Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag om fastsættelse af priser for landbrugsprodukter (1998/1999) - Bind I, II og III ()« (98/C 214/17)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 19. februar 1998, under henvisning til EF-traktatens artikel 43 og 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Landbrug og Fiskeri, som udpegede Pedro Barato Triguero til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 2. april 1998.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, med 106 stemmer for, 2 imod og 14 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Kommissionens redegørelse

1.1. Landbrugets produktion og situation i 1997

1.1.1. Kommissionens forslag skitserer den generelle situation for landbruget og landbrugsproduktionen i 1997 således:

- Landbrugets økonomiske situation var i meget bedre balance i 1997 end i 1996.

- Trods den alvorlige svinepestkrise i svinesektoren var markedssituationen generelt favorabel for de fleste producenter i EU.

- Produktionsåret var ganske positivt for oliefrø, sukkerroer og fjerkrækød.

- Vejrforholdene var mindre gunstige end året før, men heller ikke så ekstreme som frygtet.

- Ændringerne i landbrugsomregningskurserne i 1997 havde ikke nogen større indflydelse undtagen i Det Forenede Kongerige og Irland (hvis valutaer steg kraftigt i 1997).

- Kornproduktionen anslås til 202 mio. t, lidt mindre end i 1996, omend kornarealerne udvidedes med ca. 2 %, hovedsagelig som følge af en mindre jordudtagningssats (fra 10 % til 5 %).

- Oliefrøproduktionen nåede en rekordhøjde med 14,7 mio. t.

- Proteinafgrøder tegnede sig for en produktionsstigning på knap 20 %.

- Sukkerproduktionen var også rekordstor, idet den nåede op på 17 mio. t.

- Produktionen af olivenolie satte rekord med 1 859 400 t, hvilket medførte et fald i olivenoliepriserne.

- Vinproduktionen forventes at blive ca. 5 % mindre end året før, hovedsagelig som følge af en produktionsnedgang i Italien og Frankrig. Det skal dog understreges, at kvaliteten var usædvanlig god.

- Mælkeproduktionen i 1997 forventes at blive af stort set samme størrelsesorden som i 1996 (121 mio. t). Priserne har ligeledes holdt sig uændret.

- Oksekødsproduktionen var relativt stabil (7,9750 mio. t). Eksporten har bidraget til en vis genopretning af markedspriserne.

- Svinekødproduktionen oplevede en række udsving efter svinepestkrisen i Holland og Spanien. Det samme gjaldt for priserne.

- Produktionen af fjerkrækød steg med 3,4 % i forhold til 1996.

- Endelig faldt produktionen af fårekød og gedekød en smule.

1.1.2. Producentpriserne faldt med 3,4 % i reale priser, og især for vegetabilske produkter (5,3 %), hvilket hovedsagelig skyldtes prisfaldet for olivenolie (36 %) og korn (8,9 %). Priserne på animalske produkter faldt i gennemsnit med 3,1 %.

1.1.3. Ifølge Kommissionens oplysninger faldt landbrugsindkomsterne med 3,1 % i 1997. Det skal nævnes, at faldet i landbrugsindkomsterne for EU som helhed dækker over vidt forskellige situationer i de forskellige produktionssektorer og medlemsstater.

1.2. Budgetsituationen

1.2.1. Bevillingerne for EUGFL, Garantisektionen, i 1998-budgettet er blevet fastsat til 40 596 mio. ecu, hvilket er lavere end i 1997 (40 805 mio. ecu). Retningslinjen for 1998 er på 43 263 mio. ecu, og der er således en margen på 2 667 mio. ecu.

1.3. Kommissionens forslag

1.3.1. Kommissionens forslag er en videreførelse af forslagene for det foregående produktionsår, dog med følgende ændringer:

- Markafgrøder: Det foreslås i forbindelse med de regionaliserede basisarealer, at medlemsstaterne får tilladelse til at fastsætte fristen for at underrette producenterne til 15. september i stedet for 15. maj.

- Ris: I overensstemmelse med den beslutning, der blev truffet ved reformen af den fælles markedsordning for denne sektor, foreslår Kommissionen at fastsætte prisen for uafskallet ris for produktionsåret 1998/1999 til 315,5 ecu/t, hvilket er et fald på ca. 5,3 % i forhold til det foregående produktionsår.

- Sukker: De seneste statistikker viser, at Italien ikke er noget underskudsområde, og der foreslås derfor ikke nogen afledt interventionspris for hvidt sukker.

- Spindhør: I afventning af Rådets stillingtagen til ændringen af den fælles markedsordning foreslår Kommissionen samme støttesats pr. ha.

- Hamp: I betragtning af udvidelsen af de tilsåede arealer foreslås en reduktion af hektarstøtten.

- Olivenolie: Kommissionen er i færd med at udarbejde en reform, helt uafhængigt af den nuværende prispakke. Den omfatter fastsættelse af priserne for produktionsårene 1998/1999 og 1999/2000. Der fremsættes derfor ingen prisforslag i denne prispakke.

- Vin: Indtil det nye forslag udarbejdes, er det nødvendigt at undgå retlige tomrum, og der foreslås derfor en etårig forlængelse af forbuddet mod nye beplantninger og af ordningen for endelig nedlæggelse af vinarealer.

- Tobak: I afventning af vedtagelsen af Kommissionens forslag til reform af den fælles markedsordning forlænges de nuværende bestemmelser vedrørende sektoren.

- Oksekød: Præmielofterne hæves for Spanien og Portugal, således, at ansøgningerne ikke overstiger loftet med mere end 10 %. Den reduktion af lofter, der i 1996 blev vedtaget for 1997 og 1998, foreslås endvidere forlænget et år.

- Fåre- og gedekød: Kommissionen foreslår at fastfryse basisprisen og opretholde stabilisatoren på 7 %.

2. Bemærkninger til forslaget

2.1. Indledende bemærkninger

2.1.1. Kommissionens forslag tager hverken hensyn til prisfastsættelsesforanstaltningernes indvirkning på plante- og kvægavlernes indkomster eller på de europæiske forbrugere. ØSU opfordrer derfor Kommissionen til at foretage en tilbundsgående undersøgelse af landbrugsprispolitikkens konsekvenser for de europæiske forbrugere.

2.1.2. For de fleste produkters vedkommende betyder Kommissionens forslag en fastfrysning af priser og dertil hørende foranstaltninger i forhold til det foregående produktionsår. Kommissionen tager imidlertid ikke højde for den registrerede nedgang på 3,1 % i landbrugsindkomsterne i 1997. Dette er så meget desto mere alvorligt, som betalingsforpligtelserne ligger mere end 2 500 mio. ecu under retningslinjen.

2.1.3. Kommissionen fremsætter desværre ingen forslag vedrørende afsætning af landbrugsprodukter til non-food-formål, såsom vedvarende og bæredygtige energikilder. Kommissionen bør vedtage en effektiv strategi til fordel for anvendelse af landbrugsprodukter til sådanne nye non-food formål og yde stabil og direkte indkomststøtte til de pågældende råstoffer, iværksætte en række skattetiltag samt prioritere anvendelse af sådanne råstoffer til fremstilling af brændstof.

2.1.4. Det er vanskeligt at forstå, hvorfor Kommissionen heller ikke i sin begrundelse omtaler middelhavsprodukter, og i særdeleshed den nyligt reformerede frugt- og grøntsagssektor. Kommissionen må foretage en seriøs og objektiv analyse af den nye reforms virkninger for de berørte landmænd og områder. En sådan analyse bør omfatte virkningen af præferenceimporten fra tredjelande.

2.2. Særlige bemærkninger

2.2.1. Markafgrøder

2.2.1.1. I betragtning af høstudsigterne anmoder ØSU indtrængende Kommissionen om at fastsætte den obligatoriske jordudtagningssats i god tid og på et betydeligt lavere niveau end fastsat i grundforordningen (EØF) nr. 1765/92.

2.2.1.2. Ligeledes mener ØSU, at datoen for udbetaling af udligningsgodtgørelse bør fremrykkes til den 31. oktober (i stedet for den 31. december) for korn og proteinafgrøder.

2.2.1.3. ØSU mener, at basisarealerne for de nye tyske delstater nu bør fastlægges endeligt.

2.2.2. Korn

2.2.2.1. Ved fastlæggelsen af de månedlige forhøjelser bør Kommissionen ud over rentesatserne tage hensyn til aspekter, som er knyttet til de faktiske udgifter til oplagring af korn.

2.2.2.2. Hvad angår åbningsdatoen for intervention bør Kommissionen tage højde for, at høsten i visse områder i EU foregår adskillige måneder før denne dato.

2.2.2.3. Kommissionen bør udvise en vis fleksibilitet ved opstilling af kvalitetskriterierne for intervention, især når usædvanlige vejrforhold tilsiger det.

2.2.2.4. Der bør ligeledes tages hensyn til vejrforholdene ved fastlæggelsen af sanktioner for overskridelse af basisarealer. Vejrforholdene kan gøre det nødvendigt for landmanden af ændre sin afgrødeplan.

2.2.3. Ris

2.2.3.1. ØSU udtrykker bekymring over krisen i den europæiske rissektor, som står over for store problemer med at sikre sine producenter indkomster som følge af det fortsatte fald i markedspriserne i EU. Faldet skyldes hovedsagelig den massive import af sleben ris fra tredjelande. Situationen kan ikke bare løses ved at fastholde niveauet for de månedlige forhøjelser, som Kommissionen hævder. Eftersom prisfaldet er større end forudset af Kommissionen, er der ikke foretaget den nødvendige forhøjelse af hektarstøtten.

2.2.4. Proteinafgrøder

2.2.4.1. Mindskelsen af de tilsåede arealer taler så rigeligt for at forhøje referencestøtten for disse afgrøder. En række afgrøder, såsom bønner, bør høre ind under bælgplanter, og det maksimale garantiareal bør udvides tilsvarende for at sikre rentabiliteten.

2.2.5. Oliefrø

2.2.5.1. På baggrund af udligningsbetalingens størrelse og udviklingen i udbyttet og verdenspriserne forekommer det passende at sætte præmieforskuddet til 80 % i stedet for de foreslåede 50 %.

2.2.5.2. Den registrerede referencepris bør nøje afspejle de priser, producenterne i de enkelte regioner rent faktisk opnår hver måned.

2.2.6. Hamp

2.2.6.1. Forslaget om at nedsætte produktionsstøtten til hamp med 25 % er ikke den bedste måde at stabilisere hamparealerne på, da produktionsområdernes rentabilitet dermed bringes i fare. Nedsættelsen er ikke berettiget, idet der er tale om en økologisk afgrøde med en stærkt stigende efterspørgsel, og der er følgelig ingen overskud. Desuden har producenterne og forarbejdningsvirksomhederne foretaget store investeringer. I betragtning af denne afgrødes anvendelses- og forbrugsmuligheder mener ØSU, at Kommissionen tværtimod bør fremme hampproduktionen.

2.2.6.2. ØSU mener derfor ikke, at støtten til hamp bør ændres, og afventer Kommissionens forslag om kontrol af hampproduktionen, som skulle foreligge i de kommende måneder.

2.2.7. Sukker

2.2.7.1. ØSU gør opmærksom på det indkomsttab, sukkerroeavlerne har lidt ved salg af pulp som følge af kornprisernes fald.

2.2.7.2. Endvidere minder ØSU om, at Rådet har anmodet Kommissionen om at udarbejde en studie over brancherelationer.

2.2.8. Frugt og grøntsager

2.2.8.1. ØSU beklager, at Kommissionen ikke medtager denne sektor i forslaget. Der er ingen analyser af virkningen af det første år med reformen. ØSU minder om den situation, sektoren for forarbejdede citrusfrugter befinder sig i. Den er hårdt ramt, fordi reformen ikke tager hensyn til dens produktionskapacitet ved fastsættelse af tærskler.

2.2.8.2. ØSU understreger desuden, at der på EU-plan må opstilles klare kriterier for definition, identifikation og klassificering af saft, da dette er den bedste garanti for forbrugerinformation om produktkvalitet og -oprindelse.

2.2.9. Animalsk produktion

2.2.9.1. Generelt finder ØSU det nødvendigt at sikre den animalske produktions internationale konkurrenceevne. Der må derfor ydes den nødvendige kompensation i tilfælde af dyrevelfærds- og miljøbestemmelser, som er skrappere end dem, der gælder for importerede produkter.

2.2.9.2. EU bør ligeledes sætte sig som mål at udnytte eksportmulighederne bedst muligt og sikre, at vore produkter forefindes på de internationale markeder.

2.2.10. Oksekød

2.2.10.1. Kommissionens forslag om at forhøje det spanske og portugisiske loft for præmieberettigede handyr harmonerer ikke med dens egne tal. Den reelle forhøjelse af antallet af præmieberettigede handyr bør derfor præciseres. Det skal nævnes, at i EU som sådant er 85 % af handyrene præmieberettigede, mens tallet for Spanien og Portugal kun ligger på 60 %. Generelt bør der sikres en mere afbalanceret præmiefordeling.

2.2.10.2. Desuden beklager ØSU, at Kommissionen overhovedet ikke omtaler forlængelsen af de undtagelsesbestemmelser, der gælder for de nye tyske delstater i henseende til præmieloftet for bedrifter med 90 dyr.

2.2.11. Fåre- og gedekød

2.2.11.1. Fastfrysning af basisprisen fem år i træk betyder i praksis, at præmien for fåre- og oksekød ikke kan forhøjes.

2.2.11.2. På den anden side gør indførelse af individuelle referencer for præmierettigheder det overflødigt at bevare stabilisatoren. ØSU kræver den derfor afskaffet.

2.2.12. Mælk

2.2.12.1. ØSU godkender Kommissionens forslag om at opretholde priserne for produktionsåret 1998/1999. ØSU mener imidlertid, at eksportstøttemekanismen bør udnyttes fuldt ud inden for WTO-forpligtelsernes rammer. Der bør ikke rejses administrative hindringer i forbindelse med fastsættelse af eksportstøtte.

2.2.13. Olivenolie

2.2.13.1. ØSU understreger, at der bør udarbejdes et prisforslag for denne sektor, eftersom der ikke er nogen garanti for, at Rådet afslutter sin debat om reformen af den fælles markedsordning for olivenolie før starten på det nye produktionsår.

2.2.14. Bomuld

2.2.14.1. ØSU finder det nødvendigt at afstemme den maksimale garantimængde for denne sektor på EU-plan, og følgelig de nationale referencemængder, efter produktionen i EU's vigtigste producentlande.

2.2.14.2. Endvidere bør beregningen af støtteforskud forbedres, således at man uden at udsætte støtteudbetalingsfristerne kan sænke den margen på 15 %, som Kommissionen i dag opererer med til forhøjelse af den skønnede produktion.

Bruxelles, den 29. april 1998.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT C 87 af 23.3.1998.