Europa-Kommissionen: 
Tacis Programmet 
Årsberetning 1995 
Bruxelles 22.07.1996 Kom (96) 345 endelig udg. 
Hvad er Tacis? 
Tacis Programmet er et EF-initiativ for de nye uafhængige 
stater og Mongoliet, som skal fremme udviklingen af 
harmoniske og gunstige økonomiske og politiske 
forbindelser mellem EU og disse samarbejdslande. 
Formålet med Tacis er at støtte samarbejdslandenes 
tiltag med henblik på at udvikle samfund, der bygger på 
politisk frihed og økonomisk velstand. 
Tacis gør dette ved at bevilge finansiel støtte til know-how 
for at styrke omstillingsprocessen i retning af 
markedsøkonomier og demokratiske samfund. I løbet af 
sine første fem leveår, 1991-1995, har Tacis stillet godt 
2.268 mio. ECU til rådighed til igangsættelse af mere end 
2.200 projekter. 
Tacis samarbejder tæt med samarbejdslandene for at 
fastlægge, hvordan de økonomiske midler skal anvendes. 
Dette sikrer, at Tacis' støtte harmonerer med hvert enkelt 
lands egen reformpolitik og egne prioriteringer. Som led i 
en større international indsats arbejder Tacis også tæt 
sammen med andre donorer og internationale 
organisationer. 
Tacis leverer know-how fra en lang række offentlige og 
private organisationer, hvorved vestlige erfaringer kan 
kombineres med lokal viden og lokale færdigheder. 
Denne know-how leveres som strategisk rådgivning, 
konsulentgrupper, undersøgelser og uddannelse, ved at 
udvikle og omdanne de juridiske og administrative 
strukturer, institutioner og organisationer, og ved at 
etablere partnerskaber, netværk, venskabsaftaler og 
pilotprojekter. Tacis er endvidere en katalysator, der 
åbner op for støtte fra de vigtigste långivere ved at sikre 
præinvesterings- og feasibilityundersøgelser. Tacis fremmer forståelsen for og påskønnelsen af 
demokrati og et markedsorienteret, socialt og økonomisk 
system ved at etablere forbindelser og skabe varige 
relationer mellem organisationer i samarbejdslandene og 
tilsvarende organisationer i EF. 
De vigtigste prioriterede områder for Tacis-støtten er 
fælles for alle samarbejdslandene, selv om de enkelte 
lande hver især befinder sig i forskellige omstillingsfaser. 
De vigtigste områder omfatter på nuværende tidspunkt: 
omstrukturering af statslige virksomheder og udvikling af 
den private sektor, opbygning af et effektivt system til 
produktion, forarbejdning og distribution af fødevarer, 
udvikling af energi-, transport- og telekommunikations­
infrastrukturer, nuklear sikkerhed, miljø, reform af den 
offentlige forvaltning, sociale tjenester og uddannelse. 
Indholdsfortegnelse 
Kommissærens forord 2 
Tacis i 1995 - konsolidering af reformen 3 
Tacis og Den Europæiske Unions politik 4 
Tacis - finansiel oversigt 5 
Den operationelle styring af Tacis Programmet 8 
Tacis og Det Europæiske Fællesskabs institutioner 11 
Bilateralt og internationalt samarbejde 12 
Armenien 13 
Aserbajdsjan 15 
Hviderusland 17 
Georgien 19 
Kasakhstan 21 
Kirgistan 23 
Moldova 25 
Mongoliet 27 
Den Russiske Føderation 28 
Tadsjikistan 37 
Turkmenistan 39 
Ukraine 40 
Usbekistan 43 
Multinationale programmer 45 
Fremtidsudsigter 49 
Tillæg 
Tacis inden for energisektoren i NIS 33 
Bilag 
Tacis-midler opgjort efter sektor 50 
Tacis' finansielle resultater 53 
Fortegnelse over større kontrakter indgået i 1995 56 
Kommissærens forord 
Tacis Programmet nåede i 1995 et betydningsfuldt 
vendepunkt, hvor det forberedte det næste vigtige 
programmeringsforløb. 
Programmet er nu, fem år efter sin start, modnet så 
meget, at det kan fremvise væsentlige fremskridt i 
styrkelsen af reformprocessen i de nye uafhængige stater. 
Dette kan hævdes med rette i og med, at der som led i 
Programmet er indført omfattende ordninger til 
overvågning og evaluering af de enkelte projekter og af 
rammeprogrammerne. Udfordringen til Tacis er derfor at 
udnytte disse værdifulde erfaringer bedst muligt ved 
udformningen af planer for det nye programmeringsforløb 
for 1996-1999. 
Tacis set i sammenhæng 
Samtidig med at Tacis giver sig i kast med denne opgave, 
går forbindelserne mellem Det Europæiske Fællesskab, 
dets medlemsstater og de nye uafhængige stater ind i en 
ny fase. Lange og intensive forhandlinger har bragt os til et 
punkt, hvor vi har undertegnet partnerskabs- og 
samarbejdsaftaler med størstedelen af vore partnerlande. 
Endnu større udfordringer venter os forude under den 
faktiske gennemførelse af disse omfattende aftaler, der 
dækker mange politiske, økonomiske, sociale og kulturelle 
samarbejdsområder. 
Tacis forbliver et vigtigt instrument til fremme af 
virkeliggørelsen af de brede målsætninger i partnerskabs-
og samarbejdsaftalerne. Konsolidering 
Tacis Programmet yder fortsat finansieringsstøtte til know­
how inden for klart definerede prioriterede sektorer i 
overensstemmelse med partnerlandenes behov og 
ønsker. Dets aktiviteter bygger fortsat på en række 
fundamentale principper, såsom respekt for demokratiet 
og menneskerettighederne og bevarelse af miljøet. Det vil 
fortsat konsolidere de forskellige aktiviteter med andre 
internationale donorers og långiveres aktiviteter. Det 
fastholder indsatsen for at styrke dets tilgængelighed og 
for at levere rettidig og nyttig information om Programmet. 
Fornyelse 
Tacis har samtidig vist, at det kan tilpasse sig, hvilket 
demonstrerer såvel Programmets stadig større 
rækkevidde som dets evne og villighed at formulere 
praktiske løsninger i et forhold til partnerlandene, der er i 
konstant udvikling. 
Jeg anser flerårig programmering for vigtig for at styrke 
Programmets rækkevidde og derved muliggøre 
længeresigtet planlægning og - for de enkelte projekters 
vedkommende - hurtigere lancering og større 
koncentration. 
Forpligtelsen til at finansiere investeringsstøtte til EF/NIS 
joint ventures mellem små og mellemstore virksomheder 
og til små infrastrukturprojekter i grænseområder, som 
foreslået i den nye forordning for Tacis, ser jeg som endnu 
en vigtig ny mulighed for Programmet. 
Programmets prioriteter 
Europa-Kommissionen varetager denne opgave ved 
fortsat at bekende sig til de principper og procedurer, der 
er etableret under Tacis, men samtidig tilpasse sig for at 
følge med tiden, så Programmets virkninger og resultater 
kan fastholdes i den næste femårige periode. 
Derfor tillægger jeg såvel den konsolidering som den 
fornyelse, der fandt sted under Tacis Programmet i 1995, 
særlig betydning. Jeg lægger med glæde navn til denne årsberetning, som 
illustrerer de vigtigste udviklingslinjer i Tacis Programmet i 
1995, endnu et år med bemærkelsesværdige resultater. 
Især vil jeg endnu engang takke de enkeltpersoner, der 
har styret Programmet, for deres indsats og engagement. 
Hans van den Broek 
Medlem af Europa-Kommissionen 
Tacis i 1995 - konsolidering af reformen 
Tacis er det største program for gavefinansiering, der 
leverer know-how til de nye uafhængige stater. Tacis har 
nu fem år efter sin start i 1991 indgået forpligtelser for 
2.268 mio. ECU og igangsat godt 2.200 projekter. 
Programmet indgår nu hvert år kontrakter om lige så 
mange projekter, som det gjorde i sine første tre leveår 
tilsammen. 
Tacis er veletableret og spiller en anerkendt rolle i de 
grundlæggende økonomiske og sociale omstillings­
processer, som er i gang i de nye uafhængige stater. 
I 1995 skete en betydelig styrkelse af de politiske rammer 
om Det Europæiske Fællesskabs og dets medlemsstaters 
forbindelser med de nye uafhængige stater via indgåelsen 
af en række Aftaler om Partnerskab og Samarbejde 
(PCA'er). Aftalerne rækker vidt, da de dækker alt politisk, 
handelsmæssigt, økonomisk og kulturelt samarbejde 
mellem Det Europæiske Fællesskab, dets medlemsstater 
og de nye uafhængige stater (NIS). De samler også alle 
elementerne i Det Europæiske Fællesskabs støtte til 
samarbejdslandene. Et af Tacis' primære formål er at 
bidrage til opfyldelsen af målene for disse PCA'er. Der er 
underskrevet aftaler med seks nye uafhængige stater, og 
yderligere tre er paraferet. 
Når først aftalerne er ratificeret og trådt i kraft, vil de også 
give virksomheder og investorer fra Det Europæiske 
Fællesskab større sikkerhed og tilskynde til de direkte 
investeringer, som økonomierne i de nye uafhængige 
stater behøver. 1995 var desuden det år, hvor koordineringen blev styrket 
mellem Tacis-aktiviteterne og de aktiviteter, der 
gennemførtes af medlemsstater og andre donor­
organisationer, som arbejdede i de nye uafhængige stater. 
Tacis samarbejdede primært med andre organisationer 
om enkelt projekter. 
Det nye overvågnings- og evalueringssystem for Tacis-
projekterne blev fuldt funktionsdygtigt i 1995, og det har 
sat fokus på områder, hvor der kan opnås forbedringer. 
Tacis kan nu koncentrere sig om at reagere hurtigere på 
de skiftende behov og om at gennemføre projekterne 
hurtigere, når først de er blevet identificeret og vedtaget. 
Et vigtigt led i denne proces er at styrke den flerårige 
planlægning, hvilket muliggør en langsigtet strategisk 
løsningsmodel sideløbende med hurtig gennemførelse af 
projekterne. 
Den foreslåede nye forordning bevirker, at Tacis kan yde 
midler til investeringsstøtte til EF/NIS joint ventures. Der 
kan beviljes bistand gennem INTERREG, Phare og Tacis 
till at stoette foranstaltninger med sigte på at fremme 
mellenstatsligt, interregionalt og graenseoverskridende 
samarbejde hvilket omfattar små og mellemstore 
virksomheder og til små infrastruktur projekter i 
grænseregioner. Miljøet (styrkelse af institutioner, 
lovgivning, uddannelse) er blevet fremhaevet som et vigtigt 
samarbedsområde. Overførslen af know-how er dog 
fortsat kernen i Tacis-aktiviteterne, og dette sker i vid 
udstrækning via de individuelle nationale programmer, 
som tegner sig for ca. 60% af Tacis-årsbudgettet. 
Disse spørgsmål er forklaret mere detaljeret 
efterfølgende kapitler. de 
Tacis og Den Europæiske Unions politik 
Tacis Programmet, som blev udarbejdet af Det 
Europæiske Fællesskab i 1991, var et af de første 
instrumenter til at støtte de nye uafhængige stater i 
genopbygningen af deres økonomier og samfund. 
Tacis Programmet har nu i fem år ydet gavebistand til 
levering af know-how til sine samarbejdslande i NIS. I den 
forløbne tid har udviklingen gjort det klart, at de globale 
forbindelser mellem Det Europæiske Fællesskab, dets 
medlemsstater og hvert enkelt samarbejdsland bør have 
et anderledes og bredere fodfæste. Af denne årsag 
afløses Aftalen fra 1989 om Handel og Handelsmæssigt 
og Økonomisk Samarbejde, som blev udfærdiget mellem 
Fællesskaberne og hele det tidligere Sovjetunionen, nu af 
et nyt sæt kontraktlige aftaler med de enkelte 
samarbejdslande, kendt som Aftalerne om Partnerskab 
og Samarbejde, PCA'erne. 
Selv om disse aftaler er forskelligartede og afspejler 
forskellene mellem samarbejdslandene indbyrdes, 
etablerer hver af disse en form for tætte kontraktlige 
forbindelser: et politisk og økonomisk partnerskab, som 
dækker alle aspekter af forbindelser, lige fra handel og 
investeringer til samarbejde inden for indenrigsanliggender 
og på retsområdet. 
Begrebet partnerskab omfatter fælles principper og 
målsætninger, der danner grundlaget for forbindelserne: 
respekt for retsstatsprincippet og for menneskerettig­
heder, udvikling af politiske frihedsrettigheder, herunder 
oprettelse af et flerpartisystem med frie og demokratiske 
valg og skabelse af en markedsøkonomi, der fungerer. 
Desuden tager det sigte på at støtte NIS' integration i 
verdensøkonomien, fremme fred og sikkerhed og udvikle 
internationale forbindelser globalt og regionalt i 
overensstemmelse med de principper, der er opstillet af 
De Forenede Nationer, FN, og Organisationen for 
Sikkerhed og Samarbejde i Europa, OSCE. 
PCA'erne anvender Tacis som det vigtigste værktøj til at 
lette samarbejdet under hver enkelt aftale. Tacis leverer 
midlerne til at støtte samarbejdslandenes bestræbelser på 
at konsolidere demokratiet og til at fuldføre overgangen til 
markedsøkonomi. 
På vej mod bredere politiske forbindelser 
Ved udløbet af 1995 havde Det Europæiske Fællesskab 
og dets medlemsstater forhandlet partnerskabs- og samarbejdsaftaler med størstedelen af de nye uafhængige 
stater. Efter i 1994 at have indgået PCA'er med Rusland, 
Ukraine og Moldova forhandlede og undertegnede EU i 
1995 PCA'er med Hviderusland, Kasakhstan og Kirgistan 
og paraferede sådanne med Armenien, Aserbajdsjan og 
Georgien. Der blev også indledt orienterende PCA-
forhandlinger med Usbekistan. 
I afventningen af fuldstændig ratificering af PCA'erne er 
der blevet forhandlet en række interimsaftaler, som 
dækker partnerskabs- og samarbejdsaftalernes 
handelsaspekter, og nogle af disse er trådt i kraft. Det vil 
give parterne mulighed for at drage fordel af de 
handelsmæssige bestemmelser i PCA'erne hurtigst mulig. 
De kontraktlige forbindelser med Rusland gjorde 
fremskridt med undertegnelsen af interimsaftalen i juli 
1995. Dette skete efter en vanskelig periode i de 
EU/russiske forbindelser, som blev fremkaldt af 
begivenhederne i Tjetjenien. Foranlediget af alvorlig 
bekymring for situationen der fastfrøs Kommissionen 
procedurerne for ikrafttræde af interimsaftalen, indtil visse 
betingelser godkendt af EU var opfyldt af den russiske 
regering. 
Interimsaftalen med Ukraine blev undertegnet i juni 1995 
og trådte i kraft i februar 1996. Året igennem førte Den 
Europæiske Union en tæt og struktureret dialog med 
Ukraine. Møderne på minister plan er blevet et 
regelmæssigt middel til at fremme denne dialog. Ukraine 
blev desuden medlem af Europarådet i november 1995. 
I marts 1995 undertegnede Hviderusland en 
partnerskabs- og samarbejdsaftale med Det Europæiske 
Fællesskab og dets medlemsstater og paraferede en 
interimsaftale. I lyset af vanskeligheder i de hviderussiske 
parlamentariske processer, og det forhold, at parlamentet 
først blev konstitueret sidst på året, opfyldte Hviderusland 
ikke i 1995 de krævede politiske betingelser for 
undertegnelsen af interimsaftalen. 
Moldova undertegnede en interimsaftale med Det 
Europæiske Fællesskab i oktober 1995 i afventning af 
ratificeringen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen. 
Moldova var den første af de nye uafhængige stater, der 
blev medlem af Europarådet, dvs. i juli 1995. 
En ny integreret regional strategi Fra strategi til gennemførelse 
I 1995 fandt Kommissionen, at tiden var inde til at samle 
erfaringerne, instrumenterne og de muligheder, de 
kontraktlige ordninger i partnerskabs- og samarbejds­
aftalerne gav, i et sæt altomfattende strategiske doku­
menter, der dækker samtlige områder af forbindelserne 
med hver enkelt partner og region. 
Den udarbejdede derfor tre særskilte meddelelser om 
forbindelserne med Rusland, Kaukasus-staterne og de 
centralasiatiske stater. Disse indeholdt forslag til Rådet om 
grundlaget for en integreret strategi for hvert område, 
således som det også var sket for Ukraines 
vedkommende i 1994. Debatten om Kommissionens meddelelser om Kaukasus-
staterne og Centralasien pågår stadig. I november 1995 
vedtog Ministerrådet imidlertid en række strategiske 
principper for Den Europæiske Unions forbindelser med 
Rusland. De dækkede økonomisk omstilling, støtte til 
demokratisering, sikkerhed, udenrigsanliggender og 
spørgsmål med relation til indenrigsanliggender og 
retsvæsen. De strategiske elementer blev bekræftet af Det 
Europæiske Råd på topmødet i Madrid i december. 
Ministrene blev samtidigt enige om, at Unionen skulle 
udarbejde en handlingsplan for Rusland, som 
identificerede kort- og mellemfristede aktioner på alle 
områder af forbindelserne, og som i mange af sine 
komponenter trak på Tacis' erfaringer og potentiel. 
Tacis - finansiel oversigt 
I 1995 indgik Tacis Programmet forpligtelser for i alt 
511,19 mio. ECU, herunder 10 mio. ECU til Tacis' 
Demokrati program. Hermed når Tacis' samlede 
forpligtelser i Programmets levetid op på 2.268,37 mio. 
ECU. 
I 1995 iværksatte Tacis projekter og indgik kontrakter om 
støtte til en værdi af i alt 527 mio. ECU. Til sammenligning 
blev der fra 1991 til 1993 indgået kontrakter for i alt 557,2 
mio. ECU. 
Tilsagn om Tacis-midler fra 1991 til 1995 
2.268,37 mio. ECU 
511,193 
472,09 
396,50 418,91 Tacis Programmet udbetalte 374,5 mio. ECU, en stigning 
på 24,7% i forhold til det foregående år og 76% mere end 
det beløb, der blev udbetalt i løbet af Programmets første 
tre år tilsammen. 
Det betyder, at der nu er indgået kontrakter for 70,5% af 
de samlede Tacis-forpligtelser, og at 55,5% af de 
kontraherede midler er kommet til udbetaling. 
Den tidsmæssige forskydning mellem forpligtelse og 
betaling er normal for et program af denne art. Efter at 
have fungeret i fem år har Tacis nu udbetalt 82,9% af sit 
oprindelige budget for 1991. 
1991 1992 1993 1994 1995 1 Tallene for 1993 omfatter 22 mio. ECU i humanitær bistand til 
Armenien, Aserbajdsjan og Georgien (forvaltet af Tacis). 
2 Tallene for 1994 omfatter 10 mio. ECU til Tacis' Demokratiprogram 
(forvaltet af Tacis over en særskilt budgetpost). 
3 Tallene for 1995 omfatter 10 mio. ECU til Tacis' Demokratiprogram 
(forvaltet af Tacis over en særskilt budgetpost). 
Støtte bevilget pr. land 1991-1995 (i mio. ECU) 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
Aserbajdsjan 1991 
De baltiske stater 
Georgien 
Kirgistan 1992 
1993 
1995 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 iff'#É 10 
Mongoliet 1991 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 1993 
1994 
1995* 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1991 I HHHta^H 160,75 
150 
161,19 
Multinationale 
programmer 
Andre sektorer 
38,91 
1994-budgettet dækkede også aktiviteterne i 1995 
Tildelt støtte opgjort efter sektor, 1991-1995 (i mio. ECU) 
Nuklear sikkerhed 
og miljo 
Omstrukturering af 
statslige virksomheder 
og udvikling 
af den private sektor 
Reform af den 
offentlige forvaltning 
sociale tjenester 
og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Strategisk rådgivning 
Telekommunikation 
Andre sektorer 6.76 
6.65 
Den operationelle styring af Tacis 
Programmet 
I 1995 blev Tacis' operationelle ledelsesstruktur tilpasset, 
så den svarer til den nye geografiske opdeling i 
Kommissionen på området forbindelser med tredjelande. 
Tacis reviderede også sine programmerings- og 
planlægningsprocedurer og omstrukturerede sine 
overvågnings- og evalueringsgrupper sideløbende med, at 
det styrkede sin tilstedeværelse i samarbejdslandene og 
videreførte et bredtbaseret kommunikationsprogram med 
sigte på at informere alle dem, der arbejder med og har 
interesse i Programmet. 
Reorganisering af NIS/Tacis-Direktoratet 
NIS/Tacis-direktoratet, som forvalter Tacis Programmet i 
Generaldirektorat IA (Europa og De Nye Uafhængige 
Stater, Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik og 
Kommissionens Delegationer), blev reorganiseret i 1995. 
Reorganiseringen afspejler den rolle, Tacis Programmet i 
bredere sammenhæng spiller for forbindelserne mellem 
Det Europæiske Fællesskab, dets medlemsstater og de 
nye uafhængige stater. Det er en anerkendelse af den 
betydning, Tacis-erfaringerne i marken har for udviklingen 
og gennemførelse af Unionens politik over for NIS. Den 
nye organisationsstruktur integrerer forvaltningen af Tacis 
Programmet med alle andre områder af EF/NIS-
forbindelserne, herunder de politiske, økonomiske og 
handelsmæssige områder. Formålet er at styrke den 
politiske stringens og den samlede effektivitet. 
Den oprindelige sektorvise ansvarsfordeling er følgelig 
blevet omlagt efter geografiske linjer. Den nye enhed C2 
har ansvaret for Rusland, enhed C3 dækker 
forbindelserne med Ukraine, Hviderusland og Moldova og 
C4 forbindelserne med de centralasiatiske (Kasakhstan, 
Kirgistan, Tadsjikistan, Turkmenistan, Usbekistan og 
Mongoliet) og transkaukasiske lande (Armenien, 
Aserbajdsjan og Georgien). Inden for rammerne af deres 
geografiske kompetenceområder har hver af disse 
enheder ansvaret for 
. forberedelse, forhandling og gennemførelse af 
samarbejds- og partnerskabsaftaler og interimsaftaler 
. styring af de politiske, sikkerhedsmæssige, 
økonomiske og handelsmæssige forbindelser 
• programmering og gennemførelse af Tacis 
Programmet. 
Denne nye struktur giver plads til at udvikle en integreret 
løsningsmodel for hvert land. Oprettelsen af et 
kontaktpunkt for hvert samarbejdsland letter de direkte 
forbindelser med samarbejdslandet og med desk officers i 
andre donororganisationer. Hver enkelt geografisk enhed har nu ansvaret for alle 
Tacis-aktiviteter, der vedrører et givet land, med 
undtagelse af nuklear sikkerhed, som omfatter både 
Phare- og Tacis-landene. Programmerne for nuklear 
sikkerhed forvaltes af enhed C5, som også har ansvaret 
for de hermed forbundne horisontale aktiviteter og for 
donorkoordineringen. 
Den nye enhed C6 definerer overvågnings- og 
evalueringsstrategien og fastlægger Tacis' sektor 
strategier. Den styrer også størstedelen af Tacis' 
rammeprogrammer, herunder programmerne for 
strategisk rådgivning, demokrati og samfinansiering med 
ikke-statslige organisationer. Enhed C7 er ansvarlig for 
den økonomiske og administrative forvaltning af Tacis, 
inklusive budgettet, kontrakter, regnskabsaflæggelse og 
betalinger. Den støtter de øvrige enheder i forberedelsen 
af udbud og kontrakter og den har også ansvaret for 
kontakten til Revisionsretten og Tacis Udvalget. 
Enhed C1 har til opgave at udvikle og fastholde en 
sammenhængende strategisk linje over for de nye 
uafhængige stater. Enheden styrer også den samlede 
programmering af Tacis og bære ansvaret for 
koordineringen af såvel de multinationale programmer 
som af forbindelserne til medlemsstater og andre 
donororganisationer samt for forvaltningen af de 
rammeprogrammer, der arbejder tæt sammen med andre 
internationale donorer. 
Flerårig planlægning 
For at forbedre Tacis' resultater og reducere den tid, der 
anvendes til planlægning af aktionerne i de forskellige 
samarbejdslande, iværksatte Tacis sit første flerårige 
programmeringsforløb i 1993. Dette betød, at de 
vejledende programmer, som redegør for de 
grundlæggende målsætninger og for hovedstrategien for 
Tacis i hvert enkelt land, blev udarbejdet for en treårig 
periode i stedet for en etårig periode. Dette muliggjorde en 
tidligere udstikning af rammerne for de årlige 
handlingsprogrammer, som identificerer de enkelte 
projekter og aktiviteter, der skal gennemføres, og en 
hurtigere udvælgelse og gennemførelse af Tacis-projekter. 
I 1995 foretog Tacis en intern vudering af sine 
programmeringsprocedurer. Vuderingen viste, at den 
flerårige planlægningsproces havde fremskyndet 
gennemførelsen af Tacis-projekterne væsentligt, hvilket 
afspejlede sig i et voksende antal kontrakter og betalinger. 
Den flerårige planlægning gav også Programmet et mere 
strategisk fokus og motiverede samtidigt samarbejds­
landene til at vurdere deres langsigtede behov. 
Vuderingen konkluderede dog også, at der var behov for 
at styrke Programmets strategiske sigte ved yderligere at 
fremme den flerårige model. Dette skal ske ved at 
koncentrere Tacis-aktiviteterne om de områder, hvor 
Programmet mest effektivt kan støtte reformen, og ved at 
øge projekternes omfang, hvor det er muligt. På denne 
måde vil Tacis tjene som en mere integreret og effektiv 
komponent i Kommissionens samlede forbindelser med 
samarbejdslandene. 
For at øge Programmets effektivitet vil de vejledende 
programmer blive lavet om til fireårige instrumenter 
(fremfor treårige som tidligere), og størstedelen af 
handlingsprogrammerne vil blive til toårige instrumenter 
(fremfor etårige som hidtil). De etårige 
handlingsprogrammer fastholdes for Rusland og Ukraine. 
Denne flerårige løsningsmodel ingår i Kommissionens 
forslag til ny Tacis-forordning. 
De nye vejledende programmer vil blive mere omfattende 
dokumenter end deres forgængere og vil give et 
sammenhængende overblik over Tacis' tiltænkte rolle 
inden for et begrænset antal prioriterede sektorer over en 
årrække. De vil også binde samarbejdslandene til at 
engagere sig i den politiske og økonomiske reform på et 
langsigtet grundlag som en betingelse for Tacis-støtten. 
Endvidere vil der i hvert vejledende program, som foreslået 
i den nye Tacis-forordning, indgå fireårige finansielle 
overslag, selv om det samlede Tacis-budget stadig er 
underlagt Europa-Kommissionens sædvanlige årlige 
budgetforløb. 
For at gennemføre denne nye programmeringsmetode 
udarbejdede Kommissionen operationelle retningslinjer, 
som beskriver de procedurer, på grundlag af hvilke 
programmeringen skal finde sted. Retningslinjerne vil 
støtte en effektiv styring af Programmet i Bruxelles ved at 
rationalisere procedurerne og vil samtidigt føre til en mere 
systematisk fremgangsmåde i alle samarbejdslandene. 
Styrkelse af strukturerne i 
samarbejdslandene 
Koordineringsenhederne repræsenterer samarbejds-
andenes regeringer og spiller en vigtig rolle i definitionen af 
målsætningerne for Tacis Programmet i deres land. De 
har en vigtig funktion, da de skal sikre et tæt samarbejde 
med partnerregeringerne og partnerorganisationerne. Koordineringsenhederne styres af nationale 
repræsentanter med støtte fra nationale eksperter, 
suppleret med et mindre antal eksperter fra 
medlemsstaterne, der finansieres af Tacis. I 1995 blev 
kontrakterne forlænget for alle eksperterne i 
koordineringsenhederne. Undtagelserne herfra var 
Mongoliet, hvor Tacis først indledtes i 1994, og 
Tadsjikistan, hvor koordineringsenhedens arbejde blev 
forsinket på grund af borgerkrigen i dette land. 
I 1995 blev den mongolske koordineringsenhed styrket 
med yderligere en ekspert, og den fungerer nu med to 
eksperter. Koordineringsenheden i Dusjanbe blev 
genåbnet i 1995 efter genopstarten af Tacis i Tadsjikistan i 
slutningen af 1994. Enheden er nu fuldt ud operationel 
med to Tacis-eksperter. Der er indledt udbudsprocedurer 
vedrørende driften af begge enheder for at sikre 
kontinuiteten. 
Øget overvågning og evaluering 
Overvågnings- og evalueringsprocessen, som blev indledt 
i 1994, fortsatte i 1995. Efter fire års Tacis-aktivitet var der 
nu et tilstrækkeligt antal fuldførte Tacis-projekter, som 
kunne evalueres. Overvågnings- og evalueringsgrupperne, 
bestående af uafhængige eksperter fra såvel 
samarbejdslandene som Det Europæiske Fællesskab, 
afsluttede deres rapporter i midten af 1995. 
Moskva-gruppen evaluerede 49 fuldførte projekter, hvoraf 
45 vedrørte Tacis-midlerne for 1991 og fire midlerne for 
1992. Skønt resultaterne er lovende, vil Tacis fortsat 
forbedre præstationerne og forhøje det representative 
udpluk af projekter, der vilblive evalueret i 1996. 
Bedømmerene påpegede dog, at nedenstående faktorer 
er afgørende for en vellykket gennemførelse af Tacis-
projekteme 
. et virkeligt partnerskab mellem de vestlige eksperter 
og de lokale partnere 
• forberedelse af eksperterne på forhånd 
• den rette kombination af erfarne personer og egnede 
aktiviteter 
. et sæt klart definerede målsætninger, som afspejler 
den lokale situation. 
Evalueringsrapporten understreger også, at Tacis skal 
lægge mere vægt på projekternes langsigtede 
bæredygtighed, da bæredygtighed generelt ikke er 
bedømt så højt som andre nøglekriterier med relation til 
projektgennemførelsen. 
Nye evalueringsgrupper 
Den oprindelige struktur i Tacis-evalueringsgruppeme blev 
ændret i 1995. I stedet for en kernegruppe for Rusland og 
flere sektorgrupper er der nu nedsat landegrupper i 
Rusland, Ukraine og Kasakhstan. Gruppen i Kiev 
evaluerer Tacis-projekter i Ukraine, Moldova og 
Hviderusland, og gruppen i Alma Ata dækker evalueringen 
i de centralasiatiske og kaukasiske lande. 
Endvidere dækker de nye grupper nu alle finansielle 
aspekter af Tacis-projekterne. Projekter på området 
nuklear sikkerhed, der hidtil var blevet udelukket som følge 
af disses tekniske kompleksitet, bliver nu evalueret. Det 
samme gælder for Tacis-rammeprogrammeme. 
Den nye overvågnings- og evalueringsmodel supplerer 
reorganiseringen af NIS/Tacis-Direktoratet og vil sikre en 
bedre landssammenhæng. Projekterne kan nu 
skræddersys mere effektivt, alt efter betingelserne i det 
pågældende samarbejdsland. Den nye overvågnings- og 
evalueringsstruktur er også i overensstemmelse med 
Kommissionens samlede prioriteter for evaluering af al 
ekstern bistand. 
Nedsættelsen af nye overvågnings- og evalueringsgrupper 
begyndte i midten af 1995, og kontrakten for den første 
landegruppe blev undertegnet i november 1995. 
Tacis-kommunikationsprogrammet 
Siden 1993 har Kommissionen reageret aktivt på den 
voksende interesse, som Det Europæiske Fællesskabs 
institutioner og rådgivende organer, medlemsstaterne og 
samarbejdslandene har vist Programmets aktiviteter og 
udvikling. Gennemførelsen af Tacis- kommunikations­
programmet (3 mio. ECU) fortsatte i 1995. 
I løbet af året vidreførtes et omfattende publikations-
program med sigte på at orientere om Tacis Programmets 
art og aktiviteter og vejlede alle dem, der er interesseret i 
at deltage i dette i såvel Europa som i NIS. Tacis har nu 
udgivet godt 80 titler på 12 sprog og har distribueret over 
940.000 eksemplarer alene via sin database, som 
indeholder navnene på ca. 30.000 enkeltpersoner og 
organisationer, der har interesse i Tacis. En fjerdedel af disse titler udgives på russisk og 
distribueres til målgrupper i NIS. 
Revisionen af Tacis' skrevne og visuelle identitet som et 
nøgleredskab til at øge synligheden af og forståelsen for 
Tacis i EU, dens medlemsstater og NIS er nu fuldført. 
Præsentationen af denne for Kommissionens tjeneste­
grene, delegationerne, koordineringsenhederne og 
ordremodtagerne er påbegyndt, herunder en præsent­
ation ved Kommissionens delegation i Moskva i november 
1995. 
Informationsenheden Tacis stiller årligt talere og 
støttemateriale til rådighed ca. 160 konferencer, seminarer 
og baggrundsorienteringsmøder rundt omkring i 
medlemsstaterne og hjælper delegationer og 
koordineringsenheder med materiale til at tilrettelægge 
arrangementer for ca. 60 Tacis-projekter i Rusland og 
Ukraine. Den besvarer ca. 25.000 forespørgsler pr. telefon 
og fax årligt og modtager godt 4.000 besøgende. 
Informationsenheden arbejder også på at stille informa­
tion til rådighed via en online-forbindelse. 
I Rusland er der ved at blive gennemført et særligt 
landsinternt kommunikationsprogram. Hovedelementerne 
i dette er en vifte af publikationer målrettet mod 
nuværende og potentielle samarbejdsorganisationer, 
medier og Tacis-kontrahenter. Tacis udgiver nu et 
nyhedsbrev hvert kvartal på russisk. 
Endvidere blev 2 mio. ECU af Tacis-midlerne anvendt til at 
gennemføre aktiviteter med sigte på at synligøre EU i NIS 
og levere information af mere generel art om Den 
Europæiske Union til udvalgte målgrupper. Dette blev 
gennemført af Kommissionens Generaldirektorat for 
Information i samarbejde med delegationerne i Rusland, 
Ukraine, Kasakhstan og Georgien. De vigtigste aktiviteter 
omfatter et TV-program hver 14. dag, som transmitteres 
fra Rusland til hele NIS, og et månedligt TV-program på 
ukrainsk fjernsyn. I 1995 blev hvert program set af 
gennemsnitlig ca. 8,5 mio. russere og 4 mio. ukrainere . I 
1995 fortsatte desuden udgivelsen hveranden måned af 
Evropa - et 44-siders tidsskrift i farver på russisk med et 
16-siders indlæg på EU-sprog - med et oplag på 
100.000 eksemplare. 
10 
Tacis og Det Europæiske Fællesskabs 
institutioner 
Revisionsretten 
I 1995 offentliggjorde Revisionsretten sin årsberetning om 
Tacis-aktiviteterne i 1994. Denne beretnings konklusioner 
om Tacis' fire-årige virke viste betydelige fremskridt med 
hensyn til kvaliteten og gennemførelsen af Programmet. 
Revisorerne understreger, at Kommissionens indsats for 
at forbedre den samlede styring af Programmet, trods den 
kritik, der tidligere har været rettet mod Tacis, bør 
anerkendes efter fortjeneste. Retten erkender også de 
vanskeligheder, Tacis støder på under de konstant 
skiftende politiske og økonomiske klimaer i de nye 
uafhængige stater. 
Beretningen redegjorde for forbedringerne i Tacis' 
finansielle resultater og satte fokus på vellykkede aktioner 
og projekter. Retten nævnte også nogle områder,hvor 
større opmærksomhed kunne føre til forbedret 
projekt kvalitet. 
Det blev foreslået at være mere opmærksom på følgende 
. behovet for nøje identificering af projekter og 
projektpartnere 
• behovet for forbedret overvågning og etablering af 
evalueringssystemer 
• behovet for bedre koordinering mellem donorer 
• behovet for at gøre projekterne mere investerings-
orienterede. 
Reaktionen på forslagene 
Adskillige af de problemer, Revisionsretten påpegede, er 
blevet taget op af Kommissionen. 
Tacis har opbygget et omfattende overvågnings- og 
evalueringssystem, som nu er operationelt. Dets 
overvågnings- og evalueringsgrupper leverede deres 
første resultater i 1995, og konklusionen heraf var, at en 
effektiv evaluering havde bidraget til en bedre 
projektidentificering på stedet. Desuden inddrages lokale 
partnere i stigende grad i udbudsproceduren, hvilket har 
medvirket til at hæve kvaliteten af de udvalgte Tacis-
eksperter og øge projekternes bæredygtighed. 
Tacis samarbejder også med andre internationale donorer 
om enkelt projekter. Der blev også opnået fremskridt i 
udviklingen af en struktur for øget koordinering af 
donoraktiviteter, der letter kontakten med andre donorer 
inden for alle Tacis-sektorer på landsplan, lokalt plan og 
centralt plan. 
Selv om den gældende Tacis-forordning begrænser 
Tacis-aktiviteterne til levering af faglig bistand, vil Rettens 
resterende betænkeligheder blive imødekommet af den nye Tacis-forordning. Den foreslåede nye forordning åbner 
mulighed for små infrastruktur investeringer som led i 
grænseoverskridende samarbejde og for ydelse af 
egenkapital inden for joint venture-programmet for små og 
mellemstore virksomheder. 
Europa-Parlamentet og forhandlingerne om 
en ny Tacis-forordning 
I 1995 spillede Europa-Parlamentet igen en vigtig rolle i 
overvågningen af Programmets resultater og i 
udarbejdelsen af Tacis-budgettet. 
I begyndelsen af 1995 vedtog Kommissionen et forslag til 
en ny forordning om Tacis for perioden 1996-1999. Den 
foreslåede forordning blev forelagt Ministerrådet, som 
dernæst hørte Europa-Parlamentet. Der blev fremsat en 
række centrale ændringsforslag til forordningen. Ved årets 
udgang var der imidlertid ikke opnået fuld enighed i 
Ministerrådet. 
Den nye Tacis-forordning indeholder hovedelementerne i 
de foregående forordninger og lægger fornyet vægt på 
ydelse af finansiel støtte til overførsel af know-how som 
den centrale aktivitet i Tacis Programmet. De vigtigste 
emneområder i den nye forordning er 
. øget flerårige dækning via fireårige vejledende 
programmer for hvert samarbejdsland 
. strengere betingelser: muligheden for at suspendere 
bistanden til et samarbejdsland i tilfælde af 
overtrædelse af en nøglefaktor i samarbejdet, især 
hvad angår demokrati og menneskerettigheder 
. små infrastruktur projekter i grænseområder og 
egenkapitalinvesteringer i små og mellemstore 
virksomheders joint ventures, der ikke må overstige 
10% af Tacis-midlerne 
• kombination af Tacis- og INTERREG-aktiviteter ved 
den russisk-finske grænse 
. prioritering af miljøet styrkelse af (institutioner, 
lovgivgivning, uddannelse) som ett viktigt 
samarbejdsområde 
. nedsat loft for direkte ingåede kontrakter fra 300.000 
ECU til 200.000 ECU 
. et bilag, som fastsætter grundprincipperne for 
tildeling af kontrakter - og især kontrakter, der tildeles 
via begrænset udbud - som kan ændres af Rådet 
med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen 
. de resterende gennemførelsesbestemmelser (med 
hensyn til grænseoverskridende og erhvervsmæssigt 
samarbejde, kontraktinformation, overvågning og 
evaluering, programmering, koordinering og 
rapportering) skulle samles i et bilag, som kan 
ændres af Tacis Udvalget. 
11 
I 1995 stillede Europa-Parlamentet endvidere følgende 
krav som betingelse for gennemførelsen af Tacis-
budgettet for 1996: 
• en særskilt budgetpost på 30 mio. ECU til 
grænseoverskridende samarbejde 
. et loft på 10% for projekter til fremme af samarbejdet 
om de højere uddannelser, inklusive Tempus­
programmet . en fast tildeling på 50 mio. ECU til projekter, der er 
udformet til at beskytte miljøet 
. faste tildelinger på 11 mio. ECU og 1 mio. ECU til 
Tacis' Demokratiprogram, og især til fremme af en fri 
presse. 
Den nye forordning skulle træde i kraft i 1996. 
Bilateralt og internationalt samarbejde 
Kommissionen spiller en fremtrædende rolle i 
koordineringen af den internationale bistand til de nye 
uafhængige stater. Den organisatoriske omstrukturering af 
Tacis ud fra geografiske retningslinjer letter koordineringen 
med samarbejdspartnere fra andre organisationer. Det 
står nu klart, at der opnås bedre resultater med en effektiv 
koordinering end med en enkelt donors enkelt initiativer. 
Der hvor flere donorer har formuleret en fælles insats til 
løsning af problemerne, har virkningerne for samarbejds­
landene været større. 
Forbedret koordinering med 
medlemsstaterne 
Tacis' Partnerskabs- og Koordineringsprogram, PCP, var i 
sit andet år i 1995. Det havde et budget på 5 mio. ECU 
og fortsatte samfinansieringen af projekter, der var 
udarbejdet i et tæt samarbejde mellem medlemsstaternes 
organisationer og Tacis Programmet, og som forfulgte 
fælles mål for ydelsen af bistand til NIS. Det blev besluttet 
at tildele yderligere 10 mio. ECU til programmets tredje 
fase. 
I 1995 beskæftigede Tacis sig også med den form for 
bistandsprogrammer, medlemsstaterne gennemfører, for 
at afgøre, hvordan man mest effektivt kan sikre 
koordinering og udvekling af informationer om 
eksisterende aktiviteter og ideer til fremtidige programmer. 
Derudover blev der afholdt regelmæssige møder i Tacis 
Udvalget, der er sammensat af repræsentanter for 
medlemsstaterne, som bistår Kommissionen med 
gennemførelsen af Tacis Programmet. Disse møder er et 
vigtigt forum for udveksling af synspunkter og for 
koordinering af aktiviteterne. 
Koordinering med De Forenede Stater 
De uformelle samarbejdsforbindelser mellem EU og USA, 
som blev aftalt i 1993 og iværksat i 1994, blev styrket i 
1995. På EU/USA-koordineringsmødet i Bruxelles i 
november 1995 søgte man at udbygge de aktuelle forbindelser baseret på uformel informationsudveksling. 
På møderne identificerede man specifikke områder, som 
ville få fordel af tættere koordinerede aktiviteter. Tacis 
deltog også i møder med USAID i 1995. 
Samarbejde med Den Europæiske Bank for 
Genopbygning og Udvikling 
Den vigtigste forudsætning for samarbejdet mellem Tacis 
og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling 
(EBRD) er stadig Bangkok-faciliteten. I 1995 muliggjorde 
denne, at 20 mio. ECU af Tacis-midlerne kunne anvendes 
til at levere den fornødne know-how til støtte for EBRD-
projekter for kapitalandele og udlån. 
Det øvrige samarbejde er blevet støttet gennem en række 
nye operationelle aftaler mellem Kommissionen og EBRD. 
Disse forbedrer koordineringen af fælles aktioner 
vedrørende nationale strategier og prioriteter mellem 
Kommissionen og EBRD på såvel centralt plan som i 
lokalkontorer i marken. 
Samarbejde med Verdensbanken 
Samarbejdet med Verdensbanken fortsatte i 1995, hvor 
Tacis deltog i en række møder i Den Rådgivende Gruppe 
for Moldova, Kasakhstan, Kirgistan og Ukraine og i 
opfølgningsmøder vedrørende Armenien og Georgien. 
Koordineringen af aktiviteterne er stadig mest effektiv på 
task manager-niveau, især med hensyn til anvendelsen af 
Tacis-midlerne til støtte for Verdensbankens aktiviteter 
vedrørende behandling af lån. 
Samarbejde med Den Internationale 
Valutafond 
Tacis-gavebistanden er i stigende grad afhængig af, at 
Den Internationale Valutafond (IMF) yder tilsvarende lån 
eller er behjælpelig i tilfælde af betalingsbalance­
underskud. I 1995 blev de makroøkonomiske lån til 
Ukraine og Moldova koordineret. 
12 
Armenien 
Dialogen mellem Det Europæiske Fællesskab, dets 
medlemsstater og Armenien gjorde betydelige fremskridt 
med underskrivelsen af en partnerskabs- og 
samarbejdsaftale i december 1995. Aftalen anerkender 
Armeniens uafhængighed, suverænitet og territoriale 
integritet og understreger behovet for samarbejde mellem 
Kaukasus-staterne for at fremme udviklingen af regionen. 
Der er blevet forhandlet om en interimsaftale, således at 
de handelsrelaterede bestemmelser i aftalen kan 
gennemføres så hurtigt som muligt i afventningen af 
ratificeringen af den fuldgyldige PCA. siden 1992, og jernbane-, landevejs- og 
rørledningstransporten af olie- og gasprodukter via 
Georgien er udsat for hyppige afbrydelser. Armenien lider 
også under et forældet nationalt energifordelingsnet. 
For at løse disse energifordelingsproblemer på en 
dækkende måde har Tacis nedsat en rørlednings-
arbejdsgruppe, som omfatter repræsentanter for ti nye 
uafhængige stater, herunder Armenien. Gruppen har til 
formål at identificere og løse regionale energifordelings­
problemer. 
Den politiske og økonomiske situation forbedredes i 
Armenien i 1995. Den liberale, demokratiske, 
reformorienterede regering bevarede magten under 
valgene til den lovgivende forsamling i juni, og i juli blev der 
vedtaget en ny forfatning. Våbenhvilen i konflikten med 
Aserbajdsjan om Nagorno Karakbakh overholdes, selv om 
fredsforhandlingerne i Organisationen for Sikkerhed og 
Samarbejde i Europa går langsomt. Tacis-projekteme var i 1995 styret af det langsigtede mål 
at modernisere energiinfrastrukturen og reorganisere 
energisektoren for at gøre den effektiv ud fra et 
kommercielt synspunkt. Der vil med Tacis-støtte til en 
værdi af 1 mio. ECU blive oprettet en 
gennemførelsesenhed i energiministeriet. Enheden har 
ansvaret for at udarbejde en langsigtet energistrategi og 
koordinere de nationale energiprojekter og -ressourcer. 
Regeringen videreførte sin politik for radikale økonomiske 
reformer og hurtig privatisering. Som følge heraf blev den 
armenske økonomi styrket i 1995. Armenien var det 
eneste land blandt de nye uafhængige stater, som 
oplevede en positiv BNP-vækst, dvs. på 5%. Inflationen 
faldt drastisk i sammenligning med 1994, og den nye 
valuta, dram, holdt sig relativt stabil. Den armenske 
eksport til Det Europæiske Fællesskab er også stigende. 
Tacis-støtte til reformen 
Tacis støtter regeringen i dennes reformbestræbelser ved 
at fokusere på følgende sektorer 
. energi 
. omstrukturering og udvikling af virksomheder 
. udvikling af menneskelige ressourcer 
I 1995 indgik Tacis forpligtelser for 6 mio. ECU til det 
nationale program for Armenien. Armenien modtog også 
midler, der var forpligtet til Tacis Traceca-programmet, 
som tager sigte på at øge det regionale samarbejde 
gennem mere ekstensive transportforbindelser. 
Udvikling af energisektoren 
Armenien lider under alvorlig mangel på indenlandske 
energiressourcer og er afhængig af import af energi. Den 
største gasrørledning fra Aserbajdsjan har været lukket Efter et vellykket projekt i 1993-94 fortsatte Tacis sin 
indsats for at omstrukturere gassektoren, så denne bliver 
kommercielt levedygtig. Et projekt til 1 mio. ECU tager 
sigte på en analyse af de vigtigste gasrørledningers 
pålidelighed og på en rehabiliteringsplan for det nationale 
gastransportsystem og for distributionsnettet i Jerevan. Et 
andet projekt til 1 mio. ECU omfatter reorganisering af 
Armgazprom, det statslige gasselskab, centreret om dets 
kernevirksomhed, der består i forsyning og transmission, 
samt omstrukturering og privatisering af ikke-strategiske 
aktiviteter. 
Energicentret, der er oprettet i Jerevan som led i et 
netværk af Tacis-energicentre i NIS, videreførte sit arbejde 
i 1995. Det leverede information, uddannelse og faglig 
støtte til forskellige initiativer for energivirkningsgrad inden 
for industrisektoren og inden for den offentlige service­
sektor. I 1995 gennemførte energicentret energirevisioner i 
de vigtigste armenske industrier, identificerede uøkono­
miske procedurer og formulerede strategier for nedsat 
energiforbrug. 
Et projekt for evaluering af Armeniens kulbrinteaflejringer 
har nu udarbejdet det tekniske baggrundsmateriale om 
landets olie- og gaspotentiele i tillæg til en databank til 
energiministeriet. Et andet projekt for gennemførelse af et 
nationalt energispareprogram fortsætter med fokus på 
energiprisfastsættelse, -lovgivning og -omstrukturering, 
13 
fjernvarme, industri, byggeri, landbrug og transport. 
Regeringens førsteprioritet er fakturerings- og 
opkrævningssystemet. Projektet har udviklet et system til 
beregning af elektricitetstariffer og til skatte- og 
afgiftsopkrævning. I to distrikter i Jerevan har der også 
været gennemført vellykkede forsøg med oprettelse af 
almennyttige andelsselskaber, som varetager 
elektricitetsforsyning og opkrævning af kundebetalinger. 
Virksomhedsudvikling 
Som et resultat af regeringens ambitiøse privatiserings­
program blev godt 1.500 virksomheder privatiseret i 1995, 
og 4.000 virksomheder befandt sig i præprivatiserings-
fasen. 
Tacis støtter et projekt, der er udformet til at bistå 
Privatiseringskommissionen og -bestyrelsen med at 
lancere den voucher baserede privatiseringsordning. Dette 
projekt til 1 mio. ECU omfatter rådgivning til regeringen om 
en vifte af privatiseringsrelaterede spørgsmål samt 
oprettelse af regionale auktionscentre og rådgivning af 
virksomheder om de konsekvenser og det ansvar, 
privatiseringen medfører. 
Tacis støttede også fortsat det vellykkede erhvervs-
kommunikationscenter. Centret og udviklingsagenturet for 
små og mellemstore virksomheder fusionerede, således at 
forberedelsen af virksomhedsplanen og etableringen af 
kontakterne med de udenlandske partnere blev en enkelt 
serviceydelse, der blev leveret af et enkelt organ. Dette har 
øget centrets udsigter til at blive et uafhængigt rådgivende 
organ, når Tacis-støtten ophører. 
Fortsat udvikling af menneskelige ressourcer 
Armeniens store underskud på statsbudgettet har ført til 
nedskæring af udgifter og investeringer, især på området 
menneskelige ressourcer. Uddannelsessystemet har 
været særligt berørt. Mange skoler har været lukket som 
følge af mangel på midler, og uddannelsesinstitutioner har 
nedskåret deres omkostninger drastisk. 
Tacis-initiativerne i 1995 for udvikling af menneskelige 
ressourcer er udformet til at supplere regeringens reorganiseringsplaner for undervisningssektoren. Som 
følge af de mange nyttige data, der er skabt af et tidligere 
Tacis-projekt for strategisk uddannelsesradgivning, blev 
projektet for Armeniens statslige pædagogiske institut i 
1995 nyorienteret i retning mod støtte til det armenske 
undervisningsministerium. Det tager sigte på at bidrage til 
udvikling af effektive uddannelsesmæssige management-
og programmeringssystemer for at tilpasse uddannelses­
systemet til udviklingen i arbejdsmarkedets behov. 
I 1995 fortsatte Programmet også sin støtte til Armeniens 
forvaltningshøjskole, som blev oprettet over 1992-
budgettet. Skolen er en uddannelsesinstitution, som 
forbereder lokale og centralt placerede offentlige 
administratorer til regeringstjeneste. Tacis-aktiviteterne i 
1995 tog sigte på at gennemføre skolens ledelsesplan for 
at gøre denne bæredygtig på lang sigt. Tacis-projektet til 
900.000 ECU omfatter støtte til en forskningsenhed, der 
identificerer og støtter projekter, som sikrer den fortsatte 
udvikling af moderne offentlige forvaltningsstrukturer. 
Sektorvis tildelt støtte pr. år 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omstrukturering af 
statsvirksomheder og 
udvikling af den private sektor 
Reform af den offentlige 
forvaltning, sociale tjenester 
og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Strategisk rådgivning 
Telekommunikation 
Humanitær bistand 
Andre sektorer 
lait 1991 1992 1993 1994 1995 lait 
0,3 0 0 0 0 0,3 
0,7 3,54 2,3 
0 1,5 
0 1,66 
1,3 0 
0 0 
0 2,85 
0 0 
0 0 
0 0 
2,3 9,55 0 
4,1 
0 
0 
0 
17 0 2 8,54 
1,5 
0 
2 
0 
0 
0 
0 
0,5 
6 1,66 
7,4 
0 
2,85 
0 
8 
1,3 
34,85 
Bemærking : Armenien modtog ingen midler over 1994-budgettet, 
14 
Aserbajdsjan 
Aserbajdsjan og Det Europæiske Fællesskab og dets 
medlemsstater formaliserede deres forbindelser ved at 
underskrive en partnerskabs- og samarbejdsaftale i 
december 1995. Aftalen skaber rammerne om et 
samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab, dets 
medlemsstater og Aserbajdsjan og understreger behovet 
for samarbejde mellem de tre Kaukasus-stater for at 
fremme stabilitet og velstand i regionen. Der forhandles nu 
om en interimsaftale, som skal sætte de handelsrelaterede 
bestemmelser i aftalen i kraft. 
Våbenhvilen i konflikten over Nagorno Karabakh holdt i 
hele 1995, men fredsforhandlingerne har ikke gjort 
fremskridt af betydning. Striden om regionen tærer på 
Aserbajdsjans ressourcer og har yderligere forværret den 
økonomiske ustabilitet. Flygtningene som følge af 
konflikten (omkring en million mennesker) lagde et ekstra 
pres på regeringens beslutningsproces. Valget til den 
lovgivende forsamling i november viste engagementet i 
den demokratiske reform, omend det blev udsat for kritik 
fra observatørernes side. 
I 1995 gjorde Aserbajdsjans regering et forsøg på at 
imødegå landets vedvarende økonomiske tilbagegang. 
Der blev vedtaget foranstaltninger med sigte på at 
nedbringe budgetunderskuddet, og regeringen indledte et 
økonomisk reformprogram. Privatiseringsprocessen er 
langsom, og selv om faldet i BNP er bremset noget, var 
der stadig ingen vækst i 1995. Tacis-rådgivere arbejder nu 
tæt sammen med Verdensbanken og regeringen, så 
privatiseringsprocessen kan fortsætte, og så Aserbajdsjan 
kan opfylde betingelserne for det rehabiliteringslån, der 
nyligt er indgået aftale om med Verdensbanken. 
Tacis1 reformprioriteter 
Tacis Programmet støtter Aserbajdsjans reformproces 
ved at koncentrere sig om følgende sektorer 
• energi 
. omstrukturering og udvikling af virksomheder 
. udvikling af menneskelige ressourcer Tacis indgik forpligtelser for 6 mio. ECU over 1995-
budgettet til det nationale program og forpligtede også 
midler via Tacis Traceca-programmet, som tager sigte på 
at øge det regionale samarbejde ved at udvikle 
transportnet. 
Udvikling af energipotentiel 
Adgangen til Aserbajdsjans olieressourcer er stadig en 
vigtig faktor for regionens fortsatte udvikling. Tacis støtter 
rørledningsnettet i Kaukasusregionen, Centralasien, 
Ukraine og Moldova via den nyligt nedsatte Tacis 
rørledningsarbejdsgruppe. Dette har til formål at tilskynde 
til regionalt samarbejde om fordeling af energiforsyning. 
Aserbajdsjans store oliereserver i Det Kaspiske Hav kan 
muligvis sikre de fornødne incitamenter og midler til at 
modernisere og omstille landets økonomi. 
I slutningen af 1995 nåede regeringen frem til en aftale 
med et konsortium af vestlige olieselskaber om at udnytte 
Azeri-oliefelterne i Det Kaspiske Hav. Aftalen påregnede 
en investering på 6,3 mia. ECU til udnyttelse af de to 
største oliefelter og forventede en årlig produktion på 
40 mio. tons, olie om ca. 15 år. I 1995 besluttede 
Aserbajdsjans regering at bygge et dobbelt rørledningsnet 
gennem både Georgien og Rusland. 
Tacis Programmet var i 1995 aktivt engageret i andre 
områder, som vedrører udviklingen af energisektoren i 
Aserbajdsjan. Der blev gennemført et projekt med 
Aserbajdsjans regering, som omfattede udarbejdelse af en 
generel energipolitik, udkast til tilpassede lovgivnings­
mæssige rammer for energi og undersøgelser med sigte 
på at omstrukturere det nationale elektricitetsselskab 
Azerenerji og olieselskabet SOCAR. Projektet omfattede 
også energispareinitiativer, lederuddannelse, revisioner af 
energiselskaber og udvikling af elektricitetsfaciliteter. 
Der blev startet to projekter i forlængelse af Programmet i 
1995. Der blev iværksat en feasibility undersøgelse til 
1,5 mio. ECU med henblik på at forbedre og fuldføre 
gasoplagringsanlægget i Karadag. Projektets mål er at 
15 
opfylde Verdensbankens og EBRD's investeringskrav, så 
de planlagte investeringer, der kræves for at færdiggøre 
anlægget, kan bevilges. Det andet projekt omfatter støtte 
til udkast til energilovgivning, skatteansættelses- og 
finansieringsspørgsmål. Målsætningen for dette projekt til 
1 mio. ECU er at lette vedtagelsen af en ny energi­
lovgivning, uddanne SOCAR's personale, levere 
undervisningsudstyr og bistå Azerenerji med gennem­
førelsen af dets omstruktureringsprogram. 
Investering i det private initiativ 
Privatiseringen er endnu ikke påbegyndt i stor målestok i 
Aserbajdsjan. Der er dog sket fremskridt i privatsektor­
udviklingen via investeringer i joint ventures og via andre 
former for udenlandske investeringer. Da der planlægges 
privatisering af et væsentligt antal små og mellemstore 
virksomheder i fremtiden, vil der være en voksende 
efterspørgsel efter finansrevisorer til at opfylde retskravene 
om årsrevisioner. Tacis har indledt et projekt til 1,3 mio. 
ECU, der er udformet til at uddanne en stor gruppe 
finansrevisorer og ligningschefer og til at udarbejde et 
program med det formål at skabe godkendte faglige 
standarder for revisorer og ligningschefer. 
Støtte til små og mellemstore virksomheder var et andet 
prioriteret mål i 1995. Der blev iværksat et 
konsulentprojekt til 500.000 ECU i samarbejde med 
udviklingsagenturet for små og mellemstore virksomheder, 
SMEDA. Tacis har til hensigt at støtte tre agenturer 
gennem rådgivning om, hvordan de udvikler, styrker og 
organiserer deres aktiviteter til størst mulig fordel for små 
og mellemstore virksomheder i Aserbajdsjan. Der blev 
også indledt et instruktionsprogram for forretningsfolk fra 
SMV via SMEDA. Forbedring af sociale tjenester 
Der blev i samarbejde med Aserbajdsjans ministerium for 
arbejdsmarked og social beskyttelse indledt et Tacis-
projekt til 1,3 mio. ECU. Der ydes støtte til en strategisk 
gennemgang af den gældende lovgivning og til en 
arbejdsmarkedsstrategi med særlig vægt på rådgivning af 
generaldirektoratet for beskæftigelse, som yder kortfristet 
social støtte til arbejdsløse og hjælper dem med at finde 
beskæftigelse. Direktoratet vil også få støtte til at oprette 
et personaleuddannelsescenter og til at udvikle et 
datamatiseret system, som er udformet til at 
sammenholde jobsøgende med de aktuelt ledige stillinger. 
Sektorvis tildelt støtte pr. år 
1991 
Nuklear sikkerhed og miljø 0 
Omstrukturering af 
statsvirksomheder og 0 
udvikling af den private sektor 
Reform af den offentlige 
forvaltning, sociale tjenester 0 
og uddannelse 
Landbrug 0,4 
Energi 0 
Transport 0 
Strategisk rådgivning 0 
Telekommunikation 0 
Humanitær bistand 0 
Andre sektorer 0 
lait 0,4 12,5 1992 1993 1994 1995 
2,6 
2,5 
0 
0 
4,4 
0 
0 
0 1,9 
0 
3,6 
0 
0 
o 
o 
0,7 1,3 
0 
2,5 
0 
0 
0 
0 
0,4 
6 lait 
0 
6,3 
6,1 
2,9 
6,1 
0 
4,4 
0 
8 
1,1 
34,9 
16 
Hviderusland 
Efter forhandlingernes afslutning blev der i marts 1995 
underskrevet en partnerskabs- og samarbejdsaftale med 
Hviderusland. Aftalen erstatter Aftalen om Handel og 
Samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab, Det 
Europæiske Atomenergifællesskab og Sovjetunionen og 
indgås for en første periode på ti år. Den foreskriver 
etablering af en intensiv politisk dialog og dækker handel 
med varer, arbejdsmarkedsvilkår, oprettelse og drift af 
virksomheder, grænseoverskridende udbud af 
tjenesteydelser, betalinger og kapital, konkurrence, 
beskyttelse af intellektuel, industriel og kommerciel 
ejendomsret samt lovgivningsmæssigt, økonomisk, 
kulturelt og finansielt samarbejde. 
I afventning af aftalens ratificering blev der i april 1995 
underskrevet en interimsaftale, som dækker aftalens 
handelsrelaterede bestemmelser. 
Politisk dødvande og blandede økonomiske 
signaler 
Den økonomiske reform i Hviderusland svækkedes i 
1995, især inden for finanssektoren. Dette førte til 
suspendering af IMF-programmet og udskydelse af den 
anden udbetaling af EF's betalingsbalancelån. 
I marts 1995 udskrev den hviderussiske regering valg til et 
nyt parlament. Som følge af det komplicerede 
stemmeafgivelsessystem blev der først etableret et fuldt 
funktionsdygtigt parlament i slutningen af 1995. 
Denne manglende evne til at konstituere et parlament 
blokerede næsten det politiske system. Dette betød, at 
der ikke skete nævneværdige fremskridt i det økonomiske 
reformprogram, og at de økonomiske forpligtelser ikke 
blev overholdt. 
Der var dog tegn på stabilisering i Hviderusland i 1995, 
idet det makroøkonomiske program for strukturtilpasning, 
som blev vedtaget i oktober 1994, begyndte at vise de 
første positive resultater. Den negative BNP-vækst 
bremsedes betydeligt og er nu på minus 11%. 
Inflationstakten blev som følge af en stram pengepolitik 
nedbragt til 703% fra 2.220% i slutningen af 1994. Derimod skrider privatiseringen af de 1 700 regionale og 
nationale virksomheder kun langsomt frem, da der endnu 
ikke er skabt et gunstigt klima for små og mellemstore 
virksomheder, og da der stadig mangler lovgivnings­
ramme og skatteincitamenter. 
Øget støtte - og flere betingelser 
Tacis-støtten til Hviderusland beløb sig i 1995 til 12 mio. 
ECU. Tacis Programmets prioriteter er 
• omstrukturering og udvikling af virksomheder 
. fødevareproduktion, -forarbejdning og -distribution 
. energi 
• transport. 
Handlingsprogrammet for 1995 blev i februar planlagt 
under forudsætning af, at Hviderusland ville opnå hurtige 
fremskridt i reformen. I juli afgav Tacis Udvalget en positiv 
udtalelse om Programmet og forlangte, at der indførtes 
flere betingelser i gennemførelsesfasen. Europa-
Kommissionen aftalte med medlemsstaterne, at der, før 
Programmet kunne opstartes, på ny skulle foretages en 
nøje undersøgelse af Hvideruslands engagement i og 
resultater af reformen af de relevante sektorer. 
Som følge af de utilfredsstillende fremskridt i omstillingen 
af økonomien i andet halvår blev starten af størstedelen af 
Programmet forsinket, og energisektoren og Tempus var 
de eneste områder, hvor der ikke kunne forventes større 
forsinkelser. Projekterne under de tidligere handlings­
programmer fortsatte imidlertid eller blev afsluttet med 
succes i 1995. 
I 1995 afsluttedes en feasibility undersøgelse af en 
investeringsfond for egenkapital i Hviderusland. 
Rapporten, som blev bestilt under handlingsprogrammet i 
1993, drog positive konklusioner om mulighederne for 
investeringer og joint ventures. Fund raising er påbegyndt, 
og EBRD forventes at tegne sig for en kapitalandel på 
30% af aktiekapitalen, under forudsætning af, at der 
identificeres andre investorer til at lette aktietegningen. 
Fonden, som skal oprettes i 1996, vil samarbejde nøje 
med det netværk, der er oprettet i hele Hviderusland. 
17 
Et parallelt og hermed forbundet projekt afsluttedes med 
succes i juli 1995. Projektet, som henhørte under 
handlingsprogrammet i 1993, forberedte tre banker med 
base i Minsk til at opfylde de kriterier, EBRD havde fastsat. 
Bankernes faglige kvalifikationer blev forbedret, og EBRD 
kreditlinje på 30 mio. US$ udbetales nu uden problemer til 
små og mellemstore virksomheder. 
Et andet projekt, som blev vellykket gennemført i 1995, 
var uddannelsen af bankpersonale i Minsk. Projektet, som 
henhørte under handlingsprogrammet i 1992, uddannede 
godt 30 undervisere i almene og specialiserede 
bankkvalifikationer. Tacis-projektet, der havde sin base i et 
uddannelsescenter på handelshøjskolen med tilknytning til 
Minsks statsuniversitet, uddannede såvel branchefolk fra 
bankverdenen som akademikere fra universitetet. På 
seminarer ledet af Tacis-eksperter og senere lokalt 
personale blev der undervist i moderne, almene og 
specialiserede bankvirksomhedsmetoder. Da centret 
opkræver et gebyr for uddannelsen, er det hensigten, at 
det muligvis kan blive selvfinansierende ved at hæve 
kvaliteten af det uddannede personale. Sektorvis tildelt støtte pr. år 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omstrukturering af 
statsvirksomheder og 
udvikling af den private sektor 
Strategisk rådgivning 
Telekommunikation 
Humanitær bistand 
Andre sektorer 1991 1992 1993 1994 1995 lait 
0 0 0 0 0 o 
0,3 7,52 
Reform af den offentlige 
forvaltning, sociale tjenester 0,68 
og uddannelse 
Landbrug 
Energi 4,1 
Transport 2,24 1,6 2,51 
1,9 
1 
0,7 
0 
0 
0 
alt 8,92 14,63 0 
0 
1,3 
0 
0 
0 
0,7 
7 5 21,82 
2 
3 
0 
0 
0 
0 
2 
12 8,11 
9 
6,54 
0,7 
0 
0 
3,7 
51,55 
Georgien 
Georgien og Det Europæiske Fællesskab og dets 
medlemsstater underskrev i december 1995 en 
partnerskabs- og samarbejdsaftale og indledte 
forhandlinger om en interimsaftale for at sætte de 
handelsrelaterede bestemmelser i PCA'en i kraft hurtigst 
muligt. Aftalen udstikker rammerne om videreudviklingen 
af de politiske og økonomiske forbindelser mellem Det 
Europæiske Fællesskab, dets medlemsstater og Georgien 
og understreger betydningen af regionalt samarbejde 
mellem de tre Kaukasus republikker. De tættere 
forbindelser, som er formaliseret i aftalen, blev fremmet af 
Europa-Kommissionens delegation i Tbilisi, der blev åbnet 
i 1994. 
Georgiens politiske situation forbedredes markant i 1995. 
Georgien afholdt både parlaments- og præsidentvalg i 
november 1995, hvilket bekræftede landets engagement i 
den demokratiske proces. Selv om der blev registreret 
forbedringer på det økonomiske område, var landet dog 
stadig forstyrret af borgerkonflikten i Abkhasien. 
Den georgiske økonomi gjorde beskedne fremskridt i 
1995. En strammere finans- og pengepolitik nedbragte 
inflationen, og den nye valuta, lari, som blev indført i 
september, holdt sig stabil. Regeringens strategi for at 
fremskynde reformprocessen har også ført til øget 
privatisering af mindre virksomheder. 
Fastholdelse af reformsmomentet 
Tacis støtter regeringen i dennes reformbestræbelser ved 
at fokusere på følgende sektorer 
. energi 
• omstrukturering og udvikling af virksomheder 
. udvikling af menneskelige ressourcer. 
Tacis stillede over 1995-budgettet 6 mio. ECU til rådighed 
for det nationale program for Georgien. Georgien modtog 
også midler, der var forpligtet via Tacis' Traceca-program 
(som tager sigte på at udvikle regionale transportnet) og 
via Demokratiprogrammet samt via den sektorpolitiske og 
juridiske rådgivningstjeneste. Fokus på energi 
Tacis samarbejaer med de nationale myndigheder om at 
foreslå løsninger på Georgiens energiproblemer. Manglen 
på indenlandske energiressourcer har i tillæg til 
problemerne med udenlandske forsyninger bidraget til 
energikrisen. Georgien er afhængig af import af olie, gas 
og elektricitet, og de eksterne forsyningslinjer er blevet 
afbrudt. Energiinfrastrukturen var også mangelfuldt 
vedligeholdt, og skaderne forårsaget af borgerkrigen 
bidrog til forstyrrelsen. Den alvorlige mangel på energi har 
tvunget de georgiske myndigheder til at anmode om en 
omprioritering af handlingsprogrammet med større vægt 
på energisektoren. 
I 1995 forlængede man et Tacis-projekt til 700.000 ECU-til 
støtte for udviklingen af en energipolitik for at fokusere på 
gennemførelsen af de forskellige foranstaltninger, der var 
identificeret under gennemførelsen af energipolitikken. Der 
har været sat fokus på at indføre et rationelt 
forvaltningssystem for at imødekomme private forbrugeres 
og fremtidige private virksomheders energiefterspørgsel 
og for at tiltrække udenlandske investeringer. 
Henstillingerne vedrørende en integreret energipolitik 
identificerede de energimæssige prioriteringer og 
påpegede, hvilke skridt der skal tages for at mindske 
spildet og forbedre energievirkningsgraden. Konklu­
sionerne og henstillingerne blev i vidt omfang godkendt af 
partnerorganisationerne. Et vigtigt aspekt af projektet var 
udkastet til en investeringsplan, som skal forelægges de 
udenlandske investorer og de internationale finansierings­
institutter. 
I 1995 blev der identificeret to nye projekter for 
energisektoren: Støtte til energikoordineringsenheden 
(1,3 mio. ECU) og støtte på industri- og forbrugerplanet 
(1 mio. ECU). Disse projekter er koncentreret om 
energipolitik, prisfastsættelse, lovgivning, energieffektivitet, 
fremme af brugen af indenlandske kilder, så som tørv og 
kul, og vurdering af brændselstræproduktion. En af 
projektkomponenterne er efteruddannelse og rådgivning 
af forberedelses- og gennemførelsesgruppen, som 
forbereder Sakenergo-forsyningsselskabet til at opfylde 
Verdensbankens og andre donorers betingelser for at 
investere. 
19 
Privatiseringen fortsætter 
Øget økonomisk stabilitet i 1995 bevirkede, at 
privatiseringen gjorde store fremskridt, og der blev også 
indledt et masseprivatiseringsprogram dette år. Godt 
7.000 SMV er hidtil blevet privatiseret. Der ydes Tacis-
støtte til ministeriet for forvaltning af statsejendom til 
udformning og gennemførelse af privatiserings­
programmet. Tacis støtter også udviklingsagenturet for 
små og mellemstore virksomheder og to erhvervs-
kommunikationscentre. 
I 1995 indledtes et postprivatiseringsprogram, som 
tilbyder støtte til firmaer umiddelbart efter privatiseringen. 
Der blev etableret et Tacis-projekt til 1,2 mio. ECU til at 
yde denne støtte via postprivatiseringsudviklingscentret. 
Det skal være firmaerne behjælpelig med at vurdere deres 
managementbehov, yde den fornødne støtte til 
markedsførings- og finansieringsstrategier og forsyne de 
nationale myndigheder med informationer om de nyligt 
privatiserede firmaers behov. 
Der blev indgået forpligtelser for 700.000 ECU over 
Programmet i 1995 for at bistå med etablering af handel 
med værdipapirer. Projektet ydede også rådgivning om 
rets- og skatteordninger og om de regler, der styrer den 
interne organisering af markedsordning. 
Forskning og udvikling for vækst 
Regeringen har anmodet om, at vægten i 1995 blev lagt 
på at styrke forsknings- og udviklingskapaciteten. I 
december 1994 vedtog det georgiske parlament en lov, som understreger behovet for at regulere forsknings- og 
udviklingsaktiviteterne i retning mod konkrete resultater. 
Tacis Programmet iværksatte i 1995 et projekt til 1,3 mio. 
ECU med sigte på at støtte Udvalget for Videnskab og 
Teknologi i disse bestræbelser. Projektets målsætninger 
er at vurdere de eksisterende forsknings- og 
udviklingsprogrammers potentiel, at tilskynde til forskning 
og udvikling inden for små og mellemstore virksomheder 
og partnerskaber, at uddanne managementspecialister og 
at tilskynde det georgiske forskersamfund til at deltage i 
internationale programmer og netværk. 
Sektorvis tildelt støtte pr. år 
1991 1992 1993 1994 1995 lait 
0 0 0 0 0 o Nuklear sikkerhed og miljø 
Omstrukturering af 
statsvirksomheder og 0 3,5 
udvikling af den private sektor 
Reform af den offentlige 
forvaltning, sociale tjenester 1,18 1,25 
og uddannelse 
Landbrug 2,65 1,5 
Energi 0,4 0 
Transport 0,73 0 
Strategisk rådgivning 0 2,75 
Telekommunikation 0 0 
Humanitær bistand 0 0 
Andre sektorer 0 0 
I alt 4,96 9 0 3,6 1, 
1,3 5,53 
0 
2,3 
0 
0,5 
6 5,95 
2,7 
0,73 
2,75 
0 
6 
1,3 
33,96 
20 
Kasakhstan 
Undertegnelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen 
mellem Kasakhstan og Det Europæiske Fællesskab og 
dets medlemsstater i januar 1995 var et afgørende skridt i 
formaliseringen af forbindelserne mellem de to parter. 
Aftalen danner grundlaget for en videreudvikling af de 
politiske og økonomiske forbindelser mellem Det 
Europæiske Fællesskab, dets medlemsstater og 
Kasakhstan og understreger betydningen af regionalt 
samarbejde mellem de fem republikker i Centralasien og 
Mongoliet. Der er blevet forhandlet om en interimsaftale, 
som dækker de handelsmæssige aspekter af aftalen, og 
der er indledt procedurer med henblik på dennes 
ikrafttræden. Særskilte aftaler, som omfatter handel med 
stål og nukleart materiale i tillæg til nuklear sikkerhed og 
termonuklear fusion, ligger nu klar til forhandling. Der er 
allerede udfærdiget en tekstilaftale. 
Kasakhstans økonomi har haft vedvarende tilbagegang, 
trods vedtagelsen af strukturreformprogrammer og et 
ambitiøst makroøkonomisk stabiliseringsprogram. 
Inflationstakten og ledighedsprocenten er steget støt, og 
budgetunderskudsspiralen er stadig vanskelig at 
kontrollere. Regeringen har forpligtet sig til at nedbringe 
budgetunderskuddet ved at hæve skatterne og begrænse 
forbruget - herunder nedskæringer i antallet af offentligt 
ansatte på alle niveauer. 
Kasakhstans regering går stadig ind for hurtig omstilling til 
markedsøkonomi. Efter drøftelserne med de internationale 
donorer lagde Kasakhstans regering i 1995 vægt på at 
stimulere produktionen og tiltrække udenlandske 
investeringer. 
Støtte til Kasakhstan 
De vigtigste sektorer for Tacis-indsatsen i 1995 var 
. omstrukturering og udvikling af virksomheder 
. fødevareproduktion, -forarbejdning og -distribution 
• udvikling af menneskelige ressourcer. 
Tacis indgik forpligtelser for 15 mio. ECU over 1995-
budgettet til det nationale program for Kasakhstan. 
Kasakhstan modtog også støtte fra Tacis' multinationale 
midler. Støtte til virksomhedsektoren 
Tacis medvirkede til at styrke den kasakhstanske 
regerings indsats for at fremme udvikling af mindre 
virksomheder på lokalt plan, for at forvalte privatiserings­
processen på nationalt og regionalt plan og for at opnå en 
moderne struktur for finansielle tjenesteydelser. Mange af 
Tacis' aktioner i 1995 supplerede de foranstaltninger, der 
var iværksat under Programmet i 1994. 
Tacis-midler til en værdi af 5,9 mio. ECU støttede en 
række initiativer. Oprettelsen af et erhvervskommuni-
kationscenter, som tilbyder rådgivning til små virksom­
heder, og et udviklingsagentur for små og mellemstore 
virksomheder planlagt i Aktubinsk, som tilbyder ekspertise 
til at udvikle finansiel ekspertise og langsigtet 
ledelsesmæssigt samt faglig støtte til nye virksomheder. 
Tacis' know-how bidrog også til et institutionsopbygnings-
program og til strategisk rådgivning af den kasakhstanske 
regering, Kasakhstans nationalbank og iværksætternes 
nationalkongres. 
Tacis støttede også den kasakhstanske regerings 
forpligtelse til at gøre fremskridt i privatiserings­
programmet. Der er ydet fortløbende støtte til 
Statskomiteen for statsejendom og til den statslige 
privatiseringsfond. Tacis tilbød strategisk rådgivning og 
planlægning for at øge konkurrencen og udvikle 
langsigtede strategier. Hovedinteressen for såvel Tacis 
som partnerorganisationen var at udvikle energisektoren 
med særlig henblik på olie- og gasområdet. Der blev også 
gennemført en evaluering af turistsektoren, og der blev 
ydet praktisk rådgivning til den nye nationale 
sammenslutning af investeringsfonde. 
Omlægning af landbrugssektoren 
Tacis' målsætninger på dette område koncentrerede sig 
om at støtte udviklingen af landbrugssektoren inden for et 
marked med stadig større konkurrence. Tacis støttede 
især bestræbelserne på at øge eksportegnede vare, 
fremme investeringer i agroindustrier og skabe handelsnet 
for varer. 
21 
Som følge af Tacis' erfaringer i Alma Ata-regionen tilbød et 
Tacis-projekt til en værdi af 3 mio. ECU at udvikle et 
landbrugsmæssigt ledelsesinformationssystem i 1995. 
Tacis og de kaskhstanske myndigheder satsede på at 
oprette et landbrugsmæssigt markedsførings- og 
ledelsesinformationscenter, som skulle levere data om 
priser og disponible mængder . Desuden tager projektet 
sigte på at etablere et forsøgsbaseret engrosmarked for 
friske råvarer i Alma Ata-regionen. 
Tacis støttede de kasakhstanske myndigheder i et forsøg 
på at sikre produktionen og forsyningen af fødevarer til det 
lokale hjemmemarked og også udvikle landbrugssektoren, 
så den fremtidige privatisering er en attraktiv valgmulighed 
og et økonomisk rentabelt valg for investorerne. Der er 
indledt aktiviteter i Akmola (den nye hovedstad) og 
Aktjubinsk for at styrke fødevareproduktionssektoren. 
Supplerende investeringer er vigtige for at udvikle 
produktionsmetoderne, forbedre effektiviteten og øge 
produktionen. Tacis' know-how støttede lokale initiativer i 
Alma Ata- og Taldy Kurgan-regionen med sigte på at 
uddanne kommercielle operatører i forretnings- og 
regnskabsprincipper for at sikre, at midlerne blev anvendt 
mest fordelagtigt. 
Forbedring af Kasakhstans menneskelige 
ressourcer 
Tacis-støtten til dette område har primært været centreret 
om at levere uddannelse til de tjenestegrene inden for den 
offentlige forvaltning, der arbejder med nye forordninger, 
samt om omstrukturering af den sociale beskyttelse i 
forlængelse af et initiativ, der skal imødegå de voksende 
sociale konsekvenser af den økonomiske reform. Et projekt til en værdi af 2,9 mio. ECU medvirkede til at 
forbedre management og økonomiske kvalifikationer i 
Kasakhstan. Tacis hjalp også med at udvikle det nye 
MBA-program på Kasakhstans institut for management 
og økonomi (KIMEP). Supplerende Tacis-midler vil bevirke, 
at KIMEP kan styrke sit MBA-fakultet og sin administration 
og derved støtte programmets langsigtede levedygtighed 
og bæredygtighed, samt at fakultetet kan blive inddraget i 
et netværk af europæiske handelshøjskoler og 
universiteter. Der har også været formidlet en særlig 
uddannelse til det lokale banksystem via kurser på Alma 
Atas bankuddannelsescenter og i bankråd­
givningstjenesten. 
Sektorvis tildelt støtte pr. år 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omstrukturering af 
statsvirksomheder og 0 
udvikling af den private sektor 
Reform af den offentlige 
forvaltning, sociale tjenester 4,87 
og uddannelse 
Energi 
Transport 
Strategisk rådgivning 
Telekommunikation 
Humanitær bistand 
Andre sektorer 
lait 1991 1992 1993 1994 1995 
0 0 0 0 0 lait 
6,54 6,3 6,3 5,9 25,04 
1,4 3,15 
Landbrug 2,16 3,06 3,15 3,15 
0,7 
0 
0 
0 3,2 
0 
6,4 
0 
7,73 20,6 0 
1,4 
14 0 1,63 
0 0 
0 
1,12 
14 2,9 14,12 
3,2 
15 14,52 
3,9 
0 
8,03 
0 
0 
5,72 
71,33 
22 
Kirgistan 
Kirgistan og Det Europæiske Fællesskab og dets 
medlemsstater undertegnede i februar 1995 en 
partnerskabs- og samarbejdsaftale. Aftalen danner 
grundlaget for de fremtidige forbindelser på det politiske, 
økonomiske og handelsmæssige område og på andre 
hermed forbundne områder. I 1995 blev der lagt sidste 
hånd på en interimsaftale, som vil sætte de 
handelsrelaterede bestemmelser i aftalen i kraft. 
Kirgistans regering har konstant demonstreret sit 
engagement i markedsorienterede reformer og markeds­
liberalisering og har opnået hurtigere fremgang end 
mange andre af de nye uafhængige stater. 
Valget til den lovgivende forsamling i februar 1995 skabte 
et nyt parlament med to kamre, og i oktober 1995 
godkendtes en ny forfatning ved en national 
folkeafstemning. 
Kirgistan har været ambitiøs i sine økonomiske reform­
bestræbelser, og landet begyndte i 1995 at høste 
frugterne af denne strategi. Det treårige reformprogram, 
som blev foreslået i 1994 for at indskrænke statens 
engagement i erhvervslivet og øge privatiseringstakten, er 
nu ved at blive vedtaget. En stram finans- og pengepolitik 
har resulteret i større kontrol over inflationen, valutarisk 
stabilitet og en BNP-vækst på 2%. Alligevel er Kirgistan 
stadig en af de fattigste af de nye uafhængige stater, og 
levestandarden er fortsat lav. Det Europæiske Fællesskab 
har ydet fødevarehjælp til Kirgistan to år i træk, og landet 
har også modtaget humanitær bistand via ECHO. Landet 
har også en kritisk mangel på energi og er afhængig af 
nabolandet Usbekistan med hensyn til sine forsyninger af 
naturgas. Udenrigshandelen er beskeden og 
privatiseringstakten langsom. 
Fremme af reformen i Kirgistan 
Tacis støtter Kirgistans reformprogram med de 8 mio. 
ECU, der blev indgået forpligtelser for i 1995. Programmet 
fokuserer på følgende sektorer 
• fødevareproduktion, -forarbejdning og -distribution 
. energi 
. udvikling af menneskelige ressourcer. I 1995 opfyldte Det Europæiske Fællesskab også 
humanitære behov med projekter for humanitær bistand 
og fødevarehjælp i samarbejde med ECHO'S program. 
Omstrukturering af landbrugssektoren 
Kirgistan har lidt under et væsentligt fald i 
fødevareproduktionen siden uafhængigheden, men denne 
udviklingstendens er begyndt at vende. I 1995 iværksatte 
Tacis to nye projekter på grundlag af de vellykkede 
resultater af Tacis-projektet i 1992, som formulerede en 
strategisk master plan for landbruges- og fødevare­
sektoren. 
Tacis indledte et projekt til 1,3 mio. ECU i samarbejde 
med fødevare- og landbrugsministeriets strategiske 
støtteenhed for agrovirksomhed. Projektet tager sigte på 
at fremskynde omstruktureringen af fødevare- og 
landbrugssektoren via en vifte af foranstaltninger. Tacis-
rådgiveme hjælper via strategisk rådgivning og udvikling 
med til at sætte gang i skabelsen af ny lovgivning, som er 
nødvendig for en smidig overgang til privat landbrug og for 
omstruktureringen af fødevareindustrien. Projektet støtter 
udvikling af privat landbrug ved at uddanne landbrugere, 
formidle jordreformens fordele til såvel private landbrugere 
som lokale administratorer og forsyne alle involverede 
parter med information om landbrugsmarkeder, 
prisfastsættelse og distributionsaltemativer. 
Der er ved at blive oprettet virksomhedsledelsestjenester 
til støtte for såvel de nyligt privatiserede som de snarligt 
privatiserede fødevareforarbejdnings- og distributions-
firmaer. Tjenesten leverer uddannelse i regnskabsaf­
læggelse, markedsføring, finansiering og investeringer. Et 
andet aspekt af projektet er definition og håndhævelse af 
standarder for landbrugsprodukter og forbedring af 
fødevarestandarder. 
Tacis indledte et toårigt udviklingsprogram for landbrug og 
fødevarer i provinsen Issyk-Kul i 1995. Projektet til 2,4 mio. 
ECU tager sigte på at skabe en indbyrdes forbindelse 
mellem den primære sektors producenter, forarbejdnings­
industrierne og markederne. Det skal fungere som et 
pilotprojekt for lignende programmer fremover i hele 
Kirgistan. Projektets hovedmål er at forbedre hastighed og 
effektivitet af fødevareproduktion, markedsføring og 
distribution. 
23 
Udviklingsprogrammet for privat landbrug omfatter 
bedriftsintern styring, oprettelse af kreditlinjer for 
virksomheder inden for sektoren, uddannelse af 
nøglepersonale samt produktudvikling. Projektet tilbyder 
også kvalitets- og effektivitetsforbedring, markedsanalyser 
og støtte til stiftelse af en lokal handelssammenslutning for 
at lette kontakten mellem alle dem, der beskæftiger sig 
med fødevareproduktions- og forarbejdningsvirksomhed. 
Modernisering af energisektoren 
Kirgistan har undertegnet det europæiske energicharter 
og traktaten om energicharteret. Dette er et vigtigt skridt 
for at fremme de hårdt tiltrængte udenlandske 
investeringer i landets energisektor. Kirgistans nationale 
energiholdingselskab og Tacis samarbejder om at løse en 
række energiproblemer og om at udarbejde en strategi for 
sektoren for de kommende ti år. Projektet til 1,1 mio. ECU 
omfatter følgende spørgsmål: Støtte til udkast til energi-
og elektricitetslovgivning, rådgivning om energistrategier, 
fremme af energibesparelser, uddannelse af ledere inden 
for energisektoren og levering af energiudstyr. 
I 1995 indledte Tacis også et projekt til en værdi af 
600.000 ECU for at støtte det nationale statslige 
kulselskab, Kyrgyz Komur, med strategisk rådgivning på 
højt plan og uddannelse. 
Styrkelse af statsadministrationen 
Kirgistan og Tacis samarbejder nu om at styrke strukturen 
i statsadministrationen og om at lette vedtagelsen af politikker i hele administrationen. Tacis yder via et projekt 
til 1,6 mio. ECU rådgivning om forvaltning og udvikling af 
serviceydelser og om personaleledelsesspørgsmål, så 
som udvælgelseskriterier, ansættelse og karriereforløb. 
Programmet omfatter også efteruddannelse og leverancer 
af udstyr samt en overvågningsplan til fastslåelse af, 
hvorvidt politikken håndhæves på alle niveauer i 
administrationen. 
Sektorvis tildelt støtte pr. år 
1991 
0 1992 1993 1994 1995 lait 
0 0 0 0 0 Nuklear sikkerhed og miljø 
Omstrukturering af 
statsvirksomheder og 0 0,82 0 0 0 0,82 
udvikling af den private sektor 
Reform af den offentlige 
forvaltning, sociale tjenester 0 0 2,6 0 1,6 4,2 
og uddannelse 
Landbrug 0 2,71 4 0 3,7 10,41 
Energi 0,7 0 2,4 0 1,7 4,8 
Transport 0 0 0 0 0 0 
Strategisk rådgivning 0 5,7 0 0 0 5,7 
Telekommunikation 0 0 0 0 0 0 
Humanitær bistand 0 0 0 0 0 0 
Andre sektorer 0 0 10 1 2 
lait 0,7 9,23 10 0 8 27,93 
Bemærking : Kirgistan modtog ingen midler over 1994-budgettet. 
24 
Moldova 
Forbindelserne mellem Moldova og Det Europæiske 
Fællesskab og dets medlemsstater bygger formelt på en 
partnerskabs- og samarbejdsaftale, som blev undertegnet 
i november 1994. Aftalen danner grundlaget for de 
politiske, økonomiske, handelsmæssige og kulturelle 
forbindelser. For at sætte aftalens handelsrelaterede 
bestemmelser i kraft blev der i oktober 1995 undertegnet 
en interimsaftale. 
I 1995 stabiliseredes den politiske situation i Modova . I 
januar 1995 fik Gagauz-regionen status af en selvstyrende 
region, hvorved et potentielt destabiliserende problem blev 
taget af den politiske dagsorden. Separatisttendenserne i 
Dnestr-regionen forstyrrede stadig landets udvikling. 
Forhandlingerne med sigte på at finde en løsning førte ikke 
til holdbare konklusioner i 1995. 
Regeringens reformbestræbelser resulterede i 1995 i en 
BNP-vækst på 1,5%, den første stigning siden 
uafhængigheden. En stram pengepolitik har reduceret 
inflationen til 2%, og valutaen, leu, var fortsat stabil. 
Moldovas eksport steg væsentligt i 1995, især til Det 
Europæiske Fællesskab, hvortil eksporten næsten 
fordobledes. 
I december 1995 afsluttede regeringen med held en 
masseprivatiseringskampagne, som udliciterede 1.132 
store virksomheder. Manglen på udenlandske 
investeringer er fortsat et problem, som de moldoviske 
myndigheder håber at løse ved fortsat at føre en 
stabiliserende pengepolitik og øge privatiseringen af 
firmaer. 
Tacis1 prioriterede sektorer 
For at støtte Moldova i dets reformbestræbelser indgik 
Tacis Programmet forpligtelser for 9 mio. ECU til det 
nationale program for Moldova. Programmet fokuserede 
på følgende sektorer i 1995 
. fødevareproduktion, -forarbejdning og -distribution 
. omstrukturering og udvikling af virksomheder 
• energi 
. udvikling af menneskelige ressourcer. 
Moldova modtog også støtte fra Tacis' multinationale 
midler. Modernisering af fødevaresektoren 
I 1995 blev der opnået enighed om et projekt til 1,3 mio. 
ECU med sigte på at forbedre markedsføringen af 
landbrugsprodukter. Projektet, som gennemføres i 
samarbejde med landbrugs- og fødevareministeriet og 
eksportfremmecentret, har til formål at forbedre privat 
salgsvirksomhed med landbrugsprodukter. Det medvirker 
også til at skabe forsøgsbaseret markedsførings-
virksomhed med forretningsdrivende og tilskynder til 
oprettelse af uafhængige fagforbund. Efter Sovjetunionens 
sammenbrud mistede Moldova en stor del af sit 
traditionelle eksportmarked. Tacis-projektet hjælper det 
moldoviske landbrug til at genvinde disse 
eksportmarkeder, udvikle nye eksportmuligheder og 
forbedre markedsføringen på hjemmemarkedet. 
Der blev også udarbejdet to andre projekter i 1995: 
Forbedring af frøkvaliteten (400.000 ECU) i samarbejde 
med det moldoviske landbrugsselskab, Semintse, og 
udvikling af kreditgivning til private landbrugere (800.000 
ECU). Målet for det første projekt er at modernisere 
produktionen og forbedre kvaliteten af grønsagsfrø ved at 
indføre nye sorter og tilskynde til kontakt mellem 
frøproducenter i og uden for Moldova. Det andet projekt 
imødekommer den voksende efterspørgsel efter 
kreditgivning i de private banker. Tacis medvirker til at øge 
kreditinstitutternes kapacitet til at håndtere de private 
landbrugeres stigende efterspørgsel efter kreditgivning ved 
at sikre uddannelse og rådgivning af Agroindbank og 
uddannelse af de private operatører i kreditstyring. 
Privatisering af virksomheder 
Moldovas privatiseringsprogram har sat sig det mål at 
privatisere yderligere en tredjedel af de statslige 
virksomheder under sit 1995-1996-program. Hvis disse 
planer gennemføres med held, vil i alt to tredjedele af 
statens ejendom være blevet privatiseret. Tacis støttede 
privatiseringsfremstødet med to projekter. For det første 
fortsatte støtten til det vellykkede 1994-projekt for 
Moldovas erhvervscenter i Chisinau. For at sprede 
information om de forskellige aspekter af privatiseringen 
har centret oprettet tilknyttede centre i hele Moldova. 
Tacis-projektet tager sigte på at styrke ekspertgruppen på 
centret og udvikle forbindelser mellem lokale og 
internationale institutioner for at tiltrække finansiel støtte og 
bistå virksomhederne med at udforme og gennemføre 
virksomhedsstrategier. 
25 
Et andet projekt til 1 mio. ECU, Tacis' virksomhedsuds-
killelsesprogram, startes i 1996. Det skal medvirke til at 
identificere insolvente virksomheder og yde rådgivning 
med henblik på enten at omstrukturere dem, afvikle dem 
eller støtte dem via långivningssystemer. 
Energibevarelse - et prioriteret mål 
Inden for energisektoren har Tacis indgået forpligtelser for 
støtte til en værdi af 1,25 mio. ECU til det nationale kontor 
for energieffektivitet, som blev oprettet under Tacis 
Programmet i 1992. Kontoret gennemførte to 
energispareprojekter i 1995, som begge var rettet mod 
udvikling og gennemførelse af en besparelsesstrategi. 
Et andet projekt indledt i 1995 yder strategisk rådgivning til 
den statslige energistyrelse vedrørende omkostninger og 
fordele ved mulige alternative energiforsyningskilder. 
Udvikling af Moldovas kvalifikationsgrundlag 
På området menneskelige ressourcer afsluttedes to 
projekter i 1995, og to nye blev identificeret. Projektet for 
arbejdsformidlingskontorer (1 mio. ECU), som havde til 
formål at forstærke arbejdsmarkedet og styrke 
beskæftigelsesprogrammet i ministeriet for arbejdsmarked 
og social beskyttelse, blev fuldført med held. 
Lederuddannelsesprojektet til 1,25 mio. ECU på 
akademiet for økonomiske videnskaber blev også afsluttet 
med held, og ca. 30 af de uddannede ledere arbejder nu 
på akademiet. I 1995 blev der iværksat to projekter: Reform af systemet 
for social beskyttelse (1,5 mio. ECU) samt støtte til 
sundhedssektoren (500.000 ECU). Det første projekt 
havde til formål at udvikle et nyt system for social 
beskyttelse og et hertil hørende retsgrundlag via 
rådgivning af den moldoviske regering. Det andet projekt 
er udformet med henblik på at hjælpe de moldoviske 
sundhedsmyndigheder til at varetage de primære 
sundhedssystemer i tillæg til reformen af sundheds­
forvaltningen. 
Sektorvis tildelt støtte pr. år 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omstrukturering af 
statsvirksomheder og 
udvikling af den private sektor 1991 1992 1993 1994 1995 lait 
0 0 0 0 0 o 
0 1,73 
Reform af den offentlige 
forva'tning, sociale tjenester 0,13 
og uddannelse 0 1,45 
1,9 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Strategisk rådgivning 
Telekommunikation 
Humanitær bistand 
Andre sektorer 
lait 0,97 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1,1 2,27 
2 
0 
1 
0 
0 
0 
9 4,7 
0,6 
0,6 
0 
0 
0 
0,75 
10 1,5 4,68 
2 6,03 
2,5 10,44 
1,5 4,1 
0 
0 
0 
0 
1,5 
9 0,6 
1 
0 
0 
2,25 
29,1 
Bemærking : Moldova modtog ingen midler over 1993-budgettet. 
26 
Mongoliet 
Dialogen mellem Det Europæiske Fællesskab og 
Mongoliet intensiveredes i løbet af 1995 og omfattede et 
besøg af præsident Ochirbat i Bruxelles. af virksomheder er stadig at yde strategisk rådgivning til 
regeringen på højt plan om metoder til udvikling af små og 
mellemstore virksomheder. 
Et af den mongolske regerings prioriterede mål er at styrke 
landets økonomi gennem øget industriproduktion. Helt op 
til 40% af statsbudgettet går nu til statstilskud til urentable 
statsvirksomheder, hvorfor den fremtidige økonomiske 
vækst i Mongoliet i vidt omfang afhænger af udviklingen af 
den private sektor. Vigtige erhvervssektorer, herunder 
tjenesteydelser og agroindustri, er dog blevet fuldt ud 
privatiseret, og store statsejede selskaber er blevet 
erstattet af små og mellemstore virksomheder. 
Fortsat støtte til Mongoliet 
Tacis Handlingsprogrammet for 1994-1995 byggede 
videre på de projekter, der blev iværksat i 1994. Dette år 
blev der tildelt et budget på 8 mio. ECU til Mongoliet med 
fokus på følgende aktiviteter 
. udvikling af menneskelige ressourcer 
. omstrukturering og udvikling af virksomheder 
. energi. 
Udvikling af menneskelige ressourcer 
Tacis-målsætningerne for udviklingen af menneskelige 
ressourcer i Mongoliet er centreret om at udvikle de 
kvalifikationer, som er nødvendige for en effektiv 
gennemførelse af de sociale beskyttelsesforanstaltninger 
og for at sikre, at effektive, nye økonomiske 
beslutningstagere kan drive erhvervsmæssig virksomhed. 
Et projekt for styrkelse af arbejdsformidlingskontorer fik 
tildelt et budget på 1,2 mio. ECU i perioden 1994-1995. 
Målet med dette projekt er at støtte arbejds- og 
befolkningsplanlægningsministeriet og også at indføre 
strategiske elementer, som vedrører forvaltningen af 
arbejdsløsheden. 
Tacis-projektet for reform af den økonomiske uddannelse 
(2 mio. ECU) har iværksat en omstrukturering af 
læseplanerne på og organisationen af Mongoliets 
statsuniversitet. Målsætningen for dette Tacis-projekt har 
været at medvirke til at tilpasse den økonomiske 
uddannelse til behovene inden for en fri markedsøkonomi. 
Optimal udvikling af erhvervslivet 
Tacis-støtten til små og mellemstore virksomheder 
fortsatte i hele 1995, især på det agroindustrielle område. 
Formålet med projekterne for omstrukturering og udvikling I løbet af de sidste fire år er der oprettet 29.000 nye 
firmaer og andelsforetagender. Det aktuelle Tacis-projekt 
har opbygget en ramme for nye erhvervs­
sammenslutninger, som tilbyder en vigtig støttefunktion til 
de nyoprettede virksomheder. 
Forbedring af energiforsyningen 
Disponible mængder driftssikker og omkostningseffektiv 
energi er nøglen til fortsat udvikling af private 
virksomheder. Tacis har derfor iværksat et energiprojekt 
med det formål at forbedre kraftværkerne driftssikkerhed i 
Dharkan og Choybalsan i Mongoliets landdistrikter. 
Projektet til 1 mio. ECU samarbejder nu med begge byer 
og er blevet iværksat for at finde omkostningseffektive 
midler til at forbedre den lokale energiforsynings 
virkningsgrad og driftssikkerhed. Projektet i Dharkan tager 
sigte på at levere en cost/benefit-analysemodel til 
forbedring heraf. I Choybalsan gennemfører projektet en 
analyse af, hvordan anlæggets levetid kan forlænges med 
yderligere 10-20 år. 
Sektorvis tildelt støtte pr. år 
1991 
Nuklear sikkerhed og miljø 0 
Omstrukturering af 
statsvirksomheder og 0 
udvikling af den private sektor 
Reform af den offentlige 
forvaltning, sociale tjenester 0 
og uddannelse 
Landbrug 0 
Energi 0 
Transport 0 
Strategisk rådgivning 0 
Telekommunikation 0 
Humanitær bistand 0 
Andre sektorer 0 
lait 0 1992 1993 1994 1995 lait 
0 0 0 0 0 
o 0 2,56 
3,8 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
0,64 0 2,56 
3,8 
1 
0 
0 
0 
0 
0,64 
Bemærking: Mongoliet modtog ingen midler over budgetterne 1991-
1993. 1994-budgettet dækkede også aktiviteterne i 1995. 
27 
Den Russiske Føderation 
Ruslands økonomi viste tegn på yderligere stabilisering i 
1995. På trods af, at de generelle makroøkonomiske 
tendenser stadig var negative, viste de vigtigste 
indikatorer, at der var opnået reelle forbedringer på 
nøgleområder. 
I 1995 bevægede Rusland sig endnu et skridt fremad i 
retning mod markedsøkonomi. Væksten i bruttonational­
produktet i faste priser forbedredes i sammenligning med 
tallene for 1994, fra minus 15% til minus 4%. Væksten i 
den samlede industriproduktion steg også fra minus 21% 
til minus 3%, primært som følge af den konventionelle 
sværindustris fremgang. 
Den Russiske Føderations finansielle stilling forbedredes 
en smule i 1995. Budgetunderskuddet forbedredes med 
6 procentpoints til minus 4% af BNP. Inflationstakten 
fortsatte sit fald fra 840% i 1993 til 215% i 1994 og faldt 
igen i 1995 til 131%. Valutanedskrivningen fortsatte i 
langsom takt i centralbankens forsøg på at udligne 
inflationen, og dette stabiliserede stort set valutaen fra 
midten af 1995 og fremad. 
Den Russiske Føderations handelsoverskud steg 
yderligere i 1995 til 25 mia. ECU. Det er en stigning på 6,5 
mio. ECU i forhold til tallet for 1994. Ruslands handel med 
Det Europæiske Fællesskab er også forbedret, og EF er 
fortsat Ruslands største handelspartner. 
Reformens sociale konsekvenser 
Arbejdsløsheden steg til 8,2% af arbejdsstyrken i 
december 1995 fra 7,1% i 1994. Et fald i realindkomsten 
på 12% i forhold til 1994 volder også betydelige 
problemer for de russiske myndigheder. Lønningerne faldt 
med 31% og pensionerne med 15%. Forsinkelser i 
lønudbetalingen og svigtende lønudbetalinger er et af de 
mere presserende problemer, som i 1995 berørte ca. 
1 mio. mennesker hver måned i hele Rusland. 
Skatteunddragelser og omgåelse af indbetalingerne til den 
sociale fond ved at undlade at registrere lønningerne er i 
stigende grad et fællestræk ved den russiske økonomi. 
Efterhånden som levestandarden i faste priser falder, 
sætter den brede befolkning i stigende grad 
spørgsmålstegn ved reformprogrammet, hvilket i 1995 
førte til stadig flere, strejkeaktioner og kollektive 
arbejdskonflikter. Forbindelserne med Den Europæiske Union 
Ikrafttrædelsen af interimsaftalen, som er udformet til at 
gennemføre de handels- og forretningsmæssige aspekter 
af partnerskabs- og samarbejdsaftalen, blev forsinket i 
1995 som følge af Den Europæiske Unions bekymring 
over konflikten i Tjetjenien og følgevirkningerne med 
tilknytning til menneskerettighedssituationen i denne 
region. 
Interimsaftalen blev imidlertid undertegnet i juli 1995, og 
procedurerne for at sætte denne i kraft blev iværksat. 
Aftalen skal fungere, indtil den mere omfattende 
partnerskabs- og samarbejdsaftale træder i kraft efter 
godkendelsen i Europa-Parlamentet og i medlems­
staternes og Den Russiske Føderations parlamenter. 
Valget til Dumaen 
Som led i et større program, der omfatter 32 lande, 
støttede Tacis' Demokratiprogram overvågningen af det 
russiske valg til Andetkammeret i Dumaen, der blev 
afholdt i december 1995. Det gennemførte også en 
vælgerbevidstgørelseskampagne specielt i Skt. Peters­
borgregionen. 
Konklusionen af overvågningsindsatsen var, at den 
demokratiske praksis på 95.000 valgsteder, som 
omfattede 105 mio. potentielle vælgere, til stadighed 
forbedredes ved hvert valg. Offentlighedens interesse for 
valget til Dumaen var høj, hvilket fremgår af 
stemmeprocenten, som lå på 64,4%. Ruslands evne til at 
afholde valg på en fri og demokratisk måde er et af 
tegnene på, at den politiske reform stadig er på rette spor. 
For første gang overdrog Den nye Russiske Føderation 
med held forfatningsmæssige beføjelser fra én lovgivende 
forsamling til en efterfølgende. 
Tacis1 prioriterede regioner og sektorer 
Tacis' prioriterede sektorer i Den Russiske Føderation i 
1995 var 
. omstrukturering og udvikling af virksomheder 
• udvikling af menneskelige ressourcer 
. fødevareproduktion, -forarbejdning og -distribution 
• energi 
• transport 
. telekommunikation. 
28 
Tacis' regionale støtte var i 1995 koncentreret om 
. regionen ved Bajkai søen 
• det nordvestlige Rusland. 
Tacis indgik forpligtelser for 161,19 mio. ECU over sit 
1995-budget til det nationale program for Rusland. 
Rusland modtog også multinational støtte fra Tacis, 
herunder 38 mio. ECU til området nuklear sikkerhed. 
Tacis' prioriterede sektorer 
Omstrukturering og oprettelse af virksomheder 
Privatiseringsprocessen i Rusland gjorde fremskridt, selv 
om omstruktureringen af de privatiserede virksomheder 
stadig er vanskelig at gennemføre. Mere end to tredjedele 
af de nyligt privatiserede selskaber kontrolleres stadig af 
deres tidligere ledelse, som bremser en ambitiøs 
omstillingstakt. Hen imod slutningen af året bebudede 
ministerpræsidenten en indskrænkning af privatiseringens 
omfang, således at Rusland kunne overgå fra hurtig 
masseprivatisering til enkeltstående salg, som var 
udformet til at sætte skub i produktionens effektivitet. 
I juni 1995 blev Den Russiske Føderations Statskomite for 
støtte til mindre virksomheder nedsat ved 
præsidentsdekret og godkendt af Dumaen i juli. Denne 
udvikling har sammen med talrige officielle bekræftelser af 
det private initiativs rolle i Rusland haft positive virkninger 
for koordineringen af Tacis-projekter, som søger at oprette 
langsigtede institutioner, der støtter udvikling af 
virksomheder, især i de russiske regioner. 
Tacis' vigtigste prioriteringer i 1995 supplerede de 
prioriterede mål for 1994 og omfattede uddannelse i 
virksomhedsfinansiering, omstilling af virksomheder, støtte 
til privatiseringens 2. fase, sektorspecifik støtte, støtte til 
små og mellemstore virksomheder og støtte til de 
nationale russiske organer, som har ansvaret for 
udviklingen af markedsøkonomien. For at medvirke til at 
gennemføre langsigtet strategisk støtte blev overvågning 
af og prognoser for små og mellemstore virksomheders 
udvikling føjet til listen over prioriterede mål. 
I 1994 blev der givet tilsagn om at støtte privatiserings­
processen, og der blev planlagt et regionalt netværk af 13 
post privatiseringsrådgivningscentre. I løbet af 1995 blev 
seks af disse centre fuldt ud etableret, hvoraf de tre faglige 
bistandscentre i henholdsvis Novosibirsk, Barnaul og 
Kemerovo tager sigte på at være behjælpelig med løsning 
af omstruktureringsproblemer. Tre centre for 
virksomhedsstøtte i henholdsvis Perm, Jekaterinburg og Tjeljabinsk forbereder organisationer til investeringer. 
Finansieringsmidlerne til disse oprettede centre og til 
andre, som er under oprettelse, beløb sig i 1995 til i alt 
knap 30 mio. ECU. 
I 1995 blev der for de mindre virksomheder oprettet et 
netværk af 23 udviklingsorganer. Alene agenturerne i 
Moskva og Skt. Petersborg har tilbudt 3 500 potentielle 
iværksættere rådgivning om virksomhedsetablering. I 
efteråret 1995 undertegnedes et gennemførelsesdekret, 
som gjorde netværket af udviklingsorganer til et officielt 
element i regeringens privatiseringsprogram. 
Inden for finanssektoren ydede Tacis støtte til en værdi af 
5 mio. ECU til udviklingsprojektet for finansierings­
institutter, som blev skabt i et partnerskab med Den 
Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og 
Verdensbanken. Projektet tog sigte på at levere 
venskabsaftalebaserede tjenesteydelser til 36 russiske 
banker for at forbedre og udvikle de finansielle 
tjenesteydelser til erhvervslivet. 
Støtte til landbrugssektoren 
Den samlede landbrugsproduktion faldt med 10% i 1995. 
Den russiske kornhøst var rekordlav på 64 mio. tons i 
1995 (et fald fra 81 mio. tons i 1994). Dette skyldtes delvis 
en tørke i Volga-regionen og det centrale Rusland i maj-juli 
1995. 
I tillæg til det lave landbrugsproduktionsniveau i 1995 var 
fremskridtet i udviklingen af det private og kooperative 
landbrug også meget langsommere end privatiserings­
takten inden for industri og handel - en fortsættelse af 
1994-tendensen. 
Der skete kun meget få ændringer af den lovgivnings­
mæssige dagsorden for landbrugssektoren, primært som 
følge af, at jordloven ikke blev vedtaget i Dumaen. Denne 
lov, som redegør for den private jordejendoms retsstilling, 
har nu afventet ratificering i to år. Uden jordlovens 
retsgyldighed er det uklart, hvordan landbrugsjord kan 
sælges. Lovgivningen, som giver landbrugsproduktions-
kollektiver retsstatus, blev dog vedtaget i december 1995. 
Tacis' var i 1995 primært centreret om at identificere 
vellykkede og komplementære landbrugsprojekter, hvis 
resultater kunne blive til fordel for supplerende projekter på 
såvel lokalt som nationalt plan. Udvikling af engrossalg 
(i Samara- og Moskva-regionen) og bedriftsomlægning og 
støtte til private landbrugere (udviklet i Leningradskaja-
regionen) var to af de centrale emner, som blev formidlet. 
29 
Forbedring af forsyninger til landbrugsproducenter, især af 
såsæd og kunstgødning, var medtaget som et centralt 
målområde. 
Udvikling af fiskeri og skovbrug fortjente også særlig 
opmærksomhed i 1995. Der blev etableret et Tacis-
projekt i Murmansk til 2,5 mio. ECU for at forbedre 
fiskedistributionsnettene i hele Rusland. Dette projekt 
supplerede et eksisterende projekt til 1,5 mio. ECU med 
sigte på at forbedre fiskerflåden og forarbejdnings­
strukturerne. I Karelien og ved Bajkalsøen blev der 
gennemført skovplantningsinitiativer som følge af den 
tidligere massive eksport af tømmer. Der blev også indledt 
uddannelse i skovbrugsforvaltnings- og skovfældnings-
metoder. I Bajkalregionen blev der tilrettelagt under­
søgelser, der skal finde frem til husdyrbrugsformer, som er 
at foretrække af miljøhensyn. 
I 1995 blev der gennemført bemærkelsesværdige 
projekter i Kemerovo og Novosibirsk i Sibérien samt i 
Tjeljabinsk og Perm i Uralbjergene. De to førstnævnte 
projekter omfattede åbning af et engrosmarked og 
oprettelse af producentsammenslutninger. De 
sidstnævnte omfattede omstrukturering af to store 
landbrugskollektiver, forbedring af produktionen af 
landbrugsudstyr og initiativer med henblik på øget salg af 
udstyr. Menneskelige ressourcer - fortsat et prioriteret mål 
Arbejdsløsheden steg stadig i 1995. Og de omfattende 
drøftelser af privatiseringens sociale konsekvenser 
fortsatte. Tacis' prioriteter inden for sektoren imødegik 
som i 1994 disse problemer. Tacis-eksperterne har leveret 
uddannelse i handel, økonomi og mangement og 
rådgivning om reformerne af den offentlige forvaltning, den 
sociale beskyttelse og sundhedsplejen. Det blev ydet 
særlig støtte til de regionale myndigheder, hvilket afspejler 
den generelle vægt, der lægges på regionale frem for 
centrale aktiviteter. 
I den sydvestlige del af landet (Stavropol, Krasnodar og 
Rostov) iværksattes et Tacis-projekt til 3,4 mio. ECU for at 
styrke undervisning og forskning i handel og økonomi. I 
Ural regionen og det vestlige Sibirien var to projekter, 
begge med budgetter på 2,5 mio. ECU, centreret om at 
styrke den offentlige forvaltning via strategisk rådgivning 
og ved at udvide uddannelseskapaciteten. 
Tacis-eksperterne samarbejdede i 1995 med Stats-
komiteen for de højere uddannelser og med 
undervisningsministeriet om et alment og erhvervs­
mæssigt uddannelsesprojekt til 2 mio. ECU. Dette projekt 
havde til formål at udvikle de ledelsesmæssige og 
organisatoriske aspekter af uddannelsen i markeds­
økonomi. 
Udnyttelse af den militære omstilling 
Tacis-støtten tager sigte på at bevare det videnskabelige 
og industrielle potentiel i forsvarets tidligere 
produktionsenheder og forsknings- og udviklingsinstitutter 
ved at støtte disses omstillingsplaner. Det støtter ny 
virksomhedsledelse og fremmer udvikling af 
erhvervsmæssige partnerskaber og joint ventures med 
europæiske partnere. 
I Skt. Petersborg støttede et Tacis-projekt for 
virksomhedsomlægning omstruktureringen af Izhorsky-
kraftværket. Der blev oprettet et holdingselskab for at 
fremme oprettelsen af nye virksomheder, som udnyttede 
det gamle anlægs industrielle aktiver. Tacis-eksperter gav 
også ekspertbistand til de godkendte projekter på de 
faglige, juridiske og finansielle områder og med hensyn til 
menneskelige ressourcer. 
Der blev givet strategisk rådgivning på højt plan til 
Statskomiteen for forsvarsindustri. De øvrige enkelt 
projekter omfattede støtte til instituttet for flyudstyr og 
støtte til det russiske program for raketmotorer. Den 
samlede finansieringsstøtte til den militære omstilling i 
Rusland beløb sig til 7,2 mio. ECU. Et af Tacis' største projekter - omskolingsprojektet for 
officerer, der blev startet i 1994 (14 mio. ECU) nåede i 
1995 det punkt, hvor midtvejsevalueringen skulle 
gennemføres. Der blev indført nye elementer, såsom 
mobile undervisningsenheder og uddannelse i 
jobsøgnings- og ansøgningsprocesser. Projektet 
fortsætter frem til udgangen af 1996. 
Energi, miljø og videnskab 
Præstationerne inden for gas-, olie-, elektricitets- og 
kulproduktion lå langt under målet i hele 1995 samtidigt 
med, at transportmetoder, distributions- og 
forbrugsniveauet fortsat var ineffektive. Energipriserne 
stabiliseredes til en vis grad, men det lykkedes ikke at 
holde dem omkostningseffektive, især på husholdsniveau. 
Derimod nærmede industripriserne sig omkostnings­
effektivitet. Udviklingen af denne sektor har altid været et 
prioriteret mål for Tacis i Rusland. 
Der blev oprettet to nye energicentre i 1995 i 
Jekaterinburg og Novosibirsk, hvilket bringer det samlede 
antal energicentre, der finansieres af Tacis i Den Russiske 
Føderation, op på fire. Et femte energicenter i Tjumen 
finansieres over Den Europæiske Unions Thermie-
30 
program. Disse centre er oprettet for at sætte fokus på en 
række aktiviteter, der har til formål at stimulere til effektiv 
energiproduktion og -udnyttelse. Det blev aftalt, at de 
eksisterende centre i Moskva og Skt. Petersborg skulle 
fortsætte i to år. 
Miljøaktiviteterne i Bajkalsøregionen påviste effektiviteten af 
et samarbejde om miljøbeskyttelse. Den omfattende 
regionale udviklingsplan tog hensyn til alle 
miljøproblemerne i området. På trods af, at samarbejdet 
opnår resultater i forlængelse af visse mindre projekter, 
mangler Rusland dog stadig en sammenhængende 
indfaldsvinkel til løsning af de mere elementære 
miljøproblemer. 
Udviklingen af Det Internationale Center for Videnskab og 
Teknologi fortsatte i 1995 med det hovedformål at 
finansiere civile forskningsprojekter og derved omdirigere 
våbenforskere og -teknikere til fredstidsaktiviteter. Centret 
finansieres af Den Russiske Føderation, Det Europæiske 
Fællesskab, Det Europæiske Atomenergifællesskab, 
Japan, De Forenede Stater og Sverige. Ved udgangen af 
1995 støttede centret godt 11.000 forskere fra de nye 
uafhængige stater. Projekterne, som centret finansierede, 
blev anslået til at have en værdi af 104 mio. ECU. 
Bred støtte på tværs af transportsektoren 
I 1995 fik transportsektoren i Rusland tildelt 12,5 mio. 
ECU. De identificerede projekter dækkede lufttransport, 
havne, veje og jernbaner, rumfart og transportøkonomi 
med særlig vægt på det nordvestlige Rusland, hvor 
havnene i Murmansk og Arkhangelsk og deres opland vil 
modtage støtte til at forbedre og lette godsomladning, 
trafikprognoser og personaleuddannelse. Havnen i Skt. 
Petersborg vil modtage støtte til at fuldføre de aktioner, 
der blev iværksat i 1992 og 1994. Indfaldsvinklen til 
transport er nu mere integreret, og der lægges særlig 
vægt på kombinerede transportformer ved at vægte 
oprettelse af institutionelle organer og lovgivningsmæssige 
rammer og ved at støtte private transportselskaber. 
Tacis' prioriterede regioner i 1995 
Det nordvestlige Rusland - en port til Europa 
Da Finland tiltrådte Den Europæiske Union i januar 1995, 
blev Ruslands første grænse med Det Europæiske 
Fællesskab skabt. Dette var et vigtigt trin i stimuleringen af 
handelsforbindelserne mellem Rusland og Det 
Europæiske Fællesskab. Tacis-aktiviteterne afspejlede 
dette, da størstedelen af det regionalt orienterede budget 
(27,5 mio. ECU) blev anvendt i regionerne Karelien, 
Arkhangelsk og Murmansk i den nordvestlige del af Rusland. En tredjedel af Tacis' transportbudget for 1995 
blev bevilget til fremme af skabelsen af et net af 
handelstransportkorridorer samt til særlige projekter for 
havnene i Arkhangelsk og Murmansk. 
Bajkai søen - miljøinitiativer 
Industrien truer i stigende grad denne søs enestående 
økosystem. Tacis-projekterne koncentrerede sig om 
specifikke miljømål - at mindske luftforureningen fra det 
petrokemiske anlæg i Angarsk og fra varmekraftværket i 
Irkutsk samt spildevandsrensning og den omfattende 
genopbygning af Bajkalområdets cellulose- og papirfabrik. 
Tacis indgik forpligtelser for 14 mio. ECU til 
sektorspecifikke investeringer og rådgivning, der 
omfattede omstrukturering af virksomheder, udvikling af 
menneskelige ressourcer, energistrategi og -virkningsgrad, 
forvaltning af naturressourcer og miljøoplysnings­
kampagner. 
Rammeprogrammer 
Rammeprogrammerne samler mindre eller ensartede 
projekter i helheder, så tjenesteydelserne kan leveres 
hurtigt og effektivt. De supplerer Tacis' traditionelle 
programmeringsproces, som etablerer enkeltstående 
projekter i en sædvanligvis langt større målestok. Det 
følgende skitserer, hvilken form for projekter, som dækkes 
af rammeprogrammerne i Rusland. 
Bistro-programmet 
Bistro-programmet er udformet til at sikre en hurtig 
gennemførelse af små projekter med kort levetid. Det 
gennemsnitlige kontraktbeløb lå i 1995 på 64.000 ECU. 
Bistro-projekterne forvaltes af Tacis-afdelingen i Europa-
Kommissionens delegation i Moskva, og de mest 
almindelige Bistro-projekter er konferencer, seminarer, 
workshops, uddannelse og sektorspecifikke 
undersøgelser - nogle af de mest synlige aspekter af 
Programmet. Blandt eksemplerne på aktiviteten i 1995 
kan nævnes tilrettelæggelse af en miljøuge i Skt. 
Petersborgregionen (som efterfølgende af de lokale 
myndigheder blev vedtaget som en årlig tilbagevendende 
begivenhed) og undersøgelser på områder såsom 
udvikling af soja i Krasnodarregionen og en vurdering af 
mentalt handicappede børns elementære behov i 
Segesha distriktet. 
Stimulering til større produktivitet 
Rammeprogrammet for produktivitetsinitiativer har affødt 
positive reaktioner hos europæiske og russiske deltagere 
på topplan. Programmet tager sigte på at ændre de 
russiske managementmetoder inden for private og 
31 
statsejede sektorer via intensive uddannelsesseminarer og 
udstationering af russiske ledere i vestlige selskaber i 
perioder af tre måneders varighed. Programmet for 
produktivitetsinitiativer er på mange måder den omvendte 
proces af den sædvanlige know-how-struktur, idet know-
how'en ikke "leveres" til partnerorganisationerne, men skal 
søges af dem selv. I 1994 deltog 40 ledere i programmet. 
I 1995 blev der indgået kontrakter for 5,5 mio. ECU, 200 
udstationeringer fandt sted, og yderligere 100 blev 
tilrettelagt for 1996. 
Den nye overvågnings- og 
evalueringsgruppe 
I september 1995 påbegyndte en ny overvågnings- og 
evalueringsgruppe sit arbejde. Gruppen afspejler med sit 
personale på tyve eksperter med base i Moskva og 
yderligere otte lokale eksperter i marken den nye 
geografiske indfaldsvinkel i Tacis. Gruppen besøger 
projekterne regelmæssigt og aflægger rapport hvert 
kvartal. Der blev opnået forbedringer af den tidligere 
kvartalsvise dækning, og for første gang blev alle 
Ruslands 320 Tacis-projekter evalueret. Europa-
Kommissionens delegation i Moskva koncentrerede sig 
om overvågning af projekter i samklang med 
overvågnings- og evalueringsgruppen. Dette vil bevirke, at 
potentielle vanskeligheder kan identificeres og løses 
tidligere i projektforløbet. Forbindelser med andre donorer 
Tacis samarbejder tæt med andre donorer, der er aktive i 
Den Russiske Føderation, såsom Verdensbanken og G7-
landene. Den Europæiske Bank for Genopbygning og 
Udvikling styrkede sin lokale repræsentation i Moskva, 
hvilket har sat Tacis i stand til at arbejde endnu tættere 
sammen med denne om forberedelse af projekter til 
finansiering. 
Sektorvis tildelt støtte pr. år 
1991 1992 1993 1994 1995 lait 
Nuklear sikkerhed og miljø 12,89 0 0 0 0 12,89 
Omstrukturering af 
statsvirksomheder og 
udvikling af den private sektor 27,2 29,76 54,5 43,4 40,6 195,46 
Reform af den offentlige 
forvaltning, sociale tjenester 46,64 24,57 
og uddannelse 44 18,85 52,8 1f 
Landbrug 50,85 21,49 12,5 16,3 17 118,14 
Energi 41,5 16 21,1 19,5 18 116,1 
Transport 32,87 14,25 13,55 13,9 12,6 87,17 
Strategisk rådgivning 0 0 0 18,95 0 18,95 
Telekommunikation 0 4,93 5,1 4,1 5,4 19,53 
Humanitær bistand 0 0 0 0 0 0 
Andre sektorer 0 0 10 15 14,79 39,79 
I alt 211,95 111160,75 150 161,19 794,89 
32 
g Tacis 
Størst muligt udbytte af ressourcerne og mindst muligt spild: 
Tacis inden for energisektoren i NIS 
NIS energi 
De nye uafhængige stater - og især Rusland og staterne i 
Centralasien - hører til blandt de vigtigste energi­
producenter i verden. Disse lande har store olie- og gas­
reserver og en eksport, der tegner sig for en meget stor 
andel af valutaindtægterne. 
I hele NIS står energisektoren imidlertid over for en række 
alvorlige problemer, der i vidt omfang skyldes produktion 
af billig energi, især til industrien, med meget lidt hensyn til 
energieffektivitet i forsyningen og anvendelsen. 
I de senere år har sektoren lidt under manglen på 
investeringer, hvilket har forværret ineffektiviteten og 
spildet i forsyningen, samt under udskydelsen af nye 
energiforsyningsprojekter. Samtidigt er energi­
produktionens og -spildets miljøkonsekvenser enorme. 
Hver enkelt energiressource frembyder sine egne 
problemer og udfordringer. For eksempel skal olie- og 
gasproduktionsniveauerne fastholdes og sammenholdes 
med energispareforanstaltninger. Kernekraft, der tegner 
sig for 12% af elproduktionen i Rusland og 34% i Ukraine, 
skal nødvendigvis underlægges intens granskning, især 
med hensyn til sikkerhed i ældre reaktorer og oprettelse af 
uafhængige og effektivt fungerende lovgivningsmæssige 
myndigheder. 
Energispildet er imidlertid nu af en sådan karakter, at 
vestlige eksperter har anslået, at industrisektoren i NIS 
skal nedsætte sit behov med helt op til 40%. På længere 
sigt vil løsningen på dette problem være at vedtage priser, 
som ligger tættere på de faktiske produktions- og 
forsyningsomkostninger og efterspørgslen efter specifikke 
energibærere. Tacis iværksætter vigtige energireformer 
Reformen og moderniseringen af energisektoren er 
altafgørende for opbygningen af en markedsøkonomi, og 
Tacis har nu i fem år spillet en vigtig rolle inden for 
sektoren ved at overføre know-how og fremme pilot- og 
demonstrationsprojekter, der er udformet med sigte på 
genanvendelse som model. 
Tacis arbejder side om side med og i tæt koordinering 
med andre donororganisationer, især Verdensbanken og 
Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling. Et 
vigtigt udgangspunkt for dets aktiviteter er det europæiske 
energicharter, som tager sigte på at fremme udvikling af et 
større energimarked i hele Europa og samtidigt fremme 
energiforsyningssikkerhed, -effektivitet og -sikkerhed og 
minimere energiproblemer. 
Der er nu gennemført mere end 150 Tacis-energiprojekter 
- i Hviderusland, de tre lande i Kaukasusregionen, 
Kirgistan, Moldova, Mongoliet, Rusland og Ukraine. 
Energisektoren har i perioden 1991-1995 fået tildelt 
228,01 mio. ECU, hvoraf Rusland har modtaget 116,1 
mio. ECU og Ukraine 41,58 mio. ECU. De øvrige Tacis-
samarbejdslande har alle haft fordel af energiprojekter i 
forlængelse af Tacis' multinationale program. 
Programmets aktiviteter 
Tacis har inden for energisektoren i NIS gennemført 
aktiviteter på såvel operationelt som institutionelt 
plan, og disse kan sammenfattes i fire brede 
kategorier: 
• energieffektivitet og -besparelser 
. rehabilitering og modernisering af olie-, gas- og 
elproduktion, -overføring og -fordeling 
• støtte til lovgivningsmæssige og administrative 
strukturer 
• omstrukturering af kulsektoren 
33 
De enkelte Tacis-samarbejdslandene 
har meget forskellige problemer inden 
for energisektoren. Situationen veksler 
fra Armenien - hvor vand og elektricitet 
til tider kun er til rådighed i én time om 
dagen - til Usbekistan og Kasakhstan, 
der er forholdsmæssigt rige på 
ressourcer. Tacis-aktiviteterne er 
orienteret i overensstemmelse med 
energiressourcens kvalitet og kvantitet, 
infrastrukturens effektivitet og landets 
status som nettoeksportør eller -
importør af energi. 
Georgien 
Georgiens eneste indenlandske energikilde af 
betydning er vandkraft, hvilket har betydet, at 
landet nu er stærkt afhængigt af import, der ikke 
længere modtager tilskud. Dets energiinfrastruktur 
er gammel og i dårlig stand som følge af 
mangelfuld vedligeholdelse og uegnede 
driftsmetoder. 
Armenien 
De vigtigste bindinger for Armeniens 
økonomiske vækst skal søges i dets 
begrænsede mængder disponible 
naturressourcer samtidigt med, at forældede 
teknologier og ineffektive metoder gør dets 
industri energiintensiv. Landet er stærkt 
afhængigt af import af energiprodukter. 
Forbruget er derfor hastigt faldende. Landet 
har behov for at udvikle sine indenlandske 
kulbrinteforekomster for at af 
importafhængigheden. 
Aserbajdsjan 
Landet har påviste oliereserver, som kan danne 
grundlaget for omstrukturering af dets økonomi. 
Produktionsmængderne er imidlertid faldet som 
følge af lave investeringsniveauer og dårlige 
rørledningsnet. 
Turkmenistan 
Turkmenistan kan prale med store olie- og 
gasreserver. Det har tidligere fokuseret på 
det regionale marked, men retter nu sin 
opmærksomhed mod Europa og Asien. Moldova 
Som ren energiimportør er 
Moldova blevet alvorligt ramt af 
stigningen i energipriserne, og 
landet er stadigt afhængigth af 
Rusland for størstedelen af sine 
forsyninger. Det kan forbedre sin 
egen situation ved at fremme 
energibesparelser og -
virkningsgrad inden for sin 
industri-, handels- og 
husholdningssektor. Ukraine 
Ukraine har en energiimportafhængighed, 
der er forværret af de voksende priser på 
importeret energi som følge af 
sammenbruddet af det tidligere 
Sovjetunionen. G7-handlingsplanen kræver 
omstrukturering af Ukraines energisektor: 
levedygtige valgmuligheder skal sprede 
såvel kombinationen af energiformer som 
forsyningslandene og tilskynde til 
energibesparelser og -effektivitet. 
34 Usbekistan 
Landet nyder godt af store naturgasforekomster og 
nyopdaget olie og er potentielt selvforsynende med 
energi. Ekspertrådgivning er dog påkrævet for at gøre 
sektoren levedygtig og for at opfylde de internationale 
finansieringskriterier for investeringer. Kirgistan 
Landet har ingen olie- eller gas­
reserver af betydning. Det er 
imidlertid rigt på vandkraftkapacitet 
og spiller en central rolle for 
regionens vandfordelingssystem. 
Hviderusland 
Hviderusland har med sine få lokale 
energiressourcer lidt kraftigt under de høje 
omkostninger ved import af brændsel. Energi 
er en af de nøglesektorer, der indvirker på 
landets betalingsbalanceunderskud. 
Regeringen har taget skridt til at indføre 
vigtige reformer af sin energisektor og 
erkender, at der blandt andet er store 
muligheder for at forbedre 
energievirkningsgraden. Kasakhstan 
Kasakhstan har meget 
betydelige olie- og gasreserver 
og har engageret sig i at 
fremme udenlandske 
investeringer i sin energisektor. 
Tadsjikistan 
Landet har et stort vandkraftpotentiel, som kun delvis 
udnyttes, og de rigelige vandressourcer giver landet 
mulighed for at øge sin elproduktion til såvel lokalt forbrug 
som eksport, hvilket vil mindske presset som følge af 
behovet for importeret olie, gas og kul Rusland 
Energisektoren udgør et vigtigt 
grundlag for omstillingen af den 
russiske økonomi, da den tegner sig 
for to tredjedele af Ruslands eksport til 
EU. Sektoren er stadig vidne til 
prispolitiske forvridninger, splittet 
mellem presset for at øge priserne til 
økonomisk forsvarlige niveauer og den 
politiske nødvendighed af at holde 
energipriserne på et overkommeligt 
niveau. Der findes naturlige 
elektricitets- og gasmonopoler, som 
nødvendigvis skal under tilsyn 
samtidigt med, at sektoren stadig lider 
under overdrevent spild. 
EF Energicentre 
Samlede udgifter 
Tacis Programmets bevilgede midler til 
energisektoren i NIS i mio. ECU 
1991 1992 1993 1994 1995 I 
Armenien 
Aserbajdsjan 
De Baltiske Stater 
Hviderusland 
Georgien 
Kasakhstan 
Kirgistan 
Moldova 
Mongoliet 
Rusland 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 
Usbekistan 
Multinationale 
programmer 
lait 1,3 
0 
3 
4,1 
0,4 
0,7 
0,7 
0 
0 
41,5 
0 
0 
6,2 8, 0 
0 
0 
1,9 
0 
3,2 
0 
2 
0 4,1 
0 
0 
0 
0 
0 
2,4 
0 
0 
16 21,1 
0 0 
1 0 
08 5,4 0 
3,6 
0 
0 
0 
0 
0 
0,6 
1 
19,5 2 
2,5 
0 
3 
2,3 
0 
1,7 
1,5 
0 
18 
1 0,95 
0 0 
0,4 5,28 0 6,9 
0 alt 
7,4 
6,1 
3 
9 
2,7 
3,9 
4,8 
4,1 
1 
116,1 
1,95 
1 
41,58 
5,68 
6,7 1,5 5 3 3,5 19,7 
65 38,96 38 43,7 42,35 228,01 
Mongoliet 
I Mongoliets barske klima har 
energiforsyningen umiddelbare virkninger 
for levevilkårene. Meget af 
energiproduktionsinfrastrukturen er 
gammel og må udskiftes eller renoveres. 
35 
Viften af Tacis-aktiviteter på energiområdet Energiløsninger 
Tacis gennemfører en bred vifte af energiprojekter. Dets 
mest almindelige aktiviteter omfatter: 
. levering af information om energisparemetoder 
sammenholdt med pilotprojekter, der omsætter 
besparelsesteorien i praksis 
. støtte til reorganisering af administrationen af 
oliesektoren på nationalt plan, herunder udarbejdelse 
af de love og forordninger, som er nødvendige for at 
tilskynde til udenlandske investeringer i olieindustrien 
. støtte til modernisering af opvarmningsenheder på 
olieraffinaderier 
. samarbejde med bymyndigheder om evaluering af 
delområdet byopvarmning 
. levering af know-how vedrørende efterforskning og 
produktion inden for gassektoren 
. levering af know-how og uddannelse vedrørende 
modernisering af energiproduktionsanlæg 
. støtte til forbedringer af energiproduktions-, 
overførings- og forsyningssystemets drift og 
effektivitet 
. indførelse af moderne, edb-baserede, automatiske 
fakturerings- og betalingssystemer for energi­
forsyning 
. fremme af teknologioverførsel med sigte på 
modernisering af nuværende og nyprojekterede 
kraftværker. 
Projektmålrs 
Tacis1 energispareinitiativer i Ukraine 
Tacis' evalueringsgrupper har arbejdet tæt sammen 
med den ukrainske regering for at sikre, at der i 
praksis gennemføres realistiske løsninger på de 
gennemgående problemer inden for landets 
energisektor. Denne proces blev indledt med en 
omfattende kvantitativ forskningsundersøgelse i 
samarbejde med energi- og elektrificeringsministeriet, 
Statskomiteen for olie og gas, Statskomiteen for kul 
og Statskomiteen for kommunale tjenester. 
Projektets resultater viser behovet for at skabe en 
prispolitik, fastsætte takster for energiforbrug og 
oprette et nationalt energiagentur. Dette agentur 
skulle rationalisere energiforbruget og påtage sig det 
generelle ansvar for energipolitikken (herunder takster 
og prisfastsættelse). Det skulle også sikre, at de 
enkelte energispareprojekter gennemføres som led i 
en bredere strategi. Tacis Programmet har - i samarbejde med Europa-
Kommissionens Thermie-program - oprettet et netværk 
bestående af ti energicentre i NIS. De tager sigte på at 
medvirke til at finde løsninger på energispareproblemer, 
der berører den lokale industri i Programmets 
samarbejdslande. 
Centrenes aktiviteter strækker sig fra kontrol af 
kedelpræstationer på industrianlæg til lancering af 
forbruger-, retsoplysnings- og miljøbevidstgørelses­
kampagner. De gennemfører markeds- og 
teknologivurderinger og tilrettelægger udstillinger af 
energiteknologi, workshops, uddannelse og 
inspektionsbesøg på virksomheder. De etablerer også 
kontakter mellem udstyrsproducenter og -købere. 
Til at begynde med er centrene bemandet med eksperter 
fra Vesteuropa, som arbejder sammen med lokale 
eksperter og uddanner dem til at analysere og løse 
problemer på stedet. Når de vestlige eksperters hverv er 
fuldført, overlader de ansvaret til de nu fuldt uddannede 
lokale eksperter. 
EF's energibusser, som opererer ud fra de fleste 
energicentre, er brændpunktet i energikampagnen. De er 
udstyret med overvågningsudstyr og software og besøger 
de vigtigste industriområder og distriktsopvarmnings-
anlæg for på stedet at gennemføre kontrol- og 
overvågningsaktiviteter. 
36 
Tadsjikistan 
Indenlandsk politisk ustabilitet har forhindret 
iværksættelsen af en partnerskabs- og samarbejdsaftale 
mellem Tadsjikistan og Det Europæiske Fællesskab og 
dets medlemsstater. Forbindelserne bygger for øjeblikket 
på Aftalen om Handel og Samarbejde med det tidligere 
Sovjetunionen fra 1989. 
Valget i februar resulterede i overvældende parlamentarisk 
støtte til præsidenten, og forhandlingerne i hele 1995 
gjorde kun langsomme fremskridt med hensyn til at 
bilægge borgerkrigen, som begyndte i 1992. Yderligere 
intern uro har ført til fjernelse af ministerpræsidenten og 
hans viceministerpræsident. 
Tadsjikistan var den sidste af de nye uafhængige stater, 
som indførte sin egen valuta i maj 1995. Den nye 
tadsjikiske regering gentog sit tilsagn om at ville videreføre 
et ambitiøst økonomisk reformprogram. Inflationen er dog 
fortsat høj og ligger på ca. 80% om måneden. I 1995 
indledte Tadsjikistan flere joint venture-baserede 
minedriftsprojekter med vestlige partnere. Tadsjikistan 
koncentrerer sig om markedsreforminitiativer for sin 
landbrugssektor, især privatisering af jorden og 
tilskyndelse til flere private produktions- og 
forarbejdningssystemer. Opmærksomheden er nu 
koncentreret om de forskellige forhandlinger med Den 
Internationale Valutafond om et reformprogram, som vil 
gøre landet berettiget til et lån via Fondens 
strukturomlægningsfacilitet. 
Fremme af reformen i Tadsjikistan 
Der blev indgået forpligtelser for 4 mio. ECU over Tacis' 
budget for 1995 til det nationale program for Tadsjikistan, 
med fokus på følgende prioriterede sektorer 
. fødevareproduktion, -forarbejdning og -distribution 
• udvikling af menneskelige ressourcer 
• energi. Tadsjikistan modtog også støtte fra Det Europæiske 
Fællesskabs fødevarehjælpsprogram samt humanitær 
bistand via ECHO. 
Forbedring af fødevareproduktionen 
Et tidligere Tacis-projekt medvirkede til at oprette en 
strategisk rådgivningsenhed i landbrugsministeriet. I 1995 
fortsatte Tacis med at hjælpe ministeriet til at identificere 
de områder, som umiddelbart kunne få fordel af Tacis' 
know-how, for at forbedre sektorens generelle effektivitet 
og øge Tadsjikistans selvforsyningsgrad. 
Tadsjikistan producerer til stadighed frugt og grønsager af 
høj kvalitet, men mangler et veludviklet system til effektiv 
forarbejdning og eksport. Et Tacis-projekt (1,75 mio. ECU) 
støttede Tadsjikistans planer om at udvikle 
forarbejdningssektoren ved at tilskynde til stærkere 
forbindelser mellem de involverede organisationer og ved 
at samarbejde med de enkelte fabrikker med sigte på at 
forbedre forarbejdningsmetoderne og 
managementkvalifikationerne. Projektet gjorde også en 
indsats for at udvikle hjælpetjenester for nyligt etablerede 
private landbrugere og forarbejdningsvirksomheder. 
Sikring af viden og kvalifikationer 
Tacis fortsatte styrkelsen af undervisningen i 
markedsøkonomi og management i 1995 på området for 
menneskelige ressourcer - ved at udvide og supplere de 
aktiviteter, der blev iværksat i 1994. 
Et Tacis-projekt til 1 mio. ECU støttede de to 
uddannelsescentre, som i 1994 blev oprettet i Dusjanbe 
og Khodzhand. Det omfattede uddannelse af 
underviserne på disse institutioner og levering af know­
how til udarbejdelse af skræddersyede læseplaner og til 
udvikling af studieforløb. Tacis-engagementet tilskynder 
begge centre til at fortsætte på et forretningsmæssigt 
grundlag efter projektets afslutning. 
37 
Energi - udnyttelse af en vigtig ressource 
Vandkraft er den vigtigste energikilde i Tadsjikistan, selv 
om landet stadig er afhængigt af import til dækning af sit 
olie- og gasbehov. Tacis har hjulpet de tadsjikiske 
energimyndigheder med at fastslå, hvordan dets 
disponible vandkraftressourcer bedst kan udnyttes, og 
hvordan man kan udvikle handel med energi med 
nabolandene. 
Et Tacis-projekt til en værdi af 950.000 ECU bidrog til at 
bane vejen for undersøgelser, som skal fastslå, om det er 
økonomisk gennemførligt at færdigbygge visse 
ufuldstændige og forældede vandkraftanlæg. Projektet 
undersøger også energiforsyningens omkostninger og 
effektivitet samt den generelle bevidstgørelse om 
energieffektivitetsspørgsmål. Sektorvis tildelt støtte pr. år 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omstrukturering af 
statsvirksomheder og 
udvikling af den private sektor 
Reform af den offentlige 
forvaltning, sociale tjenester 
og uddannelse 
Landbrug 
Energi 
Transport 
Strategisk rådgivning 
Telekommunikation 
Humanitær bistand 
Andre sektorer 
lait 1991 1992 1993 1994 1995 
1 
1,75 
0,95 
0 
0 
0 lait 
0 
0 
3,43 
1,95 
0 
0 
0 
0 
0 0,32 
0 4 0,3 0,62 
4 8 
Bemærking: Tadsjikistan modtog ingen midler i 1991-1993. 
38 
Turkmenistan 
Ministerrådet anmodede Kommissionen om at føre 
orienterende forhandlinger med Turkmenistan med 
henblik på en mulig styrkelse af de kontraktlige 
forbindelser. EU's formandskab og Kommissionen har, 
ganske som for Usbekistan, udarbejdet en rapport om 
menneskerettighedssituationen i landet. Turkmenistan 
fremsatte i slutningen af 1995 en officiel anmodning om at 
indlede forhandlinger om en partnerskabs- og 
samarbejdsaftale. 
Turkmenistans prioriteringer i 1995 var fortsat centreret 
om at fastholde den økonomiske og politiske stabilitet. 
Selv om Turkmenistan er rig på naturressourcer og har 
gode eksportmuligheder, mangler det den fornødne 
know-how til fuldt ud at udnytte sine fordele. De 
økonomiske resultater er imidlertid i visse henseender 
blevet forbedret. Inflationen faldt fra 649% i 1994 til 150% i 
1995. Turkmenistan har stadig vanskeligt ved at opnå 
betalinger fra sine vigtigste handelspartnere i NIS for den 
naturgas, som udgør størstedelen af dets eksport. Dette 
har ført til alvorlige nationaløkonomiske problemer og 
endog til kornmangel. På nuværende tidspunkt afhænger 
landets eksport af gas ene og alene af det russiske 
rørledningsnet. 
Tacis støtter udvikling 
Tacis støtter den turkmenske regerings initiativer for at 
udvikle landets økonomi ved at fokusere på tre 
hovedområder i 1995 
• fødevareproduktion, -forarbejdning og -distribution 
. omstrukturering og udvikling af virksomheder 
. udvikling af menneskelige ressourcer. 
Tacis Programmet for Turkmenistan omfattede i alt 4 mio. 
ECU i 1995. 
Udvidelse af landbrugssektoren 
Tacis koncentrerede sig om at hjælpe de turkmenske 
myndigheder til at udvikle og forbedre kød- og 
mælkeforarbejdningssektorens produktion og effektivitet. 
Tacis' know-how var afgørende for at gennemføre vigtige 
finansielle feasibility undersøgelser af udvalgte anlæg med 
vægt på udvikling af langsigtede, økonomisk rentable 
investeringsprojekter for at tiltrække joint venture-partnere. 
Projektet (930.000 ECU) udmundede også i henstillinger til 
fremtidige privatiseringsstrategier. 
Et andet Tacis-projekt til en værdi af 750.000 ECU 
iværksatte den første undersøgelse af sin art af den 
turkmenske fiskeindustri; heri indkredsedes de fremtidige 
investeringsmuligheder, og mulighederne for udvikling af 
ferskvandsfiskeri blev vurderet. Tacis-ekspertisen var koncentreret om at sikre, at undersøgelserne var af 
international standard for derved at øge mulighederne for 
at opnå yderligere støtte fra internationale organer eller 
joint venture-investorer. 
Styrket udvikling af virksomheder 
I 1995 tilbød Tacis fortsat de turkmenske myndigheder 
strategisk rådgivning på højt plan om 
virksomhedsudvikling, idet man koncentrerede sig om at 
bygge videre på resultaterne af de tidligere projekter. 
Udviklingen af og støtten til den lille men blomstrende 
sektor for små og mellemstore virksomheder er stadig et 
prioriteret mål, hvilket også gælder for gennemførelsen af 
en effektiv privatiseringsstrategi i stor målestok. I 1995 
arbejdede såvel Tacis som EBRD på at fremme joint 
venture-projekter inden for mine-, industri- og 
tekstilsektoren. 
Menneskelige ressourcer - en uudnyttet 
ressource 
Den seneste Tacis-støtte til udvikling af menneskelige 
ressourcer i Turkmenistan har koncentreret sig om 
uddannelse af statsembedsmænd, hvilket i 1995 
resulterede i oprettelsen af et institut for offentlig 
administration. Tacis' know-how medvirkede også til at 
udvikle det lovgivningsmæssige og institutionelle grundlag 
for forvaltningen af menneskelige ressourcer. Tacis-
projektet (1 mio. ECU) bistår også de turkmenske 
myndigheder med at udvikle det offentlige 
forvaltningssystem, så dette kan tilpasses en 
markedsøkonomis skiftende behov. 
Sektorvis tildelt støtte pr. år 
1991 1992 1993 1994 1995 lait 
Nuklear sikkerhed og miljø 0 0 0 0 0 0 
Omstrukturering af 
statsvirksomheder og 0 0,57 0 1, 
udvikling af den private sektor 1 3,37 
Reform af den offentlige 
forvaltning, sociale tjenester 0 1,05 0 1,8 1 3,85 
og uddannelse 
Landbrug 0,88 3,68 0 3,6 1,68 9,84 
Energi 0 10 0 0 1 
Transport 0 0 0 0 0 0 
Strategisk rådgivning 0 2,5 0 0 0 2,5 
Telekommunikation 0 0 0 0 0 0 
Humanitær bistand 0 0 0 0 0 0 
Andre sektorer 0 0 0 0,8 0,32 1,12 
lait 0,88 8,8 0 8 4 21,68 
Bemærking: Turkmenistan modtog ingen midler over 1993-budgettet. 
39 
Ukraine 
Den reformpolitik, regeringen har gennemført, gav 
betydelige resultater i 1995. Selv om der er bred forståelse 
for behovet for reformer, svækker faldet i levestandarden 
dog opbakningen om de vanskelige beslutninger, som er 
nødvendige for at gennemføre regeringens program. 
Alligevel har den politik, præsidenten har ført, bidraget til at 
hæve Ukraines internationale stilling i 1995. 
Ukraines præsident gentog under sig besøg i Europa-
Kommissionen i Bruxelles i juni 1995 sin støtte til tættere 
forbindelser med Det Europæiske Fællesskab og til 
videreførelse af reformprocessen. Han understregede, at 
en stærk økonomi er af afgørende betydning for Ukraines 
økonomiske uafhængighed. 
Gennemførelsen af Tacis Programmet i Ukraine fortsatte 
med bemærkelsesværdige resultater i 1995, især hvad 
angår reformen af energisektoren og omstruktureringen af 
virksomheder. Ukraine besluttede i 1995 at lukke 
Tjernobyl-kraftværket, og G7-landene og Ukraine 
undertegnede et aftalememorandum, hvori G7-
medlemmerne gav tilsagn om at støtte denne lukning. 
Oprettelsen for nylig af en Tacis-afdeling i Europa-
Kommissionens delegation i Kiev fører til tættere og mere 
effektiv kontakt og kommunikation mellem Tacis og dets 
partnere i Ukraine. 
Undertegnelsen af Interimsaftalen 
Partnerskabs- og samarbejdsaftalen, som blev 
undertegnet i marts 1994, befandt sig stadig i 
ratificeringsprocessen i 1995. Den politiske og 
økonomiske dialog er etableret med halvårlige møder på 
ministerielt plan, og Tacis hjælper Ukraine med at tilpasse 
sin lovgivning til PCA-kravene. Der er stadig meget, som 
skal nås på området ikke-diskrimination af udenlandske 
selskaber, markedsadgang for udenlandske produkter og 
adgang for udenlandske investeringer. 
Interimsaftalen blev undertegnet i juni 1995. Den fik i 
oktober 1995 en positiv udtalelse fra Europa-Parlamentet 
og satte handelsbestemmelserne i partnerskabs- og 
samarbejdsaftalen i kraft. 
Som led i aftalen mødtes Det Blandede Udvalg for Det 
Europæiske Fællesskab-Ukraine i Bruxelles i marts 1995 
og udviklede "en tættere og struktureret dialog" om 
handel og økonomiske forbindelser. 
Ukraines tiltrædelse af Europarådet blev også betragtet 
som en klar tilkendegivelse af dets langsigtede engagement i tættere politiske forbindelser med Den 
Europæiske Union. 
Tacis - styrkelse af reforminitiativer 
Tacis støttede Ukraines reformbestræbelser i 1995 ved at 
fokusere på følgende sektorer 
• energi 
. omstrukturering og udvikling af virksomheder 
. nuklear sikkerhed og miljø 
. udvikling af menneskelige ressourcer 
. fødevareproduktion, -forarbejdning og -distribution. 
Tacis-budgettet for det nationale program for Ukraine var i 
1995 på i alt 72,5 mio. ECU, heraf 35 mio. ECU til det 
nationale program og 37,5 mio. ECU som Tacis' bidrag til 
EU/G7-handlingsplanen for Ukraines energisektor. Ukraine 
modtog også 18 mio. ECU fra Tacis' multinationale midler 
til den nukleare sektor og andre multinationale midler, som 
dækkede strategisk og juridisk rådgivning, demokrati­
projekter og samarbejde om statistisk og toldvæsen. 
Energi - en central faktor i den ukrainske 
udfordring 
Ukraines økonomiske velstand afhænger på lang sigt af, 
at der gennemføres omfattende reformer af denne sektor. 
De høje omkostninger til energiimport vejer fortsat tungt 
på Ukraines betalingsbalance og budgetunderskud. 
Der blev iværksat mange reformplaner for energisektoren i 
1994 med omfattende inddragelse af Tacis, og dets 
interesse i denne sektor fortsatte i 1995. Der blev i et tæt 
samarbejde med den ukrainske regering identificeret fire 
prioriterede områder for Tacis-indsatsen i 1995: støtte til 
nationale energispareinstitutioner og -aktioner, støtte til 
olie- og gasområdet, støtte til oprettelse af et forenet 
brændstof- og energiministerium og støtte til rehabilitering 
af Trypolje-kraftværket i form af en økonomisk analyse af 
moderne forbrændingsteknologier. 
De Tacis-finansierede undersøgelser, som blev afsluttet i 
1994, havde allerede gransket udbuds- og 
efterspørgselssituationen i Ukraine. Med udgangspunkt i 
konklusionerne af disse undersøgelser gøres der nu 
fremskridt i identifikationen og afviklingen af ineffektive 
monopoler. Derudover er ineffektive produktionsteknikker 
gradvis blevet erstattet af mere avancerede 
produktionsmetoder. 
Et aktuelt prioriteret mål er at sikre, at den ukrainske 
administration vedtager en energiprispolitik, som afspejler 
de faktiske forsyningsomkostninger og fremmer 
40 
energibesparelser. I sidste halvdel af 1995 blev der indledt 
projekter for gasmålere til forbrugere i private 
husholdninger og erhvervskunder, som vil fortsætte i 
1996. Det er hensigten, at private kunder og 
erhvervskunder skal begynde at betale for deres faktiske 
energiforbrug. Kun derved kan den samlede udbuds- og 
efterspørgselssituation forbedres. 
Der er også taget skridt til at reducere antallet af ubetalte 
gasregninger. Indtil januar 1996 blev udestående 
fordringer dækket af regeringstilskud, hvilket kun øgede 
presset på statsbudgettet endnu mere. Nu hvor 
regeringstilskud til betaling af energi ophører fra og med 
januar 1996, vil selskaber ikke længere få energikredit, før 
de har betalt alle deres regninger. 
Energisektorreformens succes har imidlertid øget 
problemerne før de private forbrugere og små 
virksomheder, som er ude af stand til at betale de påløbne 
meromkostninger. Disse problemer vil vokse, når 
regeringstilskuddene ophører. Ukraine vil fremover 
fokusere på udvikling af brændstof- og energisystemer 
med sigte på at indføre energispareteknologi for alle 
forbrugere. 
Omstrukturering og privatisering af 
virksomheder 
Omstrukturering og udvikling af virksomheder er stadig et 
prioriteret mål for Ukraine. I 1994 blev der vedtaget eller 
iværksat mange aktioner inden for denne sektor, omend 
fremskridtene i disse i 1995 blev skæmmet af de 
vedvarende problemer inden for masseprivatiserings­
programmet. 
Tacis fortsatte sin støtte til statsejendomsfonden med et 
tilskud på yderligere 1 mio. ECU i tillæg til tildelingen på 3 
mio. ECU i 1994. Tacis støtter også på forsøgsbasis 
udvikling af aktieregistre og yder rådgivning om metoder til 
forenkling af procedurer. På trods af, at mange af de 
infrastrukturer, som en effektiv privatisering kræver, er 
etableret, er der imidlertid stadig behov for forbedringer, 
hvis de fastsatte mål skal nås. Den økonomiske 
strukturomlægning har vist sig vanskelig at gennemføre -
omstillingen af industrien gennem privatisering modsvares 
ikke af reformer af den offentlige forvaltning og 
uddannelse. 
De internationale donorer har anmodet den ukrainske 
administration om at omforme privatiseringsprocessen, så 
privatiseringstakten forbedres, antallet af aktier øges og 
forvirringen over de uklare procedurer mindskes. Koordineringsmøderne mellem de internationale donorer, 
som Tacis, USAID og Verdensbanken har indført og 
indkalder til i egenskab af værter, viser engagementet i at 
oprette et effektivt og internationalt godkendt 
privatiseringssystem. Det er forhåbningen, at en yderligere 
Tacis-indsats vil fokusere på omformningen af 
privatiseringsprocessen. Tacis har nedsat arbejdsgrupper 
til at løse de mest påtrængende problemer. 
Tacis-støtten til sektoren for små og mellemstore 
virksomheder fortsatte i 1995 med reel succes. Der er 
blevet oprettet SMV-udviklingsorganer og erhvervs-
kommunikationscentre i såvel Kiev som Saporosje, der 
leverer konsulentbistand til seminarer og uddannelse. Der 
er et netværk af post privatiseringsstøttecentre under 
udvikling, som skal yde den meget tiltrængte støtte til 
nyligt privatiserede virksomheder. Centret i Kiev har nu 
fungeret i flere måneder og vil blive fulgt af centre i 
Lugansk og Saporosje i 1996. Der planlægges yderligere 
centre som følge af resultaterne i 1995. 
Forbedring af nuklear sikkerhed og 
miljøbeskyttelse 
Projekter for nuklear sikkerhed og miljøbeskyttelse er 
fortsat et vigtigt prioriteret mål for Ukraine, og størstedelen 
af Tacis-midlerne til Ukraine tildeles denne sektor. 
Beslutningen om at nedlukke kernekraftværket i Tjernobyl i 
år 2000 blev truffet i april 1995 af den ukrainske regering, 
G7-landene og Europa-Kommissionen. 
Ukraine havde problemer med at sikre international støtte 
til dette lukningsprojekt. Tacis hjalp imidlertid med at finde 
løsninger på spørgsmålet om udvikling af nye tekniske 
processer til håndtering af nukleart affald, selv om 
projektet dog kompliceres yderligere af vanskeligheden 
ved at fastslå nøjagtigt, hvor meget projektet vil koste, før 
resultaterne af de relevante feasibility undersøgelser 
foreligger. Et Tacis-projekt til en værdi af 1,5 mio. ECU 
spillede en vigtig rolle for iværksættelsen af en 
nedlukningsstrategi. Samtidigt fokuserede feasibility 
undersøgelsen af den såkaldte sarkofag på at foreslå 
teknikker til håndtering af de resterende beskadigede 
enheder. 
I december 1995 undertegnede Ukraine et aftale­
memorandum med medlemmerne af G7 og Europa-
Kommissionen, som gav tilsagn om langsigtet støtte til 
finansieringen af projektet (se også afsnittet "Multinationale 
programmer"). 
41 
Landbrug - en løbende prioritet 
Støtten til den skrantende landbrugssektor er i stigende 
grad et vigtigt prioriteret mål for Ukraine. Siden 1991 har 
Tacis anvendt mere end 35 mio. ECU til fødevare- og 
landbrugssektoren. Politisk befinder udarbejdelsen og 
gennemførelsen af en landbrugsstrategi sig imidlertid 
stadig i en relativt tidlig fase, selv om Tacis-projekterne har 
fået ros af præsidenten for deres kvalitet og resultater. 
Landbrugsproduktionen er fortsat faldende. Alt i alt udgør 
en husholdnings gennemsnitsudgifter til basisfødevarer 
godt halvdelen af månedsindkomsten. Mange bedrifter, 
som nu ikke længere kan påregne statstilskud, er på 
fallittens rand. Der er vedvarende usikkerhed om 
ejendomsretten til jorden, der er stadig kun meget lidt 
tryghed ved markedshandler, og de institutionelle rammer 
er ineffektive. Selv ved udgangen af 1995 var der ingen 
enighed om, hvordan denne sektor kan privatiseres. 
Tacis støttede derfor et udkast til et ejendoms-
registreringssystem, som har til formål at skabe de regler, 
der skal være styrende for overdragelsen af jordejendom 
fra statsligt til privat ejerskab. Dette vil medvirke til at 
forbedre sandsynligheden for privatisering inden for 
landbrugssektoren. Tacis var også med til at forbedre 
oplagringsmetodeme for korn. 
Menneskelige ressourcer 
I 1995 startedes et større projekt til støtte for omskoling 
og gen beskæftigelse af officerer inden for militæret; det 
var udformet til at udvikle lederuddannelseskurser for 
officerer og fremme deres integration i et aktivt økonomisk 
liv. Der blev også iværksat et andet projekt til støtte for 
reformen af det sociale beskyttelsessystem sideløbende 
med, at Tacis fortsatte sin støtte til udvikling af offentlige 
arbejdsformidlingskontorer og af aktive arbejdsmarkeds­
foranstaltninger. 
Bankvirksomhed og finansiering - udvikling 
af kvalifikationer 
Hovedparten af Tacis-støtten til Ukraines banksektor 
har været levering af uddannelse. Tacis' 
Bankrådgivningstjeneste har været et vigtigt værktøj, 
hvormed man har kunnet yde støtte til udvalgte 
forretningsbanker. Der er også blevet udarbejdet særskilte 
uddannelsesprogrammer for Bank Ukraina og Osjadny 
Bank. Tacis har ligeledes oprettet to skoler for henholdsvis 
bankuddannelse og forsikringsuddannelse, 
Tacis har samarbejdet med banker, der deltager i Den 
Europæiske Bank for Genopbygning og Udviklings 
kreditlinjeordning. Projektet er koncentreret om rådgivning til bankernes udlånsafdelinger. Tacis-inddragelsen har i høj 
grad forbedret denne ordnings langsigtede effektivitet. 
Bistro-programmet 
Bistro-programmet, som er udformet med sigte på hurtig 
gennemførelse af små projekter med kort levetid, blev 
lanceret i Ukraine i 1995. Det gennemsnitlige kontrakt­
beløb lå i 1995 på 58.000 ECU. Bistro-projekterne styres 
af Tacis-afdelingen i Europa-Kommissionens delegation i 
Kiev. Bistro-projekterne dækker alle det vejledende 
programs prioriterede sektorer. Der ydes også støtte til at 
forbedre investerings- og handelsbetingelserne. 
Forbindelser med andre donorer 
Der er mange internationale organisationer, som støtter 
den ukrainske administration i dennes bestræbelser på at 
omstille økonomien. I 1995 spillede Tacis en central rolle i 
koordineringen af den internationale respons på Ukraines 
skrantende privatiseringsprogram og deltog i arbejds­
grupper, der var nedsat til at løse de mest påtrængende 
problemer. Derudover har det givet 37,5 mio. ECU til 
EU/G7-handlingsplanen for den ukrainske energisektor. 
I december 1995 stillede Den Internationale Valutafond sin 
stand-by aftale med Ukraine i bero på grund af,at en 
række præstationskriterier ikke var opfyldt. Den fortsatte 
finansieringsstøtte fra Det Europæiske Fællesskab og dets 
medlemsstater afhænger af, om Ukraine bevarer støtten 
fra Den Internationale Valutafond. 
Sektorvis tildelt støtte pr. år 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omstrukturering af 
statsvirksomheder og 
udvikling af den private sektor 
Reform af den offentlige 
forvaltning, sociale tjenester 
oq uddannelse 1991 1992 1993 1994 1995 lait 
3,54 0 0 20,5 37,5 61,54 
1,7 16,8 12,36 4,3 10,7 45,86 
4,65 7,36 
Landbrug 7,67 12,31 10,54 
Energi 6,2 8,08 5,4 
Transport 4,89 7,26 3,22 
Strategisk rådgivning 0 
Telekommunikation 0 
Humanitær bistand 0 
Andre sektorer 0 0 
0,83 
0 0 
0,55 
0 
3,82 5 
15 
0 
0 
0 
0 
1,7 7 26,01 
4 39,52 
6,9 41,58 
0 15,37 
0 0 
0 1,38 
0 0 
6,4 11,92 
lait 28,65 48,28 43,25 50,5 72,5 243,18 
42 
Usbekistan 
Forbindelserne mellem Det Europæiske Fællesskab og 
Usbekistan bygger på Aftalen om Handel og Samarbejde 
med det tidligere Sovjetunionen fra 1989. I 1995 
anmodede Usbekistan om, at der blev indledt 
forhandlinger om en partnerskabs- og samarbejdsaftale 
med Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater. 
Der blev følgelig i maj afholdt et første møde i Det 
Blandede Udvalg mellem de usbekiske myndigheder og 
Europa-Kommissionen, og de orienterende forhandlinger 
om en aftale fandt sted i juli i Tasjkent. Disse var centreret 
om situationen i Usbekistan med hensyn til 
menneskerettigheder og demokratiske reformer. Dette er 
som for andre partnere i overensstemmelse med de 
grundprincipper, der understøtter PCA'erne. Under 
forhandlingerne indvilgede Usbekistan i at modtage know­
how via Tacis til disse områder, hvilket har åbnet døren for 
indledning af PCA-forhandlingerne i 1996. 
Usbekistan har draget fordel af de høje 
verdensmarkedspriser på dets vigtigste eksportvare, 
råbomuld. Dette har sat landet i stand til at opnå et 
handelsoverskud for andet år i træk. Der eksporteres også 
guld, uran og andre mineraler. 
Usbekistans overflod af mineralskeressourcer (olie, gas og 
kul) har gjort det næsten selvforsynende på 
energiområdet. Regeringens stramme budget- og 
pengepolitik har ført til en væsentlig nedbringelse af 
budgetunderskuddet og til et fald i inflationen på godt 
500% sammenlignet med 1994. 
I 1995 fremskyndede regeringen reformprogrammet med 
indførelsen af en plan, der krævede en væsentlig forøgelse 
af privatiseringen. Økonomien hæmmes dog stadig af høj 
arbejdsløshed og mangel på udenlandske investeringer. 
Tacis fokuserer på modernisering 
Tacis støttede regeringen i dennes reformbestræbelser 
ved at fokusere på følgende sektorer 
. udvikling af menneskelige ressourcer 
• omstrukturering og udvikling af virksomheder 
• fødevareproduktion, -forarbejdning og -distribution Uddannelse af fremtidige ledere 
Et af de hovedproblemer, man møder i Usbekistan, er 
manglen på veluddannede erhvervsdrivende. Den 
igangværende privatisering af industri og landbrugsjord 
kræver, at de fremtidige iværksættere udvider deres 
kvalifikationsgrundlag og udvikler forretningsmetoder. I 
1995 supplerede Tacis sit 1993-lederuddannelsesprojekt i 
Tasjkent med to projekter i henholdsvis Fergana dalen og 
Samarkand distriktet. Målsætningerne for de to projekter, 
der hver især omfatter forpligtelser for 1 mio. ECU, er at 
uddanne lærere på Ferganas statsuniversitet og på 
Samarkands statsuniversitet i moderne mangement-
kvalifikationer og sprogkundskaber. Projektet omfattede 
blandt andet engelskkurser, markedsøkonomi og 
management, forbedring af læseplaner og 
undervisningsmaterialer samt rådgivning til fakulteterne 
om, hvordan de bedst kan forvalte og tilrettelægge 
læseplanforløb. 
Der lanceres nu et vigtigt projekt til en værdi af 2 mio. ECU 
t i samarbejde med Statskomiteen for prognoser og 
statistik, ministeriet for højere og særlige 
gymnasieuddannelser og arbejdsministeriet. Projekterne 
tager sigte på at gennemføre et system for 
beskæftigelsesstatistikker af international standard samt at 
udarbejde arbejdsmarkedsorienterede uddannelses­
programmer for arbejdsløse og unge, som afslutter 
skolegangen. 
Forberedelse til det private erhvervsliv 
Den hurtige udarbejdelse af nye love og forordninger 
kræver efteruddannelse af personale inden for en række 
sektorer. Tacis indledte i samarbejde med 
sammenslutningen af regnskabsførere' og revisorer et 
projekt til 1 mio. ECU med henblik på at uddanne 
personale fra private virksomheder og fra det offentlige. 
Projektet uddanner revisorer i de nyeste metoder, hvilket 
er nødvendigt for det nye civile samfund og 
erhvervsklimaet. 
Tacis støttede også Goskommimuchestvo, den nationale 
myndighed med ansvar for privatisering, med 1 mio. ECU. 
I 1995 modtog Usbekistan 10 mio. ECU fra Tacis-
budgettet til det nationale program og fik desuden Tacis-
støtte fra det multinationale program. 
43 
Støtte til landbrugsuddannelse 
Landbrugssektoren er nøglen til Usbekistans økonomi; 
den beskæftiger 30% af befolkningen og producerer 43% 
af nettoproduktet. Den private landbrugssektor, som er i 
vækst, kræver uddannet personale med moderne 
praktiske og erhvervsmæssige kvalifikationer. Det 
nuværende uddannelsessystem sikrer ikke en relevant 
uddannelse i disse færdigheder. 
For at løse dette problem blev der iværksat et projekt til 
2,2 mio. ECU i samarbejde med Tasjkents statslige 
landbrugsuniversitet. Projektets hovedmål er at uddanne 
de universitetsstuderendes undervisere i en række 
dicipliner, at udforme og udvikle læse- og studieplaner og 
at udgive de fornødne undervisningsmaterialer. Et vigtigt 
aspekt af uddannelsen er den vægt, der lægges på 
bevidstgørelsen om de virkninger, landbrugsmetoderne 
har for miljøet. Projektet supplerer Tacis' rådgivnings- og 
uddannelsesaktiviteter i Fergana- og Syr-Darja områderne 
og skal fungere som et pilotforsøg for andre 
landbrugsuddannelsesinstitutioner. 
Beskyttelse af området ved Aral søen 
Som følge af et overforbrug af vandtilførslen til Aral søen er 
området omkring søen nu vidne til katastrofale 
miljøkonsekvenser. Der blev nedsat et mellemstatsligt råd 
af de fem stater i regionen til at løse dette miljøproblem via 
en handlingsplan. 
Tacis har bidraget med 4,75 mio. ECU fra de 
multinationale midler til en international fond, som forvalter de finansielle bidrag til miljøprojekter. Projektet for 
forvaltning af vandressourcer og landbrugsproduktion er 
en indsats i fællesskab med Verdensbanken, der omfatter 
18 projekter. I 1995 blev der opstartet syv delprojekter i en 
række områder, herunder undersøgelser af 
arealanvendelse og vandudnyttelse, afgrødekunst-
vandingsnet, vandreguleringsstrategier og faglig bistand 
vedrørende spørgsmål såsom rent vand, sanitet og 
sundhed, samt omkostningsanalyser. 
Sektorvis tildelt støtte pr. år 
1991 1992 1993 1994 1995 lait 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Omstrukturering af 
statsvirksomheder og 
udvikling af den private sektor 
Reform af den offentlige 
forvaltning, sociale tjenester 
og uddannelse 0 2,26 
0 3,51 0 3,35 
0 6,8 7,61 
4 14,31 
Landbrug 1,03 3,05 
Energi 0,4 5,28 
Transport 0,29 1,68 
Strategisk rådgivning 0 3 
Telekommunikation 0 0 
Humanitær bistand 0 0 
Andre sektorer 0 0 
lait 1,72 18,78 0 3,35 2,2 
0 0 0 9,63 
5,68 
1,97 
3 
0 0 
0 0 
1,5 1,8 3,3 
15 10 45,5 
Bemærking: Usbekistan modtog ingen midler over 1993-budgettet. 
44 
Multinationale programmer 
Tacis har udarbejdet en række multinationale programmer 
for at øge samarbejdet mellem samarbejdslandene og 
løse de problemer, der er fælles for de nye uafhængige 
stater. I de multinationale programmer er løsningen på et 
problem enten det samme for hvert enkelt land, eller 
grupper af lande er nødt til at samarbejde for at opnå en 
mærkbar indflydelse. 
Tacis' multinationale program for 1995 til en værdi af 
144,5 mio. ECU koncentrerede sig om områderne nuklear 
sikkerhed, fødevarehjælp, miljø og opbygning af netværk. 
Det omfattede også støtte til Det Internationale Center for 
Videnskab og Teknologi, ISTC (der er omtalt særskilt i det 
nationale afsnit om Rusland), og til en række 
rammeprogrammer såsom Tacis' Demokratiprogram. Støtte på stedet 
En stor procentandel af Tacis-støtten til programmet for 
nuklear sikkerhed tildeles operationel støtte på stedet. En 
vigtig mekanisme, der anvendes til at opnå dette, er 
udvikling af partnerskaber mellem vestlige driftsselskaber 
og anlæg i de nye uafhængige stater. Via en omhyggelig 
parsammensætning leverer de vestlige driftsanlæg 
specifik faglig bistand såsom rådgivning om udarbejdelse 
af tekniske specifikationer, når der indkøbes nyt 
sikkerhedsudstyr, rådgivning om organisation og 
procedurer samt virksomhedsintern efteruddannelse. 
Tacis-eksperterne har ydet faglig og driftsmæssig 
rådgivning til følgende anlæg: Smolensk, Balakovo, 
Sosnovyj Bor, Kola, Kalinin, Belogorsk (i Rusland) og 
Rovno, Sydukraine og Saporosje (i Ukraine). 
Nogle af de vigtigste multinationale programmer er 
skitseret nedenfor. 
Programmet for nuklear sikkerhed 
Tacis tildelte sit program for nuklear sikkerhed et beløb på 
58,5 mio. ECU i 1995. Programmet tager sigte på at 
forbedre sikkerheden ved drift af kernekraftværker og ved 
håndtering af civilt nukleart brændsel og affald, at fremme 
regionalt samarbejde om nuklear sikkerhed i lande med 
Sovjet byggede kernereaktorer i drift samt at styrke de 
lovgivningsmæssige rammer. 
I tillæg til de 58,5 mio. ECU, som blev bevilget af Europa-
Kommissionen til nuklear sikkerhed i 1995, blev der også 
indgået forpligtelser for 37,5 mio. ECU (fra et samlet beløb 
på 100 mio. ECU til perioden 1994-1996) til EU/G7-
handlingsplanen for Ukraines energisektor. 
Der blev i februar 1995 undertegnet et aftalememorandum 
om gennemførelse af dele af programmet for nuklear 
sikkerhed mellem Europa-Kommissionen og Rusland og i 
oktober mellem Kommissionen og Ukraine. Dette 
memorandum omfatter nukleare erklæringer om 
ansvarsfrihed, som fritager Tacis' ordremodtagere for 
potentielle retlige konsekvenser af et nukleart uheld. Siden 
starten af programmet for nuklear sikkerhed har 
eksperterne været tilbageholdende med at levere udstyr 
og gennemføre vigtige undersøgelser, før der var indført et 
tilfredsstillende retsgrundlag. Som følge af undertegnelsen 
af aftalerne kan mange af projekterne nu komme videre. I 1995 blev der indgået en række kontrakter om 
leverancer af udstyr. Andre aspekter af ordningen omfatter 
østlige eksperters besøg på anlæg i Det Europæiske 
Fællesskab, støtte til joint ventures samt identifikation, 
indkøb og leverance af reservedele. 
Undersøgelser af konstruktionssikkerheden 
Undersøgelser er det mest anvendte instrument til at 
identificere vigtige sikkerhedsrelaterede problemer, som 
påkalder sig opmærksomhed. I 1995 gjorde man en 
fortsat indsats for at løse problemer forårsaget af 
konstruktionsmangler i reaktorer af WER- og RBMK-
modellen og af brændselskredsløbsaktiviteter og 
affaldsbehandling. 
Ukraine: EU/G7-handlingsplanen 
I december 1995 undertegnede Ukraine, G7 og Den 
Europæiske Union et aftalememorandum, som redegjorde 
for en bredtdækkende løsningsmodel for Ukraines 
energisektor, herunder lukning af kernekraftværket i 
Tjernobyl i år 2000. 
Tacis støttede forberedelserne til lukningen af anlægget. I 
juli 1995 afsluttedes den feasibility undersøgelse af 
sarkofagen, der blev bestilt i 1994. Undersøgelsen førte til 
en metode til indkapsling af enhed 4, resterne af 
anlæggets beskadigede enhed. Et andet Tacis-projekt 
støttede udformningen af en nedlukningsstrategi. I 
forlængelse af Programmet for 1995 støtter Tacis også 
etableringen af et anlæg til sporing af fast affald og et 
anlæg til behandling af fast affald. Disse to anlæg vil sikre 
de fornødne faciliteter til rensning af fast nukleart affald, 
der kommer fra nedlukningen af Tjernobyls enheder 1 -3. 
45 
Sundhedsmæssige og sociale problemer med relation til 
ulykken i Tjernobyl i 1986 har også berettiget til et Tacis-
engagement. Ud over medicinsk støtte og udstyr er Tacis 
også sammen med De Forenede Stater og Ukraine 
engageret i definitionen af en handlingsplan til at imødegå 
de sociale konsekvenser af lukningen af Tjernobyl. 
En del af EU/G7-handlingsplanen for Ukraines 
energisektor er indrettet til at sikre, at Ukraine vil have 
tilstrækkelige energikilder efter lukningen af Tjernobyl. I 
overensstemmelse med planen blev en del af midlerne 
bevilget til at igangværende forberedende arbejde på 
kernekraftværkerne i Rovno og Khmelnitskij. Der ydes 
ingeniør støtte, så anlæggene kan færdigbygges på en 
sikker måde. 
Da energimangel er et vigtigt problem for Ukraine, 
tilskynder EU/G7-handlingsplanen aktivt til energi­
besparelser ved at udarbejde et nationalt energispare­
program, oprette et uddannelsescenter og tilrettelægge 
praktiske demonstrationer for erhvervslivet om emnet 
energivirkningsgrad. 
Rådgivning af tilsynsmyndigheder 
I Rusland og Ukraine iværksatte Tacis i 1994 en treårsplan 
med sigte på at overføre metoder og praksis vedrørende 
nuklear sikkerhed til sine partnere. Eksperter fra 
tilsynsmyndigheder i Det Europæiske Fællesskab yder 
løbende støtte til tilsynsorganer via rådgivning om 
overvågning, inspektioner og udstedelse af tilladelser til 
anlæg, om udarbejdelse af forslag til og indførelse af 
lovgivning og om uddannelse. Efter en langsom opstart 
gør det effektive samarbejde mellem myndighederne nu 
gode fremskridt. Tacis leverede også fortsat teknisk 
sikkerhedsudstyr til disse myndigheder. 
Miljø 
Miljøet var et prioriteret område for Programmet i 1995, og 
midlerne blev øget væsentligt, dvs. til 12 mio. ECU. 
Den brede målsætning for Tacis' miljøprogram for 1995 
var at støtte udviklingen af de nye uafhængige staters 
kapacitet til at løse deres miljøproblemer i fællesskab. 
Tacis bistår de nye uafhængige stater med at reducere 
afstanden mellem behovet for en miljøaktion og de 
nationale og mellemstatslige organers aktuelle kapacitet til 
at udvikle gennemførlige miljøstrategier og instrumenter. I 1995 tog Tacis' miljøprogram sigte på følgende mål 
• at fremskynde formuleringen af effektive nationale 
miljøstrategier 
. at øge bevidstgørelsen og at levere miljøinformation 
• at opnå fremskridt i Tacis' program for indsøer 
(udvikling af en mellemstatslig institutionel kapacitet til 
at imødegå problemerne i det enestående miljø i Det 
Kaspiske Hav samt videreførelse af aktiviteterne i Aral 
søen og Sortehavet, som blev iværksat af 
Programmet i henholdsvis 1992 og 1993). 
I sammenligning med andre Tacis-sektorer er 
miljøprogrammet kendetegnet ved et højt aktivitetsniveau 
på et multinationalt plan, varetaget af internationale 
donorer. Eksempler herpå er den fælles løsningsmodel for 
nuklear sikkerhed og samarbejdsprojekteme for 
Sortehavet og Aral søen, som involverer adskillige store 
donorer. Tacis har reageret på denne multinationale 
model og opbygget formelle ordninger, som muliggør 
samfinansiering af aktioner, når det er muligt. 
Koordinering af fødevarehjælpsinitiativer 
1995 spillede Tacis på andet år en vigtig rolle i 
koordineringen og gennemførelsen af Det Europæiske 
Fællesskabs fødevarehjælpsaktioner i de tre 
Kaukasusrepublikker, Kirgistan og Tadsjikistan. Tacis 
bidrog til det samlede fødevarehjælpsbudget ved at yde 
midler til forvaltningen og gennemførelsen af dette og ved 
at hjælpe samarbejdslandene med at anvende midlerne 
fra salget af fødevareforsyningerne. Tacis gjorde dette i 
tæt samarbejde med andre internationale donorer. 
Der har været to store fødevarehjælpsaktioner: den ene til 
en værdi af 204 mio. ECU, som dækkede vinterperioden 
1994-1995, den anden til en værdi af 197 mio. ECU, som 
dækkede vinterperioden 1995-1996. Ud over denne 
kortfristede afhjælpning af underskud af basisfødevarer 
har fødevarehjælpsaktionerne også til formål at opbygge 
et grundlag for langsigtede løsninger af 
fødevareproduktionsproblemerne. 
I modsætning til humanitær bistand, hvor målgrupperne 
forsynes direkte med basisfødevarer, leveres 
fødevarehjælpsprodukterne vederlagsfrit fra Det 
Europæiske Fællesskab og sælges i samarbejdslandene 
til lokale priser, som forinden er aftalt med regeringen. I 
denne pris medregnes de tilsvarende lokale omkostninger 
46 
og produktionsmetoder. Indtægterne fra det lokale salg af 
disse fødevarer anvendes til skabelse af "counterpart 
midler". Counterpart midlerne forbliver i den lokale valuta 
og anvendes af samarbejdslandet til sociale eller 
landbrugsmæssige aktiviteter. 
Counterpart midler 
Anvendelsen af counterpart midlerne aftales med 
samarbejdsregeringeme i overensstemmelse med 
samarbejdslandets primære behov. Counterpart midlerne 
fremkommer først ca. to måneder efter, at 
fødevarehjælpen er leveret. Derfor var midlerne fra 1994-
aktionen først til rådighed i begyndelsen af 1995. Disse 
midler blev hovedsagelig anvendt til sociale projekter på 
områder som pensionsbidrag, familietillæg og 
sundhedspleje. I Armeniens og Georgiens tilfælde 
udgjorde counterpartmidleme en betydelig del af disse 
landes statsbudgetter. 
1995-midleme, som er til rådighed i 1996, vil blive anvendt 
til støtte for landbrugsprojekter og til fremme af 
selvforsyning med fødevarer i Kaukasus, Kirgistan og 
Tadsjikistan. 
Fødevarehjælpsbudgetter 
Da der i stigende grad er behov for overførsel af know­
how til at hjælpe regeringerne med at anvende 
counterpartmidleme, er Tacis-bidraget vokset fra 4 mio. 
ECU i 1994 til 17 mio. ECU i 1995. 
Det samlede budget for 1995 omfatter midler fra Den 
Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, 
Generaldirektoratet for Udvikling (GD VIII), ECHO (Det 
Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand) 
og Tacis. 
Transportkorridoren mellem Europa og 
Centralasien (Traceca) 
Traceca-programmet tager sigte på at bygge en 
transportkorridor fra Centralasien over Det Kaspiske Hav 
gennem Kaukasus til Europa. Det dækker alle sektorer fra 
vej-, jernbane- og søtransport til handel. Tacis-budgettet 
for Traceca var i 1995 på 2,5 mio. ECU; siden 1992 er der 
indgået forpligtelser hertil for i alt 18 mio. ECU. Programmet startede langsomt, i vidt omfang som følge af 
politiske og militære konflikter i regionen. I 1995 gjorde 
programmet imidlertid betydelige fremskridt. I maj 1995 
samlede en Traceca-projektstyringsgruppe eksperter fra 
otte Traceca-stater i Alma Ata, som skulle blive enige om 
prioriteterne og koordinere de videre aktioner. Der blev 
lagt større vægt på programmets handelsfremmende 
aspekter frem for blot på oprettelse af en 
transportinfrastrukturkorridor. 
Der blev nedsat arbejdsgrupper, som drøftede spørgsmål 
såsom lovgivningsmæssig og administrativ harmonisering, 
regionale trafikprognosemodeller, forenkling af 
toldprocedurer, feasibility undersøgelser af 
linjeforbedringer og forbedring af havneforvaltning. 
Projekterne, som blev startet i 1995, omfattede 
iværksættelse af en feasibility undersøgelse af det fælles 
projekt for den transkaukasiske jernbane. 
Tacis' Tempusprogram 
Dette program, som er en samarbejdsordning med sigte 
på at udvikle og omstrukturere højere læreanstalter i de 
nye uafhængige stater, modtog i alt 23 mio. ECU i 1995 
som del af en samlet bevilling på 48,45 mio. ECU fra 1993 
til 1995. Programmet bygger på et netværkssamarbejde 
mellem universiteter i Det Europæiske Fællesskab og i de 
nye uafhængige stater. I 1995 deltog Armenien, 
Aserbajdsjan, Hviderusland, Georgien, Kasakhstan, 
Kirgistan, Moldova, Mongoliet, Rusland, Ukraine og 
Usbekistan i Tacis' Tempus program. 
Programmets vigtigste instrumenter er blandede 
europæiske projekter. I disse projekter samarbejder højere 
læreanstalter fra to eller tre forskellige lande i Det 
Europæiske Fællesskab med et universitet eller 
seminarium fra NIS om at sætte sidstnævnte i stand til at 
tilpasse sine læseplaner, undervisningsmetoder og 
eksaminer til de udfordringer, som demokrati og 
markedsøkonomi indebærer. Midlerne anvendes til 
kommunikationsudstyr, lærebøger, undervisningsopgaver 
og mobilitet. I 1995 blev der finansieret 59 fuldt 
gennemførte projekter samt af 87 forberedende projekter. 
De vigtigste samarbejdsområder er: økonomi, 
statskundskab, sprogundervisning i europæiske sprog, 
samfundsvidenskab, historie og universitetsforvaltning. 
47 
Tacis1 Demokratiprogram 
Tacis' Demokratiprogram har arbejdet på at styrke det 
pluralistiske samfund og retsstatsprincippet i de nye 
uafhængige stater siden 1992. Det støtter den samlede 
politiske og økonomiske reformproces og giver konkret 
støtte til de demokratiske strukturer, som partnerskabs-
og samarbejdsaftalerne kræver. I 1995 fokuserede det på 
vedvarende politiske reformer i de nye uafhængige stater 
med vægt på flerpartivalg og oprettelse af nye 
institutioner. Det gjorde også en indsats for at indføre nye 
procedurer og praksisser inden for mange statsområder 
og arbejdede på analyser af retssystemer, politiske partier 
og fagforeninger. 
I 1995 modtog programmet et budget på 10 mio. ECU og 
koncentrerede sig om 
overførsel af know-how og metoder for parlamentarisk 
• praksis og organisation til flerpartigrupper af 
parlamentarikere og politikere 
• styrkelse af ikke-statslige organisationer og 
sammenslutninger 
. overførsel af ekspertise og kvalifikationer til faglige 
grupper og sammenslutninger vedrørende 
demokratisk praksis og retsstatsprincippet. 
Overvågning af valg 
I 1995 overvågede Tacis' Demokratiprogram 
mediedækningen af valgene i Hviderusland, Armenien, 
Georgien, Aserbajdsjan og Rusland gennem Det 
Europæiske Medieinstitut. 
I Rusland støttede og koordinerede Demokrati­
programmet det arbejde, der udførtes af alle de 
europæiske organisationer (Organisationen for Sikkerhed 
og Samarbejde i Europa, Europa-Parlamentet, 
Europarådet, medlemsstaterne), der var inddraget i 
overvågningen af de russiske valg. Det oprettede et 
europæisk valgkontor med seks eksperter for at lette 
samarbejdet mellem institutionerne og for at dække 
forskellige områder, såsom retlige aspekter, 
stemmeafgivnings- og optællingsmetoder, fordeling af 
observatører samt statistikker (se også afsnittet om 
Rusland). Fællesprogram for Ukraine 
I november indgik Kommissionen en aftale med 
Europarådet om finansiering af et fælles program for 
Ukraine (420.000 ECU). Programmet tager sigte på 
aktiviteter, som vedrører retssystemer, reform af lokale 
myndigheder, omlægning af det ukrainske politisystemet 
samt fremme af Ukraines kapacitet til at opfylde de 
medlemskabsbetingelser, der er fastsat af Europarådet. 
Uddannelse af ukrainske parlamentarikere 
Projektet har til formål at uddanne parlaments­
medlemmerne i det ukrainske parlament i parlamentariske 
metoder, og det iværksætter et varigt samarbejde med 
parlamenterne i Frankrig, Tyskland, Det Forenede 
Kongerige og Belgien samt med Europa-Parlamentet. 
Projektet, som indledtes i december 1995, skal køre i et år 
og tilrettelægge uddannelsesmæssige udstationeringer af 
170 ukrainske parlamentsmedlemmer i ovennævnte 
lande. 
Sektorvis tildelt støtte pr. år 
1991 
Nuklear sikkerhed og miljø 36,27 1992 1993 1994 1995 lait 
80 100 67,5 70,5 354,27 
Omstrukturering af 
statsvirksomheder og 
udvikling af den private sektor 7,6 
Reform af den offentlige 
forvaltning, sociale tjenester 44,85 
og uddannelse 4 
0 
Landbrug 5,79 3,8 
Energi 6,7 1,5 
Transport 4,78 9 
Strategisk rådgivning 0 8,5 
Telekommunikation 0 1 
Humanitær bistand 0 0 
Andre sektorer 0 0,83 
lait 105,99 108,63 15 
21 
0 
5 
14 
8 
1 
0 20 
2 
3 
7 
20,5 
0 
0 
16,5 0 31,6 
23 108,85 
10,5 22,09 
3,5 19,7 
8,5 43,28 
0 37 
2,5 4,5 
0 0 
26 51,33 
172 141,5 144,5 672,62 
48 
Fremtidsudsigter 
Tacis erkender, at Programmet arbejder i et klima i hastig 
udvikling med deraf følgende behov for at være et smidigt 
instrument, hvis det skal have optimale virkninger i 
samarbejdslandene. 
Denne årsberetning har belyst en række af Tacis' 
aktiviteter i 1995, som har beredt jorden for Programmets 
betydelige fremtidige udviklingsretninger og vist 
Kommissionens holdning til udfordringen. Tre nye 
retninger er af særlig vigtighed: 
. bestemmelsen om investeringsstøtte i den nye Tacis-
forordning 
. bestemmelsen om grænseoverskridende samarbejde 
i den nye Tacis-forordning 
• udarbejdelsen af en samlet evaluering af Tacis 
Programmet. 
Investeringsstøtte 
Tacis vil med vedtagelsen af den nye forordning udvide 
sine aktiviteter fra levering af know-how og ekspertise til 
også at omfatte investeringsstøtte til såvel EU/NIS-joint 
ventures mellem små og mellemstore virksomheder som 
til små infrastruktur projekter i grænseområder. Hermed 
følger det Phare Programmet for landene i Central- og 
Østeuropa i erkendelsen af behovet for at bygge videre på 
den aktuelt leverede know-how ved at yde eller tiltrække 
investeringer, der kan fastholde den økonomiske 
udviklingstakt. 
Den nye forordning tillader, at op til 10% af Tacis-midlerne 
anvendes på denne måde. Programmet er forpligtet sig til 
at arbejde tæt sammen med andre donorer, som 
investerer direkte i NIS, så som EBRD, Verdensbanken, 
USA og de enkelte medlemslande. Tacis vil fortsat bane 
vejen for investeringer dels ved at gennemføre 
forundersøgelser og feasibility undersøgelser for at fastslå 
berettigelsen af investeringsprojekterne, som dernæst kan 
finansieres af andre donorer, dels ved at yde støtte, så 
projekterne er i stand til at opfylde de fornødne 
investeringskriterier. Grænseoverskridende samarbejde 
Det Europæiske Fællesskab fik med Finlands tiltrædelse i 
januar 1995 sin første fælles grænse med et Tacis-land. 
Den finsk-russiske grænse fra Den Finske Bugt næsten 
op til Barentshavet er ca. 1.000 km lang. 
Grænseområderne er af stor betydning for at fremme 
kommunikation og handel, og den nye Tacis-forordning 
baner vejen for et grænseoverskridende samarbejde ved 
den finsk-russiske grænse, ved de grænser, der deles af 
Tacis' samarbejdslande og de baltiske stater, Polen, 
Slovakiet, Ungarn og Rumænien og ved grænserne 
mellem Tacis-samarbejdslandene selv. 
Der er oprettet en særskilt budgetkonto til dette 
grænseoverskridende samarbejde, som vil fokusere på 
såvel små infrastruktur projekter som på fortsat overførsel 
af know-how. Vægten lægges på miljøbeskyttelses­
foranstaltninger samtidigt med, at Tacis også vil financière 
grænseovergangssteder, medvirke til at mindske trafik- og 
toldmæssige flaskehalse og uddanne grænsepersonale. 
Hvor det er muligt, vil dette ske sideløbende med det 
eksisterende Phare Program for grænseoverskridende 
samarbejde og med EF's INTERREG-program for 
udvikling af dets ydre grænseområder i Finland. 
Programevaluering 
Tacis-ledelsen planlægger i 1996 med udgangspunkt i 
resultaterne af Programmets første fem leveår at 
iværksætte en samlet evaluering af Programmet. Dette vil 
ske adskilt fra det brede overvågnings- og 
evalueringsprogram, som fokuserer på enkelt projekter og 
rammeprogrammer, og som allerede er igang. 
Uafhængige evalueringseksperter vil se på alle aspekter af 
Tacis i sin helhed, lige fra ledelse, personale og logistik i 
Bruxelles og i samarbejdslandene til de politiske og 
økonomiske virkninger af Programmet. Denne evaluering, 
som blev forberedt i 1995 og skulle være afsluttet ultimo 
1996, vil være et vigtigt bidrag til den løbende vurdering af 
Tacis' prioriteter, finansiering og ledelse. 
49 
Tacis-midler opgjort efter sektor 
Nuklear sikkerhed og miljø 
Bevilgede midler opgjort efter land 
1991 1992 1993 1994 1995 lait 
Armenien 0,3 
Kasakhstan 0 
Rusland 12,89 
Ukraine 3,54 
MCP Kasakhstan 0 
MCP Rusland 32,61 
MCP Ukraine 3,66 
MCP Regionale 0 
I alt 53 0 0 0,3 
0 0 0 
0 0 12,89 
0 20,5 37,5 61,54 
0 0 2,5 2,5 
38 48,5 41 38 198,11 
22 30,5 24,5 18 98,66 
20 21 2 12 55 
80 100 88 108 429 
MCP: multinational programmer (multi-country programmes) 
Reform af den offentlige forvaltning, sociale 
tjenester og uddannelse sektor 
Bevilgede midler opgjort efter land 
1991 1992 1993 1994 1995 lait 
Armenien 
Aserbajdsjan 
De Baltiske Stater 0 1,5 1,8 
0 3 0 
0 0 0 
Hviderusland 0,68 1 0 
Georgien 1,18 1,25 0 
Kasakhstan 4,87 
Kirgistan 0 
Moldova 0,13 
Mongoliet 0 1,4 3,15 
2,6 
0 
0 0 
1,8 
0 
0 
1,8 
1,8 
0 
1,9 
3,8 1.5 4,8 
1,3 6,1 
0 0 
0 1,68 
1,3 5,53 
2,9 14,12 
1.6 4,2 
2 6,03 
0 3,8 
Rusland 46,64 24,57 
Tadsjikistan 0 0 
Turkmenistan 0 1,05 
Ukraine 4,65 3 
Usbekistan 0 3,51 
Multinationale programmer 44,85 0 44 18,85 52,8 1E 
0 
0 
7,36 
0 
21 1 
1,8 
4 
6,8 
20 1 2 
1 3,85 
7 26,01 
4 14,31 
23 108,85 Omstrukturering af stateslige virksomheder 
og udvikling af den private sektor 
Bevilgede midler opgjort efter land 
lait 103 42,28 79,91 63,55 99,4 388,14 1991 1992 1993 
Armenien 0,7 3,54 2,3 
Aserbajdsjan 0 2,6 0 
De Baltiske Stater 0 0 0 
Hviderusland 0,3 7,52 4 
Georgien 0 3,5 0 
Kasakhstan 0 6,54 6,3 
Kirgistan 0 0,82 0 
Moldova 0 1,73 0 
Mongoliet 0 0 0 
Rusland 27,2 29,76 54,5 
Tadsjikistan 0 0 0 
Turkmenistan 0 0,57 0 
Ukraine 1,7 16,8 12,36 
Usbekistan 0 2,26 0 
Multinationale programmer 7,6 4 15 
lait 37,5 79,64 94,46 1994 
0 
1,9 
0 
5 
3,6 
6,3 
0 
1,45 
2,56 
43,4 
0 
1,8 
4,3 
3,35 
5 
78,66 1995 lait 
2 8,54 
1.8 6,3 
0 0 
5 21,82 
1.9 9 
5,9 25,04 
0 0,82 
1,5 4,68 
0 2,56 
40.6 195,46 
0 0 
1 3,37 
10.7 45,86 
2 7,61 
0 31,6 
72,4 362,66 
50 
Landbrug 
Bevilgede midler opgjort efter land Transport 
Bevilgede midler opgjort efter land 
1991 1992 1993 1994 1995 lait 
Armenien 0 1,66 0 0 0 1,66 
Aserbajdsjan 0,4 2,5 0 0 0 2,9 
De Baltiske Stater 5,95 0 0 0 0 5,95 
Hviderusland 1,6 2,51 2 0 2 8,11 
Georgien 2,65 1,5 0 1,8 0 5,95 
Kasakhstan 2,16 3,06 3,15 3,15 3 14,52 
Kirgistan 0 2,71 4 0 3,7 10,41 
Moldova 0,97 2,27 0 4,7 2,5 10,44 
Mongoliet 0 0 0 0 0 0 
Rusland 50,85 21,49 12,5 16,3 17 118,14 
Tadsjikistan 0 0 0 1,68 1,75 3,43 
Turkmenistan 0,88 3,68 0 3,6 1,68 9,84 
Ukraine 7,67 12,31 10,54 5 4 39,52 
Usbekistan 1,03 3,05 0 3,35 2,2 9,63 
Multinationale programmer 5,79 3,8 0 2 10,5 22,09 
lait 79,95 60,54 32,19 41,58 48,33 262,59 1991 1992 1993 
Armenien 0 0 0 
Aserbajdsjan 0 0 0 
De Baltiske Stater 4 0 0 
Hviderusland 2,24 1 2 
Georgien 0,73 0 0 
Kasakhstan 0 0 0 
Kirgistan 0 0 0 
Moldova 0 0 0 
Mongoliet 0 0 0 
Rusland 32,87 14,25 13,55 
Tadsjikistan 0 0 0 
Turkmenistan 0 0 0 
Ukraine 4,89 7,26 3,22 
Usbekistan 0,29 1,68 0 
Multinationale programmer 4,78 9 14 
lait 49,8 33,19 32,77 1994 
0 
1,3 
0,6 
0 
13,9 1995 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
12,6 lait 
0 
0 
4 
6,54 
0,73 
7 
22,8 8,5 
21,1 0,6 
0 
87,17 
0 
0 
15,37 
1,97 
43,28 
159,66 
Energi 
Bevilgede midler opgjort efter land Strategisk rådgivning 
Bevilgede midler opgjort efter land pr. rådgivning 
1991 1992 1993 1994 
1,3 0 4,1 0 
0 
0 
0 
0 
0 
2,4 
0 Armenien 
Aserbajdsjan 0 0 
De Baltiske Stater 3 0 
Hviderusland 4,1 1,9 
Georgien 0,4 0 
Kasakhstan 0,7 3,2 
Kirgistan 0,7 0 
Moldova 0 2 
Mongoliet 0 0 
Rusland 41,5 
Tadsjikistan 0 0 
Turkmenistan 0 1 
Ukraine 6,2 8,08 
Usbekistan 0,4 5,28 
Multinationale programmer 6,7 1,5 
lait 65 38,96 38 43,7 3,6 
0 
0 
0 
0 
0 
0,6 
1 
16 21,1 19,5 
0 0 1 
1 0 
08 5,4 
0 
5 1995 
2 
2,5 
0 
3 
2,3 
0 
1,7 
1,5 
0 
18 
0,95 
0 
6,9 
0 
3,5 
42,35 lait 
7,4 
6,1 
3 
9 
2,7 
3,9 1991 
,1 
1 
116,1 
1,95 
1 
41,58 
5,68 
19,7 
228,01 Armenien 
Aserbajdsjan 
De Baltiske Stater 
Hviderusland 
Georgien 
Kasakhstan 
Kirgistan 
Moldova 
Mongoliet 
Rusland 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 
Usbekistan 
Multinationale programmer 
lait 1992 
2,85 
4,4 
0 
0,7 
2,75 
6,4 
5,7 
1 1993 
0 
2,5 
0 
3 
8,5 
37,8 1994 
0 
0 
0 
o 
o 
1,63 1995 
0 
0 
18,95 
0 
0 
0 
0 
20,5 
41,08 lait 
2,85 
4,4 
0 
0,7 
2,75 
8,03 
5,7 
1 
0 18,95 
2,5 
0 
3 
37 
86,88 
Bemærkning: Der var ingen bevillingsramme til strategisk rådgivning 
1991 og 1995. 
51 
Telekommunikation 
Bevilgede midler opgjort efter land pr. år Andre sektorer 
Bevilgede midler opgjort efter land 
Armenien 
Aserbajdsjan 
De Baltiske Stater 
Hviderusland 
Georgien 
Kasakhstan 
Kirgistan 
Moldova 
Mongoliet 
Rusland 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 
Ouzbékistan 
Multinationale programmer 
lait 1991 1992 1993 1994 1995 lait 
0 0 0 0 0 o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
5,1 
o 
o 0 4,93 
0 0 
0 0 
0 0,83 0,55 
0 0 0 
0 1 1 
0 6,76 6,65 0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
4,1 
0 
o 
o 
o 
o 
4,1 5,4 19,53 
0 0 
0 0 
0 1,38 
0 
2,5 0 
4,5 
7,9 25,41 
Bemærkning: Telekommunkiationssektoren modtog ingen støtte i 
1991. 1991 
Armenien 0 
Aserbajdsjan 0 
De Baltiske Stater 2,05 
Hviderusland 0 
Georgien 0 
Kasakhstan 0 
Kirgistan 0 
Moldova 0 
Mongoliet 0 
Rusland 0 
Tadsjikistan 0 
Turkmenistan 0 
Ukraine 0 
Usbekistan 0 
lultinationale programmer 0 
Humanitær bistand 0 
Andet* 6,2 
I alt 8,25 1992 1993 1994 1995 lait 
0 
0,7 
0 
0,7 
0,8 0,5 1,3 
0,4 1,1 
0 2,05 
2 3,7 
0,5 1,3 
3,2 5,72 
1 2 
1,5 2,25 
0 0,64 1,4 1,12 
1 0 
0 0,75 
0 0,64 
10 15 14,79 39,79 
0 0,32 0,3 0,62 
0 0,8 0,32 1,12 
0 3,82 1,7 6,4 11,92 
O 0 1,5 1,8 3,3 
0,83 8 "16,5 **26 51,33 
0 22 0 0 22 
38,91 32,09 45,68 53 175,88 
39,74 80,11 86,21 111,71 326,02 
* Inklusive tværfaglige midler (Tacis og EBRD), koordineringsenheder, 
information og kommunikation, partnerskabs- og koordinerings-
programmet. 
** Inklusive Tacis' Demokratiprogram. 
52 
Tacis1 finansielle resultater 
Tacis' finansielle resultater forbedredes til stadighed i 1995 
og konsoliderede dermed de betydelige fremskridt, 
Programmet gjorde i 1994. 
Tacis koncentrerede sig også om at indhente det 
ophobede efterslæb af ikke-kontraherede forpligtelser. 
Ved udløbet af 1995 var 70,5% af Tacis' samlede 
forpligtelser kontraheret, sammenlignet med 61% ved 
udløbet af 1994. Fig. 1 - Forpligtede, kontraherede og udbetalte 
midler, 1991-1995 (i mio. ECU) 
Tacis' finansielle resultater er vist i mængden af 
forpligtede, kontraherede og udbetalte midler og i 
forholdet mellem disse tre parametre. 
Tacis-budgettets indgåede forpligtelser 
Tacis forbedrede til stadighed omfanget af forpligtede 
budgetmidler . Programmet indgik forpligtelser for 100% 
af sine midler i 1995. Den faktiske sum af forpligtede 
midler var større i 1995 - 511,19 mio. ECU sammenlignet 
med 469,68 mio. ECU i 1994. Dette øgede de samlede 
forpligtelser i Tacis Programmets femårige levetid til 
2.268,37 mio. ECU. 
1991 1992 1993 1994 
Forpligtelser Kontrakter Betalinger 1995 
Kontraheret beløb 
I 1995 indgik Tacis kontrakter for midler til en værdi af 527 
mio. ECU. Dette er en stigning på 2,4% i forhold til 1994, 
hvor i alt 514,7 mio. ECU blev kontraheret. Fig. 2 - Kumulative forpligtede, kontraherede og 
udbetalte midler, 1991-1995 (i mio. ECU) 
Tacis-ledelsen satte sig en række mål for sine 
kontraheringsresultater i 1995. Den koncentrerede sig om 
at indgå kontrakter for samtlige midler under 1992-
programmerne og om at indgå kontrakter for mindst 90% 
af 1993- og 60% af 1994-programmerne. Tacis nåede 
disse mål for 1992 og 1994, men resultaterne for 1993 
ligger en anelse bagefter. I 1995 var næsten 13% af 
programmet kontraheret. Det er en smule lavere end 
forventet som følge af forsinkelser i programmet for 
nuklear sikkerhed og i de multinationale programmer. 
O) CO I 
1991 1991-1992 1991-1993 1991-1994 1991-1995 
Forpligtelser Kontrakter Betalinger 
53 
Kontrakter indgået pr. kalenderår 
Tacis indgik 1.472 kontrakter i 1995. Som generel regel 
bliver kontrakter om tjenesteydelser på mere end 300.000 
ECU tildelt via begrænset udbud. Gennemsnitsstørrelsen 
for en Tacis-kontrakt vatr på 360.000 ECU. Fig. 3 viser det 
årsbudget, hvorunder de indgåede kontrakter henhører. Fig. 3 - Kontrakter indgået pr. kalenderår 
(i mio. ECU) 
511,2 
64,7 
1991 budgettet 1992 budgettet 1993 budgettet 1994 budgettet 1995 budgettet 
99,6% 99% 87,5% 66,3% 12,7% 
% kontraheret pr. 31.12.95 
Kontraheret i 1991 Kontraheret i 1992 
Kontraheret i 1993 m Kontraheret i 1994 
• Kontraheret i 1995 • samlede budget 
Finansieringsprocedure 
Som led i Tacis' programmeringsproces er der tre trin, 
der bringer det af budgetmyndighederne godkendte 
årsbudget frem til det punkt, hvor projekterne er 
gennemført og midlerne udbetalt. Tacis har en 
økonomisk forvaltningsprocedure, som er tilpasset 
denne proces. 
Forpligtelse - Hvert år vedtages et Tacis-budget, 
som viser de midler, Kommissionen er rede til at 
bevilge til Tacis Programmet. Operationelle 
programmer - de såkaldte handlingsprogrammer -
udformes dernæst, og på dette grundlag udarbejdes 
finansieringsforslagene. Når disse finansieringsforslag 
først har fået en positiv udtalelse fra Tacis Udvalget og 
er blevet godkendt af Kommissionen, siger man, at de 
relevante midler til forslagene er blevet forpligtet. Tacis 
skal forpligte hele sit årsbudget inden for det år, 
budgettet dækker. Vlidler, for hvilke der ikke er indgået 
forpligtelser, bortfalder. Kontrahering - Når først midlerne er blevet forpligtet, 
indledes der udbud, så de skitserede aktiviteter i 
handlingsprogrammerne kan gennemføres i praksis. 
Så snart en udbudsprocedure er vel gennemført, og 
der er underskrevet en kontrakt, siger man, at midlerne 
er kontraheret. Kontraheringen er den vigtigste 
foranstaltning i gennemførelsen af Programmet, da det 
er via kontrakterne, at Tacis-midlerne frigives og 
gennemførelsen på stedet kan starte. 
Betaling - Betalingen er sidste trin i finansierings-
processen. Den finder sted i hele kontraktens løbetid 
og afspejler hver enkelt projektkomponents fuldførelse. 
Da projekterne kan vare flere år, strækker 
udbetalingerne sig ofte over den tilsvarende tid. Dette 
er , at udbetalingerne altid er bagud i forhold til de 
forpligtede og kontraherede beløb. 
I 1995 foretog Tacis 3.347 udbetalinger, som beløb sig 
til 374,5 mio. ECU. 
54 
Tacis1 udbetalinger 
Tacis gjorde i 1995 en særlig indsats for at forbedre sine 
udbetalingsresultater. Dette resulterede i en stigning på 
24,7% i den samlede sum af betalinger til 374,5 mio., 
sammenlignet med 300,3 mio. ECU i 1994. 
Tacis opnåede en gennemførelsesprocent for 
udbetalingerne på 100% i 1995, således at alle disponible 
betalingsbevillinger på Tacis' budget kom til udbetaling i 
løbet af året. Fig. 4 - Udbetalinger i hvert enkelt regnskabsår, 
1991-1995 (i mio. ECU) 
511,2 
472,1 469,7 
396,5 
1991 budgettet 1992 budgettet 1993 budgettet 1994 budgettet 1995 budgettet 
82,9% 62,8% 38,8% 18,4% 5,1% 
% udbetalt pr. 31.12.95 
Betalt i 1991 Betalt i 1992 
Betalt i 1993 • Betalt i 1994 
• Betalt i 1995 • samlede budget 
Kumulative kontrakter og betalinger 
De kumulative udbetalinger i procent af de kumulative 
kontrakter er til stadighed steget siden Tacis Programmets 
begyndelse i 1991. De kumulative kontrakter i procent af 
de kumulative forpligtelser er steget fra 1,3% i 1991 til 
70,5% i 1995. Tallene for de kumulative udbetalinger i 
procent af de kumulative kontrakter viser en betydelig 
stigning fra 7,5% i 1991 til 55,5% i 1995. Fig. 5 - Kumulative kontrakter og betalinger 
1991-1995 (%) 
1991 1992 1993 1994 1995 
Kumulative kontrakter 
i % af kumulative 
forpligtelser 
Kumulative betalinger 
i % af kumulative 
kontrakter 1,3% 25,6% 43,3% 61% 70,5% 
7,5% 15,6% 38,2% 47,9% 55,5% 
55 
Fortegnelse over større kontrakter 
indgået i 1995 
Kontrakter under 300.000 ECU er ikke 
medtaget. 
De enkelte projekter kan omfatte flere kontrakter. 
Tilsvarende kan en kontrakt dække mere end et projekt. 
Værdien er anført i nærmeste 100 ECU. 
Værdi i ECU 
Armenien 
Strategisk rådgivningsprogram for Armenien 472.100 
Faglig bistand til udvikling af gasindustrien 1.599.600 
Rehabilitering af de armenske jernbaner 500.000 
Aserbajdsjan 
Rådgivning til kommunikationsministeriet 525.600 
Forbedring af forbrugertjenester 
inden for gas-og elektricitetsindustrien 1.463.400 
Virksomhedsudvikling inden 
for olieudstyrsindustrien 1.979.000 
Støtte til styrkelse af management-
og uddannelseskapacitet 1.252.700 
Støtte til institutionel 
udvikling inden forarbejdsformidling 499.300 
Rehabilitering af de aserbajdsjanske jernbaner 1.500.000 
Traceca: Faglig bistand til udvikling 
af havnen i Baku 698.100 
Hviderusland 
Faglig bistand til de hviderussiske jernbaner 384.500 
Formulering af en strategi 
for privatisering ogafskaffelse af monopoler 636.000 
Oprettelse af et 
transportrådgivningskontor i Hviderusland 384.100 
Tekniske reformer af vejbygningsindustrien 1.287.300 
Udvikling af markedsføringsmuligheder 
for tidligere militære virksomheder 2.900.000 
SMV-strategi for privatsektorudvikling 1.898.000 
Støtte til og uddannelse 
af den hviderussiske skatteforvaltning 399.400 
Støtte til den hviderussiske Belautostrada 1.695.000 
Privatisering af træforarbejdningsindustrien 644.000 
Oprettelse af et 
virksomhedsudviklingsorgan i Gomeldistriktet 349.800 
Georgien 
Strategisk rådgivningsprogram for Georgien 448.000 
Faglig bistand til støtte på virksomhedsniveau 1.800.000 
Program for SMV-udvikling i 1993-1994 2.351.400 
Reformer og uddannelse 
inden for statsadministrationen 1.668.800 
Rehabilitering af de georgiske jernbaner 3.000.000 Kasakhstan 
Støtte til forvaltning af 
det offentlige investeringsprogram 487.400 
Rådgivning til kommunikationsministeriet 526.800 
Støtte til privatisering af virksomheder 979.000 
Styrkelse af uddannelseskapaciteten 
på Kasakhstans statslige universitet 2.330.600 
Overvågning af fødevare- og landbrugssektoren 544.900 
1994-programmet for udvikling af SMV 1.019.800 
Støtte til kommerciel bankvirksomhed 589.700 
Faglig bistand til økonomiske reformer 
inden for fødevare- og landbrugssektoren 1.348.600 
Støtte til reorganisering af 
fødevareproduktionssektoren i 
Aktjubinskdistriktet 1.799.900 
Styrkelse af den offentlige forvaltning 1.458.500 
Faglig bistand til imødegåelse 
af de sociale virkninger 
af økonomisk omstrukturering og privatisering 1.796.900 
Støtte til undervisningsministeriet 
til reformen af de højere uddannelser 600.000 
Traceca: vedligeholdelse af 
rullende jernbanemateriel 695.300 
Generel støtte på stedet, 
nuklear sikkerhed 900.600 
Kirgistan 
Lovgivningsmæssig støtte til Kirgistans 
energisektor 619.200 
Moldova 
Støtte til arbejdsformidlingstjenester 370.700 
Pilotprojekt for privatisering i Orhejregionen 2.394.700 
Støtte til sammenslutning af private landbrugere 1.395.300 
Støtte til fremme 
og udvikling af investeringsmuligheder 590.000 
Styrkelse af regering og statsadministration 1.899.800 
Udvidelse af 
energispareprogrammet for Moldovas industri 599.500 
NGO-samfinansieringsprojekt for børn og ældre 300.000 
Mongoliet 
Program for udvikling af SMV 2.252.100 
Styrkelse af arbejdsformidlingskontorer 1.199.900 
Støtte til et uddannelsesinformationssystem 594.100 
Reform af økonomiuddannelsen i Mongoliet 1.997.500 
Forbedring af 
energiforsyningen til Choybalsan og Darhan 995.200 
Støtte til koordineringsenheden 535.900 
56 
Rusland 
Omstrukturering af virksomheden Soyouz, Moskva 499.400 
Udvikling af energispareaktioner, Samara 359.500 
Udvikling og oprettelse 
af arbejdsformidlingskontorer i Kaliningrad 1.347.100 
Regional støtte til ikke-statslige 
organisationer i det vestlige og østlige Sibirien 710.000 
Faglig bistand til Oktober-jernbanerne 338.700 
Støtte til et telekommunikationscenter, Moskva 300.000 
Faglig bistand til Novosibirsks 
uddannelsescenter for telekommunikation 696.000 
Opfølgningsprojekt for handel 
og telekommunikation, Moskva 500.000 
Feasibilityundersøgelse 
af integrationen af GLONASS i det 
verdensomspændende satellitnavigationssystem 1.000.000 
Sekundær lovgivning 
på telekommunikationsområdet 1.030.400 
Rådgivningstjenester 
vedrørende udvikling af russiske satellitsystemer 300.000 
Uddannelse i on-line vedligeholdelse 
og reparation af mellemspændingsnet, Tula 690.000 
Strategisk rådgivning om energi i Skt. Petersborg 898.600 
Kommunikationsmanagementsystem, Lenenergo 489.200 
Udvikling af Skt. Petersborgs havn 1.174.100 
Modernisering af 
et uddannelsescenter for flypersonale 986.800 
Strategisk gennemgang af udvalgte industrier 799.200 
Omstrukturering af aluminiumssektoren i Sibirien 1.137.200 
Omstrukturering af 
aluminiumssektoren i Uralregionen 1.199.100 
Strategisk gennemgang af fødevareemballering 580.900 
Europæiske bankrådgivningstjeneste, Moskva 5.000.000 
Russisk bankuddannelse 1.500.000 
Kamov-helikopterundersøgelse 1.271.500 
Produktionsstøtte: virksomheden Tupolev 700.000 
Støtte til udvikling af sundhedssystemer 4.500.000 
Projekt for venskabsaftaler 
mellem byer om forvaltning og tjenesteydelser 1.601.800 
Ledelsesmæssig uddannelsesplanlægning i Rusland 1.468.100 
Standarder og certificering i Rusland og Ukraine 2.450.100 
Udvikling af sundheds-
og bedriftssikkerhedsstandarder 699.000 
Strategisk kontrol af kulminedrift 1.599.300 
Bedre udnyttelse af kul-
og gasstrømme, Tjumendistriktet 714.100 
Udvikling, strukturering 
og organisation af den russiske olieindustri 1.457.100 
Modernisering af 
gasforsyningsnettet i Skt. Petersborg 1.279.800 
Råolierelateret maskinskonstruktion og 
hermed forbundet lederuddannelse, Gubkininstituttet 800.000 
Bistand til udnyttelse af nye oliefelter 2.932.500 Forvaltning af de russiske 
jernbaner og uddannelse af topledere 1.095.300 
Fragtterminaler for kombinerede 
transportformer, Rusland 354.500 
Rådgivning til transportministeriet 
om planlægningsregler og -standarder 398.500 
Centre for landevejstransportselskaber 1.148.000 
Implementering af elektroniske 
dataudvekslingssystemer i havnen i Novorossijsk 948.900 
Støtte til gennemførelse 
af institutionelle reformer af offentlig transport 1.386.200 
Ny informationsteknologi - posthuse 994.900 
Tjenester til afprøvning af 
telekommunikationsudstyr 1.228.600 
Oprettelse af telekommunikations-
uddannelsescentre i Samararegionen 493.300 
Overvågning af projekter 
for transportsektoren i Rusland 791.700 
Overvågning og evaluering, 
Den Russiske Føderation 583.900 
Faglig bistand til centre 
for mellemstore virksomheder, Sibirien 6.800.000 
Støtte til offentlig forvaltning, 
Novosibirsk og Tomsk 2.417.600 
Faglig bistand til imødegåelse af de sociale 
virkninger af den økonomiske omstrukturering, 
vestlige Sibirien 846.900 
Oprettelse af et energicenter, vestlige Sibirien 2.097.100 
Uddannelse for ledere inden 
for kulindustrien i Kemerovo og Kuzbass 1.199.300 
Energiforsynings-
og miljøprogram for Bajkalsøregionen 985.700 
Overvågning af landbrugs-
og fødevaresektoren, vestlige Sibirien 994.500 
Faglig bistand til imødegåelse af de sociale 
virkninger af økonomisk omstrukturering 
og privatisering 406.100 
De sociale virkninger af den 
økonomiske omstrukturering, Uralregionen 953.000 
De sociale virkninger af den økonomiske 
omstrukturering, Uralregionen (tillægsprojekt) 497.100 
Forbedring af landbrugsinput 2.497.500 
Oprettelse af et energicenter, Jekaterinburg 2.456.500 
Faglig bistand til produktion 
af omkoblingsudstyr - aktieselskaber 1.886.200 
Støtte til omstrukturering af selskaber 1.839.800 
Fagligt bistandscenter 
for mellemstore og store virksomheder 
iVoronesj 1.999.700 
Postprivatiseringsstøtte til Den 
Russiske Føderation 2.499.400 
Støtte til selskabet Vimpel 
på området for civil telekommunikation 1.496.500 
57 
Luftkontrol i industriområder 901.500 
Støtte til reorganisering af selskabet Tupolev 1.221.500 
Styrkelse af et SMV-
datanet i Den Russiske Føderation 1.954.900 
Erhvervsfremme, Vladimir 1.879.800 
Udvikling og gennemførelse af en 
indvandringspolitik 484.500 
Forberedelse og gennemførelse 
af basislovgivningen om bedriftssikkerhed 1.499.900 
Almen og erhvervsmæssig uddannelse 
i Uralregionen 303.900 
Styrkelse af lederuddannelse 2.486.500 
Indkøb af trykkeriudstyr til 
Statskomiteen for de højere uddannelser 300.000 
Renovering af varmesektioner, Angarsk 2.296.400 
Fremme af ren fast 
brændstofforbrænding i Tula og Novgorod 999.900 
Læreruddannelse, Gazprom 3.840.300 
Automatiseret opkrævningssystem 
for energiforbrug 1.000.000 
Støtte til energibesparelser i byopvarmning 1.482.900 
Kontrol af automatisk kraftoverføring 
og -fordeling 2.336.300 
Oprettelse af et regionalt 
telekommunikationsuddannelsescenter 
i nordvest 700.000 
Udvikling af et system 
for teleporte i Moskva og Skt. Petersborg 1.236.500 
ACE-programstyring, 1994 3.953.200 
Programmet for produktivitetsinitiativet 3.337.400 
Produktivitetsprojekt, 
lokal forvaltningsenhed, Moskva 380.000 
Overvågning og evaluering 3.298.600 
Støttecentre for 
virksomheder i Roskov og Krasnodar 6.972.700 
Støtte til Berjevs luftfartskompleks 1.150.000 
Privatiseringens sociale virkninger 4.298.900 
Udvikling og styrkelse af den offentlige 
forvaltning i det sydvestlige Rusland 2.979.700 
Styrkelse af undervisningskapaciteten 3.233.900 
Faglig bistand til 
landbrugsbedrifter stiftet som aktieselskaber 2.497.600 
Støtte til fødevareforarbejdningsindustrien 2.351.000 
Støtte til produktion af kunstgødning 2.355.500 
Støtte til individuelt drevne landbrugsbedrifter 2.500.000 
Støtte til produktion af landbrugsmaskiner 2.622.500 
Modernisering af et svovlfremstillings-
og gasgeneratoranlæg 1.494.400 
Forbedring af kraftforsyningen 
i Rostovenergo-området 1.806.900 
Faglig bistand til fiskeindustrifabrikken, Kaliningrad 1.346.300 
Energiforsyningsprogram, Kaliningrad 988.900 Tadsjikistan 
Oprettelse af en landbrugsstrategi-
og -planlægningsenhed 1.449.300 
Rådgivning af 
regeringen om en strategiplan for energi 964.900 
Turkmenistan 
Opbygning af national kapacitet på området 
for uddannelse i økonomi og virksomhedsledelse 1.798.300 
Forberedelse af virksomheder 
til eksportorienteret kreditlinje 395.000 
Ukraine 
Støtte til bankrådgivningstjenester 596.300 
Oprettelse af et 
varmemålersystem for internationale forbrugere 348.200 
Uddannelsesprogram for elforsyningspersonale 449.900 
Uddannelse for kulmineindustrien i Ukraine 349.800 
Uddannelse for personale i olieraffinaderiindustrien 404.700 
Demonstrationsprojekter vedrørende 
energieffektivitet 690.700 
Integreret regional energiplan for Odessaregionen 572.200 
Omstilling af seks virksomheder i Ukraine 2.809.000 
Rådgivning og uddannelse 
i udnyttelse af antracitkulaffald 488.300 
Distriktsopvarmningsnet, Dnepropetrovsk 599.800 
Feasibilityundersøgelse af 
gasturbinetopstykke, Uglegorsk 399.400 
Modernisering af raffinaderiet i Lisitjansk 698.600 
Omstrukturering af en mine i Donbass-kulfeltet 398.800 
Kulbaseret metanproduktion 399.300 
Støtte til oprettelse af et nationalt 
elselskab for Ukraine 900.000 
Oprettelse af et transportuddannelsescenter 341.200 
Undersøgelse af det nationale landevejsnet 600.000 
Faglig bistand til udvikling 
og regulering af luftfartsindustrien 524.200 
Uddannelse på det maritime område, Odessa 359.800 
Adgang til havnene i Ismail og Reni 338.700 
Omskoling af tidligere officerer i militæret 7.275.600 
Overvågnings- og evalueringsprogram 583.400 
Overvågnings- og evalueringsprogram 795.900 
Ukraines kernekraftdrevne elværk 876.700 
Kommerciel udvikling af energisektoren 1.683.400 
Kedel- og ventilproduktion til energisektoren 943.500 
Undersøgelse af kraftproduktionens effektivitet 2.635.400 
Omstrukturering af olie- og gasenheder 2.099.000 
Omkostnings- og effektivitetsanalyse 
af opvarmningssystemer i bydistrikter 2.399.900 
Postprivatiseringsstøtte 3.298.300 
58 
Støtte til Ukraines regering om private 
virksomheder 989.600 
Pilotprojekt for omstrukturering af landbrug 4.797.300 
Oprettelse af et 
uddannelsescenter for energiforvaltning 1.399.300 
Støtte til kernekraftværkerne 
Saporosje 6, Rovno 4 og Khmelnitskij 2 2.953.600 
Støtte til kernekraftværkerne 
Saporosje 6, Rovno 4 og Khmelnitskij 2 982.500 
Usbekistan 
Støtte til beskyttelse af industriel ejendomsret 400.000 
Etablering af lovgivningscentre for iværksættere 394.300 
Støtte til reformen af den offentlige sektor 1.399.800 
Integreret udviklingsprogram 
på forsøgsbasis, Samarkand 1.675.200 
Udarbejdelse af en fødevare- og landbrugspolitik 1.549.800 
Støtte til Usbekistans regering 779.100 
Omstrukturering af forretningsbanker 824.200 
Rådgivning til kommunikationsministeriet 492.400 
Regional bankuddannelse i Centralasien 999.900 
Multinationale programmer 
Støtte til beskyttelse af intellektuel ejendomsret 2.000.000 
Støtte på stedet til 
Kaliningrads kernekraftværk, 2. fase 319.200 
Indkøb af udstyr til kernekraftværker 2.173.500 
WER 1000-kerneanalyse, nuklear sikkerhed 876.400 
Forbedring af service-
og vedligeholdelsescentre, nuklear sikkerhed 1.435.300 
Ikke-destruktiv undersøgelse 
og bedriftsintern inspektion 
af mekanisk udstyr i russiske kernekraftværker 1.294.700 
Venskabsprogram, ingeniørgruppe 435.100 
Venskabsprogram, ingeniørgruppe 320.000 
Handels- og transportsamarbejde 
og -arbejdsgruppe 990.300 
Traceca: Umiddelbar uddannelsesforanstaltning 861.200 
Traceca: Forsendelses- og fragtvirksomhed 499.800 
Lufttrafikkontrol og lufthavne 609.200 
Program for strategisk rådgivning 400.000 
Oprettelse af et teknisk Tacis-datacenter 527.100 
Rekruttering af projekttopledere til ISTC 360.000 
Struktur for Ruslands 
regionale risikovillige fond - EBRD 722.400 
Regional risikovillig fond 
for Uralregionens indkøbsorgan 769.400 
Regional risikovillig fond 
for vestlige Sibirien indkøbsorgan 769.400 
Regionalt program for små 
og mellemstore virksomheder 3.800.000 Program for behandling af kræft 
i skjoldbruskkirtlen 399.900 
Feasibilityundersøgelse af jernbanetransport 496.600 
Traceca: Forvaltning af jernbanegodstransport 850.000 
Regional trafikprognosemodel 698.100 
Traceca: Regulerende retsforskrifter 1.497.600 
Traceca: Gennemførelse af belægningskontrol 999.100 
Traceca: Infrastrukturel vedligeholdelse 1 1.200.000 
Behov for udvidet økonomi og øget sikkerhed 1.639.800 
System til forbedring af driftsplanlægning 1.083.000 
Forbedring af elektricitetsfordelingen 
i Centralasien 1.121.000 
Teknisk undersøgelse af kontaktfladen 
mellem de vesteuropæiske og de 
østeuropæiske kraftforsyningssystemer 402.700 
Regional olie- og gasrørledning 
i de asiatiske og kaukasiske republikker 485.500 
Udvikling af ""Teknikum"" (landbrug) 300.000 
Databaser, ordbøger og social 
sikring til brug inden for energisektoren 545.600 
Aftalen mellem GD IA og 
Den Europæiske Uddannelsesfond 602.400 
Teknisk udvikling af statistisk information i NIS 1.500.000 
Tolduddannelse i Kasakhstan, 
Kirgistan og Usbekistan 400.000 
Støtte til oprettelse af et teknisk Tacis-datacenter 892.700 
Kabelgennemføring i WER 213/1000 
-indeslutningen, nuklearsikkerhed 2.000.000 
RBMK-sikkerhedsvurdering, 
2. fase. nuklear sikkerhed 2.980.600 
Udvikling af en prototype af en 
WER 1000-sikkerhedsskærm, nuklear sikkerhed 1.989.800 
Program for kvalitetssikring af reaktorer 500.000 
Faglig bistand til Rosenergoatom 994.600 
Støtte til tilladelsesrelaterede 
vurderinger af primære kredsløbs integritet 487.700 
Tilladelsesrelaterede vurderinger 
af sikkerhedskonstruktioner og af driftssikkerhed 781.700 
Tilladelsesrelaterede vurderinger 
af sikkerhedsforbundne moduler 487.300 
Tilladelsesrelaterede vurderinger af ulykkesanalyser 390.800 
Nukleare brændstofkredsløb og affaldssortering 616.600 
Forvaltning af radioaktivt affald, Moskva 678.300 
Beholder til WER-reaktors brugte brændstof 449.600 
Lokalt edb-net til kernekraftværket i Belogorsk 547.300 
Etablering af procedurer for atomkerneteknik 877.800 
Udviklingsplan for oprettelse af et 
regionalt uddannelsescenter for nuklear sikkerhed 1.099.300 
Udviklingsplan for udarbejdelse af en national 
uddannelsesplan for nuklear sikkerhed 1.199.500 
Sikkerhedskontrolsystem 
med sigte på nuklear sikkerhed 680.100 
59 
Uddannelsesspecialister til det primære 
WER-system 849.700 
Undersøgelse af virkningerne 
af det forbrugte kernebrændsel 377.900 
Støtte til ulykkesanalyse, 
Ukraines sikkerhedsmyndigheder 1.299.700 
Hasteforanstaltninger 
til omlægning af uranminedriften i NIS 1.415.000 
Støtte til transport af bestrålet nukleart brændstof 982.000 
Faglig støtte til fødevarekvalitet 1.117.900 
Oprettelse af et teknisk Tacis-kontor i Kiev 428.800 
Tilbygning til det tekniske kontor i Kiev 409.100 
Uddannelse i forvaltning af Tacis-projektforløb 349.800 
Ruslands regionale risikovillige fond, 
investeringsrådgivning til Uralregionen 1.000.000 
Ruslands regionale risikovillige fond, 
investeringsrådgivning til Uralregionen 1.000.000 
Ruslands regionale risikovillige fond, 
investeringsrådgivning til Sibirien 1.000.000 
Ruslands regionale risikovillige fond, 
investeringsrådgivning til Uralregionen 1.000.000 
Ruslands regionale risikovillige fond, Smolensk 1.000.000 
Tacis' informations- og kommunikationsprogram 1.500.000 
Støtte på stedet til kernekraftværket i Balokovo 994.900 
Støtte på stedet til kernekraftværket i Leningrad 1.319.100 
Støtte på stedet til Kola-kernekraftværket 1.808.100 
RMBK-uddannelsescenter, Smolensk 498.900 
Fotogrammetrisk udstyr, 
blød tilpasning af kernekraftværk 762.300 
Støtte på stedet til 
Kaliningrads kernekraftværk, 1993-94 2.611.500 
Generel støtte på stedet, bn.600 701.500 
Dynamisk beregning af kernekraftværkstrukturer 791.900 
Integritetsvurdering af WER 1000-reaktorer 489.000 
Vurdering af WER-tæthed, forbedring af 
forseglingskonfigurationen og leverance af udstyr 1.199.100 
Forberedelse af et system til diagnosticering 
af industriel materialetræthed, nuklear sikkerhed 498.800 
Tilladelsesrelaterede 
vurderinger af reaktortankskørhed 487.100 
Støtte og ledelse 
i forbindelse med alvorlige nukleare ulykker 973.300 
Tilladelsesrelaterede vurderinger 
af sikkerhedsforbundne moduler 488.700 
Aktiviteter på stedet, 
Ukraines sydlige kernekraftværk, 2. fase 2.748.200 
Støtte på stedet til 
kernekraftværket i Saporosje, 2. fase 1.299.100 
Indkøb af kontorudstyr, nuklear sikkerhed 1.100.000 Venskabsprogrammets ingeniørgruppe 502.300 
Program for strategisk 
og lovgivningsmæssig rådgivning 1.000.000 
Program for strategisk 
og lovgivningsmæssig rådgivning 6.800.000 
Program for strategisk 
og lovgivningsmæssig rådgivning 1.000.000 
Regionalt SMV-program, 1994, venskabsaftaler 500.000 
Udvikling af SMV, 1994 NIS-partnerskab 1.300.000 
Undersøgelse af 
sammenkobling af Kaukasus-landene 498.500 
Støtte til frihandelsområdet for landbrugsvarer 1.854.300 
Kurser på Fællesinstituttet i Wien 457.500 
Program for NGO-samfinansiering; støtte 
til handicappede i Den Russiske Føderation 300.000 
Program for NGO-samfinansiering; støtte 
til synshæmmede i Den Russiske Føderation 300.000 
Overvågning og evaluering 
i det vestlige og sydvestlige Rusland 2.499.600 
Europartnerskab, Lissabon 300.000 
Faglig bistand til georgisk landbrug 300.000 
Moskva og Skt. Petersborg, EBRD 480.000 
Forvaltning af Ruslands Teknopark 838.400 
Udvikling af Turkmenistans eksportforbindelse 990.400 
Forbedring af flyvekontrolsystemet, Aserbajdsjan 300.000 
Kreditrådgivere, Petrovsky 711.600 
Erhvervsrådgivningstjenester i Rusland, EBRD 575.000 
Faglig bistand til Tacis-koordineringsenheden 
i Hviderusland, Ukraine og Moldova 1.773.800 
Faglig bistand til Tacis-koordineringsenheden i 
Kasakhstan, Kirgistan, Turkmenistan 
og Usbekistan 1.768.100 
Faglig bistand til Tacis-koordineringsenheden 
i Armenien, Aserbajdsjan og Georgien 1.350.300 
Kontrakt om tjenesteydelser 
med sigte på rejserelaterede 
serviceydelser for koordineringsenheder 300.000 
Vestlig ekspertise til 
koordineringsenheden i Rusland 1.144.500 
Tacis' informations- og kommunikationsstrategi 2.200.000 
Fødevarehjælp til fordel for Armenien, 
Aserbajdsjan, Georgien, Kirgistan og Tadsjikistan 553.000 
Overvågning af fødevarehjælpsaktionen, Kaukasus 2.065.800 
Støtte til ledere af NIS-komponenterne 
i Phares og Tacis' Demokratiprogram 761.900 
Det russiske valg: Støtte til EU-valgkontoret 349.700 
Reform af retssystemet, Ukraine 420.000 
Demokratiprogrammer, uddannelsesprojekt for 
parlamentsmedlemmer i Ukraine 949.300 
60 

ISSN 0254-1459 • Kom (96) 345 endelig udg. • DOKUMENTER • DA • Katalognummer: CB-C0-96-344-DA-C 
ISBN 92-78-06618-4 • Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 
Europa-Kommissionen • Generaldirektorat for Eksterne Forbindelser: 
Europa og De Nye Uafhængige Stater. Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik, Kommissionens Delegationer (GD IA) 
Informationsenhed - Tacis 
Kontoradresse Montoyerstraat 34 3/88 Rue Montoyer B-1000 Bruxelles TH. (+32-2) 295 25 85 / 296 60 65 / 296 64 94 
Postadresse MO 34 3/88 Wetstraat 200 Rue de la Loi B-1049 Bruxelles Fax (+32-2)296 80 24/23104 41 Danish 
World Wide Web Adresse http://europa.eu.int/en/comm/dg1a/tacis/home.html E-mail tacis.info@dg1a.cec.be T/DA/08.96/02/02/11/B