DA Den Europæiske Unions Tidende C 255/54

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Nye horisonter for ikt — en strategi for forskning i fremtidig og fremspirende teknologi i Europa«

KOM(2009) 184 endelig

(2010/C 255/09)

Ordfører: Anna Maria DARMANIN

Medordfører: Gerd WOLF

Kommissionen besluttede den 20. april 2009 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Nye horisonter for ikt – en strategi for forskning i fremtidig og fremspirende teknologi i Europa

KOM(2009) 184 endelig.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Anna Maria Darmanin til ordfører og Gerd Wolf til medordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 17. november 2009.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 458. plenarforsamling den 16. og 17. december 2009, mødet den 16. december 2009, enstemmigt følgende udtalelse:

1. Konklusioner og henstillinger

1.1 Styrkelse af F&U og innovation er en forudsætning for at komme ud af den nuværende økonomiske og finansielle krise.

1.2 Blandt hovedtemaerne for F&U, såsom klima, energi og sundhed, spiller ikt som en tværgående teknologi, der berører næsten samtlige aspekter af samfundet, økonomien, videnskaben og teknologien, en afgørende rolle.

1.3 Med hensyn til F&U for ikt baner underprogrammet »Fremtidig og fremspirende teknologi« (FET) vejen frem, hvilket på lang sigt kan føre til fuldstændigt nye og muligvis revolutionerende informations- og kommunikationsteknologier.

1.4 EØSU støtter derfor fuldt ud forslagene i Kommissionens meddelelse om fremtidig og fremspirende teknologi. Udvalget støtter ligeledes den foreslåede årlige forøgelse på 20 % af budgettet for FET-forskning på ikt-området.

1.5 Denne forøgelse er i tråd med den planlagte forøgelse af det samlede ikt-program og vil således ikke ændre på FET-programmets relative andel. EØSU anbefaler dog, at FET-programmets nuværende relative andel øges gradvis til 15 % under det syvende rammeprogram, og at denne udvikling videreføres under det ottende rammeprogram.

1.6 For så vidt angår »reglerne for deltagelse i det syvende rammeprogram«, opfordrer EØSU medlemsstaterne og deres finansieringsorganer til at yde det af dem krævede bidrag med henblik på at sikre en effektiv gennemførelse af programmet.

1.7 Udvalget opfordrer endvidere medlemsstaterne til at udarbejde deres egne slagkraftige nationale F&U-programmer på ikt- og FET-området, så de kan blive stærke partnere i det europæiske og internationale samarbejde. Der bør afsættes flere strukturfondsmidler til dette formål. EØSU anser det for et vigtigt element i den nye Lissabonstrategi (1) at gøre fremskridt på dette område ved hjælp af den åbne koordinationsmetode.

1.8 EØSU støtter ligeledes den foreslåede opdeling af FET-programmet i to forskellige områder: »Udnyttelse af nye idéer inden for lovende områder« (FET – proaktive foranstaltninger) omfattende de nyligt foreslåede flagskibsprojekter og »Udforskning af nye idéer« (FET – åbent domæne). FET-ordningens åbenhed for nye idéer er især af stor betydning for stimuleringen af det videnskabelige og intellektuelle potentiale i medlemsstaterne.

1.9 Udvalget støtter inden for rammerne af det foreslåede FET-program yderligere aspekter som f.eks. den tværfaglige tilgang, den fælles programmering mellem medlemsstaterne og det internationale samarbejde. Det bør imidlertid sikres, at lovende initiativer ikke drukner i komplekse procedurer, og at fremtrædende forskere og institutioner opmuntres til at deltage.

1.10 EØSU slår til lyd for omgående og konkrete tiltag med hensyn til EF-patentet.

1.11 EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tiltrække de største talenter inden for forskning og forebygge hjerneflugt af især de mest talentfulde unge forskere. Udvalget noterer med tilfredshed, at nogle forskningsinstitutioner allerede har iværksat vellykkede programmer for at tage denne udfordring op.

1.12 EØSU gentager sin henstilling om at indføre den nye undergruppe »IKT til videnskab og forskning« i det samlede ikt-program.

2. Kommissionens meddelelse

2.1 Inden for rammerne af særprogrammet»Samarbejde«, udgør F&U for informations- og kommunikationsteknologier (ikt) kernen i EU's syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (2007-2013) (2), herefter forkortet RP7. Forskning i FET udgør en lille del af det ikt-relaterede F&U-program og tegner sig på nuværende tidspunkt for ca. 10 % af programmets særlige budget. Mens hovedparten af ikt-programmet primært gør brug af eksisterende videnskabelig viden til udvikling af innovative ikt-teknologier, baner forskningen i FET vej for ikt-programmet, idet den tager fat i mere grundlæggende videnskabelige spørgsmål, hvis løsning på længere sigt kan resultere i fuldstændigt nye og muligvis revolutionerende informations- og kommunikationsteknologier.

2.2 I Kommissionens meddelelse opstilles målet om en styrkelse af forskningen i fremtidig og fremspirende teknologi (FET) som led i ikt-programmet. Dette vil supplere og styrke de foranstaltninger, som er beskrevet i Kommissionens nylige meddelelse (3) om en europæisk strategi for forskning, udvikling og innovation på ikt-området.

2.3 Med det nuværende årlige budget på omkring 100 mio. euro støtter FET-programmet forskere og ingeniører, der begiver sig ud i ukendt territorium hinsides grænserne for traditionel ikt. Europa-Kommissionen vil øge RP7-budgettet til FET-forskning med 20 % om året fra 2011 til 2013. Den opfordrer medlemsstaterne til at foretage en tilsvarende forøgelse i deres budgetter.

2.4 Den europæiske FET-forskningsordning udmærker sig ved den måde, hvorpå den kombinerer nedenstående egenskaber. Den er:

— Grundlæggende. Den skaber et nyt fundament for fremtidig ikt ved at udforske nye ukonventionelle idéer og videnskabelige modeller, der er for langsigtede eller for risikable for den industrielle forskning.

— Transformativ. Den drives frem af idéer, der udfordrer vores forståelse af videnskabelige begreber bag eksisterende informationsteknologi, og som kan ændre denne forståelse radikalt.

— Højrisikobetonet. Men risikoen skal ses i forhold til et højt potentielt afkast og muligheden for revolutionerende gennembrud.

— Målrettet. Den sigter mod at påvirke fremtidige industrielle ikt-forskningsdagsordener.

— Tværfaglig. Den bygger på synergivirkninger og krydsbefrugtning mellem forskellige fagområder som biologi, kemi, nano-, neuro- og kognitiv videnskab, etologi, samfundsvidenskab og økonomi.

— Samarbejdsbaseret. Den samler de bedste forskerhold i Europa og i stigende grad også på verdensplan i et samarbejde om fælles forskningsemner.

2.5 FET gennemføres ved hjælp af tematisk forskning i fremspirende emner (FET – proaktive foranstaltninger) og fri, ubegrænset udforskning af nye ideer (FET – åbent domæne).

2.6 I sin meddelelse foreslår Kommissionen en strategi for flere aspekter som f.eks.:

— styrke FET under ikt-temaet,

— iværksætte FET-flagskibsinitiativer,

— fælles programmering og ERA-initiativer vedrørende FET,

— øge unge forskeres engagement i FET-forskning,

— fremme hurtigere udnyttelse og omsætning af videnskabelig viden samt innovation,

— lette samarbejdet med verdens førende forskerhold og tiltrække dygtige forskere til Europa.

2.7 Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at bakke op om de foreslåede mål og den forelagte strategi og til at tilskynde nationale og regionale myndigheder, universiteter og offentlige forskningsorganisationer og private interesseparter til at deltage i forberedelsen af fremtidige tiltag.

3. Generelle bemærkninger

3.1 Ikt som en del af FP7. I sin udtalelse om EU's syvende rammeprogram for FTU (2) påpegede EØSU, at »en effektiv og avanceret forskning og udvikling, som tildeles tilstrækkelig støtte, er (…) et afgørende fundament og en forudsætning for innovation, konkurrencedygtighed og velstand og hermed også for kulturel udfoldelse og social sikkerhed. Investeringer i forskning og udvikling fører – med en betydelig forstærkende kraft – til en øget økonomisk styrke.« Dette er mere sandt end nogensinde i lyset af den nuværende alvorlige økonomiske og finansielle krise, der sammen med de herskende energi- og klimaproblemer viser, at der er et presserende behov for yderligere forskning og banebrydende innovation.

Ikt's indvirkning. Ikt spiller i den sammenhæng en væsentlig rolle som en central tværgående teknologi, der støtter næsten samtlige aspekter og processer af det moderne liv. I de seneste årtier har ikt og relaterede teknologier skabt revolutionerende ændringer og fremskridt i den måde, samfundet er skruet sammen på, idet de har påvirket folks livsstil, industriproduktionen, handelen, forvaltningen og videnskaben selv.

3.2.1 Ikt som et redskab til forskning. Ikt er et redskab, der muliggør yderligere forskning og udvikling i andre innovationsområder som f.eks. energi (4), klima, sundhed og det aldrende samfund i forbindelse med en bred vifte af samfundsøkonomiske aspekter. Ikt er således ikke blot et innovationsområde i sig selv, men også et redskab til innovation på andre områder af videnskaben, samfundet og teknologien. En videreudvikling af ikt forventes at ville sætte skub i og fremme disse fremskridt.

3.3 F&U på ikt-området. F&U inden for ikt gør primært brug af eksisterende videnskabelig viden til udvikling og forbedring af nye computer- og kommunikationsapparater, -metoder og instrumenter. Disse spænder helt fra »grid computing« til UMTS. Hele spektret af forskellige projekter kan findes på http://cordis.europa.eu/fp7/ict/projects/home_en.html.

3.4 FET-programmet. F&U inden for ikt kræver ligeledes en dybere forståelse af naturlovene og især den måde, hvorpå naturen bearbejder information, med henblik på at udvide vore nuværende grænser og bevæge os ind på helt nye vidensområder, der med stor sandsynlighed indeholder et nyt potentiale for innovation og ikt-teknologi. Dette er formålet med FET-programmet, der allerede har tiltrukket sig den internationale videnskabelige elites opmærksomhed.

3.5 Rollen som vejviser. EØSU er af den opfattelse, at Kommissionens FET-program er meget vellykket og i allerhøjeste grad har banet vejen frem. Udvalget bakker derfor op om en fortsættelse og udvidelse af programmet som foreslået af Kommissionen. EØSU går også ind for den foreslåede årlige forøgelse på 20 % af budgettet for FET-forskning og konceptet med at begive sig ud i ukendt territorium i søgningen efter grundlæggende nye muligheder.

3.6 Forøgelse af FET's relative andel. EØSU erkender, at de investeringer, der foretages i FET i dag, er kimen til morgendagens ikt. Da den årlige forøgelse på 20 % af budgettet til FET-forskning er i tråd med den planlagte forøgelse af det samlede ikt-program og således ikke vil ændre på FET-programmets relative andel, anbefaler EØSU, at FET-programmets nuværende andel øges gradvis til 15 % under det syvende rammeprogram, og at denne udvikling videreføres under det ottende rammeprogram.

3.7 To indsatsområder. EØSU støtter ligeledes den foreslåede opdeling af FET-programmet i to forskellige områder: den proaktive tematiske forskningsdel »Udnyttelse af nye idéer inden for lovende områder« (FET – proaktive foranstaltninger) omfattende de foreslåede flagskibsprojekter (5) (f.eks. decentraliserede selvorganiserende systemer) og »Udforskning af nye idéer« (FET – åbent domæne), der har en bundstyret tilgang og er åben for ansøgere med helt nye idéer. FET-ordningens åbenhed er især af stor betydning for stimuleringen af det videnskabelige og intellektuelle potentiale i medlemsstaterne.

3.8 Medlemsstaternes deltagelsesregler. Mens hovedparten af ikt-udviklingen gennemføres af industrien og SMV'er (6), er FET-programmet primært målrettet universiteter og offentlige forskningsinstitutioner i EU. Helt i tråd med »deltagelsesreglerne« (7) for det syvende FTU-rammeprogram, stimulerer FET-programmet samarbejdet mellem medlemsstaterne og finansieringen fra medlemsstaterne. EØSU opfordrer derfor de finansierende organer i medlemsstaterne til at yde deres bidrag til at lette og øge deltagelsen i dette vigtige program.

3.9 Medlemsstaternes nationale F&U inden for FET. Desuden opfordrer udvalget medlemsstaterne til at udarbejde deres egne slagkraftige nationale F&U-programmer på ikt- (8) og FET-området, så de kan blive stærke partnere i det europæiske og internationale samarbejde. Der bør afsættes flere strukturfondsmidler til dette formål.

Programmernes egenskaber og udvælgelseskriterier. Udvalget er af den opfattelse, at hovedformålet, nemlig at beskæftige sig med og støtte nye tematiske, metodiske og teknologiske idéer, er fremragende og værd at bakke op om, og at de øvrige mål, som omtales i punkt 2.4 og 2.6 er interessante og vigtige. Det er tilfreds med, at de i punkt 2.4 og 2.6 omtalte egenskaber og aspekter – navnlig når de indgår i et samspil – gør videnskabelig originalitet og ekspertise til nogle af de vigtigste udvælgelseskriterier. EØSU er overbevist om, at originalitet, ekspertise og relevans er af største betydning, hvilket har været tilfældet tidligere og bør fortsætte sådan fremover.

3.10.1 Ingen»universalløsninger«tak. FET-programmet bør derfor undgå en tilgang med »universalløsninger« i anvendelsen af dets instrumenter. Mens programmet omfatter og kombinerer forskellige aspekter (9), der hver især er værdifulde og vigtige, bør de projekter, som modtager støtte, ikke udvælges på grundlag af, hvorvidt de indeholder alle de forskellige egenskaber; med andre ord skal man ikke nødvendigvis tage samtlige egenskaber i betragtning.

3.11 Det er i orden at fejle. Eftersom udforskning af nyt terræn generelt fører til et betydeligt samlet afkast, vil man i forbindelse med de »højrisikoprojekter«, som kendetegner FET-programmet, også blive nødt til at acceptere fiaskoer, hvilket ikke må stigmatisere de involverede forskere eller den støtte, som ydes under RP7. Selv i forbindelse med flagskibsprojekter kan man ikke udelukke risici for fiaskoer. Regionsudvalget glæder sig over, at dette princip er medtaget og understreget i Kommissionens dokument.

3.12 FET-programmet og ESFRI-listen. Man bør fremme og bakke op om køreplanen fra Det Europæiske Strategiske Forum for Forskningsinfrastruktur (ESFRI-listen (10)) med henblik på at udnytte det fulde potentiale i eksisterende og nye forskningsinfrastrukturer og sikre, at der skabes forbindelse mellem disse og FET-programmet.

4. Særlige bemærkninger

Nogle af de i punkt 2.4 og 2.6 omtalte spørgsmål behandles i det følgende.

4.1 Tværfaglige tilgange. EØSU erkender og fremhæver de udfordringer, som omtales i Kommissionens meddelelse. En af disse går ud på at fremme samarbejdet på tværs af faggrænserne, hvilket har afgørende betydning for FET-programmets succes. Udvalget er derfor tilfreds med, at anvendelsen af tværfaglige tilgange er et uomgængeligt krav til de udvalgte projekter og de nyligt foreslåede »flagskibsemner« (11).

4.2 Inddragelse af industrien, SMV'er og samfundet. For at sikre en passende fremtidig industriel eller samfundsmæssig anvendelse af det mere grundforskningsorienterede FET-program bør repræsentanter for industrien, SMV'erne og samfundet inddrages i de relevante rådgivende organer. EØSU noterer, at dette allerede er tilfældet (12), og henstiller, at man bevarer denne praksis fremover. EØSU opfordrer desuden forskerne til at deltage mere aktivt på det sociale område.

4.3 Tiltrækning af de største talenter og forebyggelse af hjerneflugt. At tiltrække de største talenter inden for forskning og forebygge hjerneflugt af især de mest talentfulde unge forskere er en stor udfordring, hvilket EØSU har fremhævet flere gange (13). Udvalget noterer med tilfredshed, at nogle forskningsinstitutioner (14) allerede har iværksat vellykkede programmer for at tage denne udfordring op. Det anbefaler, at flere organisationer i medlemsstaterne følger trop, og at Kommissionen giver sin støtte hertil. EØSU slår ydermere til lyd for, at programmer for studerende styrkes for derved at tiltrække nyuddannede til specifikke forskningsområder. I den forbindelse bør det generelt tilstræbes at vække interessen for innovation, videnskab og forskning allerede på folkeskolens ældre klassetrin. Disse programmer vil skulle gennemføres på en sådan måde, at det bliver muligt at identificere store talenter blandt de studerende, inden de afslutter deres studium.

4.4 Fælles programmering (8). EØSU minder om, at langt den største del af den offentligt finansierede F&U enten foregår i eller finansieres af medlemsstaterne, og opfordrer derfor på ny medlemsstaterne til at koordinere deres arbejde indbyrdes med henblik på at udnytte deres F&U-potentiale fuldt ud med støtte fra EU's F&U-rammeprogram.

4.5 Forskningssamarbejde på FET-området. EØSU minder om sin seneste udtalelse (8) om dette spørgsmål og bifalder Kommissionens henstilling om at overvinde den nuværende opsplitning af den europæiske forskningsindsats og styrke det europæiske forskningssamarbejde på udvalgte FET-områder yderligere. Eftersom deltagelsesreglernes krav stadig er utilstrækkelige, henstiller EØSU, at Kommissionen hurtigst muligt opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte fælles initiativer inden for rammerne af den fælles programmering for forskningsinitiativer på områder som f.eks. kvante- og neuroinformationsteknologi, hvor der allerede er fastlagt europæiske forskningskøreplaner, og derefter udvide disse til også at omfatte andre FET-områder af fælles interesse. EØSU anser det for et vigtigt element i den nye Lissabonstrategi (1) at gøre fremskridt på dette område ved hjælp af den åbne koordinationsmetode.

4.6 Internationalt samarbejde. EØSU er enigt med Kommissionen i, at FET-forskningen også er særligt velegnet til (globalt) internationalt samarbejde, eftersom den danner grundlaget for fremtidig ikt og tager globale videnskabelige udfordringer op. Udvalget henviser til sin seneste udtalelse om dette emne (15). Det deler Kommissionens opfattelse af, at Europas største konkurrenter har erkendt, at grundforskning er en forudsætning for at indtage og fastholde en førende position på ikt-området.

4.7 Komplekse procedurer. Med hensyn til de i punkt 4.4 og 4.5 behandlede spørgsmål erkender EØSU ligeledes, at de dertil knyttede procedurer kan tilføre de tekniske og videnskabelige bestræbelser betydelig kompleksitet. Man bør gøre en indsats for at sikre, at lovende initiativer ikke drukner i procedurerelaterede problemer, og at fremtrædende forskere og institutioner opmuntres til at deltage.

4.8 Behovet for et EF-patent. EØSU påpeger, at et EF-patent ville kunne fremskynde opnåelsen af og give en bedre beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, der udspringer af europæiske investeringer i F&U. Udvalget finder det dybt beklageligt, at der ikke er blevet gjort nogen synlige fremskridt i den henseende de sidste ti år.

4.9 Ikt-videnskab og -forskning. EØSU gentager sin henstilling (15) om at indføre den nye undergruppe »IKT til videnskab og forskning« i det samlede ikt-program med hovedvægt på software. Det mener, at det udvidede FET-program ville kunne drage fordel heraf.

Bruxelles, den 16. december 2009 Mario SEPI Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT C 277 af 17.11.2009, s. 1.

(2) EUT C 65 af 17.3.2006, s. 9.

(3) KOM(2009) 116 endelig.

(4) Jf. K(2009) 7604 endelig af 9.10.2009.

(5) Jf. rapport fra Den Rådgivende Gruppe for Informationssamfundsteknologi af 31. juli 2009, endelig udgave.

(6) I den sammenhæng gør EØSU ligeledes opmærksom på den store betydning, som Eureka har ved at give projektpartnerne hurtig adgang til et væld af viden, færdigheder og ekspertise i hele Europa og ved at lette adgangen for nationale offentlige og private finansieringsordninger (http://www.eureka.be/about.do).

(7) EUT C 309 af 16.12.2006, s. 35.

(8) EUT C 228 af 22.9.2009, s. 56.

(9) KOM(2009) 184 endelig, pkt. 2.

(10) EUT C 182 af 4.8.2009, s. 40.

(11) Jf. f.eks. Kommissionens rapport »FET-Consultations 2007-2008, Future and Emerging Technolgies«, ISBN 978-92-79-09565-8, september 2008.

(12) Jf. listen over medlemmer af Den Rådgivende Gruppe for Informationssamfundsteknologi: http://cordis.europa.eu/fp7/ict/istag/home_en.html.

(13) EUT C 110 af 30.4.2004, s. 3.

(14) F.eks. Helmholtz Association of German Resarch Centres og Max-Planck-Society.

(15) EUT C 306 af 16.12.2009, s. 13.