P8_TA(2018)0429

Dyrevelfærd, anvendelse af antimikrobielle stoffer og miljøbelastninger fra industrielt opdræt af slagtekyllinger

Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2018 om dyrevelfærd, antimikrobiel anvendelse og den miljømæssige indvirkning af industrielt opdræt af slagtekyllinger (2018/2858(RSP))

(2020/C 345/06)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til Rådets direktiv 2007/43/EF af 28. juni 2007 om minimumsforskrifter for beskyttelse af slagtekyllinger (1) (»direktivet om slagtekyllinger«),

— der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2015 om en ny dyrevelfærdsstrategi for 2016-2020 (2),

— der henviser til den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens fra 2017,

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. januar 2012 om Den Europæiske Unions strategi for dyrebeskyttelse og dyrevelfærd (2012-2015) (COM(2012)0006),

— der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet af 13. april 2018 om anvendelsen af direktiv 2007/43/EF og dets betydning for slagtekyllingers velfærd samt udvikling af velfærdsindikatorer (COM(2018)0181),

— der henviser til Kommissionens undersøgelse af 21. november 2017 om anvendelsen af Rådets direktiv 2007/43/EF og udvikling af velfærdsindikatorer,

— der henviser til den aftale om veterinærlægemiddelforordningen (3), der blev indgået den 5. juni 2018,

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (4),

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler (5),

— der henviser til den europæiske konvention om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformål, og til Rådets direktiv 98/58/EF af 20. juli 1998 om samme emne (6),

— der henviser til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/302 af 15. februar 2017 om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU for så vidt angår intensiv fjerkræavl eller svineavl (7),

— der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

A. der henviser til, at EU er en global storproducent af slagtekyllinger og årligt slagter ca. 7 mio. af dem til konsum; der henviser til, at fjerkræbranchen, der producerer efter det europæiske »jord til bord«-princip, beskæftiger over en kvart million mennesker og driver 23 000 store slagtekyllingebedrifter i Europa;

B. der henviser til, at direktiv 2007/43/EF (direktivet om slagtekyllinger) fastsætter mindstestandarder for beskyttelse af slagtekyllinger; der understreger vigtigheden af, at Kommissionen, medlemsstaterne og producenterne overholder disse regler og foretager regelmæssige kontrolbesøg på dette område;

C. der henviser til, at belægningsgraden for 34 % af slagtekyllingerne ifølge Kommissionens undersøgelse af 21. november 2017 om anvendelsen af Rådets direktiv 2007/43/EF ligger på de 33 kg/m2, som er hovedreglen, mens 40 % ligger på 34-39 kg/m2, og de resterende 26 % har den højeste belægningsgrad (op til 42 kg/m2), som direktivet tillader;

D. der henviser til, at håndhævelsen af direktivet om slagtekyllinger ikke er ensartet, og at Kommissionens nylige gennemførelsesrapport viste, at håndhævelsen i bedste fald er inkonsekvent medlemsstaterne imellem;

E. der henviser til, at overforbrug af antimikrobielle veterinærlægemidler, navnlig som vækstfremmere og til metafylaktiske eller profylaktiske formål har været en af de vigtigste faktorer, der har haft indflydelse på udviklingen af antimikrobiel resistens i bakterier; der henviser til, at dårlig trivsel som følge af høje belægningsgrader og varmestress kan medføre, at slagtekyllinger får et immunologisk underskud, som gør dem mere modtagelige for sygdomme;

F. der henviser til, at forekomsten af multiresistente zoonotiske stammer af Campylobacter spp. og Salmonella spp. på slagtekyllingebedrifter og i kyllingekød udgør en voksende trussel mod folkesundheden ifølge rapporter fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC);

G. der henviser til, at bestemmelser om dyrevelfærd bør ajourføres på grundlag af de fremherskende videnskabelige resultater og under behørig hensyntagen til den langsigtede konkurrenceevne for landbrugets husdyrhold; der henviser til, at anvendelsen af opdrætssystemer med større velfærd kan forbedre dyrenes sundhed og trivsel og derved bidrage til en reduktion af behovet for antimikrobielle stoffer, samtidig med at der fortsat leveres en høj produktkvalitet;

H. der henviser til, at EFSA's videnskabelige udtalelse fra 2010 om de genetiske parametres indflydelse på industrislagtekyllingers trivsel og evne til at modstå stress viste, at genetisk udvælgelse baseret på kyllingernes vækstrater kan forringe dyrenes sundhed og velfærd;

I. der henviser til, at Europas borgere er stærkt interesserede i dyrevelfærd og ønsker at kunne træffe mere informerede valg som forbrugere;

J. der henviser til, at den seneste Eurobarometer-specialundersøgelse om dyrevelfærd viser, at over 50 % af Europas borgere søger information om produktionsmetoden, når de køber animalske produkter, og måske vil være villige til at betale mere for øget dyrevelfærd; der henviser til, at mere end 80 % af EU's borgere ønsker en forbedring af velfærden for opdrættede dyr i EU;

K. der henviser til, at 25 % af det brystkød fra fjerkræ, der forbruges i EU, importeres fra tredjelande med mindre streng lovgivning om dyrevelfærd; der henviser til, at det meste af det importerede fjerkrækød anvendes i restaurationsbranchen eller til fødevareforarbejdning, hvor oplysning om kødets oprindelse og mærkning ikke er obligatorisk;

L. der henviser til, at Brasilien, Ukraine og Thailand, der sammen tegner sig for 90 % af importen fra tredjelande, alle har været genstand for kontrol fra Kommissionens GD SANTE's side, hvor der er fastslået betydelige mangler i produktionsprocessen og hvad angår overholdelsen af EU-lovgivningen; der henviser til, at såvel EU-landbrugere som NGO'er har udtrykt bekymring over de sociale og miljømæssige konsekvenser af importen af billigt produceret kyllingekød og vildledende mærkning af kyllingekød, som er forarbejdet i EU, men stammer fra tredjelande;

1. anerkender resultaterne af Kommissionens rapport om anvendelsen af direktiv 2007/43/EF og dets indvirkning på slagtekyllingers velfærd. hvori det anføres, at kun to tredjedele af medlemsstater har gennemført direktivet korrekt; er betænkelig ved, at belægningsgraden mange steder, som påpeget i rapporten, er højere end de 33 kg/m 2 , som er hovedreglen;

2. er bekymret over stigningen i de multiresistente zoonotiske agenser, der typisk optræder i slagtekyllingeopdræt, såsom Campylobacter spp. , Salmonella spp. og E. coli ;

3. anerkender den indsats, som landbrugere allerede har gjort for slagtekyllingers velfærd i de forskellige medlemsstater ved at implementere direktivet om slagtekyllinger, navnlig de landbrugere, der deltager i frivillige ordninger;

4. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en harmoniseret gennemførelse og fuld håndhævelse af direktiv 2007/43/EF for så vidt angår bygningsspecifikationer og sikkerhedsbestemmelser med henblik på at sikre direktivets målsætninger;

5. understreger, at illoyal konkurrence fører til ulige vilkår, eftersom de, der overholder reglerne, underbydes af dem, der ikke gør;

6. opfordrer Kommissionen til at udvikle solide og målbare harmoniserede indikatorer for slagtekyllingers og forældredyrs trivsel, herunder vejledning om bedste tilgængelige praksis for rugerier;

7. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tackle problemet med brande i fjerkræstalde ved at fremme bedste praksis; opfordrer medlemsstaterne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at personer, der holder dyr, har modtaget en passende og tilstrækkelig uddannelse heri, jf. direktiv 2007/43/EF;

8. opfordrer EFSA til at udarbejde en udtalelse om prævalensen af og risikofaktorerne for antimikrobielt resistente Campylobacter spp. , Salmonella spp. og E. coli med zoonotisk potentiale;

9. bifalder aftalen om veterinærlægemiddelforordningen, der blev indgået den 5. juni 2018; bifalder de bestemmelser, der er fastsat for at begrænse anvendelsen af antibiotika til meta- og profylaktiske formål; erindrer om sin holdning til forebyggende foranstaltninger og den fælles videnskabelige udtalelse fra EMA/EFSA ( 8 ) , der opfordrer til anvendelse af avlsdyr, der vokser langsommere og sundere, belægningsgrader, der ikke øger risikoen for sygdom, mindre grupper, isolation af syge dyr (artikel 10 i forordning (EU) 2016/429) og gennemførelse af gældende velfærdsbestemmelser; stoler på, at forordningen vil fremme den stærkt tiltrængte indsats inden for antimikrobiel resistens (AMR) og stimulere til øget innovation inden for veterinærmedicin; bemærker, at den europæiske fjerkræsektor og de nationale myndigheder iværksætter initiativer, der skal mindske brugen af antibiotika gennem modernisering af fjerkræbedrifter;

10. understreger, at forbedrede dyreopdrætsmetoderne vil føre til bedre livskvalitet for fjerkræ og mindske behovet for at anvende antimikrobielle stoffer, og at sådanne forbedringer eksempelvis kan bestå i at tilvejebringe naturlig belysning, ren luft og mere plads samt at reducere ammoniak; minder Kommissionen om den erklæring, der er omhandlet i dyresundhedsstrategien, og det vigtige princip om, at det er bedre at forebygge end at helbrede;

11. understreger, at dyrevelfærd fungerer som en forebyggende foranstaltning i sig selv og bidrager til at mindske risikoen for, at dyret bliver syg, hvorved anvendelsen af antimikrobielle stoffer reduceres, ligesom produktionsresultaterne ofte bliver bedre; bemærker, at forkert brug af antimikrobielle stoffer kan gøre dem virkningsløse, hvad der efterfølgende kan være til fare for det menneskelige helbred;

12. opfordrer Kommissionen til at styrke forskningen i AMR og bedste praksis samt sikre, at medlemsstaterne effektivt gennemfører forebyggende foranstaltninger såsom sygdomsovervågning og -kontrol;

13. opfordrer Kommissionen til at fremme politikker, der kan stimulere udbredelsen af alternative produktionssystemer for slagtekyllinger samt af traditionelle slagtekyllingeracer og/eller racer, der giver mulighed for større velfærd;

14. opfordrer Kommissionen til at udarbejde en køreplan for til støtte for konkurrencedygtig og bæredygtig opdræt af fjerkræ og produktion af kød herfra, som sikrer højere velfærd for slagtekyllinger;

15. opfordrer Kommissionen til at styrke grænsekontrollen af importeret fjerkrækød fra tredjelande for at sikre, at denne import er i overensstemmelse med EU-lovgivningen om dyrevelfærd, fødevaresikkerhed og miljø;

16. understreger, at importen af kyllingekød fra lande med lavere miljømæssige, sociale, fødevaresikkerheds- og dyrevelfærdsmæssige standarder er steget; opfordrer Kommissionen til at sikre, at kyllingekød, kødprodukter og tilberedt kyllingekød importeret fra tredjelande er i overensstemmelse med EU's standarder for miljø, sociale forhold, fødevaresikkerhed og dyrevelfærd med henblik på at sikre fair og ensartede konkurrencevilkår for EU-producenterne;

17. opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til lovgivning om obligatorisk angivelse af oprindelsen af importeret kød, der indgår i EU-forarbejdede produkter i detailbranchen samt catering- og restaurationstjenester, således at forbrugerne kan træffe informerede valg;

18. opfordrer Kommissionen til at fastlægge en EU-metode til produktmærkning for slagtekyllinger i lighed med den ordning, der anvendes for æg, med henblik på at forbedre gennemsigtigheden og informationen af forbrugerne om dyrevelfærd i landbrugsproduktionen;

19. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og medlemsstaterne.

(1) EUT L 182 af 12.7.2007, s. 19.

(2) EUT C 366 af 27.10.2017, s. 149.

(3) Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0421.

(4) EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.

(5) EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1.

(6) EFT L 221 af 8.8.1998, s. 23.

(7) EUT L 43 af 21.2.2017, s. 231.

(8) EMA Committee for Medicinal Products for Veterinary Use (CVMP) and EFSA Panel on Biological Hazards (BIOHAZ), 2016. EMA and EFSA Joint Scientific Opinion on measures to reduce the need to use antimicrobial agents in animal husbandry in the European Union, and the resulting impacts on food safety.