Særberetning Der bør gøres mere for 
at sikre opmærksomhed 
på og overholdelse af 
statsstøttereglerne inden 
for samhørighedspolitikken DA 2016  nr. 24
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
Kontakt: eca.europa.eu /da/Pages/ContactForm.aspx
Websted: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2016
Print ISBN 978-92-872-5863-2 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/535584 QJ-AB-16-024-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-5869-4 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/320835 QJ-AB-16-024-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-5900-4 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/23766 QJ-AB-16-024-DA-E
© Den Europæiske Union, 2016
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Der bør gøres mere for 
at sikre opmærksomhed 
på og overholdelse af 
statsstøttereglerne inden 
for samhørighedspolitikken 
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2016  nr. 24
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner ved -
rørende specifikke budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger 
og udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til forvaltningens 
resultatopnåelse eller regeloverholdelsen, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvik -
ling samt den politiske og offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling II - der ledes af Henri Grethen, medlem af Revisionsret -
ten - hvis speciale er udgiftsområderne investering i samhørighed, vækst og integration. Revisionsarbejdet blev ledet 
af det ansvarlige medlem Oskar Herics med støtte fra kabinetschef Margit Spindelegger, ledende administrator Niels 
Brokopp, de opgaveansvarlige Gert Rammeloo og Angelika Zych, attaché Ildiko Preiss og revisorerne Dana Moraru, 
Maria Ploumaki og Laura Zanarini.
Fra venstre til højre: A. Zych, I. Preiss, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindelegger, O. Herics.

03
 Indhold
Punkt
 Forkortelser
 Glossar
I-VIII Resumé
1-24  Indledning
3-8 Hvad er statsstøtte, og hvilken finansiel betydning har statsstøtte i EU?
9-21  Procedurer for tildeling af statsstøtte
9-10  Medlemsstaterne skal anmelde statsstøtte til Kommissionen
11-14  Fritagelser fra anmeldelse
15-21  De vigtigste aktører i forvaltningen af operationelle programmer under samhørighedspolitikken
22-24  Revisioner vedrørende statsstøtte foretaget af Revisionsretten og medlemsstaternes overordnede 
revisionsorganer
25-31  Revisionens omfang og revisionsmetoden
32-113  Bemærkninger
32-82  Kommissionen foretager ingen dækkende analyse af statsstøttefejl, og medlemsstaterne har ikke 
tilstrækkelig fokus på statsstøtte
33-44  Der var mange statsstøttefejl under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden 
og langt færre under Den Europæiske Socialfond
45-71  Kommissionens overvågning svækkes af, at der mangler en dækkende analyse, og at den interne 
koordinering er utilstrækkelig
72-82  Medlemsstaternes revisionsmyndigheder har ikke tilstrækkelig fokus på overholdelse af 
statsstøttereglerne
04 Indhold 
83-113  Kommissionen har taget skridt til at forenkle statsstøttelovgivningen og styrke medlemsstaternes 
administrative kapacitet
84-99  Den udvidede generelle gruppefritagelsesordning flytter ansvar fra Kommissionen til medlemsstaterne
100-107  De nyligt indførte forhåndsbetingelser og proceduren for store projekter kan forbedre overholdelsen af 
statsstøttereglerne inden for samhørighedspolitikken
108 -113  Kommissionens fælles handlingsplan for statsstøtte har til formål at styrke medlemsstaternes 
administrative kapacitet og kræver løbende opmærksomhed
114 -130  Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I —  Statsstøtteudgifter pr. medlemsstat, 2010-2014, i millioner euro
 Bilag II  —  Resultaterne af Generaldirektoratet for Konkurrences overvågning, 2006-2014
 Bilag III  —  Store projekter vedtaget af Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik 
i programperioden 2007-2013
 Bilag IV  —  Den retlige ramme på statsstøtteområdet
 Kommissionens svar
05
 Forkortelser
COCOF : Koordinationsudvalget for Fondene
GD: Generaldirektorat
GD COMP : Generaldirektoratet for Konkurrence
GD EMPL : Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion
GD REGIO : Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik
ECN-ET : »European Competition Network - Electronic Transmission«
EFRU : Den Europæiske Fond for Regionaludvikling
ESI-fonde : Europæiske struktur- og investeringsfonde
ESF : Den Europæiske Socialfond
BNP : Bruttonationalprodukt
IKT: Informations- og kommunikationsteknologi
IMS : System til indberetning af uregelmæssigheder
IT: Informationsteknologi
Jaspers : Fælles assistance til projekter i de europæiske regioner
MAPAR : »Management of audit processes, activities and resources« (forvaltning af revisionsprocesser, -aktiviteter 
og -ressourcer)
F&U : Forskning og udvikling
F&U&I : Forskning, udvikling og innovation
SMV’er : Små og mellemstore virksomheder
TEUF : Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
06
 Glossar
En revisionsmyndigheds årlige kontrolrapport  sammenfatter resultaterne af alle de revisioner, den har udført 
vedrørende ét bestemt eller flere forskellige operationelle programmer. Den årlige kontrolrapport er det vigtigste 
dokument, hvori revisionsmyndigheden giver sikkerhed med hensyn til det eller de operationelle programmers 
forvaltnings- og kontrolsystemer og med hensyn til de medfinansierede projekters lovlighed og formelle rigtighed.
En attesteringsmyndighed  foretager kontrol på første niveau af de udgifter, som forvaltningsmyndigheden har 
anmeldt, og attesterer, at disse udgifter er lovlige og formelt rigtige. Den er normalt en afdeling i finansministeriet 
eller et organ for intern kontrol under ministeriets myndighed.
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling  har til formål at styrke den økonomiske og sociale samhørighed 
i Den Europæiske Union ved at udligne de største regionale skævheder gennem finansiel støtte til etablering af 
infrastruktur og produktive investeringer i jobskabelse, hovedsagelig rettet mod virksomheder.
Den Europæiske Socialfond  har til formål at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Den Europæiske 
Union ved at forbedre beskæftigelsen og jobmulighederne, hovedsagelig gennem uddannelsesforanstaltninger, 
befordre et højt beskæftigelsesniveau og skabe flere og bedre job.
De europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene)  er fem særskilte fonde, hvis mål er at reducere 
regionale skævheder i Unionen, og hvis politikrammer fastsættes for den syvårige FFR-budgetperiode. Fondene er: 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Samhørighedsfonden, Den 
Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF).
Ekspertgruppen om de europæiske struktur- og investeringsfonde (EGESIF)  blev oprettet i Kommissionen 
med henblik på at rådgive Kommissionen om emner vedrørende gennemførelsen af programmer, der vedtages og 
gennemføres i overensstemmelse med forordningerne om de europæiske struktur- og investeringsfonde. Det er 
den ene af de to grupper, der træder i stedet for Koordinationsudvalget for Fondene (den anden gruppe er COESIF - 
koordinationsudvalget for de europæiske struktur- og investeringsfonde).
Formålet med finansielle korrektioner  er at beskytte EU-budgettet mod fejlbehæftede eller regelstridige 
udgifter. Når der er tale om udgifter under delt forvaltning, har medlemsstaterne hovedansvaret for at inddrive 
uretmæssigt udbetalte beløb. Finansielle korrektioner kan foretages ved at trække regelstridige udgifter tilbage fra 
medlemsstaternes udgiftsanmeldelser eller ved at inddrive beløb fra støttemodtagerne. Kommissionen kan også 
pålægge finansielle korrektioner.
Ved en forenelighedsvurdering  afvejes en støtteforanstaltnings negative indvirkninger på samhandelen og 
konkurrencen på det indre marked mod dens positive indvirkninger i form af bidrag til at opnå veldefinerede 
mål af almen interesse. Afvejningen tager højde for støttens effekt på EU’s sociale velfærd. Kommissionen har 
enekompetence til at foretage forenelighedsvurderinger.
En forvaltningsmyndighed  er en national, regional eller lokal offentlig myndighed, eller et andet offentligt eller 
privat organ, som en medlemsstat har udpeget til at forvalte et operationelt program. Den har blandt andet til 
opgave at udvælge projekter til finansiering, overvåge projekternes gennemførelse og rapportere til Kommissionen 
om finansielle aspekter og opnåede resultater.
07 Glossar 
Koordinationsudvalget for Fondene  (COCOF)  er et udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, 
som er nedsat i medfør af artikel 103 i forordning (EF) nr. 1083/2006 og har til opgave at rådgive Kommissionen om 
gennemførelsen af EFRU, ESF og Samhørighedsfonden. COCOF’s vejledende noter fungerer som anbefalinger med 
praktiske eksempler og oplysninger, men de er ikke juridisk bindende eller udtømmende.
Et operationelt program  fastlægger en medlemsstats prioriteter og specifikke mål og beskriver, hvordan midlerne 
i en given periode - generelt på syv år - vil blive brugt til at finansiere projekter. Projekterne skal bidrage til at opnå 
et eller flere af en række mål, der er angivet i det operationelle programs prioritetsakse. Der skal være udarbejdet 
programmer for hver af fondene under samhørighedspolitikken, dvs. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, 
Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden. De operationelle programmer udarbejdes af medlemsstaterne 
og skal godkendes af Kommissionen, før der kan afholdes betalinger fra EU-budgettet. De kan kun ændres i løbet af 
perioden, hvis parterne er enige om det.
Overordnede revisionsorganer  er nationale organer med ansvar for at revidere det offentliges indtægter og 
udgifter.
Partnerskabsaftaler  er aftaler indgået mellem Europa-Kommissionen og de enkelte medlemsstater for 
programmeringsperioden 2014-2020. De udstikker de nationale myndigheders planer for, hvordan midlerne fra 
de europæiske struktur- og investeringsfonde skal anvendes, og beskriver de enkelte landes strategiske mål og 
investeringsprioriteter med angivelse af deres forbindelse til de overordnede mål i 2020-strategien om intelligent, 
bæredygtig og inklusiv vækst. De beskriver også eventuelle forhåndsbetingelser og rammer for resultatorienteret 
forvaltning. Aftalerne udarbejdes af de enkelte medlemsstater i dialog med Kommissionen og skal vedtages af 
Kommissionen.
Programperiode:  Den flerårige ramme, inden for hvilken udgifterne til samhørighedspolitikken planlægges og 
afholdes.
En revisionsmyndighed  giver Kommissionen sikkerhed for, om forvaltningssystemerne og de interne kontroller 
i et operationelt program fungerer effektivt (og dermed for, om de attesterede udgifter er lovlige og formelt 
rigtige). Normalt er en revisionsmyndighed en afdeling i statsministeriet eller finansministeriet (eller i et organ for 
intern kontrol under finansministeriets myndighed), i et andet ministerium eller i et overordnet revisionsorgan. 
Den skal være funktionelt uafhængig af de organer, der forvalter midlerne. Revisionsmyndigheden rapporterer 
resultaterne af sine systemrevisioner og revisioner af operationer til forvaltnings- og attesteringsmyndighederne 
for det pågældende operationelle program. Rapporter om systemrevisioner og den årlige kontrolrapport indsendes 
også til Kommissionen. Hvis revisionsmyndigheden ikke mener, at forvaltningsmyndigheden har truffet passende 
korrigerende foranstaltninger, skal den gøre Kommissionen opmærksom på det.
Samhørighedsfonden  har til formål at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Den Europæiske Union 
ved at finansiere miljø- og transportprojekter i medlemsstater, hvis BNP pr. indbygger er lavere end 90 % af 
EU-gennemsnittet.
08 Glossar 
Samhørighedspolitikken  er et af de største politikområder, der finansieres af EU-budgettet. Den har til formål at 
mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem forskellige regioner, bidrage til omstillingen af industriområder 
i tilbagegang og diversificere landdistrikter samt at tilskynde til grænseoverskridende, tværnationalt og 
interregionalt samarbejde. Den finansieres via Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske 
Socialfond og Samhørighedsfonden.
Store projekter  er projekter, hvis økonomiske omfang er så stort, at der kræves en specifik kommissionsafgørelse, 
før en medlemsstat kan modtage EU-medfinansiering fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling eller 
Samhørighedsfonden. Deres samlede omkostninger er på over 50  millioner  euro, og der er generelt tale om store 
infrastrukturprojekter inden for transport, miljø og andre sektorer såsom kultur, uddannelse, energi eller IKT.
Tjenesteydelser af almen økonomisk interesse  er økonomiske aktiviteter, som de offentlige myndigheder anser 
for at være af særlig stor betydning for borgerne, og som ikke ville blive leveret (eller ville blive leveret på andre 
vilkår), hvis ikke det offentlige greb ind. Eksempler herpå er transportnet, posttjenester og sociale tjenesteydelser.
En virksomhed  er enhver enhed, som udøver en økonomisk aktivitet, uanset denne enheds retlige status og dens 
finansieringsmåde.
09
 Resumé
I
Statsstøtte er støtte, der ydes af en medlemsstat og fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved 
at begunstige visse virksomheder, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. For at sikre 
det indre markeds funktion er statsstøtte principielt forbudt. Dog kan støtte af et vist omfang, i bestemte sektorer, 
i bestemte geografiske områder eller under særlige omstændigheder være forenelig med det indre marked. I peri -
oden 2010-2014 ydede medlemsstaterne i gennemsnit 76,6 milliarder euro i statsstøtte om året, når der ses bort fra 
støtte til den finansielle sektor, til jernbanesektoren og til offentlige tjenesteydelser såsom posttjenester. Det svarer 
til over 0,5 % af EU-medlemsstaternes BNP .
II
Samhørighedspolitikken er et af EU-budgettets største udgiftsområder. Det samlede budget for Den Europæiske 
Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden og Den Europæiske Socialfond (ESF) er på 352  milliar -
der euro i programperioden 2014-2020 og var på 347  milliarder  euro i programperioden 2007-2013. Kommissionen 
vurderer, at udgifter under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF udgjorde over en fjerdedel af den statsstøtte, der 
blev tildelt i EU i perioden 2007-2013.
III
Som led i denne revisionen vurderede vi med hensyn til programperioden 2007-2013 dels omfanget af den mang -
lende overholdelse af statsstøttereglerne inden for samhørighedspolitikken, dels omfanget af Kommissionens viden 
om årsagerne til den manglende overholdelse. Vi undersøgte endvidere, om Kommissionens foranstaltninger med 
henblik på programperioden 2014-2020 vil styrke dens og medlemsstaternes kapacitet til at forhindre, opdage og 
korrigere overtrædelser af statsstøttereglerne.
IV
I perioden 2010-2014 har Kommissionen og Revisionsretten opdaget overtrædelser af statsstøttereglerne i et bety -
deligt antal revisioner. Statsstøttefejl under EFRU og Samhørighedsfonden har haft stor betydning for vores bereg -
ning af den anslåede fejlforekomst inden for samhørighedspolitikken. Vi konstaterede, at Kommissionens revisioner 
og overvågning på samhørighedsområdet førte til en opdagelsesrate, der lå tæt på vores egen. Derimod opdagede 
medlemsstaternes revisionsmyndigheder langt færre overtrædelser af statsstøttereglerne, end Kommissionen og 
vi gjorde. Dette viser, at revisionsmyndighederne i forbindelse med deres revisioner indtil videre ikke har fokuseret 
tilstrækkeligt på statsstøtte.
V
I programperioden 2007-2013 registrerede Kommissionen ikke de statsstøttefejl, som den selv opdagede, eller som 
medlemsstaterne indberettede, på en sådan måde, at den kunne foretage en korrekt analyse. En sådan analyse 
kunne have hjulpet Kommissionen med at udvikle fokuserede og skræddersyede forebyggende foranstaltninger til 
medlemsstater og programmer.
10 Resumé 
VI
Medlemsstaterne angiver i deres ansøgninger vedrørende projekter af stort økonomisk omfang (»store projek -
ter«), om de mener, at investeringen er statsstøtte, og disse oplysninger kan kontrolleres af Kommissionen. Navnlig 
i begyndelsen af programperioden 2007-2013 kontrollerede Kommissionen ikke systematisk, om store projekter var 
i overensstemmelse med statsstøttereglerne. Der er en risiko for, at nogle store EU-medfinansierede projekter er 
uforenelige med det indre marked, også fordi medlemsstaterne før 2012 og Leipzig/Halle-dommens præcisering 
sjældent anmeldte investeringer i infrastruktur til Kommissionen. For at mindske denne risiko fremover forbedrede 
Kommissionen sine interne forebyggende foranstaltninger og indførte med henblik på programmeringsperioden 
2014-2020 en alternativ godkendelsesprocedure, som omfatter en uafhængig kvalitetskontrol. Denne alternative 
procedure er ikke udformet på en sådan måde, at den altid giver medlemsstaten juridisk sikkerhed for, at statsstøt -
tereglerne er overholdt, når afgørelsen træffes. Denne sikkerhed kan kun opnås på grundlag af en meddelelse fra 
en medlemsstat efterfulgt af en statsstøtteafgørelse fra Kommissionen.
VII
Kommissionen har taget skridt til at forenkle statsstøttelovgivningen i programperioden 2014-2020 og i den forbin -
delse reduceret de administrative byrder og sikret mere gennemsigtighed, men også øget medlemsstaternes ansvar 
for udformning og gennemførelse af støtteforanstaltninger. Der er en risiko for, at mere ansvar til medlemsstaterne 
fører til flere statsstøttefejl: Kommissionens overvågning har vist, at medlemsstaterne begik mange fejl i forbindelse 
med udformning og gennemførelse af støtteordninger i programperioden 2007-2013. For at begrænse denne risiko 
har Kommissionen taget skridt til at styrke medlemsstaternes administrative kapacitet på statsstøtteområdet, bl.a. 
ved at indføre betingelser vedrørende statsstøttesystemer med henblik på at fremme en produktiv og effektiv 
udnyttelse af midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (»forhåndsbetingelser«). De medlemsstater, 
der blev anset for ikke at opfylde forhåndsbetingelserne, var imidlertid ikke nødvendigvis dem, hvor Kommissionen 
tidligere havde konstateret flest problemer. Endvidere kræver disse foranstaltninger løbende opmærksomhed.
VIII
Vi fremsætter følgende anbefalinger:
a) Kommissionen bør pålægge korrigerende foranstaltninger i de tilfælde, hvor støtteforanstaltninger ikke er 
i overensstemmelse med statsstøttereglerne.
b) i)  Kommissionen bør bruge MAPAR til at registrere uregelmæssigheder på en måde, der gør det let at analyse -
re f.eks. deres type, hyppighed, alvor, geografiske oprindelse og årsag. Databasen bør også omfatte oplys -
ninger om opfølgningen på disse uregelmæssigheder (f.eks. pålagte finansielle korrektioner).
ii) Med hensyn til IMS bør Kommissionen tilpasse databasens struktur, så oplysninger om uregelmæssigheder 
såsom statsstøtte kan udtrækkes og analyseres på tværs af medlemsstater og fejltyper.
iii) GD COMP bør regelmæssigt have adgang til alle relevante oplysninger i MAPAR og IMS om uregelmæssighe -
der vedrørende statsstøtte.
iv) Kommissionen bør bruge oplysningerne i sine databaser til hvert andet år at undersøge medlemsstater -
nes kapacitet til at overholde statsstøttereglerne ved at foretage analyser af f.eks. type, hyppighed, alvor, 
geografisk oprindelse og årsag i forbindelse med de statsstøttefejl, som den selv eller medlemsstaternes 
myndigheder har opdaget. Kommissionen bør bruge disse analyser til overvågningsformål og til at målrette 
sine støtteaktiviteter, f.eks. ved at give kurser til de medlemsstater, der har mest brug for dem.
11 Resumé 
c) Kommissionen bør først godkende store projekter efter en intern statsstøttegodkendelse og i relevante tilfæl -
de konsekvent bede medlemsstaterne om at anmelde støtte med henblik på at give juridisk sikkerhed, uanset 
hvilken procedure medlemsstaterne bruger.
d) i)  Kommissionen bør sikre, at revisionsmyndighedernes kontroller af overholdelsen af statsstøttereglerne har 
et tilstrækkeligt omfang og en tilstrækkelig kvalitet.
ii) Med henblik på afslutningen af programmeringsperiode 2007-2013 bør Kommissionen bede revisionsmyn -
dighederne om at kontrollere overholdelsen af statsstøttereglerne i de store projekter, der blev godkendt 
før udgangen af 2012.
iii) Kommissionen bør udarbejde mere vejledningsmateriale, navnlig casestudier, der illustrerer god praksis og 
de mest almindelige fejltyper og årsager i forbindelse med overtrædelse af statsstøttereglerne.
iv) Kommission bør opfordre medlemsstaterne til at oprette et centralt register til overvågning af små tildelin -
ger, der tilsammen ikke må overstige et bestemt beløb (»de minimis-støtte«).
v) Kommissionen bør oprette en central EU-database, hvor medlemsstaternes myndigheder kan se, hvilke 
virksomheder der har modtaget krav om tilbagebetaling af statsstøtte, og se status for inddrivelsen, så de 
kan sikre overholdelse af den gældende lovgivning (»Deggendorf-princippet«). Adgang bør kun gives på et 
need-to-know-grundlag.
e) Hvis forhåndsbetingelserne vedrørende statsstøtte ikke er opfyldt ved udgangen af 2016, bør Kommissionen 
bruge sine beføjelser til at suspendere betalingerne til de pågældende medlemsstater, indtil de har afhjulpet 
alle væsentlige mangler.
12
 Indledning
01 
Konkurrencepolitikken skal sikre, at virksomheder konkurrerer på lige vilkår – på 
grundlag af deres produkter og priser – og ikke får uretmæssige fordele. EU’s 
indre marked garanterer fri handel med varer og tjenesteydelser i EU, og derfor 
reguleres konkurrencepolitikken på europæisk plan1. Statsstøtteregler er et nøg -
leaspekt i EU’s konkurrencepolitik.
02 
Når en virksomhed får statsstøtte, er der ikke længere tale om lige konkurrence -
vilkår. Derfor er det fastsat i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde 
(TEUF), at statsstøtte principielt er uforenelig med det indre marked2. På nogle 
områder og under nogle omstændigheder fungerer markedet imidlertid ikke som 
tilsigtet. Der findes huller, hvor visse behov ikke opfyldes. For at gøre det muligt 
at opfylde målsætninger af offentlig interesse indeholder traktaten en liste over 
former for statsstøtte, som er eller kan være forenelige med det indre marked3. 
Kommissionen har indført adskillige regler vedrørende disse former for støtte.
Hvad er statsstøtte, og hvilken finansiel betydning har 
statsstøtte i EU?
03 
Støtte, der ydes af en medlemsstat og fordrejer eller truer med at fordreje kon -
kurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder, defineres i traktaten 
som statsstøtte, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstater -
ne. Der er tale om statsstøtte, når alle kriterierne i definitionen er opfyldt. Disse 
kriterier er anført i  tabel  1.1 Artikel 26 i traktaten om Den 
Europæiske Unions 
funktionsmåde (TEUF).
2 Artikel 107, stk. 1, i TEUF.
3 Artikel 107, stk. 2, i TEUF: 
»Forenelige med det indre 
marked er:« (eksempelvis: 
støtte, hvis formål er at råde 
bod på skader, der er 
forårsaget af naturkatastrofer).  
Artikel 107, stk. 3, i TEUF: »Som 
forenelige med det indre 
marked kan betragtes:« 
(eksempelvis: støtte til fremme 
af kulturen og bevarelse af 
kulturarven).
13 Indledning 
04 
Medlemsstaterne har i gennemsnit brugt 76,6 milliarder euro om året på stats -
støtte i perioden 2010-20144. Det svarer til over 0,5 % af EU-medlemsstaternes 
BNP (jf. figur 1 ). De anførte tal er lavere end den reelle støtte, da de ikke omfatter 
størstedelen af støtten til jernbanesektoren og til tjenesteydelser af almen øko -
nomisk interesse såsom transportnet og posttjenester, som der ikke findes kom -
plette data for vedrørende perioden 2010-2014. De omfatter heller ikke støtten 
til den finansielle sektor (»krisestøtten«), da denne støtte ikke giver et retvisende 
billede af den statsstøtte, der tildeles under normale omstændigheder. Desuden 
ligger krisestøtten uden for denne revisions omfang. I  bilag I  vises en oversigt 
over statsstøttens omfang i de enkelte medlemsstater i perioden 2010-2014. Det 
forhold, at rapporteringen af statsstøtte efter vedtagelsen af retningslinjerne for 
energi og miljøbeskyttelse fra 2014 vil omfatte flere støtteordninger til fremme 
af vedvarende energi, kan i de kommende år føre til en yderligere stigning i den 
statsstøtte, der indberettes til Kommissionen. Tabel 1Kriterier for karakterisering af støtte som statsstøtte
Kriterium og forklaring Eksempler
1Støtten ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler. »Statsmidler« er midler, der ydes 
af en medlemsstatsmyndighed eller en enhed, der ejes eller kontrolleres af staten1.Subsidier, skattefritagelser eller garantier.
2Støtten ydes til virksomheder. En virksomhed er enhver enhed, som udøver en øko -
nomisk aktivitet, uanset denne enheds retlige status og dens finansieringsmåde2. En 
økonomisk aktivitet er udbud af varer eller tjenesteydelser på et marked3.En virksomhed, der producerer biler, en velgørende 
organisation, der leverer mad, eller en statslig 
virksomhed, der tilbyder posttjenester.
3Støtten giver en fordel. En fordel er en økonomisk fordel, som en virksomhed ikke 
ville have opnået under sædvanlige markedsbetingelser4.Et lån, der gives til en virksomhed, med en rente -
sats, der ligger under markedsrenten.
4Fordelen gives selektivt. Enhver støtteforanstaltning, der ikke giver lige adgang for 
alle virksomheder med aktiviteter i  en given medlemsstat, er selektiv.Foranstaltninger, der kun gælder store virksomhe -
der eller virksomheder i  en bestemt sektor, f.eks. 
transport- eller energisektoren.
5Støtten fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene. Det antages, at 
der er tale om en fordrejning af konkurrencevilkårene, når støttemodtageren er 
aktiv i en sektor, hvor der er, eller kunne være, konkurrence5.Støtte til en virksomhed i tekstilsektoren, da der er 
konkurrence i  denne sektor.
6Støtten påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Når støtten fordrejer 
eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene, antages det, at den kan påvirke 
samhandelen mellem medlemsstaterne, hvis virkningerne på andre medlemsstater 
er mere end marginal6.Støtte til en lokal møbelproducent, da der findes 
møbelproducenter (lokale eller ej) i forskellige 
andre EU-medlemsstater.
1 Sag 248/84, præmis 17, og sag C-482/99, præmis 38.
2 De forenede sager C-180/98 til C-184/98, præmis 74.
3 Sag C-35/96, præmis 36.
4 Sag C-39/94, præmis 60.
5 De forenede sager T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 til T-607/97, T-1/98, T-3/98 til T-6/98 og T-23/98, præmis 141-147.
6 De forenede sager T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 til T-607/97, T-1/98, T-3/98 til T-6/98 og T-23/98, præmis 81.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af Kommissionens meddelelse om statsstøttebegrebet.
4 Jf. Kommissionens 
resultattavle for statsstøtte for 
2015 på GD COMP’s websted.
14 Indledning 
05 
Generelt er der en sammenhæng mellem medlemsstaternes BNP pr. indbygger 
og statsstøttens omfang (jf. figur 2 ). De tre medlemsstater, der i perioden 2010-
2014 i gennemsnit havde de største udgifter til statsstøtte pr. indbygger, var 
Danmark, Finland og Sverige. Figur 1Statsstøtte i EU, 2010-2014
NB: Ifølge Kommissionen skyldes en stor del af udgiftsstigningen i 2014 (85 %), at rapporteringen er blevet udvidet til at omfatte flere ordnin -
ger for vedvarende energi. Uden disse ordninger ville den anmeldte statsstøtte have ligget på omkring 73 milliarder euro i 2014. Endvidere er 
EU-midler først medtaget fra 2014.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af Kommissionens resultattavle for statsstøtte for 2015.0,00 %0,20 %0,40 %0,60 %0,80 %1,00 %1,20 %
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014
Andel af EU’s BNPMilliarder euro
ÅrSamlet støtte eksklusive krisestøtten og størstedelen af 
støtten til jernbanesektoren og til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (% af EU's BNP) Samlet støtte eksklusive krisestøtten og størstedelen af 
støtten til jernbanesektoren og til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (milliarder euro)
15 Indledning 
06 
Samhørighedspolitikken er et af EU-budgettets største udgiftsområder. Den gen -
nemføres via Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørigheds -
fonden og Den Europæiske Socialfond (ESF). Den har til formål at styrke den øko -
nomiske udvikling og beskæftigelsen i EU’s mindre gunstigt stillede regioner5. 
Det samlede EU-budget for samhørighedspolitikken er på 352 milliarder euro 
i programperioden 2014-2020 og var på 347 milliarder euro i programperioden 
2007-20136. I perioden 2010-2014 blev der brugt 216 milliarder euro i EU-midler på 
samhørighedspolitikken7.Figur 2Sammenligning af medlemsstaternes udgifter til statsstøtte og BNP pr. indbygger, 
2010-2014
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af Kommissionens resultattavle for statsstøtte for 2015 og Eurostats data om befolkning og BNP 
pr. indbygger i løbende priser.BE
BGCZDK
DE
EEIE
EL
ESFR
HR ITCYLV
LTLU
HUMT
NLAT
PL PT
ROSL
SKFI
SV
UK
0100200300400500600
0 10 000 20 000 30 000 40 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000Statsstøtteudgifter pr. indbygger (euro)
BNP pr. indbygger (euro)
5 Politikken gennemføres 
gennem operationelle 
programmer, der fastlægger 
prioriteter og specifikke mål 
og beskriver, hvordan 
EU-midlerne vil blive brugt.
6 Jf. Kommissionens 
dokumenter »En introduktion 
til EU’s samhørighedspolitik 
2014-2020« fra juni 2014 og 
»Samhørighedspolitik 
2007-2013 - Kommentarer og 
vejledning til officielle tekster« 
fra januar 2007. En 
programperiode er den 
flerårige ramme, inden for 
hvilken strukturfondenes og 
Samhørighedsfondens 
udgifter planlægges og 
afholdes.
7 Jf. samhørighedsdataportalen 
på Kommissionens websted.
16 Indledning 
07 
Samhørighedspolitikkens midler tildeles under hensyntagen til forskelle i BNP , 
således at fattigere regioner får mere finansiel støtte8. Derfor udgør disse midler 
en betydelig andel af de samlede offentlige udgifter i mange medlemsstater 
(jf. figur 3 ). Dette gælder navnlig for de medlemsstater, der blev medlem af EU 
i 2004 og 2007: I 2014 udgjorde tildelingen af midler under samhørighedspolitik -
ken f.eks. over 5 % af de samlede offentlige udgifter i Estland, Ungarn, Letland, 
Litauen og Polen. Figur 3EU-midler afholdt under samhørighedspolitikken pr. medlemsstat, 2010-2014
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af Kommissionens regnskabsoplysninger og Eurostats statistikker om offentlige udgifter.EU-midler afholdt under samhørighedspolitikken som andel af de oﬀentlige udgifterBG
CYCZDE
EEELES
FRHU IT
LTLVMTPL
PT
RO
SISK UK
02 0004 0006 0008 00010 00012 000
0 % 1 % 2 % 3 % 4 % 5 % 6 % 7 % 8 % 9 %EU-midler afholdt under samhørighedspolitikken
(millioner euro)AT, BE, DK, FI, HR,
IE, LU, NL og SE8 Artikel 90 i Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EU) nr. 1303/2013 
af 17. december 2013 om 
fælles bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden, Den 
Europæiske Landbrugsfond 
for Udvikling af 
Landdistrikterne og Den 
Europæiske Hav- og 
Fiskerifond og om generelle 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden, Den 
Europæiske Landbrugsfond 
for Udvikling af 
Landdistrikterne og Den 
Europæiske Hav- og 
Fiskerifond og om ophævelse 
af Rådets forordning (EF) 
nr. 1083/2006 (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 320).
17 Indledning 
08 
Statsstøttereglerne finder i henhold til traktaten kun anvendelse på støtte, der 
ydes af medlemsstaterne til enheder, der udfører en økonomisk aktivitet9. Enhver 
støtte, der ydes direkte af Kommissionen eller et andet EU-organ såsom Den 
Europæiske Investeringsbank, er således ikke omfattet af statsstøttereglerne. Den 
EU-finansiering, der ydes under samhørighedspolitikken, er omfattet af statsstøt -
tereglerne, fordi disse midler forvaltes af medlemsstaterne. Kommissionen anslår, 
at omkring 40 % af midlerne under samhørighedspolitikken i programperioden 
2007-2013, svarende til 139 milliarder euro, gik til projekter, der var omfattet af 
statsstøttereglerne10. Ifølge Kommissionen beløb periodens samlede statsstøt -
teudgifter sig til 504 milliarder euro11. Midlerne under samhørighedspolitikken 
udgjorde således over en fjerdedel af de samlede statsstøtteudgifter i program -
perioden 2007-2013.
Procedurer for tildeling af statsstøtte
Medlemsstaterne skal anmelde statsstøtte til Kommissionen
09 
Traktaten fastsætter, at Kommissionen skal underrettes om enhver påtænkt ind -
førelse eller ændring af støtteforanstaltninger12. I praksis betyder det, at en med -
lemsstat, der ønsker at yde statsstøtte, skal underrette Kommissionens Generaldi -
rektorat for Konkurrence (GD COMP) herom. Denne proces kaldes anmeldelse.
10 
Når medlemsstaten har anmeldt en påtænkt støtteforanstaltning, afgør 
GD COMP , om der er tale om statsstøtte. I bekræftende fald vurderer GD COMP , 
om støtten er forenelig med det indre marked, ved at afveje dens positive ind -
virkninger (bidrag til at opnå veldefinerede mål af almen interesse) mod dens 
negative indvirkninger (fordrejning af konkurrencen og samhandelen). Kommissi -
onen har enekompetence til at foretage en sådan forenelighedsvurdering13.
Fritagelser fra anmeldelse
11 
Traktaten forbyder principielt statsstøtte, men indeholder også en liste over for -
mer for støtte, der kan være forenelige med det indre marked. Kommissionen kan 
i den forbindelse udstede regler, som fastlægger kriterierne for, hvornår det ikke 
er nødvendigt at anmelde disse former for støtte14. Kommissionen udarbejder 
disse regler med udgangspunkt i sin erfaring med at vurdere støtteforanstaltnin -
ger, idet den tager hensyn til EU-Domstolens retspraksis.9 Artikel 107 i TEUF.
10 Jf. Kommissionens »policy 
brief« fra september 2014 om 
retningslinjerne for 
regionalstøtte i perioden 
2014-2020.
11 Se Kommissionens 
resultattavle for statsstøtte 
for 2011 og 2015.
12 Artikel 108, stk. 2 og 3, i TEUF.
13 Artikel 108 i TEUF.
14 Rådets forordning (EU) 
2015/1588 af 13. juli 2015 om 
anvendelse af artikel 107 
og 108 i traktaten om Den 
Europæiske Unions 
funktionsmåde på visse 
former for horisontal 
statsstøtte (EUT L 248 af 
24.9.2015, s. 1) (kodifikation), 
der erstatter Rådets 
forordning (EF) nr. 994/98 af 
7. maj 1998 om anvendelse af 
artikel 92 og 93 i traktaten om 
oprettelse af Det Europæiske 
Fællesskab på visse former for 
horisontal statsstøtte, navnlig 
artikel 108, stk. 4, i TEUF.
18 Indledning 
Den generelle gruppefritagelsesforordning
12 
For de kategorier af støtte, der ifølge Kommissionen sandsynligvis er forenelige 
med det indre marked, har den vedtaget en forordning, som fastsætter, at støt -
ten ikke skal anmeldes, hvis alle betingelserne er opfyldt, medmindre støttebe -
løbet overstiger de tærskler, der er anført i samme forordning. Denne forordning 
kaldes den generelle gruppefritagelsesforordning15. Eksempler på disse kategori -
er er statsstøtte til kultur og miljøbeskyttelse.
13 
Den generelle gruppefritagelsesforordning forenkler Kommissionens og 
medlemsstaternes arbejde betydeligt. Medlemsstaterne får mulighed for at 
gennemføre en lang række støtteforanstaltninger uden at skulle anvende 
anmeldelsesprocedurer eller afvente Kommissionens eksplicitte foreneligheds -
vurderinger. Den generelle gruppefritagelsesforordning indeholder en række 
generelle bestemmelser og bestemmelser, der finder anvendelse på de enkelte 
støttekategorier. De støtteforanstaltninger, der falder ind under den generelle 
gruppefritagelsesforordning og er i overensstemmelse med disse bestemmelser, 
anses automatisk som forenelige med det indre marked. Dog skal store støttefor -
anstaltninger (hvor støttebeløbet overstiger tærsklerne) stadig anmeldes, fordi 
sådanne foranstaltninger potentielt kan fordreje konkurrencevilkårene16.
De minimis-støtte
14 
Derudover har Kommissionen fastlagt, at støtte på op til 200 000 euro til en 
enkelt modtager over en treårig periode hverken fordrejer konkurrencevilkårene 
eller påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne17. Denne type støtte kaldes 
»de minimis-støtte«, og eftersom den hverken opfylder statsstøttekriteriet om at 
fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene eller opfylder statsstøt -
tekriteriet om at påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, er den ikke klas -
sificeret som statsstøtte og ikke omfattet af kravet om anmeldelse til GD COMP . 
I forbindelse med tjenesteydelser af almen økonomisk interesse er støttetærsklen 
hævet til 500 000 euro18.
De vigtigste aktører i forvaltningen af operationelle 
programmer under samhørighedspolitikken
15 
Forvaltningen af de operationelle programmer under EFRU/Samhørighedsfonden 
og ESF er delt mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Medlemsstaterne ud -
vælger, forvalter og overvåger projekterne, mens Kommissionen fører tilsyn med 
og overvåger medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer. Kommissionen 
bærer det endelige ansvar for gennemførelsen af EU-budgettet19.15 Kommissionens forordning 
(EU) nr. 651/2014 af 
17. juni 2014 om visse 
kategorier af støttes 
forenelighed med det indre 
marked i henhold til traktatens 
artikel 107 og 108 (EUT L 187 af 
26.6.2014, s. 1).
16 Tærsklerne går fra 
400 000 euro for visse typer 
etableringsstøtte til 
150 millioner euro for visse 
typer støtte til anvendelse af 
vedvarende energikilder.
17 Kommissionens forordning 
(EU) nr. 1407/2013 af 
18. december 2013 om 
anvendelse af artikel 107 
og 108 i traktaten om Den 
Europæiske Unions 
funktionsmåde på de 
minimis-støtte (EUT L 352 af 
24.12.2013, s. 1).
18 Kommissionens forordning 
(EU) nr. 360/2012 af 
25. april 2012 om anvendelse 
af artikel 107 og 108 i traktaten 
om Den Europæiske Unions 
funktionsmåde på de 
minimis-støtte ydet til 
virksomheder, der udfører 
tjenesteydelser af almindelig 
økonomisk interesse 
(EUT L 114 af 26.4.2012, s. 8).
19 Artikel 53 i Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EU, Euratom) 
nr. 966/2012 af 
25. oktober 2012 om de 
finansielle regler vedrørende 
Unionens almindelige budget 
og om ophævelse af Rådets 
forordning (EF, Euratom) 
nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 
26.10.2012, s. 1).
19 Indledning 
Medlemsstatsniveau
16 
På medlemsstatsniveau bærer forvaltningsmyndighederne ansvaret for den 
daglige forvaltning af de operationelle programmer. De skal ved hjælp af for -
valtningskontroller sikre, at alle de medfinansierede projekter er berettigede til 
EU-støtte, og at de anmeldte projektudgifter opfylder betingelserne for støtte -
berettigelse, herunder at statsstøttereglerne er overholdt. Attesteringsmyndig -
hederne foretager kontrol af de projektudgiftsanmeldelser, som de modtager fra 
forvaltningsmyndighederne, og indsender dem til Kommissionen med henblik 
på godtgørelse. Revisionsmyndighederne foretager revision af operationer (dvs. 
projekter) samt af forvaltnings- og kontrolsystemer og underretter Kommissio -
nen herom i deres årlige kontrolrapporter og revisionserklæringer20.
17 
Derudover kan medlemsstaternes nationale statsstøttekontorer - alt efter deres 
beføjelser - på nationalt plan kontrollere regeloverholdelsen (uanset om ordnin -
gerne er EU-medfinanserede eller ej) eller levere rådgivning eller udtalelser til 
andre nationale organer. Der er oprettet statsstøttekontorer på centralt niveau 
i alle medlemsstater undtagen Belgien, som har statsstøttekontorer på regionalt 
niveau. I nogle medlemsstater er statsstøttekontoret integreret i Finans- eller 
Økonomiministeriet, mens det i andre medlemsstater er et uafhængigt organ el -
ler er integreret i den nationale konkurrencemyndighed. Statsstøttekontoret kan 
også fungere som kontaktpunkt for ekspertviden og bistand i forbindelse med 
udarbejdelse af støtteordninger og dermed nedbringe risikoen for manglende 
overholdelse af statsstøttereglerne (jf. tekstboks 1 ).20 En revisionsmyndigheds årlige 
kontrolrapport sammenfatter 
resultaterne af alle de 
revisioner, den har udført 
vedrørende ét bestemt eller 
flere forskellige operationelle 
programmer. Den årlige 
kontrolrapport er det vigtigste 
dokument, hvori 
revisionsmyndigheden giver 
sikkerhed med hensyn til det 
eller de operationelle 
programmers forvaltnings- og 
kontrolsystemer og med 
hensyn til de medfinansierede 
projekters lovlighed og 
formelle rigtighed.
Screening af lovforslag foretaget af statsstøttekontoret (Danmark)
Alle ministerier er forpligtet til i forbindelse med udarbejdelse af et lovforslag at foretage en indledende vur -
dering af, om forslaget indebærer statsstøtte. Disse oplysninger sendes til vurdering i statsstøttesekretariatet 
(hvis medarbejdere er eksperter i statsstøtte). Hvis statsstøttesekretariatet mener, at forslaget er i strid med 
statsstøttereglerne, skal ministeriet omarbejde lovforslaget. Statsstøttesekretariatet bistår ministeriet med 
forslag og rådgivning under hele lovgivningsprocessen.Tekstboks 1
20 Indledning 
Kommissionsniveau
18 
I Kommissionen er det Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik 
(GD REGIO), der har ansvaret for at fremme den økonomiske og sociale udvikling 
i de forskellige regioner i EU, især de mindre gunstigt stillede, og det forvalter 
EFRU og Samhørighedsfonden. Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale 
Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (GD EMPL) har ansvaret for 
beskæftigelse og sociale forhold i EU, og det forvalter ESF.
19 
Begge disse generaldirektorater forlader sig hovedsagelig på revisionsmyndig -
hedernes arbejde, når de vurderer, om udgifterne under EFRU/Samhørigheds -
fonden og ESF er i overensstemmelse med de gældende EU-regler og nationale 
regler. Ud over at gennemgå revisionsmyndighedernes arbejde gennemfører de 
som led i deres tilsynsarbejde også selv revisioner af operationer og systemer 
i medlemsstaterne.
20 
GD COMP er det generaldirektorat i Kommissionen, der har ansvaret for at sikre 
korrekt anvendelse af EU’s statsstøtteregler på alle områder undtagen landbrug 
og fiskeri21. Det udarbejder statsstøttelovgivning på grundlag af traktaten og 
fører tilsyn med gennemførelsen heraf. Navnlig overvåger det regelmæssigt 
støtteordninger for at kontrollere, hvorvidt og i hvilket omfang de er i overens -
stemmelse med statsstøttereglerne22. Endvidere kan interesserede parter såsom 
en medlemsstat eller en konkurrerende virksomhed indgive en klage til Kommis -
sionen, hvis de mener, at støtten til en bestemt modtager er uretmæssig. Kom -
missionen er forpligtet til at undersøge alle sådanne klager23.
21 
Figur  4 giver et forenklet overblik over de aktører, der er involveret i samhørig -
hedspolitikken og processen for tildeling af statsstøtte.21 Når det gælder landbrug og 
udvikling af landdistrikter 
samt maritime anliggender og 
fiskeri, ligger ansvaret for 
statsstøttekontrollen hos 
henholdsvis 
Generaldirektoratet for 
Landbrug og Udvikling af 
Landdistrikter og 
Generaldirektoratet for 
Maritime Anliggender og 
Fiskeri.
22 En støtteordning er en retsakt 
eller lov, der fastsætter 
generelle betingelser for, 
hvem der kan modtage 
statsstøtte på hvilke vilkår.
23 Artikel 24 i Rådets forordning 
(EU) 2015/1589.
21 Indledning Figur 4Aktører involveret i samhørighedspolitikken og processen for tildeling af statsstøtte
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
DEN SAMHØRIGHEDSPOLITISKE RAMME DEN RETLIGE RAMME
PÅ STATSSTØTTEOMRÅDET 
GD REGIO GD EMPL
ESFGD COMP
Støttemodtager (f.eks. virksomhed, ministerium
eller velgørende organisation)
Forvaltningsmyndigheder
RevisionsmyndighederForenelighedsvurdering 
og overvågning 
Rådgivning 
og udtalelser 
PROJEKT/uniF6BA
NIVEAUMEDLEMS/uniF6BA
STATERNE
ProjektansøgningTilsyn med og 
revision af 
overholdelsen af 
statsstøttereglerneNationale 
statsstøttekontorerTilsyn med og 
revision af 
overholdelsen af 
statsstøttereglerneTilsyn med og 
revision af 
overholdelsen af 
statsstøttereglerneAnmeldelse via den 
faste repræsentation 
Statsstøtte-
forordningerEFRU og 
Samhørigheds-
fondenEUROPA/uniF6BA
KOMMISSIONEN
22 Indledning 
Revisioner vedrørende statsstøtte foretaget af 
Revisionsretten og medlemsstaternes overordnede 
revisionsorganer
22 
I en særberetning fra 2011 beskrev vi svagheder i medlemsstaternes systemer til 
at sikre anmeldelse af statsstøtte. Vores revision var navnlig baseret på en under -
søgelse af en række klager og overvågningssager i perioden 2008-201024.
23 
Fra 2010 til 2014 undersøgte vi endvidere overholdelsen af statsstøtteregler i for -
bindelse med en lang række projekter under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF. 
Resultaterne af disse revisioner dannede grundlag for vores specifikke vurderin -
ger vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden og ESF i vores årsberetninger25.
24 
Vi gennemførte en spørgeundersøgelse henvendt til 28 overordnede revisi -
onsorganer, hvoraf 22 svarede. De fleste anførte, at deres revisionsarbejde 
i forskellig grad omfattede statsstøttekontrol26. Meget få udførte specifikke 
statsstøtterevisioner.24 Særberetning nr. 15/2011 
»Sikrer Kommissionens 
procedurer en effektiv 
forvaltning af 
statsstøttekontrollen?« ( http://
eca.europa.eu ).
25 Jf. f.eks. kapitel 6 i vores 
årsberetning for 
regnskabsåret 2014 (EUT C 373 
af 10.11. 2015).
26 Overordnede revisionsorganer 
er nationale organer med 
ansvar for at revidere de 
offentlige indtægter og 
udgifter.
23
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
25 
I de seneste år har vi i forbindelse med vores årlige juridisk-kritiske revisioner 
konstateret et betydeligt antal fejl vedrørende overholdelse af statsstøttereg -
lerne inden for samhørighedspolitikken. Vi undersøger i denne beretning, om 
Kommissionen har taget de fornødne skridt til at opnå en forståelse af, hvor -
for dette er tilfældet, og vi analyserer, om Kommissionens foranstaltninger vil 
styrke dens og medlemsstaternes kapacitet til at forhindre, opdage og korrigere 
overtrædelser.
26 
Som led i revisionen vurderede vi dels omfanget af den manglende overholdelse 
af statsstøttereglerne inden for samhørighedspolitikken (dvs. under EFRU/Sam -
hørighedsfonden og ESF) i programperioden 2007-2013, dels omfanget af Kom -
missionens viden om årsagerne til den manglende overholdelse. Vores specifikke 
analyser fokuserede hovedsagelig på perioden 2010-2014. Vi undersøgte end -
videre, om det er sandsynligt, at Kommissionens foranstaltninger med henblik 
på programperioden 2014-2020 kan afhjælpe den manglende overholdelse af 
statsstøttereglerne.
27 
Vi undersøgte navnlig:
a) om Kommissionen havde en dækkende og ajourført oversigt over årsagerne 
til den manglende overholdelse af statsstøttereglerne inden for samhørig -
hedspolitikken, og om Kommissionens generaldirektorater og medlemssta -
terne havde opdaget overtrædelser af statsstøttereglerne. Vi undersøgte 
også, om Kommissionens reaktioner på statsstøttefejl havde ført til et pas -
sende antal korrigerende foranstaltninger
b) om Kommissionen havde truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til 
at forhindre fremtidige overtrædelser af statsstøttereglerne inden for 
samhørighedspolitikken.
28 
Vi foretog endvidere detaljerede analyser af resultaterne af vores juridisk-kritiske 
revisioner og brugte eksempler til at illustrere hyppige statsstøttefejl. Derudover 
undersøgte vi Kommissionens godkendelsesprocedure i forbindelse med visse 
projekter af stort økonomisk omfang (»store projekter«).
29 
Revisionen omfattede dokumentgennemgange (f.eks. analyse af revisionsmyn -
dighedernes årsrapporter samt Kommissionens revisionsrapporter og forordnin -
ger) og samtaler med repræsentanter for Kommissionen.
24 Revisionens omfang og revisionsmetoden 
30 
På medlemsstatsniveau gennemførte vi to spørgeundersøgelser:
a) en undersøgelse henvendt til 113 revisionsmyndigheder i 28 medlemsstater 
med ansvar for 440 operationelle programmer under EFRU/Samhørigheds -
fonden og ESF for 2007-2013, hvoraf 100 svarede (88 %)
b) en undersøgelse henvendt til 31 statsstøttekontorer i 28 medlemsstater, 
hvoraf 24 svarede (77 %).
31 
Endelig besøgte vi fire medlemsstater (Danmark, Ungarn, Polen og Portugal) for 
at undersøge en række forskellige statsstøtteprocesser, der anvendes af forskelli -
ge myndigheder.
25
 Bemærkninger
Kommissionen foretager ingen dækkende analyse af 
statsstøttefejl, og medlemsstaterne har ikke 
tilstrækkelig fokus på statsstøtte
32 
Vores mål var dels at fastlægge omfanget af den manglende overholdelse af 
statsstøttereglerne om inden for samhørighedspolitikken ved at analysere vores 
årlige juridisk-kritiske revisioner, dels at fastlægge, om Kommissionen havde en 
oversigt over statsstøttefejlene i medlemsstaterne. Hvis den var korrekt udarbej -
det, ville en sådan oversigt gøre det lettere for Kommissionen at anvende sine 
ressourcer hensigtsmæssigt til revision, overvågning og støtte til medlemssta -
terne. Vi sammenholdt Kommissionens og medlemsstaternes konstateringer af 
statsstøttefejl med vores egne og undersøgte de korrigerende foranstaltninger, 
Kommissionen havde truffet som reaktion på de konstaterede fejl.
Der var mange statsstøttefejl under Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling og Samhørighedsfonden og langt færre 
under Den Europæiske Socialfond
Rettens revision af projekter med statsstøtte
33 
I forbindelse med vores årlige juridisk-kritiske revisioner i perioden 2010-2014 re -
viderede vi 1 573 tilfældigt udvalgte projekter under EFRU/Samhørighedsfonden 
og ESF27. Af de 828 projekter under EFRU/Samhørighedsfonden var der statsstøtte 
involveret i 220 (26,6 %), og af de 745 ESF-projekter var der statsstøtte involveret 
i 49 (6,6 %).
34 
Vi konstaterede i alt 50 tilfælde af manglende overholdelse af statsstøtteregler -
ne. Af disse 50 tilfælde vedrørte 46 projekter under EFRU/Samhørighedsfonden, 
mens 4 vedrørte ESF-projekter. Der er væsentlig mindre sandsynlighed for stats -
støttefejl under ESF, fordi disse projekter generelt er meget mindre, og støtten 
oftere er de minimis-støtte.
35 
Fra 2010 til 2014 var der en generel stigning i både antallet af projekter med stats -
støtte og andelen af statsstøttefejl i disse projekter, hvilket viser, at den kontrol, 
der skulle forhindre disse fejl, ikke var blevet bedre over tid. Stigningen vedrørte 
hovedsagelig fejl uden finansiel indvirkning på støttebeløbet fra EU-budgettet 
(jf. tabel  2)28. Vi konstaterede, at 20,9 % af projekterne under EFRU/Samhørig -
hedsfonden med statsstøtte var behæftet med statsstøttefejl. Det tilsvarende tal 
for ESF-projekterne var 8,2 %.27 Jf. bilag 1.1, punkt 4-10, i vores 
årsberetning for 
regnskabsåret 2014 for 
yderligere oplysninger om, 
hvordan vi udvælger og tester 
projekter.
28 Vi betegner det som en fejl 
med finansiel indvirkning, når 
vi konstaterer en forskel 
mellem transaktionens 
faktiske værdi og den værdi, 
den ville have haft, hvis den 
var blevet gennemført 
i overensstemmelse med de 
gældende bestemmelser. 
Jf. bilag 1.1 til vores 
årsberetning for 
regnskabsåret 2014 for 
yderligere detaljer om vores 
metode.
26 Bemærkninger 
36 
I 16 af de 50 tilfælde med manglende overholdelse af statsstøttereglerne (32 %) 
anså vi fejlene for at have en finansiel indvirkning på støttebeløbet fra EU-bud -
gettet. Alle disse 16 tilfælde vedrørte projekter under EFRU/Samhørighedsfonden 
og har haft stor betydning for vores beregning af den anslåede fejlforekomst 
inden for samhørighedspolitikken, navnlig siden 2013 (jf. figur 5 )29. I perioden 
2010-2014 kunne i gennemsnit 13,5 % af den anslåede årlige fejlforekomst inden 
for samhørighedspolitikken tilskrives statsstøttefejl30.Tabel 2Statsstøttefejl opdaget i forbindelse med vores årlige juridisk-kritiske revisioner, 
2010-2014
Fond  
(1)År 
(2)Antal 
reviderede 
projekter  
(3)Antal pro -
jekter med 
statsstøtte  
(4)% 
(4/3)Antal 
statsstøt -
tefejl  
(5)% 
(5/4)Antal stats -
støttefejl 
med finansiel 
indvirkningAntal statsstøt -
tefejl uden finan -
siel indvirkning
EFRU/  
Samhørig -
hedsfonden2010 163 37 22,7  % 2 5,4 % 2 0
2011 168 43 25,6  % 8 18,6  % 4 4
2012 168 30 17,9  % 6 20,0  % 2 4
2013 168 51 30,4  % 16 31,4  % 5 11
2014 161 59 36,6  % 14 23,7  % 3 11
EFRU/
Samhørighedsfonden i alt828 220 26,6  % 46 20,9  % 16 30
ESF2010 66 0 0,0 % 0 0,0 % 0 0
2011 166 8 4,8 % 0 0,0 % 0 0
2012 168 3 1,8 % 3 100,0  % 0 3
2013 175 14 8,0 % 1 7,1 % 0 1
2014 170 24 14,1  % 0 0,0 % 0 0
ESF i alt 745 49 6,6 % 4 8,2 % 0 4
I alt 1573 269 17,1  % 50 18,6  % 16 34
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
29 Den anslåede fejlforekomst er 
et statistisk skøn over den 
sandsynlige forekomst af fejl 
i populationen. Jf. punkt 15 
i bilag 1.1 til vores årsberetning 
for regnskabsåret 2014.
30 I perioden 2010-2014 lå den 
anslåede årlige fejlforekomst 
inden for 
samhørighedspolitikken 
i gennemsnit på 5,7 %.
27 Bemærkninger 
Fire hovedkategorier af statsstøttefejl
37 
De statsstøttefejl, vi opdagede i forbindelse med vores årlige juridisk-kritiske 
revisioner fra 2010 til 2014, kan inddeles i fire kategorier (jf. figur 6 ):
a) for høj støtteintensitet
b) manglende tilskyndelsesvirkning
c) uopdaget statsstøtte eller manglende anmeldelse
d) manglende opfyldelse af overvågningskrav eller formelle krav.
38 
Af de 16 statsstøttefejl, der havde en finansiel indvirkning, tilhørte 15 fejlkatego -
rierne »For høj støtteintensitet« og »Manglende tilskyndelsesvirkning«. Figur 5Statsstøttefejlenes bidrag til den anslåede fejlforekomst inden for 
samhørighedspolitikken, 2010-2014
Bemærk: Statsstøttefejlenes bidrag til den anslåede fejlforekomst inden for samhørighedspolitikken afhænger af deres alvor såvel som deres antal.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.0 %5 %10 %15 %20 %25 %
2010 2011 2012 2013 2014Bidrag til den anslåede fejlforekomst inden 
for samhørighedspolitikken 
ÅrStatsstøttefejl
28 Bemærkninger 
For høj støtteintensitet
39 
Kommissionen fastsætter lofter for støtteintensiteten31 for at begrænse stats -
støttebeløbene til det minimum, der er nødvendigt for at sikre, at de støttede 
aktiviteter gennemføres32. I mange tilfælde (blandt andet afhængigt af støtte -
kategorien) kan intensitetslofterne hæves for SMV’er33. Denne stigning kaldes 
en »SMV-bonus«. En hyppig fejl inden for denne kategori forekom, når forvalt -
ningsmyndigheden behandlede en stor virksomhed som en SMV og gav den en 
SMV-bonus, som den ikke var berettiget til (jf.  tekstboks 2 ).Figur 6Typer og antal af statsstøttefejl, 2010-2014
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.02468101214161820Antal fejl
Fejlenes artMed ﬁnansiel indvirkning
Uden ﬁnansiel indvirkning
For høj
støtteintensitetManglende 
tilskyndelsesvirkningUopdaget statsstøtte
eller manglende
anmeldelseManglende opfyldelse af 
overvågningskrav eller 
formelle krav
31 »Støtteintensiteten« er 
støttebeløbet udtrykt 
i procent af projektets 
støtteberettigede 
omkostninger. Jf. f.eks. 
artikel 2, stk. 26, i forordning 
(EU) nr. 651/2014.
32 Jf. Kommissionens udkast til 
fælles principper for 
økonomisk 
forenelighedsvurdering af 
statsstøtte, som ligger på 
GD COMP’s websted.
33 SMV’er er berettiget til en 
højere støtteintensitet, fordi 
Kommissionen mener, at små 
virksomheder er mere udsat 
for markedsfejl såsom 
manglende adgang til 
finansiering. Jf. 
Kommissionens håndbog om 
fællesskabsreglerne for 
statsstøtte til SMV’er af 
25.2.2009.
29 Bemærkninger 
Manglende tilskyndelsesvirkning
40 
Statsstøtte vil kun kunne bidrage effektivt til opfyldelsen af det ønskede offent -
lige politiske mål, hvis den har en tilskyndelsesvirkning, dvs. tilskynder støtte -
modtageren til at iværksætte aktiviteter, som denne ikke ville have iværksat 
uden støtten34. Støttemodtageren skal derfor dokumentere, at det støttede 
projekt ikke var blevet til noget uden støtten. Under den generelle gruppefrita -
gelsesforordning fra 2008 skulle tilskyndelsesvirkningen af statsstøtte til store 
virksomheder f.eks. dokumenteres ved at vise, at støtten i væsentlig grad hav -
de forøget projektets omfang, størrelse, beløb eller gennemførelseshastighed 
(jf. tekstboks 3 )35.34 COM(2012) 209 final af 
8. maj 2012 »Modernisering af 
EU’s statsstøttepolitik«.
35 Artikel 8, stk. 3, 
i Kommissionens forordning 
(EF) nr. 800/2008 af 
6. august 2008 om visse 
former for støttes 
forenelighed med 
fællesmarkedet i henhold til 
traktatens artikel 87 og 88 
(Generel 
gruppefritagelsesforordning) 
(EUT L 214 af 9.8.2008, s. 3). 
Forgængeren til denne 
forordning var Kommissionens 
forordning (EF) nr. 1628/2006 
af 24. oktober 2006 om 
anvendelse af traktatens 
artikel 87 og 88 på 
medlemsstaternes regionale 
investeringsstøtte.Eksempel på forkert støtteintensitet (Slovenien)
I et EFRU-projekt i Slovenien, som vi undersøgtei forbindelse med vores årlige juridisk-kritiske revision i 2013, 
blev der ydet støtte under en anmeldt støtteordning vedrørende forsknings- og udviklingsaktiviteter i auto -
mobilindustrien. Støttemodtageren var etableret på grundlag af en konsortiumaftale indgået mellem ni part -
nere, hvoraf én var en SMV. Alle de andre partnere var store virksomheder. Støttemodtageren fik en SMV-bo -
nus, selv om denne udelukkende udførte forskningsaktiviteter på vegne af de store virksomheder. En del af de 
støtteberettigede udgifter burde have været underlagt et intensitetsloft på 25 % i stedet for de 50 %, der blev 
anvendt. Som følge heraf blev der tildelt 0,4 millioner euro i uberettiget støtte.
Eksempel på manglende tilskyndelsesvirkning (Polen)
I et EFRU-projekt i Polen vedrørende opførelse af et produktionsanlæg, som vi undersøgte i forbindelse med 
vores årlige juridisk-kritiske revision i 2010, havde støttemodtageren ikke som krævet i den generelle grup -
pefritagelsesforordning fra 2008 dokumenteret i sin projektansøgning, at støtten i væsentlig grad ville øge 
projektets omfang, størrelse, udgifter eller gennemførelseshastighed. Projektet, der kunne have modtaget 
23,2 millioner euro i EU-finansiering, var derfor ikke støtteberettiget og blev efterfølgende trukket tilbage af 
medlemsstaten.Tekstboks 2 Tekstboks 3
30 Bemærkninger 
41 
Vi konstaterede også tilfælde, hvor arbejdet var begyndt, før projektansøgningen 
blev indsendt til den myndighed, der skulle tildele støtten. Dette viser også, at 
projektet kunne være gennemført uden støtte.
Uopdaget statsstøtte eller manglende anmeldelse
42 
Med hensyn til den fejlkategori, hvor en forvaltningsmyndighed fejlagtigt havde 
erklæret, at støtten til et projekt ikke var statsstøtte, eller på anden vis ikke havde 
anmeldt statsstøtte til Kommissionen, undersøgte vi først, om støtten kunne 
være fritaget fra anmeldelsespligten, f.eks. i henhold til den generelle gruppefri -
tagelsesforordning. Kun hvis der ikke var grundlag for fritagelse, betragtede vi 
fejlen som en fejl med finansiel indvirkning (jf. tekstboks 4 ).
Eksempel på manglende anmeldelse (Den Tjekkiske Republik)
I et EFRU-projekt i Den Tjekkiske Republik vedrørende anlæggelse af forskningsinfrastruktur, som vi under -
søgte i forbindelse med vores årlige juridisk-kritiske revision i 2014, anmeldte forvaltningsmyndigheden ikke 
støtten til Kommissionen, da den anså projektets forskningsaktiviteter for at være af ikke-økonomisk art. 
Støttemodtagerens egne forskningsaktiviteter var ganske vist delvis ikke-økonomiske, men en betydelig del 
af dens aktiviteter bestod i kontraktforskning. Det reviderede støttebeløb på 1,8  millioner  euro var således 
statsstøtte og burde først være blevet tildelt efter anmeldelse til og godkendelse af Kommissionen.Tekstboks 4
Manglende opfyldelse af overvågningskrav eller formelle krav
43 
Det er vigtigt, at forvaltningsmyndighederne opfylder de overvågningskrav, kon -
trolkrav og andre formelle krav, de er underlagt, for at sikre, at foranstaltninger, 
der udgør statsstøtte, er forenelige med det indre marked. Disse krav finder også 
anvendelse på de minimis-støtte (jf. punkt 14). Her er der imidlertid det specifikke 
problem, at virksomheder gentagne gange kan modtage finansiel støtte fra flere 
forskellige kilder. Tilsammen kan disse støttebeløb overstige de minimis-loftet. 
Mange af fejlene i denne kategori vedrørte manglende kontrol af den kumulere -
de de minimis-støtte (jf. tekstboks 5 ).
31 Bemærkninger 
44 
Mangler i forbindelse med overvågningen kan imidlertid også føre til, at støtten 
er uberettiget, hvis det samlede godkendte støttebeløb f.eks. overstiger de mini -
mis-loftet. De minimis-forordningen giver to muligheder for at overvåge de mini -
mis-støtte: enten ved hjælp af en modtagererklæring om, at støtten ikke vil føre 
til en overskridelse af de minimis-loftet, eller ved hjælp af et centralt register36. 
Oprettelse af et centralt register med fuldstændige data om alle de minimis-støt -
tetildelinger i den pågældende medlemsstat bidrager til at forhindre denne type 
fejl (jf. tekstboks 6 ).Eksempel på manglende opfyldelse af overvågningskrav eller formelle krav 
(Frankrig)
I et EFRU-projekt i Frankrig vedrørende opførelse af en industribygning, som vi undersøgte i forbindelse med 
vores årlige juridisk-kritiske revision i 2011, havde forvaltningsmyndigheden godkendt et støttebeløb som de 
minimis-støtte. Den havde dog ikke medregnet to tidligere støttebeløb, som samme modtager havde fået 
tildelt inden for en treårig periode. Der var ikke tale om en finansiel indvirkning, da det samlede støttebeløb 
lå under de minimis-loftet.
Brug af et centralt register over de minimis-støtte (Portugal)
I Portugal skal al de minimis-støtte registreres i et centralt register, der forvaltes af attesteringsmyndigheden 
for EFRU/Samhørighedsfonden og ESF. Registret beregner automatisk den samlede støtte til modtageren og 
oplyser, om de minimis-loftet er overskredet eller ej. Hvis loftet er overskredet, skal det støtteydende organ 
udsende en annulleringsafgørelse og fjerne den registrerede støtte fra registret. To gange årligt kontrollerer 
attesteringsmyndigheden, at støttebeløb, der har ført til overskridelse af de minimis-loftet, er trukket tilbage.Tekstboks 5 Tekstboks 636 Betragtning 21 
i Kommissionens forordning 
(EU) nr. 1407/2013.
Kommissionens overvågning svækkes af, at der mangler 
en dækkende analyse, og at den interne koordinering er 
utilstrækkelig
45 
I forbindelse med sin tilsynsrolle udfører Kommissionen en række forskellige kon -
troller vedrørende statsstøtte. Inden for samhørighedspolitikken udfører GD RE -
GIO og GD EMPL kontroller på stedet, hovedsagelig i forbindelse med deres 
revisioner af projekter og systemer under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF. På 
statsstøtteområdet udfører GD COMP kontroller, hovedsagelig i forbindelse med 
tilsyn og klagebehandling.
32 Bemærkninger 
46 
Vi undersøgte, hvorvidt og i hvilket omfang Kommissionen havde opdaget 
overtrædelser af statsstøttereglerne, hvorvidt sådanne oplysninger var blevet 
registreret i en database, analyseret og delt inden for Kommissionen, og i hvilket 
omfang Kommissionen traf passende foranstaltninger til at korrigere de tilfælde 
af manglende overholdelse af statsstøttereglerne, som var opdaget af den selv 
eller af os.
GD REGIO opdager et betydeligt antal statsstøttefejl
47 
Med hensyn til projekter under EFRU og Samhørighedsfonden analyserede vi en 
tilfældigt udvalgt stikprøve på 25 ud af 131 rapporter om revisioner, som GD RE -
GIO udførte i 2013 og 2014. GD REGIO havde udvalgt projekterne og program -
merne på grundlag af en risikoanalyse37. Alle rapporterne vedrørte både projekt- 
og systemrevisioner med undtagelse af én rapport, der udelukkende vedrørte 
projektrevisioner. De 25 rapporter omfattede i alt 202 projekter.
48 
Vores analyse viste, at der var bemærkninger om statsstøtte vedrørende 38 af de 
202 projekter. Det svarer til 19 % af alle de projekter, der blev undersøgt i forbin -
delse med disse 25 revisioner fra Kommissionen (jf. tabel  3). Denne opdagelses -
rate ligger tæt på vores egen (jf. punkt 35 og tabel  2).37 GD REGIO’s årlige 
aktivitetsberetning for 2014, 
afsnit 2.1.1 »Control 
effectiveness as regards 
legality and regularity«, 
side 47.Tabel 3Bemærkninger om statsstøtte i forbindelse med GD REGIO’s revisioner, 2013-2014
Antal 
revisionsrapporterAndel af 
revisionsrapporterAntal projekter Andel af projekter
Ingen bemærkninger om 
statsstøtte16 64 % 110 + 54181 %
Kun bemærkninger om statsstøtte 
vedrørende operationer (projekter)5 20 %
38 19 % Bemærkninger om statsstøtte 
vedrørende både operationer 
(projekter) og systemer2 8 %
Kun bemærkninger om statsstøtte 
vedrørende systemer2 8 % - -
I alt 25 100 % 202 100 %
1  110 projekter omfattet af de 16 rapporter uden bemærkninger om statsstøtte og 54 projekter uden bemærkninger om statsstøtte fordelt på 
de 9 andre rapporter.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra Kommissionen.
33 Bemærkninger 
GD REGIO pålagde en række finansielle korrektioner for 
overtrædelser af statsstøttereglerne i perioden 2010-2014
49 
Kommissionen er forpligtet til at træffe passende foranstaltninger til at korrigere 
systemsvagheder eller fejl på projektniveau38. Hvis der er konstateret alvorlige 
mangler, eller hvis medlemsstaten ikke på korrekt vis har varetaget sit ansvar for 
at påvise og korrigere regelstridige udgifter, kan Kommissionen vedtage en afgø -
relse om finansiel korrektion. Formålet med finansielle korrektioner er at beskyt -
te EU-budgettet mod fejlbehæftede eller regelstridige udgifter39.
50 
I perioden 2010-2014 gennemførte GD REGIO ti finansielle korrektioner, der 
i hvert fald delvis vedrørte statsstøtte, efter sine egne revisioner. Fem medlems -
stater var berørt (Østrig, Den Tjekkiske Republik, Spanien, Frankrig og Rumæni -
en). Seks af disse finansielle korrektioner - som beløb sig til i alt 3,2 millioner euro 
og omfattede to medlemsstater - vedrørte udelukkende statsstøtte (Spanien 
og Frankrig). Derudover gennemførte GD REGIO tre finansielle korrektioner, der 
i hvert fald delvis vedrørte statsstøtte, efter sin gennemgang af revisionsmyndig -
hedernes årlige kontrolrapporter. Den ene af disse finansielle korrektioner - som 
beløb sig til 32,5 millioner euro og omfattede én medlemsstat - vedrørte udeluk -
kende statsstøtte (Spanien). Det er ikke muligt at kvantificere statsstøttedelen 
i de finansielle korrektioner, der kun delvis vedrørte statsstøtte. Der forelå ingen 
data om det samlede antal fejl eller systemsvagheder, som GD REGIO opdagede 
i perioden 2010-2014.
51 
To år efter hver af vores årlige juridisk-kritiske revisioner undersøger vi, om 
Kommissionen har truffet passende og rettidige korrigerende foranstaltninger 
vedrørende de fejl, vi opdagede. GD REGIO havde gennemført eller var i gang 
med at gennemføre fem finansielle korrektioner vedrørende fem af de statsstøt -
tefejl, vi havde opdaget i perioden 2010-201340. Fire medlemsstater var berørt af 
disse finansielle korrektioner (Spanien, Grækenland, Østrig og Polen. Fire af disse 
finansielle korrektioner - som beløb sig til i alt 2,7 millioner euro og omfattede 
de samme fire medlemsstater - vedrørte udelukkende statsstøtte. Kommissionen 
havde endnu ikke taget endelig stilling til en foreslået finansiel korrektion på 
0,3 millioner  euro vedrørende en sjette statsstøttefejl.38 Artikel 59 i forordning (EU, 
Euratom) nr. 966/2012.
39 Finansielle korrektioner kan 
foretages ved at trække 
regelstridige udgifter tilbage 
fra medlemsstaternes 
udgiftsanmeldelser eller ved 
at inddrive beløb fra 
støttemodtagerne.
40 Af de 13 statsstøttefejl med 
finansiel indvirkning, vi havde 
opdaget, havde 5 ført til en 
finansiel korrektion. Én 
finansiel korrektion vedrørte 
en af de 19 fejl, vi havde 
klassificeret som fejl uden 
finansiel indvirkning.
34 Bemærkninger 
GD COMP’s statsstøtteovervågning afslører mange problematiske 
støtteordninger
52 
Kommissionen skal foretage regelmæssig overvågning af støtteordninger for at 
kontrollere, hvorvidt og i hvilket omfang de er i overensstemmelse med statsstøt -
tereglerne, og træffe passende foranstaltninger, navnlig hvis den tildelte støtte 
ikke er forenelig med det indre marked. Sådanne foranstaltninger inkluderer 
tilbagesøgning af støtte, der er uforenelig med det indre marked41. Vi undersøgte 
derfor resultaterne af GD COMP’s overvågningsarbejde i perioden 2009-2014, 
jf. tabel  4. Kommissionen fortsætter sin overvågning af allerede godkendte 
støtteordninger42Tabel 4Resultaterne af GD COMP’s overvågning, 2009-20141
StøtteordningAntal overvågede 
ordningerAntal (og andel 
af) problematiske 
støtteordninger3Antal (og andel af) problematiske 
støtteordninger, hvor problemerne 
vedrørte foreneligheden
Gruppefritaget støtte 73 24 (32,9  %) 9 (12,3 %)
Anmeldt støtte 138 50 (36,2 %) 7 (5,1 %)
Andet21 1 (100,0 %) 0 (%)
Tjenesteydelser af almen økonomisk 
interesse8 4 (50,0 %) 0 (%)
I alt 220 79 (35,9 %) 16 (7 ,3 %)
1 Vi har inkluderet 2009, da 2009 og 2010 er behandlet under ét i Kommissionens overvågningsresultater.
2  GD COMP konstaterede, at én støtteordning hverken henhørte under den generelle gruppefritagelsesforordning eller var en ordning for 
tjenesteydelser af almen økonomisk interesse eller en godkendt ordning (der var således tale om en ulovlig ordning).
3  GD COMP bruger udtrykket »problematisk« om overtrædelser af statsstøtteregler lige fra formelle mangler såsom forkert formulerede ku -
muleringsregler til lovlighedsproblemer, såsom at ordninger under den generelle gruppefritagelsesforordning ikke indeholder de relevante 
betingelser.
Kilde:  Europa-Kommissionen.41 Sag C-301/87, præmis 17-23.
42 Artikel 108, stk. 1, i TEUF: 
»Kommissionen foretager […] 
en løbende undersøgelse af 
de støtteordninger, som 
findes i [medlemsstaterne]. 
Den foreslår dem sådanne 
foranstaltninger, som det 
indre markeds funktion eller 
gradvise udvikling kræver.«
53 
Vi konstaterede, at GD COMP havde udvalgt de støtteordninger, der skulle over -
våges, på grundlag af en risikovurdering og under hensyntagen til støttebeløbet. 
I perioden 2009-2014 fandtes der i gennemsnit 2 401 støtteordninger med indbe -
rettede udgifter årligt. I denne periode overvågede GD COMP i alt 220 støtteord -
ninger (mellem 30 og 75 støtteordninger pr. år). GD COMP anslår, at de ordninger, 
der blev overvåget i perioden 2009-2014, tegnede sig for over 20 % af al den 
statsstøtte, der blev tildelt under støtteordninger. De fleste støtteordninger løber 
i flere år, og der indberettes udgifter på årsbasis.
35 Bemærkninger 
54 
Kommissionen konstaterede på grundlag af sin overvågning i perioden fra 2009 
til 2014, at der var problemer i omkring 36 % af samtlige støtteordninger. Disse 
problemer vedrørte svagheder i støtteordningernes udformning (f.eks. ulovlige 
fritagelser fra reglerne om tilskyndelsesvirkning eller manglende bestemmel -
ser om støtteintensitetslofter) eller i gennemførelsen af individuel støtte (f.eks. 
ulovlige overtrædelser af anmeldelsespligten i forbindelse med individuel 
støtte, der oversteg tærsklerne i den generelle gruppefritagelsesforordning, 
eller støtte, der blev tildelt store virksomheder, selv om støtteordningen var 
forbeholdt SMV’er)43. Problemerne vedrørende forenelighed (7,3 % af samtlige 
sager) er særlig væsentlige. I disse tilfælde kan Kommissionen inddrive støtten. 
Forenelighedsproblemer var særlig hyppige i ordningerne under den generelle 
gruppefritagelsesforordning (12,3 % af samtlige sager vedrørende den generelle 
gruppefritagelsesforordning).
55 
Jf. bilag II  for mere detaljerede oplysninger pr. medlemsstat og støttekategori 
for perioden 2006-2014. Heraf fremgår det, at GD COMP i fem medlemsstater 
(Grækenland, Litauen, Luxembourg, Portugal og Det Forenede Kongerige) anså 
mindst halvdelen af alle støtteordninger for at være problematiske. GD COMP’s 
overvågning gælder ikke specifikt samhørighedspolitikken, men som det ses 
i bilag II , er regionaludvikling den støttekategori, GD COMP oftest overvåger.
GD COMP’s overvågning i perioden 2009-2014 førte ikke til 
væsentlige inddrivelser af statsstøtte
56 
I perioden 2009-2014 førte Kommissionens overvågning af statsstøtte til, at de 
pågældende medlemsstater frivilligt foretog otte inddrivelser af regelstridige 
udgifter fra støttemodtagerne44. Derudover traf Kommissionen otte formelle for -
anstaltninger, bl.a. undersøgelsesprocedurer. Den ene af disse procedurer, som 
blev indledt mod Cypern i 2014, førte i 2015 til inddrivelse af 0,3 millioner euro 
vedrørende en foranstaltning, der ukorrekt var blevet fritaget fra anmeldelses -
pligten under den generelle gruppefritagelsesforordning45.43 Individuel støtte er enhver 
støtte, der tildeles under eller 
uden for en støtteordning. 
Før 2015 overvågede 
GD COMP ikke individuel 
støtte tildelt uden for 
støtteordninger.
44 Fire inddrivelser i 2009, én 
i 2011, én i 2012 og to i 2014.
45 Jf. Kommissionens afgørelse 
C(2014) 9362 af 9.1.2015.
36 Bemærkninger 
I programperioden 2007-2013 gav Kommissionens databaser ikke 
mulighed for at analysere statsstøttefejl
57 
I programperioden 2007-2013 registrerede hverken GD REGIO eller GD EMPL de 
opdagede tilfælde af manglende overholdelse af statsstøttereglerne på en sådan 
måde, at de kunne foretage en korrekt analyse af statsstøttefejlene. Med henblik 
på programperioden 2014-2020 udviklede de databasen »MAPAR« (Management 
of Audit Processes, Activities and Resources (forvaltning af revisionsproces -
ser, -aktiviteter og -ressourcer)) til registrering af alle revisionsresultater fra deres 
revisioner vedrørende EFRU, Samhørighedsfonden og ESF klassificeret efter type, 
kategori og alvor. Statsstøttefejl udgør en særskilt kategori i denne database. Vi 
konstaterede imidlertid, at GD COMP ikke havde adgang til MAPAR.
58 
Systemet til indberetning af uregelmæssigheder (IMS), der forvaltes af OLAF, er 
endnu en database, som er tilgængelig for GD REGIO og GD EMPL, men ikke for 
GD COMP . Kommissionen bruger IMS til på kvartalsbasis at indsamle data fra 
medlemsstaterne om alle uregelmæssigheder på over 10 000 euro i EU-midler46. 
I perioden 2010-2014 indberettede medlemsstaterne 31 uregelmæssigheder ved -
rørende statsstøtte. Kommissionen analyserede dem ikke, selvom der kun var tale 
om et lille antal uregelmæssigheder.
59 
Vi identificerede følgende mangler i den måde, oplysningerne om uregelmæssig -
heder blev præsenteret på i IMS:
a) Der fandtes ingen specifik fejltypologi for statsstøtte, og der var derfor ingen 
konsekvens i fejlkategoriseringen medlemsstaterne imellem. Statsstøttefejl 
skulle findes ved at søge efter »statsstøtte« på alle officielle sprog
b) I mange tilfælde gav de indberettede oplysninger ingen detaljer om fejle -
nes art eller type. En statsstøttefejl kan f.eks. blot være beskrevet som et 
»statsstøttespørgsmål«.46 Artikel 28 i Kommissionens 
forordning (EF) nr. 1828/2006 
af 8. december 2006 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF) 
nr. 1083/2006 om generelle 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond og 
Samhørighedsfonden og til 
Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 1080/2006 om Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling 
(programperioden 2007-2013) 
(EUT L 371 af 27.12.2006, s. 1) 
og Kommissionens 
delegerede forordning (EU) 
nr. 2015/1970 af 8. juli 2015 om 
supplerende regler til 
Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1303/2013 med særlige 
bestemmelser om 
indberetning af 
uregelmæssigheder 
i forbindelse med Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden og Den 
Europæiske Hav- og 
Fiskerifond (programperioden 
2014-2020) (EUT L 293 af 
10.11.2015, s. 1).
37 Bemærkninger 
60 
GD COMP rådede heller ikke over en database, men i programperioden 2007-2013 
foretog det en horisontal analyse af de problemer, det havde opdaget under sin 
overvågning, ved hjælp af et Excelregneark. Disse oplysninger blev ikke delt med 
GD REGIO eller GD EMPL. GD COMP begyndte at gøre dette i marts 2016.
61 
Manglen på solide databaser og den utilstrækkelige udveksling af oplysninger 
om opdagede statsstøttefejl mellem Kommissionens GD’er forhindrede en om -
fattende analyse af statsstøttefejl på samhørighedsområdet. En sådan analyse 
kunne have hjulpet Kommissionen med at udvikle fokuserede og skræddersyede 
forebyggende foranstaltninger til medlemsstater og/eller programmer (jf. f.eks. 
punkt 101-105).
Efter en dom fra EU-Domstolen i 2011 forbedrede Kommissionen 
sin statsstøttekontrol i forbindelse med offentlige 
infrastrukturprojekter
62 
I 1994 udsendte Kommissionen retningslinjer, som præciserede, at offentlige 
infrastrukturprojekter udgjorde en almen foranstaltning i økonomisk politik, 
der ikke var underlagt statsstøttereglerne47. Offentlig finansiering af investerin -
ger i lufthavne, havne eller lignende offentlige infrastrukturer blev således ikke 
anmeldt til Kommissionen af medlemsstaterne. Kommissionen havde imidlertid 
angivet i disse retningslinjer, at økonomiske aktiviteter, som udføres inden for 
lufthavne, og som luftfartsselskaberne direkte eller indirekte drager fordel af, vil 
kunne betragtes som statsstøtte48. Differentieringen mellem »offentlig« infra -
struktur og »specialiseret« infrastruktur blev fastlagt i den årlige konkurrencebe -
retning for 1995 og senere i Kommissionens vejledning om statsstøtte49. Denne 
vejledning fastsatte imidlertid specifikt, at jernbanetransport, lufttransport, 
transport ad indre vandveje og søtransport ikke var omfattet af de generelle 
statsstøtteregler. I løbet af 1990’erne var adskillige faktorer såsom markedslibe -
ralisering, privatisering og teknologisk udvikling med til at udvide mulighederne 
for kommerciel udnyttelse af infrastruktur. Fra 1998 og frem besluttede Kommis -
sionen i overensstemmelse med den angivne fortolkning at betragte støtte til 
adskillige offentlige infrastrukturprojekter som statsstøtte.
63 
I 2000 og 2011 afsagde EU-Domstolen domme, som bekræftede, at offentlig 
finansiering af infrastrukturinvesteringer kan udgøre statsstøtte (jf. tekstboks 7 ).47 Jf. punkt 12 i »Anvendelse af 
EF-traktatens artikel 92 og 93 
og EØS-aftalens artikel 61 på 
statsstøtte i luftfartssektoren« 
(EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5).
48 Jf. punkt 12 i »Anvendelse af 
EF-traktatens artikel 92 og 93 
og EØS-aftalens artikel 61 på 
statsstøtte i luftfartssektoren« 
(EFT C 350 af 10.12.1994, s. 5).
49 Jf. KOM(96) 126 endelig, 
punkt 175, og »Vejledning - 
Fællesskabets 
statsstøtteregler«, side 6 og 10.
38 Bemærkninger 
64 
I august 2012 udstedte GD COMP først vejledninger (kaldet »analytiske model -
ler«) baseret på Leipzig/Halle-dommen, der skulle hjælpe medlemsstaterne 
med at vurdere, hvorvidt støtte til infrastrukturprojekter skulle anmeldes til 
Kommissionen.
65 
Først efter Leipzig/Halle-dommen og Kommissionens vejledning til medlemssta -
terne i 2012 steg antallet af anmeldelser vedrørende infrastrukturprojekter52. Med 
henvisning til Aéroports de Paris-dommen og Leipzig/Halle-dommen gav Kom -
missionen i 2014 udtryk for, at EU-Domstolens domme kunne »finde anvendelse 
på enhver infrastruktur, der drives som en økonomisk aktivitet« - uanset sektor53.To vigtige domme fra EU-Domstolen om offentlige infrastrukturprojekters 
overensstemmelse med statsstøttereglerne
I Aéroports de Paris-dommen fastslog Retten i december 2000, at drift af en lufthavn, herunder levering af 
lufthavnsydelser til luftfartsselskaber og til forskellige leverandører af tjenesteydelser i en lufthavn, er en øko -
nomisk aktivitet og derfor omfattet af statsstøttereglerne50.
I Leipzig/Halle-dommen fastslog Retten i marts 2011, at hvis anlæggelsen af infrastruktur (f.eks. en start- og 
landingsbane) er uløseligt forbundet med en økonomisk aktivitet (f.eks. transport af passagerer med fly), er 
selve anlæggelsen en økonomisk aktivitet51.
50 Sag T-128/98, Aéroports de Paris.
51 Forenede sager T-443/08 og T-445/08, Leipzig/Halle.Tekstboks 7
52 GD COMP anførte f.eks. i sit 
brev »State aid Questionnaire 
on the functioning and the 
taxation of ports« af 
3. juli 2013, at Kommissionen 
som følge af EU-Domstolens 
Leipzig/Halle-dom modtog et 
stigende antal anmeldelser af 
investeringsprojekter 
vedrørende 
havneinfrastruktur, der 
involverede offentlig støtte. Jf. 
COMP/E3/H3/IA/
jf/20  13/68609.
53 Punkt 35 i udkastet til 
Kommissionens meddelelse 
om statsstøttebegrebet 
i artikel 107, stk. 1, i TEUF, 
offentliggjort i 2014. 
Meddelelsen blev vedtaget 
den 19. maj 2016 ( http://
ec.europa.eu/competition/
state_aid/modernisation/
notice_aid_en.html ) med en 
tilsvarende ordlyd.
39 Bemærkninger 
Indtil udgangen af 2012 var der ikke tilstrækkelig koordinering 
mellem Kommissionens GD’er til at sikre, at der også blev taget 
hensyn til statsstøttereglerne i afgørelser om store projekter
66 
Nogle projekter under EFRU/Samhørighedsfonden har et så stort økonomisk 
omfang, at der kræves en specifik kommissionsafgørelse, før medlemsstaten 
kan modtage EU-medfinansiering. Disse projekters samlede støtteberettigede 
omkostninger overstiger 50  millioner  euro, og der er generelt tale om store in -
frastrukturprojekter54. De går under betegnelsen store projekter. Hvis den støtte, 
der tildeles et stort projekt, er statsstøtte, skal den sandsynligvis også anmeldes 
på grund af sin størrelse55.
67 
I programperioden 2007-2013 traf Kommissionen 918 afgørelser om store projek -
ter vedrørende EU-støtte på 75  milliarder  euro. Den gennemsnitlige EU-støtte til 
disse projekter var på 82,6 millioner euro. Tilsammen tegnede disse projekter sig 
for over 25 % af de samlede udgifter under EFRU/Samhørighedsfonden, men der 
var store forskelle medlemsstaterne imellem (jf. figur 7 ).
68 
Jf. bilag  III for mere detaljerede oplysninger om de store projekter, Kommissio -
nen vedtog i programperioden 2007-2013.54 For nogle projekter er 
tærsklen 75 millioner euro. Jf. 
artikel 100 i forordning 
nr. 1303/2013.
55 De eneste støttekategorier 
under den generelle 
gruppefritagelsesforordning, 
der har anmeldelsestærskler 
på over 50 millioner euro, er 
regional investeringsstøtte, 
investeringsstøtte til kultur og 
bevarelse af kulturarven samt 
støtte til 
bredbåndsinfrastruktur 
og - under visse betingelser - 
støtte til forskning og 
udvikling samt driftsstøtte til 
vedvarende energikilder.  
Anmeldelsestærsklen for 
tjenesteydelser af almen 
økonomisk interesse er på 
15 millioner  euro.  
Artikel 4 i forordning (EU) 
nr. 651/2014 og artikel 2 
i Kommissionens afgørelse af 
20. december 2011 om 
anvendelse af 
bestemmelserne i artikel 106, 
stk. 2, i traktaten om Den 
Europæiske Unions 
funktionsmåde på statsstøtte 
i form af kompensation for 
offentlig tjeneste ydet til visse 
selskaber, der har fået 
overdraget at udføre 
tjenesteydelser af almindelig 
økonomisk interesse.
40 Bemærkninger Figur 7EU-støtte til store projekter som andel af samtlige udgifter under EFRU/
Samhørighedsfonden pr. medlemsstat
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af 2015-data fra Kommissionen.
0 200 400 600 800 km 
Legend
0 - 12,5 %
12,5 - 25 %25-37,5 %37,5-50 %Over 50 %Ingen store projekter
Ikke et EU-landAdministrative grænser: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Kartografi: Eurostat – GISCO, 1/2015
41 Bemærkninger 
69 
En medlemsstat skal i en ansøgning vedrørende et stort projekt angive forskelli -
ge oplysninger, så Kommissionen kan træffe en begrundet afgørelse baseret på 
en vurdering af projektets relevans, levedygtighed, bæredygtighed og miljø -
profil, den ønskede finansierings berettigelse og medlemsstatens angivelse af, 
om projektet involverer statsstøtte. Ifølge Kommissionen har GD REGIO siden 
udgangen af 2012 som led i sine interne procedurer formelt rådført sig med 
GD COMP om alle ansøgninger vedrørende store projekter, og i den forbindelse 
kan GD COMP meddele GD REGIO, om projektet bør anmeldes. Endvidere skal 
GD REGIO som ledende GD rådføre sig med GD COMP og andre relevante GD’er 
i forbindelse med afgørelsen om godkendelse af et stort projekt56.
70 
Denne høring er særlig vigtig, når en medlemsstat i en ansøgning vedrøren -
de et stort projekt anfører, at det ikke involverer statsstøtte, da GD COMP i så 
tilfælde ikke modtager en anmeldelse. Men selv om Kommissionen træffer 
afgørelse om at godkende et stort projekt, er der ingen garanti for, at projektet 
er i overensstemmelse med statsstøttereglerne. En analyse af Kommissionens 
afgørelser vedrørende store projekter viste, at det ikke fremgik af afgørelser -
ne, at de ikke bekræftede projekternes overensstemmelse med den gældende 
statsstøttelovgivning.
71 
440 af de 918 store projekter, der blev godkendt af Kommissionen i programpe -
rioden 2007-2013, blev godkendt før udgangen af 2012. I forbindelse med disse 
projekter kontrollerede GD COMP ikke systematisk, om investeringerne i offent -
lig infrastruktur kunne involvere statsstøtte. Endvidere sendte Kommissionen 
i november 2012 medlemsstaterne et vejledningsnotat, hvor den fastslog, at den 
med hensyn til de store infrastrukturprojekter, som der allerede før udsendelsen 
af notatet var truffet afgørelse om, ikke systematisk ville undersøge, om stats -
støttereglerne var overholdt57. I princippet kan en medlemsstat således have 
få godkendt et stort projekt ved en afgørelse fra Kommissionen, selv om det er 
i strid med statsstøttereglerne.56 Alle de relevante 
tjenestegrene i Kommissionen 
skal have 10 til 15 arbejdsdage 
til at vurdere 
projektansøgningen og til at 
vurdere afgørelsen om 
godkendelse af et stort 
projekt.
57 Kommissionens 
vejledningsnotat nr. 12-0059-
01 til COCOF »Verification of 
compliance with state aid 
rules in infrastructure cases«, 
21. november 2012.
42 Bemærkninger 
Medlemsstaternes revisionsmyndigheder har ikke tilstrækkelig 
fokus på overholdelse af statsstøttereglerne
72 
Medlemsstaternes revisionsmyndigheder er en vigtig del af den kontrolkæde, 
Kommissionen henter sikkerhed fra i forbindelse med samhørighedspolitikken. 
Derfor er det vigtigt, at revisionsmyndighederne råder over den nødvendige eks -
pertise og udfører kontroller af en passende kvalitet. Det er især vigtigt i forbin -
delse med kontrol af overholdelsen af statsstøttereglerne, som er en væsentlig 
kilde til fejl og regelstridige udgifter i samhørighedspolitikken - dog i langt min -
dre grad under ESF end under EFRU og Samhørighedsfonden (jf. punkt 33-36).
73 
I vores spørgeundersøgelse bad vi revisionsmyndighederne om deres revisions -
resultater vedrørende statsstøtte og undersøgte indberetningen af statsstøttefejl 
i deres årlige kontrolrapporter om operationelle programmer under EFRU/Sam -
hørighedsfonden. Som led i vores årlige juridisk-kritiske revisioner gennemgik vi 
revisionsmyndighedernes tjeklister for kontrol af overholdelsen af statsstøttereg -
lerne. Vi bad også revisionsmyndighederne oplyse, om de havde fået tilstrække -
lig støtte fra Kommissionen, og hvor ofte de samarbejdede med andre medlems -
statsmyndigheder (herunder statsstøttekontorer) på statsstøtteområdet.
Revisionsmyndighederne opdagede betydelig færre tilfælde af 
manglende overholdelse af statsstøttereglerne end Kommissionen 
og Revisionsretten
74 
Revisionsmyndighederne vurderede i deres svar på spørgeundersøgelsen, at 
omkring en tredjedel (32,4 %) af de projekter under EFRU/Samhørighedsfonden 
og ESF, som de havde revideret i perioden 2010-2014, involverede statsstøtte. 
Revisionsmyndighederne havde i gennemsnit fundet statsstøttefejl i 3,6 % af 
disse projekter (jf. figur 8 ). I samme periode opdagede vi mere end fem gange 
så mange statsstøttefejl i projekter under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF (jf. 
punkt 35 og tabel  2), selv om den anvendte stikprøvemetode var den samme58.58 Revisionsmyndigheder skal 
som hovedregel udvælge 
projekter tilfældigt. Jf. 
artikel 17 i Kommissionens 
forordning (EF) nr. 1828/2006 
for programperioden 
2007-2013 og artikel 127 
i forordning (EU) nr. 1303/2013 
for programperioden 
2014-2020.
43 Bemærkninger 
75 
Vi analyserede også 1 026 årlige kontrolrapporter vedrørende operationelle 
programmer under EFRU/Samhørighedsfonden, som blev indsendt til GD REGIO 
i perioden 2010-2014 (jf. tabel  5). Revisionsmyndighederne skulle i deres årlige 
kontrolrapporter rapportere om de vigtigste resultater af deres revisioner af 
projekter59. Vi ledte navnlig efter rapporteringer om statsstøttefejl. Vi fandt imid -
lertid kun henvisninger til statsstøttefejl i 40 af de 1 026 årlige kontrolrapporter 
(3,9 %). Den hyppigst rapporterede fejl i de årlige kontrolrapporter vedrørte de 
minimis-støtte.59 Kommissionens forordning 
(EF) nr. 1828/2006, bilag VI.Figur 8Statsstøtte i revisionsmyndighedernes revisioner af projekter, 2010-2014
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af undersøgelsesresultater.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
2010 2011 2012 2013 2014
ÅrProjekter omfattet af statsstøttereglerne
Projekter behæftet med statsstøttefejlAndel af samtlige projekter
Andel af de projekter, der er omfattet
af statsstøttereglerneTabel 5Årlige kontrolrapporter indsendt til GD REGIO, 2010-2014
ÅrAntal gennemgåede årlige 
kontrolrapporterAntal årlige kontrolrapporter 
med identificering af ure -
gelmæssigheder vedrørende 
statsstøtteIdentificeringsfrekvens
2010 199 4 2,0 %
2011 211 8 3,8 %
2012 203 9 4,4 %
2013 209 9 4,3 %
2014 204 10 4,9 %
I alt 1 026 40 3,9 %
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af en analyse af årlige kontrolrapporter indsendt til GD REGIO.
44 Bemærkninger 
76 
Vores analyse viste, at andelen af årlige kontrolrapporter med angivelse af stats -
støttefejl varierede fra medlemsstat til medlemsstat. For Danmark fandt vi fem 
årlige kontrolrapporter, der omtalte statsstøttefejl, for Cypern, Estland og Frank -
rig fandt vi fire, og for Ungarn og Litauen fandt vi tre. For otte medlemsstater 
(Belgien, Irland, Italien, Luxembourg, Malta, Østrig, Slovenien og Slovakiet) fandt 
vi ingen årlige kontrolrapporter, der omtalte statsstøttefejl.
77 
Sammenlignet med Kommissionens kontroller (jf. punkt 47-56) og vores kontrol -
ler (jf. punkt 33-44) førte revisionsmyndighedernes kontroller til opdagelse af 
væsentlig færre statsstøttefejl.
78 
Som led i vores årlige juridisk-kritiske revision vedrørende 2014 gennemgik vi en 
stikprøve på 53 revisionstjeklister, der blev anvendt af revisionsmyndighederne 
i forbindelse med deres revisioner af projekter. I 18 af dem (ca. 33 %) fandt vi 
væsentlige mangler, f.eks. at der ikke skulle foretages kontrol af støtteintensite -
ten - én af de største fejlkilder i vores revisioner (jf. punkt 39)60. Hensigtsmæssige 
tjeklister vedrørende statsstøtte ville gøre det lettere for revisionsmyndigheder -
ne at opdage statsstøttefejl.
79 
I 2015 opfordrede Kommissionen revisionsmyndighederne til at behandle dette 
spørgsmål, og vores analyse viste, at der var sket betydelige forbedringer61.60 Jf. punkt 6.65 i årsberetningen 
for regnskabsåret 2014.
61 Jf. punkt 6.59 i den kommende 
årsberetning for 
regnskabsåret 2015.
45 Bemærkninger 
Medlemsstaternes myndigheder har brug for yderligere støtte 
i forbindelse med revision af overholdelsen af statsstøttereglerne
80 
Næsten alle de revisionsmyndigheder, der besvarede vores spørgeundersøgelse, 
angav, at EU’s retlige ramme for statsstøtte er temmelig eller meget kompleks 
(jf. figur 9 ). Over 35 % af dem angav lovgivningens omfang som den vigtigste 
årsag til statsstøttens kompleksitet. Andre 35 % anførte, at de havde problemer 
med at anvende lovgivningen i praksis. Bilag  IV indeholder en oversigt over den 
retlige ramme på statsstøtteområdet. Figur 9Vurdering af EU’s retlige ramme for statsstøtte - revisionsmyndighedernes svar på 
vores spørgeundersøgelse
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af undersøgelsesresultater.Temmelig enkel: 3 % Meget enkel: 0 %
Temmelig kompleks: 24 %
Meget kompleks: 73 %
81 
Over 85 % af alle de revisionsmyndigheder, der besvarede vores rundspørge, an -
gav også, at de ville have gavn af yderligere støtte fra Kommissionen (jf. figur  10). 
De hyppigst foreslåede former for støtte var en praktisk vejledningshåndbog 
med casestudier (næsten 70 %) og yderligere undervisningstiltag (50 %).
46 Bemærkninger 
82 
Spørgeundersøgelsen viste også, at næsten 70 % af revisionsmyndighederne 
sjældent eller aldrig havde kontakt til et statsstøttekontor. Revisionsmyndig -
hederne i otte medlemsstater vidste ikke, at der fandtes et statsstøttekontor 
på centralt niveau i deres medlemsstat. Revisionsmyndighederne kan ud -
bygge deres ekspertise på statsstøtteområdet ved oftere at samarbejde med 
statsstøttekontorerne. Figur 10Behov for yderligere støtte fra Kommissionen vedrørende statsstøtte - 
revisionsmyndighedernes svar på vores spørgeundersøgelse
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af undersøgelsesresultater.0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 %Intet behov for yderligere støtteFlere/mere detaljerede analytiske 
modellerMere vejledning om speciﬁkke emnerUndervisning om speciﬁkke emnerPraktisk vejledningshåndbog med 
casestudier
47 Bemærkninger 
Kommissionen har taget skridt til at forenkle 
statsstøttelovgivningen og styrke medlemsstaternes 
administrative kapacitet
83 
Vi forsøgte at fastslå, om Kommissionen har behandlet problemet med manglen -
de overholdelse af statsstøttereglerne inden for samhørighedspolitikken ved at 
træffe passende forebyggende foranstaltninger. Der kunne være tale om lov -
givningsmæssige foranstaltninger såsom forenkling af regler eller indførelse af 
anmeldelseskrav med henblik på overvågning såvel som ikke-lovgivningsmæssi -
ge foranstaltninger såsom undervisning, seminarer og udbredelse af god prak -
sis. Foranstaltningerne kunne vedrøre myndigheder involveret i forvaltning og 
kontrol af statsstøtte inden for samhørighedspolitikken såvel som andre aktører.
Den udvidede generelle gruppefritagelsesordning flytter 
ansvar fra Kommissionen til medlemsstaterne
Den nye generelle gruppefritagelsesforordning giver større 
muligheder for fritagelse fra anmeldelsespligten, styrker 
gennemsigtigheden og indfører evalueringskrav
84 
I perioden 2009-2014 blev der brugt over 115  milliarder  euro under den generelle 
gruppefritagelsesforordning62. Kommissionen vedtog i juni 2014 en ny generel 
gruppefritagelsesforordning som erstatning for den generelle gruppefritagelses -
forordning fra 2008. Vedtagelsen af den nye generelle gruppefritagelsesforord -
ning er den mest betydningsfulde foranstaltning, Kommissionen har truffet på 
statsstøtteområdet i programperioden 2014-2020. De vigtigste ændringer i den 
generelle gruppefritagelsesforordning fra 2014 er:
a) at forordningens anvendelsesområde er blevet udvidet
b) at reglerne om tilskyndelsesvirkning er blevet ændret
c) at der er indført strengere gennemsigtighedskrav
d) at der er indført efterfølgende evaluering af store støtteordninger.
Udvidet anvendelsesområde
85 
Den generelle gruppefritagelsesforordnings anvendelsesområde er blevet ud -
videt ved indførelse af nye støttekategorier63, udvidelse af støttekategorier, der 
allerede var fritaget under den generelle gruppefritagelsesforordning fra 200864, 
og forhøjelse af anmeldelsestærskler og støtteintensiteter i forbindelse med visse 
støtteforanstaltninger65.62 Jf. Kommissionens 
resultattavle for statsstøtte 
for 2015.
63 I alt er der oprettet 22 nye 
fritagelseskategorier, f.eks. 
støtte til 
bredbåndsinfrastruktur og 
støtte til sport og 
multifunktionel 
fritidsinfrastruktur. Nogle 
kategorier såsom støtte til nye 
små virksomheder oprettet af 
kvindelige iværksættere er 
blevet fjernet. Andre 
kategorier såsom støtte til 
innovationsrådgivning og 
innovationssupportydelser og 
støtte til lån af højt kvalificeret 
personale er blevet lagt 
sammen. Samlet set er antallet 
af fritagelseskategorier steget 
fra 26 til 43.
64 Anvendelsesområdet er 
blandt andet blevet udvidet 
inden for støtte til 
risikofinansiering, 
investeringsstøtte til 
forskningsinfrastruktur og 
miljøstøtte.
65 I 30 % af de eksisterende 
kategorier under den 
generelle 
gruppefritagelsesforordning 
er anmeldelsestærsklerne 
blevet forhøjet (f.eks. er 
F&U-anmeldelsestærsklerne 
hævet til det dobbelte). 
Støtteintensiteten er også 
blevet forhøjet, f.eks. fra 
35-55 % til 40-75 % for 
investeringsstøtte til 
miljøbeskyttelse.
48 Bemærkninger 
86 
Der er tale om en betydelig udvidelse af anvendelsesområdet: GD COMP vur -
derer, at den generelle gruppefritagelsesforordning fra 2008 dækkede 60 % af 
støtteforanstaltningerne og 30 % af de tildelte støttebeløb66. Til sammenligning 
vurderer GD COMP , at den generelle gruppefritagelsesforordning fra 2014 kan 
dække mellem 75 % og 90 % af støtteforanstaltningerne og 67 % af de tildelte 
støttebeløb i programperioden 2014-2020 (jf. f i g u r  11)67. Den præcise effekt af 
denne udvidelse af anvendelsesområdet kan først bedømmes i de kommende år. Figur 11Anslået minimumseffekt af udvidelsen 
af anvendelsesområdet for den generelle 
gruppefritagelsesordning fra 2014 sammenlignet med den 
generelle gruppefritagelsesordning fra 2008
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af Kommissionens vurderinger og den generelle 
gruppefritagelsesforordning fra henholdsvis 2008 og 2014.67 %
30 %100 %
100 %75 %60 %Støttebeløb dækket af den generelle gruppefritagelsesforordning
Støtteordninger dækket af den generelle gruppefritagelsesforordningDen generelle 
gruppefritagelsesforordning fra 2008: 26 fritagelseskategorierDen generelle gruppefritagelsesforordning 
fra 2014: 43 fritagelseskategorier, højere anmeldelsestærskler og intensitetslofterAl anden statsstøtte: anmeldt støtte, 
tjenesteydelser af almen økonomisk interesse66 Jf. Kommissionens 
pressemeddelelse IP 14 587 af 
21.5.2014.
67 Jf. Kommissionens memo 
14-369 af 21.5.2014.
49 Bemærkninger 
87 
Ved at udvide anvendelsesområdet for den generelle gruppefritagelsesforord -
ning har Kommissionen i væsentlig grad mindsket den administrative byrde for 
medlemsstaterne og sine egne GD’er, idet langt færre støtteforanstaltninger vil 
skulle anmeldes. Ved at udvide anvendelsesområdet for den generelle gruppefri -
tagelsesforordning har Kommissionen imidlertid også flyttet mere ansvar over på 
medlemsstaterne. De skal nu kontrollere et større antal støtteforanstaltningers 
overensstemmelse med statsstøttereglerne, f.eks. vedrørende overholdelse af 
lofterne for støtteintensitet og dokumentation for tilskyndelsesvirkning. Kommis -
sionens overvågning har vist, at medlemsstaterne begik mange fejl i forbindelse 
med udformning og gennemførelse af støtteordninger i perioden 2009-2014. 
Disse fejl kunne påvirke foreneligheden med det indre marked, navnlig for ord -
ninger under den generelle gruppefritagelsesforordning (jf. punkt 52-54).
Ændrede regler om tilskyndelsesvirkning
88 
Statsstøtte kan kun bidrage effektivt til opfyldelsen af det ønskede offentlige po -
litiske mål, hvis den har en tilskyndelsesvirkning, dvs. tilskynder støttemodtage -
ren til at iværksætte aktiviteter, som denne ikke ville have iværksat uden støtten 
(jf. punkt 40). Den anden vigtige ændring i den generelle gruppefritagelsesfor -
ordning fra 2014 er, at det er blevet lettere for store virksomheder at dokumen -
tere tilskyndelsesvirkningen ved modtagelse af støtte under en støtteordning, 
fordi kravene er blevet tilpasset efter kravene for SMV’er (jf. tabel  6). Også dette 
indebærer en mindskelse af den administrative byrde for Kommissionen, for 
medlemsstaterne og for disse virksomheder. Tabel 6Dokumentering af tilskyndelsesvirkning under den generelle 
gruppefritagelsesforordning fra henholdsvis 2008 og 2014
2008-forordningen 2014-forordningen
SMV-støtte a) Indsendelse af projektansøgningen før projektets eller aktivitetens påbegyndelse
Støtte til store 
virksomheder 
tildelt under en 
støtteordninga) Indsendelse af projektansøgningen før projektets eller aktivitetens påbegyndelse
a)  Kontrol af, at den dokumentation, som støtte -
modtageren har udarbejdet, godtgør, at støtten 
har medført en væsentlig forøgelse af projektets 
størrelse, omfang eller gennemførelseshastighed 
eller en væsentlig forhøjelse af det beløb, der er 
brugt til projektet-
Støtte til store 
virksomheder uden 
for en støtteordninga) Indsendelse af projektansøgningen før projektets eller aktivitetens påbegyndelse
b)  Kontrol af, at den dokumentation, som støttemodtageren har udarbejdet, godtgør, at støtten har medført en 
væsentlig forøgelse af projektets størrelse, omfang eller gennemførelseshastighed eller en væsentlig forhøjelse af 
det beløb, der er brugt til projektet
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af den generelle gruppefritagelsesforordning fra henholdsvis 2008 og 2014.
50 Bemærkninger 
Strengere gennemsigtighedskrav
89 
Den tredje vigtige ændring i den generelle gruppefritagelsesforordning fra 2014 
er de betydeligt strengere gennemsigtighedskrav vedrørende individuel støtte. 
I henhold til bestemmelserne om gennemsigtighed skal medlemsstaterne nu 
ikke blot offentliggøre oplysninger om støtteordninger og ad hoc-støtte, men 
også om alle individuelle støttetildelinger på over 500 000  euro under støtte -
ordninger68. Under den generelle gruppefritagelsesforordning fra 2008 skulle 
medlemsstaterne kun indsende oplysninger til Kommissionen (uden offentlig -
gørelse) om større individuelle støtteforanstaltninger i forbindelse med regional 
investeringsstøtte samt forsknings- og udviklingsstøtte, og kun under specifikke 
omstændigheder69.
90 
For at lette den centrale offentliggørelse af alle de oplysninger, der lægges ud på 
de nationale eller regionale websteder vedrørende disse statsstøttetildelinger, 
har GD COMP i samarbejde med medlemsstaterne udviklet et specifikt IT-værktøj, 
det såkaldte Transparency Award Module. Dette værktøj blev stillet til rådighed 
den 1. juli 201670.
91 
Vi forventer, at den øgede gennemsigtighed vil forbedre overholdelsen af stats -
støttereglerne i medlemsstaterne, eftersom de interesserede parter får bedre 
adgang til oplysninger, så de kan klage over uretmæssig støtte. Kommissionen er 
forpligtet til at undersøge alle sådanne klager (jf. punkt 20).
Efterfølgende evaluering af store støtteordninger
92 
Kommissionen har i den generelle gruppefritagelsesforordning fra 2014 indført 
efterfølgende evaluering af støtteordninger i bestemte kategorier med et årligt 
budget på over 150  millioner  euro71. Disse evalueringer skal foretages af med -
lemsstaterne med henblik på at afveje en støtteordnings positive virkninger 
mod de negative. Den efterfølgende evaluering øger den administrative byrde 
for medlemsstaterne. GD COMP har dog begrænset denne forøgelse ved kun at 
lade evalueringskravet gælde store støtteordninger. Ved udgangen af 2015 havde 
medlemsstaterne indsendt 18 evalueringsplaner til GD COMP i henhold til den 
generelle gruppefritagelsesforordning fra 2014. De første evalueringsresultater 
forventes i 2017.68 Oplysningerne, herunder om 
alle relevante aspekter af en 
støttetildeling såsom 
støttebeløb, støtteydende 
organ og støttemodtager, skal 
offentliggøres på et centralt 
statsstøttewebsted, på 
nationalt eller regionalt 
niveau, senest fra 1. juli 2016. 
Jf. artikel 9 i den generelle 
gruppefritagelsesforordning 
fra 2014.
69 Artikel 9 i den generelle 
gruppefritagelsesforordning 
fra 2008.
70 https://webgate.ec.europa.eu/
competition/transparency/
public/search/
chooseLanguage .
71 Artikel 1, stk. 2, i den generelle 
gruppefritagelsesforordning 
fra 2014. Kategorierne er 
regionalstøtte, støtte til SMV’er 
og støtte til SMV’ers adgang til 
finansiering, støtte til F&U&I, 
støtte til miljøbeskyttelse og 
støtte til 
bredbåndsinfrastruktur.
51 Bemærkninger 
Den nye generelle gruppefritagelsesforordning anvendes med 
tilbagevirkende kraft
93 
Den nye generelle gruppefritagelsesforordning blev offentliggjort den 
26. juni 2014 og trådte i kraft den 1. juli 2014. I henhold til artikel 58, stk. 1, finder 
forordningen »anvendelse på individuel støtte, der ydes inden dens ikrafttrædel -
se«72. Det betyder, at støtte, som blev tildelt før ikrafttrædelsen af den generelle 
gruppefritagelsesforordning fra 2014, og som var uforenelig med det indre mar -
ked på tildelingstidspunktet, efterfølgende kan erklæres forenelig, hvis den er 
forenelig i henhold til de nye eller ændrede bestemmelser73. Et eksempel kunne 
være, at en støttemodtagers adfærd udgør en overtrædelse af de bestemmelser 
om tilskyndelsesvirkning, der var gældende på tildelingstidspunktet, men ikke 
udgør en overtrædelse af de nye bestemmelser i den generelle gruppefritagel -
sesforordning fra 2014. Fordi den generelle gruppefritagelsesforordning fra 2014 
anvendes med tilbagevirkende kraft, ville medlemsstaterne ikke længere skulle 
inddrive den pågældende støtte.
94 
Anvendelsen med tilbagevirkende kraft kan føre til, at støtteforanstaltninger 
erklæres forenelige med det indre marked på grund af en ændret bestemmelse 
eller en ny bestemmelse, der ikke var gældende på tildelingstidspunktet. Under 
sine overvågningsaktiviteter i perioden 2009-2014 konstaterede Kommissionen 
16 problemer vedrørende forenelighed på tildelingstidspunktet. I fire af disse 
tilfælde erklærede den efterfølgende støtten forenelig som følge af, at den ge -
nerelle gruppefritagelsesforordning fra 2014 blev anvendt med tilbagevirkende 
kraft. Tilsvarende konstaterede vi i vores årlige juridisk-kritiske revision for 2014 
to statsstøttefejl, som havde finansiel indvirkning på tildelingstidspunktet (hvor 
den generelle gruppefritagelsesforordning fra 2008 var gældende), men kun 
udgjorde et overholdelsesspørgsmål uden finansiel indvirkning på revisions -
tidspunktet (hvor den generelle gruppefritagelsesforordning fra 2014 var trådt 
i kraft).
Det er fortsat vanskeligt at overvåge status med hensyn til 
inddrivelse af uretmæssig støtte i medlemsstaterne
95 
Den generelle gruppefritagelsesforordning fra 2014 viderefører det princip i den 
generelle gruppefritagelsesforordning fra 2008, som fastsætter, at der ikke kan 
tildeles støtte til virksomheder, der ikke har efterkommet et krav om tilbagebeta -
ling af støtte74. Denne bestemmelse kaldes »Deggendorf-princippet«.72 Den generelle 
gruppefritagelsesforordning 
fra 2008 indeholdt en 
lignende bestemmelse, jf. 
artikel 44.
73 Kommissionen træffer 
afgørelse om støttens 
forenelighed efter tildelingen, 
når støtten ikke er blevet 
anmeldt på behørig vis, og 
Kommissionen gøres bekendt 
med dette, f.eks. gennem en 
klage fra en interesseret part.
74 Artikel 1, stk. 4, i den generelle 
gruppefritagelsesforordning 
fra 2014 og artikel 1, stk. 6, 
i den generelle 
gruppefritagelsesforordning 
fra 2008.
52 Bemærkninger 
96 
Når Kommissionen træffer afgørelse om tilbagebetaling, er den pågældende 
medlemsstat forpligtet til at inddrive den uretmæssige støtte fra modtageren. 
Afgørelser om tilbagebetaling offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. 
I forbindelse med individuel støtte identificeres støttemodtageren i afgørelsen 
om tilbagebetaling, men i forbindelse med støtteordninger er det generelt op til 
medlemsstaten at fastslå og give Kommissionen meddelelse om, hvilke virksom -
heder der har modtaget støtte, og hvilket beløb der bør inddrives. I afgørelser 
om tilbagebetaling, der vedrører nationale støtteordninger, bliver de berørte 
virksomheder derfor ikke identificeret i Den Europæiske Unions Tidende. Des -
uden er det medlemsstaten, som er ansvarlig for inddrivelsen og for at under -
rette Kommissionen om den. Der findes ikke et system, der gør oplysninger om 
status for sådan inddrivelser i hele EU (dvs. hvorvidt kravene om tilbagebetaling 
er efterkommet eller ej) tilgængelige for andre medlemsstaters relevante myn -
digheder. Dette er navnlig et problem i forbindelse med virksomheder, der har 
aktiviteter i mere end én medlemsstat.
Strengere støttebetingelser i retningslinjerne for 
regionalstøtte tilskynder til anvendelse af den generelle 
gruppefritagelsesforordning
97 
Ifølge Kommissionen udgør støtte ydet i henhold til retningslinjerne for statsstøt -
te (jf.  bilag  IV) en særlig risiko for det indre marked, enten på grund af støtte -
beløbets størrelse (individuel støtte, der overstiger anmeldelsesgrænsen i den 
generelle gruppefritagelsesforordning) eller på grund af støttetypen (f.eks. skal 
driftsstøtte til SMV’er i bestemte regioner anmeldes i henhold til retningslinjerne 
for regionalstøtte75). Derfor er bestemmelserne i retningslinjerne strengere end 
bestemmelserne i den generelle gruppefritagelsesforordning. Retningslinjerne 
for regionalstøtte, som er en af de syv retningslinjer for statsstøtte, der blev æn -
dret med henblik på programperioden 2014-2020, fokuserer på at sikre udvikling 
i områder, der er ugunstigt stillet med hensyn til levestandard (områder, hvor 
BNP pr. indbygger er lig med eller lavere end 75 % af EU-gennemsnittet) eller be -
folkningstæthed (områder med mindre end 12,5 indbyggere pr. km2), og er særlig 
relevante for samhørighedspolitikken.
98 
Retningslinjerne for regionalstøtte i programperioden 2014-2020 øger gennem -
sigtigheden ved at kræve offentliggørelse af relevante oplysninger på et centralt 
websted76. De mindsker risikoen for, at støtten fordrejer det indre marked, ved at 
reducere de maksimale støtteintensiteter for store selskaber i alle regioner undta -
gen de fattigste77. De ændrer også anvendelsen af kriteriet om tilskyndelsesvirk -
ning. F.eks. skal modtagere af investeringsstøtte nu give en kontrafaktisk redegø -
relse for, hvad der vil ske, hvis støtten ikke bliver tildelt78. Dette krav gælder også 
SMV’er, og kravene om dokumentering af tilskyndelsesvirkning er således meget 
strengere i retningslinjerne for regionalstøtte er således meget strengere end 
i den generelle gruppefritagelsesforordning (jf. punkt 88).75 Ifølge Kommissionen udgør 
driftsstøtte en særlig risiko for 
det indre marked. F.eks. er det 
angivet i de operationelle 
programmer for 
programperioden 2014-2020, 
at der i forbindelse med 
driftsstøtte skal være særlig 
opmærksomhed på 
statsstøttereglerne.
76 Sektion 3.8 i retningslinjerne 
for regionalstøtte for 
2014-2020.
77 Sektion 5.4 i retningslinjerne 
for regionalstøtte for 
2014-2020 og sektion 4.1.2 
i retningslinjerne for 
regionalstøtte for 2007-2013.
78 Sektion 3.5 i retningslinjerne 
for regionalstøtte for 
2014-2020 og sektion 4.1.1, 
punkt 38, i retningslinjerne for 
regionalstøtte for 2007-2013.
53 Bemærkninger 
99 
Retningslinjerne for regionalstøtte kræver også efterfølgende evaluering af 
støtteordninger under visse betingelser. GD COMP kan pålægge efterfølgende 
evaluering af støtteordninger med store budgetter eller nye karakteristika, eller 
hvor der ventes betydelige ændringer på markeder, i teknologi eller lovgivning79. 
Pr. 30. juni 2016 havde medlemsstaterne indsendt ti evalueringsplaner i henhold 
til retningslinjerne for statsstøtte, herunder retningslinjerne for regionalstøtte.
De nyligt indførte forhåndsbetingelser og proceduren 
for store projekter kan forbedre overholdelsen af 
statsstøttereglerne inden for samhørighedspolitikken
100  
Forordningen om fælles bestemmelser for programperioden 2014-
2020 indfører to ændringer med særlig relevans for statsstøtte inden for 
samhørighedspolitikken80:
a) forhåndsbetingelser
b) en ny, valgfri procedure for godkendelse af store projekter.
De medlemsstater, der ikke opfylder forhåndsbetingelserne, 
er ikke dem, hvor Kommissionen tidligere har konstateret flest 
problemer
101  
Forhåndsbetingelser er betingelser baseret på foruddefinerede kriterier, som 
ifølge Kommissionen er nødvendige forudsætninger for en effektiv udnyttelse 
af EU-midler. Statsstøtteområdet er et af de områder, hvor der er fastsat sådanne 
betingelser. Ifølge Kommissionen kan opfyldelse af disse betingelser potentielt 
nedbringe antallet af fejl og problematiske statsstøttesager, fordi det bidrager 
til at forbedre forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne, hvilket bør 
forbedre overholdelsen af statsstøttereglerne.
102  
Medlemsstaterne skulle selv vurdere, hvorvidt og hvordan de opfyldte følgen -
de tre kriterier: effektiv anvendelse af statsstøttereglerne, efteruddannelse og 
informationsformidling til medarbejdere samt administrativ kapacitet81. Fem 
medlemsstater konkluderede i forståelse med Kommissionen, at de ikke opfyldte 
betingelserne, da partnerskabsaftalerne blev indgået (jf. tabel  7).79 Se »Vejledning til 
Kommissionen og 
medlemsstaterne om en 
fælles metode til vurdering af 
forvaltnings- og 
kontrolsystemer 
i medlemsstaterne« af 
18. december 2014.
80 Forordning (EU) nr. 1303/2013.
81 Artikel 19 i forordning (EU) 
nr. 1303/2013.
54 Bemærkninger 
Medlemsstater, der ikke opfylder forhåndsbetingelserne vedrørende statsstøtte
Kriterium KroatienDen Tjekkiske 
RepublikItalien Rumænien Slovakiet
Ordninger, der sikrer effektiv anvendelse af 
statsstøttereglerne- - - - -
Ordninger for efteruddannelse og 
informationsformidling til medarbejdere- √ - √ √
Ordninger, der skal sikre den administrative kapacitet - - - √ -
NB: √ betyder, at kriteriet er opfyldt.
 - betyder, at kriteriet ikke er opfyldt.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra Kommissionen.Tabel 7
103  
GD REGIO aftalte med de enkelte medlemsstater, hvilke foranstaltninger de skal 
træffe, og disse foranstaltninger blev indskrevet i handlingsplaner. Tekstboks  8 
giver en række eksempler.
Eksempler på foranstaltninger, der skal træffes med henblik på at opfylde 
forhåndsbetingelserne vedrørende statsstøtte
Medlemsstaterne i  tabel  7 skal indføre ordninger vedrørende:
Effektiv anvendelse af statsstøttereglerne. Eksempler på aftalte foranstaltninger:
oprettelse af centrale statsstøtteregistre med henblik på overholdelse af den generelle gruppefritagelsesfor -
ordning fra 2014 eller med henblik på registrering af de minimis-støtte (Italien og Rumænien)
sikring af overholdelse af Deggendorf-princippet, f.eks. ved offentliggørelse af en liste over virksomheder, der 
ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte (Den Tjekkiske Republik, Italien og Rumænien).
Efteruddannelse og informationsformidling til medarbejdere. Eksempler på aftalte foranstaltninger:
indførelse af krav om, at medarbejdere skal deltage i mindst to statsstøttekurser om året (Italien)
oprettelse af et operationelt netværk bestående af statsstøtteeksperter og -koordinatorer (Kroatien).
Sikring af den administrative kapacitet. Eksempler på aftalte foranstaltninger:
krav om, at medlemsstaten styrker sin administrative kapacitet med 10 til 15 stillinger (Slovakiet)
vedtagelse af en rekrutteringsplan for nationale myndigheder, der er involveret i forvaltningen af struktur- og 
investeringsfonde (Kroatien).
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af handlingsplanerne om forhåndsbetingelser vedrørende statsstøtte.Tekstboks 8
55 Bemærkninger 
104  
Disse foranstaltninger skal være gennemført ved udgangen 2016. Når medlems -
staterne har rapporteret om gennemførelsen af handlingsplanerne, vil Kommissi -
onen vurdere den. Hvis Kommissionen på grundlag af denne vurdering konklude -
rer, at en handlingsplan ikke er blevet gennemført korrekt, kan den suspendere 
betalingerne til den pågældende medlemsstat82. Ved udgangen af august 2016 
var Kommissionen stadig ved at vurdere, om de fem medlemsstater havde gen -
nemført samtlige foranstaltninger i deres handlingsplaner.
105  
Forordningen om fælles bestemmelser krævede ikke, at medlemsstaterne 
skulle vurdere sig selv på grundlag af deres overholdelse af statsstøttereglerne 
i programperioden 2007-2013, men fastsatte tre specifikke kriterier vedrørende 
de administrative forhold (jf  tabel  7). I sin bedømmelse af medlemsstaternes 
egen vurdering gjorde Kommissionen ikke effektiv brug af de disponible over -
vågningsoplysninger med henblik på at udarbejde handlingsplaner for alle de 
medlemsstater, hvor der tidligere var konstateret væsentlige problemer. Navnlig 
fremgår det af resultaterne af GD COMP’s overvågning i perioden 2006-2014, at 
adskillige medlemsstater havde flere problemer med udformning og gennemfø -
relse støtteforanstaltninger end de medlemsstater, der konkluderede, at de ikke 
opfyldte forhåndsbetingelserne vedrørende statsstøtte (jf. punkt 55).
Den alternative godkendelsesprocedure for store projekter kan 
forbedre godkendelsen af statsstøtte i Kommissionen, men er ikke 
udformet på en sådan måde, at den altid giver medlemsstaterne 
juridisk sikkerhed
106  
I programperioden 2007-2013 vedtog Kommissionen store projekter efter at have 
gennemgået medlemsstaternes projektansøgninger (jf. punkt 66-71). Med hen -
blik på programperioden 2014-2020 blev der i forordningen om fælles bestem -
melser indført en anden, alternativ godkendelsesprocedure83, hvor ansøgningen 
bedømmes af en uafhængig ekspert, før medlemsstaten anmelder den til Kom -
missionen (jf. tekstboks 9 ). Den alternative procedure er valgfri, og i juni 2016 var 
der kun indsendt én ansøgning vedrørende store projekter til godkendelse efter 
denne procedure.82 Artikel 19 i forordning (EU) 
nr. 1303/2013.
83 Artikel 101 i forordning (EU) 
nr. 1303/2013.
56 Bemærkninger 
107  
Den alternative procedure for store projekter kan forbedre godkendelsen af 
statsstøtte i Kommissionen, men er ikke udformet på en sådan måde, at den altid 
giver medlemsstaterne juridisk sikkerhed for, at statsstøttereglerne er overholdt, 
når afgørelsen om et stort projekt træffes. Denne sikkerhed kan kun opnås på 
grundlag af en meddelelse fra en medlemsstat efterfulgt af en statsstøtteafgørel -
se fra Kommissionen (jf. punkt 70).
Kommissionens fælles handlingsplan for statsstøtte har til 
formål at styrke medlemsstaternes administrative kapacitet 
og kræver løbende opmærksomhed
108  
I marts 2015 vedtog GD COMP og GD REGIO en fælles handlingsplan for 
statsstøtte85.
109  
Handlingsplanen omfattede oprindelig seks foranstaltninger, der skal sikre øget 
opmærksomhed og knowhow om statsstøtte i samtlige medlemsstater: identifi -
cering og formidling af god praksis, kurser for statsstøttespecialister, landespeci -
fikke workshopper, seminarer for specialister, videreudvikling af en database med 
spørgsmål og svar (ECN-ET-nettet86) og udvikling af en database med statsstøt -
terelateret information. I 2016 tilføjede Kommissionen en syvende foranstaltning 
(jf. tabel  8).Udnævnelse af den uafhængige ekspert og validering af den uafhængige 
kvalitetskontrol
Den uafhængige ekspert kontrollerer forslaget vedrørende det store projekt. Kontrollen omfatter en analyse 
af foranstaltningens støttekarakter og dens forenelighed med det indre marked. Hvis projektansøgningen 
bedømmes positivt, kan forvaltningsmyndigheden godkende det store projekt og sende det videre til Kom -
missionen. Kommissionen kan inden for tre måneder afvise projektgodkendelsen, hvis den identificerer en 
»betydelig svaghed« i rapporten om den uafhængige kvalitetskontrol.
Eksperten vælges af medlemsstaten og godkendes af Kommissionen. Kommissionen har forhåndsgodkendt 
en ekspertgruppe kaldet »Fælles assistance til projekter i de europæiske regioner« (Jaspers)84.
84 Jaspers er et partnerskab for teknisk bistand mellem GD REGIO, Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning 
og Udvikling. Det stilles gratis til rådighed for medlemsstaterne.Tekstboks 9
85 »Strengthening administrative 
capacity for the management 
of the funds of Member States 
in the field of State aid - 
a common action plan«, 
vedtaget af Kommissionen 
den 18. marts 2015.
86 »European Competition 
Network - Electronic 
Transmission« (ECN-ET) er en 
elektronisk grænseflade, som 
medlemsstaterne kan bruge til 
at stille GD COMP 
statsstøtterelaterede 
spørgsmål. Generelt 
offentliggøres både 
spørgsmålene og GD COMP’s 
svar, så alle medlemsstater kan 
se dem. Hvis en meget specifik 
sag ikke har relevans for de 
andre medlemsstater, vil 
spørgsmål og svar dog ikke 
blive offentliggjort.
57 Bemærkninger 
Kommissionens fælles handlingsplan for statsstøtte
Nummer Foranstaltning og frist Beskrivelse Status ved udgangen af august 2016
1Identificering og formidling af 
god praksis
De første resultater forventes 
i andet kvartal 2015Udarbejdelse af en oversigt over effektive værktøjer 
i forskellige medlemsstater med henblik på opbygning 
af administrativ kapacitet og identificering af god 
praksis, som kan deles.Afsluttet i  2016.
2Kursus for nationale statsstøt -
tespecialister om de europæiske 
struktur- og investeringsfonde1
Andet kvartal 2015Endagskursus i Bruxelles skræddersyet til nationale 
statsstøttespecialister.Havde endnu ikke fundet sted i august 2016.
3Landespecifikke workshopper
Med start i andet kvartal 2015Tilrettelæggelse af interaktive landespecifikke semina -
rer i medlemsstater, der ikke opfylder forhåndsbetin -
gelserne vedrørende statsstøtte, og i medlemsstater 
med alvorlige flaskehalse.Der var afholdt seminarer i 2014 (Spanien) 
og 2015 (Bulgarien, Kroatien, Den Tjekkiske 
Republik, Italien, Rumænien og Slovakiet).
4Seminarer for specialister, 
internetkurser
Løbende foranstaltningFormidling af viden gennem meget specifikke, skræd -
dersyede seminarer med fokus på et særligt emne/
problem.En tematisk workshop om forskning, ud -
vikling og innovation fandt sted i Bruxelles 
i januar 2016.
5Udvikling af en database med 
spørgsmål og svar
Løbende foranstaltningFormidling af vejledning om fortolkningen af de nye 
regler til alle nationale statsstøttespecialister via en 
delt IT-platform, der fuldt ud administreres af GD COMP .Der var i juni 2016 oprettet over 600 spørgs -
mål og svar. De er ved at blive overført til 
»eState aid wiki« (jf. foranstaltning 6).
6Udvikling af en statsstøttewiki
Løbende foranstaltningEn række sider, der sammenfatter relevante spørgsmål 
stillet via ECN-ET.Blev lanceret den 1. februar 2016 og kaldes 
»eState aid wiki«. I juni 2016 var der oprettet 
ca. 270 spørgsmål og svar.
7Udvikling af et specialiseret 
uddannelsesmodulGD REGIO/GD EMPL og GD COMP er ved at udvikle en 
række todages statsstøttekurser sammen med Det 
Europæiske Institut for Offentlig Administration. To 
kurser vil finde sted i Bruxelles i november og december 
2016, og flere kan tilføjes på grundlag af medlemssta -
ternes efterspørgsel.
Målgruppen er personer, der beskæftiger sig med de 
europæiske struktur- og investeringsfonde og har en vis 
erfaring med statsstøtte.Planlagt til november og december 2016
1  De europæiske struktur- og investeringsfonde er EFRU, Samhørighedsfonden, ESF, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdi -
strikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen.Tabel 8
58 Bemærkninger 
110  
Af de syv foranstaltninger i den fælles handlingsplan for statsstøtte var foran -
staltning 1 og 3 fuldt ud gennemført. Foranstaltning 5 og 6 var gennemført og 
skal vedligeholdes løbende. De resterende tre foranstaltninger var ikke gennem -
ført i august 2016: Én var under gennemførelse (foranstaltning 4), mens to endnu 
ikke var påbegyndt (foranstaltning 2 og 7).
111 
Vi konstaterede endvidere, at GD REGIO og GD EMPL havde øget antallet af 
kurser betydeligt fra 5 i perioden 2012-2013 til 17 i perioden 2014-2015. I 2014 
og 2015 afholdt GD COMP 37 kurser om reformen af statsstøttelovgivningen med 
henblik på programperioden 2014-2020 efter anmodning fra 19 medlemsstater87. 
I januar 2016 havde GD COMP endvidere afholdt kurser om statsstøtte og infra -
struktur for fem medlemsstater88.
112  
Den fælles handlingsplan for statsstøtte og Kommissionens voksende kursusud -
bud er en del af en samordnet indsats, der skal forbedre medlemsstaternes over -
holdelse af statsstøttereglerne, delvis som reaktion på, at de har fået mere ansvar 
på statsstøtteområdet. Disse initiativer er afgørende for at begrænse risikoen ved 
at øge medlemsstaternes ansvar for udformning og gennemførelse af støtte -
foranstaltninger. Vores undersøgelsesresultater viser, at især » eState aid wiki« er 
blevet modtaget meget positivt. Det er blevet brugt meget af medlemsstaterne: 
Pr. 30. juni var der oprettet ca. 270 spørgsmål og svar89.
113  
Det er endnu for tidligt at vurdere, hvorvidt disse foranstaltninger vil føre 
til forbedringer med hensyn til opdagelse og forebyggelse af statsstøttefejl 
i medlemsstaterne.87 Alle medlemsstater undtagen 
Danmark, Irland, Grækenland, 
Cypern, Litauen, Luxembourg, 
Malta, Nederlandene og 
Østrig.
88 Bulgarien, Kroatien, Den 
Tjekkiske Republik, Rumænien 
og Slovakiet.
89 Der var blevet oprettet over 
600 spørgsmål og svar i det 
tidligere netværk ECN-ET. De 
er ved at blive overført til 
»eState aid wiki«.
59
 Konklusioner 
og anbefalinger
114  
Siden 2010 har vores revisioner vedrørende samhørighedspolitikken afsløret en 
høj grad af manglende overholdelse af statsstøttereglerne. Denne beretning 
viser, at der er behov for, at medlemsstaterne er mere opmærksomme på de gæl -
dende regler, og at Kommissionen yder fortsat støtte med henblik på effektivt at 
forhindre, opdage og korrigere overtrædelser af statsstøttereglerne. Samlet set 
konstaterede vi følgende:
a) I perioden 2010-2014 har Kommissionen og Revisionsretten opdaget over -
trædelser af statsstøttereglerne i et betydeligt antal revisioner. Statsstøtte -
fejl under EFRU og Samhørighedsfonden har haft stor betydning for vores 
beregning af den anslåede fejlforekomst inden for samhørighedspolitikken. 
Vi konstaterede, at Kommissionens revisioner og overvågning på samhørig -
hedsområdet førte til en opdagelsesrate, der lå tæt på vores egen. Derimod 
opdagede medlemsstaternes revisionsmyndigheder langt færre overtræ -
delser af statsstøttereglerne, end Kommissionen og vi gjorde. Dette viser, at 
revisionsmyndighederne i forbindelse med deres revisioner indtil videre ikke 
har fokuseret tilstrækkeligt på statsstøtte.
b) I programperioden 2007-2013 registrerede Kommissionen ikke de statsstøt -
tefejl, som den selv opdagede, eller som medlemsstaterne indberettede, på 
en sådan måde, at den kunne foretage en korrekt analyse. En sådan analyse 
kunne have hjulpet Kommissionen med at udvikle fokuserede og skrædder -
syede forebyggende foranstaltninger til medlemsstater og programmer
c) Navnlig i begyndelsen af programperioden 2007-2013 kontrollerede Kom -
missionen ikke systematisk, om store projekter var i overensstemmelse med 
statsstøttereglerne. Der er en risiko for, at nogle store EU-medfinansierede 
projekter er uforenelige med det indre marked, også fordi medlemsstaterne 
før 2012 og Leipzig/Halle-dommens præcisering sjældent anmeldte investe -
ringer i infrastruktur til Kommissionen. For at mindske denne risiko fremover 
forbedrede Kommissionen sine interne forebyggende foranstaltninger og 
indførte med henblik på programmeringsperioden 2014-2020 en alternativ 
godkendelsesprocedure, som omfatter en uafhængig kvalitetskontrol. Ifølge 
Kommissionen vil store projekter først blive godkendt efter en intern stats -
støttegodkendelse, uanset hvilken procedure medlemsstaterne bruger
d) Kommissionen har taget skridt til at forenkle statsstøttelovgivningen i pro -
gramperioden 2014-2020 og i den forbindelse reduceret de administrative 
byrder og sikret mere gennemsigtighed, men også øget medlemsstaternes 
ansvar for udformning og gennemførelse af støtteforanstaltninger. Der er 
en risiko for, at mere ansvar til medlemsstaterne fører til flere statsstøttefejl: 
Kommissionens overvågning har vist, at medlemsstaterne begik mange fejl 
i forbindelse med udformning og gennemførelse af støtteordninger i pro -
gramperioden 2007-2013. For at begrænse denne risiko har Kommissionen 
taget skridt til at styrke medlemsstaternes administrative kapacitet på stats -
støtteområdet, bl.a. ved at indføre betingelser vedrørende statsstøttesyste -
mer med henblik på at fremme en produktiv og effektiv udnyttelse af midler 
fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (»forhåndsbetingelser«). 
De medlemsstater, der blev anset for ikke at opfylde forhåndsbetingelserne, 
var imidlertid ikke nødvendigvis dem, hvor Kommissionen tidligere havde 
konstateret flest problemer. Endvidere kræver disse foranstaltninger løbende 
opmærksomhed.
60 Konklusioner og anbefalinger 
Kommissionen har ikke en samlet oversigt over statsstøttefejlene, 
medlemsstaterne har ikke tilstrækkelig fokus på statsstøtte, 
og Kommissionens overvågning fører kun til ubetydelige 
tilbagebetalinger af statsstøtte
115  
I perioden 2010-2014 konstaterede vi et betydeligt antal tilfælde af manglende 
overholdelse af statsstøttereglerne i forbindelse med 269 projekter, som vi revi -
derede på samhørighedsområdet, og som var omfattet af disse regler. Statsstøt -
tefejl har haft stor betydning for vores beregning af den anslåede fejlforekomst 
inden for samhørighedspolitikken. GD REGIO’s egne revisioner på samhørigheds -
området førte til lignende resultater (jf. punkt 33-36 og 47-48).
116  
For at beskytte EU-budgettet pålægger Kommissionen medlemsstaterne fi -
nansielle korrektioner, når der opdages tilfælde af manglende overholdelse af 
statsstøttereglerne. Vi konstaterede, at GD REGIO for perioden 2010-2014 havde 
gennemført - eller var i gang med at gennemføre - 18 finansielle korrektioner, der 
i hvert fald delvis vedrørte overtrædelse af statsstøttereglerne, mod syv med -
lemsstater. Ti udsprang af GD REGIO’s egne undersøgelser, fem udsprang af vores 
revisioner, og tre udsprang af GD REGIO’s gennemgang af revisionsmyndigheder -
nes årlige kontrolrapporter. 11 af disse finansielle korrektioner - som beløb sig til 
i alt 38,4 millioner euro og omfattede fem medlemsstater - vedrørte udelukkende 
statsstøtte90. Det er ikke muligt at kvantificere statsstøttedelen i de andre finan -
sielle korrektioner (jf. punkt 49-51).
117  
Kommissionen skal regelmæssigt overvåge støtteordninger for at kontrollere, 
hvorvidt og i hvilket omfang de er i overensstemmelse med statsstøttereglerne. 
Hvis det konstateres, at den tildelte støtte ikke er forenelig med det indre mar -
ked, kan generaldirektoratet inddrive den. I betragtning af antallet og alvoren af 
de forhold, GD COMP har opdaget under sin overvågning, har generaldirektora -
tet indtil videre kun truffet korrigerende foranstaltninger i begrænset omfang. 
På grundlag af sin overvågning vurderer GD COMP , at der i perioden 2009-2014 
gennemsnitlig var problemer i omkring 36 % af samtlige støtteordninger. De 
problemer, der vedrørte forenelighed (7,3 % af samtlige ordninger), var særlig 
væsentlige. I denne periode førte GD COMP’s overvågning til otte frivillige inddri -
velser og otte formelle foranstaltninger. Sidstnævnte førte til inddrivelse af i alt 
0,3 millioner euro (jf. punkt 52-56).
Anbefaling 1
Kommissionen bør pålægge korrigerende foranstaltninger i de tilfælde, hvor støt -
teforanstaltninger ikke er i overensstemmelse med statsstøttereglerne.
Frist for målopfyldelsen: straks.90 Grækenland, Spanien, 
Frankrig, Østrig og Polen.
61 Konklusioner og anbefalinger 
118  
I programperioden 2007-2013 registrerede hverken GD REGIO eller GD EMPL 
de opdagede tilfælde af manglende overholdelse af statsstøttereglerne på 
en sådan måde, at de kunne foretage en korrekt analyse af statsstøttefejlene 
(jf. punkt 57-61).
119  
Kommissionen har med henblik på programperioden 2014-2020 udviklet en 
database (MAPAR) til registrering af oplysninger om de tilfælde af manglende 
overholdelse af statsstøttereglerne, den opdager under sine egne revisioner ved -
rørende EFRU, Samhørighedsfonden og ESF. Dette system er en klar forbedring, 
men det er ikke tilgængeligt for GD COMP (jf. punkt 57).
120  
Statsstøttefejl, der indberettes af medlemsstaternes myndigheder, registreres 
i Kommissionens system til indberetning af uregelmæssigheder (IMS). IMS har 
adskillige svagheder, bl.a. er der ingen specifik fejltypologi for statsstøtte, og fejl -
beskrivelserne er utilstrækkelige. Systemets praktiske anvendelighed er således 
begrænset. GD COMP har heller ikke adgang til IMS (jf. punkt 58 og 59).
Anbefaling 2
a) Kommissionen bør bruge MAPAR til at registrere uregelmæssigheder på 
en måde, der gør det let at analysere f.eks. deres type, hyppighed, alvor, 
geografiske oprindelse og årsag. Databasen bør også omfatte oplysninger 
om opfølgningen på disse uregelmæssigheder (f.eks. pålagte finansielle 
korrektioner).
Frist for målopfyldelsen: straks.
b) Med hensyn til IMS bør Kommissionen tilpasse databasens struktur, så oplys -
ninger om uregelmæssigheder såsom statsstøtte kan udtrækkes og analyse -
res på tværs af medlemsstater og fejltyper.
Frist for målopfyldelsen: ved udgangen af 2017.
c) GD COMP bør regelmæssigt have adgang til alle relevante oplysninger i MA -
PAR og IMS om uregelmæssigheder vedrørende statsstøtte.
Frist for målopfyldelsen: straks.
62 Konklusioner og anbefalinger 
121  
Kommissionens afgørelse om godkendelse af et stort projekt er baseret på en 
vurdering af projektets relevans, levedygtighed, bæredygtighed og miljøprofil, 
den ønskede finansierings berettigelse og medlemsstatens angivelse af, om pro -
jektet involverer statsstøtte. Den er imidlertid ikke udformet på en sådan måde, 
at den altid giver medlemsstaten juridisk sikkerhed for, at statsstøttereglerne er 
overholdt, når afgørelsen træffes. Denne sikkerhed kan kun opnås på grundlag af 
en meddelelse fra en medlemsstat efterfulgt af en statsstøtteafgørelse fra Kom -
missionen (jf. punkt 69 og 70).
122  
Navnlig i begyndelsen af programperioden 2007-2013 kontrollerede Kommissio -
nen ikke systematisk, om store projekter var i overensstemmelse med statsstøtte -
reglerne. Derfor er der en risiko for, at nogle store EU-medfinansierede projekter 
er uforenelige med det indre marked, også fordi medlemsstaterne før 2012 og 
Leipzig/Halle-dommens præcisering sjældent anmeldte investeringer i infrastruk -
tur til Kommissionen. For at mindske denne risiko fremover forbedrede Kommis -
sionen sine interne forebyggende foranstaltninger og indførte med henblik på 
programmeringsperioden 2014-2020 en alternativ godkendelsesprocedure, som 
omfatter en uafhængig kvalitetskontrol (jf. punkt 62-65, 70, 106 og 107).
Anbefaling 3
a) Kommissionen bør først godkende store projekter efter en intern statsstøtte -
godkendelse og i relevante tilfælde konsekvent bede medlemsstaterne om 
at anmelde støtte med henblik på at give juridisk sikkerhed, uanset hvilken 
procedure medlemsstaterne bruger.
Frist for målopfyldelsen: straks.
123  
Revisionsmyndighederne vurderede, at omkring en tredjedel af de projekter 
under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF, som de havde revideret i perioden 
2010-2014, involverede statsstøtte. De opdagede kun statsstøttefejl i 3,6 % af 
disse projekter. I samme periode opdagede vi mere end fem gange så mange 
statsstøttefejl i projekter under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF. Der var væ -
sentlige mangler i afsnittene om statsstøtte i lidt over en tredjedel af de tjeklister 
hos revisionsmyndighederne, som vi gennemgik. I 2015 blev der foretaget for -
bedringer på dette område. De fleste af de fejl, der blev rapporteret i revisions -
myndighedernes årlige kontrolrapporter, vedrørte de minimis-støtte. Oprettelse 
af et centralt register med fuldstændige data om alle de minimis-støttetildelinger 
i de enkelte medlemsstater kunne bidrage til at forhindre denne type fejl. (jf. 
punkt 43 og 74-79).
63 Konklusioner og anbefalinger 
124  
Næsten alle revisionsmyndighederne angav, at EU’s retlige ramme for statsstøtte 
er temmelig eller meget kompleks. Revisionsmyndighederne oplyste, at de har 
brug for yderligere støtte i forbindelse med revision af overholdelsen af stats -
støttereglerne, navnlig en praktisk vejledningshåndbog med casestudier. Ved -
rørende bestemte aspekter, f.eks. status for afgørelser om tilbagebetaling, har 
medlemsstaternes myndigheder ikke de nødvendige oplysninger til at under -
søge overholdelsen af de gældende statsstøtteregler (Deggendorf-princippet) 
(jf. punkt 80-82, 95 og 96).
Anbefaling 4
a) Kommissionen bør sikre, at revisionsmyndighedernes kontroller af overhol -
delsen af statsstøttereglerne har et tilstrækkeligt omfang og en tilstrækkelig 
kvalitet.
Frist for målopfyldelsen: marts 2017.
b) Med henblik på afslutningen af programmeringsperiode 2007-2013 bør Kom -
missionen bede revisionsmyndighederne om at kontrollere overholdelsen 
af statsstøttereglerne i de store projekter, der blev godkendt før udgangen 
af 2012.
Frist for målopfyldelsen: marts 2017.
c) Kommissionen bør udarbejde mere vejledningsmateriale, navnlig casestudier, 
der illustrerer god praksis og de mest almindelige fejltyper og årsager i for -
bindelse med overtrædelse af statsstøttereglerne.
Frist for målopfyldelsen: ved udgangen af 2017.
d) Kommissionen bør opfordre medlemsstaterne til at oprette et centralt regi -
ster til overvågning af de minimis-støtte.
Frist for målopfyldelsen: ved udgangen af 2017.
e) Kommissionen bør oprette en central EU-database, hvor medlemsstater -
nes myndigheder kan se, hvilke virksomheder der har modtaget krav om 
tilbagebetaling af statsstøtte, og se status for inddrivelsen, så de kan sik -
re overholdelse af Deggendorf-princippet. Adgang bør kun gives på et 
need-to-know-grundlag.
Frist for målopfyldelsen: ved udgangen af 2017.
64 Konklusioner og anbefalinger 
Kommissionen har taget skridt til at forenkle 
statsstøttelovgivningen, hvilket har øget medlemsstaternes 
ansvar, og til at styrke medlemsstaternes administrative kapacitet
125  
Kommissionen vedtog en ny generel gruppefritagelsesforordning for program -
meringsperioden 2014-2020. Den generelle gruppefritagelsesforordning fra 2014 
har et betydeligt større anvendelsesområde end den foregående, hvilket betyder, 
at flere støtteforanstaltninger vil være omfattet af den. Ved at udvide anvendel -
sesområdet for den generelle gruppefritagelsesforordning har Kommissionen 
i væsentlig grad mindsket den administrative byrde for medlemsstaterne og sig 
selv, idet langt færre støtteforanstaltninger vil skulle anmeldes. Medlemsstaterne 
skal sikre og kontrollere et større antal støtteforanstaltningers overensstemmelse 
med statsstøttereglerne, f.eks. vedrørende overholdelse af lofterne for støttein -
tensitet og dokumentation for tilskyndelsesvirkning. Bestemmelserne i retnings -
linjerne for regionalstøtte i programperioden 2014-2020 er generelt strengere 
end bestemmelserne i den generelle gruppefritagelsesforordning, hvilket yderli -
gere tilskynder til brug af denne forordning (jf. punkt 85-87, 97 og 98).
126  
Medlemsstaternes større rolle som følge af udvidelsen af den generelle gruppe -
fritagelsesforordning medfører en risiko for, at antallet af statsstøttefejl stiger: 
Kommissionens overvågning har vist, at medlemsstaterne begik mange fejl 
i forbindelse med udformning og gennemførelse af støtteordninger i perioden 
2009-2014. Disse problemer kunne påvirke foreneligheden med det indre mar -
ked, navnlig for ordninger under den generelle gruppefritagelsesforordning (jf. 
punkt 52-54).
127  
Bestemmelserne i den generelle gruppefritagelsesforordning er dog blevet 
ændret for at begrænse denne risiko. Den generelle gruppefritagelsesforordning 
fra 2014 gør det lettere for store virksomheder, der får tildelt statsstøtte under 
en støtteordning, at dokumentere tilskyndelsesvirkningen. En anden væsent -
lig ændring i den generelle gruppefritagelsesforordning er, at der stilles større 
gennemsigtighedskrav. Vi forventer, at de vil forbedre overholdelsen af statsstøt -
tereglerne i medlemsstaterne, eftersom de interesserede parter får bedre adgang 
til oplysninger, så de kan klage over uretmæssig støtte (jf. punkt 88-91).
65 Konklusioner og anbefalinger 
128  
For at styrke den måde, medlemsstaterne udformer støtteordninger på, indfør -
te Kommissionen efterfølgende evaluering med henblik på programperioden 
2014-2020. Det er navnlig de største støtteordninger, der skal evalueres - under 
den generelle gruppefritagelsesforordning er evaluering obligatorisk i bestemte 
kategorier for støtteordninger med et årligt budget på over 150  millioner  euro. 
Medlemsstaterne forventes at fremlægge deres første resultater i 2017 (jf. 
punkt 92 og 99).
129  
Forordningen om fælles bestemmelser indførte forhåndsbetingelser vedrørende 
medlemsstaternes statsstøttesystemer. Opfyldelse af disse betingelser kan mind -
ske overtrædelsen af statsstøttereglerne. Fem medlemsstater vurderede selv, at 
de ved udgangen af 2015 endnu ikke havde opfyldt disse betingelser. De med -
lemsstater, der blev anset for ikke at opfylde forhåndsbetingelserne, var imidler -
tid ikke nødvendigvis dem, hvor Kommissionen tidligere havde konstateret flest 
problemer. Endvidere kræver disse foranstaltninger løbende opmærksomhed. 
I marts 2015 vedtog GD REGIO og GD COMP en fælles handlingsplan for statsstøt -
te for yderligere at styrke den administrative kapacitet på området. Denne hand -
lingsplan har f.eks. øget Kommissionens kursusudbud og ført til oprettelse af en 
elektronisk grænseflade, som medlemsstaterne kan bruge til at stille Kommissi -
onen statsstøtterelaterede spørgsmål, og som medlemsstaternes myndigheder 
har taget godt imod (jf. punkt 101-105 og 108-113).
130  
Det er endnu for tidligt at vurdere, hvorvidt Kommissionens styrkelse af den 
administrative kapacitet og indførelsen af efterfølgende evaluering kan kompen -
sere for medlemsstaternes større ansvar, og hvorvidt disse foranstaltninger vil 
føre til forbedringer med hensyn til opdagelse og forebyggelse af statsstøttefejl 
i medlemsstaterne.
66 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 5
a) Hvis forhåndsbetingelserne vedrørende statsstøtte ikke er opfyldt ved ud -
gangen af 2016, bør Kommissionen bruge sine beføjelser til at suspendere 
betalingerne til de pågældende medlemsstater, indtil de har afhjulpet alle 
væsentlige mangler.
Frist for målopfyldelsen: så snart Kommissionen har afsluttet sin vurdering.
b) Kommissionen bør bruge oplysningerne i sine databaser til hvert andet år at 
undersøge medlemsstaternes kapacitet til at overholde statsstøttereglerne 
ved at foretage analyser af f.eks. type, hyppighed, alvor, geografisk oprindel -
se og årsag i forbindelse med de statsstøttefejl, som den selv eller medlems -
staternes myndigheder har opdaget. Kommissionen bør bruge disse analyser 
til overvågningsformål og til at målrette støtteaktiviteter, f.eks. ved at give 
kurser til de medlemsstater, der har mest brug for dem.
Frist for målopfyldelsen: hvert andet år fra udgangen af 2017.
Vedtaget af Afdeling II, der ledes af Henri Grethen, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 7. september 2016.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand
67
 Bilag
Statsstøtteudgifter pr. medlemsstat, 2010-2014, i millioner euro
Medlemsstat 2010 2011 2012 2013 2014 I alt Andel af totalen
Belgien 2 400 1 655 1 556 1 614 1 711 8 936 2,33 %
Bulgarien 40 43 77 121 240 520 0,14  %
Den Tjekkiske Republik 1 242 1 406 1 558 1 714 2 169 8 089 2,11  %
Danmark 2 211 2 369 2 591 2 561 2 509 12 241 3,20  %
Tyskland 16 266 14 000 13 574 13 808 39 559 97 208 25,39 %
Estland 49 52 62 123 236 522 0,14  %
Irland 1 718 1 057 853 1 144 825 5 597 1,46  %
Grækenland 2 083 2 509 1 931 2 903 1 929 11 354 2,97  %
Spanien 4 898 4 507 3 905 3 084 3 197 19 591 5,12  %
Frankrig 15 917 13 912 15 706 13 733 15 543 74 811 19,54  %
Kroatien - - - 258 276 534 0,14  %
Italien 4 127 3 840 4 399 3 469 5 509 21 343 5,58 %
Cypern 121 140 116 104 100 580 0,15  %
Letland 202 284 398 378 492 1 754 0,46  %
Litauen 180 222 230 208 181 1 020 0,27  %
Luxembourg 108 114 101 164 168 655 0,17  %
Ungarn 2 051 1 173 1 167 1 452 1 702 7 545 1,97  %
Malta 92 102 108 132 82 516 0,13  %
Nederlandene 2 782 2 827 2 510 2 064 2 238 12 420 3,24  %
•strig 2 085 1 777 1 914 1 871 1 479 9 126 2,38 %
Polen 3 499 2 942 3 001 2 978 4 929 17 349 4,53  %
Portugal 1 535 1 553 933 471 732 5 224 1,36 %
Rumænien 315 677 878 896 972 3 737 0,98  %
Slovenien 375 455 459 472 453 2 214 0,58 %
Slovakiet 313 173 133 200 313 1 131 0,30 %
Finland 2 287 3 126 2 523 2 589 2 545 13 071 3,41  %
Sverige 3 210 3 155 3 172 3 255 3 204 15 996 4,18  %
Det Forenede 
Kongerige5 574 4 797 5 524 5 953 7 872 29 719 7,76  %
Den Europæiske Union 75 680 68 866 69 376 67 719 101  161 382  802 100  %
NB: Ifølge Kommissionen skyldes en stor del af udgiftsstigningen i 2014 (85 %), at rapporteringen er blevet udvidet til at omfatte flere ordnin -
ger for vedvarende energi. Uden disse ordninger ville den anmeldte statsstøtte have ligget på omkring 73 milliarder euro i 2014. Endvidere er 
EU-midler først medtaget fra 2014.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af Kommissionens resultattavle for statsstøtte for 2015.Bilag I
68 Bilag 
Resultaterne af Generaldirektoratet for Konkurrences overvågning, 2006-2014
Antal overvågede ordninger Antal problematiske sager Andel af problematiske sager
Gruppefritaget støtte 121 (heraf 26 i 2014) 31 26 %
Godkendt støtte 166 (heraf 42 i 2014) 53 32 %
Andet 1 (heraf 0 i 2014) 1 100 %
Tjenesteydelser af almen 
økonomisk interesse8 (heraf 7 i 2014) 4 50 %
I alt 296 (heraf 75 i 2014) 89 (heraf 27 i 2014) 30 % (36 % i 2014)
Bredbånd 7 2 29 %
Kultur 11 3 27 %
Beskæftigelse 15 5 33 %
Miljø og energi 45 14 31 %
Anden horisontal støtte 2 0 0 %
Regionaludvikling 64 18 28 %
Forskning og udvikling 47 19 40 %
Risikokapital 10 6 60 %
Sektorudvikling 5 1 20 %
SMV’er 31 5 16 %
Uddannelse 25 4 16 %
Transport 16 6 38 %
Redning og omstrukturering 9 1 11 %
Tjenesteydelser af almen 
økonomisk interesse8 4 50 %
Andet 1 1 100 %Bilag II
69 Bilag 
Antal overvågede ordninger Antal problematiske sager Andel af problematiske sager
Belgien 15 7 47 %
Bulgarien 4 1 25 %
Den Tjekkiske Republik 10 3 30 %
Danmark 5 1 20 %
Tyskland 26 3 12 %
Estland 4 1 25 %
Irland 11 1 9 %
Grækenland 11 6 55 %
Spanien 21 5 24 %
Frankrig 29 10 34 %
Italien 28 6 21 %
Cypern 4 1 25 %
Letland 3 1 33 %
Litauen 4 2 50 %
Luxembourg 4 2 50 %
Ungarn 9 1 11 %
Malta 3 1 33 %
Nederlandene 13 6 46 %
Østrig 11 4 36 %
Polen 17 4 24 %
Portugal 9 6 67 %
Rumænien 6 1 17 %
Slovenien 4 1 25 %
Slovakiet 5 0 0 %
Finland 4 1 25 %
Sverige 7 0 0 %
Det Forenede Kongerige 29 15 52 %
Kilde:  Europa-Kommissionen.Bilag II
70 Bilag 
Store projekter vedtaget af Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik 
i programperioden 2007-2013
MedlemsstatAntal vedtagne store 
projekterAndel af vedtagne store 
projekterGennemsnitligt EU-bi -
drag pr. godkendt stort 
projekt  
(i millioner euro)Samlet EU-bidrag 
til godkendte store 
projekter  
(i millioner euro)
Belgien 0 0,0 % - 0,0
Bulgarien 18 2,0 % 108,8 1 958,4
Den Tjekkiske Republik 49 5,3 % 89,5 4 3 87, 8
Danmark 0 0,0 % - 0,0
Tyskland 44 4,8 % 41,6 1 830,3
Estland 9 1,0 % 50,8 45 7, 3
Irland 3 0,3 % 24,8 74,5
Grækenland 59 6,4 % 105,6 6 228,4
Spanien 70 7, 6 % 83,6 5 852,3
Frankrig 36 3,9 % 28,8 1 035,7
Kroatien 12 1,3 % 39,2 470,3
Cypern 3 0,3 % 34,0 102,0
Letland 10 1,1 % 70,3 702,7
Litauen 10 1,1 % 49,7 496,5
Luxembourg 0 0,0 % - 0,0
Ungarn 51 5,6 % 114,7 5 849,2
Malta 7 0,8 % 40,9 286,3
Nederlandene 0 0,0 % - 0,0
Østrig 1 0,1 % 4,1 4,1
Polen 274 29,8  % 98,6 27 022,9
Portugal 39 4,2 % 47, 5 1 852,0
Rumænien 100 10,9  % 80,4 8 044,4
Slovenien 16 1,7 % 58,2 931,1
Slovakiet 33 3,6 % 79,8 2 634,8
Finland 0 0,0 % - 0,0
Sverige 0 0,0 % - 0,0
Det Forenede Kongerige 13 1,4 % 38,6 501,2
I alt 918 100,0  % 82,6 75 790,3
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra Kommissionen.Bilag III
71 Bilag 
Den retlige ramme på statsstøtteområdet
TEUF - Traktatens artikel 107-109 udgør grundlaget for alle statsstøtteregler. Traktaten har den højeste juridiske 
status, og al anden lovgivning skal være i overensstemmelse med dens bestemmelser. Artikel 108, stk. 4, og 
artikel 109 fastsætter, at der kan vedtages forordninger på statsstøtteområdet.
Retspraksis - Domstolens domme fortolker bestemmelserne i traktaten og den afledte ret. Domstolens domme 
er bindende for Kommissionen og medlemsstaterne. Kommissionen skal tilpasse sig Domstolens domme.
Forordninger - Forordninger er afledte retsakter vedtaget af institutionerne. De er almengyldige, er bindende 
i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne fra ikrafttrædelsesdatoen (uden særskilt inkorpo -
rering i den nationale lovgivning)1. Den generelle gruppefritagelsesforordning er den vigtigste forordning på 
statsstøtteområdet.
Blød lovgivning
Retningslinjer - Retningslinjer er blød lovgivning, som ikke er retligt bindende, men kan have retlige virkninger. 
Domstolen har tidligere annulleret kommissionsafgørelser, fordi de ikke var i overensstemmelse med blød lov -
givning. Retningslinjer fastlægger kriterier, som Kommissionen vil bruge til at vurdere, om anmeldte støttefor -
anstaltninger er forenelige med det indre marked. Anmeldte støtteforanstaltninger, der ikke opfylder kriterierne 
i retningslinjerne, vil Kommissionen sandsynligvis betragte som uforenelige med det indre marked. Der findes 
horisontale retningslinjer (f.eks. retningslinjer for forskning, udvikling og innovation) og sektorspecifikke ret -
ningslinjer (f.eks. retningslinjer for lufthavne og luftfartsselskaber).
Analytiske modeller - Vejledninger, der specifikt er udformet for at hjælpe medlemsstaterne til at vurdere, om 
støtte til infrastrukturprojekter bør anmeldes til Kommissionen.
1 Jf. artikel 288 i TEUF.Bilag IV
72 Kommissionens  
svar
IV
Kommissionen samarbejder tæt og løbende med revisionsmyndighederne for at forbedre deres kapacitet med hen -
syn til revision af statsstøtte. Ud over målrettet undervisning, foranstaltninger og vejledning stillede den brugsklare 
tjeklister vedrørende statsstøtte til rådighed for revisionsmyndighederne i 2011 og opdaterede lister i november 
2015.
Ifølge forordningen skal revisionsmyndighederne indsende deres årlige kontrolrapporter med de vigtigste resulta -
ter af revisionerne, men ikke detaljerede oplysninger vedrørende karakteren af de identificerede fejl. Kommissions -
tjenestegrenenes gennemgang af de årlige kontrolrapporter omfatter en undersøgelse af metoden for system- og 
transaktionsrevisioner (herunder tjeklister) samt genudførelse af revisioner, som allerede er udført af medlemssta -
ternes revisionsmyndigheder. På baggrund af sine egne revisioner vurderer Kommissionen, at revisionsmyndighe -
derne i nogle tilfælde kan have opdaget statsstøttefejl, mens de indberettede dem under en anden kategori, hvilket 
kan have medført en underrapportering i de årlige kontrolrapporter. Men den har også identificeret svagheder og 
anmodet revisionsmyndighederne om at forbedre deres kontroller vedrørende statsstøtte. Endelig har Kommissio -
nen i forbindelse med sine egne verificeringer konstateret væsentlige forbedringer med hensyn til kvaliteten af de 
tjeklister vedrørende statsstøtte, som revisionsmyndighederne anvender, hvilket er i tråd med Rettens vurdering.
V
Kommissionen bemærker, at både GD REGIO og GD EMPL har anvendt databaser til at registrere revisionsresultater 
i finansieringsperioden 2007-2013. Mens det ikke var hensigten, at disse databaser skulle fungere som værktøjer 
for en analyse af kilder til fejl, forhindrede dette ikke Kommissionen i at træffe relevante og forebyggende foran -
staltninger, som behandler de velkendte tilbagevendende statsstøttespørgsmål. GD COMP delte i marts 2016 sine 
erfaringer inden for efterfølgende kontrol af statsstøtteordninger med GD REGIO og GD EMPL. Navnlig stillede GD 
COMP resultaterne af 2015-kontrolcyklussen til rådighed for GD REGIO og GD EMPL. Endvidere forbedrer Kommissi -
onen udvekslingen af oplysninger om statsstøttefejl mellem generaldirektoraterne, når og hvis det er nødvendigt.
For så vidt angår de trufne forebyggende foranstaltninger, har GD REGIO og GD COMP siden marts 2015 gennemført 
en omfattende handlingsplan under titlen »Strengthening administrative capacity for the management of the Funds 
of Member States in the field of State aid« (styrkelse af den administrative kapacitet til at forvalte medlemsstaternes 
midler på statsstøtteområdet). I forbindelse med programmeringsperioden 2014-2020 indføres der med den lovgiv -
ningsmæssige ramme forhåndsbetingelser vedrørende statsstøtte med henblik på at forbedre nogle medlemssta -
ters administrative kapacitet på dette område ved hjælp af handlingsplaner inden programgennemførelsen.
VI
Kommissionen understreger, at pligten til at anmelde statsstøtteforanstaltninger ligger hos medlemsstaterne, og at 
afgørelsen om det store projekt ikke er en afgørelse om det store projekts overholdelse af statsstøttereglerne. Des -
uden skal medlemsstaterne vurdere, hvorvidt der ydes statsstøtte til projekter eller ej, og hvis de vurderer, at der 
ydes statsstøtte, påvise overholdelse af statsstøttereglerne, når de indsender et forslag til et stort projekt, uanset 
hvilken relateret beslutningsprocedure der vælges under forordningen om fælles bestemmelser.
GD COMP blev allerede hørt af GD REGIO inden udgangen af 2012 i formelle interne høringer om afgørelser i forbin -
delse med store projekter, selv om det ikke skete systematisk. Det interne samarbejde med GD COMP om godken -
delsen af store projekter blev forbedret efter Leipzig/Halle-dommen. Der er indført hensigtsmæssige kontrolfor -
anstaltninger som forebyggende foranstaltninger for at undgå, at der i forbindelse med store projekter i perioden 
2014-2020 træffes afgørelser vedrørende statsstøtte, som ikke overholder statsstøttereglerne.
Kommissionens svar 73
Kommissionen finder derfor, at de forebyggende foranstaltninger og samarbejdet med GD COMP , der er etableret 
for perioden 2014-2020, både i projektforberedelsesfasen og i beslutningsfasen på passende vis afbøder den risiko, 
som Retten nævnte.
At gå videre og forsøge at opnå retssikkerhed for, at statsstøttereglerne er overholdt, via systematiske formelle 
anmeldelser efterfulgt af en statsstøtteafgørelse fra Kommissionen vedrørende alle store projekter (uafhængigt af 
lovmæssige krav) ville være i strid med moderniseringen af statsstøttereglerne, men også med det overordnede mål 
om at forenkle og reducere den administrative byrde for alle interessenter, og ville indebære en yderligere risiko for 
rettidig gennemførelse af EFRU/SF-finansierede store projekter.
VII
I forbindelse med moderniseringen af statsstøttepolitikken, som øgede medlemsstaternes ansvar ved tildeling 
af støtte, styrkede GD COMP sin stikprøvebaserede kontrol af gennemførelsen af statsstøtteforanstaltninger. GD 
COMP’s overvågning er rettet mod fejl og uregelmæssigheder i gennemførelsen af støtteforanstaltninger, men tje -
ner også til at undersøge, hvordan medlemsstaterne gennemfører støtteforanstaltninger i praksis. Dette sætter GD 
COMP i stand til at trække på eksempler på god og dårlig praksis og dele dem med medlemsstaterne (via medlems -
staternes arbejdsgrupper, netværket af nationale koordinatorer osv.).
GD COMP videreudviklede og delte tjeklisterne i forbindelse med den generelle gruppefritagelsesforordning (Kom -
missionens forordning nr. 651/2014 af 17. juni 2014) med medlemsstaterne for at gøre det lettere for dem på forhånd 
at kontrollere, at alle relevante forenelighedsbetingelser er opfyldt. Gruppefritagelsesforordningens tjeklister deles 
også med GD REGIO og GD EMPL og med revisionsmyndighederne på samhørighedsområdet.
Derudover tilbyder GD COMP en dedikeret IT-platform, hvor det besvarer medlemsstaternes fortolkningsspørgsmål 
(eState aid WIKI) og offentliggør dokumenter med ofte stillede spørgsmål på baggrund af disse spørgsmål og svar.
Hvad angår vurderingen af forhåndsbetingelserne vedrørende statsstøtte, skal den som angivet i forordningen om 
fælles bestemmelser baseres på de tre kriterier, der er defineret i bilag XI til forordningen om fælles bestemmelser. 
Overholdelsen af statsstøttereglerne i programmeringsperioden 2007-2013 er ikke et kriterium for opfyldelse som 
sådan. Kommissionen vil imidlertid fortsætte med at overvåge alle spørgsmål vedrørende overholdelse af statsstøt -
tereglerne for alle medlemsstater og vil træffe relevante foranstaltninger efter behov.
VIII a)
Kommissionen accepterer anbefalingen og mener, at den allerede er ved at gennemføre den.
Den anvender tilgængelige korrigerende foranstaltninger, hvis der i forbindelse med overvågningen konstateres 
tilfælde af manglende overholdelse af statsstøttereglerne.
I denne sammenhæng er det nødvendigt at skelne mellem ulovlighed og uforenelighed. Statsstøtte er ulovlig, hvis 
den ydes uden forudgående anmeldelse til Kommissionen, og hvis den ikke er omfattet af gruppefritagelsesforord -
ningen. Kommissionen kan imidlertid kun kræve tilbagebetaling af en sådan foranstaltning, hvis den er uforenelig 
med det indre marked (dvs. den kan ikke anses for at være forenelig på grundlag af nogen af de gældende retnings -
linjer eller direkte på grundlag af traktaten).
Hvis GD COMP’s overvågningsarbejde afslører en ulovlig støtteforanstaltning, undersøges det først, hvorvidt denne 
foranstaltning kan anses for forenelig med det indre marked.
Kommissionens svar 74
Kun hvis den opdagede fejl resulterer i tildeling af uforenelig støtte, kan der anvendes korrigerende foranstaltnin -
ger, som består af tilbagebetaling af støtte.
I forbindelse med andre typer fejl er det mere hensigtsmæssigt at tilpasse ordningens udformning og/eller kon -
trolmekanismerne. For nogle fejl vil det være vanskeligt at opnå korrigerende foranstaltninger (f.eks. hvis støtten 
var uforenelig på det tidspunkt, hvor den blev ydet, men kan anses for forenelig på grundlag af senere reviderede 
regler).
VIII b) i)
Kommissionen accepterer anbefalingen og er allerede ved at gennemføre den i sit revisionsværktøj MAPAR.
MAPAR fastsætter, at der skal oprettes en omfattende database med alle identificerede uregelmæssigheder, herun -
der statsstøttefejl. Med henblik på indberetning af uregelmæssigheder vedrørende statsstøtte mere specifikt er der 
i øjeblikket defineret syv typer resultater i MAPAR.
Desuden vil MAPAR gøre det muligt at strukturere oplysningerne vedrørende revisionsresultaterne bedre. Det giver 
mulighed for fuld fleksibilitet i forhold til at tilføje eller ændre enhver kategori eller underkategori af resultater, her -
under for de statsstøtterelaterede, i overensstemmelse med de identificerede revisionsbehov eller resultater.
MAPAR-revisionsværktøjet er også udviklet til at give Kommissionens relevante tjenestegrene mulighed for opfølg -
ning på alle identificerede uregelmæssigheder, herunder finansielle korrektioner.
VIII b) ii)
Kommissionen accepterer Rettens anbefaling og vil tilpasse fejltypologien, så der kan foretages en analyse.
VIII b) iii)
Kommissionen accepterer anbefalingen og er allerede ved at gennemføre den.
For så vidt angår MAPAR, vil GD EMPL og GD REGIO én gang om året indberette de relevante data vedrørende 
statsstøtte til GD COMP på grundlag af en skræddersyet indberetning (typologier for statsstøttebemærkninger som 
dokumenteret ved Kommissionens revisioner).
For så vidt angår udvekslingen af oplysninger mellem Kommissionens tjenestegrene, udvider GD REGIO, GD EMPL 
og GD COMP deres kommunikationskanaler for at dele oplysninger. GD EMPL og GD REGIO deler resultater med 
hinanden, og de hører GD COMP om revisionsspørgsmål vedrørende statsstøtte, når det er nødvendigt.
Hvad angår IMS, vil GD COMP få adgang til oplysninger på et need to know-grundlag.
VIII b) iv)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissionens svar 75
Den vil følge op på medlemsstaternes kapacitet til at overholde statsstøttereglerne på grundlag af de tilgængelige 
oplysninger i dens databaser, som navnlig stammer fra tilgængelige revisionsresultater.
Kommissionen vil anvende resultaterne af opfølgningen til at målrette sin overvågning og de tilbudte undervis -
ningsaktiviteter bedre mod de pågældende programmyndigheder i medlemsstaterne.
VIII c)
Kommissionen accepterer anbefalingen og har allerede gennemført den, idet medlemsstaterne skal påvise, at de 
har kontrolleret overholdelsen af statsstøttereglerne grundigt, når de indsender et forslag til et stort projekt, uanset 
hvilken relateret beslutningsprocedure der vælges under forordningen om fælles bestemmelser, herunder via 
anmeldelse af statsstøtte, hvor det er relevant.
I tilfælde af statsstøtte, som er genstand for en kommissionsafgørelse, skal medlemsstaten vente, indtil statsstøt -
teafgørelsen er godkendt af Kommissionen, inden ansøgningen om et stort projekt eller anmeldelsen af et stort 
projekt indsendes til Kommissionen.
Dette er en forebyggende foranstaltning for at undgå, at der i forbindelse med store projekter i perioden 2014-2020 
træffes afgørelser vedrørende statsstøtte, som ikke overholder statsstøttereglerne.
VIII d) i)
Kommissionen accepterer anbefalingen og har allerede gennemført den.
Kommissionen undersøger kvaliteten i revisionsmyndighedernes arbejde med hensyn til statsstøtte i forskellige 
revisionsprocedurer: i Kommissionens risikobaserede revisioner vedrørende revisionsmyndighedernes arbejde, 
hvilket omfatter en undersøgelse af den metode (herunder tjeklister), som revisionsmyndighederne anvender til 
systemrevisioner og transaktionsrevisioner; under genudførelse af revisionsmyndighedernes revisioner at kon -
trollere gyldigheden af de indberettede resultater, eller under revisionen af de årlige kontrolrapporter, som revisi -
onsmyndighederne indsender til Kommissionen, at bekræfte, hvorvidt revisionsmyndighedens udtalelse er solidt 
funderet på basis af resultaterne af systemrevisioner og transaktionsrevisioner.
Kommissionen har allerede i nogle tilfælde anbefalet de pågældende revisionsmyndigheder at udvide deres 
tjeklister til at omfatte kontrol af statsstøtte. Kommissionen vil fortsat sikre, at revisionsmyndighederne anvender 
passende tjeklister.
VIII d) ii)
Kommissionen accepterer ikke anbefalingen, da den er i strid med det mål, som Kommissionen forfulgte med sin 
vejledning til medlemsstaterne i 2012, om ikke systematisk at genudføre kontroller af de projekter, hvorom der er 
truffet afgørelse før denne dato – hvilket overlader det til medlemsstaterne at foretage anmeldelse eller ej – og at 
sikre stabilitet for medlemsstater og støttemodtagere for så vidt angår behandlingen af sådanne projekter.
Kommissionens svar 76
VIII d) iii)
Kommissionen accepterer anbefalingen og er allerede ved at gennemføre den.
I forbindelse med gennemførelsen af handlingsplanen for statsstøtte baserer Kommissionen allerede sit arbejde 
på sine statsstøtteafgørelser, der bruges som casestudier: eksempelvis er over halvdelen af temaseminarer -
nes programmer (indtil nu er der gennemført seminarer om FUI og energi) baseret på konkrete sager (faktiske 
statsstøtteafgørelser).
Kommissionens tjenestegrene yder også vejledning i form af modeller, tjeklister eller hurtige svar på fortolknings -
spørgsmål fra de støtteydende myndigheder. Spørgsmålene og svarene tjener som grundlag for offentliggørelsen 
af dokumenter med ofte stillede spørgsmål.
Kommissionen vil fortsætte med at opdatere vejledningsmaterialet for alle berørte myndigheder, herunder 
ESIF-programmyndighederne, hvis udviklingen kræver det.
Endelig giver den nyligt vedtagne kommissionsmeddelelse om støttebegrebet vejledning om, hvornår de offentlige 
udgifter falder inden og uden for EU’s kontrol med statsstøttereglerne.
VIII d) iv)
Kommissionen accepterer ikke anbefalingen, idet de minimis -forordningen overlader det til medlemsstaterne at 
vælge, hvorvidt de vil oprette et centralt register til overvågning af de minimis -støtte eller arbejde på et andet 
grundlag (f.eks. egenerklæringer fra støttemodtagerne).
Mens et centralt register til overvågning af de minimis -støtte er at foretrække, forpligter artikel 6 i  de minimis -forord -
ningen ikke medlemsstaten til at have et sådant register og giver mulighed for at gennemføre kumuleringsreglen 
med andre midler. At overlade valget til medlemsstaterne er i overensstemmelse med det generelle princip om, at 
medlemsstaterne kan træffe afgørelse om den administrative procedure, der er mest hensigtsmæssig for dem. Kom -
missionen bemærkede også flere medlemsstaters negative reaktion i forhold til idéen om at have et obligatorisk 
de minimis -register i forbindelse med den første høring om revisionen af de minimis -forordningen.
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
VIII d) v)
Kommissionen accepterer ikke anbefalingen, idet den mener, at Deggendorf-princippet kun kan anvendes på indi -
viduelt medlemsstatsniveau. Kommissionen vil afklare dette punkt i forbindelse med den igangværende revision af 
den generelle gruppefritagelsesforordning fra 2014.
Hvis en medlemsstat er i tvivl om eller oplever problemer med at identificere, hvorvidt en bestemt virksomhed ikke 
har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, kan den kontakte GD COMP i forbindelse med det indbyrdes 
samarbejde.
VIII e)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Direktørerne for de fire generaldirektorater med ansvar for de europæiske struktur- og investeringsfonde mødes 
allerede jævnligt i et udvalg, der beskæftiger sig med forhåndsbetingelser og suspension. Der vil fortsat blive anlagt 
den nuværende tilgang, som både er forebyggende (gennemførelse af nationale handlingsplaner for ikke-opfyldte 
forhåndsbetingelser) og korrigerende (med suspension af betalinger om nødvendigt).
Kommissionens svar 77
Fælles svar på punkt 34-36
Kommissionen har omhyggeligt fulgt op på alle statsstøttespørgsmål, der er opdaget i de senere år efter Rettens og 
dens egne revisionsresultater på dette område, og har anmodet om finansielle korrektioner fra de berørte med -
lemsstater og programmer, når det blev anset for nødvendigt (se punkt 50 og 51).
Kommissionen bemærker ikke desto mindre som påvist af Retten i tabel 2, at antallet af opdagede statsstøttefejl 
i dens stikprøver har været faldende i den senere tid. Antallet af fejl med finansiel indvirkning faldt fra 5 tilfælde 
i 2013 til 3 tilfælde i 2014. Kommissionen forventer, at denne tendens fortsætter også på grund af anvendelsen af 
den generelle gruppefritagelsesforordning fra 2014 (forordning (EU) nr. 651/2014).
Fælles svar på punkt 37-44
Kommissionen er enig i den fejltypologi på statsstøtteområdet, som Retten har forelagt, og som den også har opdaget 
under sine egne revisioner (se punkt 47 og 48). På baggrund af erfaringer med tidligere fejl har Kommissionen præcise -
ret og forenklet regler, navnlig om tilskyndelsesvirkningen i den generelle gruppefritagelsesforordning fra 2014.
53
Kommissionen bemærker, at i den periode, som Rettens beretning vedrører, omfattede Kommissionens statsstøt -
tekontrol omkring 6-9 % af de samlede udgifter til statsstøtte hvert år. En betydelig del af ordningerne er blevet 
kontrolleret mindst én gang i deres levetid.
55
I betragtning af det begrænsede antal ordninger, der kontrolleres for de enkelte medlemsstater, bør andelen af 
problematiske sager sættes i forhold til det samlede antal kontrollerede ordninger. Eksempelvis er andelen af pro -
blematiske sager på 50 % i Litauens og Luxembourgs tilfælde kun baseret på overvågning af fire ordninger (dvs. to 
ud af fire blev anset for problematiske). GD COMP bruger udtrykket »problematisk« om overtrædelser af statsstøt -
teregler lige fra formelle mangler såsom forkert formulerede kumuleringsregler til lovlighedsproblemer, såsom at 
ordninger under den generelle gruppefritagelsesforordning ikke indeholder de relevante betingelser.
56
GD COMP’s overvågning resulterede i flere korrigerende foranstaltninger, herunder frivillig og krævet tilbagebeta -
ling af uforenelig støtte.
Kommissionen følger op på de sager, hvor der sker frivillig tilbagebetaling, i forhold til den pågældende medlems -
stat. Der føres ingen særskilte registre over alle tilfælde af frivillig tilbagebetaling I nogle tilfælde er tilbagebetaling 
ikke hensigtsmæssig, idet foranstaltningen, selv om den er ulovlig, kan anses for at være forenelig med det indre 
marked, eller fordi foranstaltningen tidligere blev anset for uforenelig, men efterfølgende blev forenelig på grund af 
en senere ændring af statsstøttereglerne.
I sådanne tilfælde udsteder Kommissionen henstillinger og anmoder i sidste ende medlemsstaterne om at ændre 
statsstøtteordningens udformning, hvis det er nødvendigt.
Kommissionens svar 78
57
Kommissionen bemærker, at både GD REGIO og GD EMPL har anvendt databaser til at registrere deres revisi -
onsresultater i programmeringsperioden 2007-2013. Mens det ikke var hensigten, at disse databaser skulle fun -
gere som værktøjer for en analyse af kilder til fejl, forhindrede dette ikke Kommissionen i at træffe relevante og 
forebyggende foranstaltninger, som behandler tilbagevendende statsstøttespørgsmål, f.eks. SMV-bonus eller 
tilskyndelsesvirkning.
Hvad angår programmeringsperioden 2014-2020, er det interne overvågningsværktøj, som Kommissionen anvender 
til at følge op på sine egne revisionsresultater, blevet væsentligt forbedret med indførelsen af et fælles IT-værktøj 
kaldet »MAPAR« (Management of Audit Processes, Activities and Resources (forvaltning af revisionsprocesser, -akti -
viteter og -ressourcer)) til at forvalte og overvåge revisionsprocessen i forbindelse med EFRU/SF og ESF.
Med henblik på at forbedre informationsstrømmen og analysekapaciteten for alle berørte tjenestegrene i Kom -
missionen er GD EMPL og GD REGIO i midten af 2016 blevet enige med GD COMP om i fremtiden at fremsende de 
relevante data til GD COMP hvert år med resultaterne af deres revisioner vedrørende statsstøtte.
59
IMS er et værktøj, der er dedikeret til medlemsstaternes indberetning af uregelmæssigheder (herunder svig). Typen 
af uregelmæssighed vises ved hjælp af rullemenuer (koder), mens den anvendte fremgangsmåde er beskrevet 
i tekstform, hvilket forbedrer de oplysninger, der gives via kodificerede felter. Analysen kan gennemføres på grund -
lag af typen af uregelmæssighed. IMS er ikke et statsstøttekontrolinstrument, men det er muligt at føje en specifik 
typologi for statsstøtte til de allerede eksisterende rullemenuer.
61
Kommissionen bemærker, at den ikke traf forebyggende foranstaltninger for at kunne behandle tilbagevendende 
statsstøttespørgsmål i perioden 2007-2013, hvilket navnlig skyldes regelmæssige udvekslinger mellem Kommissi -
onens relevante tjenestegrene. Kommissionens generaldirektorater har eksempelvis delt revisionsrapporter siden 
begyndelsen af programmeringsperioden 2007-2013. GD COMP bliver også hørt om revisionsspørgsmål vedrørende 
statsstøtte, hvis det er nødvendigt inden færdiggørelsen af revisionskonklusionerne.
Se også punkt 60 og Kommissionens svar på punkt 57.
Kommissionens tjenestegrene blev i marts 2015 enige om en handlingsplan for statsstøtte med specifikke og 
målrettede foranstaltninger baseret på de erfaringer, man har kunnet drage af tilgængelige revisionsresultater (se 
Rettens bemærkning under punkt 108-110).
Desuden indfører den lovgivningsmæssige ramme for programmeringsperioden 2014-2020 en forhåndsbetingelse 
vedrørende statsstøtte med henblik på at fremme medlemsstaternes kapacitet til at overholde statsstøttereglerne 
forud for gennemførelsen af programmerne.
62
Kommissionen bemærker, at vademecummet henviser til transportsektoren. Kommissionen siger ikke, at statsstøt -
teregler ikke finder anvendelse i denne sektor, men at der i stedet for de almindelige  statsstøtteregler anvendes spe -
cifikke statsstøtteregler (forenelighed) i henhold til artikel 93 i TEUF. Udtalelsen i vademecummet skal ikke forstås 
således, at kriterierne for, hvornår der foreligger statsstøtte, er anderledes i transportsektoren.
Kommissionens svar 79
Fælles svar på punkt 69-71
Kommissionen bemærker, at pligten til at anmelde statsstøtteforanstaltninger ligger hos medlemsstaterne, og at 
afgørelsen om det store projekt ikke er en afgørelse om det store projekts overholdelse af statsstøttereglerne.
Der skal skelnes mellem situationen før og efter Leipzig/Halle-dommen og mellem programmeringsperioderne 
2007-2013 og 2014-2020.
Kommissionen understreger, at GD COMP allerede blev hørt af GD REGIO inden udgangen af 2012 i formelle interne 
høringer om afgørelser i forbindelse med store projekter, selv om det ikke skete systematisk.
Efter Leipzig/Halle-dommen har GD REGIO og GD COMP forbedret deres samarbejde i forbindelse med vurderingen 
af en ansøgning vedrørende et stort projekt. Kommissionen understreger, at der ikke i de senere år har været noget 
stort projekt, for hvilket Kommissionen har vedtaget en afgørelse, som godkender EFRU- eller SF-finansiering, og for 
hvilket der efterfølgende blev vedtaget en negativ afgørelse efter statsstøttereglerne. Dette viser, at de etablerede 
samarbejdsordninger fungerer godt i praksis.
For perioden 2014-2020 skal medlemsstaten udarbejde en ansøgning om et stort projekt, hvori den skal påvise over -
holdelse af statsstøttereglerne inden indsendelse heraf til GD REGIO, uanset hvilken relateret beslutningsprocedure 
den vælger (artikel 102, stk. 1, eller artikel 102, stk. 2, i forordningen om fælles bestemmelser). Under alle omstæn -
digheder forholder det sig således, at hvis der er behov for en afgørelse om statsstøtte, skal den vedtages, inden det 
store projekt kan forelægges for GD REGIO.
Ud over det forbedrede samarbejde, som Retten henviser til, er der truffet en yderligere forebyggende foranstalt -
ning, nemlig muligheden for, at medlemsstaten og kvalitetskontroleksperterne kan kontakte GD COMP i projektfor -
beredelsesfasen i tilfælde af tvivl om, hvorvidt det pågældende store projekt skal gøres til genstand for proceduren 
om anmeldelse af statsstøtte til GD COMP eller ej.
Kommissionen finder derfor, at de nuværende forebyggende foranstaltninger og samarbejdet med GD COMP , der er 
etableret for perioden 2014-2020, både i projektforberedelsesfasen og i beslutningsfasen på passende vis afbøder 
den risiko, som Retten nævnte i punkt 70.
Fælles svar på punkt 74-79
Ifølge forordningen skal revisionsmyndighederne indsende deres årlige kontrolrapporter med de vigtigste resul -
tater af revisionerne, men ikke detaljerede oplysninger vedrørende karakteren af de identificerede fejl inden for 
rammerne af transaktionsrevisionerne. Dette kan imidlertid gøres på frivillig basis.
Derudover vurderer Kommissionen på baggrund af sine egne revisioner, at revisionsmyndighederne i nogle til -
fælde kan have opdaget statsstøttefejl, mens de indberettede dem under en anden kategori, f.eks. manglende 
overholdelse af de nationale regler for støtteberettigelse, hvilket kan have medført en underrapportering i de årlige 
kontrolrapporter.
Kommissionens tjenestegrene samarbejder også tæt og løbende med revisionsmyndighederne for at øge deres 
revisionskapacitet vedrørende statsstøtte gennem undervisning, vejledning og udveksling af erfaringer, herunder 
om deling af specifikke revisionstjeklister, som Kommissionen gjorde i 2011 og igen i 2015 med opdaterede tjekli -
ster. I forbindelse med gennemgangen af de årlige kontrolrapporter undersøger Kommissionen, om revisionsmyn -
dighedens erklæring bygger på resultaterne af system- og transaktionsrevisioner.
Endelig har Kommissionen i forbindelse med sine egne verificeringer konstateret væsentlige forbedringer med 
hensyn til kvaliteten af de tjeklister vedrørende statsstøtte, som revisionsmyndighederne anvender, hvilket er i tråd 
med Rettens vurdering (se punkt 79).
Kommissionens svar 80
Fælles svar på punkt 81 og 82
I de senere år har Kommissionens tjenestegrene forbedret deres undervisningsmæssige støtte til medlemsstaterne 
ganske betydeligt. For det første har de afholdt eller bidraget til en lang række seminarer og workshops i hele EU 
(f.eks. sørgede de for undervisning i den generelle gruppefritagelsesforordning i de fleste medlemsstater, herunder 
af alle revisionsmyndigheder, se punkt 111). Desuden yder de også vejledning i form af modeller, tjeklister eller hur -
tige svar på fortolkningsspørgsmål fra de støtteydende myndigheder eller revisionsmyndighederne.
Den nyligt vedtagne kommissionsmeddelelse om støttebegrebet giver også yderligere vejledning om, hvornår de 
offentlige udgifter falder inden og uden for EU’s kontrol med statsstøttereglerne. Denne vejledning skal hjælpe de 
offentlige myndigheder og virksomhederne med at identificere, hvornår der kan ydes offentlige støtteforanstaltnin -
ger, uden at det er nødvendigt med en godkendelse i henhold til EU’s statsstøtteregler.
Kommissionens tjenestegrene noterer sig resultatet af den undersøgelse, som Retten har foretaget, og den prio -
ritet, som blandt andre muligheder blev givet til en praktisk vejledningshåndbog med casestudier og yderligere 
undervisningstiltag. Hvad angår statsstøtte, spiller omstændighederne i den konkrete sag en væsentlig rolle ved 
vurderingen heraf. GD COMP vurderer, at Kommissionens statsstøtteafgørelser udgør de bedste eksempler på nyt -
tig vejledning til medlemsstaterne.
Kommissionen vil fortsætte med at støtte revisionsmyndighederne og tilskynde dem til at have øget kontakt med 
statsstøttekontorer i medlemsstaterne.
Fælles svar på punkt 92-94
Hovedformålet med 2014-revisionen af den generelle gruppefritagelsesforordning var at præcisere og forenkle 
statsstøttereglerne og at lette medlemsstaternes administrative byrde. Navnlig medførte udvidelsen af anvendel -
sesområdet for den generelle gruppefritagelsesforordning et væsentligt fald i antallet af statsstøtteforanstaltninger, 
der skal anmeldes til Kommissionen. Dette bør også lette gennemførelsen af ESIF-operationer.
93
Den generelle gruppefritagelsesforordning handler om behovet for anmeldelse. Dens anvendelsesområde omfatter 
foranstaltninger, der ikke blev fritaget for anmeldelsespligten inden ikrafttræden af den generelle gruppefritagel -
sesforordning fra 2014. Disse foranstaltninger kunne have været erklæret forenelige efter en vurdering fra Kommis -
sionen også inden ikrafttræden af gruppefritagelsesforordningen fra 2014.
96
Kommissionen mener, at Deggendorf-princippet kun kan anvendes på individuelt medlemsstatsniveau. Kommissio -
nen vil afklare dette punkt i forbindelse med den igangværende revision af gruppefritagelsesforordningen fra 2014.
Hvis en medlemsstat er i tvivl om eller oplever problemer med at identificere, hvorvidt en bestemt virksomhed ikke 
har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, kan den kontakte GD COMP i forbindelse med det indbyrdes 
samarbejde.
Fælles svar på punkt 102-104
Medlemsstaterne vedtog handlingsplaner, der skal være gennemført og afsluttet inden udgangen af 2016. Dette 
overvåges nøje af Kommissionens tjenestegrene (GD REGIO og GD COMP) og kan i sidste ende føre til Kommissio -
nens suspension af betalinger i tilfælde af manglende opfyldelse.
Kommissionens svar 81
105
Kommissionen bemærker, at forhåndsbetingelserne vedrører anvendelsen af de europæiske struktur- og investe -
ringsfonde, mens de ordninger, som overvåges af GD COMP , ikke nødvendigvis involverer støtte fra ESI-fonde.
Som Retten også har nævnt, fastsætter forordningen om fælles bestemmelser, at vurderingen af forhåndsbetin -
gelserne vedrørende statsstøtte skal baseres på de tre underkriterier, der er defineret i bilag XI til forordningen om 
fælles bestemmelser. Overholdelsen af statsstøttereglerne i programmeringsperioden 2007-2013 er ikke et kriterium 
for opfyldelse som sådan.
Kommissionen vil imidlertid fortsætte med at overvåge alle spørgsmål vedrørende overholdelse af statsstøttereg -
lerne for alle medlemsstater og vil træffe relevante foranstaltninger efter behov.
106
Proceduren for at godkende store projekter i perioden 2014-2020 er blevet forbedret i forhold til den tidligere peri -
ode (se fælles svar på punkt 69-71).
Kommissionens tjenestegrene er forpligtet til at gøre en yderligere indsats for at strømline behandlingen af store 
projekter, der medfinansieres af ESI-fonde, og som indsendes via den nye kvalitetskontrolprocedure (artikel 102, stk. 
1, i forordningen om fælles bestemmelser).
I den forbindelse har GD COMP etableret interne procedurer for at sikre effektiv og virkningsfuld behandling af 
høringer om store projekter i henhold til kvalitetskontrolproceduren.
Kvalitetskontrolrapporten bør indeholde en omfattende analyse af foranstaltningens støttekarakter og/eller af 
dens forenelighed på grundlag af en fritagelse eller en eksisterende støtteordning. Derudover kan kvalitetskontro -
leksperter på grundlag af artikel 23 i Kommissionens delegerede forordning nr. 480/2014 kontakte GD COMP for at 
afklare de statsstøttespørgsmål, som måtte opstå i forbindelse med et stort projekt.
Derfor gælder det også i forbindelse med denne nye kvalitetskontrolprocedure, at spørgsmål om statsstøtte, 
der er anmeldt til GD COMP , skal afklares, inden dokumenterne vedrørende det store projekt kan indsendes til 
Kommissionen.
107
Kommissionen understreger, at medlemsstaterne skal påvise, at de har kontrolleret overholdelsen af statsstøttereg -
lerne grundigt, når de indsender et forslag til et stort projekt, uanset hvilken relateret beslutningsprocedure den 
vælger (artikel 102, stk. 1, eller artikel 102, stk. 2, i forordningen om fælles bestemmelser). Forslag til store projekter 
kan ikke indsendes til Kommissionen, uden at der foreligger en sådan detaljeret vurdering af, at statsstøttereglerne 
er overholdt.
Kun projekter med en positiv kvalitetskontrolrapport kan anmeldes til Kommissionen i henhold til artikel 102, stk. 
1, i forordningen om fælles bestemmelser, hvilket betyder, at medlemsstaten har overholdt alle krav, herunder de 
statsstøtterelaterede krav.
Kommissionens tjenestegrene vurderer, at proceduren kan have en række positive virkninger, idet den omfatter 
en mere detaljeret vurdering foretaget af den medlemsstat, som indsender ansøgningen, og en mere tilbundsgå -
ende verificering af statsstøttespørgsmålene fra kvalitetskontrolgruppen af uafhængige eksperter. Desuden har GD 
COMP indført ordninger for at give kvalitetskontrolgrupperne mulighed for at konsultere det i statsstøttespørgsmål, 
som måtte opstå i forbindelse med deres kontrol af et stort projekt.
Kommissionens svar 82
At gå videre og forsøge at opnå retssikkerhed for, at statsstøttereglerne er overholdt, via systematiske formelle 
anmeldelser efterfulgt af en statsstøtteafgørelse fra Kommissionen vedrørende alle store projekter (uafhængigt af 
lovmæssige krav) ville være i strid med moderniseringen af statsstøttereglerne, men også med det overordnede mål 
om at forenkle og reducere den administrative byrde for alle interessenter, og ville indebære en yderligere risiko for 
rettidig gennemførelse af EFRU/SF-finansierede store projekter.
114
Kommissionen støtter medlemsstaternes mulighed for at fortolke og/eller gennemføre statsstøttereglerne korrekt, 
idet de primært er ansvarlige for at træffe relevante foranstaltninger for at overholde disse regler.
For at afhjælpe mangler gennemfører Kommissionens tjenestegrene (på GD REGIO- og GD COMP-niveau) en fælles 
handlingsplan vedrørende styrkelse af den administrative kapacitet til at forvalte medlemsstaternes midler på stats -
støtteområdet. Der blev givet undervisning til flere medlemsstater, og målgruppen er alle relevante organer, der er 
involveret i forvaltning og gennemførelse af ESI-fonde – forvaltningsmyndighederne, de formidlende organer og de 
vigtigste støttemodtagere.
I forbindelse med finansieringsperioden 2014-2020 fastsætter forordningen om fælles bestemmelser en statsstøtte -
relateret forhåndsbetingelse med det formål at sikre forhåndsbetingelserne for effektiv anvendelse af EU’s statsstøt -
teregler. For de medlemsstater, som ikke opfylder denne forhåndsbetingelse, er der fastlagt handlingsplaner, der 
skal være gennemført og afsluttet inden udgangen af 2016. Dette overvåges nøje af Kommissionens tjenestegrene 
og kan i sidste ende føre til Kommissionens suspension af betalinger i tilfælde af manglende opfyldelse.
114 a)
Kommissionen samarbejder tæt og løbende med revisionsmyndighederne for at forbedre deres kapacitet for så vidt 
angår revision af statsstøtte. Ud over målrettet undervisning, foranstaltninger og vejledning stillede den brugsklare 
tjeklister vedrørende statsstøtte til rådighed for revisionsmyndighederne i 2011 og opdaterede lister i november 
2015. I den senere tid har Kommissionen i forbindelse med sine egne verificeringer konstateret væsentlige forbed -
ringer med hensyn til kvaliteten af de tjeklister vedrørende statsstøtte, som revisionsmyndighederne anvender, 
hvilket er i tråd med Rettens vurdering.
Kommissionstjenestegrenenes gennemgang af de årlige kontrolrapporter omfatter en undersøgelse af metoden 
for system- og transaktionsrevisioner (herunder tjeklister) samt genudførelse af revisioner, som allerede er udført af 
medlemsstaternes revisionsmyndigheder. I sådanne revisioner har Kommissionens tjenestegrene identificeret svag -
heder og anmodet revisionsmyndighederne om at forbedre deres kontroller vedrørende statsstøtte.
114 b)
Kommissionen bemærker, at både GD REGIO og GD EMPL har anvendt databaser til at registrere revisionsresultater 
i finansieringsperioden 2007-2013. Mens det ikke var hensigten, at disse databaser skulle fungere som værktøjer for 
en analyse af kilder til fejl, forhindrede dette ikke Kommissionen i at træffe relevante og forebyggende foranstalt -
ninger, som behandler de velkendte statsstøttespørgsmål. GD COMP delte i marts 2016 sine erfaringer inden for 
efterfølgende kontrol af statsstøtteordninger med GD REGIO og GD EMPL. Navnlig stillede GD COMP resultaterne af 
2015-kontrolcyklussen til rådighed for GD REGIO og GD EMPL. Endvidere forbedrer Kommissionen udvekslingen af 
oplysninger om statsstøttefejl mellem generaldirektoraterne, når og hvis det er nødvendigt.
For så vidt angår de trufne forebyggende foranstaltninger, indfører den lovgivningsmæssige ramme for program -
meringsperioden 2014-2020 forhåndsbetingelser vedrørende statsstøtte.
Kommissionens svar 83
Derudover har GD REGIO og GD COMP gennemført en omfattende handlingsplan siden marts 2015 med det formål 
at styrke den administrative kapacitet i forbindelse med forvaltningen af strukturfondene vedrørende statsstøtte.
Se også Kommissionens svar på punkt 57 og 61.
114 c)
Kommissionen understreger, at forhåndspligten til at anmelde statsstøtteforanstaltninger ligger hos med -
lemsstaterne, og at afgørelsen om det store projekt ikke er en afgørelse om det store projekts overholdelse af 
statsstøttereglerne.
GD COMP blev allerede hørt af GD REGIO inden udgangen af 2012 i formelle interne høringer om afgørelser i forbin -
delse med store projekter, selv om det ikke skete systematisk.
Der er indført hensigtsmæssige kontrolforanstaltninger i oplysningskravene til store projekter og i begge beslut -
ningsprocedurer vedrørende store projekter (artikel 102, stk. 1, og artikel 102, stk. 2, i forordningen om fælles 
bestemmelser) som forebyggende foranstaltninger for at undgå, at der i forbindelse med store projekter i perioden 
2014-2020 træffes afgørelser vedrørende statsstøtte, som ikke overholder statsstøttereglerne.
Se også Kommissionens svar på punkt 69.
114 d)
I forbindelse med moderniseringen af statsstøttepolitikken, som øgede medlemsstaternes ansvar ved tildeling 
af støtte, styrkede GD COMP sin stikprøvebaserede kontrol af gennemførelsen af statsstøtteforanstaltninger. GD 
COMP’s overvågning er rettet mod fejl og uregelmæssigheder i gennemførelsen af støtteforanstaltninger, men tje -
ner også til at undersøge, hvordan medlemsstaterne gennemfører støtteforanstaltninger i praksis, hvilket sætter GD 
COMP i stand til at trække på eksempler på god og dårlig praksis.
GD COMP deler sine indhøstede erfaringer med medlemsstaterne (via medlemsstaternes arbejdsgrupper, netværket 
af nationale koordinatorer osv.).
GD COMP videreudviklede og delte tjeklisterne i forbindelse med den generelle gruppefritagelsesforordning (Kom -
missionens forordning nr. 651/2014 af 17. juni 2014) med medlemsstaterne for at gøre det lettere for dem på forhånd 
at kontrollere, at alle relevante forenelighedsbetingelser er opfyldt. Gruppefritagelsesforordningens tjeklister deles 
også med GD REGIO og GD EMPL og med revisionsmyndighederne på samhørighedsområdet.
Derudover tilbyder GD COMP en dedikeret IT-platform, hvor det besvarer medlemsstaternes fortolkningsspørgsmål 
(eState aid WIKI) og offentliggør dokumenter med ofte stillede spørgsmål på baggrund af disse spørgsmål og svar.
Hvad angår vurderingen af forhåndsbetingelserne vedrørende statsstøtte, skal den som angivet i forordningen om 
fælles bestemmelser baseres på de tre kriterier, der er defineret i bilag XI til forordningen om fælles bestemmelser. 
Overholdelsen af statsstøttereglerne i programmeringsperioden 2007-2013 er ikke et kriterium for opfyldelse som 
sådan.
Kommissionen vil imidlertid fortsætte med at overvåge spørgsmål vedrørende overholdelse af statsstøttereglerne 
for alle medlemsstater og vil træffe relevante foranstaltninger efter behov.
117
GD COMP mener, at det anvender de tilgængelige korrigerende foranstaltninger korrekt i tilfælde af, at det i forbin -
delse med kontrollen opdages, at statsstøttereglerne ikke er overholdt.
Kommissionens svar 84
Kommissionen kan kun anvende korrigerende foranstaltninger i form af frivillig eller krævet tilbagebetaling, hvis 
den ydede støtte er uforenelig med det indre marked.
I forbindelse med andre typer fejl er det mere hensigtsmæssigt at tilpasse ordningens udformning og/eller kon -
trolmekanismerne. For nogle fejl vil det være vanskeligt at opnå korrigerende foranstaltninger (f.eks. hvis støtten 
var uforenelig på det tidspunkt, hvor den blev tildelt, men kan anses for forenelig på grundlag af senere reviderede 
regler). Under alle omstændigheder rettes der henstillinger til medlemsstaten, og, hvor det er relevant, gennemfø -
res der yderligere en kontrol efter et stykke tid for at verificere, om henstillingerne er blevet gennemført.
Kommissionen følger op på de sager, hvor der sker frivillig tilbagebetaling, i forhold til den pågældende medlems -
stat. Der føres ingen særskilte registre over alle tilfælde af frivillig tilbagebetaling. Kommissionen mener imidler -
tid, at tilbagebetaling af uforenelig støtte, som frivilligt gennemføres af medlemsstaterne, er et nyttigt værktøj til 
hurtigt og effektivt at fjerne den urimelige fordel fra markedet og tilskynde medlemsstaterne til ikke at yde ulovlig 
støtte.
Anbefaling 1
Kommissionen accepterer anbefalingen og mener, at den allerede er ved at gennemføre den.
Den anvender tilgængelige korrigerende foranstaltninger, hvis der i forbindelse med overvågningen konstateres 
tilfælde af manglende overholdelse af statsstøttereglerne.
I denne sammenhæng er det nødvendigt at skelne mellem ulovlighed og uforenelighed. Statsstøtte er ulovlig, hvis 
den tildeles uden forudgående anmeldelse til Kommissionen, og hvis den ikke er omfattet af gruppefritagelsesfor -
ordningen. Kommissionen kan imidlertid kun kræve tilbagebetaling af en sådan foranstaltning, hvis den er ufor -
enelig med det indre marked (dvs. den kan ikke anses for at være forenelig på grundlag af nogen af de gældende 
retningslinjer eller direkte på grundlag af traktaten).
Hvis GD COMP’s overvågning afslører en ulovlig støtteforanstaltning, undersøges det først, hvorvidt denne foran -
staltning kan anses for forenelig med det indre marked.
Kun hvis den opdagede fejl resulterer i tildeling af uforenelig støtte, kan der anvendes korrigerende foranstaltnin -
ger, som består af tilbagebetaling af støtte.
I forbindelse med andre typer fejl er det mere hensigtsmæssigt at tilpasse ordningens udformning og/eller kon -
trolmekanismerne. For nogle fejl vil det være vanskeligt at opnå korrigerende foranstaltninger (f.eks. hvis støtten 
var uforenelig på det tidspunkt, hvor den blev ydet, men kan anses for forenelig på grundlag af senere reviderede 
regler).
118
Kommissionen bemærker, at både GD REGIO og GD EMPL har anvendt databaser til at registrere deres revisionsre -
sultater i finansieringsperioden 2007-2013. Mens det ikke var hensigten, at disse databaser skulle fungere som værk -
tøjer for en analyse af kilder til fejl, forhindrede dette ikke Kommissionen i at identificere de tilbagevendende typer 
af fejl på dette område og at gennemføre konkrete og målrettede foranstaltninger for at forebygge statsstøttefejl.
Se også Kommissionens svar på punkt 57 og 61.
Kommissionens svar 85
119
GD REGIO og GD EMPL vil kunne give et mere detaljeret overblik over typen af uregelmæssigheder på grundlag af 
sit IT-revisionsværktøj MAPAR, som omfatter programmeringsperioden 2014-2020 for EFRU/SF og ESF. Et mål med 
MAPAR-værktøjet er at registrere og kategorisere identificerede fejl og uregelmæssigheder og dermed kunne stille 
en database med detaljerede revisionsresultater til rådighed. I forbindelse med den løbende dialog med revisi -
onsmyndighederne vil Kommissionens tjenestegrene også fortsætte sit samarbejde med medlemsstaterne for at 
udvikle en fælles typologi for statsstøttefejl, som vil blive baseret på og afspejlet i MAPAR.
Desuden vil denne skræddersyede indberetning vedrørende fejltypologier, som er indført i MAPAR, gøre det muligt 
for GD REGIO og GD EMPL at fremsende de relevante data til GD COMP hvert år med resultaterne af deres revisioner 
vedrørende statsstøtte.
Se også Kommissionens svar på punkt 57, 59 og 61.
120
IMS er et værktøj, der er dedikeret til medlemsstaternes indberetning af uregelmæssigheder (herunder svig). Typen 
af uregelmæssighed vises ved hjælp af rullemenuer (koder), mens den anvendte fremgangsmåde er beskrevet 
i tekstform, hvilket forbedrer de oplysninger, der gives via kodificerede felter. Analysen kan gennemføres på grund -
lag af typen af uregelmæssighed. IMS er ikke et statsstøttekontrolinstrument, men det er muligt at føje en specifik 
typologi for statsstøtte til de allerede eksisterende rullemenuer.
Anbefaling 2 a)
Kommissionen accepterer anbefalingen og er allerede ved at gennemføre den i sit revisionsværktøj MAPAR.
MAPAR fastsætter, at der skal oprettes en omfattende database med alle identificerede uregelmæssigheder, herun -
der statsstøttefejl. Med henblik på indberetning af uregelmæssigheder vedrørende statsstøtte mere specifikt er der 
i øjeblikket defineret syv typer resultater i MAPAR.
Desuden vil MAPAR gøre det muligt at strukturere oplysningerne vedrørende revisionsresultaterne bedre. Det giver 
mulighed for fuld fleksibilitet i forhold til at tilføje eller ændre enhver kategori eller underkategori af resultater, her -
under for de statsstøtterelaterede, i overensstemmelse med de identificerede revisionsbehov eller resultater.
MAPAR-revisionsværktøjet er også udviklet til at give Kommissionens relevante tjenestegrene mulighed for opfølg -
ning på alle identificerede uregelmæssigheder, herunder finansielle korrektioner.
Kommissionen henviser også til sit svar på punkt 57.
Anbefaling 2 b)
Kommissionen accepterer Rettens anbefaling og vil tilpasse fejltypologien, så analysen kan foretages.
Kommissionens svar 86
Anbefaling 2 c)
Kommissionen accepterer anbefalingen og er allerede ved at gennemføre den.
For så vidt angår MAPAR, vil GD EMPL og GD REGIO én gang om året indberette de relevante data vedrørende 
statsstøtte til GD COMP på grundlag af en skræddersyet indberetning (typologier for statsstøttebemærkninger som 
dokumenteret ved Kommissionens revisioner).
For så vidt angår udvekslingen af oplysninger mellem Kommissionens tjenestegrene, udvider GD REGIO, GD EMPL 
og GD COMP deres kommunikationskanaler for at dele oplysninger. GD EMPL og GD REGIO deler resultater med 
hinanden, og de hører GD COMP om revisionsspørgsmål vedrørende statsstøtte, når det er nødvendigt.
Hvad angår IMS, vil GD COMP få adgang til oplysninger på et need to know-grundlag.
Fælles svar på punkt 121 og 122
Kommissionen understreger, at pligten til at anmelde statsstøtteforanstaltninger ligger hos medlemsstaterne, og at 
afgørelsen om det store projekt ikke er en afgørelse om det store projekts overholdelse af statsstøttereglerne.
GD COMP blev hørt af GD REGIO inden udgangen af 2012 i formelle interne høringer om afgørelser i forbindelse 
med store projekter, selv om det ikke skete systematisk.
Kommissionen indførte forebyggende foranstaltninger og forbedrede samarbejdet mellem sine tjenestegrene for 
at sikre, at der i programmeringsperioden 2014-2020 af medlemsstaten kun forelægges og af Kommissionen kun 
træffes afgørelse om store projekter, der er i overensstemmelse med den nye lovgivning vedrørende statsstøtte.
At gå videre og forsøge at opnå retssikkerhed via formelle anmeldelser om statsstøtte i forbindelse med alle store 
projekter ville ikke alene være i strid med moderniseringen af statsstøttereglerne, men også med det overordnede 
mål om at forenkle og reducere den administrative byrde for alle interessenter, og ville indebære en yderligere risiko 
for rettidig gennemførelse af EFRU/SF-finansierede store projekter.
Se også Kommissionens svar på punkt 69, 107 og 114 c).
Anbefaling 3
Kommissionen accepterer anbefalingen og har allerede gennemført den, idet medlemsstaterne kun kan indsende et 
forslag til et stort projekt til Kommissionen, når alle statsstøttespørgsmålene er afklaret, herunder via anmeldelse af 
statsstøtte, hvor det er relevant.
Kommissionen forbedrede også samarbejdet mellem sine tjenestegrene for at sikre, at der i programmeringsperi -
oden 2014-2020 kun forelægges store projekter af medlemsstaterne og træffes afgørelser herom af Kommissionen, 
hvis medlemsstaterne har foretaget en grundig vurdering af overholdelsen af den nyligt opdaterede lovgivning 
vedrørende statsstøtte.
123
Den lovgivningsmæssige ramme for 2007-2013 foreskriver, at revisionsmyndighederne skal indsende deres årlige 
kontrolrapporter med de vigtigste resultater af revisionerne, men ikke detaljerede oplysninger vedrørende karak -
teren af de identificerede fejl inden for rammerne af transaktionsrevisionerne. Dette kan imidlertid gøres på fri -
villig basis. Derfor kan oplysninger indberettet af revisionsmyndighederne undervurdere deres evne til at opdage 
statsstøtte.
Kommissionens svar 87
Kommissionens tjenestegrene samarbejder også tæt og løbende med revisionsmyndighederne for at øge deres 
revisionskapacitet vedrørende statsstøtte gennem undervisning, vejledning og udveksling af erfaringer, herunder 
om deling af specifikke revisionstjeklister, som Kommissionen gjorde i 2011 og igen i 2015.
Endelig har Kommissionen i forbindelse med sine egne verificeringer konstateret væsentlige forbedringer med 
hensyn til kvaliteten af de tjeklister vedrørende statsstøtte, som revisionsmyndighederne anvender, hvilket er i tråd 
med Rettens vurdering (se punkt 79).
124
Kommissionens tjenestegrene har allerede delt tjeklisterne under den generelle gruppefritagelsesforordning med 
medlemsstaternes revisions- og koordineringsorganer, hvilket giver dem mulighed for at kontrollere på forhånd, 
hvorvidt alle forenelighedskrav er opfyldt, eller for at forbedre revisionerne på dette område. Typologi for konstate -
rede problemer, gode og dårlige praksisser og indhøstede erfaringer fra overvågning deles også mellem medlems -
staterne på forskellige måder (arbejdsgrupper, netværket af nationale koordinatorer, multilaterale eller bilaterale 
koordineringsmøder osv.). Fortolkning af statsstøtteregler stilles endvidere til rådighed i form af systemet af fortolk -
ningsspørgsmål (eState aid Wiki) og analytiske modeller osv.
Kommissionen mener, at Deggendorf-princippet kun kan anvendes på individuelt medlemsstatsniveau. Kommissio -
nen vil afklare dette punkt i forbindelse med den igangværende revision af gruppefritagelsesforordningen fra 2014.
Hvis en medlemsstat er i tvivl om eller oplever problemer med at identificere, hvorvidt en bestemt virksomhed ikke 
har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, kan den kontakte GD COMP i forbindelse med det indbyrdes 
samarbejde.
Anbefaling 4 a)
Kommissionen accepterer anbefalingen og har allerede gennemført den.
Kommissionen undersøger kvaliteten i revisionsmyndighedernes arbejde med hensyn til statsstøtte i forskellige 
revisionsprocedurer: i Kommissionens risikobaserede revisioner vedrørende revisionsmyndighedernes arbejde, 
hvilket omfatter en undersøgelse af den metode (herunder tjeklister), som revisionsmyndighederne anvender til 
systemrevisioner og transaktionsrevisioner; under genudførelse af revisionsmyndighedernes revisioner at kon -
trollere gyldigheden af de indberettede resultater, eller under revisionen af de årlige kontrolrapporter, som revisi -
onsmyndighederne indsender til Kommissionen, at bekræfte, hvorvidt revisionsmyndighedens udtalelse er solidt 
funderet på basis af resultaterne af systemrevisioner og transaktionsrevisioner.
Kommissionen har allerede i nogle tilfælde anbefalet de pågældende revisionsmyndigheder at udvide deres 
tjeklister til at omfatte kontrol af statsstøtte. Kommissionen vil fortsat sikre, at revisionsmyndighederne anvender 
passende tjeklister.
Anbefaling 4 b)
Kommissionen accepterer ikke anbefalingen, da den er i strid med de mål, som Kommissionen forfulgte med sin 
vejledning til medlemsstaterne i 2012, om ikke systematisk at genudføre kontroller af de projekter, hvorom der er 
truffet afgørelse før denne dato - hvilket overlader det til medlemsstaterne at foretage anmeldelse eller ej - og at 
sikre stabilitet for medlemsstater og støttemodtagere for så vidt angår behandlingen af sådanne projekter.
Kommissionens svar 88
Anbefaling 4 c)
Kommissionen accepterer anbefalingen og er allerede ved at gennemføre den.
I forbindelse med gennemførelsen af handlingsplanen for statsstøtte baserer Kommissionen allerede sit arbejde 
på sine statsstøtteafgørelser, der bruges som casestudier: eksempelvis er over halvdelen af temaseminarer -
nes programmer (indtil nu er der gennemført seminarer om FUI og energi) baseret på konkrete sager (faktiske 
statsstøtteafgørelser).
Kommissionens tjenestegrene yder også vejledning i form af modeller, tjeklister eller hurtige svar på fortolknings -
spørgsmål fra de støtteydende myndigheder. Spørgsmålene og svarene tjener som grundlag for offentliggørelsen 
af dokumenter med ofte stillede spørgsmål.
Kommissionen vil fortsætte med at opdatere vejledningsmaterialet for alle berørte myndigheder, herunder 
ESIF-programmyndighederne, hvis udviklingen kræver det.
Endelig giver den nyligt vedtagne kommissionsmeddelelse om støttebegrebet vejledning om, hvornår de offentlige 
udgifter falder inden og uden for EU’s kontrol med statsstøttereglerne.
Anbefaling 4 d)
Kommissionen accepterer ikke anbefalingen, idet de minimis -forordningen overlader det til medlemsstaterne at 
vælge, hvorvidt de vil oprette et centralt register til overvågning af de minimis -støtte eller arbejde på et andet 
grundlag (f.eks. egenerklæringer fra støttemodtagerne).
Mens et centralt register til overvågning af de minimis -støtte er at foretrække, forpligter artikel 6 i  de minimis -forord -
ningen ikke medlemsstaten til at have et sådant register og giver mulighed for at gennemføre kumuleringsreglen 
med andre midler (f.eks. på grundlag af egenerklæringer fra støttemodtagerne). At overlade valget til medlems -
staterne er i overensstemmelse med det generelle princip om, at medlemsstaterne kan træffe afgørelse om den 
administrative procedure, der er mest hensigtsmæssig for dem. Kommissionen bemærkede også flere medlemssta -
ters negative reaktion i forhold til idéen om at have et obligatorisk de minimis -register i forbindelse med den første 
høring om revisionen af de minimis -forordningen.   
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
Anbefaling 4 e)
Kommissionen accepterer ikke anbefalingen, idet den mener, at Deggendorf-princippet kun kan anvendes på indi -
viduelt medlemsstatsniveau. Kommissionen vil afklare dette punkt i forbindelse med den igangværende revision af 
gruppefritagelsesforordningen fra 2014.
Hvis en medlemsstat er i tvivl om eller oplever problemer med at identificere, hvorvidt en bestemt virksomhed ikke 
har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, kan den kontakte GD COMP i forbindelse med det indbyrdes 
samarbejde.
129
Hvad angår vurderingen af forhåndsbetingelserne vedrørende statsstøtte, skal den som angivet i forordningen om 
fælles bestemmelser baseres på de tre kriterier, der er defineret i bilag XI til forordningen om fælles bestemmelser. 
Overholdelsen af statsstøttereglerne i programmeringsperioden 2007-2013 er ikke et kriterium for opfyldelse som 
sådan.
Kommissionen vil imidlertid fortsætte med at overvåge alle spørgsmål vedrørende overholdelse af statsstøttereg -
lerne for alle medlemsstater og vil træffe relevante foranstaltninger efter behov.
Kommissionens svar 89
Anbefaling 5 a)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Direktørerne for de fire generaldirektorater med ansvar for de europæiske struktur- og investeringsfonde mødes 
allerede jævnligt i et udvalg, der beskæftiger sig med forhåndsbetingelser og suspension. Der vil fortsat blive anlagt 
den nuværende konsekvente tilgang, som både er forebyggende (gennemførelse af nationale handlingsplaner for 
ikke-opfyldte forhåndsbetingelser) og korrigerende (med suspension af betalinger om nødvendigt).
Anbefaling 5 b)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Den accepterer at undersøge medlemsstaternes kapacitet til at overholde statsstøttereglerne på baggrund af de 
tilgængelige oplysninger i dens databaser, som navnlig stammer fra tilgængelige revisionsresultater.
Kommissionen vil anvende resultaterne af opfølgningen til at målrette sin overvågning og de tilbudte undervis -
ningsaktiviteter bedre mod de pågældende programmyndigheder i medlemsstaterne.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Begivenhed Dato
Revisionsplanens vedtagelse/revisionens start 12.11.2014
Officiel fremsendelse af udkastet til beretning til Kommissionen (eller en anden revide -
ret enhed)16.6.2016
Vedtagelse af den endelige beretning efter den kontradiktoriske procedure 7.9. 2016
Modtagelse af Kommissionens (eller en anden revideret enheds) officielle svar på alle 
sprog27.9. 2016
Revisionsretten har i en årrække konstateret en høj grad af 
manglende overholdelse af statsstøttereglerne inden for 
samhørighedspolitikken. Revisionsretten og 
Kommissionen har opdaget langt flere overtrædelser af 
statsstøttereglerne end medlemsstaterne, hvilket vidner 
om et behov for øget opmærksomhed hos 
medlemsstaterne og fortsat støtte fra Kommissionen. 
I programperioden 2007-2013 gav Kommissionens 
databaser ikke mulighed for en korrekt analyse af 
statsstøttefejl, og dens overvågning i perioden 2009-2014 
førte ikke til væsentlige inddrivelser af statsstøtte.
Kommissionen har taget skridt til at forenkle 
statsstøttelovgivningen og styrke medlemsstaternes 
administrative kapacitet. I programperioden 2014-2020 er 
ansvaret for gennemførelsen af statsstøtteforanstaltninger 
flyttet over på medlemsstaterne, hvilket medfører en 
risiko for flere statsstøttefejl.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET