30. 11. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 319/1 
II 
(Forberedende retsakter) 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
Udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om et femårigt fællesskabsprogram for projekter, 
der viser, hvorledes miljøforanstaltninger tillige kan bidrage til at fremme beskæftigelsen 
(87/C 319/01) 
Rådet for De europæiske Fællesskaber besluttede den 31. marts 1987 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs (ØSU) udtalelse 
om det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgs sektion for miljø-, sundheds- of forbruger­
spørgsmål, som udpegede Klaus Schmitz til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 
1. september 1987. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 248. plenarforsamling, den 23. september 
1987, enstemmigt følgende udtalelse: 
1. Indleding 
1.1. Det europæiske Råd understregede på sit møde 
i marts 1985 miljøpolitikkens store betydning for den 
økonomiske vækst og dermed for beskæftigelsen. Den 
Europæiske Fællesakt bekræfter udtrykkeligt dette 
princip. ØSU havde allerede den 28.-29. september 1983 
afgivet en intiativutalelse om dette emne(1). 
1.2. Arbejdsløsheden i EF er steget til et uacceptabelt 
højt niveau, i visse regioner ligefrem katastrofalt højt. 
I Kommissionens samarbejdsstrategi for vækst og be­
skæftigelse, som ØSU klart har støttet og som er blevet 
godkendt af Ministerrådet, henvises der direkte til mil­
jøinvesteringer. Det planlagte femårsprogram kan gan­
ske vist ikke løse arbejdsløshedsproblemet på lang sigt, 
men demonstrationsprojekterne kan vise, hvilke miljø­
investeringer der skaber arbejdspladser. Under den sid­
ste arbejdsmarkedsdialog i maj 1987, hvor formanden 
for Det Europæiske Råd, Wilfried Martens, var til 
stede, opkastede Kommissionen temaet »Fremme af 
jobskabende miljøinvesteringer« til diskussion, og det 
fandt tilslutning fra alle deltagerne. 
(') EFT nr. C 341 af 19. 12. 1983. 1.3. Der er et meget stort behov for miljøbeskyttel­
sesforanstaltninger på følgende områder: 
— luftforurening 
— støj 
— vandforurening 
— affaldsforvaltning/gamle dumpninger 
— jordbundsbeskyttelse 
— by- og industrisanering 
— landskabspleje. 
1.4. Den positive sammenhæng mellem miljøforan­
staltninger og nye arbejdspladser bestrides normalt 
ikke. Der hersker forskellige meninger om, i hvor stort 
omfang der skabes nye arbejdspladser. Dette gælder 
også spørgsmålet om beskæftigelsesvirkningerne på 
henholdsvis kort og lang sigt. De forskellige opfattelser 
bunder hovedsagelig i, at visse brancher har mere gavn 
af miljøforanstaltninger end andre, for hvem disse sna­
rere betyder øgede byrder. 
1.4.1. Kun i enkelte medlemslande foreligger der em­
piriske data om markedsøkonomiske beskæftigelses­
virkninger. Disse undersøgelser støtter den opfattelse, at 
miljøbeskyttende foranstaltninger normalt har positiv 
indvirkning på beskæftigelsen. 
Nr. C 319/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 11. 87 
1.4.2. ØSU mener, at der ud over det foreslåede 
femårsprogram bør gennemføres empiriske undersøgel­
ser af sammenhængen mellem miljøforanstaltninger og 
beskæftigelse, samt at de bør omfatte alle EF's medlems­
lande. Der bør lægges særlig vægt på følgende 
spørgsmål: 
— Hvilke umiddelbare beskæftigelsesvirkninger har 
anvendelsen af miljøteknologier på producent- of 
forbrugerplan? Undersøgelsen bør ikke begrænses 
til investeringsfasen, men også tage hensyn til de 
efterfølgende omkostninger. 
— Finansieringen af miljøbeskyttelsesforanstaltninger 
betyder i regelen, at andre investeringsprojekter ikke 
kan finansieres. Derfor bør Kommissionens under­
søgelse også omfatte analyse af omkostninger i for­
hold til hensigtsmæssighed. 
— Den teori forfægtes ofte, at det koster arbejdsplad­
ser at negligere miljøbeskyttelsen. Det bør undersø­
ges, om de virksomheder, der først tilbyder miljø­
venlige produktionsmetoder og produkter, har et 
konkurrencemæssigt forspring for andre virk­
somheder, og om beskætigelsen er øget i disse virk­
somheder sammenlignet med andre. 
— Hvilket bidrag yder en aktiv miljøbeskyttelse til den 
økonomiske vækst? Ved siden af de regionale og 
sektorielle følger bør derfor tillige de nationaløko­
nomiske virkninger undersøges. 
1.4.3. Det er ØSU's opfattelse, at der især kan opnås 
en positiv beskæftigelseseffekt, hvis miljøbeskyttelses­
foranstaltningerne også bidrager til den økonomiske 
vækst. Dermed opfyldes den målsætning om at skabe 
kvalitativ vækst, som ØSU har formuleret i forskellige 
udtalelser (!). 
1.5. Det er nødvendigt at føre en aktiv miljøbeskyt-
telsespolitik for at mindske skaderne på miljøet. Miljø­
beskyttelsesforanstaltninger bør ikke anvendes som et 
arbejdsmarkedspolitisk instrument. Ved enhver udvi­
kling og produktion af miljøteknologier skabes der 
selvfølgelig nogle nye arbejdspladser, men dette er ikke 
i sig selv tilstrækkelig begrundelse for at fremme de­
monstrationsprojekter på miljøområdet. 
1.6. Til udvikling af miljøteknologier kræves der 
kvalificeret arbejdskraft. Der må derfor udvikles og 
tilbydes passende uddannelsesforanstaltninger. 
(2) Jf. f. eks. ØSU's udtalelse om »Fortsættelse og gennemførelse 
af en fællesskabspolitik og et handlingsprogram for miljøet 
(1987-1992)« (EFT nr. C 180 af 8. 7. 1987). 2. Generelle bemærkninger 
2.1. Med udgangspunkt i det 4. miljøhandlings­
program har Kommissionen til hensigt at fremme de­
monstrationsprojekter, der viser, hvorledes miljøforan­
staltninger kan bidrage til at fremme beskæftigelsen. 
ØSU principtilslutter sig forslaget til afgørelse med for­
behold af følgende bemærkninger. 
2.2. Demonstrationsprojekter kan på grund af deres 
ringe omfang kun nedbringe arbejdsløsheden ubetyde­
ligt. Demonstrationsprojekter bør fungere som kataly­
satorer. Det er ØSU's opfattelse, at demonstrationspro­
jekter på miljøområdet i enkelte tilfælde kan yde et 
større bidrag til nedbringelse af arbejdsløsheden, så­
fremt følgende principper respekteres: 
2.2.1. Demonstrationsprojekterne er især nyttige og 
bør fremmes i regioner, der er ramt af stor miljøforure­
ning og høj arbejdsløshed. I disse regioner er der ofte 
et modsætningsforhold mellem nødvendige miljøkrav 
og økonomiske aktiviteter, der bidrager til at nedbringe 
arbejdsløheden. Forureningen er ofte så omfattende, at 
det er vanskeligt at udvide de eksisterende virksomhed­
ers eller erhvervsbebyggelsers kapaciteit. 
2.2.2. Kommissionen fremhæver i sit 4. miljø­
handlingsprogram met rette betydningen af forebyggen­
de teknologier. I forbindelse med de demonstrations­
projekter, der skal fremmes af Kommissionen, bør man 
derfor gennemprøve produktionsprocesser med »rene« 
teknologier, der forhinder, at der overhovedet opstår 
forurenende stoffer. 
I regioner med høj arbejdsløshed og stor mijløforure-
ning er der imidlertid derudover et stort behov for 
udvikling af saneringsteknologier. Det drejer sig især 
om sanering af kontamineret jordbund (industri og 
landbrug), erosion af jordbunden, rensning af spildpro­
dukter og spildevand, rensning af røggas, nedsættelse 
af støjgener samt bysanering. 
Demonstrationsprojekter til gennemprøvning af nye sa­
neringsteknologier, yder et konkret bidrag til forbedrin­
gen af miljøet og skaber samtidig flere muligheder for 
økonomisk vækst i disse regioner. Gamle industriområ­
der, landområder med intensivt landbrug samt turist­
områder ville i første række få gavn heraf. 
ØSU foreslår derfor, at der med demonstrationsprojek­
terne lægges størst vægt på gennemprøvning af sane­
ringsteknologier. Derved kan man undgå at overlappe 
rådets forordning om EF-miljøaktioner. 
30. 11. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 319/3 
2.3. En væsentlig del af den positive beskæftigelses­
effekt opnås ved udvikling og produktion af miljøtek­
nologier. Der bør derfor udfoldes bestræbelser på, at 
demonstrationsanlæg etableres og gennemprøves af 
virksomheder, der er eller bliver placeret i de ramte 
regioner. Teknologioverførsel og joint venture mellem 
virksomheder fra henholdsvis mere udviklede og mindre 
udviklede regioner kunne være egnede instrumenter. I 
den forbindelse må man sørge for, at der anvendes 
særligt tilpassede teknologier, som også kan anvendes 
af arbejdstagerne og virksomhederne i regionen. 
2.4. Fremme af demonstrationsanlæg bør så vidt mu­
ligt integreres i regionales udviklingsprogrammer og 
supplere stukturfondenes støtteforanstaltninger. Det 
ville give større sikkerhed for, at det er kvalificerede 
arbejdsløse, der kommer til at arbejde på demonstra­
tionsanlæggene (med støtte fra Socialfonden f.eks.), 
samt at den nødvendige infrastruktur (med støtte f.eks. 
fra Regionalfonden og Landbrugsfonden) står fit rådig­
hed. Det bør endvidere forsøges at bringe de miljøtekno­
logier, der udvikles i forbindelse med demonstrations­
anlæggene, op på et niveau, der gør dem egnede til at 
indgå i produktionen på virksomheder i de pågældende 
regioner. Med henblik herpå er det påkrævet, at Regio­
nalfonden anlægger en mere fleksibel støttepraksis. 
ØSU opfordrer derfor Kommissionen til at fremlægge et 
EF-regionalprogram til udbredelse af miljøteknologier. 
2.5. Det må være demonstrationsprojekternes mål at 
skabe permanente arbejdspladser. Opfyldes dette mål 
ikke, må man sætte spørgsmålstegn ved begrundelsen 
for de foreslåede demonstrationsprojekter. Det må i 
øvrigt konstateres, at de beskæftigede vil mangle den 
nødvendige motivation til at kvalificere sig, hvis de ikke 
kan se frem til en varig arbejdsplads. Det må derfor 
anbefales, at demonstrationsprojekterne udmunder i 
varige tjenesteydelser og produktionsanlæg til miljøbe­
skyttelse. 
2.6. En række demonstrationsprojekter på miljøom­
rådet støttes også af medlemsstaterne selv. Kommissio­
nen bør derfor kun fremme foranstaltninger, der går 
videre end de eksisterende demonstrationsprojekter. 
ØSU mener, at demonstrationsprojekter kun bør 
fremmes, 
— såfremt de er komplementære (ingen dobbeltfinan­
siering), 
— såfremt de er innovative, 
— såfremt de inden for EF kan anvendes tværregionalt. 
2.7. Derudover foreslår ØSU, at demonstrationspro­
jekterne skal nyde pnvilegeret støtte, — når der foregår et konkret samarbejde mellem stats­
lige og regionale myndigheder og private virk­
somheder, mellem fagforeninger og anerkendte mil­
jøgrupper, og 
— når de er egnede til grænseoverskridende initiativer. 
2.8. Det må sikres, at man ikke med støtten til de­
monstrationsprojekterne bryder princippet om, at for­
ureneren betaler. 
3. Sæerlige bemærkninger 
3.1. Artikel 1 
3.1.1. ØSU støtter Kommissionens forslag om at af­
lægge en rapport efter en fase på tre år. Det forventes 
dog, at denne rapport også forelægges ØSU. 
3.1.2. Rapporten må gå konkret ind på de enkelte 
demonstrationsprojekter. Med henblik på at opnå an­
vendelige resultater bør alle finansieringsberettigede 
projekter få deres støtte fra 1988, således at flest mulige 
projekter kan fremvise konkrete resultater efter tre år. 
3.2. Artikel! 
3.2.1. ØSU mener, at demonstrationsprojekter især 
skal fremmes inden for rammerne af de EF-finansierede 
regionaludviklingsprogrammer. 
3.2.2. Kommissionen foreslår en deltagelse i finansie­
ringen af demonstrationsprojekter på mellem 20 og 
80%. Det er en meget stor spændvidde. ØSU forstår, 
at det ligger Kommissionen på sinde at sikre en vis 
smidighed ved bevillinger til projekter. På baggrund af 
de store forskelle i tilskudsstørrelsen opfordres Kom­
missionen dog til at opstille klare kriterier for f.eks. en 
støtte på 20%, på 50% eller på 80%. Disse kriterier 
bør tage hensyn til graden af miljøforurening og ar­
bejdsløshedsprocenten i de enkelte regioner såvel som 
til demonstrationsprojekternes mulige bidrag til en 
mindskelse af miljøskaderne og arbejdsløsheden. 
3.3. Artikel 4 
I det rådgivende udvalg skal der foruden eksperter fra 
regeringen også sidde sagkyndige fra repræsentative 
miljøorganisationer, fagforeninger og arbejdsgivere, 
som deltager i planlægningen og iværksættelsen af de­
monstrationsprojekterne. Lejlighedsvis tilkaldelse af 
eksperter er efter de involveredes mening helt utilstræk­
kelig. 
Nr. C 319/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 11. 87 
3.4. Bilag log II 
Kriterierne og de prioriterede aktioner i bilag I samt 
spørgsmålene i bilag II bør revideres, da de savner 
systematik. Desuden spores der ingen klar prioritering. 
Det fremgår ikke klart, hvorledes man med demonstra­
tionsprojekter konkret kan hjælpe regioner med stor 
miljøforurening og høj arbejdsløshed. ØSU foreslår i 
denne forbindelse, at saneringsteknologierne klart prio­
riteres. 
4. Konklusioner 
4.1. ØSU erkender, at Kommissionens initiativ er 
innovativt og at det kan bidrage til at forbedre miljø-
Bruxelles, den 23. september 1987. situationen og nedbringe arbejdsløsheden i enkelttil­
fælde. 
4.2. ØSU giver sin principielle støtte til Kommissio­
nens forslag, der viser, at der kan skabes arbejdspladser 
gennem fremme af demonstrationsprojekter på miljø­
området, såfremt der tages hensyn til ØSU's hen­
stillinger. 
4.3. Det bør sikres, at dette forslag om fremme af 
demonstrationsprojekter ikke kolliderer med forslaget 
til forordning om EF-miljøaktioner, men at det supple­
rer det. 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalgs