Det forventede underskud i 2020 er således over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den forventede overskridelse betragtes som exceptionel som defineret i traktaten og i stabilitets- og vækstpagten, og den betragtes i øjeblikket også som midlertidig. Analysen antyder således, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/97 umiddelbart ikke er opfyldt.

Den forventede overskridelse af referenceværdien på 3 % af BNP ventes at være midlertidig, idet det offentlige underskud ifølge Kommissionens forårsprognose 2020 vil falde til under 3 % af BNP i 2021. Disse prognoser er imidlertid forbundet med usædvanlig stor usikkerhed.

Den forventede overskridelse af traktatens referenceværdi i 2020 er exceptionel, da den skyldes et alvorligt økonomisk tilbageslag. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager højde for konsekvenserne af covid-19-pandemien, vil væksten i det reale BNP at falde med 7,9 % i 2020.

Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 forventes Litauens offentlige underskud i 2020 at nå 11,4 %, hvilket er over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP.

Det forventede underskud for 2020 peger umiddelbart i retning af et uforholdsmæssigt stort underskud som defineret i stabilitets- og vækstpagten.

Ifølge de data, der blev indberettet af Litauen den 31. marts 2020 og efterfølgende valideret af Eurostat, udgjorde Litauens offentlige overskud 0,3 % af BNP i 2019, mens den offentlige bruttogæld udgjorde 36,3 % af BNP. Litauen forventer ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 et underskud på 11,4 % af BNP i 2020 og en gæld på 50,6 % af BNP.

Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul. Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering af, at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for midlertidigt at afvige fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

I artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97 præciseres det, hvilke forhold der er tale om, idet det fastsættes, at der skal tages behørigt hensyn til "alle andre forhold, som efter den pågældende medlemsstats opfattelse er relevante for at kunne foretage en samlet kvalitativ vurdering af overholdelsen af underskuds- og gældskriteriet, og som medlemsstaten har forelagt Rådet og Kommissionen".

I den aktuelle situation udgør de økonomiske følger af covid-19-pandemien, som har betydelig indvirkning på budgetstillingen og skaber stor usikkerhed om fremtidsudsigterne, et vigtigt yderligere forhold, der skal tages med i betragtning. Pandemien har desuden ført til aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul.

3.1 Covid-19-pandemien

Covid-19-pandemien har ført til et større økonomisk chok, som har betydelig negativ indvirkning i hele Den Europæiske Union. Dens konsekvenser for BNP-væksten vil afhænge af varigheden af dels pandemien, dels de tiltag, der iværksættes af de nationale myndigheder og på europæisk og globalt plan for at inddæmme spredningen, beskytte produktionskapaciteten og understøtte den samlede efterspørgsel. Medlemsstaterne har allerede truffet eller er i færd med at træffe budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemernes kapacitet og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Der er også truffet omfattende foranstaltninger til at understøtte likviditeten og indført andre garantier. Når der foreligger mere detaljerede oplysninger, skal de kompetente statistiske myndigheder undersøge, hvorvidt disse foranstaltninger har umiddelbar indvirkning på den offentlige saldo eller ej. Sammen med faldet i den økonomiske aktivitet vil disse foranstaltninger bidrage til et væsentligt større offentligt underskud og en væsentligt højere gæld.

3.2 Den økonomiske situation på mellemlang sigt

Den økonomiske vækst nåede i 2019 3,9 % og var bredt funderet. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020 rammes Litauens økonomi i 2020 af et voldsomt chok som følge af covid‑19-pandemien. Dette udgør en formildende omstændighed i forbindelse med vurderingen af Litauens opfyldelse af underskudskriteriet i 2020. Det største negative bidrag til væksten forventes at komme fra faldet i den indenlandske efterspørgsel og i langt mindre grad fra nettoeksporten. Trods en ventet fremgang i 2021 vil BNP ligge under niveauet fra 2019.

Tilbageslaget vil have en negativ indvirkning på beskæftigelsen. Ledigheden forventes at stige til over 9 % i 2020 og derefter falde til 8 % i 2021. Inflationen vil som følge af et mindre pres på arbejdsmarkedet og lavere energipriser nå ned under 2 % på kort sigt. Det skal dog bemærkes, at Kommissionens prognose er præget af en usædvanlig grad af usikkerhed med hensyn til pandemiens varighed og dens økonomiske konsekvenser.

3.3 Budgetstillingen på mellemlang sigt

På grundlag af endelige tal og Kommissionens beregninger udgjorde Litauens strukturelle underskud i 2019 1,6 % af BNP, hvilket er tæt på den mellemfristede budgetmålsætning på -1,0 % af BNP under hensyntagen til den midlertidige afvigelse i forbindelse med strukturreformer på 0,5 % af BNP i 2019 (en forskel på 0,1 % af BNP). Den samlede vurdering tyder på, at stabilitets- og vækstpagtens krav er overholdt i 2019, da Litauens strukturelle saldo vurderes at ligge tæt på den mellemfristede budgetmålsætning under hensyntagen til den midlertidige afvigelse i forbindelse med strukturreformer.

Ifølge Litauens stabilitetsprogram for 2020 antages underskuddet at blive på 11,4 % af BNP i 2020 og at falde til 3,9 % i 2021. De forventede underskudsniveauer er højere end i Kommissionens prognose 2020. Forskellen skyldes, at de litauiske myndigheder har indregnet højere offentlige udgifter til foranstaltninger, som skal stimulere økonomien og afbøde virkningerne af covid-19-pandemien. Overordnet set har de offentlige foranstaltninger til formål at sørge for tilstrækkelige midler til sundhedssektoren, sikre den disponible indkomst, støtte virksomhedernes likviditet og stimulere økonomien.

Ifølge Kommissionens forårsprognose forventes Litauens offentlige underskud at blive på -6,9 % af BNP i 2020. Covid-19-pandemien antages at medføre et væsentligt fald i de offentlige indtægter, som ventes genoprettet i forbindelse med et kraftigt opsving i økonomien i 2021. Samtidig skønnes sundhedsudgifter, som overstiger forventningerne, samt de offentlige foranstaltninger til støtte for husholdningernes disponible indkomst og sikring af virksomhedernes likviditet at betyde øgede offentlige udgifter. I 2021 antages udgifterne at falde, idet de fleste foranstaltninger relateret til covid-19 forventes at ophøre i 2020. Da finansieringen for nogle områders vedkommende er knyttet til BNP og den overordnede økonomiske situation, er de ajourførte udgiftsprognoser desuden lavere end tidligere forudsat. Litauens offentlige underskud forventes derfor at falde til 2,7 % i 2021.

3.4 Andre forhold, som medlemsstaten finder relevante

Den 11. maj 2020 fremsendte de litauiske myndigheder et brev vedrørende relevante forhold, jf. artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97. Analysen i de foregående afsnit dækker allerede i bred forstand de vigtige forhold, som myndighederne gør opmærksom på.

4. Konklusioner

Ifølge stabilitetsprogrammet forventes Litauens offentlige underskud i 2020 at nå op på 11,4 % af BNP, hvilket er over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den forventede overskridelse af referenceværdien betragtes som exceptionel og i øjeblikket som midlertidig.

I overensstemmelse med traktaten og stabilitets- og vækstpagten indeholder denne rapport også en analyse af relevante forhold.

Eftersom det forventede underskud er et godt stykke over 3 % af BNP, og idet der tages hensyn til alle relevante forhold, antyder analysen, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/97 ikke er opfyldt.