DA    DA  
 EUROPA-
KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 4.4.2014  
COM(2014) 215 final 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
om effektive, tilgængelige og elastiske sundhedssystemer 
 
 
2 
 1. Indl edning  
Sundhedssystemer1 spiller en central rolle i det moderne sa mfund ved at hjælpe mennesker med at 
opretholde og forbedre deres sundhed. Sundhedssystemer bør kunne sikre, at man ikke blot lever 
længere, men også bedre.  
Sundhedssystemerne i EU's medlemsstater er  forskellige og afspejler de forskellige 
samfundsmæssige valg. Trods organisatoriske og finans ielle forskelle bygger de dog på fælles værdier 
som anerkendt af Rådet (sundhed) i 2006:2 universalitet, adgang til pleje af god kvalitet, lighed og 
solidaritet. 
EU's sundhedssystemer indvirker i stadig større grad på hinanden. Ikrafttrædelsen af direktiv 
2011/243 var et vigtigt skridt på vejen til at øge denne indvirkning. Et styrket samarbejde mellem 
sundhedssystemerne bør hjælpe dem med at fungere bedre, når de står over for den øgede mobilitet 
hos patienter og sundhedspersonale. 
Inden for det seneste årti har de europæiske sundhedssystemer oplevet stadig større fælles 
udfordringer: Øgede sundhedsomkostninger, en al drende befolkning med en stigning i kroniske 
sygdomme og multimorbiditet, hvilket medfører et stadig større behov for sundhedspleje, mangel på 
og ulige fordeling af sundhedspersonale, uligheder på sundhedsområdet og ulige adgang til 
sundhedspleje. 
Endvidere har den økonomiske krise inden for de seneste år betydet, at der er færre finansielle 
ressourcer til rådighed, og dermed forværret medlemsstaternes problemer med at sikre sundhedssystemernes bæredygtighed.
4 Dette går igen ud over medlemsstaternes evne til at yde 
universel adgang til sundhedspleje af god kvalitet. Sundhedssystemer skal være elastiske: De skal kunne tilpasse sig skiftende miljøer og håndtere betydelige udfordringer med begrænsede ressourcer.  
Øget indbyrdes afhængighed og fælles udfordri nger kræver tættere samarbejde. I 2006 aftalte 
medlemsstaterne fælles målsætninger for adgang til og kvalitet og finansiel bæredygtighed af 
sundhedspleje via den åbne koordinationsmetode fo r social beskyttelse og social integration
5. I 2011 
iværksatte Rådet (sundhed) en ov ervejelsesproces på EU-plan, som skulle hjælpe medlemsstaterne 
                                                            
1 I denne meddelelse defineres sundhedssystemer som de systemer, der har til formål at levere sundhedsydelser 
til patienter – både forebyggende, diagnostiske, helbrede nde og palliative – med det primære formål at forbedre 
deres sundhed.  
2 Rådets konklusioner om fælles værdier og principper i Den Europæiske Unions sundhedssystemer, EUT C 146 
af 22.6.2006.  
3 Direktiv 2011/24/EU (EUT L 88 af 4.4.2011).  
4 Dette fremhæves ligeledes i Rådets konklusioner om den fælles rapport fra Udvalget for Økonomisk Politik 
(EPC) og Kommissionen om sundhedssyst emer i EU (7. december 2010).  
5 Udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse/Udvalget for Økonomisk Politik om Kommissionens meddelelse 
"Man arbejder bedre, når man samarbejder: En ny ramme for den åbne koordinationsmetode for politikkerne vedrørende social sikring og social integration i EU", godkendt af EPSCO den 10. marts 2006.  
 
3 
 med at tilbyde moderne, lydhøre og bæredygtige sundhedssystemer.6 Rådet anerkendte, at " det 
centrale spørgsmål altid har været at sikre lige adgang til sundhedstjenestey delser af høj kvalitet 
under omstændigheder med få økonomiske eller andre ressourcer, men at det i øjeblikket er 
situationens omfang og hastende karakter, som ændrer sig, og som, hvis den forbliver uløst, kan blive 
en afgørende faktor i EU's fremtidige økonomiske og sociale landskab ." 
I december 2013 godkendte Rådet (sundhed) de fremskri dt, der er gjort, og opfordrede til at gøre en 
yderligere indsats på dette område i sine konklusion er om en proces for overvejelser om moderne, 
lydhøre og bæredygtige sundhedssystemer.7 
Ifølge den årlige vækstundersøgelse 20148 "er det vigtigste nu at opbygge vækst og 
konkurrenceevne" for at skabe et varigt opsving. Med dette mål for øje fremhæves det i den årlige vækstundersøgelse, at der er et behov for at gøre sundhedssystemer mere effektive og finansielt holdbare, samtidig med, at de reelt opfylder so ciale behov på en tilfredsstillede måde, og de 
grundlæggende sociale sikkerhedsnet bevares. Endvid ere anerkendes sundhedssektorens betydning i 
forhold til at bekæmpe den økonomiske krises so ciale konsekvenser, idet  det understreges, at 
sundhedsydelser er et område, der vil skabe betydelige beskæftigelsesmuligheder i de kommende år. 
Det anbefales at udarbejde strategier for so cial inklusion, som omfatter bred adgang til 
sundhedsydelser af god kvalitet til en rimelig pris. 
Det blev tidligere understreg et i 2013, da 11 medlemsstater
9 modtog en henstilling om at reformere 
deres sundhedssystemer som led i det europæiske  semester. De fleste af disse henstillinger 
fokuserede på sundhedssystemernes bæredygtighe d og omkostningseffektivitet og omfattede 
opfordringer til at reformere hospitalssektor en i forbindelse med prisfastsættelse af 
sundhedsydelser, ambulant behandling og primær  sundhedspleje. Tre henstillinger indeholdt 
endvidere en opfordring til at opretholde eller forbedre adgangen til sundhedspleje. 
Ud over at være en værdi i sig selv er sundhed også en forudsætning for økonomisk fremgang, hvilket 
anerkendes i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tj enestegrene "Investing in health", som indgår i 
pakken om sociale investeringer.10 Folks sundhed påvirker de økonomiske resultater med hensyn til 
produktivitet, arbejdskraftudbud, menneskelig kapi tal og offentlige udgifter. Sundhedssektoren er i 
høj grad drevet af innovation og har stor økonomisk betydning: Den udgør 10 % af EU's BNP. Endvidere er det en yderst arbejdsintensiv ak tivitet og en af de største sektorer i EU: 
Sundhedssektorens arbejdsstyrke udgj orde 8 % af alle job i EU i 2010.
11 
                                                            
6 Rådets konklusioner: mod moderne, lydhøre og bæredygtige sundhedssystemer (6. juni 2011).  
7 Rådets konklusioner om overvejels er om moderne, lydhøre og bæredygtige sundhedssystemer (10. december 
2013).  
8 COM(2013) 800.  
9 Bulgarien, Finland, Frankrig, Malta, Polen, Rumænien, Slovakiet, Spanien, Tjekkiet, Tyskland og Østrig.  
10 COM(2013) 83.  
11 SWD(2012) 93, som ledsager COM(2012) 173.  
 
4 
 Ved at udnytte de seneste års erfaringer og indsats og med henblik på at videreudvikle strategierne 
på EU-plan er der i denne meddelelse fokus på handlinger, der:  
1. effektiviserer sundhedssystemerne 
2. øger adgangen til sundhedspleje 
3. giver mere elastiske sundhedssystemer. 
2. Effektivisering af sundhedssystemerne  
Effektivitet, sikkerhed og patienterfaring er vigt ige elementer i forhold til at skabe kvalitet i 
sundhedsplejen og dermed sikre gode resultater i sundhedssystemerne. Der arbejdes løbende med patientsikkerhed på EU-plan,
12 hvorimod patienterfaring er et nø gleområde, som vil kræve yderligere 
opmærksomhed i fremtiden. 
I denne meddelelse fokuseres der på effektivitet: sundhedssystemernes evne til at generere et 
positivt sundhedsmæssigt resultat, dv s. forbedre befolkningens sundhed. 
Det bliver stadig vigtigere at måle sundhedssystemernes effektivitet, især eftersom 
sundhedssystemer ikke er den eneste faktor i forh old til at forbedre vores sundhed. Selv om der 
fortsat er store forskelle i den fo rventede levetid i medlemsstaterne , lever vi generelt længere og 
sundere end tidligere generationer. Dette skyldes ikke mindst de betydelige resultater, som er opnået inden for folkesundhed og uden for sundhe dssystemet. Flere forbedringer kan ventes, f.eks. 
som følge af færre rygere, et lavere alkoholforbrug, bedre ernæring og større fysisk aktivitet. Der er 
generel konsensus om, at sundhedssektorens bidrag til en sund befolkning er øget dramatisk inden 
for de sidste 50-60 år. 
Indsamlingen af oplysninger, der gør det muligt at sammenligne sundhedssystemernes 
forholdsmæssige effektivitet, befinder sig endnu på  et tidligt stadium. Nedenstående eksempler 
viser, på hvilke områder sundhedssystemernes bidrag til at forbedre sundheden er mest tydelig, 
understøttet af tilgængelige indikatorer for hele EU (dvs. perinatal dødelighed, påvirkelig dødelighed, 
forekomster af sygdomme, som kan forebygges ved vaccination og kræftscreening). Denne 
sammenligning afslører store forskelle mellem EU's medlemsstater. 
Perinatal dødelighed 
Perinatal dødelighed beregnes som summen af sen fosterdødelighed (efter 28 ugers gestation) og 
tidlig neonatal dødelighed (inden for syv dage efter fødslen). Sammenlignet med spædbørnsdødelighed
13 hænger det ikke i så høj grad sammen med socioøkonomiske faktorer og er 
dermed en mere pålidelig indikator for sundhedssystemernes effektivitet. 
                                                            
12 Rådets henstilling af 9. juni 2009 om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner 
erhvervet i sundhedsvæsenet (EUT C 151 af 3.7.2009).  
13 Spædbørnsdødelighed er antal dødsfald hos børn inden for deres første leveår pr. 1 000 levendefødte.  
 
5 
 Figur 1: Perinatal dødelighed pr. 1  000 fødsler i alt (2011 eller nyere data) 
 
Kilde: Eurostats database, Europeristat-projektet (udviklet af Kommissionens tjenestegrene)  
Den perinatale dødelighed er faldet inden for de seneste fem år i de fleste medlemsstater, selv om 
visse lande oplevede en stigning i denne periode.  
Påvirkelig dødelighed 
Påvirkelig dødelighed defineres som for tidlige dødsfald, som ikke bør forekomme, hvis der ydes 
rettidig og effektiv sundhedspleje. Det er en grund læggende indikator, som anvendes til at udforske 
sundhedssystemernes bidrag til de sundhedsmæssige resultater.14 Påvirkelig dødelighed er en 
kombination af den standardiserede dødelighed for en række udvalgte sygdomme, som 
sundhedspleje menes at have en direkte indvirkning på.  
Figur 2: Påvirkelig dødelighed, standardis erede dødsfald pr. 100 000 indbyggere – 2010 
0100200300400500600
FR NL IT ES LU BE DK SE PT FI CY DE MT AT IE SI UK PL CZ HR BG EE SK HU RO LT LV
 kvinder
 mænd 
                                                            
14 Ved sammenligninger af "påvirkelig dødelighed" skal der tages højde for forekomster af sygdomme og ikke 
blot dødsfald i forbindelse med de relevante sygdomme. Det kan dog ikke sikres, at der er sammenlignelige data 
til rådighed.  
 
6 
 Kilde: Eurostat (data for Grækenland ikke tilgængelige)  
Næsten alle medlemsstater har været i stand t il at reducere den påvirkelige dødelighed mellem 2000 
og 2010, selv om faldet er meget fors kelligt fra medlemsstat til medlemsstat. 
Overførbare sygdomme 
Forekomsten af bestemte overførbare sygdomme påvi rkes direkte af, at der tilbydes de rigtige 
sundhedsydelser. Vaccinationskampagner har reduceret forekomsten af sygdomme, som kan 
forebygges ved vaccine, betydeligt (selv om der i visse lande er bekymrende tegn på faldende 
vaccinationstal). 
Figur 3: Forekomster af sygdomme, som kan forebygg es ved vaccine – bekræftede tilfælde pr. 100 000 
indbyggere – 2011 
meningokoksygdom hepatitis B fåresyge mæslinger 
Kilde: ECDC's årlige epidemiologiske rapport 2012  
Selv med fokus på en mindre række sygdomme, som kan forebygges ved vaccine 
(meningokoksygdom, hepatitis B, fåresyge og mæsl inger), er der en betydelig forskel i forekomsten 
på tværs af medlemsstaterne. 
Kræftscreening 
Tidlig diagnosticering af tyk- og endetarmskræft, livmoderhalskræft og brystkræft gennem 
organiserede befolkningsbaserede screeningprogrammer er et godt udtryk for sundhedssystemernes effektivitet i forhold til risikosektorer. Rådet anbefaler at gennemføre disse programmer i 
overensstemmelse med de europæiske retningslinjer for kvalitetssikring.
15  
Brystkræft er det område, hvor der er gjort de største fremskridt. Nationale screeningprogrammer 
opfylder generelt EU's retningslinjer med hensyn til målgruppe (kvinder i alderen 50-69 år) og de anbefalede tidsintervaller mellem mammografiscreen ingerne. Selv om de europæiske retningslinjer 
identificerer et ønsket screeningmål på mindst 75 % af kvinderne i målgruppen (og et acceptabelt 
niveau på 70 %), var det kun få medlemsstater, som nåede dette tal i 2010. 
                                                           
 
15 Rådets henstilling af 2. december 2003 om kræftscreeni ng (EUT L 327 af 16.12.2003). Se også de europæiske 
retningslinjer for kvalitetssikring af screening for og di agnosticering af tyk- og endetarmskræft, screening for 
livmoderhalskræft samt screening for og diagnosticering af brystkræft.  
 
7 
 Figur 4: Brystkræftscreening - % af screenede kvinder i alderen 50-69 år 
 
Kilde: OECD's "Health at a glance Europe 2012", national statistik  
Vigtigste resultater  
Der kan gøres visse indledende iagttagelser i forbin delse med disse særlige indikatorer, selv om de 
ikke er tilstrækkeligt repræsentative til at understøtte en bred evaluering af sundhedssystemerne. De viser de store forskelle, som findes mellem EU's medlemsstater. De viser også, at de 
sundhedsmæssige resultater er flerdimensionelle og vanskelige at definere. Generelt er det en vanskelig proces at vurdere effektiviteten af sundhedssystemerne: Virkningerne af sundhedsforanstaltninger ses først efter en læng ere periode, og dataenes sammenlignelighed og 
pålidelighed er en udfordring. Der arbejdes imidlertid på at forbedre dette. 
Kommissionen har støttet udviklingen af de europæis ke centrale indikatorer for sundhed, en række 
indikatorer, som skal overvåge befolkningens su ndhed og sundhedssystemernes resultater. Der er 
ligeledes udsendt flere rapporter om en vurdering af Europas sundhedssystemer. Blandt de bedste 
eksempler kan navnlig nævnes den fælles rapport fra EPC og Kommissionen om sundhedssystemer, 
der blev udgivet i 2010, og serien "Health at a glance", som OECD og Kommissionen har udgivet. 
I 2013 blev der taget endnu et vigt igt skridt: Udvalget for Social Be skyttelse udarbejdede en fælles 
ramme for vurdering af sundhed, der skulle være første trin i en screeningproces for at opdage 
mulige problemer i medlemsstaternes sundhedssystemer. Denne ramme yder et vigtigt bidrag til den 
sammenlignende vurdering af sundhedssystemernes resultater under hensyntagen til de tilgængelige data på EU-plan. Endelig finansierede rammeprog rammerne for forskning og teknologisk udvikling 
flere projekter om udvikling af indikatorer og metoder til vurdering af sundhedssystemers 
resultater.
16 
                                                            
16 Se f.eks. projekterne ECHO (http://www.echo-health.eu ), Eurohope (http://www.eurohope.info ) og 
EuroREACH (http://www.euroreach.net ). 
 
8 
 3. Øget adgang til sundhedssystemer  
Der skal være adgang til sundhedssystemer. Dette er et af principperne i den europæiske 
socialpagt,17 hvor det understreges, at det er vigtigt, at kriterierne for adgang til lægebehandling er 
gennemsigtige, og at staterne er forpligtede til at tilbyde et passende sundhedssystem, som ikke 
udelukker dele af befolkningen fra at modtage sundhedsydelser. 
Det er imidlertid vanskeligt at måle adgang til su ndhedspleje, og der findes ingen detaljeret EU-
metode til at overvåge dette og fremme bedste praksis. Det ville være et vigtigt skridt på vejen i 
forhold til at begrænse uligheder på sundhedsområdet18. 
En ofte anvendt indikator er forskellen på tværs af  EU i den procentdel af borgerne, som beretter om 
problemer med at vurdere lægebehandlingen af årsager, som skyldes19 adgangen til 
sundhedssystemerne: ventetid, transporttid og omkostningsdeling. Disse resultater stammer 
imidlertid fra egne indberetninger og kan derfor være farvet af kulturelle fordomme, når der sammenlignes på tværs af landene. 
Figur 5: Egne indberetninger om utilf redsstillede behov for lægehjælp efte r årsag, andel af befolkningen 
(%) 
 
Kilde: Eurostat, statistik over indkomstforhold og levevilkår 2012 (2011-data for AT og IE)  
Adgang til sundhedspleje følger af en kombination af forskellige faktorer, herunder 
sundhedssystemets dækning (dvs. hvem er berettige t til sundhedspleje), dækningens omfang (dvs. 
hvad er borgerne berettiget til) og sundhedsydelsernes pris og tilgængelighed. Adgang til sundhedspleje påvirkes endvidere direkte af de organisations- og forvaltningsmodeller, som 
anvendes inden for sundhedssystemerne. Patienterne kan opleve, at det er sværere at få adgang til 
sundhedsydelser, hvis sundhedssystemerne er komplicerede og uigennemsigtige. 
                                                           
 
17 Den reviderede europæiske socialpagt af 3. maj 1996.  
18 KOM(2009) 567.  
19 Bemærk, at klassifikationen af "andre årsager" i denn e undersøgelse vedrører årsager, som ikke er knyttet til 
lokale sundhedssystemer, f.eks. "ikke tid", "bange for lægen" mv.  
 
9 
 
 
Befolkningsdækning 
Sundhedsydelser finansieres primært af offentlige kilder i næsten alle EU's medlemsstater. 
Dækningen af sundhedsydelserne er universel eller næsten universel i alle medlemsstaterne, men visse baggrundsmæssigt dårligt stillede personer er  stadig udelukket fra at modtage tilstrækkelig 
dækning. 
Dækningens omfang 
Offentligt finansierede sundhedsbehandlinger varierer, alt efter hvilket nationalt sundhedssystem 
der er tale om. Tandlægebehandling, øjenbehandling og visse avancerede behandlinger er kun omfattet i visse medlemsstater. I flere medlemsstater ne findes der ingen udtrykkelig definition af 
offentligt finansierede behandlinger. Dette gør det vanskeligt at sammenligne behandlinger og foretage analyser, hvilket kunne bidrage til en konsensus om det højeste og laveste 
behandlingsniveau. 
En rimelig pris  
Personer, der har brug for behandling, bliver ofte anmodet om selv at bidrage økonomisk i form af 
omkostningsdeling eller egenbetaling. Dermed kan man sikre, at sundhedsydelserne anvendes ansvarligt, men denne egenbetaling bør på den anden side ikke udgøre en hindring eller ligefrem afholde folk fra at få den behandling, de har brug  for. Foranstaltninger til omkostningsbegrænsning i 
sundhedssystemer, som skal fremme en mere rationel anvendelse af sundhedsplejen, bør ikke 
begrænse adgangen til sundhedspleje af høj kvalitet unødigt.  
Tilgængelighed (arbejdsstyrke n i sundhedssektoren, afstand til behandlingssted, ventetider) 
Patienter bør have rimelig adgang til sundhedsydelser: De bør ikke have for lang transporttid eller 
vente for længe på at få adgang til den sundhedsydelse, de har behov for. Dette er navnlig en 
udfordring i landdistrikter og fjerntliggende områder. 
Problemer med afstand bør løses med mere integrerede plejemodeller, som skaber bedre kontakt 
mellem patienterne og sundhedssystemet, og gennem en bredere anvendelse af e-
sundhedsløsninger. 
Der findes ingen EU-definition af, hvordan ventetider  skal måles, selv om dette er et væsentligt 
begreb i forordning 883/04
20 og direktiv 2011/24. Dette står muli gvis over for en ændring, idet 
                                                            
20 Forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (EUT L 166 
af 30.4.2004).  
 
10 
 direktiv 2011/24 forbedrer sundhedssystemernes an svar for adgang til behandling gennem øget 
gennemsigtighed af begrebet "unødig forsinkelse", når patienterne venter på behandling. 
En aldrende befolkning og stigningen i flere kron iske sygdomme kræver flere forskellige færdigheder, 
og dette påvirker indholdet af medicinske uddannelsesprogrammer. Opdelingen mellem erhvervsgrupper vil sandsynligvis blive mindre fa st med oprettelse af tværfaglige grupper. 
Efterspørgslen efter færdigheder og kompetencer i sundhedssektoren ændrer sig hele tiden, og de forskellige erhvervsgruppers roller vil sandsynligvis ud vikle sig for at opfylde befolkningens behov. I 
lyset af den omfattende fysiske inaktivitet i EU og de dermed forbundne risikofaktorer for sundheden spiller sundhedspersonale en vigtig rolle i forhold ti l at rådgive patienterne om betydningen af fysisk 
aktivitet i samarbejde med andre se ktorer som f.eks. sportssektoren.
21 
For at være på forkant med denne udvikling skal planlægningssystemerne til de medicinske 
uddannelser være mere intelligente, reagere hurtigere og være bedre til at tiltrække studerende til 
de specialer, hvor der er mest brug for dem. 
Derudover viser det sig, at opmærksomheden bør rettes mod lægemidler, eftersom andelen af 
private udgifter til lægemidler er markant hø jere end for andre typer offentligt dækkede 
sundhedsydelser. 
Nationale beslutninger om prisfastsættelse og go dtgørelse påvirker adgangen til lægemidler både 
direkte og indirekte i hele EU. Innovative produkter er ikke altid til rådighed på samme tid i alle 
medlemsstater, og i visse lande fås de måske slet ikke. 
Det første skridt til at forbedre dette blev tage t som led i processen om virksomhedernes ansvar 
inden for lægemidler, hvor de kompetente myndigheder med ansvar for prisfastsættelse og godtgørelse og andre interesserede parter blev op fordret til at drøfte dette, ligesom der blev 
opfordret til åbent at udveksle oplysninger om, hvordan adgangen til lægemidler kunne forbedres. 
4. Mere elastiske sundhedssystemer  
Moderne sundhedssystemer skal være tilgænge lige og effektive og samtidig sigte efter 
bæredygtighed på langt sigt. For at kunne gøre dette skal de være finansielt bæredygtige. Kommissionen støtter medlemsstater ne i dette arbejde med analyser og prognoser og anbefaler 
reformer som led i det europæiske semester. 
Sundhedssystemer bør ligeledes se på ikke-finansielle  faktorer. De skal kunne tilpasse sig et skiftende 
miljø og identificere og anvende innovative løsninger til at håndtere betydelige udfordringer – mangel på ekspertise/ressourcer på bestemte områder, uventede stigninger i efterspørgslen (f.eks. på grund af epidemier) mv. — med begrænsede ressourcer. De skal med andre ord opbygge og fastholde en vis elasticitet. 
EU's sundhedssystemer har ikke alle klaret sig lig e godt igennem den økonomiske krise, og nogle har 
måttet gennemføre store og til tider smertefulde reformer inden for meget kort tid. Ud fra 
                                                           
 
21 Rådets henstilling af 26. november 2013 om fremme af  sundhedsfremmende aktiviteter på tværs af sektorer 
(EUT C 354 af 4.12.2013).  
 
11 
 erfaringerne med de seneste reformer har Kommissionen identificeret følgende faktorer vedrørende 
elasticitet, som har hjulpet visse sundhedssystemer med at sikre tilgængelige og effektive 
sundhedsydelser til deres befolkning. 
 
Stabile finansieringsmekanismer  
Stabile finansieringsmekanismer giver mulighed for effektiv investeringsplanlægning og kontinuitet i 
ydelserne gennem tilrettelæggelse og forvaltning af den leverede pleje. Sundhedssystemer, hvis 
finansiering er baseret på mindre stabile indtægts kilder, er mere udsatte for at blive ramt af 
påvirkninger udefra: De systemer, som er mest afhængige af beskæftigelsesbaserede bidrag som finansiering, er f.eks. mere udsatte for konsekvens erne af stigende arbejdsløshed. Reserver eller 
andre kontracykliske formler for overførsler fr a statsbudgettet kan hjælpe med at sikre stabil 
finansiering.  
Fornuftige risikojusteringsmetoder 
Et konsekvent system til risikojustering og risiko deling er et vigtigt instrument til at sikre, at 
ressourcerne anvendes efter behov. Når flere sygeforsikringsselskaber f.eks. opkræver sociale bidrag eller forsikringspræmier, anvendes en risikovurder ings-/risikoudligningsmekanisme for at tage højde 
for størrelsen, strukturen af alder og køn samt et udtryk for sygelighedsmønstret for de personer, 
som er forsikret i de enkelte fonde. Formålet  med dette er at undgå patientudvælgelse og 
forskelsbehandling og sikre, at finansieringen modsvarer behovet. 
 
12 
 God ledelse 
Ledelse i sundhedssystemerne og deres vigtigste bestanddele handler om veldefineret ansvar samt 
stærkt lederskab, fornuftige ansvarsmekanismer og en tydelig organisationsstruktur. Det betyder, at 
systemerne hurtigt kan tilpasse sig nye mål og prio riteter og forbedre deres evne til at reagere på 
store udfordringer ved at identificere og ivær ksætte de nødvendige foranstaltninger for at 
understøtte intelligente investeringsbeslutninger. 
Informationsstrømme i systemet  
Velfunderet viden om styrker og svagheder og evnen til at overvåge oplysninger, herunder om de 
enkelte patienter eller udbydere af sundhedsydelser, sætter lederne i sundhedssystemerne i stand til 
at træffe skræddersyede og evidensbaser ede beslutninger i bestemte delsektorer. 
E-sundhedsbaserede informationssystemer gør det let og fremmer processen med at styrke 
videnbaserede informationssystemer. Endvidere kan e-sundhed sikre mere personlig sundhedspleje, 
som er mere målrettet, effektiv og produktiv og hjælper med at minimere fejl og varigheden af 
indlæggelserne. 
Passende prisfastsættelse af sundhedsydelser For at forstå de komplicerede processer, der fører fra omkostninger til result ater, er det vigtigt at 
vide, hvordan omkostninger svarer til menneskelige og fysiske ressourcer, hvordan ressourcer bidrager til aktiviteter (f.eks. kirurgiske indgreb, diag nostiske test), hvordan aktiviteter fordeler sig på 
plejetiltag, og endelig hvordan plejetiltag påvirker sundheden.  
Medicinsk teknologivurdering er vigtig for at sikre en  fælles metode til at evaluere effektiviteten af 
tiltagene og en passende prisfastsættelse af ydelserne, så beslutningstagerne kan fordele 
ressourcerne mest effektivt. 
Evnen til at prisfastsætte sundhedsydelserne præc ist er ikke kun nødvendig for at kontrollere 
udgifterne, men også en forudsætning for at kunne træffe effektive beslutninger om investeringer og 
prioritering.  
En sund arbejdsstyrke af tilstrækkelig kapacitet med de rigtige færdigheder 
En højt kvalificeret og motiveret arbejdsstyrk e af tilstrækkelig kapacitet og med de rigtige 
færdigheder er afgørende for, at der kan findes i nnovative løsninger i tilfælde af organisations- og 
teknologiændringer. En effektiv incitamentsstruktur er vigtig for at kunne forbedre 
sundhedspersonalets resultater og sikre, at der er fokus på direkte levering af sundhedsydelser.  
5 .  E n  E U - d a g s o r d e n  f o r  e f f e k t i v e ,  t i l g æ n g e l i g e  o g  e l a s t i s k e  
sundhedssystemer 
Det primære ansvar for sundhedssystemerne ligger hos medlemsstaterne. EU har truffet en række 
foranstaltninger, som kan støtte medlemsstaterne, navnlig retningslinjer samt overvågnings- eller 
evalueringsværktøjer.  
 
13 
 Kommissionen har oprettet et uafhængigt ekspertpanel, som skal rådgive om investeringer i 
sundhed.22 Panelet vil give Kommissionen analyser og  henstillinger om en række af de drøftede 
emner. 
Støtte til mere effektive sundhedssystemer Vurdering af sundhedssystemernes resultater Rådet (sundhed) opfordrede medlemsstaterne til at anvende vurderinger af sundhedssystemernes 
resultater til politiske beslutninger, ansvarlighe d og gennemsigtighed og opfordrede Kommissionen 
til at støtte medlemsstaterne i at anvende disse vurderinger. 
Som svar på denne opfordring vil arbejdet med vurderinger af sundhedssystemernes resultater give 
medlemsstaterne visse værktøjer og metoder, herunder:  
• kapitalisering af EU-finansieret forskning i fora nstaltninger til og indikatorer for vurdering af 
resultater  
• fastsættelse af kriterier og procedurer for udv ælgelse af prioriteringsområder for vurdering 
af sundhedssystemernes resultater på nationalt plan og EU-plan  
• udvikling af et skræddersyet rapporteringssystem og  
• intensivering af samarbejdet med internat ionale organisationer, navnlig OECD og 
Verdenssundhedsorganisationen (WHO). 
Dette samarbejde kan også muliggøre mere målrettet arbejde på EU-plan med henblik på at mindske 
uligheder ved at yde støtte til de medlemsstater, hv is resultater ligger under EU's gennemsnit, for at 
hjælpe med at forbedre deres situation. Det kan også være vigtigt i forhold til at hjælpe medlemsstaterne med at opfylde kravene i henhold til direktiv 2011/24 om oplysninger om kvalitet 
og sikkerhed. 
Plejekvalitet, herunder patientsikkerhed Kommissionen har i foråret 2014 til hensigt at frem lægge sin anden rapport om gennemførelse af 
Rådets henstilling om patientsikkerhed.
23 På grundlag af resultaterne i denne rapport vil 
Kommissionen drøfte yderligere foranstaltninger med henblik på at forbedre patientsikkerheden og 
mindske den utilsigtede forskel i og mellem medlemsstaterne. 
Resultaterne af den seneste offentlige høring om pa tientsikkerhed og plejekvalitet viser, at der er 
stor interesse i at udarbejde en bredere EU-dag sorden for at tage hånd om de spørgsmål, som 
påvirker kvaliteten af sundhedsplejen. Kommissionen vil følge behørigt op på dette. 
                                                            
22 Kommissionens afgørelse af 5. juli 2012 om oprettelse af et tværfagligt og uafhængigt ekspertpanel, som skal 
rådgive om effektive investeringer i sundhed (EUT C 198 af 6.7.2012).  
23 Første rapport blev offentliggjort i 2012: COM(2012) 658.  
 
14 
 Integration af pleje  
Integration af pleje bør finde sted både mellem forskellige sundhedsplejeniveauer (primær pleje, 
hospitalspleje mv.) og mellem sundhedspleje og social pleje, navnlig med hensyn til ældre mennesker 
eller mennesker med kroniske sygdomme. 
Medlemsstaternes reformer med henblik på at mindske sundhedssystemernes afhængighed af 
hospitalsbaseret pleje gennem bedre integration af  plejen giver mulighed for at udveksle erfaringer 
inden for centrale områder og give svar på følgende spørgsmål:  
• Hvilke patienter kan behandles bedre eller lige så godt uden for hospitalet?  
• Hvordan kan man reducere antallet af unødvendige indlæggelser? 
Ekspertpanelet om investeringer i sundhed har offentliggjort en rapport om primær pleje og 
integration af pleje, som Kommissionen har iværksat  en offentlig høring om for at identificere nye 
områder til overvejelse. 
Øget adgang til sundhedspleje  
EU's arbejdsstyrke i sundhedssektoren 
Der er identificeret store forskelle i medlemsstaterne s kapacitet til at planlægge de fremtidige krav til 
arbejdsstyrkens ressourcer i sundhedssektoren, både i forhold til mængde og sammensætningen af 
krævede færdigheder, med henblik på at opfylde de forventede behov for sundhedspleje. 
Når resultaterne af handlingsplanen for sundhedspersonalesituationen24 foreligger, bliver det lettere 
at forudsige det fremtidige behov for færdigheder og få et indblik, der gør det muligt at uddanne 
kommende generationer af sundhedspersonale med de rigtige færdigheder. Ved at forbedre de tilgængelige data og dermed de nationale planlægningssystemer kan der tages hånd om udfordringerne for sundhedspersonalets mobilitet, og  der kan findes løsninger, som tager højde for 
retten til at bevæge sig frit i EU.  
Arbejdet med at planlægge arbejdsstyrken i sundhe dssektoren bør resultere i bæredygtige løsninger 
på EU-plan, der sikrer et tilstrækkeligt antal sundhedspersoner med den rigtige uddannelse, som kan yde pleje til alle, der har behov for det. For at undgå fremtidig mangel på og forkert sammensætning 
af færdigheder vil Kommissionen sammen med me dlemsstaterne arbejde videre på at udarbejde 
henstillinger, fælles værktøjer, indikatorer og re tningslinjer og dermed styrke EU's støtte til 
medlemsstaternes planlægning.  
Omkostningseffektiv anvendelse af lægemidler  
EU har brug for en konkurrencedygtig lægemidde lindustri. På denne baggrund bør medlemsstaterne 
og Kommissionen overveje yderligere, hvordan de forener de politiske målsætninger om at sikre 
tilgængelig sundhedspleje til alle borgerne i EU med behovet for at begrænse omkostningerne. Det bør overvejes at forbedre samarbejdet om at opbygge mekanismer for øget gennemsigtighed og 
                                                           
 
24 SWD(2012) 93, som ledsager (COM(2012) 173).  
 
15 
 bedre samordning for at mindske eventuelle utils igtede virkninger, som de aktuelle nationale 
prisfastsættelsessystemer kan have med hensyn til tilgængelighed i hele EU. 
Optimal gennemførelse af direktiv 2011/24  
Med direktiv 2011/24 udvides patienternes valgmul igheder inden for sundheds pleje, og de undgår 
unødige forsinkelser i den behandling, de har brug for. Direktivet vil øge gennemsigtigheden ved at 
stille krav om, at medlemsstaterne skal oprette na tionale kontaktpunkter, der kan give patienterne 
oplysninger, herunder om deres rettigheder og forpligtelser, patientsikkerhed og standarder for plejekvaliteten. Der opfordres endvidere til en bedre forståelse af viften af sundhedsydelser. Medlemsstaterne bør sikre, at alle direktivets bestemmelser gennemføres behørigt. Kommissionen 
vil nøje overvåge, hvordan begrebet unødig forsinkelse anvendes i medlemsstaterne. 
Netværk af referencecentre vil fremme samarbejdet mellem højt specialiserede udbydere i alle 
medlemsstaterne og give patienter med sygdomme med lav prævalens eller komplekse eller sjældne sygdomme adgang til pleje af høj kvalitet. Kommission en vil indkalde interessetilkendegivelser med 
hensyn til at blive medlem af europæiske netv ærk af referencecentre, som også kan tilbyde 
uddannelse til sundhedspersonale og støtte til at definere fælles krav til kvalitetssikring. 
Mere elastiske sundhedssystemer 
Der er et hastende behov for at undersøge faktorer ne vedrørende elasticitet yderligere i forhold til 
sundhedssystemer, samt hvordan de opbygges. Medlemsstaterne bør udarbejde bedre analyser af disse faktorer på grundlag af deres nationale erfaring. Dette bør suppleres af EU's arbejde med at dele bedste praksis og udarbejde politiske foranstaltninger. Følgende tilgange vil være nyttige i 
forhold til at gøre sundhedssy stemerne mere elastiske i EU. 
Medicinsk teknologivurdering (MTV) 
MVT er en videnskabelig tilgang til evaluering af de relative virkninger, en bestemt medicinsk 
teknologi har på en medicinsk tilstand, med besvarelse af spørgsmål som:  
• Er teknologien effektiv?  
• Hvem fungerer den for?  
• Hvilke omkostninger er forbundet dermed?  
• Hvor godt fungerer den sammenlignet med alternative teknologier?  
MTV har vist sig at være et effektivt redskab til at forbedre adgangen til innovative teknologier for 
patienter og til at støtte en mere  effektiv fordeling af midlerne. 
Medlemsstaterne samarbejder om MTV i et netværk oprettet ved direktiv 2011/24. Kommissionen 
støtter et ambitiøst mål for MTV-netværket, nem lig at fælles udarbejdede MTV-oplysninger skal 
genanvendes på nationalt plan. Dette vil mindske forekomsten af dobbeltarbejde for regulatorerne, 
MTV-organerne og MTV-industrien og vil medføre en fælles forståelse af de medicinske teknologiers 
kliniske aspekter (dvs. deres relative sikkerhed og effektivitet). 
 
16 
 Fremover vil der blive udviklet en mere ambitiøs og stabil struktur til støtte for det videnskabelige 
samarbejde om MTV. I samarbejde med MTV-netværket arbejder Kommissionen med mulige forslag 
til dette. 
Sundhedsinformationssystem 
Ved alle indgreb i forhold til at gøre sundhedssystem et mere elastisk skal der tages højde for selve 
systemet. Beslutninger om at investere eller fjerne investeringer i bestemte se ktorer skal baseres på 
en forståelse af de processer, som styrer disse se ktorer, og indgrebenes indvirkning på sundheds- og 
økonomiparametre. 
Medlemsstaterne bør derfor investere i at udvikle de res informationsstrømme for f.eks. at sikre, at 
informationsstrømme på patientplan på rette vis kanaliseres til alle de nødvendige udbydere af 
sundhedsydelser, eller at der ydes støtte til en mere effektiv og bæredygtig reorganisering af 
sundhedssystemer og -ydelser25. 
Kommissionen overvejer at støtte  medlemsstaterne i at oprette et bæredygtigt og integreret 
sundhedsinformationssystem i EU og navnlig udfors ke mulighederne i et omfattende konsortium for 
en europæisk forskningsinfrastruktur om sundhedsoplysninger. 
E-sundhed Kommissionen opfordrer i høj grad til, at medlemsstaterne samarbejder om e-sundhed, og støtter 
dem i at udvikle og gennemføre omkostningseffekt ive og interoperable e-sundhedsløsninger til 
forbedring af sundhedssystemerne.
26 Som krævet ved direktiv 2011/24 støtter Kommissionen e-
sundhedsnetværket, som har til formål at levere bæredygtige fordele fra europæiske e-sundhedssystemer og -tjenester og interoperable anvendelsesmuligheder. I e-sundhedshandlingsplanen for 2012-2020 fremhæves e ndvidere e-sundhedsydelsernes fordele for 
borgere, patienter og udbydere af sundhedsydelser,  ligesom der foreslås bestemte foranstaltninger 
til at mindske hindringerne for at anvende disse tjenester. 
Der er behov for en yderligere indsats for at udvi kle effektive og interoperable telemedicintjenester. 
Europæiske netværk af referencecentre vil være  en ideel mulighed for at indføre og afprøve 
telemedicin i EU. 
6. Konklusioner 
I den årlige vækstundersøgelse for 2013 anerkendes  det, at "der i lyset af de demografiske 
udfordringer og presset på de aldersrelatere de udgifter [bør] gennemføres reformer af 
sundhedssystemerne for at sikre omkostningseffektiv itet og bæredygtighed, og det skal vurderes, 
hvordan disse systemer fungerer i forhold til målet om både at sikre en mere effektiv udnyttelse af 
de offentlige ressourcer og sikre adgang til sundhedsbehandlinger af høj kvalitet". 
                                                            
25 Se konklusionerne fra taskforcen om  e-sundheds rapport med titlen "Redesigning health in Europe for 2020", 
hvori de politiske beslutningstagere opfordres til at udnytte den magt, der ligger i oplysninger: 
http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/eu-ta sk-force-ehealth-redesig ning-health-europe-2020 . 
26 COM(2012) 736.  
 
17 
 Medlemsstaternes fremtidige evne til at levere pl eje af høj kvalitet til alle vil afhænge af, om 
sundhedssystemerne kan gøres mere elastiske og i højere grad være i stand til at imødekomme de udfordringer, der ligger foran os. Og alt dette skal de opnå, samtidig med at de forbliver 
omkostningseffektive og skattemæssigt bæredygtige. 
Selv om dette primært er en opgave for medlemsstaterne, fremhæves der i denne meddelelse en 
række initiativer, hvorigennem EU kan støtte medl emsstaternes politiske besl utningstagere. EU skal 
udvikle disse initiativer og bygge videre på dem for at sikre, at borgernes forventninger om høj 
kvalitet kan opfyldes. Der skal fokuseres på metoder og redskaber, som gør det muligt for 
medlemsstaterne at opnå større effektivitet, adgang og elasticitet i deres sundhedssystemer i 
overensstemmelse med reformhenstillingerne til medl emsstaterne i forbindelse med det europæiske 
semester. For at gennemføre reformerne i disse henstillinger opfordres medlemsstaterne endvidere 
til at anvende europæiske finansieringsinstrumenter.