om at sætte gang i den digitale omstilling af sundhed og pleje i det digitale indre marked, give borgerne større indflydelse og opbygge et sundere samfund

1. Politisk baggrund: sundhed og pleje i en verden under digitalisering

I den seneste rapport om sundhedstilstanden i EU blev det konkluderet, at vi alene kan sikre, at vores sundheds- og plejesystemer forbliver formålstjenlige, hvis vi gentænker dem fra grunden. Det betyder, at vi har brug for systemer, der har til formål at fortsætte med at forbedre sundheden, forebygge sygdomme og sikre patientfokuseret pleje, der opfylder borgernes behov. Der er brug for reformer og innovative løsninger, så sundheds- og plejesystemerne kan levere mere modstandsdygtig, tilgængelig og effektiv kvalitetspleje til europæiske borgere.

Europas sundheds- og plejesystemer står over for alvorlige udfordringer. De omfatter aldring, multimorbiditet, mangel på sundhedspersonale og den voksende byrde af ikkeoverførbare sygdomme, som kan forebygges, og som forårsages af risikofaktorer såsom tobak, alkohol, fedme, samt andre sygdomme, herunder neurodegenerative og sjældne sygdomme. Der kan også observeres en voksende trussel fra infektionssygdomme som følge af øget resistens over for antibiotika og patogener, der enten er nye eller dukker op på ny. De offentlige udgifter til sundhedspleje og langtidspleje er støt stigende i EU's medlemsstater og forventes at fortsætte med at vokse.

Digitale løsninger inden for sundhed og pleje kan øge millioner af borgeres trivsel og radikalt ændre den måde, hvorpå sundheds- og plejetjenester ydes til patienter, hvis de udformes hensigtsmæssigt og gennemføres på en omkostningseffektiv måde. Digitaliseringen kan understøtte sammenhæng i plejen på tværs af grænserne, og det er vigtigt for dem, der opholder sig i udlandet i forbindelse med arbejde eller i fritiden. Digitalisering kan også bidrage til at fremme sundhed og forebygge sygdom, herunder på arbejdspladsen. Den kan understøtte reformen af sundhedssystemerne og overgangen til nye modeller for sundhedspleje, som tager udgangspunkt i folks behov, og muliggøre et skift fra et hospitalscentreret system til strukturer, der i højere grad er forankrede i lokalsamfundet og opbygget som integrerede plejesystemer. Digitale værktøjer kan gøre videnskabelig viden anvendelig, så borgerne kan hjælpes til at forblive ved godt helbred, og således bidrage til at sikre, at borgerne ikke bliver til patienter. Værktøjerne har også potentiale til at muliggøre en bedre anvendelse af sundhedsdata i forskning og innovation til støtte for skræddersyet sundhedspleje, bedre sundhedsydelser og mere effektive sundheds- og socialomsorgssystemer.

Data er en vigtig katalysator for digital omstilling. Sundhedsdata kan foreligge i forskellige former; de forvaltes ikke på samme måde i alle EU's medlemsstater eller inden for de nationale sundhedssystemer. De er ofte ikke engang til rådighed for patienterne selv eller for offentlige myndigheder, sundhedspersonale eller forskere for at hjælpe dem med at udvikle og levere bedre diagnosticering, behandling eller skræddersyet pleje. Selv når de eksisterer, afhænger sundhedsdata ofte af teknologier, der ikke er interoperable, og således hæmmer en udstrakt anvendelse af dem.

Derfor mangler sundhedssystemerne centrale oplysninger til at optimere deres tjenester, og tjenesteudbyderne har svært ved at skabe stordriftsfordele, så de kan udbyde effektive digitale sundheds- og plejeløsninger og understøtte grænseoverskridende brug af sundhedsydelser. Dette medfører, at borgerne endnu ikke kan drage fuld nytte af det digitale indre marked på dette område. Markedsfragmentering og manglende interoperabilitet på tværs af sundhedssystemer står i vejen for en integreret tilgang til sygdomsforebyggelse, -behandling og -helbredelse, der bedre modsvarer folks behov.

EU er i gang med at udvikle stærke strategier inden for højtydende databehandling, dataanalyse og kunstig intelligens, som kan bidrage til at udforme og afprøve nye sundhedsplejeprodukter, levere hurtigere diagnoser og bedre behandlinger. Hvorvidt disse bestræbelser vil bære frugt afhænger af tilgængeligheden af enorme mængder data af høj kvalitet og passende lovgivningsmæssige rammer, der vil sikre den enkeltes og samfundets rettigheder og stimulere innovation. Anvendelsen af patientcentrerede sundhedsdata er stadig underudviklet i EU, jf. konklusionerne i rapporten om sundhedstilstanden i EU.

Det er medlemsstaternes ansvar at organisere og levere sundhedspleje og socialomsorg. I nogle medlemsstater, især dem med (føderale) regionale systemer, er regionale myndigheder ansvarlige for at finansiere og levere sundhedspleje. I overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kan Kommissionen imidlertid fremme folkesundheden og forebygge sygdom og støtte samarbejde mellem medlemsstaterne, f.eks. for at forbedre komplementariteten af deres sundhedstjenester på tværs af grænserne. Kommissionen kan også træffe foranstaltninger for at stimulere innovation, økonomisk vækst og udviklingen af det indre marked i nært samarbejde med medlemsstaterne.

Myndighederne med ansvar for sundhed og pleje i hele Europa står over for fælles udfordringer, som bedst løses i fællesskab. Til dette formål har Kommissionen samarbejdet med medlemsstaterne, de regionale myndigheder og andre interessenter for at udnytte det potentiale, der ligger i innovative løsninger såsom digitale teknologier og dataanalyse, og derved hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre reformerne af deres sundheds- og plejesystemer. Kommissionen støtter gennem finansiering og tiltag, der fremmer politisk samarbejde og udveksling af god praksis.

Med EU-midler støttes forskning og innovation i digitale løsninger inden for sundhed og pleje, navnlig gennem Horisont 2020-programmet. Der ydes også støtte til opbygning af infrastruktur til grænseoverskridende udveksling af summariske patientjournaler og elektroniske recepter med midler fra programmet for Connecting Europe-faciliteten.

Med direktivet om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser blev e-sundhedsnetværket til fremme af e-sundhedsløsningers interoperabilitet oprettet. EU's lovgivning om medicinsk udstyr, databeskyttelse, elektronisk identifikation og sikkerheden i net- og informationssystemer giver en række muligheder for at fremme ansvarlig brug af digitale teknologier inden for sundhed og pleje.

Der er også blevet udviklet samarbejdsstrukturer som f.eks. Det Europæiske Innovationspartnerskab inden for Aktiv og Sund Aldring, programmet for et aktivt liv længst muligt i eget hjem og offentlig-private partnerskaber såsom initiativet om innovative lægemidler og fællesforetagendet for elektronikkomponenter og -systemer for europæisk lederskab. Regionale og nationale strategier for intelligent specialisering spiller også en central rolle i udviklingen af stærkere regionale økosystemer i tilknytning til sundhedspleje. Siden 2004 er der med to e-sundhedshandlingsplaner blevet udstukket en ramme for politisk handling for medlemsstaterne og Kommissionen, og e-sundhedsinteressentgruppen har spillet en vigtig rolle.

2. Er der behov for yderligere EU-indsats?

Hidtil har udbredelsen af digitale løsninger inden for sundhed og pleje været langsom og varierer meget på tværs af medlemsstater og regioner. Det er afgørende, at der på EU-plan gøres en yderligere indsats for at fremskynde en meningsfuld brug af digitale løsninger inden for folkesundhed og sundhedspleje i Europa. I sin midtvejsrapport om gennemførelsen af strategien for det digitale indre marked beskrev Kommissionen sin hensigt om at træffe yderligere foranstaltninger på tre områder:

Øborgernes sikre adgang til og deling af sundhedsdata på tværs af grænserne

Øbedre data med henblik på at fremme forskning, forebyggelse af sygdomme og skræddersyet sundhedspleje

Ødigitale værktøjer med henblik på at give borgerne større indflydelse og personfokuseret pleje.

Med henblik herpå gennemførte Kommissionen en offentlig høring. I høringssvarene blev behovet for yderligere arbejde i vid udstrækning erkendt, og der blev peget på vigtige udfordringer, der hindrer digitale sundheds- og plejeløsninger i at blive taget i brug på tværs af EU, så folks behov ikke dækkes fuldt ud. Svarene vedrører områder som f.eks. adgang til sundhedsdata, forskelligartet elektronisk registrering af patientjournaler, manglende teknisk interoperabilitet og adgang til digitale sundhedstjenester. Gennem høringen blev der også afdækket specifikke bekymringer vedrørende elektronisk dataudveksling, navnlig risikoen for krænkelse af privatlivets fred, cybersikkerhed og om datakvalitet og -pålidelighed.