BEGRUNDELSE

1. BAGGRUND FOR FORSLAGET

Begrundelse og formål Dybhavsbestande er fiskebestande, der fanges i farvande uden for de vigtigste fiskepladser på kontinentalsoklen. De lever på kontinentalskråningerne eller omkring undersøiske bjerge. De fleste af arterne vokser langsomt og lever meget længe, og det gør dem særlig sårbare over for fiskeriaktiviteter. Et andet vigtigt element i en arts sårbarhed over for fiskeri er, om der kan fiskes direkte efter den pågældende art i lokale koncentrationer, navnlig under gydning. Dette er tilfældet for orange savbug, byrkelange og berycider. Hvis dybhavsfiskeriet ikke begrænses, er der ligesom for alle andre vilde fiskebestande et kapløb mellem fiskerivirksomhederne for at bemægtige sig en gratis ressource uden at tage tilstrækkelig hensyn til en bæredygtig udnyttelse. Det har tydeligvis været tilfældet for visse dybhavsarter, inden EU indførte regler for dette fiskeri i 2003. Det gælder f.eks. for den værdifulde orange savbug i de nordvestlige farvande, hvor bestanden anses for nedfisket, og for arten spidstandet blankesten i Biscayabugten. Det er derfor nødvendigt, at det offentlige griber ind og begrænser fiskeriaktiviteten for at sikre fiskernes indkomstmuligheder, for at dirigere udnyttelsen i retning af højere udbytter på langt sigt og for at begrænse virkningen på økosystemet og fødekæden som følge af en pludselig nedgang i visse fiskebestande. For dybhavsarterne er en offentlig indgriben særlig vigtig, fordi en genopbygning af nedfiskede langsomtvoksende bestande kan tage meget lang tid eller endda helt slå fejl. Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) giver hvert andet år en indgående videnskabelig rådgivning om dybhavsbestandenes biologiske tilstand. Den seneste rådgivning er forelagt i juni 2012. Dette forslag om fastsættelse af fiskerimuligheder bygger på den yderligere vurdering, som Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) har foretaget i juli 2012 i forlængelse af ICES' arbejde. Det danner grundlaget for fastsættelse af fiskerimuligheder for dybhavsbestande i overensstemmelse med det princip, der er fastlagt i artikel 2, stk. 2, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002, ifølge hvilken beslutningstagning under den fælles fiskeripolitik skal baseres på sund videnskabelig rådgivning, som giver rettidige resultater. Kommissionen har derfor som praksis at forelægge forslag til forordninger om fastsættelse af fiskerimuligheder i takt med, at den videnskabelige rådgivning bliver tilgængelig. Desuden har Kommissionen vurderet effektiviteten af den generelle ordning for adgang til fiskeri efter dybhavsbestande (Rådets forordning (EF) nr. 2347/2002 af 16. december 2002 om særlige adgangskrav og dertil knyttede betingelser for fiskeri efter dybhavsbestande[1]), og foretaget en konsekvensanalyse af mulighederne for at styrke denne ordning, herunder en omfattende høringsproces. På dette grundlag forelagde Kommissionen den 19. juli 2012 et forslag til revision af ordningen for adgang, som omfatter et styrket system for udstedelse af tilladelser og en gradvis udfasning af de fiskeredskaber, der i forbindelse med direkte fiskeri efter dybhavsarter er mindre bæredygtige, nemlig bundtrawl og bundsatte hildingsgarn. Kommissionen har også foreslået specifikke krav for indsamling af data om dybhavsfiskeri.

Generel baggrund Fiskeriet efter dybhavsarter har siden 2003 været reguleret i EU med fastsættelse af samlede tilladte fangstmængder (TAC) pr. art og område og fastsættelse af den samlede tilladte fiskeriindsats i det nordøstlige Atlanterhav. Fiskerimulighederne for visse dybhavsarter for 2011 og 2012 blev fastsat ved Rådets forordning (EU) nr. 1225/2010 af 13. december 2010 om fastsættelse af EU-fartøjers fiskerimuligheder for fiskebestande af visse dybhavsarter for 2011 og 2012[2]. I alle tilfælde, med kun er to undtagelser, tillader de foreliggende oplysninger om de dybhavsbestande, der er omfattet af dette forslag, ikke en fuldstændig videnskabelig vurdering af bestandenes tilstand, hverken med hensyn til bestandenes størrelse eller fiskeridødeligheden. Der er adskillige grunde til dette: de pågældende arter lever ofte meget længe og vokser langsomt, og det gør det yderst vanskeligt at inddele bestanden i aldersklasser og at vurdere, hvilken virkning fiskeriet har på bestanden ud fra ændringer i fiskenes længde eller aldersfordeling i fangsterne. Rekrutteringsfrekvensen for unge fisk til bestanden kendes ikke. Bestandene er fordelt på et stort område på dybder, som af praktiske grunde er svære at undersøge. Ofte er der ingen data fra videnskabelige undersøgelser, da bestandene ikke har den store kommercielle betydning, eller dataene dækker ikke hele det område, hvor bestandene forekommer. Fiskeriaktiviteterne er kun delvis rettet mod disse arter, og fiskeriet efter visse typer er forholdsvis nyt. Til trods for disse problemer er der gjort fremskridt i den videnskabelige rådgivning fra ICES i juni 2012 og STECF i juli 2012, specielt hvad angår bestandene med de største fiskerimuligheder. For den vigtigste bestand af skolæst har det været muligt at identificere fiskeriniveauer, som, hvis de overholdes, vil indebære, at der opnås maksimalt bæredygtigt udbytte (MSY) for ressourcerne. For en anden vigtig art, sort sabelfisk, indeholder rådgivningen, selv om den er baseret på tendenser og ikke på en fuldstændig vurdering af situationen for bestanden, præcise retningslinjer for, hvordan der skal opnås MSY i 2015. Dette giver klare forvaltningsmål, der kan danne grundlag for en langsigtet bæredygtig udnyttelse af disse bestande. EU har enekompetence til at fastsætte og fordele fiskerimuligheder. Forpligtelserne vedrørende en bæredygtig udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer er fastsat i artikel 2 i forordning (EF) nr. 2371/2002. Fiskerimulighederne bør være i overensstemmelse med internationale aftaler, herunder FN-aftalen om bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande (1995) (i det følgende benævnt "FN-aftalen om fiskebestande (1995)"). Lovgiver skal navnlig udvise forsigtighed, når de foreliggende oplysninger er usikre, upålidelige eller utilstrækkelige. I henhold til artikel 6, stk. 2, i FN-aftalen om fiskebestande (1995) må manglende pålidelige videnskabelige data ikke anvendes som begrundelse for at udskyde eller undlade at iværksætte forvaltnings- og bevarelsesforanstaltninger. De TAC-tilpasninger, som er forudset i dette forslag, følger den videnskabelige rådgivning og afspejler de forvaltningsprincipper, der er fastlagt i FN-aftalen om fiskebestande (1995) og FAO's internationale retningslinjer for forvaltningen af dybhavsfiskeri på åbent hav (2008), som gentagne gange er blevet bekræftet af FN's generalforsamling (resolution 61/105 i 2007, resolution 64/72 i 2009 og senest resolution 66/231 i 2011). En række dybhavsbestande udnyttes også af andre fiskerinationer, herunder navnlig Norge, Island, Færøerne og Rusland, og det er nødvendigt at indgå en aftale med disse fiskerinationer om harmoniserede forvaltningsforanstaltninger, eller - for så vidt angår bestande i internationalt farvand - at indgå en aftale inden for rammerne af Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC). Indtil sådanne aftaler indgås, er der behov for ensidige foranstaltninger, som gælder for EU-fartøjer, så de negative konsekvenser af et ubegrænset fiskeri undgås, jf. ovenstående.

Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører De gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører, er fastsat i Rådets forordning (EU) nr. 1225/2010 og gælder til den 31. december 2012. De er knyttet til ovennævnte rådsforordning (EF) nr. 2347/2002, som i bilag I anfører de kommercielt vigtigste dybhavsarter, som Kommissionen søger at opretholde fangstbegrænsninger for.

Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål De foreslåede foranstaltninger er udarbejdet i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål og regler og er i overensstemmelse med EU's politik for bæredygtig udvikling.

2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

Høring af interesserede parter

Høringsmetoder, hovedmålgrupper og respondenternes overordnede profil Forslaget er blevet udformet på grundlag af de principper og retningslinjer, der er omhandlet i Kommissionens meddelelse vedrørende høring om fiskerimuligheder for 2013 (COM (2012)278 final), hvori Kommissionen gjorde rede for sine synspunkter og hensigter i forbindelse med sine forslag til fiskerimuligheder i 2013 for alle bestande. Som det fremgår af titlen foretager Kommissionen en bred høring af de interesserede parter, civilsamfundet, medlemsstaterne og den brede offentlighed på grundlag af denne meddelelse.

Ekspertbistand Fiskeribiologi og fiskeriøkonomi er de relevante videnskabelige områder/ekspertiseområder. Kommissionen har gennemført drøftelser med det uafhængige internationale videnskabelige organ ICES og tilrettelagt STECF's plenarmøde. Rådgivningen fra ICES er baseret på rådgivningsrammer, der er udviklet af ICES og anvendes i overensstemmelse med aftalememorandummet mellem ICES og Kommissionen, som er et af ICES' kunder. STECF udarbejder sin rådgivning på grundlag af mandater fra Kommissionen. Alle STECF-rapporter er tilgængelige på Kommissionens websted, når de formelt er vedtaget af denne. Alle ICES-rapporter findes på organisationens websted. For mange af de bestande, der er omfattet af dette forslag, er situationen den, at der ikke foreligger nok data til at godtgøre, at fiskerierne er bæredygtige. I disse tilfælde følger den videnskabelige rådgivning forsigtighedsprincippet, og det indebærer, at det anbefales at mindske fangsterne fra de seneste niveauer, indtil der er tydelige tegn på en stigning i bestanden. Der angives præcist, hvor meget fangsterne skal reduceres. Denne rådgivning anses for at være retningsvisende, idet den giver vejledning om, hvilke niveauer TAC'erne bør fastsættes på. Som en generel strategi og på baggrund af forsigtighedsprincippet mener Kommissionen, at der er behov for at foreslå TAC-reduktioner, der går i denne retning, i det forhold, der foreslås i rådgivningen. Adskillige af de 24 TAC-angivelser i denne forordning vedrører kun en meget begrænset tonnage. For disse mindre TAC'er anbefales der reduktioner af forsigtighedshensyn. De eksisterende kvoter er dog små og beregnet til at dække uundgåelige bifangster, og derfor opretholdes de nuværende TAC'er for at undgå, at fiskerne tvinges til udsmid. Dette vedrører især bifangster af byrkelange, skolæst og sort sabelfisk bifangster uden for de vigtigste fiskeriområder. Hvad angår de bestande, hvor situationen fortsat er særlig foruroligende, opretholdes de nuværende TAC’er på 0, således som det er anbefalet. Dette omfatter bestandene af orange savbug, der vurderes som nedfisket. Hvad angår bestandene af dybhavshajer, forventes den nye videnskabelige rådgivning at foreligge i starten af oktober, og de er derfor anført som pm i nærværende forslag. Byrkelange og spidstandet blankesten anses for at være i en dårlig tilstand. For dem og for berycider og skælbrosme tilrådes der af forsigtighedshensyn reduktioner. I modsætning hertil er rådgivningen forholdsvis positiv for de bestande i dette forslag, som tåler direkte fiskeri, nemlig almindelig skolæst og sort sabelfisk. Efter successive reduktioner af fiskerimulighederne bekræfter den videnskabelige rådgivning for 2012 den tendens, der allerede blev iagttaget for to år siden, nemlig at udnyttelsen af disse to bestande over en årrække ikke synes at have haft en negativ indvirkning på deres tilstand. I år har ICES og STECF været i stand til at fuldføre en mere præcis vurdering af disse ressourcers tilstand og vurderer, at den er god. Det gør det muligt at øge fiskerimulighederne for sort sabelfisk og opretholde et stabilt niveau af fangster for størsteparten af bestanden af skolæst i de vestlige farvande. Den igangværende revision og forbedring af ordningen for adgang til dybhavsfiskeri gennemføres for at udvikle de nødvendige foranstaltninger til at anspore fiskeristrategier, som afbøder de negative virkninger for sårbare marine økosystemer og mindsker udsmidningen. I tilfælde, hvor tredjelande står for en stor del af de tilrådede fangster, er der taget hensyn hertil, og rådgivningen er udarbejdet for EU-fiskerierne i overensstemmelse med deres udvikling. Konsekvensanalyse Der skal fastsættes fiskerimuligheder i henhold til kravene i artikel 43, stk. 3, i TEUF. Forslaget berører ikke kun kortsigtede beslutninger, men indgår også i en mere langsigtet strategi, der går ud på, at fiskeriindsatsen gradvis begrænses til niveauer, som er bæredygtige på lang sigt. Den strategi, der er udstukket i forslaget, vil på kort sigt føre til reducerede TAC'er, men efterhånden som de overfiskede bestande genopbygges, burde fiskerimulighederne nå et stabilt leje eller blive øget, afhængigt af rådgivningens forsigtighed. Strategien forventes på mellemlang til lang sigt at resultere i reduceret miljøpåvirkning som følge af faldende fiskeriindsats, indskrænkninger i fangstsektoren i form af reduktion af antallet af fiskerfartøjer og/eller af den gennemsnitlige fiskeriindsats pr. fartøj og uændrede eller øgede landinger af de arter, som kan tåle en vedvarende fiskeriaktivitet. Nedskæringen i fiskeriindsatsen og størrelsen af dybhavsfiskerflåden siden 2003 viser, at strategien gennemføres i praksis. Bestandsindekserne opviser de første positive signaler, og det bekræfter, at forventningerne til de mellem- til langsigtede konsekvenser stadig holder stik.

3. FORSLAGETS JURIDISKE INDHOLD

Forslaget fastsætter ved hjælp af en forordning begrænsninger for EU-fiskerflåders fangst af de kommercielt vigtigste dybhavsarter i EU-farvande og internationale farvande i det nordøstlige Atlanterhav med henblik på at nå den fælles fiskeripolitiks mål om at sikre, at fiskeriet er miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtigt. Det er baseret på artikel 43, stk. 3, i TEUF. EU har enekompetence på det område, som forslaget vedrører, jf. artikel 3, stk. 1, litra d), i TEUF. Nærhedsprincippet finder derfor ikke anvendelse.

Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende årsag: Den fælles fiskeripolitik er en fælles politik. I henhold til artikel 43, stk. 3, i TEUF skal Rådet vedtage foranstaltningerne i forbindelse med fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder.

I henhold til artikel 20, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2371/2002 står det medlemsstaterne frit at fordele sådanne fiskerimuligheder mellem regioner eller operatører efter eget skøn. Medlemsstaterne har således rige muligheder for at selv at bestemme, hvilken social/økonomisk model de vil anvende i forbindelse med udnyttelsen af de tildelte fiskerimuligheder.

Forslaget har ingen nye finansielle virkninger for medlemsstaterne. Denne forordning vedtages af Rådet hver andet år, og de offentlige og private midler til gennemførelse af den foreligger allerede.

4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET

Forslaget har ingen virkninger for EU's budget.

5. YDERLIGERE OPLYSNINGER

Forenkling

Generelt set gør forslaget hverken forvaltningen af fiskekvoter mere enkel eller mere kompliceret.

Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul

Forslaget vedrører en forordning, der gælder for årene 2013 og 2014. Forvaltningsværktøjerne og niveauet for fiskerimulighederne tages op til fornyet vurdering senest i 2014 med sigte på at udarbejde den efterfølgende forordning. Det er ikke nødvendigt med en bestemmelse om revision i nærværende forordning.

Nærmere redegørelse for forslaget I artikel 43, stk. 3, i TEUF fastsættes det, at Rådet på forslag af Kommissionen vedtager foranstaltninger "vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder" . Nærværende forslag er begrænset til fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder og betingelser, som er funktionelt knyttet til udnyttelsen af fiskerimulighederne. Hvad angår fangstbegrænsninger, er forslaget i overensstemmelse med principperne for den såkaldte front-loading-proces, som er beskrevet i Kommissionens meddelelse om forbedret samråd om EF’s fiskeriforvaltning (KOM(2006) 246 endelig), og i Kommissionens meddelelse vedrørende høring om fiskerimuligheder for 2013 (COM(2012) 241 final), som beskriver Kommissionens holdninger og intentioner med hensyn til forslagene til fiskerimuligheder i afventning af den videnskabelige rådgivning om bestandenes tilstand for 2013. I afsnit 6 i meddelelsen gøres der rede for Kommissionens syn på, hvordan fiskerimulighederne skal fastsættes, og der er ved udarbejdelsen af dette forslag for de 24 TAC-angivelser fulgt følgende regler: · Når der foreligger videnskabelig rådgivning baseret på omfattende data og kvantitative analyser og prognoser i tråd med ICES' "MSY-ramme", bør TAC'erne fastsættes i overensstemmelse med den videnskabelig rådgivning. Når denne rådgivning foreligger, bør den anvendes direkte til at fastsætte niveauer for kvoter eller fiskeriindsats, idet der dog kan accepteres en gradvis gennemførelse af denne ramme frem til 2015, hvis det er foreneligt med rådgivningen. Denne tilgang er fulgt for to TAC-angivelser for skolæst i dette forslag. · Hvis der foreligger vejledende videnskabelig rådgivning baseret på kvalitative analyser af de disponible oplysninger (selv om rådgivningen er ufuldstændig eller indeholder ekspertvurderinger), bør den anvendes som grundlag for TAC-beslutninger: Denne tilgang er fulgt for de TAC-nedskæringer for 8 TAC-angivelser, der er foreslået i dette forslag. I forbindelse med to angivelser for sort sabelfisk indebærer denne tilgang en forhøjelse af TAC. · Hvis der slet ikke foreligger nogen videnskabelig rådgivning, bør forsigtighedsprincippet følges: Dette gælder 11 TAC-angivelser i dette forslag, herunder seks med en præventiv TAC på 0. Forslaget er desuden i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om opnåelse af bæredygtighed i EU's fiskeri ved hjælp af et maksimalt bæredygtigt udbytte (KOM(2006) 360 endelig).

2012/0282 (NLE)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om fastsættelse af EU-fartøjers fiskerimuligheder for visse dybhavsbestande for 2013 og 2014

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen og

ud fra følgende betragtninger:

(1) I henhold til traktatens artikel 43, stk. 3, vedtager Rådet på forslag af Kommissionen foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder.

(2) Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik[3] skal der træffes foranstaltninger for adgang til farvande og ressourcer og for bæredygtigt fiskeri under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder især rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF).

(3) Det er op til Rådet at vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder for de enkelte fiskerier eller fiskerigrupper, herunder visse betingelser, som funktionelt er knyttet til fiskerimulighederne, hvor det er relevant. Fiskerimulighederne bør fordeles mellem medlemsstaterne på en sådan måde, at hver medlemsstat sikres en relativ stabilitet i fiskeriet for hver bestand eller for hvert fiskeri, og med behørig hensyntagen til den fælles fiskeripolitiks mål som fastsat i forordning (EF) nr. 2371/2002.

(4) De samlede tilladte fangstmængder (TAC) bør fastsættes på grundlag af den foreliggende videnskabelige rådgivning, under hensyntagen til biologiske og samfundsøkonomiske aspekter, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer, og i lyset af de holdninger, som kom til udtryk under samrådet med interesseparterne, herunder navnlig de berørte regionale rådgivende råd.

(5) Fiskerimulighederne bør være i overensstemmelse med internationale aftaler og principper, f.eks. FN-aftalen om bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande (1995)[4] og de detaljerede forvaltningsprincipper, som er fastlagt i FAO's internationale retningslinjer for forvaltningen af dybhavsfiskeri på åbent hav (2008), i henhold til hvilke navnlig lovgiver bør være mere forsigtig, hvis oplysningerne er usikre, upålidelige eller utilstrækkelige. At der ikke foreligger tilstrækkelige videnskabelige oplysninger, bør ikke bruges som begrundelse for at udskyde eller undlade at træffe bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger.

(6) Den seneste videnskabelige rådgivning fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) og fra STECF konkluderer, at de fleste dybhavsbestande ikke udnyttes på et bæredygtigt grundlag, og at fiskerimulighederne for at sikre en bæredygtig udnyttelse af disse bestande bør reduceres, indtil der ses en positiv udvikling i bestandenes størrelse. ICES har desuden anbefalet, at der ikke tillades nogen form for direkte fiskeri efter orange savbug i alle områder og efter visse bestande af byrkelange og spidstandet blankesten.

(7) Fiskerimulighederne for de dybhavsarter, som er opført på listen i bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 2347/2002 af 16. december 2002 om særlige adgangskrav og dertil knyttede betingelser for fiskeri efter dybhavsbestande[5], omfatter to år, undtagen hvad angår visse bestande af byrkelange og guldlaks. I øjeblikket er fiskerimulighederne for 2011 og 2012 fastsat ved Rådets forordning (EU) nr. 1225/2010.

(8) I overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år[6], særlig artikel 1, stk. 1, og artikel 2, skal Rådet ved fastsættelsen af TAC beslutte, hvilke bestande der skal omfattes af en præventiv TAC, og hvilke bestande, der skal omfattes af en analytisk TAC. Der bør anvendes præventive TAC'er for bestande, hvor der ikke foreligger nogen videnskabelig vurdering af fiskerimulighederne vedrørende det år, for hvilket der skal fastsættes TAC; der anvendes analytiske TAC'er i alle andre tilfælde. I betragtning af rådgivningen fra ICES og STECF og især mangelen på en fuldstændig videnskabeligt baseret vurdering af de pågældende fiskerimuligheder bør de fleste af de bestande, der er omfattet af denne forordning, underlægges præventive TAC'er.

(9) For at sikre EU-fiskernes udkomme er det vigtigt at åbne for disse fiskerier fra den 1. januar 2013 –

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1 Genstand

Denne forordning fastsætter for 2013 og 2014 de årlige fiskerimuligheder for EU-fartøjer efter fiskebestande af visse dybhavsarter i EU-farvande og i visse farvande uden for EU, hvor der er behov for fangstbegrænsninger.

Artikel 2 Definitioner

1. I denne forordning forstås ved:

a) "EU-fartøj": et fiskerfartøj, der fører en EU-medlemsstats flag og er registreret i Unionen

b) "EU-farvande": de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion med undtagelse af farvandene omkring de territorier, der er nævnt i bilag II til traktaten

c) "samlet tilladt fangstmængde" (TAC): den mængde, der hvert år kan fanges og landes af hver fiskebestand

d) "kvote": en andel af den TAC, som er tildelt Unionen, en medlemsstat eller et tredjeland

e) "internationale farvande": farvande, der ikke er omfattet af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion.

2. I denne forordning forstås ved:

a) "ICES-områder" (Det Internationale Havundersøgelsesråd): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til forordning (EF) nr. 218/2009[7]

b) "CECAF-områder" (Komitéen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag II til forordning (EF) nr. 216/2009[8]

Artikel 3 TAC’er og fordeling heraf

TAC’erne for dybhavsarter fanget af EU-fartøjer i EU-farvande eller i visse farvande uden for EU og fordelingen af sådanne TAC’er mellem medlemsstaterne samt de betingelser, som er funktionelt knyttet til udnyttelsen af fiskerimulighederne, hvor det er relevant, er anført i bilaget til denne forordning.

Artikel 4 Særlige fordelingsbestemmelser

1. Den fordeling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat ved denne forordning, er ikke til hinder for:

a) udveksling, jf. artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002

b) nedsættelser og omfordelinger efter artikel 37 i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009[9] eller artikel 10, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008

c) supplerende landinger, der er tilladt efter artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96

d) mængder, der tilbageholdes efter artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96

e) nedsættelser, jf. artikel 37, 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

2. Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 finder anvendelse på bestande, der er underlagt en præventiv TAC, mens artikel 3, stk. 2 og 3, og artikel 4 i nævnte forordning finder anvendelse på bestande, der er underlagt en analytisk TAC, medmindre andet er anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 6 Betingelser for landing af fangster og bifangster

Fisk fra bestande, som der er fastsat TAC'er for, må kun opbevares om bord eller landes, hvis fangsterne er taget af fartøjer, der fører en medlemsstats flag, og hvis den pågældende medlemsstat har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt.

Artikel 7 Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2013.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den .

På Rådets vegne

Formand

BILAG

Medmindre andet er angivet, er henvisningerne til fiskeriområder henvisninger til ICES-områder.

DEL 1 Definition af arter og artsgrupper

1. I listen i del 2 i dette bilag anføres fiskebestandene i alfabetisk rækkefølge efter arternes latinske navne. Dybhavshajer er imidlertid placeret i begyndelsen af denne liste. Nedenfor gives en oversigt over de almindeligt anvendte navne og de tilsvarende latinske navne, der er anvendt i denne forordning.

Almindeligt anvendt navn || Videnskabeligt navn

Sort sabelfisk || Aphanopus carbo

Berycider || Beryx spp.

Skolæst || Coryphaenoides rupestris

Orange savbug || Hoplostethus atlanticus

Byrkelange || Molva dypterygia

Spidstandet blankesten || Pagellus bogaraveo

Almindelig skælbrosme || Phycis blennoides

2. I denne forordning forstås ved "dybhavshajer" arterne i den følgende liste:

Almindeligt anvendt navn || Videnskabeligt navn

Kattehajarter Kravehaj || Apristurus spp. Chlamydoselachus anguineus

Ru pighaj || Centrophorus granulosus

Mørk pighaj || Centrophorus squamosus

Portugisisk pighaj || Centroscymnus coelolepis

Langsnudet pighaj || Centroscymnus crepidater

Fabricius-sorthaj || Centroscyllium fabricii

Næbhaj || Deania calcea

Chokoladehaj || Dalatias licha

Lyshaj || Etmopterus princeps

Sorthaj || Etmopterus spinax

Ringhaj || Galeus melastomus

Rødhaj || Galeus murinus

Seksgællet haj || Hexanchus griseus

Spidsfinnet trekanthaj || Oxynotus paradoxus

Hajen Scymnodon ringens || Scymnodon ringens

Grønlandshaj || Somniosus microcephalus

||

DEL 2 Årlige fiskerimuligheder for EU-fartøjer i områder med TAC’er pr. art og pr. område (i tons levende vægt)

Art: || Dybhavshajer || Område: || EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII, VIII og IX (DWS/56789-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Tyskland || pm || pm

Estland || pm || pm

Irland || pm || pm

Spanien || pm || pm

Frankrig || pm || pm

Litauen || pm || pm

Polen || pm || pm

Portugal || pm || pm

Det Forenede Kongerige || pm || pm

EU || pm || pm

|| ||

TAC || pm || pm

Art: || Dybhavshajer || Område: || EU-farvande og internationale farvande i X (DWS/10-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Portugal || pm || pm

EU || pm || pm

|| ||

TAC || pm || pm

Art: || Dybhavshajer, Deania hystricosa og Deania profundorum || Område: || Internationale farvande i XII (DWS/12INT-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Irland || pm || pm

Spanien || pm || pm

Frankrig || pm || pm

Det Forenede Kongerige || pm || pm

EU || pm || pm

|| ||

TAC || pm || pm

Art: || Sort sabelfisk Aphanopus carbo || Område: || EU-farvande og internationale farvande i I, II, III og IV (BSF/1234-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Tyskland || 3 || 3

Frankrig || 3 || 3

Det Forenede Kongerige || 3 || 3

EU || 9 || 9

|| ||

TAC || 9 || 9

Art: || Sort sabelfisk Aphanopus carbo || Område: || EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII og XII (BSF/56712-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Tyskland || 30 || 36

Estland || 15 || 18

Irland || 75 || 90

Spanien || 149 || 178

Frankrig || 2 090 || 2 510

Letland || 97 || 117

Litauen || 1 || 1

Polen || 1 || 1

Det Forenede Kongerige || 149 || 178

Andre(1) || 8 || 9

EU || 2 615 || 3 138

|| ||

TAC || 2 615 || 3138

(1) Kun for bifangster. Direkte fiskeri under denne kvote er forbudt.

Art: || Sort sabelfisk Aphanopus carbo || Område: || EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX og X (BSF/8910-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Spanien || 11 || 12

Frankrig || 27 || 29

Portugal || 3 477 || 3 650

EU || 3 515 || 3 691

|| ||

TAC || 3 515 || 3 691

Art: || Sort sabelfisk Aphanopus carbo || Område: || EU-farvande og internationale farvande i CECAF 34.1.2 (BSF/C3412-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Portugal || 3 094 || 2 475

EU || 3 094 || 2 475

|| ||

TAC || 3 094 || 2 475

Art: || Berycider Beryx spp. || Område: || EU-farvande og internationale farvande i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV (ALF/3X14-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Irland || 9 || 9

Spanien || 69 || 63

Frankrig || 19 || 17

Portugal || 199 || 182

Det Forenede Kongerige || 9 || 9

EU || 305 || 280

|| ||

TAC || 305 || 280

Art: || Skolæst Coryphaenoides rupestris || Område: || EU-farvande og internationale farvande i I, II og IV (RNG/124-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Danmark || 1 || 1

Tyskland || 1 || 1

Frankrig || 10 || 10

Det Forenede Kongerige || 1 || 1

EU || 13 || 13

|| ||

TAC || 13 || 13

Art: || Skolæst Coryphaenoides rupestris || Område: || EU-farvande og internationale farvande i III (RNG/03-)(1)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Danmark || 643 || 515

Tyskland || 4 || 3

Sverige || 33 || 26

EU || 680 || 544

|| ||

TAC || 680 || 544

(1) Der må ikke fiskes direkte efter skolæst i ICES-område IIIa, før konsultationerne mellem EU og Norge er afsluttet.

Art: || Skolæst Coryphaenoides rupestris || Område: || EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI og VII (RNG/5B67-)

År || 2013(1) || 2014(1) || Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Tyskland || 5 || 5

Estland || 43 || 38

Irland || 190 || 165

Spanien || 48 || 41

Frankrig || 2 409 || 2 096

Litauen || 55 || 48

Polen || 28 || 25

Det Forenede Kongerige || 141 || 123

Andre(2) || 5 || 5

EU || 4 500 || 4 500

|| ||

TAC || 4 500 || 4 500

(1) Maksimalt 8 % af hver kvote må fiskes i EU-farvande og internationale f arvande i VIII, IX, X, XII og XIV (RNG/*8X14-). (2) Kun for bifangster. Direkte fiskeri under denne kvote er forbudt.

Art: || Skolæst Coryphaenoides rupestris || Område: || EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV (RNG/8X-14-)

År || 2013(1) || 2014(1) || Præventiv TAC

Tyskland || 22 || 19 ||

Irland || 5 || 4 ||

Spanien || 2 405 || 2 047 ||

Frankrig || 111 || 94 ||

Letland || 39 || 33 ||

Litauen || 5 || 4 ||

Polen || 753 || 641 ||

Det Forenede Kongerige || 10 || 8 ||

EU || 3 350 || 2 850 ||

|| ||

TAC || 3 350 || 2 850

(1) Maksimalt 8 % af hver kvote må fiskes i EU-farvande og internationale farvande i Vb, VI, VII (RNG/*5B67-).

Art: || Orange savbug Hoplostethus atlanticus || Område: || EU-farvande og internationale farvande i VI (ORY/06-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Irland || 0 || 0

Spanien || 0 || 0

Frankrig || 0 || 0

Det Forenede Kongerige || 0 || 0

EU || 0 || 0

|| ||

TAC || 0 || 0

Art: || Orange savbug Hoplostethus atlanticus || Område: || EU-farvande og internationale farvande i VII (ORY/07-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Irland || 0 || 0

Spanien || 0 || 0

Frankrig || 0 || 0

Det Forenede Kongerige || 0 || 0

Andre || 0 || 0

EU || 0 || 0

|| ||

TAC || 0 || 0

Art: || Orange savbug Hoplostethus atlanticus || Område: || EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII og XIV (ORY/1CX14)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Irland || 0 || 0

Spanien || 0 || 0

Frankrig || 0 || 0

Portugal || 0 || 0

Det Forenede Kongerige || 0 || 0

EU || 0 || 0

|| ||

TAC || 0 || 0

Art: || Byrkelange Molva dypterygia || Område: || EU-farvande og internationale farvande i II og IV (BLI/24-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Danmark || 3 || 3

Tyskland || 3 || 3

Irland || 3 || 3

Frankrig || 21 || 14

Det Forenede Kongerige || 12 || 10

Andre(1) || 3 || 3

EU || 45 || 36

|| ||

TAC || 45 || 36

(1) Kun for bifangster. Direkte fiskeri under denne kvote er forbudt.

Art: || Byrkelange Molva dypterygia || Område: || EU-farvande og internationale farvande i III (BLI/03-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Danmark || 3 || 2

Tyskland || 1 || 1

Sverige || 3 || 2

EU || 6 || 5

|| ||

TAC || 6 || 5

Art: || Spidstandet blankesten Pagellus bogaraveo || Område: || EU-farvande og internationale farvande i VI, VII og VIII (SBR/678-)

År || 2013(1) || 2014(1) || Præventiv TAC

Irland || 5 || 4

Spanien || 138 || 110

Frankrig || 7 || 6

Det Forenede Kongerige || 17 || 14

Andre(2) || 5 || 4

EU || 172 || 138

|| ||

TAC || 172 || 138

(1) Et mindstemål ved landing på 35 cm (samlet længde) skal overholdes. 15 % af de landede fisk kan dog have et mindstemål på mindst 30 cm (samlet længde). (2) Kun for bifangster. Direkte fiskeri under denne kvote er forbudt.

Art: || Spidstandet blankesten Pagellus bogaraveo || Område: || EU-farvande og internationale farvande i IX (SBR/09-)

År || 2013(1)(2) || 2014(1)(2) || Præventiv TAC

Spanien || 491 || 393

Portugal || 133 || 107

EU || 624 || 500

|| ||

TAC || 624 || 500

(1) Et mindstemål ved landing på 35 cm (samlet længde) skal overholdes. 15 % af de landede fisk kan dog have et mindstemål på mindst 30 cm (samlet længde). (2) Maksimalt 8 % af hver kvote må fiskes i EU-farvande og internationale farvande i VI, VII og VIII (SBR/*678-).

Art: || Spidstandet blankesten Pagellus bogaraveo || Område: || EU-farvande og internationale farvande i X (SBR/10-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Spanien || 8 || 6

Portugal || 893 || 715

Det Forenede Kongerige || 8 || 6

EU || 909 || 727

|| ||

TAC || 909 || 727

Art: || Almindelig skælbrosme Phycis blennoides || Område: || EU-farvande og internationale farvande i I, II, III og IV (GFB/1234-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Tyskland || 7 || 6

Frankrig || 7 || 6

Det Forenede Kongerige || 11 || 8

EU || 25 || 20

|| ||

TAC || 25 || 20

Art: || Almindelig skælbrosme Phycis blennoides || Område: || EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII (GFB/567-)

År || 2013(1) || 2014(1) || Præventiv TAC

Tyskland || 8 || 6

Irland || 208 || 166

Spanien || 470 || 376

Frankrig || 285 || 228

Det Forenede Kongerige || 651 || 522

EU || 1 622 || 1 298

|| ||

TAC || 1 622 || 1 298

(1) Maksimalt 8 % af hver kvote må fiskes i EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX (GFB/*89-).

Art: || Almindelig skælbrosme Phycis blennoides || Område: || EU-farvande og internationale farvande i VIII og IX (GFB/89-)

År || 2013(1) || 2014(1) || Præventiv TAC

Spanien || 194 || 155

Frankrig || 12 || 10

Portugal || 8 || 6

EU || 214 || 171

|| ||

TAC || 214 || 171

(1) Maksimalt 8 % af hver kvote må fiskes i EU-farvande og internationale farvande i V, VI, VII (GFB/*567-).

Art: || Almindelig skælbrosme Phycis blennoides || Område: || EU-farvande og internationale farvande i X og XII (GFB/1012-)

År || 2013 || 2014 || Præventiv TAC

Frankrig || 7 || 6

Portugal || 29 || 23

Det Forenede Kongerige || 7 || 6

EU || 43 || 35

|| ||

TAC || 43 || 35 ||

[1] EFT L 351 af 28.12.2002, s. 6.

[2] EUT L 336 af 21.12.2010, s. 1.

[3] EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

[4] Aftale om gennemførelsen af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 vedrørende bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande (EFT L 189 af 3.7.1998, s. 16).

[5] EFT L 351 af 28.12.2002, s. 6.

[6] EFT L 115 af 9.5.1996, s. 3.

[7] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 218/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 70).

[8] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i visse områder uden for det nordlige Atlanterhav (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 1).

[9] EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.