KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(91)399 endelig udg. 
Bruxelles, den 30. oktober 1991 
FORBEDRING AF EF's TEKSTIL- OG BEKLÆDNINGSINDUSTRIS 
KONKURRENCEEVNE 
(Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og 
Europa-Par Iamentet) 

- 1 -
RESUME 
Denne meddelelse er en opfølgning af årsberetningen om tekstil- og beklæd­
ningsindustrien, som Kommissionen forelagde i april 1991, og med udgangs­
punkt i de industripolitiske principper i Kommissionens meddelelse tager 
den sigte på at gøre nærmere rede for de udfordringer, denne sektor står 
over for, og kort beskrive de foranstaltninger, Fællesskabet kan iværksæt­
te ti I støtte for virksomhedernes strukturtilpasning. 
For disse virksomheder er udgangspunktet for strukturtilpasningen først og 
* remmest en egentlig integrering af de forskellige led i tekstil- og 
oQklædningskæden i hele Fællesskabet, idet integreringen består i at styrke 
dj stærke sider (specialisering) og sikre, at produktionerne supplerer 
h i nanden. 
Detts betyder, at der skal gøres en stor informations- og kommu­
nikationsindsats, at kvaliteten skal forbedres, og at den teknologiske 
innovation udbredes. 
Hvis strukturomlægningen skal lykkes, er det desuden nødvendigt at gøre en 
særlig mdsats for at fremme omstilling af ikke-levedygtige virksomheder. 
Til støtte for denne indsats er det nødvendigt at iværksætte supplerende 
foranstaltninger på nationalt plan og fællesskabsplan med sigte på 
oprettelse af nye arbejdspladser i andre sektorer og omskoling af de 
ansatte i cJe tekstil- og beklædningsvirksomheder, der er under 
omstrukturer ing„ 
Den stigende liberalisering på internationalt plan og etableringen af det 
indre marked giver gode muligheder, men sætter også begrænsninger. 
For at støtte strukturtilpasningen og give EF's virksomheder 
fremtidsudsigter vil Fællesskabet fortsat under de multilaterale GATT-
forhandlinger forsøge at opnå en åbning af de markeder, der frembyder store 
eksportmuligheder for EF's industri. Et andet led i denne handelspolitik 
frem ti I år 2000 er at indføre effektive midler mod illoyal og urimelig 
handelspraksis under hensyntagen til de forhold, der specielt gør sig 
gældende i tekstil- og beklædningssektoren. 
- 2 -
INDLEDNING 
i november T990 foreslog Kommissionen Rådet og Europa-Parlamentet et indu­
stripolitisk koncept for Fællesskabet<1> med udgangspunkt i det nuværende 
konkurrenceret IJø. 
I denne meddeleise anvendes dette koncept på tekstil- og beklædningsindu­
strien, der i øjeblikket står over for store udfordringer og må forudse, at 
det bliver nødvendigt at foretage - undertiden omfattende - strukturtilpas­
ninger . 
Formålet med denne meddelelse er 
kort at understrege, hvilke strukturer der specielt gør sig gældende / 
denne Industri, og hvilke problemer den stader på. 
og at foreslå et sæt sammenhængende foranstaltninger, som Fællesskabet 
og medlemsstaterne kan Iværksætte for at forbedre virksomhedernes kon­
kurrenceevne og styrke den på længere sigt. 
Det synes navnlig ønskeligt på fællesskabsplan at finde en struktureret 
løsning på problemerne i tekstil- og beklædningsindustrien, fordi de 
nuværende problemers omfang og forudseelige følger i flere medlemsstater 
har bevirket, at disse nu er begyndt at overveje eller at udarbejde na­
tionale handlingsplaner. Derfor er det vigtigt at sørge for, at der er 
sammenhæng mellem de initiativer, der skal tages af industrien og på 
forskellige niveauer af de offentlige myndigheder, og at undgå skadelige 
resultater på fællesskabsplan på grund af manglende faste rammer. 
Både derfor og for at bekræfte betydningen af de socio-økonom i ske 
problemer, som følger af industriens tilpasning, forpligtede Kommissionen 
sig på Rådets møde (almindelige anliggender) den 30. september ti i at 
fremlægge "strukturelle foranstaltninger til modernisering af industrien og 
forbedring af dens konkurrenceevne i Portugal og i de andre berørte 
fæ I Iesskabsreg i oner". 
Generelt gælder det, at de fleste af de faktiske aspekter, der henvises til 
i denne meddelelse, er omhandlet i årsberetningen om tekstil- og 
beklædningsindustrien(2), som i væsentlig grad supplerer nærværende 
dokument. 
(1) Kommissionens meddelelse til Rådet og Parlamentet om industripolitik i 
et åbent og konkurrencebaseret miljø, KOM(90) 556 endelig udg. af 
16.11.90. 
(2) SECC91) 405 endelig udg. af 5.4.1991. 
- 3 -
A. SITUATIONEN I DEN EUROPÆISKE INDUSTRI 
I Kommissionens sidste årsberetning om situationen i den europæiske tek­
stil- og beklædningsindustri lægges der særlig vægt på udviklingen i denne 
sektors industristrukturer indtil begyndelsen af 1991. 
Formålet med dette afsnit er derfor at give en kort ajourført beskrivelse 
af situationen og understrege de forhold, der specielt gør sig gældende i 
denne sektor på industrielt plan. 
1. Den seneste udvikling i erhvervet 
Djn europæiske tekstil- og beklædningsindustri står I dag over for 
ugunstige konjunkturer kombineret med strukturel le vilkår, der er blevet 
forværret I den seneste tid. 
Den tilbagegang, der skete i hele erhvervet i løbet af anden halvdel af 
1990, er blevet kraftigere i løbet af de seneste måneder. 
Samtidig med et stagnerende endeligt forbrug og en faldende andel af 
fællesskabsmarkedet som følge af stigende import sker der det, at de 
europæiske virksomheder i stadig højere grad er tvunget til at sælge til 
ikke-IØnsomme priser for at kunne opretholde deres produktionsniveau. Dette 
har fået en del af dem til at ændre deres strategi og dermed enten lukke 
produktionsenheder eller erklære sig konkurs. Selv i regioner, hvor der er 
sket omfattenda omstruktureringer og moderniseringer, er det yderst vanske­
ligt at opnå en bedre konkurrenceevne på grund af de meget ungunstige 
forhold. 
2. Industristrukturernes betydning 
Tekstil- og beklædningssektoren har stor økonomisk og social betydning I 
mange af Fællesskabets regioner, og den har altid haft en komplIceret og 
yderst Integreret organisatlonsstruktur. De forskellIge områder med 
tekst 11Industrier har nogle vigtige særpræg. 
Markedet for tekstil- og beklædningsgenstande har stor betydning i 
Fællesskabet, i 1989 gik 6% af husstandenes udgifter, dvs. ca. 300 mia. 
ECU, til køb af beklædningsgenstande og færdige tekstilvarer til privat 
brug. Til husstandenes køb skal føjes tallet for andre industri- og tje-
nesteydelsessektorers køb, og de svarer til omkring 25% af de tekstil­
fibre, den europæiske industri fremstiller. 
- 4 -
Ligeledes indtager tekstil- og beklædningsindustrien stadig en stor plads i 
produktionssektoren, idet den direkte beskæftiger over 3 mio. mennesker, og 
produktionen udgør 9% af værditilvæksten i forarbejdningsindustrien. Den er 
stadig Iivsviati g i nogle af Fællesskabets mindst udviklede regioner, især 
i de lande, der for nylig er blevet medlem af Fællesskabet. 
Denne industri, der mest består af små og mellemstore virksomheder, der 
hver især har deres særlige egenskaber, er meget forskelligartet og 
dynamisk og fremstår som en forholdsvis kompliceret kæde, både på grund af 
de mange produktionsstadi er og de mange forskellige forbindelser mellem 
disse. 
Desuden frembyder denne industris strukturer i Fællesskabet betydelige 
forskelle, for så vidt angår virksomhedernes sammensætning og størrelse, 
produktionsni cher, handelsstrategi, procedure for passsiv forædling, 
udflytning af produktionen) eller investeringer pr. ansat. 
Disse forskelle hindrer ikke en stigende integration, der har givet sig 
udslag i en hurtig udvikling i samhandelen mellem medlemsstaterne allerede 
på de første produktionsstadier samt et stigende antal fusioner og koncen­
trationer i de seneste år. 
3. Virksomhedernes strategi 
Den europæiske Industri står over for konkurrencemæssige udfordringer og 
undergår derfor hele tiden tilpasninger overalt i Europa. 
De europæiske virksomheder gør en stadig større indsats for at reducere 
omkostningerne og øge produktiviteten, ligesom de forsøger at følge bedre 
med udviklingen i efterspørgslen, konstant forbedrer produktets mode- og 
sti I indhold og bestræber sig på at bevare en plads på verdensmarkederne 
ved hjælp af supplerende strategier med hensyn til produktion og logistik 
(decentralisering, underentreprise, udflytning af produktionen osv.). Disse 
moderniseringer og omstruktureringer finder hele tiden sted, og de har ført 
til betydelige tab af arbejdspladser og vil fortsat gøre det. 
- 5 -
B. FREMTIDEN BRINGER UDFORDRINGER 
Som alle andre erhvervssektorer gælder det for tekstil- og beklædningsin­
dustrien, at der er en række faktorer, der påvirker dens udvikling og til­
pasning ti I de øvrige aspekter omkring den. 
1. Gradvis åbning af markederne 
Selv om handelen med tekstiler og beklædning har oplevet en gennemsnitlig 
efterspørgselsstigning, der er mindre end den gennemsnitlige stigning i den 
samlede efterspørgsel , er der alligevel sket en betydelig ekspansion, der 
klart overstiger ekspansionen i den samlede verdenshandel med varer^3). 
Denne tendens vil fortsætte, og EF-produkterne vil blive udsat for en 
stigende konkurrence på det europæiske marked. Endvidere vil åbningen af 
nye markeder i tredjelande bevirke, at fællesskabsindustrien i stigende 
grad vil udnytte de nicher, hvor dens produkter er bedre end 
konkurrenternes. 
Fællesskabet har på sin side gjort en særlig indsats for at fremskynde 
åbningen af sit marked for tekstilprodukter fra Ungarn, Polen og Tjekkos­
lovakiet. Denne åbning må ikke skade den proces, der består l at tilpasse 
industriens konkurrenceenve ti! markedsvilkårene, især i de EF-regioner, 
der er mest afhængige af tekstilindustrien. En første evaluering af 
åbningens konsekvenser for Portugal vedlægges. 
2. Det indre marked er en vigtig faktor 
Det indre marked i sig selv bidrager i høj grad til industriens konkurren­
cedygtighed, i fremtiden vil der desuden i kraft af det forskelligartede og 
konkurrenceprægede indre marked i højere grad blive bragt produkter i 
handelen, der forener mode- og design indhold, og som er typiske for 
tekstil- og bekiædningskæden. Over for dette positive forhold vil der ske 
det, at konkurrrencepresset fra tredjelande vil blive større, fordi de 
regionale kvotaer forsvinder. 
Med det Indre tekstIImarked l 1993 følger, at enhver anvendelse af beskyt­
telsesklausulen skal ske på fællesskabsplan. Der arbejdes stadig på at fin­
de frem til, hvordan problemer omkring overdreven koncentration på regio­
nalt plan skal løses. 
(3) Mellem 1980 og 1989 var tallene 101% for førstnævnte og kun 53% for 
sidstnævnte. 
- 6 -
t integrering af Middelhavslandene og de østeuropæiske lande 
Stærkere industrielle bånd og økonomiske forbindelser fra nord til syd og 
fra øst til vest frembyder både muligheder og udfordringer. De europgiske 
virksomheder interesserer sig i forskelligt omfang for disse lande, hvad 
angår afsætningsmuligheder, underentrepriser og udflytning af visse 
produkt ioner. 
Med alle disse lande, hvis politiske, administrative og økonomiske forhold 
er forskelligartede, vil det sikkert være muligt, om end i forskellig grad, 
at udvikle et industrielt samarbejde, der kan styrke virksomhedernes globa­
le konkurrenceevne på det europæiske marked og på verdensmarkedet, uden at 
der gives afkald på hele den baggrund, der består i industrielle 
traditioner, virksomhedsånd og hånde I ser far ing. 
Det er de nationale myndigheders og EF-myndighedernes opgave at sikre 
virksomhederne stabile rammer for udviklingen af dette samarbejde. 
- 7 -
C PRINCIPPER SAMT MÅL OG RETNINGSLINJER FOR FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGER 
Da der er stor forskel på, hvilken betydning tekstil- og beklædnings­
industrien har i de forskellige landes erhvervsliv og følgelig på, hvilken 
indvirkning den har på det omgivende samfund, kræver tekstil- og 
beklædningsindustriens tilpasning til fællesskabsdimens ionen, at der findes 
svar på de forskellige specifikke situationer inden for en fast fælles­
skabsramme. 
Den optimale balance mellem strukturtilpasningen og den beskæftigelses­
mæssige tilpasning i denne sektor samt de ledsagende foranstaltningers art 
og omfang vil ligeledes afhænge af den enkelte lokale situation og af de 
rationale og regionale myndigheders prioritering af tilpasningen af 
eoktoren. 
Tilpasningerne bør endvidere falde inden for de industripolitiske rammer, 
Fællesskabet har afstukket. Denne holdning er især baseret på 
nødvendigheden af at 
bevare et gunstigt miljø for virksomhederne, en effektiv 
markedsøkonomi, der Indebærer, at initiativet ti I og ansvaret for 
strukturt i/pasningen først og fremmest henhører under virksomhederne, 
sørge for, at de interne konkurrenceregler anvendes korrekt, 
fremme en positiv holdning til tilpasningen, så man undgår defensive 
Industri foranstaltninger af protektlonlstIsk art, 
og indtage en åben holdning over for markederne samt respektere 
rettigheder og forpligtelser ved anvendelsen af konkurrence- og 
handelsreg I erne på Internationalt niveau. 
I de følgende afsnit skitseres en række forslag til gennemførelse af disse 
principper for de forskellige områder, hvor Fællesskabet kan handle. 
- 8 
1. Handelspolitiske aspekter 
For tekst i I sektoren, der traditionelt har et stærkt internationalt præg, og 
som i de seneste årtier har spillet en vigtig rolle i udviklingen i den 
internationale handel, må problematikken omkring en optimal ressource­
fordeling og etablering af loyale konkurrencevilkår ikke kun ses på 
baggrund af de nationale markeder og EF-markedet, men stå i verdens-
markedssammenhæng . 
Hvis der skal skabes et optimalt miljø for virksomhederne, så de har 
mulighed for på moderne vilkår at tilpasse sig markederne og teknologerne 
må visse handelspolitiske aspekter spille en vigtig rolle for tekstil-
sektoren. 
Kun et konkurrencedygtigt miljø på verdensplan kan sikre, at strategier for 
fuldstændig eller delvis udflytning af produktionen eller for oprettelse af 
tværnationale net i sidste ende kan lykkes. 
1.1. Større åbning af markederne i tredjelande (nedsættelse af høle 
toldtariffer og ikke-tarifmæssige barrierer) 
En lang række lande beskytter fortsat deres tekstil- og beklædningsmarked, 
både gennem meget høje, ikke-konsoliderede tariffer og ikke-tarifmæssige 
foranstaltninger (såsom kvantitative restriktioner, administrative 
formaliteter og kaution før import). Der er ofte tale om overdreven 
beskyttelse i forhold til det udviklingsniveau, den lokale industri har 
nået. 
I Uruguay-Runden har Fællesskabet således knyttet sit tilbud om gradvis 
integrering af tekst i I sektoren i GATT ti I en gradvis åbning af de 
kontraherende parters hjemmemarkeder. 
Fællesskabet må under de nuværende og kommende multilaterale og bilaterale 
forhandlinger fastholde dette standunkt og søge at opnå en faktisk 
reduktion af de tarifmæssige hindringer (fjernelse af høje toldtariffer, 
væsentlige toldnedsættelser og harmonisering) og af de ikke-tarifmæssige 
hindringer, der begrænser mulighederne for at eksportere EF's tekstil- og 
beklædningsprodukter. 
- 9 -
1.2. Eksportfremme 
Et stagnerende internt forbrug og voksende konkurrence fra importvarer gør 
det ønskeligt at udvide eksporten, især til lande, der har et stort og 
hastigt voksende marked. Det er nødvendigt at videreføre og udvide den 
støtte, der i 1991 blev givet til initiativer inden for erhvervet med 
hensyn til kendskab ti I og prospektering af tredjelandes markeder i 
almindelighed, punktvis og løbende identificering af handelshindringer, 
hvor Kommissionen råder over mekanismer til dette formål, med henblik på at 
få dem fjernet og endelig afholdelse af messer og udstillinger. 
I den forbindelse har Europa-Parlamentets støtte til ti Ideling af midler, 
y@r skal fremme tekstil- og beklædningseksporten, givet Kommissionen 
opbakning ti I at føre den afstukne politik. 
Med henblik herpå må Kommissionen og medlemsstaterne ligeledes forsøge at 
finde midler ti I at forbedre og integrere de eksisterende informations­
systemer og styrke de igangværende foranstaltninger. Der bør her lægges 
særr.g vægt på de små og mellemstore virksomheders behov. 
1.3. Internationalisering af virksomhederne 
Et stigende antal europæiske virksomheder har nu i nogle år udviklet 
strategier til internationalisering af deres produktion for at styrke deres 
konkurrenceevne på samtlige internationale markeder og have mulighed for at 
bevare en fællesskabsindustri baseret på kreativitet og et "kort kredsløb". 
Disse strategier er ofte vanskelige at gennemføre på grund af de vilkår og 
begrænsninger, der ofte gælder for Fællesskabets investorer i mange 
tredjelande, og på grund af visse tunge administrative procedurer, der 
bremser udviklingen i konfektionsarbejdet. 
Kommissionen må fortsat bestræbe sig på at finde pragmatiske løsninger på 
disse problemer, navnlig under forhandl Inger ne om TRIMS (handelsrelaterede 
Investeringsforanstaltninger) inden for Uruguay-runden. 
Den har flere gange insisteret på, at medlemsstaterne sikrer en harmo­
niseret anvendelse af reglerne om proceduren for passiv forædling, og den 
er rede ti I at undersøge, hvilke tilpasninger af de administrative 
procedurer der måtte være nyttige. 
Udbygningen af samarbejdet med EFTA-1 andene og de østeuropæiske lande kan 
også give fællesskabsindustrien gunstigere rammer end tidligere for 
udviklingen af internationaliseringsstrategier. 
10 -
1.4. Ant i-dumping og ant i-subvent ion 
Virkningerne af dumping og subvention bliver så meget mere skade! igo, som 
markederne bliver mere åbne og handelspartnerne mere konkurrencady;;'. .76. 
Tekstil- og beklædningsindustrien er meget sårbar på dette puni ; •:. ;; 
procedurerne almindeligvis ikke er tilpasset de særlige behov i * * ;.!.•-;-, 
der består af mange, ofte små virksomheder, mens tekst iImarkedernes 
ustabile karakter kræver procedurer, der giver hurtige resultater.. 
Under Uruguay-Runden har Kommissionen anmodet om en række ændr hu os z'~ 
GATT-reglerne for at få opfyldt de særlige behov i tekstil- og b. UJr.dr«in> 
sektoren, såsom muligheden for stikprøvekontrol. Ant i-dumping- <j ,»:T 
subvent ions instrumenternes effektivitet afhænger desuden af, ? /v ii.ue»», <t 
klager, industrien forelægger Kommissionen, er udformet og hvos nu lift 
hele proceduren kan gennemføres. Det er vigtigt, at brancheorganisationerne 
aktivt bistår virksomhederne, og især de små virksomheder, med at forbedre 
sagsakterne. 
Kommissionen forventer, at Rådet støtter den aktivt, både for så vidt angår 
ressourcerne l antI-dumpingtjenestegrenene og de regeltilpasninger, der 
skal forhandles under Uruguay-Runden. 
1.5. Samarbejde mellem toldmyndighederne, navnlig omkring bekæmpelse af 
forfalskning af produkternes oprindelse og beskrivelse 
Tekstilhandelens integrering i GATT synes uundgåelig på længere sigt, men 
det er nødvendigt at sikre, at de nationale myndigheder og fællesskabs­
myndighederne opfylder de eksisterende forpligtelser. 
I en politik, hvor der skal skelnes mellem tredjelande efter deres evne til 
at fremstille og eksportere til lave priser, er det af væsentlig betydning, 
at reglerne om produkternes oprindelse overholdes. 
Mængden af import, der er omfattet af forfalskede oprindelsesdokumenter, 
vokser trods den indsats, der gøres for at stoppe den. 
Kommissionen foreslår derfor at styrke samarbejdet mellem Fællesskabets 
toldmyndigheder for at forhindre forfalskning af tekstilers oprindelse. Man 
burde følge De Forenede Staters eksempel og foretage en hyppigere og 
strengere kontrol i tredjelande. 
- 11 -
I den forbindelse har Europa-Parlamentets støtte til TAFI-initi at i vet 
(Textile Ant i Fraud Initiative) gjort det muligt at frigøre midler til 
støtte for bedrageribekæmpelsen på tekstilområdet. 
1.6. Beskyttelse af design og modeller 
Konstant udformning af nye design og modeiler er ligesom udviklingen af 
mærker et af den europæiske industris vigtige midler ti i at klare sig i 
konkurrencen med lavtlønslande. Denne produktudvikling er meget dyr, men 
med den moderne teknologi er det let at kopiere de nye produkter meget 
hurtigt. 
t visse lande er der for tiden ingen beskyttelse mod piratkopiering af 
rmrketøj, hvilket i stadig højere grad påvirker de europæiske virksomheders 
rântabiI itet. 
Fællesskabet bestræber sig derfor på i forbindelse med Uruguay-Rundens 
TRIPS-forhandlinger at opnå en forbedring af beskyttelsen af mærker, 
designs og modeller, både hvad angår lovgivning og håndhævelse i samtlige 
lande. 
På fæHesskabspian har Kommissionen iværksat en lovgivningsprocedure, som 
vil muliggøre en forbedring af den nuværende situation: offentliggørelsen 
af en grønbog om lovmæssig beskyttelse af industridesign^4), som 
medlemslandene er blevet opfordret til at kommentere hurtigst muligt. 
1-7. Forvaltning af handelspolitikken (effektiv anvendelse af de til 
rådighed stående instrumenter) 
Overenskomsten om International Handel med Tekstilvarer (MFA) og de 
bilaterale aftaler med leverandørlandene gør det muligt at træffe 
handelspolitiske foranstaltninger, først og fremmest at indføre nye 
begrænsninger, hvor markedssituationen kræver det. 
I løbet af seneste år har medlemslandene, når de er stødt på vanskelige 
forvaltningsmæssige problemer, såsom anvendelsen af beskyttelsesklausuler, 
haft en tendens ti I at dele sig i to blokke, hvilket har umuliggjort et 
kvalificeret flertal. Det har derfor været vanskeligt at opretholde en 
sammenhængende handelspolitik for tekstilområdet. 
Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til fremover at vise en større grad 
af EF-solidaritet, hvad angår gennemførelsen af handelspolitikken for 
tekst i I sektoren, således at den i højere grad stemmer overens med de 
særlige behov i visse regioner, hvor strukturtilpasningen er mere 
omfattende. 
(4) MI/F/5131/91, Juni 1991. 
- 12 -
2. STØTTE TIL STRUKTURTILPASNING 
2.1. Produktiv investeringsstøtte: gennemsigtighed og sammenhæng i 
støtteforanstaltningerne 
Offentlig støtte til produktive investeringer i virksomheder betragtes af 
nogle myndigheder som et nødvendigt bidrag til disse virksomheders 
strukturtilpasning. Ikke desto mindre må det sikres, at disse beløb fra det 
offentlige ikke virker som an hindring for konkurrencen, og dermed 
tilpasningen, i stedet for at fremme de pågældende regioners 
konkurrenceevne (jvf. meddelelsen om industripolitikken). 
Industrien er karakteriseret ved en forholdsvist høj grad af integration 
(specielt i de "øvre" led af "tekst i I kæden"), og der er en omfattende 
handel med tekstilvarer inden for EF (over 40 mia. ECU). Det er desfor 
nødvendigt at være særlig opmærksom på offentlige støtteordninger, på grund 
af den indvirkning, de kan få på den indbyrdes konkurrence. 
Støtten ydes sædvanligvis i overensstemmelse med godkendte ordninger, som 
opfylder de betingelser, som Kommissionen har opstillet. Således nyder 
tekstilindustrien godt af ordninger til fordel for F&U, innovation, SMV'er 
etc. Derudover kan tekstilvirksomheder i områder, hvor der ydes 
regionalstøtte, og hvor en stor del af industrien er koncentreret, få mange 
forskellige slags støtte, herunder investeringsstøtte. I nogle tilfælde kan 
støtte til produktive investeringer imidlertid påvirke handelen mellem 
medlemsstaterne i en sådan grad, at det ikke er foreneligt med det fælles 
marked. 
2.2. Skabelse af et miljø, som fremmer strukturmoderniseringer og 
kvalificeringen af arbejdskraften 
2.2.1 Nødvendige forudsætninger: vertikal integration, specialisering, 
netværk. 
Disse tre koncepter udgør de tre hjørnestene, som den europæiske tekstil-
og beklædningsindustri i større eller mindre grad har bestemt sig for at 
bygge på for at forbedre sin konkurrenceevne, hvad angår priser, kvalitet 
og præstationer. 
Konceptet "netværk" (som har været en forudsætning for fremgangen i mange 
af tekstilindustriens knudepunkter) er på én gang en avantgardeløsning og 
en referencemodel for de mindre udviklede tekstilområder, eftersom dette 
koncept giver optimale muligheder for at kombinere fleksibilitet og hurtig 
tilpasning til markedsforholdene, og endvidere er en fordel for 
distr i but ionen. 
- 13 -
Det er ikke kun de geografiske knudepunkter for tekstilindustrien, som er 
af betydning; "udflytning" spiller også en vigtig rolle. 
Det drejer sig først og fremmest om under leverandørvirksomhed, som i visse 
mindre udviklede EF-regioner ofte udføres på vegne af "overordnede 
virksomheder", som ligger flere hundrede kilometer væk. 
Kvalitetsforbedringer og strukturtilpasning er de væsentligste 
udfordringer, som denne type SMV'er på mellemlangt sigt står over for. 
Den igangværende strukturelle udvikling forudsætter, at forbindelserne 
mellem virksomhederne ændres (bedre kommunikation), og at der udvikles 
hensigtsmæssige teknologier, som kan gøre produktionsprocessen mere 
fleksibel; endvidere må strukturudviklingen fremmes ved yderligere 
harmonisering af specifikationer og kvalitetsstandarder for halvfabrikata. 
Med henblik herpå er det af største vigtighed at sikre det bedst mulige 
miljø for udbredelsen af en ny industriel organisation; her kan offentlige 
ledsageforanstaltninger (især inden for sektoren for tjenesteydelser til 
erhvervslivet, først og fremmest SMV'er) ofte spille en væsentlig rolle, 
såfremt de er målrettede og svarer til brugernes faktiske behov. 
Der findes allerede offentlige instrumenter på fællesskabsplan og nationalt 
plan, som kan virke i retning af en styrkelse af virksomhedernes 
konkurrenceevne. Den erfaring, som de lokale og nationale myndigheder og 
Kommissionens tjenestegrene har opnået ved reformen af strukturfondene, har 
gjort det muligt gradvis at finpudse foranstaltningerne, således at de 
fremover bliver mere målrettede. 
Ud over disse foranstaltninger har Kommissionen til hensigt, for bedre at 
kunne tage hensyn til tekstil- og beklædningssektorens særlige behov samt 
ti I de regioner, som i særlig grad er afhængige af denne sektor, at 
prioritere foranstaltninger inden for specifikke områder, som vil blive 
omtalt i det følgende. 
- 14 -
2.2.2. Bedre information 
Der er to uomgængelige forudsætninger for at forbedre det miljø, som 
virksomhederne fungerer i, så det svarer til deres behov, og så de kan 
drage den fulde nytte af de tjenester, som stilles til deres rådighed: Mere 
fyldestgørende information, og bedre kommunikation mellem de økonomiske 
beslutningstagere i hele kæden (dvs. de personer, som er involveret i 
beslutningsprocessen vedrørende økonomiske og. sociale anliggender, hvilket 
også omfatter arbejdsmarkedets parter). Disse informationer vi! naturligvis 
dreje sig om økonomi, men også om arbejdsmarkedsforhold (analyse af 
udvikl i ingen i beskæftigelsessituationen og dens struktur). 
Derfor har Kommissionen medvirket til oprettelsen af og støttet arbejdet i 
Det Europæiske Observationsorgan for Tekstil- og Beklædningsindustrien, som 
er sammensat af repræsentanter for erhvervslivet. 
Dette initiativ er en videreførelse af foranstaltninger på nationalt plan 
såvel som på fællesskabsplan, med sigte på en mere effektiv udveksling af 
og adgang til oplysninger, udveksling af erfaringer og vekselvirkning 
mellem indsamling og analyse af oplysninger. 
Ikke mindre vigtigt er det, at de offentlige myndigheder bestræber sig på 
at forbedre grundlaget for de officielle statistikker angående tekstil- og 
bekIædn i ngs i ndust r i en. 
Kommissionen forventer endvidere, at Rådet tilslutter sig Eurostat's 
forslag om en fremskyndelse af arbejdet med at forbedre industri- og 
handelsstat ist ikkerne. 
2.2.3. Bedre uddannelse af arbejdsstyrken 
Enhver industrigrens konkurrenceevne og udvikling afhænger især af 
arbejdsstyrkens kvalifikationer. Tekstil- og beklædningssektoren har i dag 
et betydeligt spektrum af kvalificerede arbejdsfunktioner (fra designeren 
til CAD/CAM-operatøren), men har vanskeligt ved at skaffe arbejdskraft til 
visse funktioner, som ikke opfattes som attraktive. 
Det nuværende uddannelsesniveau i sektoren er stadig utilstrækkeligt i 
visse regioner, og en betydelig del af arbejdsstyrken er ufaglært. 
Det er derfor vigtigt, at der træffes effektive foranstaltninger til faglig 
uddannelse i tekst i I sektoren, så man kan holde trit med eller endog 
fremskynde den teknologiske udvikling. 
- 15 -
Eventuelle bestræbelser bør især sigte mod: 
at opbygge et bedre image for sektoren og dermed gøre det mere 
attraktivt at arbejde i den; 
at sikre tværeuropæisk udbredelse af referenceresultater fra 
pilotprojekter; 
at øge bevægeligheden mellem medlemsstaterne (f.eks. for mellemledere); 
at sikre fiere og bedre efter- og videreuddanne Isesordninger. 
Mere målrettede tiltag forudsætter en bedre vurdering af virksomhedernes 
behov, først og fremmest ved en bedre dialog mellem de forskellige aktører 
(offentlige myndigheder, arbejdere, ledelse). Det er tanken, at dette skal 
ske ved hjælp af møder mellem aktørerne, for bedre at kunne præcisere 
sektorens behov (under hensyntagen ti I de pågældende regioner og 
underordnede sektorer). 
Iværksættelsen af fællesskabsprogrammer såsom FORCEE og EUROFORM*6^ 
åbner i dag nye muligheder i denne henseende. Ved hjælp af disse programmer 
har Kommissionen til hensigt at stimulere udviklingen af tværeuropæiske 
tiltag og fremme den europæiske dimension i Socialfonden. 
2.2.4. En kraftigere og mere målrettet forskningsindsats 
Mangfoldigheden og kompleksiteten af de forbindelser, som består mellem 
virksomhederne, forudsætter et bredt teknologisk grundlag, som især skal 
sigte mod: 
automatisering og robot i ser ing af et vist antal funktioner, som i dag 
kræver hårdt manuelt arbejde; 
større fleksibilitet i industri processen; 
udnyttelse af de teknologiske fremskridt på kvalitetsområdet (f.eks. 
automatisk fejlfinding); 
(5) EF-handlingsprogram til forbedring af kvaliteten og udbuddet af efter-
og videreuddannelse i Fællesskabet, med særligt henblik på at muliggøre 
en samtidig forøgelse af virksomhedernes konkurrenceevne og lønniveau. 
Rådets beslutning 90/267/EØF - EFT L 156 af 21.6.1990. 
(6) EUROFORM: Tiltag i kommissionsregi vedrørende nye kvalifikationer og 
nye beskæftigelsesmuligheder i forbindelse med det indre marked og den 
teknologiske udvikling inden for rammerne af strukturfondene. 
Kommissionens beslutning, EFT C 327 af 29/12/1990. 
- 16 -
indførelse af grundlæggende teknikker til forbedring af logistikken; 
mi Ijøbeskyttelse. 
Det drejer sig ofte om teknologier, som kan påvirke en bred vifte af 
brugere, og som forudsætter ledsageforanstaltninger til udbredelse af 
forskningsresultater og erfaring samt uddannelse af arbejdsstyrken i de nye 
teknikker. 
Der bør iværksættes et fællesskabstiItag til fordel for udnyttelse af 
forskningsresultater på de angivne områder. 
Hertil forudsættes et velfungerende samarbejde mellem de forskellige 
sektorer i kæden og udstyrs- og teknologi leverandørerne. 
Dette samarbejde kunne tænkes at føre til identificering af fælies 
interesser og en fælles strategi, hvad angår efterspørgselen efter 
teknologi samt driftsmæssige aspekter. Et sådant fællesskabstiitag vil 
sikkert fungere bedst, ved at F&U-indsatsen gradvis koncentreres og styrkes 
i et begrænset antal projekter, som udvælges i samarbejde med brugere, 
producenter og leverandører. 
Det tredje rammeprogram for forskning og udvikling, som netop er sat i 
værk, har større relevans for de forskningstemaer og de mekanismer for 
deltagelse, som nu har interesse (f.eks. tværfaglige konsortier i form af 
Europæiske Økonomiske Firmagrupper): blandt de temaer, som kan modtage 
fællesskabsstøtte som "targeted projects", finder man et projekt vedrørende 
tekst il/beklædning/distri but ion. 
Endvidere har Kommissionen til hensigt at fortsætte sine bestræbelser for 
ved hjælp af specifikke mekanismer at øge: 
SMV'ernes deltagelse i forskningsprogrammerne; 
samvirket mellem de forskellige aktører, først og fremmest brugere, 
producenter og forskningsinstitutter; 
samarbejdet mellem forskningsinstitutter i tekstil- og 
beklædningssektoren. 
Fastlæggelsen af prioriterede emner og målsætninger for forskning skal 
foregå ved stadig udveksling af information og resultater mellem industrien 
og forskningscentrene (herunder også universiteterne) og ved samarbejde 
mellem eksisterende F&U-programmer på nationalt plan og på fællesskabsplan 
(Brite/Euram, ESPRIT, SPRINT, EUREKA etc.) 
- 17 -
2.2.5. En central indsats: fremme og udvikle kommunikationen 
Hvis strømmen af materialer fra og til de forskellige led i kæden skal 
fungere optimalt, forudsætter det en logistik, som muliggør punktlig og 
hurtig levering samt hyppig ajourføring: her spiller kommunikationen en 
stadig vigtigere rolle. 
At fremme kommunikationen består ikke blot i en udbygning af de fysiske 
rammer for kommunikationen, det kræver også udvidelse og harmonisering af 
det sprog, som anvendes til udveksling af information. 
i sine bestræbelser på at fremme en effektiv politik for tjenester ti! 
virksomhederne har Kommissionen tidligere støttet, ligesom den fortsat har 
til hensigt at støtte, initiativer på dette område, såvel ved 
foranstaltninger i forbindelse med strukturfondene - især programmerne STAR 
og TELEMATIQUE - som ved særlige handlingsprogrammer. 
Et integreret kommunikationssystem mellem ordregivere og producenter, som 
kan afhjælpe opdelingen af Fællesskabet og lette oprettelsen af kontakter, 
kan udgøre et interessant initiativ ti i fremme af 
underievarandøraktiviteter i Fællesskabet. 
Kommissionen vil fortsætte sine forberedende overvejelser med sigte på 
eventuelle initiativer på dette område. 
2.3. Lettere omstilling via diversificeringen af erhvervsstrukturen 
2.3.1. Nye muligheder 
Industriens tilpasning ti I de nye markeds- og strukturmæssige forhold vil 
få mærkbare konsekvenser på socialt niveau, især i de områder, som er mest 
afhængige af sektoren, og som er mest udsat for international konkurrence. 
Tekstil- og beklædningsindustrien beskæftiger i dag ca. 3 millioner 
mennesker, efter en nedgang på 40% i arbejdsstyrken i løbet af de sidste 15 
år (hovedsagelig i Europas nordlige regioner). Omstillingen kan meget vel 
ramme beskæftigelsen hårdere end ventet, eftersom industrien er 
koncentreret i visse regioner af Fællesskabet, som ofte ikke har anden 
industri. Da det drejer sig om en sektor, hvor kvindelig arbejdskraft er 
stærkt repræsenteret, er der ikke gode beskæftigelsesmæssige udsigter for 
kvinderne: De kommer sikkert også kun i ringe grad til at nyde godt af de 
uddannelsesmæssige tiltag, som i første omgang vil være rettet mod den 
faglærte arbejdsstyrke. 
- 18 -
Moderniseringen af virksomhederne er det første skridt til imødegåelse af 
disse udfordringer, men det er af lige så stor vigtighed, at erhvervslivet 
får en mere varieret struktur med henblik på at sikre beskæftigelsen for 
den overflødiggjorte del af arbejdsstyrken. 
De særlige træk ved arbejdsstyrken og overrepræsentationen af visse 
kategorier (kvinder, ældre arbejdstagere), som berøres af tilpasningen, 
forudsætter en bedre social dialog, som giver mulighed for mindre 
skadevoldende løsninger, som er bedre tilpasset den lokale situation. Denne 
dialog vil ligeledes fremme de investeringer, som bedst tager hensyn til 
arbejdsstyrkens særlige sammensætning og de lokale uddannelsesstrukturer. 
Disse hensyn skal dog ikke tjene til at holde liv i virksomheder, som Ikke 
er levedygtige på længere sigt. Der er set eksempler på, at sådanne 
ordninger har påvirket den lokale udbuds- og efterspørgselssituation i 
alvorlig grad: ved at nedlægge sådanne virksomheder giver man de sunde 
virksomheder bedre muligheder for at foretage de nødvendige investeringer. 
2.3.2. Et nyt fællesskabsinitiativ for tekstilområderne 
Som det første tiltag som led i den forpligtelse, Kommissionen indgik den 
30. september (se indledningen), vil den samtidig fremlægge konkrete 
foranstaltninger: i betragtning af sektorens alvorlige tilpasningsproblemer 
og disses virkninger på regionerne har Kommissionen således til hensigt at 
styrke strukturfondenes rolle i de regioner, som er stærkt afhængige af 
tekstil- og beklædningssektoren, for at lette industriens tilpasning. En 
sådan styrkelse, som for tiden er emne for en forundersøgelse, kan antage 
tre former: 
a) for de medlemsstater, som ønsker det: en tilpasning af 
fællesskabsstøtterammerne for disse stater i henhold ti I de gældende 
fleksibiIitetsbestemmelser, en forøgelse af de finansielle midler med 
henblik på en mere varieret erhvervsstruktur i disse regioner, samt 
omstilling af tekstil- og beklædningsindustrien; 
b) finansiering af pilotprojekter forud for fællesskabsinitiativer; 
c) snarlig iværksættelse af et fællesskabsinitiativ til fordel for de 
regioner, som er stærkt afhængige af tekstil- og beklædningssektoren. 
Dette initiativ skal muliggøre finansiering af operationelle programmer 
i 1993. 
- 19 -
De specifikke målsætninger for et sådant initiativ vil være: 
at fremme diversificeringen af regionernes erhvervsliv, således at det 
ikke i så høj grad er afhængigt af tekstil- og beklædningssektoren; 
at lette tilpasningen for sektorens levedygtige virksomheder ved 
horisontale foranstaltninger, især med sigte på SMV'er. 
Kommissionen har til hensigt i 1993 inden for de eksisterende samlede 
budgetbevillinger at overføre RETEX-programmets midler til de beløb, som i 
dag er ti I rådighed i forbindelse med fællesskabsstøtterammerne. 
Disse foranstaltninger forventes at tilføre SMV'erne den nødvendige 
dynamik i de regioner, som er stærkt afhængige af tekstil- og 
beklædningssektoren, først og fremmest ved iværksættelsen af ordninger til 
forbedring af det miljø, virksomhederne virker i. Det kunne f.eks. dreje 
sig om programmer til forbedring af know-how inden for design, 
kvalitetsstyring, CAM, markedsføring og virksomhedsorganisation, om støtte 
til oprettelse af lokale konsortier og samarbejdsordninger, faglig 
uddannelse og støtte til forbedring af virksomhedernes fysiske miljø. 
- 20 -
KONKLUSIONER 
Tekstil- og beklædningsindustrien indtager en vigtig plads i Fællesskabets 
industristruktur, hvad angår markedspotentieI, produktion, beskæftigelse og 
oparbejdet erfaring og kreativitet. 
De udfordringer, som denne industrigren i dag står over for, kræver 
alvorlige bestæbelser i retning af en tilpasning, som kan blive omfattende, 
og som forudsætter en høj grad af solidaritet inden for Fællesskabet. 
Denne solidaritet skal udmønte sig i en gradvis og forudsigelig udvikling 
af de handelspolitiske rammer, så Fællesskabets industri har mulighed for 
at spille på sine stærke sider. 
Dette indebærer, at de nationale myndigheder og fællesskabsmyndighederne 
systematisk viderefører bestræbelserne på at skabe og bevare et miljø, som 
fremmer virksomhedernes strukturtilpasning og letter deres initiativer. 
Kommissionen har til hensigt at anvende sine forskellige instrumenter og 
politikker i en samordnet indsats for at støtte den industrielle udvikling 
og strukturtilpasningen i Fællesskabets tekstil- og beklædningsindustri og 
for at fremskynde diversificeringen af erhvervsstrukturen i de regioner, 
som er stærkt afhængige af tekstil- og beklædningssektoren. 
21 -
BILAG 
En første vurdering af. hvordan den gradvise åbning af fællesskabsmarkedet 
for visse tekst iiorodukter fra Ungarn. Polen og Tjekkoslovakiet vi I påvirke 
den portugisiske tekstilindustri 
Fællesskabets nye politikker over for de centraleuropæiske lande skal munde 
ud i forskellige europæiske aftaler. I denne henseende føres der særlige 
forhandlinger om tekstilprodukter fra Ungarn, Polen og Tjekkoslovakiet. 
Det forhandlingsmandat, som fik tilslutning fra Rådet (almindelige 
anliggender) den 30. september, indebærer særforanstaltninger med sigte på: 
trinvis aftrapning af EF's toldafgifter over et tidsrum af 6 år fra den 
1. Januar 1992; 
afskaffelse af de ikke-toldmæssige foranstaltninger inden for et 
tidsrum svarende til halvdelen af den overgangsperiode, som der opnåes 
enighed om under Uruguay-runde-forhand Ungerne. Dette tidsrum bliver 
til gengæld ikke under 5 år, at regne fra 1. januar 1993. 
Efter Rådets beslutning (almindelige anliggender) af 30. september 1991 
foreslår Kommissionen nu en første vurdering af konsekvenserne for den 
portugisiske industri af, at disse produkter har fået lettere adgang til 
markedet. 
Første vurder ing 
1. Det forhandlingsmandat, som for nylig fik tilslutning fra Rådet, sikrer 
stadig lettere adgang til fællesskabsmarkedet. Indtil nu har åbningen af 
markedet, uden hensyntagen til resultaterne af senere forhandlinger, ført 
til: 
for 1990/1991, forøgelser af kvoterne uden ændringer i toldafgifterne i 
forbindelse med PHARE; 
for 1992, yderligere forøgelser af kvoter og liberalisering af 
restriktioner, i forbindelse med genforhandlede bilaterale aftaler for 
tekst i Iområdet. 
- 22 -
De bestemmelser, som træder i kraft fra 1993, afhænger hovedsagelig af 
resultaterne af forhandlingerne for tekstilområdet i Uruguay-runden. I 
denne forbindelse skal der nok en gang gøres opmærksom på overgangsperioden 
(som faktisk bliver en endnu større fordel for de tre ovennævnte lande) 
samt på det økonomiske indhold i de forskellige etaper henimod afskaffelsen 
af handelsrestriktionerne. Den gradvise integration af tekstilprodukter i 
GATT og det øgede antal muligheder for eksport til fællesskabsmarkedet for 
de tre pågældende centraleuropæiske lande kommer til at hænge nært savnen 
med de tekst ileksporterende udviklingslandes adgang til markedet - som 
ligeledes vil blive taget op - i forhold til disse landes udviklingstrin. 
2. Indtil nu har der kun kunnet foretages en samlet, kvantitativ opgérelss 
over virkningen af disse tre landes større eksportmuligheder. Denne 
opgørelse omfatter 1990 og den første halvdel af 1991, som der nu 
foreligger visse statistiske data om. De videre konsekvenser har kun 
kunnet analyseres ved at tage hensyn til: 
den videre udvikling i tekstilindustriens konkurrenceevne; 
en højere grad af passiv forædling og mere omfattende aftaler med 
disse tre lande-, 
den stadig hurtigere trinvise fjernelse af kvantitative 
restriktioner som følge af Uruguay-runden. 
Under alle omstændigheder er EF's import af tekstil og beklædning fra 
Polen, Ungarn og Tjekkoslovakiet i 1990 og i løbet af første halvdel af 
1991 steget mere end denne sektors import fra alle andre tredjelande 
tilsammen. Til gengæld blev 1990-kvoterne for disse tre lande ikke 
udnyttet mere end 60-70%, og udnyttelsesgraden i første halvdel af 1991 
lå for størstedelen af produkternes vedkommende et godt stykke under 
50%. Disse tal viser klart, at disse lande endnu ikke fuldt ud kan 
udnytte deres muligheder for eksport til EF. Resultaterne afhænger 
først og fremmest af disse landes evne ti I at omstille og modernisere 
deres økonomiske struktur med henblik på passiv forædling, således at 
de kan øge deres konkurrenceevne på det europæiske marked og finde 
afsætning for deres produkter. Når dette sker, vil det være muligt at 
foretage en endelig vurdering af, i hvor høj grad adgangen til andre 
markeder vil have en mærkbar effekt på den europæiske industri. 
- 23 -
3. hvad angår den direkte indvirkning på Portugal af stigningen i importen 
fra disse tre lande, bør følgende faktorer tages med i betragtning: 
disse tre landes andel af Fællesskabets import af tekstil- og 
beklædningsgenstande udgør kun 4,6%, og deres rolle i Portugals 
import er af marginal betydning (0,5%); 
derfor bliver det sandsynligvis ikke den fremtidige eksport t i I 
Portugal, som berøres, men derimod, indirekte, Portugals eksport 
til det øvrige Fællesskab, hvor den stigende import af ovennævnte 
landes varer vil skabe øget konkurrence; 
eftersom alt dette hovedsagelig får betydning efter gennemførelsen 
af Det Indre Marked i 1992, kan det vise sig vanskeligt at påvise 
og vurdere, i hvor høj grad netop tekstilprodukter fra disse tre 
lande har påvirket markedet i forhold til tekstilprodukter fra hele 
verden, som da vil være frit bevægelige; 
herudover kan der være grund ti I at foretage en mere detaljeret 
undersøgelse af, i hvor høj grad importerede tekstilprodukter 
konkurrerer med produkter eksporteret fra Portugal til andre 
medlemsstater. Dette forudsætter i virkeligheden, at disse lande 
indfører produktionsmetoder, som svarer ti I de portugisiske (især 
hvor det drejer sig om produkter af lav eller middelgod kvalitet). 
Til gengæld udelukker alt dette ikke, at der kan være mærkbare virkninger 
på bestemte produkter eller på regionale markeder inden for Fællesskabet. 
Kommissionen vil med omhu holde sig udviklingen uden for Fællesskabet for 
øje, og derefter drage sine konklusioner, når den portugisiske plan for 
industrien foreligger. 
DA »'ISN J25-'-i45'J 
KOM(91)399^ ,^ndg 
POKUME '"*r- r*"3-' ' 'c'" b 4r - hl -
Katalognummer : CB-CO-91-474-DA-C 
ISBN 92-77-76848-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
1^2985 Luxembourg