Særberetning Kan initiativet vedrørende 
EU’s ekspertisecentre 
bidrage effektivt til at 
begrænse kemiske, 
biologiske, radiologiske 
og nukleare risici fra 
lande uden for EU?DA 2014  nr. 17
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352  4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2014
ISBN 978-92-872-1700-4
doi: 10.2865/3139
© Den Europæiske Union, 2014
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
Kan initiativet vedrørende 
EU’s ekspertisecentre 
bidrage effektivt til at 
begrænse kemiske, 
biologiske, radiologiske 
og nukleare risici fra 
lande uden for EU?
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2014  nr. 17
02
 Indhold
Punkt
 Forkortelser
I-XI Resumé
1-12  Indledning
1-7 Reaktion på udfordringerne for EU’s sikkerhed
8-12  EU’s CBRN-ekspertisecentre
8-9 Mål
10-12  Overordnet koordinering og struktur
13-15  Revisionens omfang og revisionsmetoden
16-49  Bemærkninger
16-21  Konceptet bag initiativet bygger på en grundig analyse og fremmer samarbejde og ejerskab 
i regionerne
22-28  Initiativets organisationsstruktur er kompleks, men generelt passende
29-49  Der er indført forvaltningssystemer, men der er stadig mangler
29-35  Forsinkelser i gennemførelsesplanen
36-41  Der er indført systemer til udvælgelse og gennemførelse af projekter, men partnerlandene skal i højere 
grad involveres i dem
42-45  De beslutningstagende organer og gennemførelsesorganerne samarbejder bilateralt, men der er intet 
forum for et bredere strategisk samarbejde
46-49  Der er etableret et overvågningssystem
50-53  Konklusioner og anbefalinger
50-51  Konklusioner
52-53  Anbefalinger
03 Indhold
 Bilag I — Initiativets struktur 
 Bilag II  — Liste over regionale sekretariater
 Bilag III — De enkelte elementer i initiativet og de involverede organer
 Bilag IV  — Gennemførelsesorganer for initiativet
 Bilag V  — Liste over de projekter, der for øjeblikket gennemføres under initiativet
 EU-Udenrigstjenestens og Kommissionens svar
04
 Forkortelser
CBRN : Kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare (trusler, varer)
EuropeAid : Generaldirektoratet for Udvikling og Samarbejde 
EU-Udenrigstjenesten : Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil
JRC : Generaldirektoratet for Det Fælles Forskningscenter
NKP : Nationalt kontaktpunkt
TACIS : Faglig bistand til Samfundet af Uafhængige Stater 
UNICRI : De Forenede Nationers Institut for Interregional Kriminalitets- og Strafforfølgelsesforskning
05
 Resumé
I
Siden midten af 1990’erne har EU aktivt forsøgt at 
begrænse risiciene for EU’s sikkerhed, primært gen -
nem aktioner finansieret under TACIS -programmet om 
nuklear sikkerhed.
II
I 2003 vedtog Det Europæiske Råd to strategier, 
der skabte grundlaget for fremtidige aktioner 
på sikkerhedsområdet: »den europæiske sikker -
hedsstrategi« og »EU’s strategi mod spredning af 
masseødelæggelsesvåben«.
III
Et af de instrumenter, der blev udviklet efter vedta -
gelsen af disse strategier, var »stabilitetsinstrumentet« 
med et budget på 1 820 millioner euro for perioden 
2007-2013. Det tackler udfordringer for sikkerheden 
i lande uden for EU og har både et kortsigtet og et 
langsigtet element.
IV
Den største enkeltforanstaltning i det langsigtede 
element er EU’s initiativ vedrørende kemiske, biologi -
ske, radiologiske og nukleare (CBRN)-ekspertisecentre 
med et budget på 100  millioner  euro for perioden 
2010-2013. Initiativet skaber regionale platforme for 
samlet at tackle alle aspekter af kemiske, biologiske, 
radiologiske og nukleare risici i forbindelse med 
naturkatastrofer og katastrofer forårsaget af ulykker 
eller kriminel adfærd ved at inddrage alle centrale 
interessenter på et meget tidligt tidspunkt og derved 
fremme udviklingen af ekspertise i de berørte lande.
V
Initiativet koordineres og forvaltes af Tjenesten for 
EU’s Optræden Udadtil og EuropeAid.VI
Retten vurderede, om initiativet vedrørende EU’s 
CBRN -ekspertisecentre kan bidrage effektivt til at 
begrænse denne form for risici fra lande uden for EU.
VII
Retten konkluderer, at initiativet vedrørende EU’s 
CBRN -ekspertisecentre kan bidrage effektivt til at 
begrænse kemiske, biologiske, radiologiske og nukle -
are risici fra lande uden for EU, men at der stadig er 
flere elementer, der skal på plads.
VIII
Initiativets koncept bygger på en grundig analyse og 
afhjælper de mangler, der blev påpeget i det tidligere 
TACIS -program. Den samlede og efterspørgselsbase -
rede tilgang og det specifikke fokus på regionalt sam -
arbejde udgør en langsigtet reaktion på de prioriteter, 
der er defineret i den europæiske sikkerhedsstrategi 
og EU’s strategi mod spredning af masseødelæggel -
sesvåben, og som ikke tidligere er blevet taget op. 
Initiativet involverer alle interessenter i partnerlan -
dene på et meget tidligt stadium, hvilket bidrager til 
initiativets bæredygtighed og til ejerskab hos partner -
landene i de mange berørte regioner.
IX
Trods kompleksiteten er initiativets organisations -
struktur generelt passende, men der er behov for 
tilpasninger. Valget af gennemførelsesorganer og af 
regioner var velbegrundet, og de to organer spil -
ler begge en særlig rolle. De regionale sekretariater 
mangler dog teknisk kapacitet. EU -delegationerne 
udnytter ikke i tilstrækkelig grad deres position til at 
styrke den politiske støtte i partnerlandene og sikre 
kontakten med EU -medlemsstaterne.
Resumé 06
X
Der er indført et passende forvaltningssystem, og det 
er ved at blive operationelt. Nogle af elementerne 
i initiativet var imidlertid forsinkede. I den oprindelige 
gennemførelsesplan var der ikke i tilstrækkelig grad 
taget hensyn til initiativets iboende kompleksitet. Det 
betød, at gennemførelsesplanen ikke kunne anvendes 
fuldt ud, da centrale elementer, som f.eks. behovsvur -
deringerne, endnu ikke var færdige, da projektudvæl -
gelsen begyndte. På de tidligere stadier i initiativet var 
partnerlandene ikke tilstrækkeligt involveret i projekt -
udvælgelsen. Nogle projekter er under gennemfø -
relse, og der er indført overvågningssystemer. Retten 
konstaterede, at beslutningsorganerne (EU -Udenrigs -
tjenesten og EuropeAid) kun samarbejder med gen -
nemførelsesorganerne (JRC og UNICRI) på bilateralt 
grundlag.
XI
Retten fremsætter en række anbefalinger, som 
EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen bør tage 
i betragtning med henblik på at videreudvikle initiati -
vet og sikre dets bæredygtighed.
07
 Indledning
Reaktion på udfordrin -
gerne for EU’s sikkerhed
01 
Den Europæiske Union (EU) iværksatte 
sit initiativ vedrørende kemiske, biolo -
giske, radiologiske og nukleare (CBRN)-
ekspertisecentre (herefter initiativet) 
i maj 2010. Initiativet er udformet til 
at styrke tredjelandes institutionelle 
kapacitet med henblik på at begrænse 
CBRN -risici, der, hvis de ikke imødegås, 
kan udgøre en trussel for EU.
02 
Med et budget på 100 millioner euro 
i perioden 2010-2013 er initiativet 
den største enkeltforanstaltning i det 
langsigtede element i stabilitetsinstru -
mentet1. Stabilitetsinstrumentet blev 
udformet med henblik på at give Den 
Europæiske Union et nyt strategisk 
værktøj til håndtering af en række glo -
bale sikkerheds- og udviklingsudfor -
dringer. Det omfattede både kortsig -
tede og langsigtede foranstaltninger2 
med et budget på 1 820 millioner euro 
i perioden 2007-2013 (73 % til krisebe -
redskab og 27 % til kriseforebyggelse). 
Stabilitetsinstrumentet yder tredje -
lande teknisk og finansiel bistand til 
risikobegrænsning og -beredskab i   
forbindelse med kemiske, biologiske, 
radiologiske og nukleare materialer 
og agenser. Ifølge Europa -Parlamentet 
og Rådet bør de foranstaltninger, der 
træffes gennem stabilitetsinstrumen -
tet, udgøre et supplement til og være 
i overensstemmelse med de foranstalt -
ninger, som EU træffer med henblik på 
gennemførelse af den fælles udenrigs- 
og sikkerhedspolitik.03 
Efter Tjernobylulykken i 1986 vakte 
de risici, der var forbundet med de 
sovjetdesignede nukleare anlæg 
i Central- og Østeuropa, stor bekym -
ring i det internationale samfund, og 
denne voksede med Sovjetunionens 
sammenbrud og oprettelsen af 11 nye 
uafhængige stater (Fællesskabet af 
Uafhængige Stater eller SNG).
04 
I 1991 indledte Europa -Kommissionen 
TACIS -programmet3, der havde til 
formål at bistå SNG -landene i deres 
overgang til en demokratisk, markeds -
orienteret økonomi. Dette program 
afsluttedes i 2006.
05 
Inden for rammerne af TACIS -pro-
grammet blev EU -medlemsstaterne 
og Kommissionen enige om en fælles 
tilgang til nuklear sikkerhed. De iværk -
satte TACIS -programmet for nuklear 
sikkerhed4 med henblik på at yde lokal 
bistand, udforme en sikkerhedsmæssig 
og lovgivningsmæssig tilgang, forbed -
re håndteringen af nukleart affald og 
tilbyde tidligere atomvåbenspecialister 
fra Sovjetunionen beskæftigelsesmu -
ligheder på det civile nukleare område.1 Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EF)  
nr. 1717/2006 af 15. november  
2006 om oprettelse af et 
stabilitetsinstrument  
(EUT L 327 af 24.11.2006, s. 1).
2 Et eksempel på kortsigtede 
foranstaltninger: støtte til 
etablering af midlertidige 
myndigheder og demokra-  
tiske og pluralistiske statslige 
institutioner. Et eksempel på 
langsigtede foranstaltninger: 
udvikling af de retlige rammer 
og den institutionelle 
kapacitet, f.eks. vedrørende 
eksportkontrol af varer, der 
kan anvendes til civile og/eller 
militære og kriminelle formål 
(produkter med dobbelt 
anvendelse).
3 »Faglig bistand til Samfundet 
af Uafhængige Stater (SNG)«.
4 I perioden 1992-2006 blev der 
tildelt 1,3  milliarder  euro til 
TACIS -programmet for nuklear 
sikkerhed.
08 Indledning
06 
I 2003 udarbejdede Det Europæiske 
Råd som følge af de institutionelle 
og mellemstatslige drøftelser om 
terrorangrebene i New York og Irak -
krigen to strategier, der dannede 
rammen for fremtidige aktioner på 
sikkerhedsområdet:
a) Den europæiske sikkerhedsstra -
tegi5, der beskrev EU’s sikkerheds -
miljø og de centrale udfordringer 
for EU:
 ο terrorisme
 ο spredning af masseødelæggelses-  
våben
 ο regionale konflikter
 ο statsopløsning
 ο organiseret kriminalitet.
Rådet konkluderede, at EU skulle 
være mere aktiv, mere konse -
kvent og bedre i stand til at tackle 
disse udfordringer både med 
hensyn til kriseberedskab og 
kriseforebyggelse.
b) »EU’s strategi mod spredning af 
masseødelæggelsesvåben«6, der er 
en køreplan for aktioner på dette 
område. Prioriteringerne heri var 
især:
 ο at støtte det internationale system 
til overvågning af ikkespredning
 ο at bistå tredjelande ved hjælp af 
kapacitetsopbygning
 ο etablering af retlige rammer
 ο udarbejdelse af indsatsplaner for 
at gøre dem i stand til at opfylde 
deres forpligtelser inden for disse 
rammer.07 
De bekymringer, EU har udtrykt, blev 
også taget op i en resolution fra FN’s 
Sikkerhedsråd i 20047. De seneste be -
givenheder i Syrien har bekræftet, at 
disse bekymringer stadig er relevante.
EU’s CBRN -ekspertise-  
centre
Mål
08 
De vigtigste mål8 for initiativet vedrø -
rende EU’s CBRN -ekspertisecentre er 
at:
 ο styrke de ansvarlige myndigheders 
nationale og regionale kapacitet 
og den administrative infrastruktur 
på lang sigt
 ο støtte og styrke reaktionskapacite -
ten på kort sigt.
09 
Under initiativet søges disse mål op -
fyldt ved at:
a) levere videreuddannelse og bi -
stand til lande i forbindelse med 
opfyldelsen af internationale for -
pligtelser til at begrænse risiciene 
for CBRN -spredning
b) støtte den nationale kapacitet til 
at udvikle og håndhæve retlige, 
administrative og tekniske foran -
staltninger i relation til risici for 
CBRN -spredning5 Den europæiske 
sikkerhedsstrategi, Det 
Europæiske Råd, Bruxelles,  
12. og 13. december 2003; 
http://www.eeas.europa.eu/
csdp/about -csdp/
european -security -strategy/
6 EU’s strategi mod spredning af 
masseødelæggelsesvåben, 
Det Europæiske Råd, Bruxelles, 
den 12. december 2003, 
jf. http://eeas.europa.eu/
non -proliferation -and-
disarmament/wmd/
index_en.htm
7 FN’s Sikkerhedsråds resolution 
1540 af 28. april 2004.
8 Stabilitetsinstrumentet — 
flerårigt vejledende program 
2009-2011, Europa -Kommis-  
sionen, 8.4.2009.
09 Indledning
c) sikre ejerskab og bæredygtighed 
i forbindelse med uddannelses- og 
bistandsaktiviteter ved hjælp af en 
integreret regional tilgang
d) levere en fuldstændig uddannel -
ses- og bistandspakke, der dækker 
CBRN (f.eks. eksportkontrol, ulovlig 
handel, sikkerhed, katastrofeplan -
lægning, krisereberedskab, nye 
beskæftigelsesmuligheder for 
videnskabsmænd, oplagring og 
bortskaffelse).
Overordnet koordinering og 
struktur
10 
Mange organer spiller en rolle i initiati -
vet (jf. også bilag I ):
a) Tjenesten for EU’s Optræden 
Udadtil (EU -Udenrigstjenesten), 
det organ, der er ansvarligt for 
EU’s udenrigspolitik, har ansvaret 
for den strategiske orientering af 
initiativet gennem de flerårige 
vejledende programmer for stabi -
litetsinstrumentet, som initiativet 
er en del af. EU -Udenrigstjenesten 
holder også regelmæssig kontakt 
med andre internationale organer 
inden for styring af CBRN -risici 
(f.eks. Den Internationale Atom -
energiorganisation) og drøfter den 
generelle strategi og de generelle 
prioriteringer med dem.b) EuropeAid — Kommissionens 
afdeling for udviklingshjælp — er 
beslutningsorganet og er ansvar -
ligt for gennemførelsen af initiati -
vets budget. EuropeAid udarbejder 
de årlige handlingsprogrammer for 
stabilitetsinstrumentet og overvå -
ger forvaltningsteamets og gen -
nemførelsesorganernes arbejde: 
Kommissionens Fælles Forsk -
ningscenter (JRC) og FN’s Institut 
for Interregional Kriminalitets- og 
Strafforfølgelsesforskning (UNICRI). 
Siden 2012 har EuropeAid også 
forvaltet de projekter, der gen -
nemføres inden for rammerne af 
initiativet9, hvilket også indebærer 
udvælgelse af projekter, indgåelse 
af aftaler med de gennemførende 
konsortier10 og overvågning.
c) Et forvaltningsteam bestående af 
eksperter fra ikkestatslige orga -
nisationer i EU støtter initiativet 
ved at rådgive om forvaltnings -
spørgsmål, præsenterer initiativet 
for partnerlandene og søger deres 
støtte på højt politisk plan.
d) JRC og UNICRI gennemfører 
initiativet. JRC — den afdeling 
i Kommissionen, der er speciali -
seret i teknisk og videnskabelig 
støtte — bistår ved udformningen 
af projektforslag, udvælgelsen af 
projekter og behovsvurderinger. 
Afdelingen er også ansvarlig for 
at etablere og opretholde meka -
nismer for overvågning af projek -
terne og af initiativet som helhed. 
UNICRI opretter regionale sekre -
tariater og bistår ved etableringen 
af strukturer i partnerlandene med 
udarbejdelsen af de nationale 
handlingsplaner og med at organi -
sere rundbordsmøder.9 UNICRI forvalter de projekter, 
hvor aftalerne var indgået før 
2012.
10 I forbindelse med UNICRI var 
der tale om nonprofit-  
organisationer på verdensplan 
med relevant ekspertise, 
i forbindelse med EuropeAid 
drejer det sig om statslige 
organer i EU -medlemsstaterne 
med den relevante ekspertise.
10 Indledning
e) Hvert partnerland — hvoraf der 
er over 40 — udpeger et natio -
nalt kontaktpunkt (NKP), der skal 
koordinere det arbejde, CBRN -inte -
ressenterne gør i deres land, for at 
bistå med etableringen af nationa -
le team11, for at organisere møder 
og udbrede relevante oplysninger. 
Partnerlandene definerer også 
deres behov ved hjælp af et toolkit 
til behovsvurdering og udarbejder 
nationale handlingsplaner, hvor 
de prioriterer deres behov. Deref -
ter udarbejder de skræddersyede 
projektforslag, der dækker disse 
behov. I den efterfølgende proces 
tilføjes der et regionalt element, 
hvis forslagene endnu ikke inde -
holder et sådant. Det finjusteres 
af JRC, evalueres, sættes i priorite -
ringsrækkefølge og udvælges til 
finansiering af EuropeAid. Derefter 
indgås der aftale med de konsorti -
er, der skal gennemføre projekter -
ne, og gennemførelsen begynder.
f) Partnerlandene samarbejder gen -
nem regionale sekretariater (jf. 
bilag II , der er en liste over disse). 
Sekretariaterne består af to fast -
ansatte: en sekretariatschef (som 
udpeges af værtslandet) og en re -
gional koordinator (ansat i UNICRI). 
De søger at fremme regionalt sam -
arbejde og give projektforslagene 
en regional dimension ved at:
 ο lette informationsudveksling og 
koordinering i regionen
 ο hjælpe landene med at opbygge 
deres kapacitet til at vurdere og 
tackle behovene og identificere 
ekspertiseområder
 ο støtte gennemførelsen og over -
vågningen af projekter og give 
feedback herom til gennemførel -
sesorganerne og
 ο skabe regional opmærksomhed 
om initiativet.11 
EU-delegationen12 i de lande, der del -
tager i initiativet, informeres med re -
gelmæssige mellemrum om, hvordan 
det skrider frem og om de relaterede 
aktioner, der gennemføres i landet.
12 
Bilag III  viser de enkelte elementer 
i initiativet og de organer, der er invol -
veret i dets gennemførelse.11 De nationale team koordinerer 
arbejdet yderligere og 
udveksler oplysninger mellem 
institutioner i deres lande, som 
f.eks. ministerier, agenturer og 
forsknings- og uddannelses-  
faciliteter.
12 EU repræsenteres af 139 EU - 
delegationer og -kontorer 
rundt om i verden. Nærmere 
oplysninger på http://eeas.
europa.eu/delegations/
index_da.htm
11
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
13 
Formålet med Rettens revision var at 
vurdere, om initiativet vedrørende EU’s 
CBRN -ekspertisecentre kan bidrage 
effektivt til at begrænse kemiske, bio -
logiske, radiologiske og nukleare risici 
fra lande uden for EU. Det overord -
nede revisionsspørgsmål blev opdelt 
i følgende tre underspørgsmål:
 ο Bygger initiativet på en grundig 
analyse af situationen før 2010?
 ο Er initiativets organisationsstruktur 
egnet til at tage de identificerede 
udfordringer op?
 ο Er der indført et passende for -
valtningssystem, og er det 
operationelt?
14 
Da initiativet er ret nyt (det startede 
i 2010, og de første projekter blev 
iværksat i 2013), omfattede revisio -
nen ikke initiativets output, udfald og 
effekt. Men Retten undersøgte, om 
initiativets metode, strategi og for -
valtning gør det sandsynligt, at det vil 
kunne nedbringe CBRN -risici i lande 
uden for EU.
15 
Retten gennemførte revisionen mel -
lem oktober 2013 og januar 2014. 
Revisionsarbejdet bestod i en analy -
tisk gennemgang af relevante doku -
menter, samtaler i Kommissionen, 
EU-Udenrigstjenesten og UNICRI og 
med ansatte i forvaltningsteamet, be -
søg i to regionale sekretariater (Rabat 
og Amman) og deltagelse i en work -
shop, der blev gennemført under et af 
projekterne.
12
 Bemærkninger
Konceptet bag initiativet 
bygger på en grundig 
analyse og fremmer sam -
arbejde og ejerskab 
i regionerne
16 
Initiativet vedrørende EU’s CBRN -eks-
pertisecentre er en central reaktion på 
den europæiske sikkerhedsstrategi og 
den europæiske strategi mod spred -
ning af masseødelæggelsesvåben. 
Konceptet bag initiativet bygger på 
en grundig analyse, der navnlig tager 
hensyn til følgende mangler i det tidli -
gere TACIS -program:
 ο Der var hovedsagelig tale om en 
ad hoc -tilgang, og aktionerne var 
ikke alle integreret i en langsigtet 
strategi.
 ο Gennemførelsen af TACIS -pro-
grammet var topstyret med et 
centralt omdrejningspunkt for 
beslutningstagningen i Kommis -
sionen, og mulighederne for at 
skabe ejerskab hos tredjelandene 
var begrænsede. Der var derfor 
stor risiko for, at projekterne og 
deres resultater ikke ville blive op -
retholdt, når der ikke længere blev 
ydet EU -finansiering13.17 
Initiativet vedrørende ekspertisecen -
trene har flere innovative træk: Det er 
hensigten, at initiativet
 ο skal være dækkende: det skal 
imødegå CBRN -relaterede risici 
og trusler, uanset om de skyldes 
kriminalitet eller er ulykkes- eller 
naturbetingede, og der skal indgå 
afbødende foranstaltninger med 
henblik på forebyggelse, detekte -
ring, reaktion og styring. I  tekst -
boks 1  gives der eksempler på 
sådanne risici
 ο skal bygge på en udtrykkelig 
efterspørgselsdrevet (bottom -up) 
tilgang: eksperter i partnerlande-  
ne identificerer systematisk de 
behov, der er specifikke for deres 
land på alle de områder, hvor der 
er CBRN -risici, ved hjælp af et 
toolkit til behovsvurdering (dvs. en 
gapanalyse). De prioriterer derefter 
i en national handlingsplan de for -
anstaltninger, der skal træffes for 
at afhjælpe disse risici og trusler, 
og endelig udarbejder de skræd -
dersyede projektforslag, som skal 
opfylde de identificerede behov 
og afhjælpe manglerne i deres 
systemer til risikobegrænsning
 ο skal have et klart fokus på regio -
nalt samarbejde mellem part -
nerlandene: den ekspertise og 
kapacitet, der skabes gennem 
initiativet i partnerlandene, deles 
på regionalt plan.
Eksempler på de CBRN -risici, som initiativet skal imødegå:
— Kemiske risici : ulovlig handel med kemiske produkter, der kan anvendes til industrielle og/eller kriminelle 
aktiviteter (produkter med dobbelt anvendelse)
— Biologiske risici : epidemier som f.eks. aviær influenza (fugleinfluenza) — en yderst smitsom sygdom, som 
hurtigt spreder sig til flere lande
— Radiologiske risici : hospitalsaffald, f.eks. stoffer, der bruges i strålebehandling
— Nukleare risici : Ulykker som den i Fukushima, hvor radiologisk materiale utilsigtet slippes ud i miljøet.Tekstboks 113 Kendt som de 
donorfinansierede 
foranstaltningers 
»bæredygtighed«.
13 Bemærkninger
18 
Alle disse nye elementer var udformet 
med henblik på at øge ejerskabet 
i partnerlandene og dermed forbedre 
initiativets bæredygtighed: dvs. gøre 
det mere sandsynligt, at resultaterne 
af foranstaltningerne fastholdes, når 
EU-finansieringen ophører.
19 
Regionalt samarbejde på sikkerheds -
området er et centralt element i initia -
tivet. EU -Udenrigstjenesten og Kom -
missionen havde gode grunde til at 
integrere dette element i initiativet og 
fokusere på regionalt samarbejde:
a) De risici, der skal imødegås, er 
i sagens natur af grænseover -
skridende karakter: Effekten af 
kemiske ulykker og epidemier, som 
f.eks. fugleinfluenza, stopper ikke 
ved grænsen.
b) Partnerlandenes fremskridt med 
hensyn til at begrænse CBRN -risici 
er forskellige. Regionalt samar -
bejde fremmer bedste praksis, og 
partnerlandene kan nyde godt af 
hinandens viden.
20 
De tilsigtede fordele ved initiativet er 
derfor ikke begrænset til projekternes 
output. Når nabolande på følsomme 
geografiske lokaliteter som Nordafrika 
og Mellemøsten mødes for at drøfte 
og gennemføre projekter på sikker -
hedsområdet, udgør det i sig selv en 
betydelig merværdi og bidrager til en 
samarbejds- og sikkerhedskultur.21 
Det internationale samfund har hilst 
initiativet velkommen. Det er blevet 
godkendt af FN’s sikkerhedsråd14, G8’s 
globale partnerskab (der har nedsat en 
arbejdsgruppe om ekspertisecentre -
ne15) og NATO (hvor EU støtter NATO’s 
CBRN -center i Vyskov, Den Tjekkiske 
Republik16).
Initiativets organisations -
struktur er kompleks, 
men generelt passende
22 
Initiativet har en kompleks struktur 
på grund af de mange aktører, der er 
involveret, den decentrale struktur, 
det globale omfang, regionernes og 
partnerlandenes forskelligartethed 
og EU- og FN -organernes fælles gen -
nemførelse (jf. punkt 10 og 11). Denne 
kompleksitet er imidlertid en uundgå -
elig konsekvens af selve den tilgang, 
der blev valgt med henblik på initiati -
vet: samlet, bottom -up og regional (jf. 
punkt 17).
23 
Valget af JRC og UNICRI som gennem -
førelsesorganer var velbegrundet. JRC, 
Kommissionens eget videnskabelige 
organ, leverer relevant teknisk eks -
pertise, mens UNICRI kan støtte sig 
til FN’s diplomatiske netværk, når det 
kontakter potentielle partnerlande 
og får dem til at deltage i initiativet. 
Bilag IV  viser baggrunden for valget 
af de enkelte gennemførelsesorganer, 
deres ekspertiseområde og de vigtig -
ste opgaver, som de har fået tildelt.14 United Nation Security Council 
Statement supporting the EU 
Centres of Excellence, 
12. april  2012.
15 Globalt partnerskab: mod 
spredning af masseødelæg-  
gelsesvåben og -materialer: 
President’s Report for 2013, 
Foreign & Commonwealth 
Office, London, december 
2013.
16 Nærmere oplysninger:  
http://www.jcbrncoe.cz/
14 Bemærkninger
24 
Trods det store antal deltagende orga -
ner er deres funktioner og ansvarsom -
råder klart defineret, og hvert organ 
spiller en rolle (jf. punkt 10 og 11).
25 
Partnerlandene vælger selv deres 
nationale kontaktpunkt og opretter et 
nationalt team under overholdelse af 
retningslinjerne og anbefalingerne fra 
JRC og UNICRI. Denne autonomi er af -
gørende for deres accept af initiativet 
og i overensstemmelse med den gene -
relle efterspørgselsdrevne tilgang.
26 
Med hensyn til udpegelsen af de regio -
ner, hvor initiativet skulle gennemfø -
res, valgte EU -Udenrigstjenesten og 
Kommissionen forståeligt nok fortrins -
vis regioner med lande tæt på EU og/
eller lande, der er associeret med EU 
(jf. bilag II ). Der er imidlertid et stort 
antal regioner og lande involveret, og 
derfor kan efterspørgslen efter midler 
til nyttige projekter meget vel oversti -
ge de begrænsede ressourcer, der er til 
rådighed. Det kan være nødvendigt at 
prioritere projekter på de områder, der 
er af størst relevans for EU’s sikkerhed, 
for at sikre, at de disponible midler 
udnyttes bedst muligt.
27 
De regionale sekretariater (jf. punkt 10) 
har på nuværende tidspunkt begræn -
set teknisk ekspertise. Det er derfor 
vanskeligt for dem at udfylde en del 
af deres rolle, som f.eks. at bistå med 
udarbejdelsen og finjusteringen af 
projektforslag og efterfølgende lette 
projekternes gennemførelse.28 
EU-delegationerne i partnerlandene 
informeres regelmæssigt om initiati -
vet, men spiller endnu ikke en tilstræk -
keligt aktiv rolle. De har ekspertisen til 
at støtte de regionale sekretariater og 
de nationale kontaktpunkter. Og hvad 
der er endnu vigtigere: De har diplo -
matisk ekspertise, der kan hjælpe med 
til at opnå og bevare den politiske 
støtte på højt niveau i partnerlandene 
og skabe opmærksomhed om EU’s 
engagement.
Der er indført forvalt -
ningssystemer, men der 
er stadig mangler
Forsinkelser 
i gennemførelsesplanen
29 
EU-Udenrigstjenesten og EuropeAid 
tog ikke initiativets iboende komplek -
sitet i betragtning, da de udarbejdede 
gennemførelsesplanen (jf. bilag III ). 
Det tog længere tid end forventet at 
opbygge strukturer i partnerlandene. 
Det skyldtes politiske omstændig -
heder, og at initiativet i varierende 
omfang fik national støtte på højt 
plan, partnerlandenes forskelligartet -
hed, deres forskellige erfaringer med 
hensyn til at begrænse CBRN -risici, og 
at det var forskelligt, hvor mange af de 
relevante strukturer (f.eks. nationale 
team), der allerede var blevet oprettet.
30 
Denne kompleksitet forsinkede ikke 
alene udpegelsen af nationale kon -
taktpunkter, men også oprettelsen af 
nationale team.
15 Bemærkninger
31 
Gennemførelsesplanen opererede bl.a. 
med en række trin, fra en behovsvur -
dering med anvendelse af et specielt 
udviklet toolkit til nationale handlings -
planer efterfulgt af forslag til projekter, 
som skulle afhjælpe de identificerede 
behov.
32 
Formålet med toolkittet til behovs -
vurdering var systematisk at identifi -
cere de risici, der var specifikke for de 
pågældende lande på alle områder 
med CBRN -risici. Udviklingen af tool -
kittet var allerede planlagt i en aftale 
indgået mellem EuropeAid og UNICRI 
i 2010. På grund af forsinkelser i gen -
nemførelsen af initiativet (jf. punkt 29 
og 30) medtog EuropeAid det igen i sit 
årlige handlingsprogram for 2012.
33 
EuropeAid er af den opfattelse, at 
UNICRI ikke i tilstrækkelig grad havde 
taget partnerlandenes administrative 
kapacitet i betragtning, da det udvik -
lede dette toolkit, hvilket betød, at det 
endelige produkt var for komplekst. 
I marts 2013 overførte det derfor 
opgaven til JRC, der leverede en ny og 
enklere udgave i december 2013. Efter 
afprøvning i tre partnerlande blev 
dette toolkit stillet fuldt ud til rådig -
hed i begyndelsen af 2014. Der er nu 
to toolkit, hvilket burde kunne hjælpe 
partnerlandene med at udarbejde 
deres nationale handlingsplaner.34 
Når der er gennemført en behovsvur -
dering, skal der udarbejdes nationale 
handlingsplaner, hvor de foranstaltnin -
ger, der er nødvendige for at dække de 
identificerede behov i forbindelse med 
katastrofeberedskab, -forebyggelse, 
-detektering og -begrænsning, defi -
neres. Ved udgangen af 2013 havde 
fem partnerlande udarbejdet udkast til 
handlingsplaner.
35 
På grund af alle disse forsinkelser 
kunne EU -Udenrigstjenesten og Euro -
peAid ikke overholde den fastsatte 
gennemførelsesplan. Projekter blev sat 
i gang, inden behovene var vurderet, 
og de nationale handlingsplaner var 
udarbejdet.
Der er indført systemer til 
udvælgelse og gennemfø -
relse af projekter, men part -
nerlandene skal i højere grad 
involveres i dem
36 
De fleste forslag til projekter kom -
mer fra partnerlandene eller de 
regionale sekretariater, men nogle 
kommer også fra gennemførelsesor -
ganerne. Når gennemførelsesorga -
nerne foreslår projekter, kan det til en 
vis grad sætte skub i initiativet, men 
det er ikke i overensstemmelse med 
bottom -up-tilgangen.
16 Bemærkninger
37 
JRC gennemgår alle forslagene og 
sikrer sammen med EuropeAid, at de 
omfatter SMART -mål17 og indikatorer. 
Under den første projektudvælgelse 
ændrede EuropeAid, UNICRI og JRC 
forslagene ved at slå nogle af dem 
sammen og opgive andre, uden at 
initiativtageren til forslaget altid blev 
informeret herom. Det bragte partner -
landenes ejerskab i fare og har skadet 
udviklingen af initiativet.
38 
Fra og med maj 2013 kan de involve -
rede partnerlande foreslå projekter 
på et hvilket som helst tidspunkt og 
ikke kun én gang om året, som det var 
tilfældet tidligere. EuropeAid god -
kender forslagene fra sag til sag efter 
drøftelser mellem partnerlandene, de 
regionale sekretariater og relevante 
eksperter. Under drøftelserne sikrer 
deltagerne sig, at projektforslagene 
har en regional dimension. Partner -
landene har hilst den nye metode 
velkommen, da de nu inddrages mere 
i de procedurer, der skal følges, før 
det besluttes, at et projektforslag kan 
modtage finansiering. Partnerlan -
dene er dog bekymrede, fordi der går 
lang tid mellem projektforslagene og 
projektgennemførelsen, og påskønner 
enhver forbedring på dette punkt.
39 
Pr. april 2014 var der udvalgt 40 pro -
jekter (jf. bilag V ). Gennemførelsen af 
de første startede den 1. januar 2013. 
De fleste af disse projekter vedrører 
bevidstgørelseskampagner, netværks -
samarbejde, videnoverførsel, ud -
dannelse, kapacitetsopbygning og 
opgradering af de retlige rammer (jf. 
eksemplet i  tekstboks 2 ).40 
UNICRI fik ansvaret for at forvalte ini -
tiativets første 19 projekter, herunder 
for at udvælge og indgå kontrakter 
med iværksættere i overensstemmelse 
med FN’s regler. Det betød, at alle non -
profitorganisationer på verdensplan 
med den relevante ekspertise kunne 
deltage. I 2012 overtog EuropeAid for -
valtningen af de efterfølgende projek -
ter for at imødekomme betænkelighe -
derne hos en række EU -medlemsstater, 
der gerne så, at deres egne eksperter 
blev mere involveret i arbejdet, og 
ønskede at fremhæve EU’s rolle som 
donor.
41 
Da EuropeAid har organiseret projekt -
gennemførelsen, er gennemførelses -
konsortierne blevet opbygget omkring 
agenturer, organer og eksperter fra 
EU-medlemsstaterne. Kun meget få 
agenturer, organer eller eksperter fra 
partnerlandene deltager i disse kon -
sortier, selv om de undertiden har bred 
erfaring inden for de berørte emner. 
Det kan være en hindring for ejerska -
bet til foranstaltningerne i partnerlan -
dene og påvirke projektresultaternes 
bæredygtighed. Det ville endvidere 
være en fordel for CBRN -kapaciteten 
i partnerlandene, hvis deres egne 
eksperter i højere grad var involveret. 
Dette var et af hovedformålene med 
initiativet.17 SMART = specifikke, målelige, 
opnåelige, relevante og 
tidsbestemte.
17 Bemærkninger
Eksempel på et projekt
Titel  Projekt 5 — videnudvikling og overførsel af bedste praksis vedrørende overvågning af im -
port/eksport i forbindelse med CBRN.
Målområde  Landene ved Afrikas Atlanterhavskyst, Centralasien, Mellemøsten og Nordamerika.
Iværksætter  Den tyske økonomi- og eksportkontrolstyrelse (BAFA), Tyskland
Dato  1.1.2013-31.12.2014
Budget (euro)  1 440 000
Mål 1.  Styrke landenes kapacitet inden for import-/eksportkontrol gennem udvikling af særlige 
procedurer og retningslinjer for at afværge illegale grænseoverskridende overførsler af 
farlige CBRN -materialer.
 2.  Opbygge tillid blandt de enheder, agenturer osv., der deltager i reguleringen af import/
eksport på nationalt og regionalt plan.
 3.  Udvikle et bæredygtigt system til videndeling, der kan anvendes i en lang række lande 
og forvaltningsstrukturer, og som bygger på gratis redskabspakker vedrørende import/
eksport af CBRN.
 4.  Forbedre det regionale samarbejde mellem agenturer og sikre standardisering med inter -
nationale procedurer og retningslinjer for kontrol af import/eksport.Tekstboks 2
18 Bemærkninger
De beslutningstagende 
organer og gennemførel -
sesorganerne samarbejder 
bilateralt, men der er intet 
forum for et bredere strate -
gisk samarbejde
42 
I den indledende fase blev der oprettet 
et koordineringsudvalg, der samlede 
repræsentanter for de beslutningsta -
gende organer (EU -Udenrigstjenesten 
og EuropeAid) og gennemførelsesor -
ganerne (JRC og UNICRI) med henblik 
på at drøfte den igangværende etable -
ring af initiativet, herunder de regio -
nale prioriteter, valget af de projekter, 
som UNICRI skulle gennemføre, mv. Da 
UNICRI’s projekter var blevet udvalgt, 
ophørte dette udvalg med at eksistere. 
Siden da har de involverede enheder 
hovedsageligt samarbejdet bilateralt.
43 
Flere af de berørte organer gav udtryk 
for, at samarbejdet, koordineringen og 
kommunikationen mellem dem kunne 
blive bedre, f.eks. hvis koordinerings -
udvalget blev genoplivet som forum 
for et bredere strategisk samarbejde. 
Udvalget kunne bistå med at afklare 
spørgsmål og fastsætte prioriteringer  
på en mere tidseffektiv måde og 
dermed reducere behovet for mange 
bilaterale drøftelser.
44 
Ud over initiativet vedrørende eksper -
tisecentrene findes der andre kanaler 
til finansiering af CBRN -relaterede 
projekter, f.eks. Det Internationale 
Atomenergiagentur eller agenturer 
i EU -medlemsstaterne.45 
Kommissionen har ikke et samlet over -
blik over alle de projekter, der finansie -
res af samtlige instrumenter inden for 
området sikkerhedspolitik, og heller 
ikke over de tiltag til begrænsning 
af CBRN -risici, som andre donorer 
finansierer.
Der er etableret et 
overvågningssystem
46 
EuropeAid har etableret et system til 
overvågning af initiativet, der bygger 
på nøgleresultatindikatorer og centra -
le effektindikatorer. EuropeAid over -
våger også projekterne med bistand 
fra JRC og UNICRI. EuropeAids årlige 
aktivitetsrapport giver også oplysnin -
ger om gennemførelsen af initiativet.
47 
JRC har oprettet et veludviklet og 
komplet websted, der giver interes -
senterne opdaterede oplysninger 
om projektforslag, -udvælgelse og 
-gennemførelse.
48 
I sin halvårlige situationsrapport om 
gennemførelsen af EU’s strategi mod 
spredning af masseødelæggelsesvå -
ben18 rapporterer Rådet om CBRN -risi-
kobegrænsning og bl.a. om initiativet 
vedrørende ekspertisecentre.
49 
I betragtning af at projekterne først 
startede i 2013 (jf. punkt 39), er det for 
tidligt at vurdere, om overvågningssy -
stemet er effektivt.18 Den seneste af disse beret-  
ninger blev offentliggjort i EU - 
Tidende C 54 af 25.2.2014.
19
 Konklusioner 
og anbefalinger
Konklusioner
50 
For så vidt angår det overordnede revi -
sionsspørgsmål konkluderer Retten, at 
initiativet vedrørende EU’s CBRN -eks-
pertisecentre kan bidrage effektivt 
til at begrænse kemiske, biologiske, 
radiologiske og nukleare risici fra lande 
uden for EU, men at der stadig er flere 
elementer, der skal på plads.
51 
For så vidt angår de tre underspørgs -
mål konkluderer Retten, at
a) initiativets koncept bygger på en 
grundig analyse og afhjælper de 
mangler, der blev påpeget i det 
tidligere TACIS -program. Den sam -
lede og efterspørgselsbaserede 
tilgang og det specifikke fokus på 
regionalt samarbejde udgør en 
langsigtet reaktion på de priori -
teter, der er defineret i den euro -
pæiske sikkerhedsstrategi og EU’s 
strategi mod spredning af masse -
ødelæggelsesvåben, og som ikke 
tidligere er blevet taget op. Initia -
tivet involverer alle interessenter 
i partnerlandene på et meget 
tidligt stadium, hvilket bidrager til 
initiativets bæredygtighed og til 
ejerskab hos partnerlandene i de 
mange berørte regionerb) trods kompleksiteten er initiativets 
organisationsstruktur generelt 
passende, men der er behov for 
tilpasninger. Valget af gennemfø -
relsesorganer og af regionerne var 
velbegrundet, og de to organer 
spiller begge en særlig rolle. De 
regionale sekretariater mangler 
dog teknisk kapacitet. EU -delegati -
onerne udnytter ikke i tilstrækkelig 
grad deres position til at styrke 
den politiske støtte i partnerlan -
dene og sikre kontakten med 
EU-medlemsstaterne
c) Der er indført et passende forvalt -
ningssystem, og det er ved at blive 
operationelt. Nogle af elemen -
terne i initiativet var imidlertid 
forsinkede. I den oprindelige 
gennemførelsesplan var der ikke 
i tilstrækkelig grad taget hensyn til 
initiativets iboende kompleksitet. 
Det betød, at gennemførelsespla -
nen ikke kunne anvendes fuldt ud, 
da centrale elementer, f.eks. be -
hovsvurderingerne, endnu ikke var 
færdige, da projektudvælgelsen 
begyndte. På de tidligere stadier 
i initiativet var partnerlandene ikke 
tilstrækkeligt involveret i projekt -
udvælgelsen. Nogle projekter er 
under gennemførelse, og der er 
indført overvågningssystemer. Ret -
ten konstaterede, at beslutningsor -
ganerne (EU -Udenrigstjenesten og 
EuropeAid) kun samarbejder med 
gennemførelsesorganerne (FFC og 
UNICRI) på bilateralt grundlag.
20 Konklusioner og anbefalinger
Anbefalinger
52 
Med hensyn til initiativets nuværende 
struktur bør EU -Udenrigstjenesten og 
Kommissionen:
 ο for at få det størst mulige direkte 
udbytte koncentrere EU’s finansie -
ring på de områder, der er af størst 
relevans for EU’s sikkerhed
 ο øge kapaciteten i de regionale 
sekretariater ved at tilføje teknisk 
ekspertise
 ο styrke EU -delegationernes rolle, 
navnlig i de lande, hvor der er op -
rettet et regionalt sekretariat.53 
Hvad angår projekternes forvaltning, 
bør Kommissionen:
 ο træffe foranstaltninger med 
henblik på at inddrage partnerlan -
dene, ikke kun i forbindelse med 
igangsætningen af projekterne, 
men også i gennemførelsen af 
dem. Det vil give dem større ejer -
skab til foranstaltningerne og sikre 
deres bæredygtighed
 ο fortsætte bestræbelserne på at 
forbedre procedurerne for at for -
korte perioden fra projektforslag 
til projektgennemførelse.
 ο forbedre samarbejdet mellem 
beslutningsorganerne og gennem -
førelsesorganerne, f.eks. ved at 
genoplive koordinationsudvalget.
Vedtaget af Afdeling III, der ledes af Karel PINXTEN, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 7. oktober 2014.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Formand

21
 Bilag
Initiativets struktur
Regionale 
sekretariater
Nationale teamRund-
bords-
møder
RS
NT
NTNTNT
NT
NT NTNTNTNT
RSRådet Parlamentet
CBRN-medlemsstaternes
 kontaktpunkterForvaltningsteamEU-Udenrigstjenesten
EuropeAid
Direktoratet for
Det Fælles Forsknings-
center
RS
NT NTNTNT
NT
RS
NT NTNTNT
NTStrategi
Forvaltning og
koordinering
Gennemførel-
sesorganerog kontrahenterMedlems-
staternes agenturerUNICRIBilag I
22 Bilag
Liste over regionale sekretariater
Forkortelser Region Involverede lande
SØA SydøstasienBrunei, Cambodja, Filippinerne, Indonesien, Laos, Malaysia, Myanmar, Singapore, 
Thailand, Vietnam
AAK Landene ved Afrikas atlanterhavskyst Elfenbenskysten, Gabon, Liberia, Marokko, Mauretanien, Senegal, Togo
NA Nordafrika Algeriet, Libyen, Marokko, Tunesien
SØESydøsteuropa, det sydlige Kaukasus, Moldova 
og UkraineAlbanien, Armenien, Bosnien‑Hercegovina, Georgien, Moldova, Montenegro, 
Serbien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Ukraine
CA Centralasien Kirgisistan, Tadsjikistan, Usbekistan
MØ Mellemøsten Irak, Jordan, Libanon
ØCA Øst‑ og CentralafrikaBurundi, Den Demokratiske Republik Congo, Ghana, Kenya, Rwanda, Seychellerne, 
Uganda, Zambia
Under forhandling:
GCC Golfstaternes Samarbejdsråd Skal fastlægges senereBilag II
23 Bilag
De enkelte elementer i initiativet og de involverede organerBilag III
Der oprettes nationale team (NT)
og regionale sekretariater (RS)
Kapacitetsmanglerne identiﬁceres
ved hjælp af et  toolkit til behovsvurdering
Der udarbejdes nationale handlingsplaner
med henblik på at afhjælpe manglerne
Regionens fælles  behov og tiltag identiﬁceres på
rundbordsmøder på grundlag af rundbordssamtaler
Projektforslaget ﬁnjusteres og godkendes
Der indgås aftale med medlemsstaternes agenturer
Projektgennemførelse
Overvågning og kvalitetsgennemgangRSPartner-land UNICRI
NTJRC
NTUNICRI
RS
NT JRC
NT JRC
Europe-Aid
Europe-AidEurope-Aid
JRCRS
NT
JRCUNICRI
Medlems-
staternes
agenturer 
24 Bilag Bilag IVGennemførelsesorganer for initiativet
GD JRC UNICRI
Fulde navn Generaldirektoratet for Det Fælles ForskningscenterDe Forenede Nationers Institut for Interregional Krimina ‑
litets ‑ og Strafforfølgelsesforskning
HovedsædeBruxelles, Belgien — samt syv fjernplacerede 
forskningsinstitutterTorino, Italien
IndsatsområdeVidenskabelig forskning, oprindeligt med særligt fokus på 
nukleare og radiologiske spørgsmålKriminalitetsforebyggelse og strafferetspleje 
Hjemmeside http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10 http://www.unicri.it/
Årsager til, at dette organ er 
blevet valgt som gennem-  
førelsesorgan for initiativet—  Relevant teknisk knowhow
—  Vellykket samarbejde i forbindelse med tidligere 
programmer
—  Internationalt anerkendt som ekspertorgan på 
området
—  Erfaring i  projektforvaltning—  Ekspertise i  kriminelle og retlige anliggender
—  Knowhow inden for kapacitetsopbygning i lande uden 
for EU
—  Tidligere samarbejde med Europa ‑Kommissionen 
—  Et FN ‑organ er påkrævet, da initiativet berører 
følsomme spørgsmål for partnerlandene på 
sikkerhedsområdet
Vigtigste opgaver i initiativet—  Levering af teknisk og videnskabelig støtte
—  Bistand til udarbejdelse af projektforslag, herunder 
formulering af de tekniske specifikationer
—  Støtte fra EuropeAid i udvælgelsen af projekter
—  Etablering og opretholdelse af overvågningsmeka ‑ 
nismer for projekterne og initiativet som helhed
—  Gennemførelse af behovsvurderinger sammen med 
partnerlandene—  Metodologisk forberedelse
—  Oprettelse af regionale sekretariater, herunder 
levering af fastansat personale
—  Bistand i forbindelse med oprettelsen af strukturer 
i partnerlande (nationale kontaktpunkter, nationale 
team)
—  Udarbejdelse af nationale handlingsplaner sammen 
med partnerlandene
—  Organisation af regionale »rundbordsmøder«, hvilket 
sikrer regionalt samarbejde og hjælp i forbindelse 
med udarbejdelsen af projektforslag
25 Bilag Bilag VListe over de projekter, der for øjeblikket gennemføres under initiativet1
Projekt-  
nummerTitelGennemførelses-
periodeBudget 
i euroLande/regioner 
(forkortelser: jf. bilag II)
Projekt 040Styrkelse af sundhedslaboratorier for at minimere potentielle 
biologiske risici1.1.2014 ‑31.12.2016 4 495 712 CA, MØ SØE
Projekt 039Styrkelse af sundhedssikkerheden i havne, lufthavne og ved 
landgrænsepassager2 3.7. 2013 ‑2 2.7. 2015 1 500  000 CA, MØ, NA, SØE
Projekt 038Outreachaktiviteter vedrørende eksportkontrol af varer med 
dobbelt anvendelse1.1.2014 ‑31.12.2015 2 500  000 CA, MØ
Projekt 037MEDILABSECURE — Etablering af netværk af virologilaboratorier 
for mennesker og dyr og medicinsk entomologi6.1.2014 ‑5.1.2018 3 626 410 MØ, NA, SØE
Projekt 036 Videreudvikling og konsolidering af MediPIET‑programmet 1.1.2014 ‑31.12.2017 6 400  000 MØ, NA, SEE
Projekt 035 Håndtering af farligt kemisk og biologisk affald 1.1.2014 ‑ 30.6.2017 3 871 800 AAK, NA
Projekt 034 Styrkelse af CBRN‑indsatskapaciteten og af kapaciteten til  
håndtering af kemiske og medicinske nødsituationer1.1.2014 ‑31.12.2016 3 914 034 MØ
Projekt 033 Styrkelse af de nationale retlige rammer vedrørende CBRN og 
levering af specialiseret og teknisk uddannelse for at styrke 
CBRN‑beredskabet og ‑ indsatskapaciteten15.9.2013 ‑14.9.2016 2 699  069 AAK, ØCA
Projekt 032Etablering af et middelhavsprogram for Intervention Epidemio ‑
logy Training (MediPIET)1.1.2013 ‑31.12.2014 440  000 AAK, MØ, NA, SØA, 
Projekt 031 Netværk af universiteter og institutter med henblik på at øge be ‑
vidstheden om problemer i forbindelse med kemiske materialer 
med dobbelt anvendelse1.1.2013 ‑31.12.2014 800  000 International
Projekt 030 Ekspertisenet for nuklear eftersporing i den sydasiatiske region 1.1.2013 ‑31.12.2014 600  000 SØA
Projekt 029 Udvikling af de menneskelige ressourcer i  regionen med henblik 
på styring af nuklear sikkerhed ved hjælp af et masterprogram på 
et universitet i Thailand1.1.2013 ‑31.12.2014 340 000 SØA
Projekt 028 Støtte til udvikling af et integreret nationalt sikkerhedssystem for 
nukleare og radioaktive materialer1.1.2013 ‑31.12.2014 1 000  000 SØA
Projekt 027 Styring af biologiske risici 1.1.2013 ‑31.12.2014 480  000 Lande i SØA
Projekt 026 Skabelse af de nødvendige betingelser for at styrke de nationale 
retlige rammer vedrørende CBRN1.1.2013 ‑31.12.2014 300 000 Libanon, Tunesien
Projekt 025 Videnudvikling og overførsel af bedste praksis vedrørende biosik ‑
kerhed/styring af biologiske risici1.1.2013 ‑31.12.2014 480  000 MØ
Projekt 024 Udvikling af en metodologi til sporing og håndtering af samt 
beskyttelse af offentligheden mod radiologiske og nukleare 
materialer.1.1.2013 ‑31.12.2014 600  000Mauretanien, 
MarokkoSenegal
Projekt 023 Opbygning af kapacitet til at identificere og reagere på trusler fra 
kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare stoffer1.1.2013 ‑31.12.2014 500 000Lande i BalkanMØ, 
NA og SØA
1 http://www.cbrn-coe.eu/Projects.aspx
26 Bilag
Projekt-  
nummerTitelGennemførelses-
periodeBudget 
i euroLande/regioner 
(forkortelser: jf. bilag II)
Projekt 022 Levering af specialiseret teknisk uddannelse for at styrke bered ‑
skabspersonalets kapacitet i tilfælde af CBRN‑hændelser1.1.2013 ‑31.12.2014 700 000 AAK, SØA
Projekt 021 Opbygning af regional grænsekontrolkapacitet med henblik 
på at identificere og spore kemiske, radiologiske og nukleare 
materialer 1.1.2013 ‑31.12.2014 700 000 AAK, SØA
Projekt 019 Udvikling af procedurer og retningslinjer for at skabe og forbedre 
sikre informationsstyringssystemer og mekanismer for udveks ‑
ling af data om CBRN‑materialer under reguleringskontrol3.1.2013 ‑2.1.2015 400  000 International
Projekt 018 Internationalt netværk af universiteter og institutter med henblik 
på at øge bevidstheden om spørgsmål vedrørende dobbelt 
anvendelse i  forbindelse med bioteknologi1.1.2013 ‑31.12.2014 399 719 Internationalt
Projekt 017 Etablere en national beredskabsplan i Ghana og Kenya med 
henblik på reaktion på uautoriserede hændelser, der involverer 
kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare (CBRN ‑) materialer15.5.2013 ‑14.5.2015 240 000 Ghana og Kenya
Projekt 016 Støtte udviklingen af et integreret nationalt system for nuklear 
sikkerhed1.1.2013 ‑31.12.2014 400  000 NA
Projekt 015 Styrkelse af biosikkerheden i  laboratorier gennem udvikling af et 
særligt system (laboratory iso‑bank system)Udbud i gang 480  000 Lande i SØA
Projekt 014 Levering af specialiseret og teknisk uddannelse for at styrke 
beredskabskapaciteten4.1.2013 ‑3.1.2015 400  000 SØE
Projekt 013 Opbygge kapacitet og øge bevidstheden med henblik på at iden ‑
tificere og reagere på trusler fra kemiske, biologiske, radiologiske 
og nukleare materialer i landene syd for Sahara1.1.2013 ‑31.12.2014 319 924 ØCA
Projekt 012 Udveksle erfaringer mellem EU og landene i Sydøstasien om 
styrkelse af lovgivning og regulering inden for biosikkerhed 
samt relevante laboratorieforvaltningssystemer via de regionale 
ekspertisecentre — fase 24.1.2013 ‑3.1.2015 320 000 Lande i SØA
Projekt 011 Fremme af god praksis og fælles procedurer for agenturerne med 
henblik på at vurdere risiciene for misbrug af kemiske, biologiske, 
radiologiske og nukleare materialer1.1.2013 ‑31.12.2014 1 915 452Lande i NA, på Balkan,  
i MØ, SØA
Projekt 010 Udvikling af e‑læringskurser i  begrænsning af CBRN‑risici 1.1.2013 ‑31.12.2014 388 451 Internationalt
Projekt 009 National beredskabsplan i Libanon i forbindelse med 
CBRN‑hændelser1.1.2013 ‑31.12.2014 159 900 Libanon
Projekt 008 Skabelse af de nødvendige betingelser for at styrke de nationale 
retlige rammer vedrørende CBRN1.1.2013 ‑31.12.2014 800  000 Lande i SØA
Projekt 007 Retningslinjer, procedurer og standardisering i  forbindelse med 
biosikkerhed1.1.2013 ‑31.12.2014 1 199 576Lande i SØA, på Balkan, 
Moldova
Projekt 006 Videnudvikling og overførsel af bedste praksis vedrørende 
håndtering af kemisk og biologisk affald1.1.2013 ‑31.12.2014 480  000 SØA
Projekt 005 Videnudvikling og overførsel af bedste praksis vedrørende 
overvågning af CBRN‑import/eksport1.1.2013 ‑31.12.2014 1 440 000 AAK, CA, MØ, NABilag V
27 Bilag
Projekt-  
nummerTitelGennemførelses-
periodeBudget 
i euroLande/regioner 
(forkortelser: jf. bilag II)
Projekt 004 Videnudvikling og overførsel af bedste praksis vedrørende 
agenturernes samlede CBRN‑indsats1.1.2013 ‑31.12.2014 959 675 SØA, SØE
Projekt 003 Videnudvikling og overførsel af bedste praksis vedrørende bio ‑ 
sikkerhed/styring af biologiske risici1.1.2013 ‑31.12.2014 1 920 000 AAK, NA, SØA, SØE
Projekt 002 Opbygning af kapacitet til at identificere og reagere på trusler fra 
kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare stoffer1.1.2013 ‑31.12.2014 160 000 Balkanlande
Projekt 001 Identifikation og styrkelse af den kriminaltekniske kapacitet 
inden for området forebyggelse af organiseret kriminalitet og 
ulovlig handel med kemiske agenser, herunder uddannelse af og 
udstyr til toldere i frontlinjen1.1.2013 ‑31.12.2014 640  000 Balkanlande
Pilot 2 Pilot 2 — styrkelse af lovgivning og regulering vedrørende 
biosikkerhed og laboratoriestyringssystemer1.1.2011 ‑30.11.2012 375 000 Lande i SØA
Pilot 1 Pilot 1 — opbygning af kapacitet til at modvirke ulovlig handel 
med nukleare materialer1.1.2011 ‑30.6.2012 375 000 Lande i SØABilag V
28
IX
Kommissionen og UNICRI tilfører initiativet forskel -
lig, men komplementær programstøtte. Forvalt -
ningsteamet yder støtte i forvaltningsspørgsmål, 
når det er nødvendigt. Der vil blive ydet lokal 
bistand til en række regionale sekretariater, især 
dem, der er aktive i de tiltrædende lande, kandidat -
landene og naboskabslandene.
Nu, hvor netværkene er blevet oprettet, har Kom -
missionen til hensigt at forbedre den tekniske 
kapacitet på de steder, hvor en sådan forbedring 
bedst kan absorberes. EU -delegationerne spiller en 
stadigt større rolle med at støtte initiativet. Nu, hvor 
det frivillige bottom -up-grundlag for deltagelsen 
er på plads, har delegationerne mulighed for at yde 
støtte, uden at det betragtes som en drivkraft for 
regionalt samarbejde.
X
Forskellen i partnerlandenes kapacitet til at føre 
initiativet ud i livet har ført til en noget ujævn 
udvikling.
XI
Kommissionen og EU -Udenrigstjenesten takker Ret -
ten for dens anbefalinger, som vil styrke den interne 
indsats for at forbedre initiativet.Resumé
VII
Kommissionen og EU -Udenrigstjenesten glæder 
sig over Rettens konklusioner og er enige i, at 
der er en række elementer i initiativet, der skal 
færdiggøres. Der er gjort gode fremskridt med 
gennemførelsen af et initiativ, der bygger på en 
frivillig bottom -up-metode, som vil være et stykke 
tid om at nå den nødvendige modenhedsgrad, og 
som hele tiden bør videreudvikles løbende. Alle 
de nødvendige redskaber er allerede på plads, 
såsom oprettelsen af de nødvendige strukturer i de 
fleste regioner, afholdelsen af rundbordsmøder, et 
spørgeskema til vurdering af behovene, finansiering 
af projekter i forskellige regioner, foranstaltninger 
vedrørende overvågning af projektgennemførelsen 
og -evalueringen samt forskellige synlighedsred -
skaber. Desuden afholdes der regelmæssige møder 
med partnerlandene, gennemførelsesorganerne og 
internationale organisationer samt EU -medlemssta -
ternes kontaktpunkter. De første nationale hand -
lingsplaner er under udarbejdelse i fem pilotlande. 
Der gøres også en indsats for at invitere yderligere 
partnerlande til at deltage i programmet. Mere end 
20 nye partnerlande har udtrykt interesse for at 
komme med i programmet. Med disse byggesten 
og de netværk, som er blevet skabt, kan initiativet 
i højere grad garantere øget sikkerhed og bedre risi -
kostyring for EU og de deltagende lande.
VIII
Initiativet opfylder ikke bare målene for den euro -
pæiske sikkerhedsstrategi og EU’s strategi mod 
kriminelle aktiviteter i forbindelse med ikkespred -
ning af masseødelæggelsesvåben, men mindsker 
også risikoen for menneskeskabte og naturlige 
CBRN -trusler. Når der er risiko for spredning af mas -
seødelæggelsesvåben, styrker initiativet ikkespred -
ningsforanstaltninger, men med hensyn til initiati -
vets geografiske anvendelsesområde ydes der også 
støtte, når der opstår mere omfattende CBRN -risici.EU-Udenrigstjenestens  
og Kommissionens svar
EU-Udenrigstjenestens og Kommissionens svar 29
34
Alle aktiviteter under initiativet gennemføres på 
et frivilligt grundlag. Det er partnerlandene, der 
beslutter, om de ønsker at udarbejde en national 
CBRN -handlingsplan eller ej.
35
Projektfinansieringen afhænger ikke i sig selv af, 
at der udfyldes et spørgeskema til vurdering af 
behovene, og/eller at der udarbejdes en national 
handlingsplan. I nogle tilfælde træffer Kommis -
sionen foranstaltninger på grundlag af specifikke 
anmodninger fra partnerlandene, når der er et akut, 
højt prioriteret problem vedrørende mindskelse af 
CBRN -risici, som skal løses.
36
Det var kun i de første faser af initiativet, at gen -
nemførelsesorganerne fremsatte forslag til projek -
ter. Det skete, når der var akutte og tydelige behov, 
som kunne foregribes, mens udviklingen af initiati -
vets bottom -up-aspekter først lige var begyndt.
37
Efter de første erfaringer er der blevet truffet en 
række foranstaltninger for at forbedre kommuni -
kationen med partnerlandene om kvalitetskravene 
i forbindelse med CBRN -relaterede projekter, der er 
berettigede til EU -støtte. Målene og finansierings -
kriterierne drøftes nu regelmæssigt på rundbords -
møderne i regionerne, på møderne med cheferne 
for de regionale sekretariater og på møderne med 
de nationale CBRN -kontaktpunkter. De projekt -
forslag, som tidligere blev modtaget, havde ofte 
et for begrænset anvendelsesområde og var tit 
kun af national art i stedet for af regional art. JRC 
fulgte nøje med i de ændringer, som blev foretaget 
i projektforslagene. Alle de originale projektforslag 
opbevares og kan gennemgås når som helst.Bemærkninger
21
Initiativets frivillige bottom -up-metode betragtes 
som en model for etablering af samarbejde om 
komplekse sikkerhedsspørgsmål.
26
Valget af regioner var resultatet af en samlet 
tilgang, hvor EU -Udenrigstjenesten, Kommissio -
nen og de forskellige lande i regionerne fik støtte 
fra EU’s medlemsstater, der deltog i udvælgelsen 
gennem udsendte eksperter, som blev betalt af 
Kommissionen.
Logikken i at prioritere de tiltrædende lande og 
kandidatlandene samt de lande, som er med i EU’s 
naboskabspolitik, er indlysende. Betydningen af 
risici og trusler i andre regioner må ikke under -
vurderes, som Fukushima og det nylige udbrud af 
ebola og pandemier, der stammer fra Sydøstasien, 
har vist. Initiativet har en indbygget fleksibilitet, 
som gør det muligt for det at reagere effektivt på 
globale og nye trusler.
27
Der vil blive ydet lokal bistand til en række regio -
nale sekretariater, især dem, der er aktive i de 
tiltrædende lande, kandidatlandene og naboskabs -
landene. Der træffes foranstaltninger til at lette 
denne proces.
28
Dette er en opfølgningsforanstaltning, som EU - 
Udenrigstjenesten og EuropeAid prioriterer højt, og 
vi er i gang med at udvikle redskaber, der vil gøre 
det lettere for delegationerne og medlemsstaternes 
ambassader at støtte initiativet.
29
Forskellen i partnerlandenes kapacitet til at føre ini -
tiativet ud i livet har ført til en noget ujævn udvik -
ling. Prioriteringen af visse regioner på grundlag 
af EU’s sikkerhedsprioriteter og partnerlandenes 
kapacitet var en tilgang, som stemte overens med 
denne specifikke ramme for gennemførelsen.
EU-Udenrigstjenestens og Kommissionens svar 30
Konklusioner og anbefalinger
50
Kommissionen og EU -Udenrigstjenesten glæder sig 
over Rettens beretning om EU’s CBRN -ekspertise -
centre. Der er behov for en efterspørgselsbaseret 
og regional tilgang, som er til stor nytte for vores 
institutioner.
51 a)
Vi glæder os over Rettens konklusioner. Der er 
en række elementer i initiativet, som skal færdig -
gøres. Der er gjort gode fremskridt med gennem -
førelsen af et initiativ, der bygger på en frivillig 
bottom -up-metode, som vil være et stykke tid om 
at nå den nødvendige modenhedsgrad, og som 
hele tiden bør videreudvikles løbende. Alle de 
nødvendige redskaber er allerede på plads, såsom 
oprettelsen af de nødvendige strukturer i de fleste 
regioner, afholdelsen af rundbordsmøder, et spør -
geskema til vurdering af behovene, finansiering 
af projekter i forskellige regioner, foranstaltninger 
vedrørende overvågning af projektgennemførelsen 
og -evalueringen samt forskellige synlighedsred -
skaber. Desuden afholdes der regelmæssige møder 
med partnerlandene, gennemførelsesorganerne og 
internationale organisationer samt EU -medlemssta -
ternes kontaktpunkter. De første nationale hand -
lingsplaner er under udarbejdelse i fem pilotlande. 
Der gøres også en indsats for at invitere yderligere 
partnerlande til at deltage i programmet. Mere end 
20 nye partnerlande har udtrykt interesse for at 
komme med i programmet. Med disse byggesten 
og de netværk, som er blevet skabt, kan initiativet 
i højere grad garantere øget sikkerhed og bedre risi -
kostyring for EU og de deltagende lande.38
Sammenlignet med andre programmer er der 
tale om forholdsvis korte perioder på grund af 
den såkaldte N+1-regel, som gælder for initiati -
vet. I gennemsnit starter et projekt 15 måneder 
efter Kommissionens afgørelse om det årlige 
handlingsprogram.
40
Det er stadig en vigtig prioritet for Kommissionen 
og EU -Udenrigstjenesten at øge EU’s synlighed 
i forbindelse med initiativet.
41
Der er truffet en række foranstaltninger for at sikre, 
at partnerlandene i højere grad involveres i arbej -
det, for eksempel ved at foreslå gennemførelses -
konsortierne at inddrage lokal ekspertise.
Fælles svar på punkt 42 og 43
Genoprettelsen af et koordineringsudvalg vil lette 
et bredere samarbejde, og det kan fokusere på stra -
tegisk styring og gennemførelsesspørgsmål. Dets 
form kan variere, da drøftelserne med gennemfø -
relsespartnerne, såsom UNICRI, skal være i overens -
stemmelse med Kommissionens finansforordninger.
Der er dog stadig behov for bilateralt samarbejde, 
for at man kan drøfte visse spørgsmål grundigt, 
såsom kontraktmæssige og finansielle spørgsmål.
45
Kommissionen træffer alle de nødvendige foran -
staltninger til at koordinere EU’s aktiviteter vedrø -
rende CBRN i og uden for Den Europæiske Union.
Der findes forskellige fora, hvor der sker en koor -
dinering, såsom EU’s CBRN -handlingsplan, for -
skellige arbejdsgrupper i Rådet, G8/G7’s globale 
partnerskab (med deltagelse af de vigtigste parter 
og partnere, bl.a. fra internationale organisationer: 
IAEA, WHO, 1540-komitéen, OPCW, ISTC og STCU) 
og det globale initiativ til bekæmpelse af nuklear 
terrorisme (et initiativ, som er oprettet af Den Rus -
siske Føderation og USA). Takket være disse koor -
dineringsaktiviteter har Kommissionen et samlet 
overblik i det omfang, det er muligt.
EU-Udenrigstjenestens og Kommissionens svar 31
redskaber, som vil gøre det lettere for delegatio -
nerne og medlemsstaternes ambassader at støtte 
initiativet.
53 Første led
Kommissionen og EU -Udenrigstjenesten accepterer 
anbefalingen. Gennemførelseskonsortierne tilskyn -
des til at anvende lokal ekspertise, når de gennem -
fører projekterne.
53 Andet led
Kommissionen og EU -Udenrigstjenesten accepterer 
anbefalingen. Sammenlignet med andre program -
mer er der tale om forholdsvis korte perioder på 
grund af den såkaldte N+1-regel, som gælder for 
initiativet. I gennemsnit starter et projekt 15 måne -
der efter Kommissionens afgørelse om det årlige 
handlingsprogram. Kommissionen vil forsøge at 
forkorte perioden yderligere.
53 Tredje led
Kommissionen og EU -Udenrigstjenesten accep -
terer anbefalingen. Koordinationsudvalget, som 
fokuserer på strategiske spørgsmål og gennemfø -
relsesspørgsmål, vil blive genoplivet. Dets form kan 
variere, da drøftelserne med gennemførelsespart -
nerne, såsom UNICRI, skal være i overensstemmelse 
med Kommissionens finansforordninger.51 b)
Kommissionen og UNICRI tilfører initiativet forskel -
lig, men komplementær programstøtte. Forvalt -
ningsteamet yder støtte i forvaltningsspørgsmål, 
når det er nødvendigt. Der ydes lokal bistand til 
en række regionale sekretariater, især dem, der er 
aktive i de tiltrædende lande, kandidatlandene og 
naboskabslandene.
Nu, hvor netværkene er blevet oprettet, har Kom -
missionen til hensigt at forbedre den tekniske 
kapacitet på de steder, hvor en sådan forbedring 
bedst kan absorberes. EU -delegationerne spiller en 
stadigt større rolle med at støtte initiativet. Nu, hvor 
det frivillige bottom -up-grundlag for deltagelse er 
på plads, har delegationerne mulighed for at yde 
støtte.
51 c)
På nogle områder var det uundgåeligt, at der var 
forskel i de fremskridt, som blev gjort, men nu, 
hvor redskaberne er indført, er gennemførelsen af 
programmerne mere jævn, selv om der fortsat vil 
være forskel i de fremskridt, der gøres, fra den ene 
region til den anden. Det er ved at blive undersøgt, 
hvordan man kan sikre, at det gode bilaterale sam -
arbejde mellem beslutningsorganerne og det gode 
bilaterale samarbejde mellem gennemførelsesorga -
nerne udvides til at omfatte alle fire organer.
52 Første led
Kommissionen og EU -Udenrigstjenesten accepterer 
anbefalingen. Initiativet har en indbygget fleksibi -
litet, som gør det muligt for det at reagere effektivt 
på globale og nye trusler.
52 Andet led
Kommissionen og EU -Udenrigstjenesten accepterer 
anbefalingen. Der ydes lokal bistand til en række 
regionale sekretariater, især dem, der er aktive i til -
trædelseslandene, kandidatlandene og naboskabs -
landene. Der træffes foranstaltninger til at lette 
denne proces.
52 Tredje led
Kommissionen og EU -Udenrigstjenesten accepterer 
anbefalingen. Dette er en opfølgningsforanstalt -
ning, som EU -Udenrigstjenesten og Kommissionen 
prioriterer højt, og vi er i gang med at udvikle 

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•  et eksemplar: 
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
•  flere eksemplarer eller plakater/kort: 
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
• via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Betalingsabonnementer:•  via Den Europæiske Unions Publikationskontors salgskontorer  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).
QJ-AB-14-017-DA-N  ISSN 1977-5636
Den Europæiske Union iværksatte sit initiativ 
vedrørende kemiske, biologiske, radiologiske og 
nukleare (CBRN)-ekspertisecentre i maj 2010. 
Initiativet er udformet for at styrke den 
institutionelle kapacitet i tredjelande med 
henblik på at begrænse CBRN -risici, der, hvis de 
ikke imødegås, kan udgøre en trussel mod EU.
Revisorerne vurderede, om initiativet 
vedrørende EU’s CBRN -ekspertisecentre kan 
bidrage effektivt til at begrænse denne form for 
risici fra lande uden for EU. Retten konkluderer, 
at initiativet kan bidrage effektivt til at begrænse 
kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare 
risici fra lande uden for EU, men at der stadig er 
flere elementer, der skal på plads. Retten 
fremsætter en række anbefalinger, som 
EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen bør 
tage i betragtning med henblik på at 
videreudvikle initiativet og sikre dets 
bæredygtighed.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET