Forslaget er baseret på artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende miljøbeskyttelse, eftersom de foranstaltninger, der er aftalt inden for rammerne af Stockholmkonventionen, først og fremmest forfølger et miljømæssigt mål, nemlig at fjerne eller reducere emissionerne af persistente organiske miljøgifte.

Forslaget er ligeledes i overensstemmelse med målet i den europæiske grønne pagt om at opnå klimaneutralitet i Europa inden 2050 og med målet om at gennemføre en ny handlingsplan for den cirkulære økonomi for at stimulere udviklingen af førende markeder for klimaneutrale og cirkulære produkter i og uden for EU. Forslaget er også i overensstemmelse med meddelelsen om en handlingsplan for nulforurening, hvori EU har fastlagt en nulforureningsvision for 2050, hvorved luft-, vand- og jordforurening reduceres til niveauer, der ikke længere anses for at være skadelige for sundhed og naturlige økosystemer, og som respekterer de grænser, som vores planet kan klare.

Forslaget er i overensstemmelse med målet i "En kemikaliestrategi med bæredygtighed for øje" om at kemikalier med kroniske virkninger for menneskers sundhed og miljøet (en type problematiske stoffer) anvendes mindst muligt og i størst muligt omfang substitueres, og at der foretages en udfasning af de mest skadelige stoffer til anvendelsesformål, som er ikkevæsentlige for samfundet, navnlig i forbrugerprodukter.

Forslaget ændrer bilag IV og V til POP-forordningen, gennemfører Unionens forpligtelser inden for rammerne af Stockholmkonventionen og POP-protokollen og er i overensstemmelse med Baselkonventionen om grænseoverskridende transport og bortskaffelse af farligt og andet affald. Med forslaget gennemføres for de stoffer, der er omfattet af anvendelsesområdet, den forpligtelse, der påhviler Baselkonventionens parter til at sikre en miljømæssigt forsvarlig håndtering af farligt affald og andet affald. Værdierne i bilag IV til POP-forordningen betyder, at man på EU-plan gennemfører begrebet "lavt POP-indhold-værdier", som er opført som ikkebindende værdier i Baselkonventionens generelle tekniske retningslinjer for miljømæssigt forsvarlig håndtering af affald, som består af, indeholder eller er forurenet af persistente organiske miljøgifte.

Håndteringen af POP-affald, herunder dets genanvendelse, når dette er muligt, bør foretages på en miljømæssigt forsvarlig måde med minimal indvirkning på menneskers sundhed og miljøet. De fremkomne sekundære materialer bør altid være sikkert brugbare og egnede til formålet og i videst muligt omfang frie for giftige stoffer. Den bør også minimere det omfang, i hvilket giftige stoffer udledes i miljøet, og dermed bidrage til målet om nulforurening ved at reducere deres miljø- og sundhedsmæssige virkninger. For at opnå dette skal der være passende avancerede sorterings- og dekontamineringsteknologier til rådighed.

Mere konkret er formålet med dette initiativ at ajourføre de koncentrationsgrænser for visse stoffer og grupper af stoffer, der er fastsat i bilag IV og V til POP-forordningen, som bestemmer, hvordan affald, der indeholder POP, behandles, særlig hvorvidt det kan genanvendes eller bør destrueres eller irreversibelt omdannes. Denne ajourføring bringer forordningens bilag IV og V i overensstemmelse med Stockholmkonventionen og bilag I til POP-forordningen, i og med at de stoffer, der er opført deri, afstemmes, og der indføres koncentrationsgrænseværdier for dem. Den tilpasser også grænseværdierne for visse stoffer, der allerede er opført, til den videnskabelige og tekniske udvikling.

Hovedformålet med dette forslag er at gennemføre EU's internationale forpligtelser i henhold til Stockholmkonventionen og mere specifikt dem, der følger af POP-forordningen. Derfor har denne forordning primært til formål at beskytte menneskers sundhed og miljøet mod de skadelige virkninger af POP-stoffer og at fjerne eller minimere POP-emissioner fra affald. I betragtning heraf er de generelle mål med dette initiativ også så vidt muligt at sikre en optimal balance med den europæiske grønne pagts ambitioner om at opnå giftfrie materialekredsløb, øge genanvendelse og cirkularitet og reducere drivhusgasemissionerne.

I henhold til artikel 15, stk. 2, i POP-forordningen skal Kommissionen, hvis det er relevant, fremsætte lovgivningsmæssige forslag til ændring af bilag IV og V til forordningen med henblik på at tilpasse dem til ændringerne i listerne over stoffer fastsat i bilagene til konventionen eller protokollen eller med henblik på at ændre eksisterende registreringer eller bestemmelser i bilagene til denne forordning for at tilpasse dem til den videnskabelige og tekniske udvikling. Som fastsat i artikel 15, stk. 2, tager dette initiativ derfor form af en forordning om ændring af POP-forordningen.

Metoden til fastsættelse af grænseværdierne, der er beskrevet i bilag IV til konsekvensanalysen, understøtter udviklingen af grænseværdier, der er realiserbare og gennemførlige for alle relevante affaldsstrømme. Der udføres en vurdering af den tekniske og økonomiske gennemførlighed af de foreslåede grænseværdier for de vigtigste berørte operatører. Hver vurdering er sagsspecifik og foretages på grundlag af tilgængelige oplysninger. Der tages hensyn til aspekter såsom antallet, størrelsen og arten af de berørte interessenter og deres anslåede evne til at absorbere yderligere omkostninger og investeringer samt affaldsoperatørernes tilgængelige behandlingskapacitet.

Foranstaltningerne i forslaget er begrænset til, hvad der er nødvendigt for at nå målene, og tager hensyn til bestemmelserne i artikel 5 i protokol nr. 2 til traktaten om Den Europæiske Union om anvendelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, hvori det anføres, at der "i udkastene til lovgivningsmæssige retsakter [skal] tages hensyn til, at enhver byrde af finansiel eller administrativ art, der pålægges Unionen, nationale regeringer, regionale eller lokale myndigheder, erhvervsdrivende og borgere, skal begrænses mest muligt og stå i rimeligt forhold til det mål, der skal nås".

Som anført i betragtning 34 i POP-forordningen skal der tages højde for proportionalitetsprincippet. Proportionalitetsprincippet som fastsat i artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union har til formål at fastlægge EU-institutionernes handlinger inden for fastsatte rammer.

Beskyttelsen af miljøet og menneskers sundhed gennem et system, der sikrer en forsvarlig håndtering af POP-affald, kan kun være effektiv, hvis der defineres og etableres fælles regler på EU-plan. Derfor kan målene i forslaget ikke opfyldes af medlemsstaterne alene, da der er brug for en harmoniseret tilgang for at sikre, at Unionen, som part i Stockholmkonventionen opfylder sine internationale forpligtelser.

I henhold til artikel 15, stk. 2, i POP-forordningen skal Kommissionen løbende gennemgå bilag IV og V og skal, hvis det er relevant, fremsætte lovgivningsmæssige forslag til ændring af disse bilag for at tilpasse dem til ændringerne i listerne over stoffer fastsat i bilagene til konventionen eller protokollen eller for at ændre eksisterende registreringer eller bestemmelser i bilagene til denne forordning for at tilpasse dem til den videnskabelige og tekniske udvikling.

Konsekvensanalysen til dette forslag var genstand for en grundig høring af interessenter for at sikre, at interessenternes synspunkter blev behørigt repræsenteret og taget i betragtning. På grund af forslagets tekniske karakter og dets store detaljeringsgrad var høringen primært rettet mod professionelle, akademiske og industrielle/sektorspecifikke interessenter samt repræsentanter for civilsamfundet såsom NGO'er, forbrugerorganisationer og fagforeninger.

Køreplanen for den indledende konsekvensanalyse blev offentliggjort den 29. maj 2020, og høringsperioden sluttede den 7. august 2020, og der blev modtaget feedback fra 51 respondenter. Analysen af disse svar afslørede tydelige uoverensstemmelser blandt interessenterne med hensyn til håndteringen af POP i den cirkulære økonomi.

Ifølge mange svar, særligt fra NGO'er, er genanvendelse af affald, som indeholder POP, uforenelig med en sikker cirkulær økonomi. I forbindelse med dette argument prioriterer man fjernelsen af POP fra forsyningskæden frem for de potentielle fordele ved genanvendelse af sådanne produkter. Industriens svar giver et mere nuanceret billede og bemærker, at EU-politikker, som stræber mod et "giftfrit miljø" og også mod mere genanvendelse, ofte peger i helt forskellige retninger, hvilket sætter affaldsoperatørerne i en situation, hvor reglerne ikke er forudsigelige og ikke altid praktisk mulige. To organisationer anførte, at der bør ydes mere offentlig støtte for at fremme nye investeringer i sortering og dekontaminering af affald, da dette vil give mulighed for mere og bedre genanvendelse.

Derudover blev der i forbindelse med støtteundersøgelsen gennemført en målrettet høring af interessenter, der omfattede alle aspekter med relevans for konsekvensanalysen, herunder socioøkonomiske elementer, ved hjælp af et elektronisk spørgeskema og interviews med interessenter, der repræsenterer nøglesektorer og -organisationer. Konsekvensanalysen til støtte for dette forslag anvender også oplysninger om interessenternes og samfundets holdninger vedrørende problematiske stoffer i genanvendte materialer. Oplysningerne blev indsamlet i forbindelse med den åbne offentlige høring om samspillet mellem kemikalie-, produkt- og affaldslovgivningen. Denne høring, som blev gennemført i 2018, omhandlede bredere, mindre tekniske aspekter, som er relevante for denne foranstaltning, og disse oplysninger var derfor allerede tilgængelige og blev brugt til støtte for foranstaltningen. En sammenfattende rapport om denne høring blev offentliggjort den 28. februar 2019.

Bilag 2 til konsekvensanalysen indeholder en detaljeret redegørelse for høringerne af interessenterne og resultaterne heraf.

•Indhentning og brug af ekspertbistand

Til støtte for analysen af konsekvensanalysen tildelte Kommissionen en støttekontrakt til eksterne konsulenter: "Study to support the assessment of impacts associated with the review of limit values in waste for POPs listed in Annexes IV and V of Regulation (EU) 2019/1021" (RPA/INERIS, 2021). Analysen byggede også på en undersøgelse, som blev gennemført i forbindelse med en tidligere ændring af bilag IV og V til POP-forordningen, særligt for massestrømmene af stoffer og affald, som led i omarbejdningen af forordning (EF) nr. 850/2004: "Study to support the review of waste related issues in Annexes IV and V of Regulation (EC) 850/2004" (Ramboll Environment & Health GmbH, januar 2019).

I tillæg til disse to undersøgelser blev der også taget hensyn til oplysninger om relevante stoffer i ældre undersøgelser, der blev gennemført til støtte for tidligere ændringer af POP-forordningen:

·Study on waste related issues of newly listed POPs and candidate POPs (ESWI Consortium, april 2011)

·Study to facilitate the implementation of certain waste related provisions of the Regulation on Persistent Organic Pollutants (POPs) (BiPRO, august 2005)

Ved udarbejdelsen af konsekvensanalysen til støtte for forslaget fik man også bistand fra en tværtjenestelig styringsgruppe for konsekvensanalyse. Denne gruppe blev nedsat af GD Miljø og mødtes fire gange fra juli 2020 til juni 2021.

•Konsekvensanalyse

Forslaget er ledsaget af en konsekvensanalyse. Efter imødegåelsen af bemærkningerne fra Udvalget for Forskriftskontrol i udvalgets første udtalelse af 5. marts 2021 fik konsekvensanalysen en positiv udtalelse med forbehold den 29. juni 2021. I sin endelige udtalelse bad Udvalget om yderligere oplysninger om den metode, der blev anvendt til at foreslå de forskellige grænseværdier for POP inden for forslagets anvendelsesområde.

De løsningsmodeller, der blev vurderet i konsekvensanalysen, refererer til et interval af grænseværdier for værdierne i bilag IV, der skal foreslås for de forskellige stoffer, der er omfattet af forslaget. Værdierne i bilag IV (også kaldet "lave POP-koncentrationsgrænser") er fastsat i artikel 7, stk. 4, litra a), i POP-forordningen. De fastsætter den værdi for POP-stoffer i affald, ved eller over hvilken de skal destrueres eller irreversibelt omdannes. I praksis betyder dette, at affald, som indeholder POP under denne værdi, kan behandles på andre måder, herunder ved genanvendelse.

For hvert af de stoffer, der er omfattet af forslaget, beskriver løsningsmodel 1 det nuværende referencescenarie og repræsenterer den højeste værdi, der tages i betragtning (eller fraværet af en grænse for stoffer, der endnu ikke er opført). I henhold til referencescenariet vil der ikke blive foretaget ændringer i bilag IV og V til POP-forordningen. Dette betyder, at de seneste stoffer, der er opført på listerne til konventionen, ikke ville blive medtaget i de relevante bilag. Det samme gælder for stoffer, for hvilke der allerede er fastsat grænser i POP-forordningen, og for hvilke det i henhold til den videnskabelige og tekniske udvikling anbefales, at værdierne revideres.

Løsningsmodel 2 repræsenterer værdier i midten af det pågældende interval. I denne løsningsmodel foreslås der en fastsættelse af nye grænseværdier i bilag IV for nye stoffer og en stramning af grænseværdierne for visse POP, der allerede er opført, hvor dette kan begrundes. Det første er tilfældet for det nyligt opførte stof PFOA og salte heraf og PFOA-beslægtede forbindelser. Under løsningsmodel 2 blev der ikke overvejet nogen mellemværdier for dicofol og pentachlorphenol. For de øvrige stoffer inden for omfanget af dette forslag — PBDE, HBCDD, SCCP og dioxiner og furaner (herunder DL-PCB'er) — blev en ny mellemgrænseværdi taget i betragtning i konsekvensanalysen.

I løsningsmodel 3 er der foreslået strengere grænseværdier i bilag IV for otte stoffer. For PBDE analyseres løsningsmodel 3 som to delløsninger, hvoraf den ene fører til øjeblikkelig gennemførelse af den lavere grænseværdi, mens den anden indebærer en forsinket gennemførelse fem år efter foranstaltningens ikrafttræden (hvor løsningsmodel 2 gennemføres i mellemtiden).

Løsningsmodel 4 med en endnu lavere værdi er overvejet for dioxiner og furaner (PCDD'er/PCDF'er). Denne yderligere løsningsmodel er udarbejdet for at vurdere muligheden for at fastsætte en lavere værdi i bilag IV for disse stoffer samt den yderligere delløsning, som består i at sætte en lavere specifik værdi, der kun skal bruges som grænse for ubehandlet affald, der anvendes direkte på jorden (f.eks. i landbrugsmæssige anvendelser).