Regionsudvalgets udtalelse om "De europæiske regionale og lokale myndigheders rolle i konsolideringen af demokratiet i det vestlige Balkan"

(2004/C 73/01)

REGIONSUDVALGET HAR -

under henvisning til præsidiets beslutning af 8. april 2003 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 5, at udarbejde en udtalelse om De europæiske regionale og lokale myndigheders rolle i konsolideringen af demokratiet i det vestlige Balkan og henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Forbindelser Udadtil,

under henvisning til sin resolution af 13. februar 2003 om Kommissionens arbejdsprogram og Regionsudvalgets prioriteter for 2003 (CdR 6/2003 fin)(1),

under henvisning til de politiske prioriteter for 2002-2006, hvor det vurderer, at EU's udvidelse er en enestående begivenhed, som vil sikre fred og stabilitet og styrke integrationsprocessen i hele Europa,

under henvisning til det græske formandskabs prioriteter for det vestlige Balkan i arbejdsprogrammet af 13. januar 2003,

under henvisning til konklusionerne fra Det Europæiske Råds forårsmøde i Bruxelles den 20. og 21. marts 2003 om EU's strategi for det vestlige Balkan, hvor det understreges, at "det vestlige Balkans fremtid ligger i EU. Der kræves stærk politisk vilje og en vedholdende indsats for at sikre dette. EU vil fuldt ud støtte landenes bestræbelser på at konsolidere demokrati, stabilitet og fremme af økonomisk udvikling",

under henvisning til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i København den 12. og 13. december 2002, hvor Rådet understreger, at det er fast besluttet på at støtte det vestlige Balkans bestræbelser for at tilnærme sig EU,

under henvisning til, at Det Europæiske Råd i Feira den 19. og 20. juni 2000, hvor det bekræfter, at de lande, der er med i stabiliserings- og associeringsprocessen, er potentielle ansøgere om EU-medlemskab,

under henvisning til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000, hvor det bekræfter, at dets overordnede mål fortsat er at integrere landene i regionen mest muligt i Europas generelle politiske og økonomiske udvikling, og at stabiliserings- og associeringsprocessen er kernen i dets politik på Balkan,

under henvisning til konklusionerne fra Rådet (generelle anliggender) fra maj 1999, hvori det understreges, at EU er rede til at vende sig mod det sydøstlige Europa med henblik på dets fulde integration i EU's struktur,

under henvisning til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om årlig politikstrategi for 2004, der blev vedtaget den 5. marts 2003, og forelagt for Europa-Parlamentet i Strasbourg den 12. marts 2003 af Kommissionens formand Prodi, hvori det hedder, at EU vil konsolidere stabiliserings- og associeringsprocessen for det vestlige Balkanområde, som, når tiden er moden, kan betegnes som potentielle fremtidige medlemmer,

under henvisning til Kommissionens beretning af 3. april 2002 om Stabiliserings- og associeringsprocessen for Sydøsteuropa - Første årsrapport (KOM(2002) 163 endelig),

under henvisning til Kommissionens meddelelse af 26. maj 1999 til Rådet og Europa-Parlamentet om stabiliserings- og associeringsprocessen for landene i det sydøstlige Europa - Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Albanien (KOM(1999) 235 endelig udg.),

under henvisning til 8. betragtning i Rådets forordning (EF) nr. 2666/2000 af 5. december 2000 (CARDS-forordningen) om bistand til Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien,

under henvisning til artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF om procedurerne for ændring af de vejledende flerårige programmer og de årlige handlingsprogrammer i forordning (EF) nr. 2666/2000 (CARDS-programmet),

under henvisning til det forslag til udtalelse, som blev vedtaget af Underudvalget for Forbindelser Udadtil den 18. juli 2003 (CdR 101/2003 rev. 2) (ordfører: Giancarlo Galan, Præsident for regionen Veneto, IT/PPE),

og ud fra følgende betragtninger,

1. EU vedtog i 1999 en langsigtet strategi for udviklingen af landene i regionen, kaldet "stabiliserings- og associeringsprocessen (SAP)", for at understøtte overgangen til demokrati i disse lande efter flere årtier uden demokrati, som har været endnu vanskeligere på grund af den lange konflikt i 1999.

2. Stabilisering på Balkan og løsning af de spændinger, som har præget dette område i de sidste tiår, er et prioriteret mål for EU, og ligger på linie med den politiske vilje til i udenrigspolitikken at spille en stadig mere effektiv rolle på den internationale scene.

3. Som led i en styrket regional EU-strategi for landene i det sydøstlige Europa lægges der i Kommissionens meddelelse af 26. maj 1999 (KOM(1999) 235 endelig) vægt på større støtte til demokratisering og udvikling af den handelsmæssige og politiske dialog samt konsolidering af demokratiet, retsstaten, økonomisk udvikling og regionalt samarbejde.

4. Stabiliserings- og associeringsprocessen kræver, at EU og de vestlige balkanlande konstant bestræber sig på fastholde den valgte kurs og foretage de nødvendige forberedelser til en fuldstændig integration i EU, som understreget i Kommissionens første årsrapport af 3. april 2002 (KOM(2002) 163 endelig).

5. I Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd (KOM(2003) 104 endelig) anføres det, at Kommissionen vil undersøge muligheden for at skabe et nyt instrument for nabolandene, der skal bygge på de positive erfaringer med at fremme det grænseoverskridende samarbejde under Phare-, Tacis- og Interreg-programmerne. Dette instrument skal koncentreres om grænseoverskridende spørgsmål og skal fremme det regionale og subregionale samarbejde og den bæredygtige udvikling ved den østlige grænse. Det præciseres endvidere, at tilsvarende betragtninger også gælder for de grænseoverskridende aspekter af CARDS-programmet for de vestlige balkanlande.

6. I det græske formandskabs arbejdsprogram fra den 13. januar 2003 prioriteres Balkan højt af det græske formandskab. På baggrund af København-beslutningerne og de væsentlige fremskridt, der er opnået i regionen, og ikke mindst dens sårbarhed er det vigtigt, at Balkan fortsat står højt på EU's dagsorden. Det europæiske perspektiv, som leder frem til EU-medlemskab, bør være klart og troværdigt for befolkningerne i regionen. Mens de vestlige balkanlande, som anført i samme dokument, bevæger sig fra stabilisering og genopbygning til associering og bæredygtig udvikling, og EU udvides med 10 nye medlemslande, er det nødvendigt at sende et stærkt signal til regeringerne og befolkningerne i regionen om, at EU støtter deres ønske om på sigt at søge om medlemskab, bistå dem i den indsats, de skal gøre, og nærmere præcisere den kurs, de skal følge.

7. Kommissionens formand Romano Prodi bekræftede i et brev af 21. januar 2003 (prot. D/1029/03 SG (2003) D/228189) til den italienske premierminister Silvio Berlusconi og den græske premierminister Costas Simitis endnu en gang, at Kommissionen prioriterer stabiliseringsprocessen i balkanlandene med henblik på et kommende medlemskab af EU gennem anvendelse af passende instrumenter - en linie, som er blevet fulgt af det græske formandskab og også bør følges af det italienske formandskab.

8. Mordet på den serbiske premierminister Zoran Djindic den 12. marts 2003 har klart vist, hvor stort et arbejde der endnu står tilbage i det vestlige Balkan, og hvor nødvendigt og hastende det er at styrke samarbejdet på alle niveauer og fremskynde processen for balkanlandenes tiltrædelse af EU.

9. De positive signaler, såsom Kroatiens officielle ansøgning om tiltrædelse i Athen den 21. februar 2003 og Serbiens og Montenegros optagelse i Europarådet den 3. april 2003, er for disse lande en vigtig etape hen imod EU-medlemskab og bør støttes.

10. EU's direkte deltagelse i politioperationer i Bosnien-Hercegovina og i militæroperationer i den tidligere jugoslaviske republik Makedonien er konkrete beviser på EU's engagement i denne del af Europa.

11. Det Europæiske Råd understregede på forårsmødet den 20. og 21. marts 2003 i Bruxelles, at "det vestlige Balkans fremtid ligger i EU. Der kræves stærk politisk vilje og en vedholdende indsats for at sikre dette. EU vil fuldt ud støtte landenes bestræbelser på at konsolidere demokrati, stabilitet og fremme af økonomisk udvikling".

12. De europæiske regionale og lokale myndigheders bidrag til demokratiseringsprocessen i regionen er væsentligt, fordi det vedrører den menneskelige dimension, demokratiet og borgernes deltagelse, som er uomgængelige forudsætninger for udmøntningen af stabiliseringspagten.

13. Regionsudvalget lægger i sine prioriteringer for 2003 vægt på den nødvendige udvikling af kapaciteten på regionalt og lokalt niveau i tiltrædelseslandene, eftersom en succesrig tiltrædelse i vid udstrækning afhænger af, hvor velforberedte de lokale og regionale myndigheder er. Denne betragtning kan også anvendes på det vestlige Balkan og er således fundamental. Det bør understreges, hvilken rolle EU's regionale og lokale myndigheder kan spille her.

14. Med EU's vedtagelse af programmerne INTERREG IIIA Italien-den østlige adriaterhavsregion, INTERREG IIIA Italien-Albanien og INTERREG IIIA Grækenland-Albanien er der afsat betydelig finansielle ressourcer til medlemsstaternes grænseoverskridende samarbejde med Balkanlandene set i forhold til de få fællesskabsressourcer, der er afsat til disse lande til fremme af deres grænseoverskridende samarbejde med medlemsstaterne.

15. Kommissionen har med meddelelsen KOM 393 fra juli 2003 "Bane vejen for et nyt instrument for nabolandene" for nylig foreslået en afgørende strategi til at forbedre EU's politik over for dets nye naboområder, som følger af udvidelsen i 2004. Dette indebærer en betydelig udvidelse af samarbejdet med Balkan- og Middelhavsområdet. I perioden fra 2004 til 2006 vil de eksisterende samarbejdsinstrumenter, såsom INTERREG, PHARE, CARDS og MEDA blive bedre koordineret gennem oprettelse af "nærhedsprogrammer" i 2004. Dette initiativ er det mest afgørende skridt til effektiv gennemførelse af fælles projekter henover EU's ydre grænser, idet Kommissionen vil afsætte 955 mio. EUR til dette formål -

på sin 52. plenarforsamling den 19. og 20. november 2003 (mødet den 19. november) vedtaget følgende udtalelse.

1. Regionsudvalgets bemærkninger

Regionsudvalget

1.1. er enigt i, at udvidelsesprocessen ikke bør betragtes som tilendebragt med afslutningen på kapitlerne for integrationsfasen for den første gruppe kandidatlande,

1.2. minder om, hvad Kommissionens formand, Romano Prodi understregede på Regionsudvalgets plenarforsamling den 13. februar 2003, nemlig at Balkanlandene er blevet tilbudt et klart europæisk perspektiv, og at man er i færd med at udarbejde en fælles dagsorden, som kan ledsage disse lande i den forpligtende tilnærmelsesproces. Det er derfor nødvendigt at søge at deltage i den interinstitutionelle dialog for at sikre et regionalt og lokalt bidrag til denne dagsorden,

1.3. peger på, at med Sloveniens og Ungarns indtræden i EU vil EU's grænser (Grækenlands landegrænser og Italiens kystgrænser) til Balkanlandene blive endnu længere,

1.4. mener, at det er yderst vigtigt at understrege støtten til den stabiliserings- og associeringsproces, EU har igangsat for landene i det tidligere Jugoslavien for at sikre de nødvendige forberedelser til den fuldstændige integration i EU,

1.5. understreger, at det er vigtigt at vedtage og gennemføre lovgivning, der går i retning af europæisk standard, da dette er en god forberedelse til en senere integration i EU,

1.6. peger på, at en gradvis konsolidering af forbindelserne med EU er altafgørende, og at man afhængigt af, hvor store fremskridt der gøres, bør tilbyde EU-medlemskab via stabiliserings- og associeringsprocessen. Dermed kan de enkelte lande hurtigere udvikle et gunstigt klima for det økonomiske genopsving og en politisk stabilitet i regionen, som kan garantere værdierne demokrati, retsstat og beskyttelse af mindretal,

1.7. mener mht. målet om fuld integration i EU, at tilnærmelsen til gældende EU-ret er det primære mål for de europæiske programmer - også selvom det ikke er muligt at fastsætte en tiltrædelsesdato for disse lande,

1.8. fremhæver, at de netop fastlagte mål kun kan opfyldes, hvis de lokale og regionale myndigheder inddrages aktivt og EU's eksisterende instrumenter, såsom CARDS- og INTERREG III-programmet forbedres,

1.9. understreger, at i lande med forskellige større etniske grupper må der gøres en indsats for at finde nye løsninger til sikring af sameksistens og overholdelse af grundlæggende og universelt anerkendte principper,

1.10. påpeger, at man kunne lade sig lede af principperne i den belgiske forfatning til at sikre Bosnien-Herzegovinas fortsatte eksistens som en stabil, enkelt stat,

1.11. mener, at de associerings- og stabiliseringsaftaler, der er indgået med landene i Balkanregionen, kræver en kraftig opbakning fra de regionale og lokale myndigheder i EU, idet udvikling i denne region må styrkes gennem dialog og såvel multi- som bilateralt samarbejde,

1.12. præciserer, at de regionale og lokale myndigheder bør spille en stadig større rolle i demokratiseringen af det vestlige Balkan, også fordi de skal leve side om side med landene i regionen og knytte stadig tættere forbindelser med dem,

1.13. understreger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig og faktisk enestående rolle i den forbindelse ifølge et af EU's hovedprincipper, nemlig subsidiaritet, som gør det muligt at indkredse det optimale forvaltningsniveau; disse aktører kan sikre varige og velstrukturerede forbindelser,

1.14. mener, at EU's regionale og lokale myndigheder har en strategisk interesse i at skabe varige forbindelser med de tilsvarende niveauer på det vestlige Balkan. Det er således på det subnationale niveau, at man kan konstatere de lokale behov og indkredse de presserende opgaver, som kræver en hurtig indsats, og som også kan forvaltes gennem EU-programmer,

1.15. understreger, at en nedefra og op-strategi er velegnet til at understøtte demokratiseringsprocessen. En svækkelse af de regionale og lokale myndigheders selvstyre som følge af indgreb fra centrale eller internationale forvaltningers side er ikke forenelig med en sådan strategi,

1.16. understreger, at det er vigtigt at udvikle og konsolidere nærdemokratiet gennem grænseoverskridende samarbejde samt i højere grad at udnytte euroregionernes freds- og udviklingssikrende funktion,

1.17. mener, at de regionale og lokale aktører i de pågældende lande er eller senere hen bliver partnere for EU's myndigheder på de tilsvarende niveauer, og det er derfor nødvendigt at fremme dialogen og samarbejdsprocedurerne,

1.18. peger på, at de regionale og lokale myndigheder har vanskeligt ved at igangsætte de nødvendige initiativer for tilpasning af deres administrative strukturer til europæisk standard med henblik på dialogen med EU's subnationale niveauer og træffe de relevante foranstaltninger. Derfor er opbygning af institutioner en vigtig opgave,

1.19. mener, at der bør gøres en særlig indsats for at styrke demokratiet regionalt og lokalt, støtte decentraliseringen ved at fremme informationsformidling direkte til de subnationale niveauer og styrke deres inddragelse i beslutningsprocessen.

2. Regionsudvalgets anbefalinger

Regionsudvalget anbefaler følgende:

2.1. Man må ikke overse, at situationen i de fem vestlige balkanlande er meget forskellig fra land til land, og at EU for at fremskynde en reel stabiliserings- og associeringsproces derfor på fleksibel vis må tilpasse sine stabiliserings- og demokratiseringsfremmende instrumenter til de forskelligartede forhold i regionen.

2.2. De regionale og lokale myndigheder bør støtte de tilsvarende myndigheder på Balkan for at sikre en effektiv anvendelse af finansieringsprogrammerne, igangsætte reformer og fremskynde den igangværende stabiliserings- og tiltrædelsesproces.

2.3. De regionale og lokale myndigheders enestående mulighed for at føre en dialog og etablere varige forbindelser må nødvendigvis udnyttes bedre. De er privilegerede kanaler for formidling af særlig viden og erfaring, hvorved der kan skabes et samspil mellem landene i EU og på Balkan. Et sådant samspil betyder udvikling nedefra og forbindelser mellem de respektive erhvervskredse, formelle og uformelle forbindelser samt informationsudveksling mellem lokalområder, som er interesseret i at lære hinanden at kende og konsolidere og styrke de allerede eksisterende bånd.

2.4. Støtteinstrumenterne for stabiliserings- og associeringsprocessen såsom EU-programmet CARDS for Balkanregionen bør omfatte en aktionslinie for udvikling af demokratiet igennem samarbejde med de subnationale niveauer.

2.5. Som anført i det græske formandskabs arbejdsprogram for det vestlige Balkan, bidrager EU's støtte til de vestlige Balkanlande under CARDS-forordningen væsentligt til regionens udvikling. Blandt de mulige indsatsområder, der bør tages hensyn til, figurerer en styrkelse af de aspekter af programmet, som tager sigte på integration i EU's struktur, herunder støtte til institutionel konsolidering og indførelse af elementer med henblik på strukturindgreb til fremme af økonomisk og social samhørighed samt øget støtte til regionalt samarbejde, især det grænseoverskridende.

2.6. I betragtning af behovet for at styrke de regionale og lokale myndigheders deltagelse i det grænseoverskridende samarbejde, styrke nedefra og op-strategien, forbedre deres planlægnings-, gennemførelses- og overvågningskapacitet, er det nødvendigt - såvel i planlægnings- som gennemførelsesfasen - i højere grad at inddrage de regionale og lokale myndigheder og/eller deres repræsentanter på EU-plan i CARDS-programmerne, navnlig via Netværket af Landsforeninger af Lokale Myndigheder i Sydøsteuropa (NALAS-SEE), der er udviklet af CLRAE.

2.7. De kunne tildeles en større rolle allerede i forberedelsen og revisionen af seksårsplanerne og fastlæggelsen af de årlige aktiviteter og i gennemførelsesfasen være repræsenteret i udvalgene.

2.8. Som netop præciseret vil det følgelig være nødvendigt inden for CARDS at indføre ad hoc-instrumenter som et supplement til forordningen, evt. på linie med hvad man med held har gjort inden for andre EU-programmer for tredjelande, især PHARE-CBC-programmet.

2.9. Inden for CARDS-programmet vil det f.eks. være en god ide at overveje et særligt program for grænseoverskridende samarbejde (CBC) svarende til det, som man med gode resultater har indført i PHARE-programmet for de CØEL-lande, der grænser op til medlemsstaterne (via indførelsen af et særligt instrument PHARE-CBC).

2.10. Regionsudvalget foreslår at forbedre CARDS-programmet gennem indførelse af en CARDS-CBC-del, som især tager sigte på at udvikle de eksterne grænseoverskridende samarbejdsprojekter (med medlemsstaterne). Hermed kunne man rette op på en alvorlig mangel i CARDS-programmet, som ikke afsætter tilstrækkelige midler til at udvikle disse projekter, også i lyset af den kommende udvidelse af EU med yderligere to medlemslande (Slovenien og Ungarn), der ligesom Grækenland og Italien grænser op til Balkan.

2.11. Det vil være hensigtsmæssigt at give mulighed for at indarbejde dette nye instrument for grænseoverskridende samarbejde, CARDS-CBC, i finansieringsprogrammet for INTERREG-landene, så der skabes ét samlet projekt baseret på fælles programmeringsdokumenter. Dermed ville det blive meget lettere for de forskellige berørte myndigheder at samarbejde, så integrationen af Balkan kan blive effektiv.

2.12. Regionsudvalget opfordrer til at styrke partnerskaber mellem regioner og lokalsamfund blandt andet inden for CARDS-programmets rammer. Dette program giver nemlig mulighed for at gøre en direkte og specifik indsats på stedet, så de berørte samfund får de nødvendige forudsætninger og instrumenter til at organisere og forvalte sig selvstændigt med det mål at udvikle lokale aktiviteter og kompetencer.

2.13. I programlægningen for 2004-2006 foreslår Regionsudvalget, at der afsættes mindst 20 % af CARDS-programmets ressourcer for den treårige periode 2004-2006 til det grænseoverskridende samarbejde med medlemsstaterne, bl.a. gennem indførelse af et CARDS-CBC-instrument i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 2666/2000 (CARDS-programmet), som giver mulighed for at ændre den treårige planlægning "på baggrund af de indvundne erfaringer og de fremskridt, der gøres i gennemførelsen af stabiliserings- og associeringsaftalerne, navnlig for så vidt angår det regionale samarbejde".

2.14. Regionsudvalget foreslår stadig på baggrund af artikel 3 i forordning (EF) nr. 2666/2000 (CARDS-programmet) at afsætte mindst 5 % af CARDS-programmets ressourcer for 2004-2006 til udvikling af "CARDS-TWINNING"-partnerskabsprojekter for at skabe en stabil finansiel ramme, som kunne sikre en bedre opfyldelse af målene om demokratisering og hurtig harmonisering af forvaltningssystemet i Balkanregionen og fremskynde de pågældende landes optagelse i EU.

2.15. Regionsudvalget anbefaler, at CARDS-programmet støtter udviklingen af partnerskaber mellem lokale myndigheder inden for rammerne af Sammenslutningen af lokalstyrekontorer (LDA); under dette program, som blev lanceret af Europarådet, er der siden 1993 blevet gennemført konkrete projekter inden for lokalstyre, tværkulturel dialog, grænseoverskridende samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder, navnlig i EU-landene og 10 byer i det vestlige Balkan.

Bruxelles, den 19. november 2003.

Albert Bore

Formand for

Regionsudvalget

(1) EUT C 128 af 29.5.2003, s. 53.