Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastlæggelse af et handlingsprogram for told og beskatning i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (FISCUS) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF og nr. 624/2007/EF /* KOM/2011/0706 endelig - 2011/0341 (COD) */





BEGRUNDELSE 1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET Den 29. juni 2011 vedtog Kommissionen et forslag til den næste flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020[1], et budget for gennemførelsen af Europa 2020-strategien, som bl.a. indeholder forslag til en ny generation af Told- og Fiscalis-programmerne. I overensstemmelse med Kommissionens forenklingsstrategi og idet der tages hensyn til parallellerne mellem de nuværende Told- og Fiscalis-programmer, stilles der forslag om ét enkelt program (FISCUS) i fremtiden, som dog tager højde for de særlige forhold, der gælder henholdsvis for told og beskatning. Programmet vil bidrage til Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst[2] og gøre EU's indre marked og toldunionen mere velfungerende. Ved at støtte tekniske fremskridt og innovation i de nationale skatteadministrationer, så udviklingen går i retning af e-skatteadministrationer, bidrager det nye program også til, at der oprettes et digitalt indre marked ("En digital dagsorden for Europa"). Toldunionen beskytter EU's finansielle interesser og medlemsstaternes opkrævning af told, gebyrer, skatter og afgifter[3], og den betyder, at varer fra tredjelande skal opfylde EU-lovgivningen, inden de frit kan bevæge sig rundt i EU. Der behandles dagligt store handelsvolumener (syv toldangivelser i sekundet), hvilket medfører, at toldmyndighederne bliver nødt til at finde en balance mellem at lette samhandelen og beskytte borgerne mod sikkerhedsrisici. Det kan kun opnås gennem et meget nært operationelt samarbejde mellem medlemsstaternes toldadministrationer, mellem disse administrationer og andre myndigheder, med erhvervslivet og andre tredjeparter. For at opnå velfungerende beskatningssystemer i det indre marked er det nødvendigt, at de nationale skatteadministrationer sikrer en effektiv behandling af grænseoverskridende transaktioner, at skatteunddragelse forebygges og bekæmpes, og skatteindtægterne beskyttes. Dette indebærer en udveksling at store mængder information mellem skatteadministrationerne, at skatteadministrationernes arbejde gøres mere effektivt, samtidig med at den administrative, økonomiske og tidsmæssige byrde for de skatteydere, der er involveret i grænseoverskridende aktiviteter, reduceres. Det kan kun opnås, hvis der er et meget nært samarbejde mellem medlemsstaternes skatteadministrationer og tredjeparter. Det foreslåede program vil støtte samarbejdet mellem told- og skattemyndighederne og andre berørte parter. Det er et opfølgningsprogram til både Told 2013- og Fiscalis 2013-programmerne, der udløber den 31. december 2013. Det foreslåede FISCUS-program skal støtte told- og skattesamarbejdet i EU og samler sig på den ene side om netværkssamarbejde og kompetenceudvikling og på den anden side om it-kapacitetsopbygning. Netværkssamarbejde og kompetenceudvikling giver mulighed for at udveksle god praksis og operationel viden mellem medlemsstaterne og andre lande, der deltager i programmet. It-kapacitetsopbygning gør det muligt at finansiere frontlinjeforskning i it-infrastruktur og -systemer, der giver EU's told- og skatteadministrationer mulighed for at udvikle sig til fuldt udbyggede e-administrationer. Projektets største merværdi skabes ved at øge medlemsstaternes kapacitet til at generere indtægter og forvalte stadigt mere komplekse samhandelsmønstre, samtidig med at udgifterne til udviklingen af værktøjer til disse formål reduceres. 2. RESULTATER AF KONSEKVENSANALYSER OG HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER 2.1. Høring og ekspertudtalelse I sammenhæng med midtvejsevalueringen af de eksisterende programmer[4], analyserede en ekstern kontrahent de nuværende Told og Fiscalis 2013-programmers effektivitet, relevans og merværdi. Hertil blev der anvendt foreliggende overvågningsdata fra de forskellige aktiviteter. I forbindelse med midtvejsevalueringen af Told 2013-programmet blev der afholdt høringer med deltagelse af repræsentanter for erhvervslivet. En anden ekstern kontrahent gennemførte en undersøgelse af den mulige ramme for det fremtidige Told og Fiscalis-program[5], af udfordringerne for programmet, dets mål og mulige politiske løsningsmodeller, herunder en grundig analyse af fremtidige udfordringer, strukturelle problemer og mulige forbedringer af toldunionens funktionsmåde. I forbindelse med sidstnævnte blev der afholdt høringer med deltagelse af toldeksperter på forskellige niveauer. Fordi aktiviteterne i forbindelse med informationsudvekslingen har så stor betydning, blev der foretaget en undersøgelse af den fremtidige gennemførelsesstrategi på området. Undersøgelsen blev præsenteret på workshopper for ledende informationsmedarbejdere i told- og skatteadministrationerne i juni 2011. Resultaterne af undersøgelsen af de fremtidige programmer blev drøftet med repræsentanter for de deltagende lande på workshopper, som blev afholdt i juni og juli 2011. Som forberedelse til disse workshopper, blev der i de pågældende programudvalg afholdt et rundbordsmøde i foråret 2011[6], hvor de deltagende lande blev bedt om at udpege programmets vigtigste styrker, og hvordan det kunne gøres mere effektivt. Der blev udarbejdet konsekvensanalyser for fortsættelsen af Told- og Fiscalis-programmerne. Disse blev godkendt af Udvalget for Konsekvensanalyse. Under udarbejdelsen af forslaget til det fremtidige program blev der accepteret talrige anbefalinger vedrørende udformningen og yderligere forbedringer af programmet, navnlig vedrørende udformningen af programaktiviteterne og formuleringen af programmets mål. De vigtigste anbefalinger vedrørte indførelsen af nye specifikke målsætninger eller en fornyet vægt på eksisterende mål. For beskatningsdelens vedkommende satte anbefalingerne fokus på at nedbring den administrative byrde for skatteadministrationer og skatteydere, forbedre samarbejdet med tredjelande og tredjeparter og styrke bekæmpelsen af svig. For så vidt angår tolddelen, lægger programmet større vægt på samarbejdet med tredjelande, erhvervsorganisationer og lettelse af samhandelen. Det blev desuden anbefalet i midtvejsevalueringerne, at der indføres nye værktøjer til at løfte nye udfordringer, navnlig samarbejdet om specifikke operationelle opgaver, en forbedret udbredelse af resultaterne af programaktiviteterne ved hjælp af onlinesamarbejdsmetoder og ved at fastlægge en ramme til bedre at overvåge programmernes resultater. 2.2. Konsekvensanalyse Under hensyntagen til den overordnede politiske ramme og problemerne inden for told og beskatning de næste 10 år blev en række politiske løsningsmodeller analyseret og sammenlignet i forbindelse med konsekvensanalysen af de nuværende programmer. Fælles politiske løsningsmodeller: 1) Basisscenarie: Videreførelse af programmerne i deres nuværende udformning og med deres nuværende målsætninger. 2) Afslutning af programmerne: Begge programmer afsluttes, og der stilles ikke længere EU-midler til rådighed for it-værktøjer, fælles foranstaltninger eller uddannelsesaktiviteter, som støtter samarbejde på told- og skatteområdet. Specifikke politiske løsningsmodeller på toldområdet: 3) Øget støtte til EU's retlige forpligtelser som f.eks. den moderniserede toldkodeks. Denne løsningsmodel udvider grundscenariet og skræddersyr programmet til de nye behov, der måtte opstå som følge af den fortsatte udvikling af toldunionen. Den omfatter anvendelsen af nye it-systemer, som defineret i EU-toldlovgivningen, en gradvis indførelse af en fælles udviklingsmodel for it-systemer og en modernisering af den underliggende styring, opbygning og teknologi. 4) Øget støtte til EU's retlige forpligtelser og økonomisk støtte til teknisk kapacitetsopbygning: Ud over de komponenter, der indgår under det forrige punkt, omfatter denne løsningsmodel en økonomisk støtteordning, der giver medlemsstaterne mulighed for at anmode om støtte til at erhverve udstyr til at kontrollere land-, sø- og luftgrænser, f.eks. scannere eller laboratorieudstyr. Den vil støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at imødekomme kravene om hurtigere og mere strømlinede kontrolforanstaltninger i forbindelse med ny teknologi. 5) Øget støtte til EU's retlige forpligtelser med et maksimeret fælles it-miljø: Ud over de komponenter, der indgår under løsningsmodel 3, støtter denne løsningsmodel EU's toldmyndigheder, så de i forbindelse med gennemførelsen af EU-toldlovgivningen kan drage fordel af en fuldstændig fælles udvikling og drift af it-systemer på EU-plan, som f.eks. den moderniserede toldkodeks og anden toldrelateret lovgivning. Denne valgmulighed sikrer øget støtte til de offentlige myndigheders udvikling og anvendelse af alle de systemer, der er nødvendige for et tværeuropæisk elektronisk toldmiljø, samt erhvervslivet mulighed for at tilslutte sig systemerne. Særlige politiske løsningsmodeller på beskatningsområdet: 6) Opgradering af basisscenariet: Denne løsningsmodel indebærer, at de specifikke målsætninger i basisscenariet skræddersys til de fremtidige udfordringer. I forhold til det nuværende program sætter den større fokus på skatte- og momssvig, skatteunddragelse og -undgåelse, samtidig med at der tages fat på den store administrative byrde for skatteydere og skatteforvaltninger. Endvidere tages samarbejdet med tredjelande og tredjeparter op til overvejelse. Denne løsningsmodel kræver kun et marginalt større budget end det nuværende Fiscalis-program. 7) Opgradering og fremme af nye politikker: Ud over at der tages fat på de problemer, der er beskrevet i løsningsmodellen ovenfor, giver denne politiske løsningsmodel mulighed for at udvide samarbejdet til nye områder, som kan opstå som følge af den politiske udvikling. Den kan bl.a. gøre det muligt for programmerne at fremme en ensartet anvendelse og gennemførelse af ny lovgivning og gennemføre den dermed forbundne udveksling af information og administrative samarbejde. Som følge af konsekvensanalyserne fremsættes følgende anbefalinger: På toldområdet foretrækkes løsningsmodel 3 "Øget støtte til EU's retlige forpligtelser, som f.eks. den moderniserede toldkodeks", mens den foretrukne løsningsmodel på beskatningsområdet er løsningsmodel 6 "Opgradering af basisscenariet". Begge løsningsmodeller er i overensstemmelse med forslaget om et nyt budget for Europa 2020 og accepteres af medlemsstaterne. "Øget støtte til EU's retlige forpligtelser og økonomisk støtte til teknisk kapacitetsopbygning" blev ikke valgt på toldområdet, fordi erhvervelsen af det udstyr, som nævnes under komponenten vedrørende teknisk kapacitetsopbygning, kan medfinansieres af andre programmer, herunder de regionale strukturfonde, samtidig med at der sikres sammenhæng med de specifikke målsætninger i det foreslåede FISCUS-program. 3. FORSLAGETS JURIDISKE INDHOLD 3.1. Retsgrundlag FISCUS-forslaget er baseret på et dobbelt retsgrundlag. Forslagets toldrelaterede aspekter er baseret på artikel 33 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), hvori der kræves handling fra Den Europæiske Unions side i forbindelse med toldsamarbejdet og EU's toldunion. Mange aspekter af gennemførelsen af skatte- og afgiftspolitikken hører stadig primært ind under medlemsstaternes kompetence. Det foreslåede program kan dog ikke opfattes som en skattepolitisk foranstaltning, som hører ind under medlemsstaternes kompetence. Målet med programmet er nemlig at forbedre samarbejdet mellem skatteadministrationerne, idet der stilles mekanismer, metoder og den nødvendige finansiering til rådighed. Når Kommissionen gennemfører programmet, fører det ikke i sig selv til yderligere harmonisering af de nationale beskatningssystemer, men gør det muligt at mindske de negative virkninger af 27 forskellige beskatningssystemer, som f.eks. konkurrenceforvridning, den administrative byrde for administrationer og skatteydere og skatteturisme. Den foreslåede foranstaltning er derfor en klar ledsageforanstaltning til det indre marked, som gør det muligt at forbedre den måde, hvorpå de forskellige beskatningssystemer i det indre marked fungerer. Retsgrundlaget for de beskatningsrelaterede aspekter i programforslaget er derfor artikel 114 i TEUF. 3.2. Nærheds- og proportionalitetsprincippet Der er behov for handling på EU-plan snarere end på nationalt plan af følgende grunde: · Toldunionen hører ind under EU's enekompetence. Ved at overdrage deres beføjelser til EU vedtog medlemsstaterne ipso facto, at foranstaltninger på toldområdet bedre kan gennemføres på EU-plan. EU's retlige ramme er dog ikke i sig selv nok til at sikre, at toldunionen fungerer efter hensigten. For at sikre at EU's toldlovgivning anvendes på en konvergerende og harmoniseret måde, bør den retlige ramme, som det fremgår af toldprogrammet, suppleres af støtteforanstaltninger. · Mange af aktiviteterne på toldområdet er grænseoverskridende og involverer og påvirker dermed alle 27 medlemsstater. Det er derfor ikke effektivt, at de enkelte medlemsstater gennemfører dem. Der er behov for handling på EU-plan for at understøtte toldarbejdets europæiske dimension, undgå forvridninger på det indre marked og understøtte en effektiv beskyttelse af EU's ydre grænser. · For at sikre at toldunionen fungerer efter hensigten, og at den og dens fælles rammebestemmelser yderligere udvikles, er handling på EU-plan derfor berettiget, idet det har vist sig at være EU's mest effektive reaktion på mangler og udfordringer i forbindelse med gennemførelsen af toldunionen og toldsamarbejdet. · På beskatningsområdet er det ikke nok at vedtage lovgivning på EU-plan og gå ud fra, at gennemførelsen sker uden problemer, samt at overtrædelsesproceduren, hvis dette ikke skulle være tilfældet, er tilstrækkelig. For effektivt at gennemføre EU- og national skattelovgivning er der behov for samarbejde og samordning på europæisk plan. · De udfordringer, der er påvist på beskatningsområdet, kan ikke tackles uden at Kommissionen påtager sig en ledende rolle, og uden at medlemsstaterne opfordres til at se ud over grænserne for deres administrative område. Uden et meget nært samarbejde og en indgående samordning mellem medlemsstaterne, vil den illoyale skattekonkurrence vokse, skatteturisme vil blive mere udbredt, og svindlere vil udnytte det manglende samarbejde mellem de nationale myndigheder. · Fra et økonomisk synspunkt er det mere effektivt at træffe foranstaltninger på EU-plan. Rygraden i samarbejdet på told- og skatteområdet er et kommunikationsnet med et højt sikkerhedsniveau, som er udviklet specielt til formålet. Det forbinder nationale told- og skatteadministrationer på ca. 5 000 forbindelsespunkter. Det fælles it-netværk sikrer, at den enkelte nationale administration kun behøver at tilkoble sig én gang for at kunne udveksle alle former for oplysninger. Hvis den ikke fandtes, ville medlemsstaterne være nødt til at tilkoble sig de nationale systemer i de andre medlemsstater enkeltvis, altså 26 gange. I henhold til artikel 17 i TEUF skal Kommissionen udøve koordinerings-, gennemførelses- og forvaltningsfunktioner på de betingelser, der er fastsat i traktaterne. På grund af eksisterende og fremtidige udfordringer for EU på told- og skatteområdet er det nødvendigt, at Kommissionen koordinerer sine foranstaltninger med de nationale told- og skattemyndigheder samt med specialiserede repræsentanter, både på det praktiske plan og på lang sigt. Programmets forskellige fora og værktøjer udgør en passende ramme for Kommissionen til at påtage sig denne koordinerende rolle på told- og skatteområdet. FISCUS-programmet er derfor i overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincippet (som fastsat i artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU)). 3.3. Virkemiddel En EU-indsats i form af et finansieringsprogram er hensigtsmæssig, hvilket også er i overensstemmelse med konklusionen i de relevante konsekvensanalyser. På baggrund af de positive tilbagemeldinger fra midtvejsevalueringen af Told 2013- og Fiscalis 2013-programmerne, stiller Kommissionen forslag om et opfølgningsprogram, det såkaldte "FISCUS-program". Selv om det nye program også primært er rettet mod medlemsstaterne og de nationale myndigheder, er det hensigten, at de fremtidige programforanstaltninger i højere grad, end det hidtil har været tilfældet, skal involvere eksterne interessenter. På baggrund af denne udvikling er en "forordning" det passende juridiske instrument til at oprette programmet og ikke en "beslutning", som blev anvendt til tidligere programmer. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET Timingen af den fornyede gennemgang af EU's finansieringsprogrammer hænger sammen med forslaget til en ny flerårig finansiel ramme, jf. Kommissionens arbejdsprogram. I overensstemmelse med dette forslag, indeholder forordningen om FISCUS-programmet en budgetramme på 777 600 000 EUR (i løbende priser) for perioden 2014-2020. FISCUS-programmet gennemføres med en direkte central forvaltning og på grundlag af en prioritering. Sammen med interessenterne opstilles der arbejdsprogrammer, hvori de prioriterede mål for en bestemt periode fastlægges. 5. FAKULTATIVE ELEMENTER 5.1. Noter til specifikke bestemmelser 5.1.1. Kapitel I: Almindelige bestemmelser For så vidt angår de toldrelaterede aspekter, er programmets anvendelsesområde specifikt rettet mod toldunionens funktion. For så vidt angår de beskatningsrelaterede aspekter, er programmet blevet afstemt efter den gældende EU-skattelovgivning, hvilket vil sige, at det ikke kun dækker moms, punktafgifter og indkomst- og formueskatter, men også andre skatter og afgifter, som er omfattet af EU's skattelovgivning. Medlemsstater, kandidatlande og potentielle kandidatlande kan deltage i FISCUS-programmet. I overensstemmelse EU's overordnede strategi på området, vil lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, også have mulighed for at deltage i programmet på visse betingelser. Endelig kan "eksterne eksperter" også deltage i specifikke foranstaltninger (f.eks. repræsentanter for andre myndigheder, erhvervslivet, nationale og internationale organisationer og eventuelt andre eksperter). FISCUS-programmets målsætninger er blevet omlagt, så den svarer til de problemer og udfordringer, der er påvist, og som forventes for told- og skattepolitikken og told- og skattemyndighederne i de kommende 10 år. Den overordnede målsætning med programmet er at understøtte toldunionens funktion og styrke det indre marked. Målsætningen skal opfyldes ved at forbedre beskatningssystemernes virkemåde gennem samarbejde mellem de deltagende lande, deres told- og skatteadministrationer, embedsmænd og eksterne eksperter. For at programmet kan reagere hensigtsmæssigt på de fremtidige udfordringer på told- og skatteområdet i EU, er der defineret en række specifikke målsætninger. Programmet skal: 1. understøtte forberedelsen af samt en konsekvent anvendelse og en effektiv gennemførelse af EU-lovgivningen på told- og skatteområdet 2. bidrage til, at told- og skattemyndighederne fungerer effektivt, ved at forbedre deres administrative kapacitet og mindske den administrative byrde 3. forebygge svig og skatteunddragelse, styrke konkurrenceevnen og øge sikkerheden ved at styrke samarbejdet med internationale organisationer, andre statslige myndigheder, tredjelande, erhvervsdrivende og deres organisationer 4. styrke de europæiske virksomheders konkurrenceevne ved at lette samhandelen og mindske overholdelsesomkostningerne 5. beskytte EU's og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser ved at bekæmpe svig og skatteunddragelse 6. (for så vidt angår tolddelen) støtte toldmyndighederne i deres bestræbelser på at beskytte borgerne og økonomien i sikkerhedsmæssig henseende samt med at beskytte miljøet. Der er tilføjet operationelle målsætninger, som koncentrerer sig om de resultater, programmet skal levere. Disse findes i bilag 1 til forordningen. 5.1.2. Kapitel II: Støtteberettigede foranstaltninger De forskellige typer foranstaltninger, der betragtes som berettigede til støtte under programmet, er de samme som under de nuværende programmer, dvs.: · fælles foranstaltninger, der fremmer udveksling af viden og god praksis mellem embedsmænd i de deltagende landes told- og skatteadministrationer · europæiske informationssystemer[7], der fremmer udveksling af information og adgang til fælles data, og endelig · uddannelsesaktiviteter, der fører til en udbygning af de menneskelige kompetencer hos told- og skatteembedsmænd over hele EU. Der er foretaget ændringer i visse typer af foranstaltninger. · FISCUS-programmet kommer til at omfatte en række nye redskaber til de fælles foranstaltninger: · Styringsgrupper (kun nye for så vidt angår beskatning) skal udføre koordinerende aktiviteter. De vil normalt blive sammensat af alle interesserede deltagerlande. De adskiller sig fra projektgrupper, der normalt er sammensat af et begrænset antal lande, er nedsat for en begrænset periode og arbejder med at nå et på forhånd defineret mål med et præcist beskrevet resultat. · Eksperthold er strukturerede former for samarbejde, som samler ekspertise og/eller tager fat på specifikke operationelle aktiviteter. De kan etableres på ikke-permanent eller permanent basis og kan eventuelt modtage støtte, som f.eks. onlinesamarbejdstjenester, administrativ bistand og infrastrukturfaciliteter samt udstyr, der bidrager til en vellykket gennemførelse af en foranstaltning. · Foranstaltninger til kapacitetsopbygning i den offentlige forvaltning skal understøtte told- og skattemyndigheder med særlige problemer, det være sig manglende viden, ekspertise eller organisatoriske og andre svagheder, som kan overvindes ved hjælp af skræddersyede støtteforanstaltninger, der gennemføres af et andet land og/eller af Kommissionens tjenestemænd. · For så vidt angår de europæiske informationssystemer, definerer det nye program "EU-komponenter" som it-aktiver og -tjenester, der vedrører alle eller nogle af medlemsstaterne, og som ejes eller erhverves af Kommissionen. Disse EU-komponenter beskrives i bilag 2, punkt 4 i forslaget til retsakt. De "nationale komponenter" er alle komponenter, der ikke er "EU-komponenter". De udvikles, installeres og drives af medlemsstaterne og er dermed underlagt medlemsstaternes finansiering og ansvar. Omdefineringen af EU-komponenterne skal ses i lyses af den ændrede praksis i forbindelse med udviklingen af it-systemer. For øjeblikket er den enkelte medlemsstat ansvarlig for gennemførelsen af de nationale systemer i henhold til fælles specifikationer. Det betyder, at hvert enkelt system udvikles 27 gange, at der er 27 grænseflader til de erhvervsdrivende, 27 udviklingsplaner, 27 problemsæt i relation til projektet eller driften, osv. Kommissionen er navnlig i lyset af den finansielle krise af den opfattelse, at it-systemerne bør udvikles mere effektivt, hvilket omfatter flere centrale ressourcer, samt at medlemsstaterne i højere grad bør inddrages i fælles projekter. Hensigten med denne forenkling er at nedbringe de samlede it-udgifter og gøre dataene mere sammenhængende og anvendelsen af reglerne mere ensartet ved gradvis at bevæge sig i retning af en mere fælles it-udvikling (viden, data, it-komponenter). Den vil medføre forbedrede arbejdsmetoder gennem f.eks. erhvervsprocesmodeller og bedre kvalitetsspecifikationer, men den vil også medføre mere standardisering, der f.eks. vil harmonisere grænsefladerne til de erhvervsdrivende. Den nye fremgangsmåde, der går i retning af EU-komponenter, begrænser risikoen for forskellige udviklings- og anvendelsesplaner, og den giver samtidig større mulighed for at kontrollere færdiggørelsen af projektet. Med fælles planer undgår man nemlig, at det langsomste led i udviklingskæden bestemmer iværksættelsesdatoen for hele projektet. Kommissionens øgede ansvar vil kræve mere specialiseret støtte og personale på kommissionsniveau. 5.1.3. Kapitel IV: Gennemførelse For at skabe ens betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør gennemførelsesbeføjelserne overdrages til Kommissionen. I denne forbindelse vil der i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser[8], blive vedtaget et årligt arbejdsprogram. 5.2. Forenkling 5.2.1. Hvordan bidrog forslaget til en forenkling? a) Sammenhæng med finansforordningen Programforslaget er i fuld overensstemmelse med finansforordningen og dens gennemførelsesbestemmelser. Tilskud og indkøb er de vigtigste finansielle instrumenter, som anvendes til at gennemføre programmet. Programmet omfatter de forenklingsforanstaltninger, som fremgår af Kommissionens forslag til revision af finansforordningen, navnlig anvendelsen af faste beløb, faste takster og enhedsomkostninger. På grund af den store betydning, som afregningen af opholds- og rejseomkostninger har i programmet, indføres den nye finansforordning forenklingsforanstaltninger på området i programmet. b) Sammenhæng mellem Told og Fiscalis 2013-programmerne Forvaltningen af de tidligere Told og Fiscalis-programmer var bragt fuldt på linje på baggrund af ens indkøbsregler og tilskudsmodeller, fælles vejledninger for forvaltningen og it-baserede systemer. Forvaltningsmodellen omfatter klare og enkle procedurer for planlægningen af programaktiviteterne. Kommissionens programforvaltningsgruppe bistås af programforvaltningsgrupper i de forskellige told- og skatteadministrationer, der optræder som facilitator og første kontaktled for medlemsstaternes henholdsvis told- og skatteembedsmænd. Forvaltningsmodellen medfører, at aktiviteter kan sættes i værk med kort frist, højst nogle uger, hvorved der hurtigt kan reageres på nye behov, samtidig med at det sikres, at der er overensstemmelse mellem de forskellige aktiviteter. Medlemsstaterne har i midtvejsevalueringen givet udtryk for, at de er tilfredse med programmets forvaltningsmodel[9]. På grund af den nære sammenhæng, der allerede eksisterer mellem Told- og Fiscalis-programmerne, samt Kommissionens forenklingsstrategi blev det besluttet at stille forslag om ét enkelt program (FISCUS) i forbindelse med den flerårige finansielle ramme for 2014-2020. c) Er udlicitering overvejet i forbindelse med programmet? Muligheden for at gennemføre det fremtidige program ved hjælp af et gennemførelsesorgan blev overvejet. Et organ kunne gives beføjelser til at udføre opgaver som udvælgelsen af aktiviteter under programmet, den administrative forberedelse og opfølgning af aktiviteterne, overvågning af aktiviteterne, tilskud og indkøb af it-systemer. Et gennemførelsesorgan ville imidlertid tilføre et yderligere lag til styringsstrukturen, øge udgifterne til koordinering og kontrol og besværliggøre og forlænge beslutningstagningen ved at tilføje nye administrative procedurer. Det ville desuden påvirke niveauet af knowhow inden for Kommissionen negativt og øge risikoen for en fragmentering af indholdet i forhold til de administrative aspekter. Denne mulighed ville ikke medføre de forventede fordele for erhvervslivet og er derfor blevet forkastet. I forbindelse med et andet scenarie blev det endvidere overvejet at overføre alle relevante it-aktiviteter til de nationale administrationer med undtagelse af CNN/CSI-netværket og de dermed forbundne ydelser. Dette scenarie indebærer en meget stor risiko for, at der lidt efter lidt vil blive behov for, og skulle tages initiativ til, at etablere en mere central forvaltningsstruktur. Konsekvenserne heraf kan sammenlignes med den effekt, som en afbrydelse af programmet ville have. Den ville bringe told- og skatteadministrationernes effektivitet i fare, udfordre ensartetheden i toldunionen og dermed behandlingen af de erhvervsdrivende samt mindske evnen til at forebygge og spore svig. På grund af den negative indvirkning på resultater og effektivitet, blev dette scenarie også forkastet. d) Anvender programmet fælles it-værktøjer for at mindske den administrative byrde for modtagere og kontrahenter? Told 2013- og Fiscalis 2013-programmerne anvender allerede værktøjer til at forenkle forvaltningen af tilskud gennem et fælles aktivitetsrapporteringsværktøj ("Activity Reporting Tool" (ART). 5.2.2. Effektivitetsmåling i forbindelse med forslaget Programmets effektivitet vil blive målt ved hjælp af et sæt klare indikatorer for effektivitet, virkning og output, som står i forbindelse med programmets overordnede, specifikke og operationelle målsætninger og etablerer forbindelsen til Kommissionens forvaltningsplan. Den detaljerede liste over indikatorer for virkning, resultat og output findes i de respektive programmers konsekvensanalyse. Kommissionen har fastsat mål for nogle af programmets operative målsætninger, og de vil blive suppleret med yderligere mål via foranstaltninger inden for rammerne af de aktuelle programmer. Målene med alle de operationelle målsætninger fastsættes af Kommissionen inden starten på 2020-programmet og forelægges til vedtagelse i programudvalget i forbindelse med udarbejdelsen af det årlige arbejdsprogram. 5.2.3. Er programforslaget i overensstemmelse med Kommissionens generelle politik? Programmet bidrager til at nå målene for Europa 2020-strategien, fordi det styrker det indre marked, øger produktiviteten i den offentlige sektor, understøtter den tekniske udvikling og innovation i forvaltningerne og fremmer beskæftigelsen. Det understøtter flagskibsinitiativerne på den digitale dagsorden for Europa[10], flagskibsinitiativet "Innovation i EU"[11], flagskibsinitiativet "En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job"[12] og flagskibsinitiativet vedrørende en industripolitik for en globaliseret verden[13]. Programmet understøtter endvidere akten for det indre marked samt fremmer vækst og innovation ved at håndhæve de intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) ved grænsen i overensstemmelse med den seneste omfattende IPR-strategi[14]. For så vidt angår beskyttelsen af EU's og medlemsstaternes økonomiske interesser, støtter programmet opkrævningen af told og forskellige gebyrer og afgifter på handel samt de fælles bestræbelser på at bekæmpe svig. Toldunionen fungerer som den operative del af EU's handelspolitik[15], og programmet bidrager derfor til gennemførelsen af bilaterale og multilaterale handelsaftaler, opkrævning af told, iværksættelse af handelsforanstaltninger (f.eks. oprindelsesregler), embargoer og andre restriktioner i overensstemmelse med EU's handelsstrategi[16]. På det seneste har toldmyndighederne fået tildelt en miljøbeskyttende rolle (bl.a. i tilknytning til illegal udførsel af affald, kemikalier, ozonlagsnedbrydende stoffer, ulovlig skovhugst og CITES-konventionen). Endelig bidrager toldmyndighedernes indgriben og samarbejdet mellem dem, politiet og andre retshåndhævende myndigheder i stadig højere grad til EU's indre sikkerhed, som det fremgår af handlingsplanen for den indre sikkerhedsstrategi[17] samt af Handlingsplanen om gennemførelse af Stockholmprogrammet[18]. 2011/0341 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastlæggelse af et handlingsprogram for told og beskatning i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (FISCUS) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF og nr. 624/2007/EF EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 33 og 114, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[19], efter den almindelige lovgivningsprocedure og ud fra følgende betragtninger: (1) De flerårige handlingsprogrammer på told- og skatteområdet, der gælder frem til 2014, har ydet et betydeligt bidrag til at fremme og styrke samarbejdet mellem henholdsvis told- og skattemyndigheder i EU. Det er derfor hensigtsmæssigt at sikre videreførelsen af disse programmer ved at fastlægge et nyt program inden for samme område. (2) På grund synergierne mellem de programmer, der gælder frem til 2014, og i overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse til at nedbringe antallet af programmer, jf. "Et budget for Europa 2020"[20], bør samarbejdsprogrammerne på told- og skatteområdet erstattes af et enkelt program. Fastlæggelsen af programmet giver desuden mulighed for større forenkling og sammenhæng, samtidig med at det stadig bliver muligt at iværksætte særskilte aktiviteter inden for begge områder (told og beskatning). (3) Programaktiviteterne, dvs. de europæiske informationssystemer, fællesforanstaltningerne for told- og skatteembedsmænd og de fælles uddannelsesinitiativer, forventes at bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst[21]. Ved at danne ramme om aktiviteter, der skal gøre told- og skattemyndighederne mere effektive, styrke virksomhedernes konkurrenceevne, fremme beskæftigelsen og være med til at beskytte EU's finansielle og økonomiske interesser bidrager programmet aktivt til at styrke toldunionens og det indre markeds funktion. (4) Programmets beskatningsdel bør bringes i overensstemmelse med nuværende og kommende EU-lovgivning, så det bliver muligt at understøtte aktiviteter i tilknytning til eventuelle nye EU-skatter eller ny EU-lovgivning. I dette program dækker beskatning derfor ikke kun merværdiafgifter, som det var tilfældet i Rådets direktiv nr. 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem[22], punktafgiftssatser for alkohol, som det var tilfældet i Rådets direktiv 92/83/EØF af 19. oktober 1992 om harmonisering af punktafgiftsstrukturen for alkohol og alkoholholdige drikkevarer[23], om tobaksvarer, som det var tilfældet i Rådets direktiv 2011/64/EU af 21. juni 2011 om punktafgiftsstrukturen og -satserne for forarbejdet tobak[24], energiprodukter og elektricitet, som det var tilfældet i Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet[25], men også alle andre skatter og afgifter, der er omfattet af EU's skattelovgivning i henhold til Rådets direktiv 2010/24/EU af 16. marts 2010 om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med skatter, afgifter og andre foranstaltninger[26]. (5) For at støtte tredjelandes tiltrædelses- og associeringsproces kan såvel tiltrædelseslande og kandidatlande som potentielle kandidatlande og lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik[27], deltage i programmet, hvis visse betingelser er opfyldt. På grund af den stadig større integration i verdensøkonomien kan det endvidere være nyttigt også at inddrage eksterne eksperter, som f.eks. told- og skatteembedsmænd i tredjelande, repræsentanter for internationale organisationer eller erhvervsdrivende inden for særlige områder. (6) Målsætningerne i programmerne, der gælder frem til 2014, bør justeres i lyset af de problemer og udfordringer, som forventes at opstå i løbet af de næste 10 år. Programmet, som fastlægges i henhold til denne forordning, bør spille en rolle på vigtige områder som den konsekvente gennemførelse af EU-lovgivningen, beskyttelsen af Unionens finansielle og økonomiske interesser, beskyttelsen af sikkerheden og udbygningen af told- og skattemyndighedernes administrative kapacitet. På grund af den måde, hvorpå problemerne i forbindelse med de nye udfordringer udvikler sig, bør der lægges større vægt på at bekæmpe svig, nedbringe den administrative byrde og lette samhandelen. (7) De værktøjer, der er blevet anvendt i forbindelse med programmerne, der gælder frem til 2014, har vist sig at være passende og er derfor blevet bibeholdt. Da der imidlertid er behov for værktøjer, som giver mulighed for et mere struktureret operationelt samarbejde, er der tilføjet yderligere værktøjer, som f.eks. eksperthold bestående af EU- og nationale eksperter, der sammen skal udføre opgaver inden for bestemte områder. På grund af den seneste udvikling er det også passende at give mulighed for at iværksætte foranstaltninger under programmet, som bidrager til at opbygge administrativ kapacitet med henblik på at yde specialiseret bistand til lande, som har behov for en sådan bistand. (8) De europæiske informationssystemer spiller en afgørende rolle for styrkelsen af told- og beskatningssystemerne i EU og bør derfor fortsat finansieres under programmet. Det bør desuden være muligt at tilføje nye told- og skatterelaterede informationssystemer til programmet, som er oprettet i medfør af EU-lovgivningen. Sidstnævnte bør baseres på fælles udviklingsmodeller og en moderne it-arkitektur for at øge told- og skatteadministrationernes fleksibilitet og effektivitet. (9) Udbygningen af de menneskelige kompetencer i form af fælles uddannelsesinitiativer bør også iværksættes under programmet. Det er nødvendigt, at told- og skatteembedsmænd både udbygger og ajourfører deres viden og færdigheder, så de kan leve op til Unionens krav. Programmet bør spille en central rolle med hensyn til effektivt at styrke den menneskelige kapacitet gennem øget støtte til uddannelse af told- og skatteembedsmænd samt erhvervsdrivende. Til dette formål bør Unionens nuværende fælles uddannelsesstrategi, der fortrinsvis var baseret på en centraliseret udvikling af e-læring, udvikles til et mangestrenget EU-støtteprogram for uddannelsesforanstaltninger på skatteområdet. (10) Programmet bør dække en periode på syv år, så dets varighed tilpasses varigheden af den flerårige finansielle ramme, som er fastsat i Rådets forordning (EU) nr. xxx af xxx om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020[28]. (11) I henhold til punkt [17] i den interinstitutionelle aftale af XX/YY/201Z mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning bør der fastlægges en finansieringsramme for hele programmets varighed, som udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure. (12) I overensstemmelse med forpligtelsen til sammenhængende og forenklede finansieringsprogrammer, som fremgår af Kommissionens meddelelse om en gennemgang af EU-budgettet for 2010[29], bør ressourcerne anvendes sammen med andre EU-støtteinstrumenter, hvis de planlagte programaktiviteter forfølger mål, som er fælles for forskellige støtteinstrumenter, og dobbeltfinansiering kan udelukkes. Foranstaltninger, der iværksættes inden for dette program, bør sikre en sammenhængende anvendelse af Unionens ressourcer til støtte for toldunionens funktion. (13) De nødvendige foranstaltninger for den finansielle gennemførelse af denne forordning skal vedtages i overensstemmelse med Rådets Forordning (EF, Euratom) nr. xxx/20xx af xxx om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. xxx/20xx af xxx om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. xxx/20xx af xxx (henvisninger til den nye finansforordning og gennemførelsesretsakten tilføjes senere). (14) Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne med sanktioner. (15) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser[30]. (16) Eftersom målsætningerne for den foreslåede foranstaltning, nemlig at fastlægge et flerårigt program, som forbedrer beskatningssystemernes virkemåde i det indre marked og toldunionens funktion, ikke på tilfredsstillende vis kan opfyldes af medlemsstaterne, som ikke effektivt kan udføre det nødvendige samarbejde og den nødvendige samordning til at gennemføre programmet, og eftersom det derfor, på grund af programmets virkninger, bedre kan gennemføres på EU-plan, kan Unionen vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at opfylde disse målsætninger. (17) Kommissionen bør bistås af FISCUS-udvalget i forbindelse med programmets gennemførelse. Udvalgets hovedansvar vedrører de årlige arbejdsprogrammer. (18) Denne forordning erstatter Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1482/2007/EF af 11. december 2007 om oprettelse af et fællesskabsprogram til forbedring af beskatningssystemernes virkemåde i det indre marked (Fiscalis 2013-programmet) og om ophævelse af beslutning nr. 2235/2002/EF[31] og Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 624/2007/EF af 23. maj 2007 om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Fællesskabet (Told 2013)[32]. Disse beslutninger bør derfor ophæves — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Kapitel I Almindelige bestemmelser Artikel 1 Genstand 1. Der fastlægges et flerårigt handlingsprogram "FISCUS" (i det følgende benævnt "programmet") til at forbedre beskatningssystemernes virkemåde i det indre marked og toldunionens funktion. 2. Programmet består af en tolddel og en beskatningsdel. 3. Programmet dækker perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020. Artikel 2 Definitioner I denne forordning forstås ved: a) "told- eller skattemyndigheder": de myndigheder, der er ansvarlige for at anvende told- eller skattereglerne b) "eksterne eksperter": 1) repræsentanter for statslige myndigheder, herunder i lande, der ikke deltager i programmet i henhold til artikel 3, stk. 1 og 2, 2) erhvervsdrivende og deres organisationer 3) repræsentanter for internationale og andre relevante organisationer c) "beskatning" omfatter følgende skatter og afgifter: 1) merværdiafgifter i henhold til direktiv 2006/112/EF 2) punktafgifter på alkohol i henhold til direktiv 92/83/EØF 3) punktafgifter på tobak i henhold til direktiv 2011/64/EU 4) afgifter på energiprodukter og elektricitet i henhold til direktiv 2003/96/EF 5) alle andre former for skatter og afgifter, der er omfattet af artikel 2, stk. 1, litra a), i direktiv 2010/24/EU. Artikel 3 Deltagelse i programmet 1. Deltagerlandene er medlemsstaterne og de lande, der er omhandlet i stk. 2, under forudsætning af, at betingelserne i stk. 2 og 3 er opfyldt. 2. Programmet er åbent for deltagelse af følgende lande: a) tiltrædelseslande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler, associeringsrådsafgørelser eller lignende aftaler b) lande, som er partnere i den europæiske naboskabspolitik, hvis de i tilstrækkelig grad har tilnærmet relevant lovgivning og administrative metoder til den/dem, der er gældende i Unionen. De pågældende partnerlande deltager i programmet i overensstemmelse med bestemmelser, som aftales med disse lande efter indgåelse af rammeaftaler om deres deltagelse i EU-programmer. 3. Eksterne eksperter kan deltage i aktiviteter organiseret under programmet, når dette er hensigtsmæssigt for at nå de mål, der er omhandlet i artikel 4 og 5. Eksperterne udvælges på baggrund af deres kvalifikationer, erfaring og relevante viden i forbindelse med de specifikke aktiviteter. Artikel 4 Overordnet målsætning Programmets overordnede målsætning er at understøtte toldunionens funktion og styrke det indre marked ved at forbedre beskatningssystemernes virkemåde gennem samarbejde mellem de deltagende lande, deres told- og skattemyndigheder, deres embedsmænd og eksterne eksperter. Denne målsætning vil bl.a. blive målt ved hjælp af følgende indikator: udviklingen i den opfattelse, som de involverede i programmet har af programmets bidrag til toldunionens funktion og styrkelsen af det indre marked. Artikel 5 Specifikke målsætninger 1. De specifikke målsætninger for programmet er følgende: a) at understøtte forberedelsen af samt en konsekvent anvendelse og en effektiv gennemførelse af EU-lovgivningen på told- og skatteområdet b) at bidrage til, at told- og skattemyndighederne fungerer effektivt ved at forbedre deres administrative kapacitet og mindske den administrative byrde c) at forebygge svig og skatteunddragelse, forbedre konkurrenceevnen og øge sikkerheden ved at styrke samarbejdet med internationale organisationer, andre statslige myndigheder, tredjelande, erhvervsdrivende og deres organisationer d) at styrke de europæiske virksomheders konkurrenceevne ved at lette samhandelen og mindske overholdelsesomkostningerne e) at beskytte Den Europæiske Unions og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser gennem bekæmpelse af svig og skatteunddragelse f) for tolddelens vedkommende: at bistå toldmyndighederne med at beskytte borgerne og økonomien i sikkerhedsmæssig henseende samt med at beskytte miljøet. 2. Hvert af de ovennævnte specifikke målsætninger måles ved hjælp af en indikator, som er baseret på den opfattelse, som de involverede i programmet har af dets bidrag til realiseringen af de specifikke målsætninger. Kapitel II Støtteberettigede foranstaltninger Artikel 6 Støtteberettigede foranstaltninger I henhold til betingelserne i det årlige arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 13, ydes der finansiel støtte til følgende typer af foranstaltninger via programmet: a) Fælles foranstaltninger til fremme af operationelt samarbejde og samordning: 1) seminarer og workshopper 2) styringsgrupper til at styre og koordinere de foranstaltninger, der hører ind under deres kompetenceområde 3) projektgrupper med deltagelse af et begrænset antal lande, der nedsættes for en begrænset periode, og som arbejder for at nå et på forhånd defineret mål med et præcist beskrevet resultat 4) arbejdsbesøg organiseret af de deltagende lande eller et tredjeland, som har til formål at give embedsmændene mulighed for at opnå eller øge deres ekspertise eller viden på henholdsvis told- og skatteområdet, til arbejdsbesøg organiseret af tredjelande kan kun rejse- og opholdsomkostninger (ophold og dagpenge) komme i betragtning under programmet 5) eksperthold, der udgør en struktureret form for samarbejde af midlertidig eller permanent karakter, som samler ekspertise til at udføre opgaver på særlige områder eller til at udføre operationelle aktiviteter, eventuelt med støtte fra online samarbejdstjenester samt administrativ og materiel bistand 6) kapacitetsopbygning i den offentlige forvaltning og støtteforanstaltninger 7) undersøgelser 8) kommunikationsprojekter 9) alle andre aktiviteter til støtte for de overordnede og specifikke målsætninger i artikel 4 og 5. b) De specifikke fælles foranstaltninger i tolddelen omfatter overvågningsaktiviteter udført af fælles hold bestående af Kommissionens tjenestemænd og embedsmænd fra de deltagende lande, som har til formål at analysere toldpraksis, identificere eventuelle vanskeligheder med gennemførelsen af regler og i påkommende tilfælde stille forslag om ændring af EU-regler og arbejdsmetoder. c) De specifikke fælles foranstaltninger i beskatningsdelen omfatter multilaterale kontrolforanstaltninger, der tilrettelægges af to eller flere deltagende lande, herunder mindst én medlemsstat, som har til formål at foretage en koordineret kontrol af én eller flere indbyrdes forbundne skattepligtige personers skatte- og afgiftstilsvar. d) It-kapacitetsopbygning, nemlig udvikling, vedligeholdelse, drift og kvalitetskontrol af EU-komponenterne, jf. punkt 4 i bilag II, i følgende systemer: 1) europæiske informationssystemer, som anført i punkt 1, 2 og 3 i bilag II 2) nye europæiske informationssystemer, der oprettes i medfør af EU-lovgivningen. e) Udbygning af de menneskelige kompetencer: fælles uddannelsestiltag til at understøtte de nødvendige faglige færdigheder og kundskaber på told- og skatteområdet. Artikel 7 Specifikke gennemførelsesbestemmelser for fælles foranstaltninger 1. De deltagende lande sikrer, at embedsmænd, som udnævnes til at deltage i de fælles tiltag, har en passende profil og passende kvalifikationer. 2. De deltagende lande træffer de nødvendige foranstaltninger til at gennemføre de fælles foranstaltninger, bl.a. ved at skabe bevidsthed om disse tiltag hos told- og skattemyndighederne og ved at sikre en optimal anvendelse af de samlede resultater. Artikel 8 Særlige gennemførselsforanstaltninger for de europæiske informationssystemer 1. Kommissionen og de deltagende lande sikrer, at de europæiske informationssystemer, der er omhandlet i punkt 1, 2 og 3 i bilag II, udvikles, drives og vedligeholdes efter hensigten. 2. Kommissionen koordinerer i samarbejde med de deltagende lande de aspekter af fastlæggelsen og driften af både EU- og ikke-EU-komponenterne i de systemer og infrastrukturer, der er omhandlet i punkt 1, 2 og 3 i bilag II, som er nødvendige for at sikre, at de er funktionsdygtige og kan sammenkobles, samt at de hele tiden forbedres. Artikel 9 Specifikke gennemførelsesbestemmelser for fælles uddannelsesforanstaltninger 1. De deltagende lande integrerer uddannelsesindhold, der er udviklet i fællesskab, herunder e-læringsmoduler, uddannelsesprogrammer og i fællesskab aftalte uddannelsesstandarder i deres nationale uddannelsesprogrammer. 2. De deltagende lande sørger for, at deres embedsmænd får den nødvendige grund- og videreuddannelse til at kunne erhverve de fælles faglige færdigheder og kundskaber i overensstemmelse med uddannelsesprogrammerne. 3. De deltagende lande fremmer den nødvendige sprogundervisning for at embedsmændene kan tilegne sig tilstrækkelige sprogkundskaber til at kunne deltage i programmet. Kapitel III Den finansielle ramme Artikel 10 Den finansielle ramme 1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet er 777 600 000 EUR (i løbende priser). 2. Programmets finansieringsramme kan også anvendes til at dække udgifter til forberedelses-, opfølgnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, som er nødvendige for at forvalte programmet og realisere dets målsætninger; navnlig undersøgelser, ekspertmøder, informations- og kommunikationsforanstaltninger, herunder videreformidling af Den Europæiske Unions politiske prioriterede områder, under forudsætning af at disse vedrører de overordnede målsætninger i denne forordning, udgifter i forbindelse med informationsnetværk, som tager sigte på databehandling og -udveksling, samt alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen måtte afholde i forbindelse med forvaltningen af programmet. Artikel 11 Støtteformer 1. Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med finansforordningen. 2. Økonomisk støtte fra Unionen til aktiviteterne i artikel 6 ydes i form af: a) tilskud b) kontrakter om offentlige indkøb c) godtgørelse af eksterne eksperters udgifter, jf. artikel 3, stk. 3. 3. Medfinansieringssatsen for tilskud er op til 100 % af de støtteberettigede udgifter, hvor sidstnævnte er udgifter til rejse og ophold, udgifter i forbindelse med tilrettelæggelsen af arrangementer og dagpenge. Satsen anvendes i forbindelse med alle støtteberettigede foranstaltninger med undtagelse af eksperthold. For denne kategori af støtteberettigede foranstaltninger fastlægges medfinansieringssatsen i det årlige arbejdsprogram, hvis foranstaltningerne kræver tildeling af tilskud. Artikel 12 Beskyttelse af EU's finansielle interesser 1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at EU's finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning. 2. Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler i henhold til programmet. 3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[33] foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører EU's finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering. 4. Rammeaftaler, associeringsrådsafgørelser eller lignende aftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud og afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning, skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet; denne bestemmelse berører ikke stk. 1, 2 og 3. Kapitel IV Gennemførelsesbeføjelser Artikel 13 Arbejdsprogram 1. Kommissionen gennemfører programmet ved hjælp af et årligt arbejdsprogram for hver enkelt del i programmet, herunder programmets prioriteringer, fordelingen af budgettet og evalueringskriterierne for støtte til foranstaltningerne. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 14, stk. 2, og i henhold til finansforordningen. 2. For tolddelens vedkommende skal Kommissionen ved udarbejdelsen af det årlige arbejdsprogram tage højde for den fælles tilgang til toldpolitikken, der løbende skal tilpasses den seneste udvikling af Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab i Toldpolitikgruppen, som består af Kommissionens og medlemsstaternes ledere af toldadministrationerne eller disses repræsentanter. 3. Kommissionen underretter regelmæssigt Toldpolitikgruppen om foranstaltninger i forbindelse med gennemførelsen af tolddelen i programmet. Artikel 14 Udvalgsprocedure 1. Kommissionen bistås af et FISCUS-udvalg. Udvalget kan mødes i to separate sammensætninger, én til at dække aspekter vedrørende tolddelen og én vedrørende programmets beskatningsdel. Dette udvalg er et udvalg i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011. 2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Kapitel V Overvågning og evaluering Artikel 15 Overvågning af programforanstaltninger 1. Kommissionen overvåger i samarbejde med de deltagende lande programmet for at følge gennemførelsen af programforanstaltningerne. 2. Nøgleresultatindikatorerne i artikel 5, stk. 2, anvendes bl.a. til at måle programmets effekt og virkning. De måles op mod foruddefinerede basisscenarier, der afspejler situationen, inden foranstaltningerne blev gennemført. Artikel 16 Evaluering 1. Kommissionen sikrer, at der i tide til at kunne indgå i beslutningsprocessen udarbejdes en midtvejsevaluering og en endelig evaluering af programmet, som sætter fokus på relevante evalueringsspørgsmål. Resultaterne tages i betragtning, når der træffes beslutning om en eventuel forlængelse, ændring eller suspendering af efterfølgende programmer. Evalueringerne udarbejdes af en uafhængig ekstern evaluator. 2. Senest medio 2018 udarbejder Kommissionen en rapport om midtvejsevalueringen af realiseringen af målsætningerne for programforanstaltningerne, effektiviteten af ressourceudnyttelsen og programmets europæiske merværdi. Rapporten behandler endvidere forenklingen, målenes fortsatte relevans samt programmets bidrag til Unionens prioriterede mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. 3. Inden udgangen af 2021 udarbejder Kommissionen en endelig evalueringsrapport om programmets langsigtede effekt og bæredygtigheden af dets virkninger. 4. De deltagende lande stiller på Kommissionens anmodning alle data og oplysninger til rådighed, der er relevante i forbindelse med udarbejdelsen af Kommissionens rapporter om midtvejsevalueringen og den endelige evaluering. Kapitel VI Afsluttende bestemmelser Artikel 17 Ophævede retsakter Beslutning nr. 1482/2007/EF og nr. 624/2007/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2014. Finansielle forpligtelser i forbindelse med foranstaltninger i medfør af nævnte beslutninger er dog fortsat underlagt beslutningernes bestemmelser, indtil de er afsluttet. Artikel 18 Ikrafttrædelse Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den finder anvendelse fra den 1. januar 2014. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den [...]. På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand BILAG I. Programmets operationelle målsætninger Der er følgende operationelle målsætninger for gennemførelsen og overvågningen af en eller flere af de specifikke målsætninger i artikel 5: 1. Iværksættelse af foranstaltninger, der styrker den fælles forståelse og gennemførelsen af EU-lovgivningen på told- og skatteområdet 2. Støtte og fremme af fælles operationelle aktiviteter på told- og skatteområdet 3. Udvikling og vedligeholdelse af de europæiske informationssystemer på told- og skatteområdet 4. Udbygning af færdigheder og kompetencer på told- og skatteområdet for told- og skatteembedsmænd og eksterne eksperter 5. Støtte til udviklingen af en e-administration for told- og skattemyndigheder og eksterne interessenter 6. Iværksættelse af foranstaltninger på told- og skatteområdet, som omfatter tredjelande og eksterne eksperter 7. Støtte til kortlægning og udveksling af eksempler på bedste praksis 8. Etablering af eksperthold, der sammen udfører specifikke operationelle opgaver. II. De europæiske informationssystemer og disses EU-komponenter I henhold til artikel 6, litra d) 1. De fælles europæiske informationssystemer: a) Common Communication Network/Common Systems Interface (CCN/CSI), CCN mail3, CSI bridge, http bridge, CCN LDAP og værktøjer i tilknytning hertil, CCN web portal, CCN monitoring b) støttesystemer, navnlig værktøjet til applikationskonfiguration til CCN, værktøjet til styring af leveringen af it-tjenesteydelser ("Tool for Automated Supply MANagement" (TASMAN)), aktivitetsrapporteringsværktøjet ("Activity Reporting Tool" (ART2), TAXUD electronic management of project online (TEMPO), service management tool (SMT), forbrugerforvaltningssystemet (UM), BPM-systemet, tilgængelighedsdashbordet (AvDB), it-servicemanagementportalen, styring af fortegnelses- og brugeradgang c) Told- og skatteprogrammernes informations- og kommunikationsrum (PICS). 2. Toldspecifikke europæiske informationssystemer: a) Toldspecifikke datamatiserede forsendelsessystemer, bl.a. det (nye) edb-toldtransitsystem ((N)CTS), NCTS TIR vedrørende Rusland, udførselskontrolsystemet (ECS) og indførselskontrolsystemet (ICS). Følgende applikationer/komponenter støtter disse systemer: systemet til udveksling af data med tredjelande (SPEED bridge), SPEED Edifact Converter Node (SPEED-ECN), Standard SPEED Test Application (SSTA), Standard Transit Test Application (STTA), Transit Test Application (TTA), Central Services/Reference Data (CSRD), Central Services/Management Information System (CS/MIS). b) EU's risikostyringssystem (CRMS), som omfatter risikoinformationsformularer (RIF) og de fælles CPCA-profilers funktionelle domæner c) Systemet for de erhvervsdrivende (Economic Operators System (EOS)), der omfatter EORI (Economic Operator Registration and Identification), AEO (Authorized Economic Operators), RSS, den regionale støttestrategi og en gensidig anerkendelse af partnerlandenes funktionelle domæner. Generic Web Service er en støttekomponent til dette system. d) Tarifsystemet (TARIC3), der er et referencedatasystem for andre applikationer, som f.eks. kvotestyringsordningen (QUOTA2), SURV2, systemet til overvågning af forvaltnings- og kontrolsystemet, det europæiske bindende tariferingssystem (EBT13), Den europæiske toldfortegnelse over kemiske stoffer (ECICS2). Den kombinerede nomenklatur (KN) og applikationer til suspensioner (Suspensions) forvalter oplysninger af retlig karakter med direkte forbindelse til tarifsystemet. e) Kontrolapplikationer, navnlig specimen management-systemet (SMS) og informationssystemet for forædlingsprocedurer (ISPP). f) Systemet vedrørende forfalskninger og intellektuelle ejendomsrettigheder (COPIS). g) Dataformidlingssystemet (DDS2), som forvalter al information, der gøres tilgængelig for offentligheden via internettet. h) Informationssystemet til bekæmpelse af svig (AFIS). 3. Skattespecifikke europæiske informationssystemer: a) Momsrelaterede systemer, navnlig momsinformationsudvekslingssystemet (VIES), og momsrefusion, herunder den oprindelige VIES-applikation, VIES-overvågningsværktøjet, det statistiske system for beskatning, VIES-on-the-web, konfigurationsværktøjet til VIES-on-the-web, testværktøjer for VIES og momsrefusion, algoritmer for momsnumrene, udveksling af elektroniske momsformularer, moms på e-tjenester (VoeS) VoeS-testværktøj, testværktøj til elektroniske momsformularer. b) Inddrivelsesrelaterede systemer, navnlig elektroniske formularer til inddrivelse af fordringer, elektroniske formularer til den ensartede akt, der hjemler ret til eksekution (IPE), og formularer til ensartede meddelelser (UNF). c) Systemer med relation til direkte beskatning, navnlig systemet til opsparingsbeskatning, testværktøjet til opsparingsbeskatning, elektroniske formularer til direkte beskatning, skatteregistreringsnummeret (TIN-on-the-web), udveksling af oplysninger i forbindelse med artikel 8 i direktiv 2011/16/EU og tilknyttede testværktøjer. d) Andre beskatningsrelaterede systemer, navnlig "Taxes in Europe"-databasen (TEDB), CNN/Mail til OECD-lande. e) Punktafgiftssystemer, navnlig SEED, systemet til udveksling af afgiftdata, EMCS, systemet til kontrol af punktafgiftspligtige varers bevægelser, elektroniske MVS-formularer, TA (Test Application). f) Andre centrale systemer, navnlig medlemsstaternes kommunikations- og informationsapplikation (MSCIA), selvbetjeningstestsystemet (SSTS), beskatningsrelaterede statistiksystemer, den centrale applikation for webformularer, de centrale tjenester/ledelsesinformationssystemer for punktafgifter (CS/EMCS). 4. EU-komponenter i de europæiske informationssystemer: a) It-aktiver, som f.eks. systemernes hardware, software og netværksforbindelser, herunder den dertil knyttede datainfrastruktur. b) De nødvendige it-tjenester til at støtte udviklingen, vedligeholdelsen, forbedringen og driften af systemerne. c) Alle andre elementer, der af effektivitets-, sikkerhed- og rationaliseringshensyn udpeges af Kommissionen som værende fælles for de deltagende lande. FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse 1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3. Forslagets/initiativets art 1.4. Mål 1.5. Forslagets/initiativets begrundelse 1.6. Varighed og finansielle virkninger 1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering 2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem 2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) i budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme og 3.2. Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne 3.2.2. Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne 3.2.3. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.4. Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5. Tredjeparts bidrag til finansieringen 3.3. Anslåede virkninger for indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af et handlingsprogram for told og beskatning i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (FISCUS) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF og nr. 624/2007/EF 1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen[34] 1404 Toldpolitik 1405 Skattepolitik 1.3. Forslagets/initiativets art ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning[35] X Forslaget/initiativet drejer sig om en forlængelse af en eksisterende foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning 1.4. Mål 1.4.1. Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører Det foreslåede FISCUS-program bidrager til Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst[36] ved 1) at gøre EU's indre marked mere velfungerende, 2) at opstille en ramme, der fremmer en stigning i produktiviteten i den offentlige sektor, og 3) at presse på for at opnå tekniske fremskridt og innovation i de nationale og europæiske skatteadministrationer. Beskatningsdelen Programmet understøtter bl.a. flagskibsinitiativet på den digitale dagsorden for Europa[37], flagskibsinitiativet "Innovation i EU"[38] og flagskibsinitiativet vedrørende en industripolitik for en globaliseret verden[39]. Programmet støtter de nationale skatteadministrationer i deres bestræbelser på at udvikle sig til fuldt udbyggede e-skatteadministrationer, men bidrager også til at mindske den administrative byrde for skatteyderne ved at sikre en bedre gennemførelse af EU's skattelovgivning. Programmet understøtter samtidig akten for det indre marked,[40] og navnlig nogle af de nøgleområder for skattepolitikken, som fremhæves i retsakten, samt dem, der vedrører en mindskelse skatteydernes byrde. De kommende politiske initiativer, som programmet støtter og bidrager til at gennemføre, f.eks. direktivforslaget om energiafgifter, den nye momsstrategi og det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag og initiativerne vedrørende fjernelsen af grænseoverskridende skattemæssige hindringer for borgerne, vil, når de er vedtaget, bidrage væsentligt til at opfylde målene med akten for det indre marked. Tolddelen Toldunionen er en grundlæggende del af det indre marked. Det indre marked for varer kræver, at varer fra tredjelande skal opfylde bestemte formaliteter og andre krav ved indførsel, eller når de bringes i omsætning. Derefter kan de bevæge sig frit inden for EU's ydre grænser. Toldmyndighederne understøtter udviklingen af retfærdige, konkurrenceprægede betingelser for det indre marked gennem en ensartet anvendelse af fælles regler og forskrifter. De støtter vækst og innovation i det indre marked ved f.eks. at håndhæve intellektuelle ejendomsrettigheder ved grænsen (se også den europæiske plan for bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering[41] og den nye strategi for intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) i det indre marked, der for nylig blev vedtaget af Kommissionen). Svarene på en nyligt gennemført offentlig høring[42] om det indre markeds fremtid viser, at brancheforeningerne har store forventninger til yderligere EU-indsats mod forfalskning og piratkopiering. Som bekræftet af statistik for IPR-toldaktiviteter[43] spiller toldmyndighederne en afgørende rolle for en effektiv håndhævelse af IPR. Programmet understøtter desuden mange forskellige politiske foranstaltninger inden for rammerne af toldunionen, f.eks. beskyttelsen af EU's og medlemsstaternes økonomiske interesser gennem opkrævningen af told og forskellige gebyrer og afgifter på handel samt de fælles bestræbelser på at bekæmpe svig. I 2010 udgjorde traditionelle egne indtægter ca. 12,3 % (15,7 mia. EUR) af EU-budgettet[44]. Toldunionen fungerer som den operative del af EU's handelspolitik, for så vidt angår gennemførelsen af bilaterale og multilaterale handelsaftaler, opkrævning af told, iværksættelse af handelsforanstaltninger (f.eks. oprindelsesregler), embargoer og andre restriktioner. Debatoplægget Handel, vækst og verdensanliggender: Handelspolitikken som et centralt element i EU's 2020-strategi[45], der blev offentliggjort i november 2010, indeholder dagsordenen for det internationale toldsamarbejde inden for rammerne af de bilaterale aftaler og i Verdenstoldorganisationen. Det understreges, at effektive toldprocedurer reducerer overholdelsesomkostningerne for de handlende, fremmer lovlig handel, og bidrager til at imødegå de stadig større sikkerhedsrisici og sikkerheds- og IPR-risici. Toldunionens bidrager i stadig højere grad til EU's indre sikkerhed, en rolle som fremover bliver endnu mere fremtrædende. Det fremgår af Handlingsplanen for den indre sikkerhedsstrategi[46] samt af Handlingsplanen om gennemførelse af Stockholmprogrammet[47]. Endvidere bidrager toldmyndighedernes indgriben, samt samarbejdet mellem dem, politiet og andre retshåndhævende myndigheder til at nå de globale mål på sikkerhedsområdet, som f.eks. bekæmpelse af hvidvask af penge, organiseret kriminalitet på tværs af grænserne og terrorisme. 1.4.2. Specifikke målsætninger og berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikke målsætninger og berørte ABM/ABB-aktiviteter De berørte ABB-aktiviteter er Toldpolitik (1404) og Skattepolitik (1405). Programmets specifikke målsætninger er: 1) at understøtte forberedelsen, en konsekvent anvendelse og en effektiv gennemførelse af EU-lovgivningen på told- og skatteområdet 2) at bidrage til, at told- og skattemyndigheder fungerer effektivt, ved at forbedre deres administrative kapacitet og mindske den administrative byrde 3) at forebygge svig og skatteunddragelse, forbedre konkurrenceevnen og øge sikkerheden ved at styrke samarbejdet med internationale organisationer, andre statslige myndigheder, tredjelande, erhvervsdrivende og deres organisationer 4) at styrke de europæiske virksomheders konkurrenceevne ved at lette samhandelen og ved at mindske overholdelsesomkostningerne 5) at beskytte EU's og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser gennem bekæmpelsen af svig og skatteunddragelse 6) at støtte toldmyndighedernes bestræbelser på at beskytte borgerne og økonomien, for så vidt angår sikkerhed og miljøbeskyttelse. 1.4.3. Forventede resultater og virkninger Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen. Ud fra et toldsynspunkt, og fordi toldunionen henhører under EU's enekompetence, har medlemsstaterne med overdragelsen af deres beføjelser til EU ipso facto vedtaget, at foranstaltninger på toldområdet bedre kan gennemføres på EU-plan. EU's retlige ramme sikrer dog ikke i sig selv, at toldunionen fungerer efter hensigten. Støtteforanstaltningerne i toldprogrammet er nødvendige for at sikre, at EU's toldlovgivning anvendes på en konvergerende og ensartet måde, således at der ikke er forskel på behandlingen af virksomhederne, bekæmpelsen af svig og de retlige forpligtelser. Ydermere er mange af aktiviteterne på toldområdet grænseoverskridende og involverer og påvirker dermed alle 27 medlemsstater. Det er derfor ikke effektivt, at de ydes af den enkelte medlemsstat. EU-foranstaltningerne er nødvendige for at understøtte toldarbejdets europæiske dimension, undgå forvridninger på det indre marked og understøtte en effektiv beskyttelse af EU's grænser. Solidaritet og fælles ansvar er grundprincipperne for toldunionen. Situationer, hvor behovet for effektive foranstaltninger overstiger det, enkelte medlemsstater kan levere, er skadelige for EU som helhed. EU's indsats er påkrævet til at fastholde et offentligt gode i EU, når efterspørgslen i EU (efter f.eks. sikkerhed) ikke i tilstrækkelig grad kan dækkes af enkelte medlemsstater. I sådanne tilfælde tager EU's foranstaltninger form af fælles finansiering af opbygningen af teknisk kapacitet, således at kontrollen bliver effektiv på trods af visse medlemsstaters begrænsede muligheder. Hensigten med programforslaget er at forbedre samarbejdet mellem skatteadministrationerne og indføre mekanismer og metoder til at forbedre samarbejdet samt til at yde den nødvendige finansiering til at nå disse mål. I sig selv vil programmet ikke, når det gennemføres af Kommissionen, føre til en yderligere harmonisering af de nationale beskatningssystemer, men det vil gøre de muligt at mindske de negative virkninger af sameksistensen af 27 forskellige beskatningssystemer, som f.eks. svig, konkurrenceforvridning, den administrative byrde for administrationer og virksomheder, skatteturisme, osv. Den foreslåede foranstaltning er derfor en klar ledsageforanstaltning til det indre marked, som gør det muligt at forbedre den måde, hvorpå de forskellige beskatningssystemer i det indre marked fungerer. Selvom forvaltningen af de nationale beskatningssystemers virkemåde er medlemsstaternes ansvar, står det på baggrund af de udfordringer, der fremgår af konsekvensanalysen i forbindelse med forslaget, klart, at der er behov for et endnu større administrativt samarbejde mellem skattemyndighederne, end det aktuelt er tilfældet. Samarbejde på tværs af EU giver skattemyndighederne mulighed for at udvikle synergier, undgå overlapning og udveksle god praksis på alle skatterelaterede områder, som f.eks. business engineering, it, internationalt samarbejde, osv. Det nuværende Fiscalis 2013-programs støtte til skattesamarbejdet har vist sig at være en fordel, og denne erfaring kan blive meget værdifuld, når der skal reageres på fremtidige udfordringer, navnlig med hensyn til den forældede teknologiske opbygning, samarbejdsproblemer på det operationelle plan, for så vidt angår specifikke opgaver, forskellige finansielle midler til at støtte skattemyndighedernes aktiviteter og problemer med at etablere et strukturelt samarbejde med skattemyndighedernes vigtigste interessenter. 1.4.4. Virknings- og resultatindikatorer Angiv indikatorerne til kontrol af forslagets/initiativets gennemførelse. Overvågningen af programaktiviteterne udføres med henblik på at sikre, at regler og procedurer for gennemførelsen af programmet anvendes efter hensigten samt for at kontrollere, hvor succesrigt programmet er med hensyn til at opfylde målsætningerne. Der bliver indført rammer for overvågningen, som omfatter en interventionslogik, et sæt klare indikatorer, målemetoder, en dataindsamlingsplan, en klar og struktureret rapporterings- og overvågningsproces samt midtvejs- og endelige evalueringer. Programmets resultater måles ved hjælp af et sæt klare indikatorer for resultat, virkning og output, som står i forbindelse med programmets generelle, specifikke og operationelle målsætninger og etablerer forbindelsen til Kommissionens forvaltningsplan. Den detaljerede liste over indikatorer for virkning, resultat og output findes i de respektive programmers konsekvensanalyse. GD TAXUD har fastsat mål for nogle af programmets operationelle målsætninger. For andres vedkommende er dette dog ikke muligt på nuværende tidspunkt. GD TAXUD fastsætter målene for de operationelle målsætninger inden starten på 2020-programmet og forelægger dem til vedtagelse i programudvalget i forbindelse med udarbejdelsen af det årlige arbejdsprogram. Den overordnede målsætning måles ud fra den udvikling, der sker i den opfattelse, som alle relevante involverede i programmet har af, hvor meget programmet bidrager til at støtte toldunionens virkemåde og styrke det indre marked ved at forbedre beskatningssystemernes virkemåde. Målet er, at denne opfattelse forbliver stabil eller udvikler sig positivt. Indikatorerne for de specifikke målsætninger er angivet i forslagets artikel 5, stk. 2. 1.5. Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt Forslaget bidrager til Europa 2020-strategien og gennemførelsen af forskellig anden EU-lovgivning, som det fremgår af kapitel 1.4.1. 1.5.2. Merværdien ved en indsats fra EU's side Det er mere fordelagtigt at iværksætte foranstaltninger på EU-plan end i de 27 medlemsstater, som nærmere beskrevet i kapitel 3.2 i begrundelsen. 1.5.3. Erfaringer fra lignende foranstaltninger Fra et økonomisk synspunkt er foranstaltninger på EU-plan mere effektive. Rygraden i told- og skattesamarbejdet er et yderst sikkert kommunikationsnet med et højt sikkerhedsniveau, som er udviklet specielt til formålet, der har været operationelt siden de første told- og skattesamarbejdsprogrammer først i 90'erne. Det sammenkæder nationale told- og skatteadministrationer på ca. 5 000 forbindelsespunkter. Det fælles it-netværk sikrer, at den enkelte nationale administration kun behøver at tilkoble sig én gang til denne fælles infrastruktur for at kunne udveksle alle former for oplysninger. Hvis dette ikke var tilfældet, var medlemsstaterne nødt til at tilkoble sig 26 gange til de nationale systemer i de andre medlemsstater. Andre hjørnestene i programmet er aktiviteter, der bringer henholdsvis told- og skatteembedsmænd sammen for at udveksle bedste praksis, lære af hinanden, analysere et problem eller udarbejde en vejledning. Hvis medlemsstaterne skulle lære af hinanden ved at udvikle deres egne aktiviteter uden for programmet, ville de alle have udviklet deres eget sæt værktøj og egne arbejdsmåder. Synergier mellem aktiviteter ville være gået tabt og fælles aktiviteter ville ikke være blevet gennemført systematisk i de 27 medlemsstater. Det er meget mere effektivt, at Kommissionen med støtte fra programmet optræder som formidler af aktiviteter mellem de deltagende lande. En anden vigtig merværdi er af immateriel karakter. Programmet har været medvirkende til at skabe en følelse af fælles interesse, gensidig tillid og samarbejdsånd mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen på told- og skatteområdet. 1.5.4. Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning Et af de politiske scenarier på toldområdet indebærer finansiel støtte til medlemsstaternes toldmyndigheder til indkøb af udstyr og til at opbygge deres tekniske kapacitet. Frem for at udarbejde en finansieringsordning til dette formål under FISCUS-programmet kan medlemsstaterne trække på andre programmer, herunder de regionale strukturfonde, til at støtte dette behov. I henhold til midtvejsevalueringen af GD Indre Anliggenders programmer vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet (ISEC) og forebyggelse, beredskab og konsekvensstyring i forbindelse med terrorisme (CIPS)[48] giver Told og Fiscalis-programmernes programstyringsmodel de mest lovende udsigter til en forbedring af forvaltningen af ISEC/CEPS, idet den muliggør en hurtig og fleksibel reaktion på operationelle behov[49]. Rygraden i de transeuropæiske it-systemer er CCN/CSI-netværket, der også anvendes af OLAF til udveksling (og lagring) af information om uregelmæssigheder og svig. Til dette formål kan begge generaldirektorater udnytte skalafordele. 1.6. Varighed og finansielle virkninger X Forslag/initiativ af begrænset varighed – ¨ Forslag/initiativ gældende fra den 1.1.2014 til den 31.12.2020 – ¨ Finansielle virkninger fra 2014 til 2023 (fra 2021 til 2023 kun for betalingsbevillinger) ¨ Forslag/initiativ af ubestemt varighed – Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ – derefter gennemførelse i fuldt omfang. 1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r)[50] X Direkte central forvaltning ved Kommissionen ¨ Indirekte central forvaltning ved uddelegering af gennemførelsesopgaver til: ¨ gennemførelsesorganer ¨ organer oprettet af Fællesskaberne[51] ¨ nationale offentligretlige organer/organer med offentlige tjenesteydelsesopgaver ¨ personer, som har fået pålagt at gennemføre specifikke aktioner i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er identificeret i den relevante basisretsakt, jf. artikel 49 i finansforordningen ¨ Delt forvaltning sammen med medlemsstaterne ¨ Decentral forvaltning sammen med tredjelande ¨ Fælles forvaltning sammen med internationale organisationer (angives nærmere) Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger". Bemærkninger / 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering Hyppighed og betingelser angives. Programaktiviteterne overvåges for at sikre, at regler og procedurer for gennemførelsen af programmet anvendes efter hensigten (revisionsfunktion). Forslagene til fælles aktiviteter overvåges hele tiden ved hjælp af en onlinedatabase, aktivitetsrapporteringsværktøjet ART, der indeholder forslagene og de dertil svarende aktiviteter. Værktøjet gør det muligt for modtagere af tilskud i henhold til programmet, dvs. medlemsstaternes told- og skatteadministrationer, at foretage onlineindberetning af udgifterne til deltagelse i de fælles aktiviteter, som finansieres via tilskuddet. Medlemsstaterne skal hvert år indsende en finansiel rapport til Kommissionen, som udarbejdes ved hjælp af ART. I forbindelse med it- og uddannelses-/kapacitetsudbygningsaktiviteter, der finansieres gennem indkøb, gælder standardbestemmelserne vedrørende rapportering og overvågning. Programmet bliver evalueret to gange. Resultaterne af midtvejsevalueringen vil foreligge medio 2018. Den endelige evaluering af programmet vil foreligge inden udgangen af 2021. Medlemsstaterne, der er programmets største støttemodtagere, skal udføre en stor del af dataindsamlingen enten ved at give oplysninger om de enkelte værktøjer (hovedsagelig via ART) eller om programmets følgevirkninger (enten ved at deltage i målinger af den måde, hvorpå programmet opfattes, eller gennem udarbejdelse af rapporter). Hidtil har evalueringen af de eksisterende programmer fortrinsvis været rettet mod programmets primære interessenter, nemlig told-/skattemyndighederne og deres eksperter, der er programmets målgruppe. Da det også er vigtigt at høre programmets eksterne interessenter (f.eks. de erhvervsdrivende) om den indvirkning, som programmet har på dem, og i hvor høj grad de drager fordel af et bedre samarbejde mellem told-/skatteadministrationerne, vil også indirekte virkninger blive inkluderet i fremtidige programevalueringer. 2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1. Konstaterede risici De potentielle risici i forbindelse med gennemførelsen af programmet vedrører: – gennemførelsen af den aftale om tilskud, der er indgået med konsortiet af medlemsstater og kandidatlande. Risikoniveauet anses for at være lavt, fordi modtagerne er offentlige administrationer i de deltagende lande. Gennemførelse af indkøbsaftaler, som indgås i henhold til programmet. Eksempler på risici kan være: – medlemsstaterne deklarerer udgifter til en aktivitet, der ikke er godkendt i henhold til programmet – medlemsstaterne deklarerer de samme udgifter to gange – indkøbsreglerne overholdes ikke – betaling af en faktura for ydelser, der ikke er leveret. 2.2.2. Påtænkt(e) kontrolmetode(r) Hovedelementerne i den anvendte kontrolstrategi er: I forbindelse med indkøbskontrakter Finansforordningens kontrolprocedurer for indkøb anvendes. Alle indkøbskontrakter indgås i henhold til Kommissionens tjenestegrenes sædvanlige kontrolprocedure for betalinger under hensyntagen til kontraktlige forpligtelser og krav om forsvarlig finansforvaltning og almindelig forvaltning. Forholdsregler mod svig (kontrol, rapporter osv.) indgår i alle kontrakter, som indgås mellem Kommissionen og støttemodtagere. Der udarbejdes detaljerede programbetingelser, som udgør grundlaget for hver enkelt kontrakt. Godkendelsesproceduren følger strengt TAXUD TEMPO's metode: Foranstaltningerne gennemgås, ændres om nødvendigt og accepteres (eller afvises) udtrykkeligt. Fakturaer betales aldrig uden et "godkendelsesbrev". Teknisk kontrol i forbindelse med indkøb GD TAXUD kontrollerer de leverede ydelser og overvåger operationer og tjenester, der udføres af kontrahenter. Generaldirektoratet udfører også jævnligt kvalitets- og sikkerhedsrevision af deres kontrahenter. I forbindelse med kvalitetskontrollerne sikres det, at de processer, som kontrahenterne rent faktisk anvender, overholder regler og procedurer i deres kvalitetsprogrammer. Sikkerhedsrevisioner sætter fokus på specifikke processer, procedurer og konstruktioner. I forbindelse med tilskud De betingelser, der gælder for finansiering af aktiviteter, som kan dækkes af tilskuddet, fremgår af aftalen om tilskud, der indgås med programmets støttemodtagere (dvs. toldadministrationer i medlemsstater og kandidatlande). Aftalerne indeholder også et kapitel om kontrolmetoderne. Alle deltagende administrationer har forpligtet sig til at overholde Kommissionens finansielle og administrative regler og bestemmelser om udgifter. Aktiviteter, hvor støttemodtagerne kan finansiere deres deltagelse gennem tilskud, er opført i en onlinedatabase (ART – Activity Reporting Tool). Medlemsstaterne indberetter deres udgifter i den samme database. Databasen har et antal indbyggede kontrolforanstaltninger til at reducere antallet af fejl. Medlemsstaterne kan f.eks. kun indberette udgifter i forbindelse med aktiviteter, som de er blevet opfordret til at deltage i, og de kan kun gøre det én gang. Ud over de kontrolforanstaltninger, der er indbygget i rapporteringssystemet, udfører GD TAXUD papirkontroller og kontroller på stedet på grundlag af stikprøver. Denne kontrolstrategi giver mulighed for at reducere tilskudsmodtagernes administrative byrde til et minimum og sikre, at den bliver passende i forhold til det tildelte budget og risikoniveauet. GD TAXUD udfører ud over ovennævnte kontroller traditionel finanskontrol. Forudgående verifikation af, at forpligtelserne overholdes Alle GD TAXUD's forpligtelser kontrolleres af kontorchefen for menneskelige ressourcer og finansielle anliggender. Derfor omfattes 100 % af forpligtelserne af den forudgående verifikation. Proceduren giver stor sikkerhed for, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige. Forudgående verifikation af betalinger Mindst én betaling (fra alle udgiftskategorier) pr. uge udvælges tilfældigt til forudgående verifikation. Denne udføres af kontorchefen for menneskelige ressourcer og finansielle anliggender. Der er ikke noget mål med hensyn til dækning, idet formålet med verifikationen er at foretage stikprøver for at kontrollere, om alle betalinger er foretaget i overensstemmelse med bestemmelserne. De øvrige betalinger behandles dagligt i overensstemmelse med gældende regler. Erklæring fra den anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved subdelegation Alle anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved subdelegation, underskriver erklæringer, der understøtter årsberetningen for det pågældende år. Disse erklæringer dækker foranstaltningerne i programmet. Den anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved subdelegation, erklærer, at foranstaltningerne i forbindelse med budgetgennemførelsen er udført i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning, at forvaltningen og de indførte kontrolsystemer har givet tilstrækkelig sikkerhed for transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, og at risiciene i tilknytning til disse foranstaltninger, er blevet grundigt kortlagt, rapporteret, samt at der er gennemført modvirkende foranstaltninger. De etablerede kontrolforanstaltninger gør det muligt for GD TAXUD at opnå tilstrækkelig sikkerhed for kvaliteten og den formelle rigtighed af udgifterne og mindske risikoen for manglende overholdelse. For de fælles foranstaltninger når kontroldybden niveau tre[52] og for indkøbskontrakter niveau fire[53]. Foranstaltningerne i forbindelse med ovennævnte kontrolstrategi nedbringer de potentielle risici til næsten nul og når ud til alle støttemodtagere. Flere foranstaltninger til yderligere at nedbringe risikoen ville medføre uforholdsvis store omkostninger og er derfor ikke planlagt. GD TAXUD er af den opfattelse, at der fra et kontrolsynspunkt ikke er forskel på programforslaget og det nuværende program. Den samme kontrolstrategi vil derfor blive anvendt til 2020-programmet. Udgifterne til at gennemføre ovennævnte kontrolstrategi begrænser sig til 2,60 % af budgettet og forventes at holde sig på dette niveau. Programkontrolstrategien anses for effektivt at kunne begrænse risikoen for manglende overholdelse til næsten nul og for at være passende i forhold til de risici, som er forbundet med programmet. 2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Angiv eksisterende og påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger. Ud over anvendelsen af myndighedstilsyn vil generaldirektoratet indføre en strategi til bekæmpelse af svig, som er i overensstemmelse med Kommissionens nye strategi på området (CAFS), der blev vedtaget den 24. juni 2011 med henblik på bl.a. at sikre, at dets interne kontrolforanstaltninger i relation til bekæmpelse af svig, er fuldstændig på linje med CAFS, og at dens metode til risikostyring af svig egner sig til at afdække områder, hvor der er risiko for svig samt til at reagere på passende vis. I påkommende tilfælde vil der blive nedsat netværksgrupper og indført passende it-værktøjer til at analysere tilfælde af svig i tilknytning til FISCUS-programmet. 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) i budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme · Eksisterende udgiftsposter i budgettet I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgifts-område i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag Nummer [Betegnelse …] || OB/IOB ([54]) || fra EFTA[55]-lande || fra kandidat-lande[56] || fra tredje-lande || i.h.t. artikel 18, stk. 1, litra aa) i finansforordningen || || || || || || · Nye budgetposter, som der er søgt om. I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgifts-område i den fler-årige finan-sielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art Udgiftens art || Bidrag Nummer [Betegnelse…..….] || OB/IOB || fra EFTA-lande || fra kandidat-lande || fra tredje-lande || i.h.t. artikel 18, stk. 1, litra aa) i finansforordningen 1 || 14.04.03 – FISCUS (Tolddelen) || OB || NEJ || JA || NEJ || NEJ 1 || 14.04.04 – FISCUS (Beskatningsdelen) || OB || NEJ || JA || NEJ || NEJ 1 || 14.01.04.05 FISCUS – Udgifter til den administrative forvaltning || IOB || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ 3.2. Anslåede virkninger for udgifterne[57] 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne Udgifterne i forbindelse med en eventuel indførelse af et nyt europæisk it-system, der gennemfører forslaget om en afgift på finansielle transaktioner, er ikke omfattet i budgettet for FISCUS-programmet på grund af det tidlige stade i processen, som forslaget befinder sig på. i mio. EUR (3 decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 1 || Intelligent og inklusiv vækst GD: TAXUD || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021-2023 || I ALT  Aktionsbevillinger || || 14.0403 || Forpligtelser || (1) || 71,300 || 73,400 || 75,500 || 77,600 || 79,800 || 82,100 || 84,300 || || 544,000 Betalinger || (2) || 14,260 || 46,765 || 62,390 || 67,740 || 69,650 || 71,625 || 73,645 || 137,925 || 544,000 14.0404 || Forpligtelser || (1a) || 33,100 || 33,100 || 33,100 || 33,200 || 33,200 || 33,200 || 33,300 || || 232,200 Betalinger || (2a) || 9,268 || 24,163 || 27,473 || 29,818 || 29,863 || 29,873 || 29,908 || 51,834 || 232,200 Administrationsbevillinger finansieret over særprogrammer[58] || || 14.010405 || || (3) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || || 1,400 Bevillinger I ALT til GD TAXUD || Forpligtelser || =1+1a+3 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 || || 777,600 Betalinger || =2+2a+3 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600  Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || 104,400 || 106,500 || 108,600 || 110,800 || 113,000 || 115,300 || 117,600 || || 776,200 Betalinger || (5) || 23,528 || 70,928 || 89,863 || 97,558 || 99,513 || 101,498 || 103,553 || 189,759 || 776,200  Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || 0 200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || || 1,400 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || =4+ 6 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 || || 777,600 Betalinger || =5+ 6 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600 Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 5 || "Administration" i mio. EUR (3 decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I ALT GD TAXUD ||  Menneskelige ressourcer || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483  Andre administrationsudgifter || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270 I ALT GD TAXUD || || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021-2023 || I ALT Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || 120,279 || 122,379 || 124,479 || 126,679 || 128,879 || 131,179 || 133,479 || || 887,353 Betalinger || 39,407 || 86,807 || 105,742 || 113,437 || 115,392 || 117,377 || 119,432 || 189,759 || 887,353 Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne – X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler) Der angives mål og resultater ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 2019 2020 || I ALT RESULTATER Type resultater[59] || Resul-taternes gnsntl. omkost-ninger || Resultater (antal) || Omkost-ninger || Resultater (antal) || Omkost-ninger || Resultater (antal) || Omkost-ninger || Resultater (antal) || Omkost-ninger || Resultater (antal) || Omkost-ninger || Resultater (antal) || Omkost-ninger || Resultater (antal) || Omkost-ninger || Samle-de resulta-ter || Samlede omkost-ninger Overordnet målsætning: At styrke det indre marked ved at forbedre toldunionen og beskatningssystemerne gennem samarbejde mellem de deltagende lande, deres told- og skatteadministrationer, embedsmænd og eksterne eksperter Tolddelen || || || || || || || || || || || || || || || || Kapacitets-opbygning i erhvervsuddannelsesinstituttet || Antal kontrak-ter || || ca. 30 || 57,000 || || 59,100 || || 61,200 || || 63,300 || || 65,500 || || 67,800 || || 70,000 || || 443.900 Fælles foranstalt-ninger || Antal arrange-menter organiseret || || ca. 450 || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 80.500 || Udbygning af den menneske-lige kapacitet || Antal kurser || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 19.600 Subtotal – tolddelen || || 71.300 || || 73,400 || || 75,500 || || 77,600 || || 79,800 || || 82,100 || || 84,300 || || 544,000 Beskatningsdelen || || || || || || || || || || || || || || || || It-kapacitets-opbygning || Antal it-kontrakter || || ca. 20 || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 163,100 Fælles foranstalt-ninger || Antal arange-menter || || ca. 260 || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 59,500 Udbygning af den menneske-lige kapacitet || Antal kurser || || || 1,300 || || 1,300 || || 1,300 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1500 || || 9.600 Subtotal - beskatningsdelen || || 33.100 || || 33,100 || || 33,100 || || 33,200 || || 33,200 || || 33,200 || || 33,300 || || 232,200 OMKOSTNINGER I ALT || || 104,400 || || 106,500 || || 108,600 || || 110,800 || || 113,000 || || 115,300 || || 117,600 || || 776,200 3.2.2. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.2.1. Resumé – X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (3 decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I ALT UDGIFTS-OMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483 Andre administrations-udgifter || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270 Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5[60] i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Andre administrations-udgifter || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. I ALT || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 3.2.2.2. Anslået behov for menneskelige ressourcer – X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i hele tal (eller med højst én decimal) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020  Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) 14 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 14 01 01 02 (i delegationer) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (indirekte forskning) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (direkte forskning) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.  Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter)[61] 14 01 02 01 (KA, V, MA, UNE under den samlede bevillingsramme) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 14 01 02 02 (KA, V, UED, LA og UNE i delegationerne) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [62] || - i hovedsædet[63] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. - i delegationerne || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (KA, V, UED – indirekte forskning) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (KA, V, UED – direkte forskning) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Andre budgetposter (skal angives) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. I ALT || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 14 angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til aktionen og/eller interne rokader i GD'et, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte || Aktiviteter i forbindelse med selve programforvaltningen[64] og programgennemførelsen, som f.eks. undersøgelser, udvikling, vedligeholdelse og drift a