d 4) er den eneste mulighed, som fremmer 
innovation og forenkling (en ændri ng af det juridiske instrument og en ny indfaldsvinkel). 
Den mulighed er også mere fordelagtig for dyre beskyttelsen end en æ ndring af direktivet 
(mulighed 3). Det er også den mulighed, der vil have de mest positive virkninger for 
kødkvaliteten, offentlighedens opfattelse og arbejdsbetingelserne på slagterier. 
Mulighed 3 og 4 vil generere kortfristede omkostn inger for visse virksomheder, men effekten 
af disse omkostninger afhænger af, om der træffes specifikke foranstaltninger som f.eks. 
overgangsperioder eller undtagel ser i særlige tilfælde.  
Ingen af løsningerne forventes at have miljømæ ssige indvirkninger, da indsamlingen af data 
ikke viste tegn på væsentlige og/eller direkte virkninger for miljøet. 
Den generelle overvågning af lovgivningen om dyre velfærd er omfattet af forordning (EF) nr. 
882/2004 om offentlig kontrol med henblik på  verifikation af, at foderstof- og 
fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes2, og 
dette arbejdsdokument foreslår ikke, at der på nuværende tidspunkt indføres et specifikt 
instrument, der vil indebære en admi nistrativ byrde for medlemsstaterne.   
                                                 
2 EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1.