1.Introduktion

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2003 af 27. februar 2003 om lønomkostningsindekset() opstilles der en fælles ramme for medlemsstaternes udarbejdelse af sammenlignelige lønomkostningsindeks og for indberetning heraf til Kommissionen. Kommissionen (Eurostat) offentliggør på sit websted hvert kvartal en pressemeddelelse om indekset for lønomkostninger pr. time(), som indeholder et komplet datasæt, der er opdelt efter økonomisk aktivitet og lønomkostningskomponenter. På webstedet findes også både kvartalsvise og årlige vækstrater.

I juli 2003 vedtog Kommissionen forordning (EF) nr. 1216/2003() om de nærmere procedurer, som medlemsstaterne skal følge, når de indberetter deres indeks til Kommissionen, de sæsonkorrektioner af indeksene, der skal foretages, og indholdet af de nationale kvalitetsrapporter. Kommissionen vedtog på dette grundlag Kommissionens forordning (EF) nr. 224/2007() i marts 2007. Den ændrer forordning (EF) nr. 1216/2003 og udvider lønomkostningsindeksets dækningsområde til at omfatte de økonomiske aktiviteter i hovedafdeling L, M, N og O i NACE rev. 1. Denne udvidelse betyder, at ikkemarkedsmæssige tjenesteydelser også er omfattet. Ikkemarkedsmæssige tjenesteydelser udgør hovedparten af de økonomiske aktiviteter i disse hovedafdelinger og kan have en anden dynamik end de markedsmæssige tjenesteydelser. I august 2007 vedtog Kommissionen forordning (EF) nr. 973/2007(). Ved forordningen ændres en række forordninger om bestemte statistiske områder, heriblandt lønomkostningsindekset, for at muliggøre gennemførelsen af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter fastsat i NACE revision 2.

I henhold til artikel 13 forordning (EF) nr. 450/2003 skal Kommissionen hvert andet år forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. Tidligere rapporter har omhandlet historiske dataserier, og i denne rapport undersøges kvaliteten af lønomkostningsindeksdata for referencekvartalerne fra tredje kvartal 2014 (2014 Q3) til andet kvartal 2016 (2016 Q2).

I bilag I til forordning (EF) nr. 1216/2003 er kvaliteten af lønomkostningsindekset defineret ud fra følgende kriterier: relevans, nøjagtighed, rettidighed ved indberetning af data, tilgængelighed og klarhed, sammenlignelighed, kohærens og fuldstændighed.

Den foregående rapport() omhandlede forbedringer i forbindelse med tilgængelighed og klarhed, og de blev anset for tilfredsstillende. I denne rapport fokuseres der derfor på forbedringer, der er gjort i forbindelse med relevans, fuldstændighed, rettidighed, nøjagtighed og sammenlignelighed, og kohærensen mellem lønomkostningsindeksdata og nationalregnskabsdata undersøges.

Der lægges især vægt på problemet med, at medlemsstaterne ikke indberetter dataene inden for de fastsatte frister, og hvordan det påvirker kvaliteten af de offentliggjorte europæiske aggregater.

2.Generelle fremskridt siden sidste rapport

Fra et lovgivningsmæssigt synspunkt er der ikke sket ændringer siden offentliggørelsen af den foregående rapport i 2015.

I løbet af den seneste indberetningsperiode har Eurostat arbejdet på at forenkle og harmonisere standarderne vedrørende både data og metadata (kvalitetsrapporter), som medlemsstaterne sender til Kommissionen. SDMX-standarden (Statistical Data and Metadata eXchange)(), som er en international reference for deling af statistiske oplysninger, for nomenklaturer og variabler i lønomkostningsindeksdata, er blevet udbredt til alle medlemsstater. Eurostat er begyndt at opdatere SDMX-datastrukturdefinitionen til en ny version med henblik på at gøre det muligt at indsamle flere valgfrie variabler og harmonisere indsamlingen af lønomkostningsindeksdata med andre statistiske områder. Test for at implementere de opdaterede standarder er gennemført i samarbejde med 12 medlemsstater, og det forventes, at opdateringen efter yderligere test vil blive implementeret i systemet inden næste referencekvartal (2016 Q3). På outputsiden er overførslen af lønomkostningsindeksdata i SDMX-format til Den Europæiske Centralbank (ECB) også blevet testet med tilfredsstillende resultater. Begge initiativer har bidraget til at forenkle udarbejdelsesprocessen.

De kvalitetsrapporter, som medlemsstaterne har fremsendt, er blevet migreret til en ny version af European Statistical System Metadata Handler (v2.13), et IT-værktøj, som giver medlemsstaterne mulighed for at fjernindlæse deres kvalitetsrapporter og opdatere de dele, der har ændret sig i løbet af det foregående år, uden at skulle sende alle dataene igen. Desuden kan de nationale kvalitetsrapporter ved hjælp af IT-værktøjet indlæses i Eurostats referencedatabase, hvorved de bliver tilgængelige for alle brugere.

Et af de områder, der fortsat er i fokus, er overensstemmelsen mellem lønomkostningsindekset og andre lønomkostningsstatistikker, navnlig de kvartalsvise nationalregnskabsdata (se afsnit 3.6). Spørgsmålet er blevet analyseret ud fra en teoretisk såvel som en empirisk synsvinkel.

Eurostat arrangerede i maj 2015 en workshop med medlemsstaterne, hvor lønomkostningsstatistikkernes generelle kvalitet blev drøftet. Emner som f.eks. dataindsamling (kilder og stikprøveteknikker), metodologiske spørgsmål, sandsynlighed og kohærens, statistiske processer (arbejdsdagskorrektion), brugernes behov og den fremtidige udvikling blev evalueret, og forslag til forbedringer blev aftalt.

På mødet i LAMAS-arbejdsgruppen (Labour Market Statistics) i januar 2016 fremlagde Eurostat resultaterne af de nye sandsynlighedskontroller for lønomkostningsindeksdata. LAMAS støttede fuldt ud disse nye kvalitetskontroller og accepterede at implementere dem på nationalt plan i vidst mulig udstrækning. Lande, der ikke anvender den indirekte metode til sæsonkorrektion (løn/indirekte løn og NACE-aggregater), indvilgede på LAMAS-arbejdsgruppens møde i oktober 2016 i at implementere denne procedure i løbet af de næste to kvartaler.

Eurostat er også begyndt at offentliggøre årlige skøn over lønomkostninger pr. time med en opdeling i henhold til NACE i en pressemeddelelse, der blev udsendt første gang i april 2016. Disse skøn er baseret på både lønomkostningsniveauer og lønomkostningsindeksets udvikling og udarbejdes allerede tre måneder efter udgangen af referenceperioden. Dækningen omfatter en opdeling i henhold til NACE med undtagelse af NACE-hovedafdeling "L" (fast ejendom).

Mens medlemsstaterne har implementeret og vedligeholdt den nødvendige infrastruktur til udarbejdelse af lønomkostningsindekset, arbejder Eurostat fortsat på at forbedre sit system til modtagelse, kontrol, behandling, lagring og formidling af dataene. Disse processer, der blev fuldt operationelle i 2005, evalueres og opdateres løbende.

3.Evaluering af dataenes kvalitet og indvirkningen heraf på europæiske aggregater

3.1Relevans

Indikatoren "ændringer i lønomkostninger pr. arbejdstime" er vigtig for analysen af den økonomiske udvikling på kort og mellemlang sigt. Kommissionen og Den Europæiske Centralbank vurderer et eventuelt inflationspres, der skyldes udviklingen på arbejdsmarkedet, på grundlag af et indeks over lønomkostninger pr. arbejdstime, der viser lønomkostningernes udvikling på kort sigt. Indekset skal hurtigst muligt, efter at dataene er blevet tilgængelige, beregnes for hver medlemsstat, for hele Unionen og for euroområdet. Lønomkostningsindekset er også vigtigt for arbejdsmarkedsparter, der er involveret i lønforhandlinger, og for Kommissionen selv ved overvågning af lønudviklingen på kort sigt. Lønomkostningsindekset er en af de vigtigste europæiske økonomiske indikatorer ().