EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 30.11.2020 COM(2020) 263 final/2 CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 263 of 25 June 2020.

Concerns all language versions.

The last two paragraphs in Section 6 - Conclusions, have been corrected.

The text shall read as follows:

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN Årsrapport om sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter i Den Europæiske Union i 2018



























Indhold 1. INDLEDNING 2. RETSGRUNDLAG 3. METODE OG OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE 4. OFFSHORESEKTOREN FOR OLIE OG GAS I EU 4.1 Anlæg og produktion 4.2 Offshore inspektioner, undersøgelser, håndhævelsesforanstaltninger og reguleringsramme 5. HÆNDELSESDATA OG SIKKERHEDSNIVEAU I FORBINDELSE MED OFFSHOREAKTIVITETER 9 6. KONKLUSIONER 12 1. INDLEDNING Efter de foregående rapporter i 2016 og 2017 dækker denne rapport fra Europa-Kommissionen sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter i Den Europæiske Union (EU) i 2018. Retsgrundlaget for rapporten er Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/30/EU af 12. juni 2013 om sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter og om ændring af direktiv 2004/35/EF ("offshoresikkerhedsdirektivet"). Denne lovgivning sigter mod at opnå et højt sikkerhedsniveau for offshore olie- og gasaktiviteter til fordel for arbejdstagere, miljøet, offshoreplatforme og -udstyr og økonomiske aktiviteter såsom fiskeri og turisme. Direktivets bestemmelser vil, når de gennemføres i medlemsstaterne, bidrage til at i) forebygge større uheld, ii) reducere antallet af hændelser og iii) sikre en effektiv opfølgning på uheld og hændelser med henblik på at afbøde virkningen heraf. I tråd med de foregående rapporter har denne årsrapport til formål at: i) tilvejebringe data om antallet af anlæg i EU og deres type og ii) oplyse om hændelser og vurdere sikkerhedsniveauet i offshore olie- og gasaktiviteter. For hver årsrapport vil analysen af tendenser give mere og mere mening. Endvidere skal serien af årsrapporter tjene som registrering af sikkerhedsniveauet i medlemsstaternes olie- og gasaktiviteter. Denne rapport er baseret på årsrapporter og data indberettet af medlemsstaterne i henhold til offshoresikkerhedsdirektivet. Kommissionen har modtaget data fra Bulgarien, Cypern, Danmark, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Kroatien, Nederlandene, Polen, Rumænien, Spanien og Tyskland samt Det Forenede Kongerige, der stadig var en EU-medlemsstat i 2018. Størstedelen af anlæggene findes i Nordsøen og Atlanterhavet (380 anlæg), mens der er 166 anlæg i Middelhavet, 8 i Sortehavet og 2 i Østersøen. De kompetente myndigheder i medlemsstaterne har foretaget inspektion af 318 offshoreanlæg under deres jurisdiktion i 2018. Efter en række hændelser har tre medlemsstater (Det forenede Kongerige, Danmark og Nederlandene) gennemført undersøgelser i rapporteringsperioden. Det Forenede Kongerige har gennemført 41 undersøgelser vedrørende sikkerheds- og miljømæssige problemer og 5 undersøgelser vedrørende større uheld. Danmark har gennemført 3 undersøgelser vedrørende sikkerheds- og miljømæssige problemer (ingen undersøgelser vedrørende større uheld), og Nederlandene har gennemført 1 undersøgelse vedrørende et større uheld (ingen undersøgelser vedrørende sikkerheds- og miljømæssige problemer). De tal, som medlemsstaterne har indberettet, navnlig vedrørende antal og omfang af de indberettede uheld i forhold til antallet af anlæg, indikerer, at den europæiske offshoresektor havde et mærkbart lavere sikkerhedsniveau end de to foregående år, hvilket kræver opfølgning hos medlemsstaternes kompetente myndigheder. 2. RETSGRUNDLAG

Kommissionen udarbejder i henhold til artikel 25 i offshoresikkerhedsdirektivet en årlig rapport om sikkerheds- og miljøvirkninger af offshore olie- og gasaktiviteter på grundlag af de indberettede oplysninger fra medlemsstaterne. Senest den 1. juni hvert år skal medlemsstaterne forelægge en årlig rapport for Kommissionen, der indeholder de i punkt 3 i bilag IX til offshoresikkerhedsdirektivet omhandlede oplysninger. De årlige rapporter, som medlemsstaterne skal aflægge i henhold til artikel 25, skal mindst indeholde følgende oplysninger: a) anlæggenes antal, alder og placering b) antallet og arten af udførte inspektioner og undersøgelser og derudover eventuelle håndhævelsesforanstaltninger eller domstolsafgørelser c) hændelsesdata i henhold til det fælles indberetningssystem, der er fastsat i artikel 23 d) alle væsentlige ændringer af reguleringsrammerne for offshoreaktiviteter e) resultaterne af offshore olie- og gasaktiviteter. Medlemsstaterne fremsender de krævede oplysninger senest den 1. juni året efter indberetningsperioden (f.eks. den 1. juni 2019 for indberetningsperioden 2018). De skal ved rapporteringen anvende et fælles format, som findes i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1112/2014 af 13. oktober 2014. Denne gennemførelsesforordning fastsætter et fælles format for udveksling af information om indikatorer for større farer til brug for operatører og ejere af offshore olie- og gasanlæg. Den fastsætter ligeledes et fælles format for offentliggørelse af oplysninger om indikatorer for større farer til brug for medlemsstaterne. Et vejledningsdokument fra Kommissionen af 25. november 2015 indeholder yderligere konkrete oplysninger om gennemførelsesforordningen og gennemgår, hvordan rapportformatet anvendes. 3. METODE OG OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE I henhold til punkt 3 i bilag IX til offshoresikkerhedsdirektivet skal medlemsstaterne fremsende klart definerede og afgrænsede oplysninger om hændelser i deres offshore olie- og gassektor ved hjælp af de skabeloner, der findes i gennemførelsesforordning nr. 1112/2014. De fremsendte data skal omfatte oplysninger om offshore olie- og gasanlæg i EU som f.eks. antal, type, placering og alder. Rapporterne fra medlemsstaterne skal endvidere indeholde oplysninger om antallet af i) gennemførte offshoreinspektioner, undersøgelser og håndhævelsesforanstaltninger, ii) hændelser efter kategori og iii) skader. Kommissionen har vurderet dataene for de enkelte medlemsstater samt sikkerhedsniveauet i offshoreregionerne. I den forbindelse anlægger Kommissionen følgende betragtning: i) Tyskland, Danmark, Frankrig, Det Forenede Kongerige, Irland og Nederlandene hører til regionen Nordsøen og Atlanterhavet, ii) Spanien, Grækenland, Kroatien, Italien og Malta hører til regionen Middelhavet, iii) Bulgarien og Rumænien hører til regionen Sortehavet, og iv) Letland og Polen hører til regionen Østersøen. Kommissionen har i sin årsrapport for 2018 anvendt oplysninger fremsendt af Bulgarien, Cypern, Danmark, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Kroatien, Nederlandene, Polen, Rumænien, Spanien og Tyskland samt Det Forenede Kongerige. De øvrige medlemsstater er enten ikke aktive inden for offshore olie- og gassektoren eller har ikke fremsendt oplysninger, der er relevante for denne rapport. Samtlige medlemsstater med offshore olie- og gasaktiviteter med undtagelse af Det Forenede Kongerige har fremsendt fuldstændige data om alle deres anlæg. Til gengæld har Det Forenede Kongerige begrænset dele af sin rapport til anlæg, der var underlagt en planlagt gennemgang af deres dokumentation for risikovurdering (se også artikel 42, stk. 2, i offshoresikkerhedsdirektivet). Det indebærer, at oplysningerne fra Det Forenede Kongerige om undersøgelser, håndhævelsesforanstaltninger, hændelsesdata og sikkerhedsniveau i forbindelse med offshoreaktiviteter dækker en række anlæg, som var under løbende udvidelse i første halvdel af 2018. Det anslåede antal omfattede anlæg var 139 ved starten i januar 2018 og 191 anlæg ved slutningen den 19. juli 2018. På denne dato sluttede overgangsperioden for alle anlæg. 4. OFFSHORESEKTOREN FOR OLIE OG GAS I EU 4.1 Anlæg og produktion Langt størstedelen af offshoreanlæggene i EU-farvande er beliggende i Nordsøen (se tabel 1), særligt i Det Forenede Kongeriges og Nederlandenes eksklusive økonomiske zoner (henholdsvis ca. 34 % og 28 % af offshoreanlæggene i EU-farvande). I Middelhavet har Italien flest anlæg (25 % af alle anlæg i EU-farvande) efterfulgt af Kroatien. I Sortehavsregionen har Rumænien en etableret offshore olie- og gasindustri, og Bulgarien videreførte offshore olie- og gasefterforskningen efter kulbrinter, men har med kun ét anlæg en meget begrænset produktion. I henhold til rapporterne fra medlemsstater, der grænser op til Østersøen, har kun Polen et offshoreanlæg i denne region. I alt blev 556 produktionsanlæg og ikkeproduktionsanlæg indberettet i EU-farvande i 2018, hvilket udgør en stigning på to anlæg sammenlignet med 2017 trods nedlukning af flere anlæg.





Region/land Type anlæg (*) FMI FNP FPI NUI I alt Østersøen 1 0 0 1 2 Polen 1 0 0 1 2 Sortehavet 7 0 0 1 8 Bulgarien 0 0 0 1 1 Rumænien 7 0 0 0 7 Middelhavet 16 0 3 147 166 Kroatien 2 0 0 18 20 Grækenland 1 0 0 1 2 Italien 12 0 3 126 141 Spanien 1 0 0 2 3 Nordsøen og Atlanterhavet 143 0 23 214 380 Danmark 10 0 0 20 30 Tyskland 2 0 0 0 2 Irland 1 0 0 1 2 Nederlandene 48 0 0 107 155 Det Forenede Kongerige 82 0 23 86 191 I alt 167 0 26 363 556 (*) FMI – faste, bemandede anlæg, FNP – faste, ikkeproduktionsanlæg, FPI – flydende produktionsanlæg, NUI – (normalt) ubemandede anlæg. I 2018 blev 13 anlæg indberettet som værende under nedlukning i EU-farvande: 12 i Det Forenede Kongerige og 1 i Italien. Samme år blev ét nyt fast anlæg indberettet som værende under idriftsættelse i Nederlandene. Endvidere har ændringer i indberetningsmetoderne hos nogle medlemsstater ligeledes bidraget til ændringen i antal indberettede anlæg i forhold til det foregående år. Over halvdelen af offshoreanlæggene i EU-farvande blev idriftsat i perioden 1980-2000. Siden 2010 er udviklingen af nye produktionsanlæg faldet mærkbart i regionen Nordsøen og Atlanterhavet og i Middelhavet (tabel 2). Opførelsesår Region Østersøen Sortehavet Middelhavet Nordsøen og Atlanterhavet EU i alt 1950-1959 0 0 0 4 4 1960-1969 0 0 7 21 28 1970-1979 0 0 14 41 55 1980-1989 0 2 53 82 137 1990-1999 1 3 42 119 165 2000-2009 1 3 40 70 114 2010-2019 0 0 10 43 53 2020-2029 0 0 0 0 0 EU i alt 2 8 166 380 556



Størstedelen (ca. 94 %) af den olie og gas, der produceres i EU, produceres i regionen Nordsøen og Atlanterhavet (tabel 3). Det Forenede Kongerige er langt den største producent efterfulgt af Nederlandene og Danmark. Italien og Kroatien har aktiv produktion i Middelhavet, hvorimod det i øjeblikket kun er Rumænien, der har væsentlig olie- og gasproduktion i Sortehavet. REGION Land ktoe % af EU i alt Østersøen 210,98 0,19 % Polen 210,98 0,19 % Sortehavet 1138,87 1,01 % Bulgarien 4,71 0,00 % Rumænien 1134,16 1,01 % Middelhavet 4139,61 3,69 % Kroatien 528,20 0,47 % Grækenland 211,01 0,19 % Italien 3311,00 2,95 % Spanien 89,40 0,08 % Nordsøen og Atlanterhavet 106727,60 95,11 % Danmark 9589,00 8,55 % Tyskland 915,00 0,82 % Irland 311,17 0,28 % Nederlandene 11681,00 10,41 % Det Forenede Kongerige 84231,43 75,06 % I alt 112217,06 100,00 % Med en nedgang på under 1 % i forhold til det foregående år var den samlede offshoreproduktion af olie og gas stabil.

4.2 Offshore inspektioner, undersøgelser, håndhævelsesforanstaltninger og reguleringsramme De kompetente myndigheder i medlemsstaterne har regelmæssigt foretaget inspektion af offshoreanlæggene under deres jurisdiktion. Tabel 4 viser antal offshoreinspektioner udført i indberetningsåret. Antallet af inspektioner stiger sædvanligvis i takt med antallet af anlæg i medlemsstaterne. Som i 2017 faldt antallet af inspektioner igen, fra 630 i 2017 til 593 i 2018. Nærmere bestemt faldt antallet af inspektioner i Italien fra 289 til 236 og i Nederlandene fra 60 til 32, mens Det Forenede Kongerige øgede antallet af inspektioner fra 232 til 273. For første gang udførte Rumænien også inspektioner. I modsætning til det faldende antal inspektioner blev der gjort en større indsats i form af mandedage anvendt på inspektioner pr. anlæg (2 817 mandedage i 2018 sammenlignet med 2 083 i 2017). REGION Land Inspektioner Mandedage tilbragt på et anlæg (rejsetid ikke medregnet) Antal inspicerede anlæg Østersøen 3 6 2 Polen 3 6 2 Sortehavet 4 24 2 Rumænien 4 24 2 Middelhavet 251 262 95 Kroatien 10 10 4 Cypern 2 6 2 Grækenland 1 10 1 Italien 236 234 86 Spanien 2 2 2 Nordsøen og Atlanterhavet 335 2525,5 219 Danmark 19 66 19 Frankrig 2 4 1 Tyskland 6 6 2 Irland 3 30 3 Nederlandene 32 23 28 Det Forenede Kongerige 273 2396,5 166 I ALT: 593 2817,5 318

(*)Tabellen indeholder oplysninger fra medlemsstater med mindst ét offshoreanlæg i deres jurisdiktion i 2018. Artikel 18 i offshoresikkerhedsdirektivet tillægger de kompetente myndigheder i medlemsstaterne rettigheder og beføjelser i forhold til aktiviteter og anlæg etableret i deres jurisdiktion. Disse rettigheder og beføjelser omfatter retten til at forbyde aktiviteter og retten til at kræve foranstaltninger til at sikre overholdelse af de generelle principper for risikostyring og sikker drift. Tre medlemsstater har således i indberetningsperioden foretaget undersøgelser: Det Forenede Kongerige, Danmark og Nederlandene. Det Forenede Kongerige har gennemført 41 undersøgelser vedrørende sikkerheds- og miljømæssige problemer og 5 undersøgelser vedrørende større uheld. Danmark gennemførte 3 undersøgelser vedrørende sikkerheds- og miljømæssige problemer, og Nederlandene gennemførte én undersøgelse vedrørende et større uheld. Primært på grund af stigningen i Det Forenede Kongerige var det samlede antal undersøgelser i 2018 væsentligt højere (50) end i 2017 (20) og i 2016 (23). Trods stigningen i antallet af undersøgelser var det samlede antal håndhævelsesforanstaltninger i 2018 lavere end i 2017. Mens medlemsstaterne traf 47 håndhævelsesforanstaltninger i 2017 (Det Forenede Kongerige 45), var det kun Det Forenede Kongerige, der indberettede sådanne foranstaltninger i 2018, og med 34 tilfælde var antallet lavere end i 2017. 5. HÆNDELSESDATA OG SIKKERHEDSNIVEAU I FORBINDELSE MED OFFSHOREAKTIVITETER I overensstemmelse med bilag IX til offshoresikkerhedsdirektivet indberettede medlemsstaterne i alt 124 hændelser i 2018, som fordelte sig som følger: – Det Forenede Kongerige indberettede 95 hændelser, herunder 5 større uheld. – Nederlandene indberettede 14 hændelser, herunder 1 større uheld. Årsagerne til det større uheld er ikke blevet indberettet, da sagen stadig er under efterforskning på indberetningstidspunktet. -Danmark indberettede 9 hændelser og ingen større uheld. -Frankrig og Irland indberettede hver 1 hændelse og ingen større uheld. Antallet af større uheld omfatter hændelser, der nemt kunne have forårsaget dødsfald eller alvorlig personskade, selv om de ikke fik dette udfald. Hovedparten (80 %) af de mangler og svigt, der opstod ved de indberettede hændelser, faldt i kategorien utilsigtede udslip, 13,7 % vedrørte manglende kontrol med boringen (udblæsning/aktivering af aflastningsanordningen), 1,6 % vedrørte manglende sikkerheds- og miljøkritiske elementer (SECE), og 1,6 % vedrørte tab af strukturel integritet (tab af positionsstabilitet). To hændelser krævede evakuering af personale. Bilag IX-kategorier Antal hændelser Andel (af det samlede antal for kategorien) Andel (af det samlede antal hændelser) a) Utilsigtede udslip – i alt 99 100,0 % 79,8 % Udslip af antændt olie/gas – brande 1 1,06 % 0,8 % Udslip af antændt olie/gas – eksplosioner 0 0,0 % 0,0 % Udslip af ikkeantændt gas 56 56,5 % 45,2 % Udslip af ikkeantændt olie 31 31,3 % 25,0 % Udslip af farlige stoffer 11 11,1 % 8,9 % b) Manglende kontrol med boringen — i alt 17 100,0 % 13,7 % Udblæsninger 0 0,0 % 0,0 % Udblæsning/aktivering af aflastningsanordningen 8 47,1 % 6,4 % Svigt i en borehulsbarriere 9 52,9 % 7,3 % c) Tab af kontrol over et sikkerheds- og miljøkritisk element 2 100,0 % 1,6 % d) Tab af strukturel integritet – i alt 2 100,0 % 1,6 % Tab af strukturel integritet 0 0,0 % 0,0 % Tab af stabilitet/opdrift 0 0,0 % 0,0 % Tab af positionsstabilitet 2 100,0 % 1,6 % e) Kollision mellem fartøjer 0 0,0 % 0,0 % f) Helikopteruheld 0 0,0 % 0,0 % g) Uheld med dødelig udgang(*) 0 0,0 % 0,0 % h) Alvorlig kvæstelse af fem eller flere personer i samme uheld 0 0,0 % 0,0 % i) Evakuering af personale 2 100,0 % 1,6 % j) Miljøhændelser(**) 2 100,0 % 1,6 % I alt 124 100,0 % 100,0 % (*) Kun i forbindelse med større uheld (**) I henhold til medlemsstaternes rapporter kunne de større uheld ikke betegnes som miljøkatastrofer.