DA    DA DA 
 
DA 1   DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 27.10.2010 
KOM(2010) 1252 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
om ændring af direktiv 2000/25/EF for så vidt angår gennemførelsesbestemmelserne for 
traktorer, der markedsføres under "fleksibilitetsordningen" 
 
 
 
Resumé af konsekvensanalysen 
{COM (2010) 607} 
{SEC (2010) 1251} 
Denne rapport forpligter kun de tjenestegren e i Kommissionen, der ha r været involveret i 
udarbejdelsen, og foregriber på ingen måde en eventuel senere afgørelse truffet af 
Kommissionen. 
 
DA 2   DA 1. B AGGRUND OG PROBLEMSTILLING  
Direktiv 2000/25/EF1 om traktoremissioner regulerer ud stødningsemissionerne (kulilte (CO), 
kulbrinter (HC), kvælstofoxider (NOx) og partikler (PM) fra dieselmotorer monteret på landbrugs- 
og skovbrugstraktorer (herefter benæ vnt traktorer). Det er fuldt ud på linje med direktiv 97/68/EF 
om emissioner fra mobile ikke-vejgående maskin er, for hvilket der for nyligt er udarbejdet et 
lignende forslag og konsekvensanalyse.  
Direktiv 2000/25/EF fastsætter for de fors kellige typer traktorer de højst tilladte 
udstødningsemissioner som en funktion af den mont erede motors effekt. Direktivet indeholder 
desuden bestemmelser om stadig strengere emissionsgrænseværdier med dertil hørende datoer for overholdelse af kravene. Traktorfabrikanterne skal  sikre, at nye motorer i deres maskiner er i 
overensstemmelse med disse grænseværd ier, når de markedsfører dem.  
Med direktiv 2005/13/EF
2 blev det oprindelige trak tordirektiv ændret, og de nugældende trin for 
emissionsgrænseværdier, der finder anvendelse på størstedelen af al le dieselmotorer (trin IIIA), 
blev indført. Disse grænseværdier vil blive ersta ttet af de strengere trin IIIB-grænseværdier, der 
træder i kraft gradvist, afhængigt  af effektkategori, og berører kør etøjer, der markedsføres fra den 
1. januar 2011 og fremefter. Fra den 1. januar 2010 startede typegodkendelsesperioden for disse 
motorer. Da trin IIIB-kravene er strengere, skal de nuværende motorer ændres og omkonstrueres 
for at opfylde de nye grænseværdier. Denne omkons truktion berører traktorf abrikanterne, som skal 
tilpasse konstruktionen af deres køretøjer, så de ændrede motorer kan monteres i dem. Dette er en 
tids- og ressourcekrævende procedure. Det krævede ar bejde afhænger i høj grad af de ændringer af 
motoren, som det er nødvendigt at foretage, og af det traktorkarross eri, som motoren skal monteres 
på. 
Direktiv 2005/13/EF indførte en såkaldt "fleksibilitetsordning" fo r at lette overgangen mellem de 
forskellige trin for emissionsgrænser. Fleksibilitetsordningen gør det muligt for 
traktorfabrikanterne i perioden melle m to på hinanden følgende trin for 
udstødningsemissionsgrænseværdier at markedsføre et begrænset antal trak torer med motorer med 
kompressionstænding (dieselmotorer ), der kun er i overensstemmelse med det forudgående trin for 
udstødningsemissionsgrænseværdier. En traktorfabri kant har valget mellem at markedsføre enten 
1) et begrænset antal traktorer, der ikke overstiger 20 % af fabrikantens årlige salg af traktorer (beregnet som gennemsnittet af de seneste 5 års salg på EU-markedet) for hver motoreffektkategori, eller 2) et fast maksimalt anta l traktorer, der er fastsat i direktivet. Den anden 
valgmulighed var beregnet på mindre virksomh eder, der kun fremstiller traktorer i mindre 
mængder. 
Fleksibilitetsordningen var udarbejdet med henblik på: 
• at muliggøre en gnidningsfri integration af nye krav til traktormotorer. De fleste 
traktorfabrikanter fremstiller ikke deres egne  motorer, men køber disse fra motorfabrikanter. 
Først når motorfabrikanten har konstateret, at udviklingen af motor og efterbehandlingsudstyr
3 
er tilfredsstillende og klar til produktion, kan traktorfabrikanten  opfølge dette med integration 
                                                 
1 EFT L 173 af 12.7.2000, s. 1. 
2 EUT L 55 af 1.3.2005, s. 35. 
3 Yderligere udstyr, der monteres sammen med mo toren, og som kemisk eller fysisk reducerer 
udstødningsemissionerne fra motoren, før disse udledes til den omgivende luft, f.eks. dieselpartikelfiltre, 
NOx-katalysator eller systemer me d selektiv katalytisk reduktion. 
 
DA 3   DA og optimisering i køretøjet og indlede typegodkende lsesproceduren. Denne situation er speciel 
sammenlignet med situationen for andre køretøj sfabrikanter (for det meste af vejgående 
køretøjer), der kan udvikle og fremstille både køretøj og motor samtidigt. 
• at tilvejebringe det nødvendige miljø for trakto rfabrikanterne til i første omgang at udvikle og 
tilpasse traktorer med store salgstal og mindre problemer og derefter udnytte de opnåede 
erfaringer til tilpasning af rest en af traktorerne, der frem stilles i mindre mængder til niche-
markederne. Disse erfaringer reducerer omkostninge r til tilpasningen af re sten af traktorerne. 
• at undgå for store konsekvenser under overgangen ti l næste trin for så vidt angår produkter, der 
fremstilles i mindre mængder, idet udvikling i disse serier kræver relativt høje faste 
omkostninger. 
Direktiv 2000/25/EF om traktoremissioner  blev udarbejdet fuldt ud på linje med direktivet om 
emissioner fra mobile ikke-vejgående maskiner  og implementerede kravene i rammedirektiv 
2003/37/EF specifikt for traktorer, herund er trin IIIA, IIIB og IV, tidsrammen og 
fleksibilitetsordningen. Da bestemme lserne for traktorer er rettet ind efter bestemmelserne for 
mobile ikke-vejgående maskiner, trækker denne  konsekvensanalyse på konsekvensanalysen for 
fleksibilitet med hensyn til mobile ikke-vejgåe nde maskiner. Der var et generelt problem i 
forbindelse med indhentning af specifikke oplysni nger vedrørende traktorer. Kilder som f.eks. 
Eurostat behandler traktorer so m en del af "landbrugsmaskiner" og viser dem ikke separat. Som 
følge af lighederne mellem mobile ikke-vejgående maskiner og traktorer for så vidt angår motorerne kan nogle af dataene vedrørende mobile  ikke-vejgående maskin er stadig anvendes. 
Hvad er problemet? 
Analogt med situationen for fabrik anter af mobile ikke-vejgående  maskiner er den teknologiske 
udfordring for traktorfabrikanterne, at den næste generation af motorer skal opfylde 
emissionsreduktioner med hensyn til partikle r og NOx, som kan sammenlignes med dem, der 
kræves og anvendes for motorer og køretøjer til brug på vej (lastvogne , busser osv.). Dette er ikke 
muligt med den nuværende teknologi. Der kræves  yderligere forskning og teknologisk udvikling 
fra industriens side for at sikre, at traktorer ka n markedsføres med motorer, der opfylder kravene i 
trin IIIB. 
Der findes i EU ca. 40 traktorfabrika nter (hvoraf de fleste indgår i én af 6 større koncerner), og de 
fremstiller en lang række forskellige traktorer, de r skal opfylde emissionsgrænserne i direktivet, 
mens motorerne kun fremstilles af nogle få store virksomheder (ca. 10 fabrikanter i EU og 20 
virksomheder på verdensplan). Kun meget få større traktorfabrikanter fremstiller deres egne motorer. Tilpasningen af køretøjerne kan først foretages af traktorfabrikanterne efter endelig 
konfiguration af motoren, idet omk onstruktionsproceduren ikke kan foretages parallelt (bortset fra 
traktorfabrikanter, der fremstiller deres egne motorer). I henhold til opl ysninger fra industrien 
skulle den samlede omsætning inden for traktorp roduktionen i 2008 være nået op på 8 mia. EUR. 
Antallet af arbejdspladser direkte forbunde t med traktorproduktion er 24 000, og 10 000 
arbejdspladser er indirekte re lateret til traktorproduktionen. 
Krisens betydning 
Siden begyndelsen af 2009 har størstedelen af de n EU-industri, der frems tiller traktorer, været 
uventet hårdt ramt af den verdensomspændende finansielle og økonomiske krise. En pludselig 
nedgang i salget forårsagede store fald i indtæg terne og i den kapital, som er til rådighed til 
finansiering af den nødvendige forskning i og udvikling af trak torer, der skal forsynes med 
 
DA 4   DA motorer, der er i overensstemmelse med trin IIIB, i alle effektkategorier og til alle 
anvendelsesformål inden for de frister, direktivet  fastsætter. Virksomhederne prioriterer deres FoU-
udgifter, så de først kommer til at omfatte de produkt er, der allerede sælges mange af, eller som der 
potentielt kan sælges mange af. Salget heraf giver så virksomhederne en indtægt, der kan anvendes 
til FoU til udvikling af tekniske lø sninger til mindre niche-markeder.  
For traktorer  begyndte markedet at falde kr aftigt i første kvartal af 20094; i løbet af 2009 er salget 
faldet med 20 % i enheder (180 000 i EU15 i 2008. De r foreligger ikke tal for EU12; for alt udstyr 
er dette sandsynligvis 15 % af det samlede tal) . Ifølge industrisammenslutningen (CEMA) faldt 
omsætningen i 2009 med 20-25 % i forhold til 2008. De tte er en følge af fa ldet i efterspørgslen 
downstream. For 2010 forventer trak torfabrikanterne et fald på yderligere 5-10 %. Tallene for 
første kvartal af 2010 viser -22 % i forhold til 20095. 
Industrien har endnu ikke været i stand til at ge nnemføre al den nødvendige FoU, og dette forhold 
forværres som følge af kris en. Der er en risiko for, at ingen tr aktorer (eller ikke  nok traktorer), der 
opfylder trin IIIB-kravene, vil væ re til rådighed i 2011. Samtidig er der ikke nok traktorer, der 
opfylder trin IIIA-kravene, der kan markedsføres. En sådan situation ville betyde, at ældre traktorer 
skal anvendes i længere tid, hvilket medfører øget forurening og større 
vedligeholdelsesomkostninger, og dette vi lle kunne medføre konkurs/og eller reduktion af 
arbejdsstyrken hos fabrikanterne. 
2. H AR EU RET TIL AT GRIBE IND ?  
Retsgrundlaget for dette initiativ er det samme som for direktiv 2000/25/EF om traktoremissioner, 
nemlig artikel 114 i TEUF. Nærhedsp rincippet respekteres af forslage t, idet det kun er muligt at 
ændre direktivet på EU-niveau. Medlemsstaterne kan ikke individuelt træffe foranstaltninger 
vedrørende emissionsgrænser og dermed forbundne frister. En EU-foran staltning er derfor 
nødvendig og skaber merværdi ved at opret holde det indre marked for traktorer. 
3. M ÅLSÆTNINGER  
Den generelle målsætning  med forslaget er at sikr e traktorindustriens økonomiske 
udvikling og sikre et højt niveau af miljøbeskyttelse.  
Tabellen nedenfor beskriver de genere lle, specifikke og operationelle mål. 
GENERELT  SPECIFIKT  OPERATIONELT  
1. Sikre, at det 
indre marked fortsat fungerer for traktorer 1. Sikre den fortsatte eksistens af lige 
vilkår for traktorfabrikanter ved at opretholde harmoniserede lovgivningsrammer i alle medlemsstaterne (og derved fjerne 1. Indføre en omkostningseffektiv 
og rettidig foranstaltning, der vil gøre det muligt for fabrikanterne i EU fortsat at sæ lge traktorer under 
samme regler i hele EU og for 
                                                 
4 Reference: Skrivelse fra CEMA med tilhørende bila g ''Background material fo r the Request to Enlarge 
Flexibility from 20% to 50% for Stage IIIB'' af 14.7.2009, fremsendt til Kommissionens næstformand Günter 
Verheugen. Yderligere oplysninger om markedsandel finde s i undersøgelsen "Competitive analysis of the EU 
Mechanical Engineering', p. 4, på adressen: http://ec.europa.eu/enterprise/mechan_equipment/companalysis-
eu-mechengin.pdf 
5 Kilde: CEMA juni 2010. 
 
DA 5   DA  risikoen for nationale afvigelser). 
2. Forhindre den forventede forværring 
af en allerede vanskelig situation for traktorindustrien, der er forårsaget af den økonomiske krise. 
3. Sikre, at efterspørgslen efter nye 
traktorer kan tilfredsstilles af industrien. brugerne at udskifte udtjente 
traktorer.  
2. Gøre det muligt for 
traktorfabrikanter at generere indtægter, der kan bruges til investering i den FoU, der er nødvendig for at respektere de planlagte emissionsgrænser.  
2. Beskytte miljøet  
 1. Mindske risikoen for at ældre, mere 
forurenende traktorer (fra før trin IIIA) ikke kan erstattes af nye og renere traktorer, dvs. sikre at potentialet for reduktion af emissioner ved udskiftning af udtjente traktorer. 
2. Opretholde sektorens incitament til 
at investere i den nødvendige FoU til udvikling af renere traktorer i overensstemmelse med de planlagte fremtidige emissionstrin.  1. Muliggøre udskiftningen af ældre, 
mere forurenende og brændstofforbrugende traktorer med nye traktorer ved at justere emissionskravene på en sådan måde, at efterspørgslen efter nye traktorer kan opfyldes med de reneste modeller, der er til rådighed.  
2. Sende et klart signal til sektoren 
om, at yderligere emissionsreduktioner er påkrævede, og at det nuværende forløb til reduktion af emissioner opretholdes. 
  
4. P OLITIKMULIGHEDER  
Der kunne vælges mellem følgende muligheder for at løse det påviste problem:  
Mulighed 1 – Ingen hand ling (referencescenario) 
Bestemmelserne i den nuværende fleksibilitetsordning forbliver uæ ndrede, dvs. 20 % (eller absolut 
antal motorer) finder stadig anvendelse. 
Mulighed 2 – Statsgaranterede lån til indkøb af moto rer, som er på lager, og som er blevet 
fremstillet i løbet af den såkaldte salgsperiode 
I artikel 4 i direktiv 2000/25/EF fastsættes det, at kravene udsætte s i to år for motorer, der er 
produceret forud for den nævnte dato, idet "nævnte dato" er en af de  datoer, der er specificeret i 
stk. 2 i nævnte artikel, og efter hvilken ikke-overensstemmende mo torer og traktorer ikke længere 
må ibrugtages. 
Mens trin IIIA er gældende, kan industrien frem stille motorer og traktorer og oplagre dem inden 
for EU's område. Disse trin IIIA -motorer og –traktorer fremstille s for at holde industrien i gang og 
for at dække behovene i andre lande , der ikke har lige så strenge  emissionsgrænser som EU. Efter 
påbegyndelsen af implementeringen af trin  IIIB (mellem 1.1.2010 og  1.1.2013, afhængigt af 
effektkategori), kan disse oplagrede  motorer og maskiner markedsføres  i en periode på to år. Denne 
 
DA 6   DA mulighed indebærer, at tr aktorfabrikanterne gives statslån ti l at indkøbe oplag rede trin IIIA-
motorer.  
Mulighed 3 – Indførelse af en skrotningsordning Anvendelsen af en skrotningsordning vil være et subsidie, som brugeren får som incitament til at 
købe nye traktorer med en trin IIIB-motor. 
I forbindelse med denne mulighed vil ældre trakto rer, som forurener mere, blive afleveret til 
skrotning (destruktion, genvinding osv.). En nationa l offentlig myndighed vil give et engangsbeløb 
til ejeren af den skrottede trakto r. Ejeren vil få pengene gennem bank- eller skattesystemet, når der 
er forelagt bevis for indkøb af en ny traktor. 
Mulighed 4 – Indførelse af a lternative typer af bestemmelser under fleksibilitetsordningen 
Ved denne mulighed gives der yderligere fleksibilitet for overgangsperioden fra trin IIIA til trin 
IIIB. Der forventes ikke yderligere foranstaltninger for fremtidige trin. 
• Mulighed 4.1 - Indførelse af gra duering i fleksibilitetsordningen  
Denne mulighed indebærer en forskellig procentsats fo r forskellige klaser af traktorer, afhængigt af 
særlige problemer i forbindelse med overgangen fra trin IIIA til trin IIIB , samt en tilsvarende 
fremgangsmåde med hensyn til det faste antal motorer. 
• Mulighed 4.2 - Fleksibilitet sprocenten øge s til 50 % 
I denne mulighed øges fleksibiliteten fra 20 til 50 % for alle kategorier af traktorer. Det faste 
maksimale antal motorer ændres i overensstemmelse hermed. 
• Mulighed 4.3 - Fleksibilitet sprocenten øge s til 80 % 
I denne mulighed øges fleksibiliteten fra 20 til 80 % for alle kategorier af traktorer. Det faste 
maksimale antal motorer ændres i overensstemmelse hermed. 
• Mulighed 4.4 - Betinget udvidels e af fleksibilitetsordningen og med en strafmekanisme 
For at bevare incitament et til at udvikle IIIB-motorer kunne der indføres et system, der indebærer, 
at øget brug af fleksibilitetsor dningen i overgangsperioden mellem trin  IIIA og trin IIIB vil udløse 
en betaling af en bøde efter en årrække. Dette ville opretholde et incitament for 
traktorfabrikanterne til at udvi kle traktorer med trin  IIIB-motorer og kun anvende den mindste 
yderligere fleksibilitet, som de har brug for. De t kræver, at bøden fastsættes på rette niveau. 
• Mulighed 4.5 - Indførelse af et handelssystem 
Der kunne udvikles et system for fleksibilitetsordningen i lighed med EU-ordningen for handel 
med emissionskvoter. Der kunne etable res et system, som indebærer,  at virksomheder, der ikke 
udnytter fleksibilitetsordningen fuldt ud, kan sælge de res rettigheder under fl eksibilitetsordningen 
til virksomheder, som har behov for øget fleksibili tet. En sådan ordning ville forudsætte en 
mekanisme for salg af fleksibilitet (kvoter) og et ablering af et system til overvågning af ordningen. 
Prisen på hver enkelt kvote under fleksibilitetsordningen skulle så fastsættes på markedsvilkår.  
 
DA 7   DA Mulighed 4.6 – Udskiftning af fleksibilitetsordni ngen med en kombination af fleksibilitet for 
traktorfabrikanter og ABT, som i USA. 
En ABT-ordning i lighed med den, der anvendes i USA, kunne udvikles for motorfabrikanter 
sammen med en fleksibilitetsor dning for traktorfabrikanter. 
5. V URDERING AF KONSEKVENSERNE AF DE FORSKELLIGE MULIGHEDER  
Løsningsmuligheden, hvor man ikke foretager sig noget , ville ikke være effektiv med hensyn til 
opfyldelse af målene. Industrien ville fortsat skulle kæmpe i det nuværende økonomiske klima og 
ville ikke have traktorer klar til trin IIIB. Industrie n ville således ikke være i stand til at 
markedsføre produkter ud over, hvad  der er muligt med fleksibilite tsordningen med 20 %, og nogle 
virksomheder ville ophøre med at eksistere, hvilket ville medføre ta b af arbejdspladser. 
Traktorfabrikanternes kunder er i øjeblikket mere  forsigtige med hensyn til at købe nye traktorer 
som følge af det økonomiske klima. Brugerne skærer  ned på kapitalomkostningerne ved at bruge 
ældre traktorer længere, i stedet for at købe nye, re nere traktorer, hvilket igen vil have en større 
negativ virkning på kort sigt. Bruge rne vil også have større udgifter til vedligeholdelse for at holde 
deres gamle traktorer i drift. 
Systemet med lån ville være meget vanskeligt at etable re inden for den korte frist, der er 
nødvendig, fordi trin IIIB-grænserne finder anve ndelse fra 2011. Den tid, det tager at udvikle et 
system, der fungerer, ville betyde, at man ikke ville kunne opfylde industriens umiddelbare behov. 
Det ville være nødvendigt med yderligere EU-/nationa le ressourcer for at et ablere og regulere et 
sådant system. Ordningen ville ikke hjælpe de vi rksomheder, der har problemer med at finansiere 
FoU til opfyldelse af trin IIIB. Disse virksomheder, so m ikke er klar til trin IIIB, vil skulle betale 
for yderligere FoU.   
En anden mulighed for at kunne fortsætte drif ten er, at en trakto rfabrikant kunne købe oplagrede  
motorer fra en motorfabrikant fo r fortsat at kunne sælg e traktorer, der er i overensstemmelse med 
trin IIIA. For at kunne bruges efter en oplagringspe riode på mere end tre måneder, skal motorerne 
undergå en særlig behandling6, der er tids- og omkostningskrævende, og som vil kunne nå op på 
5 % af motorens salgsværdi.  
Der kan også argumenteres for, at incitamentet til at fremstille flere trin IIIA -motorer, ville føre til 
et stort antal trin IIIA motorer på bekostning af udviklingen af de renere trin IIIB-motorer; dette 
ville modvirke incitamentet til i nnovation og udvikling af mere m iljøvenlige traktorer. Et lån til 
køb af oplagrede trin IIIA-motorer ville mindske  incitamentet til at konstruere traktorer i 
overensstemmelse med trin IIIB, som er mindre skadelige for miljøet. Denne mulighed rejser 
desuden spørgsmål om foreneligheden med EU's bestemmelser om statsstøtte. 
Anvendelsen af en skrotningspræmie  vil være et incitament for brug erne til at købe nye traktorer 
med en renere trin IIIB-motor, fo rudsat at de destruerer deres æl dre og mere forurenende traktor. 
Dette vil fremme køb at trin IIIB-traktorer og have positive konsekvenser for miljøet. Det vil 
                                                 
6 Når motoren fremstilles til oplagring, fyldes den med en sæ rlig olie. Når den skal monteres i en traktor, skal 
denne olie udskiftes med en specifik olie, og motoren skal derefter køre nogle få timer med et specifikt brændstof. Derefter skal olien skiftes endnu en gang med normal olie og motoren køre med normalt brændstof 
i en periode, før den er klar og sikker til at blive solgt. Den krævede tid og omkostningerne afhænger af 
motorens størrelse og effekt. 
 
DA 8   DA imidlertid ikke hjælpe traktorfabrikanterne med at finansiere den FoU, der er nødvendig for at 
udvikle trin IIIB-traktorer. Det er stadig tvivlsomt,  om udsigten til en skrotningsordning vil være 
tilstrækkelig til at tilskynde bankerne til at give tr aktorfabrikanterne yderligere lån til FoU. Hvis 
medlemsstaterne foretager en uensartet indførel se af skrotningsordning en, kunne dette desuden 
medføre fragmentering af det indre marked og forvridning af konkurrencen. Kommissionen har 
ikke kendskab til, at nogen medlemsstat har pl aner om at indføre en skrotningsordning.  
Indførelse af graduering i fleksibilitetsordningen  for de forskellige typer traktorer på baggrund af 
de særlige vanskeligheder, som overgangen fra trin IIIA til trin IIIB medf ører for de pågældende 
typer af traktorer, er ikke praktisabel, da der ik ke findes en specifik oversi gt over antallet af de 
forskellige kategorier af traktorer eller et system , der kan anvendes til overvågning af salgstallene. 
Ved forøgelse af fleksibilitetsprocenten til 50 %  for alle traktorer og tilsvarende justering af faste 
antal skal der tages hensyn til miljømæssige, sociale og økonomiske konsekvenser. Miljøkonsekvenserne er blevet bestemt for alle mobile ikke-vejgående maskiner i 
konsekvensanalysen for fleksibilitet for ikke-v ejgående maskiner på grundlag af eksterne 
omkostninger forbundet med beregnede emissioner. Da  der slet ikke findes  specifikke oplysninger 
om traktorer i Eurostats databaser og miljødatabaser, er det ikke muligt at give mere specifikke oplysninger udelukkende vedrørende traktorer. Det er dog sandsynligt, at konsekvenserne i 
forbindelse med traktorer vil være nogenlunde de samme som for ikke -vejgående køretøjer 
generelt. 
Miljøomkostningerne afspejler de omkostninger, so m de yderligere emissioner fra motorerne under 
den ændrede fleksibilitetsordning (50 %) i ndebærer set i forhol d til den gældende 
fleksibilitetsordning (20 %). 
Ifølge den metode, der er blevet anvendt, og som er baseret på den aktuelle nettoværdi pr. 
forurenende stof, beløber de miljøomkost ninger, der skyldes, at den nuværende 
fleksibilitetsordning (20 %) ændres til en ny fleksibilitetsordning (50 %), sig til ca.: 
Forurenende stof  Fleksibilitet (50 %) for alle 
ikke-vejgående maskiner Fleksibilitet (50 %) for 
traktorer 
PM 200 80 – 90  
NO x 350 130 – 150  
I alt 550 210 - 240  
 
Disse tal (mio. EUR) repræsenterer de saml ede omkostninger i perioden 2008-2030, mens de 
opnåede fordele i denne konsekvensanalyse er bere gnet for den periode på tre år, som forslaget 
omfatter. Tallene for traktorer bygger på den fo rmodning, at traktorerne fo rtsat vil udgøre samme 
relative andel af forureningen.  
Den anslåede virkning af en udvidet fleksibilite tsordning er 0,3 % af de samlede emissioner (af 
både PM og NO x) for alle ikke-vejgående maskiner i brug det første år. 
På den anden side ville en udvidet fleksibilitets ordning gøre det muligt for fabrikanterne fortsat at 
sælge traktorer og derved genere re indkomst til finans iering af FoU til udvik ling af trin IIIB-
traktorer. I lighed med konsekvensanalysen for ik ke-vejgående maskiner, forventes det, at de 
økonomiske fordele vil mere end opveje de negative miljøvirkninger.  
 
DA 9   DA Som alternativ til 50 % fl eksibilitet kunne man overveje at udsætte  indførelsen af trin IIIB indtil 
indførelsen af trin IV. Konsekvens en heraf ville være, at effekten af en reduktion af PM-grænserne 
med 90 % ville blive udskudt i tr e år. Kommissionen mener også, at  en tilsvarende udvidelse af 
fleksibiliteten for indførelsen af trin IV ikke vil komme under overvejelse ; som anført tidligere, 
burde FoU i forbindelse med trin IIIB sikre, at der ikke ville være begrundelse herfor. 
Kommissionen vil informere de berørte parter herom. 
Forøgelse af fleksibilitetsprocenten til 80 %  for alle traktorer og en proportionel justering af de 
faste tal i lighed med mulighed 4.2, med følgende forskelle: 80 % ville ikke være kohærent med 
forslaget for ikke-vejgående mask iner (50 %); fleksibiliteten vill e være tættere på ordningen i 
USA, samtidig med at EU's grundlæggende ordni ng bevares; det ville me dføre større negative 
virkninger for miljøet, samtidig med at sektoren ha r anført, at det høje tal ikke er nødvendigt for 
dem, for at kunne opfylde be stemmelserne i direktivet. 
Anvendelse af en strafmekanisme sammen med fleksibilitetsordningen  ville begrænse risikoen 
for konkurrenceforvridning som følge af den øgede  fleksibilitet. Der er dog ikke adgang til 
oplysninger om antallet af trakto rer, som er i overensstemmelse med bestemmelserne, og der ville 
således blive tale om en så betydelig byrde fo r de kompetente nationale myndigheder, at denne 
mulighed ikke er praktisab el, og desuden ville forb eredelsen og indførelsen af en sådan mekanisme 
medføre omkostninger, som er uf orholdsmæssigt store (underretning og overvågning) i forhold til 
de fordele, der kan opnås gennem anvendelse af mekanismen. 
Et handelssystem under fleksibilitetsordningen , som indebærer, at virksomhederne kan købe 
yderligere rettigheder under ordning en af virksomheder, som ikke har behov for deres rettigheder, 
ville give virksomhederne et stærkt incitament  til at sørge for overensstemmelse med de nye 
emissionsgrænseværdier så hurtigt som muligt. Etablering af et så komplekst system med kort frist 
ville dog være en uforholdsmæssig stor opgave i forhold til de forventede resultater.  
Ligeledes anses ABT  ikke for at være en praktisabel lø sning som beskrevet tidligere; den er 
allerede blevet afvist af Rådet og Parlamentet.  
Sammenligning af mulighederne:  
 Gennemslags
kraft  Virkning  Kohærens  Gennem-
førlighed  
Mulighed 1 -  
Referenceløsning  Ingen  Ikke effektiv  Delvis 
kohærent  Gennemførlig  
Mulighed 2 -  
Statslån til finansiering af 
oplagring af trin IIIA-
motorer  Delvis 
gennemslags-
kraft Ikke effektiv  Ikke kohærent  Gennemførlig, 
hvis 
medlemsstaterne 
er enige heri  
Mulighed 3 -  
Nationale 
skrotningsordninger  Delvis 
gennemslags-
kraft Ikke effektiv  Delvis 
kohærent  Ikke 
gennemførlig  
Mulighed 4.1 -  
Gradueret fleksibilitet  Gennemslags-
kraft Effektiv  Kohærent  Ikke 
gennemførlig  
 
DA 10   DA Mulighed 4.2 -  
50 % fleksibilitet  Gennemslags-
kraft Effektiv  Kohærent  Gennemførlig  
Mulighed 4.3 -  
80 % fleksibilitet  Kun 
gennemslags-
kraft med 
hensyn til mål 1Ikke effektiv 
som følge af 
miljø-
virkningerne  Kohærent med 
miljø-
politikken  Gennemførlig  
Mulighed 4.4 -  
Straffemekanisme  Gennemslags-
kraft Ikke effektiv  Kohærent  Ikke 
gennemførlig  
Mulighed 4.5 -  
Handelsordning  Gennemslags-
kraft  Delvis effektiv Kohærent  Ikke 
gennemførlig  
Mulighed 4.6 -  
ABT  Gennemslags-
kraft  Delvis effektiv Kohærent  Ikke 
gennemførlig  
 
5.1. Konklusioner  
På baggrund af ovenstående analyse konkluderes det,  at en udvidelse af fleksibilitetsordningen til 
50 % er den mest hensigtsmæssige foranstaltni ng til at sikre, at politikmålene opfyldes.  
6. K ONTROL OG EVALUERING  
På grundlag af oplysninger fra industrien og medl emsstaterne, som det allerede er påkrævet i 
direktiv 2000/25/EF, vil der blive foretaget en vurdering af virkni ngerne af at udvide 
fleksibilitetsordningen efter gennemførelsen og afslutningen. Der forventes derfor ikke øgede 
omkostninger for fabrikanterne el ler de nationale myndigheder. 
Nøgleindikatorer til vurdering af dette initiativ s gennemslagskraft kunne være anvendelsen af 
fleksibilitetsordningen frem til udgangen af 2013, udviklingen i antallet af virksomheder, der 
indstiller driften, samt udviklingen i NO x- og PM-emissioner, der kan tilskrives traktorer.  
Det er Kommissionens hensigt at evaluere virkningen af den revide rede fleksibilitetsordning ved 
udgangen af den periode, der er fastsat i den ledsagende forslag, dvs. i 2014, og at drage de 
nødvendige konklusioner på gr undlag af resultaterne.