Ældre borgere former i stigende grad økonomier, og efterspørgslen efter tjenesteydelser og produkter til "det grå guld" vokser hurtigt (). Der findes nu et betydeligt antal teknologier og digitale løsninger, der kan støtte mennesker på et hvilket som helst tidspunkt i deres liv, støtte "aldring derhjemme" og på arbejdspladsen, forbedre boligmiljøet og støtte social samhørighed (). Ved at anvende disse teknologier i videst muligt omfang er der potentiale for økonomisk vækst og social udvikling i demografiske forandringer, som kan afbalancere nogle af deres indvirkninger på sundheds- og (sociale) plejesystemer og forbedre livskvaliteten for den aldrende befolkning og deres omsorgspersoner.

I 2070 forventes over 30 % af europæerne at være 65 år eller ældre sammenlignet med lidt over 20 % i 2019 (). Andelen af personer på 80 år eller ældre forventes at blive fordoblet fra 5,8 % til 13,2 % i samme periode. Inden for EU varierer konsekvenserne af aldring meget fra region til region, navnlig mellem byområder og landdistrikter, og stigningen i den forventede sunde levetid er ujævnt fordelt (). Samtidig er der sociale og økonomiske muligheder forbundet med begrebet sund aldring.

I gennemsnit har europæerne et længere liv med godt helbred end andre regioner. I løbet af de sidste 50 år er den forventede levetid ved fødslen steget med ca. 10 år for både mænd og kvinder. Dette er et bemærkelsesværdigt resultat, som både skaber udfordringer og muligheder.

AAL2-programmet fokuserede på markedsorienteret anvendt forskning og innovation inden for IKT-baserede løsninger til aktiv og sund aldring i hjemmet, i lokalsamfundet og på arbejdspladsen. Det er oprettet som et initiativ i henhold til artikel 185 i TEUF (), hvor Kommissionen har samarbejdet med de nationale og regionale myndigheder om at gribe de mange muligheder, der er forbundet med både digital innovation og aktiv og sund aldring.

I alt deltog 21 lande i hele den 7-årige programperiode for AAL2: 16 EU-medlemsstater, tre Horisont 2020-associerede lande og to tredjelande (). De deltagende lande gennemfører programmet gennem det internationale almennyttige AAL Association, der styres af en generalforsamling og støttes operationelt af en central forvaltningsenhed. Kommissionen har observatørstatus i generalforsamlingen med vetoret over det årlige arbejdsprogram og var også part i aftalerne med AALA med hensyn til EU's finansielle bidrag.

Denne rapport omhandler evalueringen af AAL2-programmet, der blev oprettet i 2014 som efterfølger til det fælles program "Længst muligt i eget hjem" (Ambient Assisted Living () (AAL). Begge programmer er baseret på artikel 185 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (). EU besluttede at deltage i disse forsknings- og udviklingsprogrammer ved at matche deltagerlandenes støtte med midler fra Horisont 2020 (for AAL2) og det 7. forskningsrammeprogram (for AAL). Ifølge afgørelsen fra 2014 om EU's finansielle bidrag til AAL2-programmet skulle der foretages en endelig evaluering af programmet inden udgangen af 2022.

·langsigtede programbaserede partnerskaber, der ud over tværnationale indkaldelser tilbyder en portefølje af inklusive støtteaktioner på EU-plan (en række initiativer, undersøgelser og tjenester), der har til formål at støtte projektansøgere, partnerskabsmodtagere og det bredere samfund, som er knyttet til partnerskabets centrale fokusområder

·strategier for implementering og opskalering af innovation med henblik på en god/sund alderdom med fokus på: integration og implementering af digitale løsninger i eksisterende systemer bedre inddragelse af alle aktører i hele værdikæden, herunder regional inddragelse og tilskynde til og yde støtte til virksomheder med henblik på at komme på markedet (herunder små og mellemstore virksomheder (SMV'er));

·anvendelse af digital innovation til at hjælpe aldrende befolkninger, støtte en aktiv og sund tilværelse og sikre fremtiden for vores sundheds- og plejesystemer

Programmet var yderst relevant med hensyn til de problemer, der blev taget op, og de involverede interessenter, og det reagerede godt på skiftende teknologier og et markedsmiljø i hurtig udvikling. Det viste, at EU's indsats havde været både nødvendig og effektiv med hensyn til at levere digital innovation inden for aktiv og sund aldring på en række områder, herunder sundhed og pleje, kommunikation og information, sikkerhed, fritid og kultur, arbejde og uddannelse, rejser og transport.

Denne rapport indeholder resultaterne af den endelige evaluering af forsknings- og udviklingsprogrammet "Et aktivt liv længst muligt i eget hjem" (Active and Assistive Living) (AAL2, der dækker 2014-21). (). Kommissionen konkluderer på grundlag af denne evaluering, at AAL2-programmet har været en succes med hensyn til at nå de vigtigste mål.

·Interessenternes synspunkter formidler et individuelt snarere end et overordnet perspektiv.

Den centrale forvaltningsenhed, som er en yderst professionel organisation med meget omfattende processer og procedurer, har leveret statistiske data, så de tilgængelige datasæt anses for at være yderst pålidelige.

Evalueringsmetoden byggede på forskellige analysemetoder og datakilder. Evalueringen er baseret på en ekstern undersøgelse (), der omfatter to casestudier, og som bygger på det væld af dokumentation, der allerede er indsamlet i forbindelse med tidligere undersøgelser, såsom forudgående evalueringer, konsekvensanalyser, selvevalueringsrapporter, årlige gennemgange (Kommissionen støttet af eksterne eksperter) og andre rapporter. Evalueringen omfattede også statistiske oplysninger om AAL2-programmet og 2021-programmets konsekvensanalyse () fra den særlige gennemførelsesstruktur, der forvalter programmet. De kvantitative resultater blev suppleret med kvalitative oplysninger fra ca. 30 interviews med programdeltagere og en bredere vifte af interessenter. Konklusionerne i den eksterne undersøgelse er velfunderede og baseret på en god forståelse af de komplekse forhold, der er forbundet med AAL2's underliggende indirekte forvaltningsmodel for partnerskaber jf. artikel 185 i TEUF med medlemsstaterne.

Den endelige evaluering omhandler AAL2-programmets syv år fra juni 2014 til juni 2021 i overensstemmelse med de fem evalueringskriterier i Kommissionens retningslinjer for bedre regulering () suppleret med to yderligere partnerskabsspecifikke kriterier om "additionalitet" og "gennemsigtighed" i partnerskabet.

Den foreslåede forordning om det europæiske sundhedsdataområde () vil sætte enkeltpersoner i stand til at kontrollere og dele deres elektroniske sundhedsdata og samtidig sikre overholdelse af stærke standarder for beskyttelse af privatlivets fred med retlige, organisatoriske og tekniske beskyttelsesforanstaltninger.

Den europæiske erklæring om digitale rettigheder og principper for det digitale årti () udstikker retningslinjer, der er formet af europæiske værdier, for EU og medlemsstaterne i forbindelse med deres tilpasning til den digitale omstilling. Princippet om "solidaritet og inklusion" fokuserer specifikt på teknologi, der bør forene og ikke splitte mennesker, og understreger, at alle bør have adgang til internettet, digitale færdigheder, digitale offentlige tjenester og rimelige arbejdsvilkår.

Kommissionen er fast besluttet på at gøre dette til Europas "digitale årti". Meddelelsen "Det digitale kompas 2030: Europas kurs i det digitale årti" () beskriver Kommissionens vision og vejen til Europas digitale omstilling frem til 2030. Europa skal nu styrke sin digitale suverænitet og fastsætte standarder frem for at følge andres — med et klart fokus på data, teknologi og infrastruktur. Hvis alle europæere skal deltage fuldt ud i økonomiske og samfundsmæssige aktiviteter i dag og i fremtiden, er det nødvendigt at sætte dem i stand til at gøre fuld brug af digitale muligheder og teknologier såsom digitale sundhedstjenester og lette problemfri, sikker og interoperabel adgang i hele EU til digitale offentlige tjenester, der er udformet med henblik på effektivt at opfylde folks behov.

Dette er også en af ambitionerne i den for nyligt offentliggjorte EU-plejestrategi ( ) (september 2022). Kommissionen opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at langtidspleje er rettidig, omfattende og økonomisk overkommelig, samt til at øge udbuddet og sammensætningen af professionelle langtidsplejetjenester (hjemmepleje, pleje i nærmiljøet og institutionspleje) og til at indføre tilgængelige digitale løsninger til levering af plejeydelser.

Strategien for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 () fremmer adgang til forebyggelse og sundhedspleje af høj kvalitet som et centralt aspekt for at forbedre livskvaliteten for personer med handicap, herunder ældre.

I april 2020 vedtog Kommissionen en rapport om demografiske forandringer efterfulgt af en grønbog om aldring i januar 2021. De fremmer en livslang tilgang til aldring og understreger betydningen af sundhedsfremme og forebyggelse af sygdomme tidligt i livet og behovet for at føre et sundt og aktivt liv gennem hele ens levetid.

·Der er en stærk komplementaritet mellem AAL2 og andre dele af Horisont 2020-programmet med hensyn til deltagernes profiler: 56,2 % af AAL2-deltagerne har ikke deltaget i et Horisont 2020-projekt (uden for AAL2); for SMV'er ligger dette tal på 62,8 %

På baggrund af ovenstående oplysninger kan denne evaluering anses for at være foretaget på grundlag af de bedste tilgængelige data. Hvor der mangler pålidelige kvantitative data, opvejes dette af kvalitative data og overvejelser, så virkningen af ovennævnte begrænsninger blev afbødet mest muligt.

Alle interviewede var meget erfarne fagfolk, som var meget fortrolige med programmet. Som sådan anses det indsamlede evidensgrundlag for pålideligt at afspejle AAL-fællesskabets synspunkter og holdninger.

·mere end 4 800 personer deltog i AAL2-forummerne for at intensivere tværnationalt samarbejde, netværk og udveksling af idéer

·i alt 65 projekter deltog i aktiviteter under AAL2Business Support Action for at forbedre deres færdigheder med hensyn til at bringe deres løsninger på markedet. Støttemodtagerne rapporterede også om en betydelig udvidelse af deres viden om brugernes behov.

4.1.Generelle bemærkninger

Kommissionen glæder sig over den endelige evalueringsrapport, som understøttes af objektive data og dokumentation. Anbefalingerne og erfaringerne er baseret på en god forståelse af de komplekse forhold, der er forbundet med den underliggende indirekte forvaltningsmodel for partnerskaber med medlemsstaterne, jf. artikel 185 i TEUF.

Kommissionen glæder sig over konklusionen om, at de største betænkeligheder, der blev givet udtryk for i midtvejsevalueringen (), ikke blev til virkelighed. De negative tendenser, der blev konstateret i midtvejsevalueringen, navnlig det faldende antal lande, der deltog aktivt i programmet og de dermed forbundne faldende budgetforpligtelser, fortsatte ikke og blev vendt i anden halvdel af AAL2, hvilket sikrede programmets bæredygtighed med stabile medlemstal i hele programmeringsperioden.

Desuden blev bekymringerne over manglen på strategisk lederskab i AALA imødegået af en større omstrukturering af den centrale forvaltningsenhed som reaktion på anbefalingerne i den foreløbige evaluering. Dette resulterede i en forbedring af den strategiske kapacitet, som førte til proaktiv, lydhør og energisk lederskab i anden halvdel af AAL2-programmet. Efterfølgende var programmet i stand til hurtigt at tilpasse sig ny viden og nye krav og indføre væsentlige operationelle forbedringer, som har sikret dets fortsatte relevans.

Kommissionen anerkender programmets banebrydende rolle med hensyn til at skabe og udnytte de mange muligheder for at bidrage til aktiv og sund aldring gennem digital innovation. Programmet bidrog aktivt til at udvikle et positivt perspektiv på aldring og skabte et neutralt rum, der samlede interessentgrupper, som tidligere havde ringe eller slet ingen interaktion.

På trods af markedets komplekse og fragmenterede karakter viste AAL2 en positiv tendens i antallet af løsninger, der blev lanceret på markedet, og som har fremmet social innovation. Det kom også godt ind på de prioriterede målgrupper, der er fastsat for programmet, dvs. SMV'er (40,3 %) og slutbrugerorganisationer (26,3 %), som typisk ikke deltager i EU-finansierede forsknings- og innovationsprogrammer.

4.2.Anbefalinger og erfaringer

Kommissionen tilslutter sig fuldt ud konklusionen i evalueringsrapporten om, at fremtidige europæiske tiltag vedrørende digital innovation til et aktivt og sundt liv kræver en bredere tilgang til systemomstilling. Der er behov for en holistisk tilgang, der inddrager alle private og offentlige interessenter, herunder alle relevante forvaltningsniveauer med henblik på sundheds- og plejesystemernes bæredygtighed og omstilling.

Kommissionen har allerede vedtaget en sådan holistisk tilgang i rammeprogrammet for forskning og innovation under Horisont Europa og mere specifikt i sin opfordring til et europæisk partnerskab om omstilling af sundheds- og plejesystemer (). Dette samfinansieringstiltag vil skabe et FoU-partnerskab med fokus på at ændre sundheds- og plejesystemerne, hvilket udgør en enestående strategisk mulighed for at samle interessenter (herunder regionale økosystemer), skabe synergier, koordinere FoU-tiltag og lette digitaliseringen af sundheds- og plejetjenester ved hjælp af innovative løsninger drevet af viden og evidens.

Det vil stimulere innovation inden for tjenesteydelser, politik og organisation samt integration af biomedicinske og teknologiske innovationer til gavn for de europæiske borgere og den europæiske industri. Medfinansieringspartnerskabet anmodes om at bygge videre på den viden, der er opnået fra Horisont 2020-initiativer, såsom AAL-programmet. Dette er en reaktion på anbefalingen i evalueringsrapporten om, at fremtidige foranstaltninger bør bygge på engagementet hos det fællesskab af interessenter, der er skabt af AAL2, og som stræber efter at sikre en aktiv og sund tilværelse.

Kommissionen anerkender, at "støtteaktioner" har vist sig at være et effektivt og omkostningseffektivt supplement til finansieringen af tværnationale indkaldelser og til at styrke partnerskabets evne til at nå sine mål. Kommissionen vil fremme en sådan tilgang i enhver fremtidig partnerskabs- og samarbejdsstruktur.

Det er vigtigt at bemærke, at fremtidige politiske tiltag bør kombinere teknologisk og social innovation i stedet for at behandle begge aspekter hver for sig. De bør ligeledes fremme en aktiv og sund tilværelse og hjælpe mennesker og samfund med at udnytte de digitale løsningers fulde potentiale for en god alderdom.

Den europæiske plejestrategi (), der blev offentliggjort i september 2022, anerkender betydningen af at indføre tilgængelige digitale løsninger til levering af plejetjenester i alle plejemiljøer såsom hjemmepleje, lokalsamfundsbaseret pleje og institutionspleje. Den foreslåede forordning om det europæiske sundhedsdataområde fremmer interoperabilitet i forbindelse med elektroniske sundhedsdata mellem de forskellige udbydere og vil således bidrage til at skabe en inklusiv sundheds- og plejeinfrastruktur. Ved udformningen af finansieringsprogrammerne under den nuværende flerårige finansielle ramme (FFR) har Kommissionen desuden lagt særlig vægt på at skabe gunstige betingelser for at kombinere finansiering og stimulere synergier på tværs af programmer.

Kommissionen har også offentliggjort et flagskibsstøtteinstrument om personcentreret integreret pleje () (maj 2022) for at fremme reformer i EU's medlemsstater, der hjælper nationale og regionale forvaltninger med at undersøge, udforme og gennemføre strategier for integration af sundhed, social omsorg og langtidspleje, herunder gennem mere integrerede digitale løsninger.

Kommissionen er enig i behovet for at udvikle strategier for udbredelse og opskalering af innovation i fremtidige tiltag til støtte for den digitale omstilling i sundheds- og plejesystemerne og for at zoome ind på situationen på stedet.

Kommissionen har indledt arbejdet på tværs af områder med fokus på at støtte storstilede pilotprojekter og platformsprojekter under Horisont 2020-klyngen "Digitisation of European Industries – Large-Scale Pilots on Active and Healthy Living (DEI Healthy Living)" ( ). Til støtte for gennemførelsen af næste generation af digitale platforme arbejder DEI Healthy Living med fire arbejdsområder: opbygning af platforme, datadrevet virksomhedsøkosystem, storstilede pilotprojekter med referencearkitekturer og standardisering.

Desuden foreslås der i det nye program for et digitalt Europa flere foranstaltninger til støtte for implementeringen og udbredelsen af nye løsninger gennem finansiering af tiltag, der fremskynder indførelsen og den bedst mulige anvendelse af digitale teknologier, også i sundheds- og plejesektoren, ved at tilbyde test- og forsøgsfaciliteter og europæiske digitale innovationsknudepunkter, der omfatter hele værdikæden, med udgangspunkt i både forsyningskæden og efterspørgselssiden. Det vil være afgørende at kombinere serviceinnovation, virksomhedsinnovation og digital innovation for at realisere paradigmeskiftet til fokus på og investering i forebyggelse og sund levevis for at sætte folk i stand til at tage hånd om deres sundhed og træffe velinformerede sundhedsvalg.

Udbredelsen og opskaleringen af innovation med henblik på bedre levering af sundhed og pleje til den aldrende befolkning i medlemsstaterne er blevet foranlediget i flere rådshenstillinger.