GLOSSAR

Ammeko : En ko, der tilhører en kødrace eller er fremkommet ved krydsning med en sådan race, og som indgår i en besætning, der er beregnet til opdræt af kalve til kødproduktion. En ammeko giver al sin mælk til sin kalv.

Drøvtygger : Et dyr, som har mere end én mave, og som synker sin føde og derefter gylper den op for at tygge den igen.

EGFL : Den Europæiske Garantifond for Landbruget.

Eurostat : Den Europæiske Unions statistiske kontor, der har til opgave at forsyne EU med statistikker på europæisk niveau, som gør det muligt at sammenligne lande og regioner.

GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter : Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.

Præmieberettigede får og geder : Et "moderfår" er et hunfår, der har læmmet mindst én gang, eller som er mindst et år, og en "moderged" er en hunged, der har fået kid mindst én gang, eller som er mindst et år. Moderfårs- og gedepræmierne betales således kun for hunfår og -geder.

TEUF : Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Ugunstigt stillede områder : Områder, hvor naturbetingede ulemper gør landbrugsproduktion eller -aktivitet vanskelig.

RESUMÉ

I. Efter 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik indførtes enkeltbetalingsordningen, som indebar, at den landbrugsstøtte, der tidligere blev givet i form af direkte støtte til en bestemt produktion af landbrugsprodukter (såkaldt "koblet" støtte), ikke længere skulle være knyttet til produktionen (den blev "afkoblet").

II. For at begrænse de potentielle negative virkninger af en øjeblikkelig overgang til fuld afkobling blev der dog givet mulighed for, at bestemte sektorer og regioner kunne undtages fra princippet om fuld afkobling ved at bevare landbrugsproduktion i specifikke sårbare regioner og skabe miljømæssige fordele ved at fortsætte en bestemt landbrugsproduktion. Medlemsstaterne kunne vælge at videreføre de eksisterende ordninger med støtte for ammekøer, moderfår og geder under en såkaldt "delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen" og også yde specifik koblet støtte under andre foranstaltninger (kaldet foranstaltninger under artikel 69 og 68). Kommissionens lovgivningsforslag vedrørende den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020 [1] giver medlemsstaterne mulighed for at yde frivillig koblet støtte.

III. Retten forsøgte at få besvaret følgende spørgsmål:

Er den direkte støtte for ammekøer, moderfår og geder under delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen:

a) målrettet mod de mest relevante regioner i medlemsstaterne?

b) effektiv med hensyn til at bevare en bestemt produktion og dermed afværge negative sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger? og er

c) Kommissionens og medlemsstaternes overvågning og vurdering af ordningerne hensigtsmæssig?

IV. Retten konkluderede, at de undersøgte ordninger ikke er udformet på en sådan måde, at støtten målrettes mod de regioner og landbrugsområder, hvor den ville være mest relevant, og at dette svækker ordningernes effekt.

V. Retten fandt ikke klar dokumentation for, at de undersøgte ordninger generelt er et mere effektivt redskab end afkoblet støtte suppleret med andre foranstaltninger finansieret af EU og medlemsstaterne, når det gælder om at bevare produktionen og dermed støtte de økonomiske aktiviteter i regioner med få økonomiske alternativer og skabe miljømæssige fordele.

VI. Desuden er der svagheder i Kommissionens og medlemsstaternes overvågning af centrale resultatindikatorer og i vurderingen af ordningernes endelige sociale og miljømæssige virkninger samt en mangel på koordination med andre foranstaltninger, der har de samme mål.

VII. Hvis Rådet og Europa-Parlamentet godkender Kommissionens forslag om at bevare den frivillige koblede støtte efter 2013, anbefaler Retten følgende:

a) Kommissionen bør indføre et krav om målretning af ordninger for koblet direkte støtte

b) Kommissionen bør i samarbejde med medlemsstaterne præcisere, hvilke typer landbrugsaktiviteter der er mest relevante med hensyn til at bevare produktionen og dermed adressere de sociale, økonomiske og miljømæssige spørgsmål

c) Kommissionen bør præcisere, hvilke overvågningskrav og overvågningssystemer medlemsstaterne forventes at indføre og implementere en permanent overvågningsramme, som kan vise al den direkte støtte, der betales til dyresektorerne i medlemsstaterne

d) Med henblik på at øge bedrifternes konkurrenceevne bør Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne foretage en omfattende evaluering af de forskellige støtteordningers virkninger.

INDLEDNING

OKSEKØDSSEKTOREN OG SEKTOREN FOR FÅRE- OG GEDEKØD I EU

1. Oksekødssektoren og sektoren for fåre- og gedekød er meget vigtige for landbruget i EU. EU er den tredjestørste producent af oksekød i verden med næsten 8 millioner ton slagtet kvæg, svarende til næsten 12 % af verdensproduktionen af oksekød [2]. En tredjedel af det oksekød, der produceres i EU [3], kommer direkte fra specialiserede oksekødsproducenter, som holder "ammekøer", der producerer kalve og giver dem mælk. Ammekobesætninger fodres generelt ved hjælp af ekstensiv græsning, og efter fravænning bliver kalvene solgt enten direkte til slagtning eller til andre specialister, som via en mere intensiv produktion opfeder kvæg før slagtning. Ifølge de seneste data har ammekobestanden i EU ligget stabilt på omkring 12,4 millioner dyr fra 2000 til 2010 [4].

2. Produktionen i fåre- og gedekødssektoren, som i de foregående år havde ligget stabilt på lidt over 1 million ton, faldt til 804000 ton i 2009. EU-bestanden er på ca. 81 millioner får - et fald fra 91 millioner i 2008 — og 13 millioner geder.

EU’S DIREKTE STØTTE TIL OKSEKØDSSEKTOREN OG SEKTOREN FOR FÅRE- OG GEDEKØD

3. Historisk set har landbrugere i oksekødssektoren og sektoren for fåre- og gedekød fået forskellige former for direkte EU-støtte. Det primære formål med at støtte disse sektorer har været at bevare produktionen, "navnlig i områder, hvor der ikke er andre alternativer", og "hvor denne produktion er vigtig for den lokale økonomi" [5]. For at være berettigede til direkte EU-støtte skulle landbrugerne have præmierettigheder (individuelle kvoter), som udgjorde de kvantitative begrænsninger for hver enkelt medlemsstat og blev tildelt landbrugerne efter ansøgning.

4. Den direkte støtte til landbrugere i disse sektorer ydes bl.a. i form af en basispræmie og en tillægspræmie/supplerende præmie [6] for ammekøer, moderfår og geder. Der er tale om besætningsbestemte præmier [7], hvis formål er at bevare antallet af produktive dyr, der producerer afkom (kalve eller lam) og dermed sikrer levering til forarbejdningsindustrien (specialiserede opfedere eller slagterier).

5. 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik indførte begrebet afkobling [8] af landbrugsstøtten (dvs. fjernelse af forbindelsen mellem udbetalingen af støtte og kravet om en bestemt produktion) og en ny ordning for direkte EU-støtte — enkeltbetalingsordningen (SPS). Hvis medlemsstaterne mente, at overgangen til enkeltbetalingsordningen indebar en risiko for forstyrrelser på landbrugsmarkedet eller indstilling af produktionen, kunne de som en undtagelse til afkoblingsprincippet bevare en del af den direkte støtte uændret i nogle sektorer [9], dvs. ved delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen [10].

6. Otte medlemsstater benyttede sig af muligheden for at bevare den direkte støtte under delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen for ammekøer og/eller moderfår og geder (jf. tabel 1). Ammekopræmierne kunne bevares som 100 % koblet støtte, så de kunne udbetales på samme måde som før reformen. Med hensyn til moderfårs- og gedepræmierne blev 50 % afkoblet, så kun halvdelen af de årlige rammebeløb under 2001-systemet fortsat kunne udbetales som koblede betalinger [11] (undtagen i EU’s fjernområder [12], hvor der stadig ydes 100 % koblet støtte).

TABEL 1

Medlemsstater, der bevarede koblede ammeko-, moderfårs- og gedepræmier [13]

Medlemsstat | Sektor | Præmiebeløb |

Østrig, Belgien | Ammekopræmie | 200 euro pr. ammeko, op til 50 euro i supplerende præmie10,50 euro pr. moderfår, 3,50 euro i tillægspræmie, 8,40 euro pr. ged [9999] |

Danmark, Finland, Slovenien | Moderfårs- og gedepræmie |

Frankrig, Portugal, Spanien | Ammekopræmie, moderfårs- og gedepræmie |

7. I forbindelse med midtvejsevalueringen af den fælles landbrugspolitik — det såkaldte "sundhedstjek" — foreslog Kommissionen i 2008 [14] med de argumenter, der er gengivet i tekstboks 1, at man fortsatte med en målrettet, selektiv afkobling.

8. Den lovgivning [15], der blev vedtaget i 2009 efter sundhedstjekket, indførte derfor yderligere afkobling af den direkte støtte til kødsektorerne [16]. Der skete imidlertid ingen ændringer med hensyn til ammeko-, moderfårs- og gedepræmierne, eftersom de medlemsstater, der i 2003 havde valgt delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen i disse sektorer, fik mulighed for at fortsætte som hidtil med vægt på, at midlerne skulle fordeles efter de regionale behov [17]. Desuden blev muligheden for at yde støtte til disse to sektorer øget ved hjælp af to foranstaltninger knyttet til bestemte former for landbrug og landbrugsaktiviteter (jf. tekstboks 2).

TEKSTBOKS 1

KOMMISSIONENS ARGUMENTER FOR FORTSAT DELVIS GENNEMFØRELSE AF ENKELTBETALINGSORDNINGEN I DE UNDERSØGTE SEKTORER

Omfanget af de seneste reformer og integreringen af flere sektorer i enkeltbetalingsordningen gør den delvis koblede støtte mindre relevant, og den forhindrer ofte landbrugere i at opnå øget konkurrenceevne og markedsorientering. Desuden er landbrugere i urentable sektorer ringere stillet end landbrugere under fuld afkobling og modtager lavere betalinger [18]. Dertil kommer, at landbrugere, der stadig modtager koblet støtte, skal håndtere koblede og afkoblede systemer parallelt, hvilket øger kompleksiteten og de administrative omkostninger uden at give indkomstmæssige fordele. Af de nævnte årsager ville det være ønskeligt at gå over til fuld afkobling. I nogle tilfælde er et vist minimum af landbrugsproduktion imidlertid vigtigt for at støtte de økonomiske aktiviteter i regioner med få økonomiske alternativer for at sikre en passende levering af råmaterialer til forarbejdningsindustrien eller for at skabe miljømæssige fordele.

9. I de medlemsstater, der har valgt at bevare disse ordninger under delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen, er der nu en tendens til, at præmierne integreres i enkeltbetalingsordningen. Det betyder, at landbrugere, der tidligere modtog betalinger under de undersøgte ordninger, nu er berettigede til betalinger under enkeltbetalingsordningen uden at skulle holde dyr. De fleste af de berørte medlemsstater har allerede afkoblet eller planlægger at afkoble moderfårs- og gedepræmien, og Frankrig har afkoblet en del af ammekopræmien fra 2010. De årlige beløb vedrørende ordningerne i forbindelse med den delvise gennemførelse af enkeltbetalingsordningen faldt derfor fra over 2 milliarder euro i 2006 (hvor alle medlemsstater var gået over til enkeltbetalingsordningen) til lidt over 1 milliard euro i 2011 (jf. tabel 2).

LOVGIVNINGSFORSLAG VEDRØRENDE DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK EFTER 2013

10. Kommissionen har vedtaget lovgivningsforslag vedrørende den fælles landbrugspolitik efter 2013, bl.a. et forslag med nye regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik [19]. Ifølge artikel 38, stk. 2, i dette forslag kan koblet støtte "kun ydes til sektorer eller regioner i en medlemsstat, hvor bestemte driftsformer eller landbrugssektorer er udsat for særlige vanskeligheder og tilskrives særlig stor betydning af økonomiske og/eller sociale og/eller miljømæssige årsager". I henhold til forslaget vil frivillig koblet støtte således fortsat være tilladt i oksekødssektoren og sektoren for fåre- og gedekød, og der vil fortsat være mulighed for direkte støtte som i de undersøgte ordninger.

TEKSTBOKS 2

TO NYE FORANSTALTNINGER I FORORDNINGEN FRA 2009

Artikel 63 i forordning (EF) nr. 73/2009: Medlemsstaterne må som en undtagelse anvende midler, der tidligere blev udbetalt som koblede betalinger, til at etablere eller forhøje værdien af betalingsrettigheder vedrørende bestemte landbrugsaktiviteter, som ikke nødvendigvis har forbindelse til de tidligere koblede betalinger.

Artikel 68 i forordning (EF) nr. 73/2009 tillader godtgørelsesordninger for sektorerne for mælk, oksekød, fåre- og gedekød og ris i økonomisk sårbare eller miljømæssigt følsomme områder eller for økonomisk sårbare typer landbrug. Medlemsstaterne må øremærke 10 % af deres nationale lofter til oprettelse af specifikke ordninger for koblet støtte til landbrug i disse sektorer. Denne bestemmelse erstattede og udvidede de muligheder for koblet støtte, der tidligere var fastsat i artikel 69 i forordning (EF) nr. 1782/2003.

TABEL 2

UDVIKLINGEN I BUDGETTET FOR DE UNDERSØGTE ORDNINGER

(euro) |

Præmie | Bevillinger 2011 | Bevillinger 2010 | Udnyttet 2009 | Udnyttet 2006 |

Ammekopræmie | 952000000 | 1162000000 | 1153141941 | 1257884680 |

Supplerende ammekopræmie | 51000000 | 52000000 | 51723556 | 62112145 |

Subtotal (a) | 1003000000 | 1214000000 | 1204865497 | 1319996825 |

Fåre- og gedepræmie | 22000000 | 258000000 | 232868953 | 691666492 |

Tillægspræmie for får og geder | 7000000 | 78000000 | 72391238 | 215169838 |

Supplerende betalinger for får og geder | - | - | - | - |

Subtotal (b) | 29000000 | 336000000 | 305260191 | 906836330 |

I ALT [(a) + (b)] | 1032000000 | 1550000000 | 1510125688 | 2226833155 |

REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODE

REVISIONENS OMFANG

11. Retten undersøgte ammekoordningen og moderfårs- og gedeordningen. Revisionen dækkede perioden fra umiddelbart før gennemførelsen af 2003-reformen (dvs. 2005) til og med 2010.

12. Det overordnede revisionsspørgsmål var: Er den direkte støtte for ammekøer, moderfår og geder under delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen:

a) målrettet mod de mest relevante regioner i medlemsstaterne?

b) effektiv med hensyn til at bevare en bestemt produktion og dermed afværge negative sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger? og er

c) Kommissionens og medlemsstaternes overvågning og vurdering hensigtsmæssig?

REVISIONSMETODE

13. Der blev aflagt revisionsbesøg hos Kommissionen (Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter) og i fire medlemsstater [20], der har bevaret ordningerne, og udviklingen i oksekødssektoren og fåre- og gedekødssektoren i to andre medlemsstater [21] blev undersøgt ved gennemgang af dokumenter. Desuden aflagde Retten et studiebesøg i to medlemsstater, der havde valgt fuld gennemførelse af enkeltbetalingsordningen [22], så den kunne sammenligne udviklingen i medlemsstater med og uden de undersøgte ordninger.

14. Revisionsbevis blev fremskaffet ved:

a) gennemgang af Kommissionens overvågningsprocedurer og dokumenter vedrørende det forberedende arbejde i forbindelse med lovgivningsforslag med betydning for de to sektorer, herunder evalueringer og andre undersøgelser

b) møder med de relevante nationale myndigheder og samtaler med repræsentanter for landbrugerne i begge sektorer

c) kvalitetsundersøgelser af medlemsstaternes analyser og dokumentation vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt ammeko-, moderfårs- og gedepræmierne er tilstrækkelige til at bevare [23] en vis landbrugsproduktion for landbrugsøkonomiens skyld i bestemte områder, hvor landbrugerne ikke har andre økonomiske alternativer.

d) besøg på stedet hos en række endelige støttemodtagere for at drøfte situationen på deres bedrifter og ordningernes indvirkning på deres produktionsbeslutninger

e) en analyse af tidligere produktionstendenser samt sociale og miljømæssige virkninger i de undersøgte medlemsstater og sammenligning med medlemsstater, der havde valgt fuld gennemførelse af enkeltbetalingsordningen suppleret med specifikke nationale eller EU-finansierede foranstaltninger målrettet mod sektorerne

f) gennemgang og analyse af relevante undersøgelser og statistikker.

BEMÆRKNINGER

MÅLRETNING MOD DE MEST RELEVANTE REGIONER I MEDLEMSSTATERNE

15. Begrundelsen for at bevare de undersøgte ordninger var, at i regioner med vanskeligheder og i sårbare sektorer såsom oksekødssektoren og fåre- og gedekødssektoren kan tilstrækkelig målrettede foranstaltninger mindske risikoen for, at produktionen indstilles med negative sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger til følge. Retten undersøgte, om Kommissionen og medlemsstaterne havde analyseret og identificeret de mest relevante regioner i medlemsstaterne, dvs. de sårbare regioner og landbrugsområder på deres område, hvor indstilling af produktionen ville have en ødelæggende virkning, og om ordningerne var udformet på en sådan måde, at de kunne nå ud til husdyravlerne i disse regioner.

DE FLESTE AF MIDLERNE ER IKKE OMFATTET AF TILSTRÆKKELIGE BESTEMMELSER OM MÅLRETNING

16. Der ligger allerede en vis målretning af midlerne i ordningernes karakter og arten af den landbrugsaktivitet, de støtter, dvs. en landbrugsaktivitet, der generelt består i ekstensiv græsning på arealer, der ikke er egnede til dyrkning af markafgrøder. Uden eksplicitte og tilstrækkelige bestemmelser om målretning kan den direkte støtte imidlertid bidrage til at støtte andre, mere intensive former for dyreavl.

17. I gennemførelsesbestemmelserne til ordningerne fastsatte Kommissionen ikke et regionsrelateret krav, som eksplicit kunne have ledt støtten hen, hvor den ville være mest effektiv. Som støtteordningerne gennemføres nu, svækkes deres effekt af, at støtten spredes ud over hele den enkelte medlemsstat. Støttebetingelserne vedrørende basispræmierne for ammekøer og moderfår [24], som tegner sig for over 90 % af de budgetterede midler i de to undersøgte sektorer, målretter ikke eksplicit støtten mod de sårbare regioner i medlemsstaterne.

DE MÅLRETTEDE KOMPONENTER I ORDNINGERNE ER BEGRÆNSEDE ELLER VED AT FORSVINDE

18. Nogle komponenter i de gældende ordninger er eksplicit målrettede, nemlig basispræmien for geder, tillægspræmien for moderfår og geder og den supplerende ammekopræmie. Det gælder imidlertid for disse komponenter, at de ikke har tilstrækkelig fokus på landbrugsregioner, eller kun har begrænset finansiel værdi. Desuden er de ved at blive integreret i enkeltbetalingsordningen.

19. Støttebetingelserne vedrørende basispræmien for geder [25] målretter den direkte støtte mod landbrugere i specifikke områder, hvor produktionen opfylder bestemte kriterier. Nogle medlemsstater med forholdsvis store gedebestande har imidlertid besluttet at integrere gedepræmien helt i enkeltbetalingsordningen, og dermed reduceres potentialet for målretning af støtten (jf. tekstboks 3).

20. Tillægspræmien for moderfår og geder er målrettet mod bestemte regioner og specifikke landbrugspraksis [26]. Den er udformet med henblik på kun at skulle betales "til landbrugere i områder, hvor fåre- eller gedehold er en traditionel aktivitet eller bidrager væsentligt til økonomien i landdistrikterne". Denne præmie, som beløb sig til 215 millioner euro i 2006, er imidlertid ved at forsvinde, fordi der er en tendens til, at den integreres helt i enkeltbetalingsordningen [27]. I kalenderåret 2010 var det således kun Portugal og Finland, der stadig udbetalte denne præmie som koblet støtte.

TEKSTBOKS 3

MEDLEMSSTATER, DER HOLDER OP MED AT BRUGE DE UNDERSØGTE ORDNINGERS MÅLRETTEDE KOMPONENTER

Frankrig, som har en bestand på over 1,3 millioner geder (10 % af gederne i EU), besluttede at integrere gedepræmien helt i enkeltbetalingsordningen fra og med 2006 og moderfårspræmien fra og med 2010. Spanien, som har 22 % af gedebestanden i EU, afkoblede også hele støtten fra og med 2010. Grækenland, som er EU’s største gedeproducent (med ca. 38 % af den samlede bestand), besluttede at integrere gedepræmien helt i enkeltbetalingsordningen, da denne blev indført.

21. Den supplerende ammekopræmie er også omfattet af en målretningsbestemmelse, idet den er knyttet til konvergensregioner [28]. Disse regioner er imidlertid ikke nødvendigvis landbrugsregioner, hvor avl af ammekøer direkte kan forbindes med bestemte sociale og miljømæssige virkninger. Den supplerende ammekopræmie beløb sig til 51 millioner euro i 2010 (et fald fra 62,1 million euro i 2006), hvilket er 5 % af de samlede betalinger under de undersøgte ordninger. De detaljerede beløb pr. ordning og pr. medlemsstat vises i bilag I.

ORDNINGERNES EFFEKTIVITET MED HENSYN TIL AT BEVARE EN BESTEMT PRODUKTION OG DERMED AFVÆRGE NEGATIVE SOCIALE, ØKONOMISKE OG MILJØMÆSSIGE VIRKNINGER

22. Hensigten med ordningerne var at opretholde et vist niveau af en bestemt produktion i sårbare regioner og dermed afværge de negative sociale, økonomiske og miljømæssige konsekvenser af den omstrukturering, der ville ske som følge af afkoblingen [29]. Disse mål er stadig relevante i Kommissionens lovgivningsforslag vedrørende den fælles landbrugspolitik i perioden 2014-2020 [30].

23. Retten undersøgte derfor, om der var væsentlige forskelle mellem tendenserne i de to sektorer i de undersøgte medlemsstater og i de medlemsstater, der havde integreret præmierne helt i enkeltbetalingsordningen, og om eventuelle forskelle kunne tilskrives de undersøgte ordninger.

DER ER INGEN OVERBEVISENDE DOKUMENTATION FOR, AT DE UNDERSØGTE ORDNINGER HAR STOR INDFLYDELSE PÅ DEN SAMLEDE UDVIKLING I ANTALLET AF DYR

24. Samlet set steg antallet af ammekøer i medlemsstater, som havde valgt delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen, lidt [31] (+ 2 %) fra 2005 til 2010, mens antallet faldt med 6 % [32] i medlemsstater, som havde afkoblet støtten. Ammekopræmiernes betydning kan imidlertid ikke aflæses i de generelle tendenser med hensyn til antallet af ammekøer i de enkelte medlemsstater.

25. I Frankrig, som har valgt delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen og har ca. 32 % af det samlede antal ammekøer, faldt bestanden f.eks. fra 2001 til 2004. Efter 2004 begyndte antallet af ammekøer imidlertid at stige, og siden 2008 har det holdt sig relativt uændret (jf. figur 1). Faldet i perioden 2001-2004 skete, selv om der fandtes ammekopræmier og andre former for direkte støtte til oksekødssektoren.

26. I Tyskland, som fuldstændig har afkoblet de undersøgte ordninger, og som har ca. 6 % af den samlede ammekobestand, skete der et fald fra 2000 til 2004, da ammekopræmierne stadig fandtes. Siden da har antallet af ammekøer ligget fast eller er faldet i lavere takt, selv efter at enkeltbetalingsordningen er blevet gennemført i fuldt omfang.

FIGUR 1

ANTAL AMMEKØER I FRANKRIG OG TYSKLAND, TENDENSER 2000-2010

+++++ TIFF +++++

Kilde: Baseret på data fra Eurostat.

27. Antallet af får har længe været faldende, og der har ikke kunnet spores nogen væsentlig ændring af denne tendens i medlemsstaterne siden 2005, uanset om de gennemførte enkeltbetalingsordningen helt eller delvist. Faldet har været så entydigt, at præmierne fra de undersøgte ordninger, som har eksisteret siden 1990’erne, ikke har kunnet standse det (jf. figur 2). Antallet af geder har ligget stabilt i alle medlemsstaterne, uanset om de gennemførte enkeltbetalingsordningen helt eller delvist.

28. Desuden har fire [33] af de seks medlemsstater, der valgte at udbetale 50 % af moderfårs- og gedepræmierne som koblet støtte, besluttet at integrere dem helt i enkeltbetalingsordningen og i stedet yde støtte til disse sektorer under artikel 68, hvilket indikerer, at præmierne ikke er blevet betragtet som helt effektive (jf. tekstboks 4).

TENDENSERNE MED HENSYN TIL ANTALLET AF DYR PÅVIRKES PRIMÆRT AF YDRE ELLER KONTEKSTUELLE FAKTORER, SOM ER SPECIFIKKE FOR HVER MEDLEMSSTAT

29. Det forhold, at der ikke er en stærk sammenhæng mellem dyrepræmierne og antallet af dyr tyder på, at udviklingen i antallet af dyr primært påvirkes af væsentlige ydre eller kontekstuelle faktorer, som er specifikke for hver medlemsstat. Der er tale om faktorer såsom jordens egnethed, markedsforholdene, graden af konkurrence fra tredjelande og forbrugernes præferencer.

FIGUR 2

ANTAL FÅR OG GEDER I MEDLEMSSTATER MED KOBLET OG AFKOBLET STØTTE, TENDENSER 2000-2010

+++++ TIFF +++++

Kilde: Baseret på data fra Eurostat.

30. Disse ydre og kontekstuelle faktorer har tilsammen så stor effekt, at de undersøgte ordninger mister deres virkning, hvis faktorerne er positive, og er ude af stand til at vende udviklingen, hvis faktorerne er negative. Dette underbygges både af Rettens analyse af langtidstendenser med hensyn til antallet af dyr i de forskellige medlemsstater (jf. tekstboks 5) og af Kommissionens evalueringer og andre undersøgelser [34].

TEKSTBOKS 4

EKSEMPEL PÅ INTEGRERING AF MODERFÅRS- OG GEDEORDNINGEN I ENKELTBETALINGSORDNINGEN OG SUPPLERING MED SPECIFIK STØTTE TIL FÅRE- OG GEDESEKTOREN

Fra og med 2010 afkoblede Frankrig fårepræmierne helt og udformede en mere fokuseret og målrettet ordning for særlig støtte med tekniske og økonomiske udvælgelseskriterier, som skulle erstatte den hidtidige moderfårs- og gedeordning under delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen. Dette blev gjort med henvisning til artikel 68, stk. 1, litra b), og den nye ordning supplerede enkeltbetalingsordningen (betalinger på i alt ca. 135 millioner euro ud over enkeltbetalingerne i 2010).

En af den ændrede politiks virkninger for støttemodtagerne illustreres af følgende eksempel: For en landbruger i Auvergne, som opdrættede får på en bedrift i over 1000 meters højde, hvor de økonomiske alternativer er begrænsede, steg støtten med 15000 euro fra 2006 (delvis afkobling: 50 % af moderfårspræmien) til 2010 (fuld afkobling af præmierne plus særlig støtte under artikel 63 og 68). Landbrugerens produktion lå dog stabilt i denne periode på mellem 612 og 653 får.

TEKSTBOKS 5

EKSEMPEL PÅ, AT YDRE FAKTORER KAN HAVE STÆRK INDVIRKNING PÅ DYREPRODUKTIONEN

Portugal, som anvender delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen, har oplevet en positiv udvikling i antallet af ammekøer på grund af det program for omlægning af landbrugsjord til græsarealer, som blev indført i 1994 med det formål at fremme dyreavl, og tildelingen af yderligere 90000 dyrerettigheder, som øgede den nationale ammekokvote.

BESÆTNINGSBASEREDE PRÆMIER, DER YDES UDEN ANDRE BETINGELSER, GIVER IKKE NOGET INCITAMENT TIL AT FORBEDRE KONKURRENCEEVNEN

31. Bevarelsen af den koblede støtte er en overgangsforanstaltning, der skal støtte landbrugere i følsomme områder, men ifølge Kommissionen er det ikke meningen, at den skal bremse den udvikling i retning af afkobling og øget markedsorientering hos producenterne, som reformen indebærer. En støtteordning, som yder præmier baseret på antallet af dyr uden at stille andre specifikke betingelser, giver imidlertid ikke umiddelbart landbrugerne noget incitament til at forbedre deres konkurrenceevne.

32. Hvis de besætningsbaserede præmier derimod kædes sammen med krav om kvalitetsforbedringer, som det gøres i nogle medlemsstater (f.eks. Irland og Det Forenede Kongerige (Skotland)), kan støtteordningen potentielt blive mere effektiv med hensyn til både at bevare produktionen og at sikre den ønskede større markedsorientering. En sådan tilgang ville også kunne løse et grundlæggende problem, der fremhæves i konsekvensanalysen i forbindelse med sundhedstjekket af den fælles landbrugspolitik, nemlig at delvis koblet støtte ofte forhindrer landbrugere i at opnå øget konkurrenceevne og markedsorientering, og at landbrugere i urentable sektorer er ringere stillet end landbrugere under fuld afkobling og modtager lavere betalinger [35].

MED HENSYN TIL ANDRE GENERELLE TENDENSER ER DER INGEN VÆSENTLIGE FORSKELLE MELLEM MEDLEMSSTATER, SOM HELT HAR GENNEMFØRT ENKELTBETALINGSORDNINGEN, OG MEDLEMSSTATER, SOM HAR VALGT DELVIS GENNEMFØRELSE

33. Hensigten med at bevare de undersøgte ordninger var også at mindske de negative sociale, økonomiske og miljømæssige konsekvenser af den omstrukturering, der ville ske som følge af afkobling i disse sektorer, dvs. fuld gennemførelse af enkeltbetalingsordningen. Med henblik på at fastlægge omfanget af disse negative konsekvenser i forbindelse med afkobling sammenlignede Retten tendenser med hensyn til relevante erstatningsindikatorer (kødproduktion, antal støttemodtagere, antal dyr pr. bedrift og areal udlagt som permanente græsarealer) i medlemsstater, som helt havde afkoblet støtten, og medlemsstater, som havde valgt delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen.

INGEN VÆSENTLIG FORSKEL I TENDENSERNE MED HENSYN TIL KØDPRODUKTION MELLEM DE MEDLEMSSTATER, SOM ANVENDTE DE UNDERSØGTE ORDNINGER, OG DE MEDLEMSSTATER, SOM IKKE ANVENDTE DEM

34. Retten fandt ingen væsentlig forskel i tendenserne med hensyn til kødproduktion mellem de medlemsstater, der har bevaret ordningerne med koblet støtte (dvs. som før reformen), og de medlemsstater, der har integreret præmierne helt i enkeltbetalingsordningen (tendenserne med hensyn til kødproduktion vises i bilag II). Kun en tredjedel af EU’s oksekødsproduktion er direkte relateret til ammekøer, men disse tendenser indikerer ikke desto mindre, at afkoblingen af de undersøgte ordninger ikke har haft en væsentlig effekt på kødproduktionen.

35. Også disse tendenser påvirkes stærkt af ydre og kontekstuelle faktorer, herunder den omstrukturering, der nu finder sted både på bedriftsniveau (f.eks. at ikke-bæredygtige bedrifter lukkes, og at der er flere dyr pr. bedrift) og på industriniveau (f.eks. at supermarkedskæder går ind som direkte kunder på markedet, og at slagterier sammenlægges).

36. Som et eksempel på disse kontekstuelle faktorer fandt Retten bevis for, at opbygningen af produktionskæden har stor indvirkning på forarbejdningsindustrien. I Portugal, hvor 75 % af bedrifterne er klassificeret som meget små, anførte de nationale myndigheder f.eks., at de små og spredte husdyravleres svage forhandlingsposition over for leverandører og kunder er en faktor, der begrænser sektorens produktivitet. Situationen forværres af, at slagterier i Portugal kun tilbyder slagtning og ikke spiller en mere fremtrædende rolle i forbindelse med afsætning af kødprodukter. Derimod konstaterede de nationale myndigheder i Det Forenede Kongerige, at der efter den fulde gennemførelse af enkeltbetalingsordningen var sket et skifte i retning af, at husdyravlerne øgede besætningernes produktivitet og bedrifternes konkurrenceevne og forsøgte at øge deres markedsandel og output via kooperativer.

FIGUR 3

KØDPRODUKTION — SAMMENLIGNING AF DE MEDLEMSSTATER, SOM HAR BEVARET STØTTEN KOBLET, OG DEM, SOM HAR AFKOBLET DEN

+++++ TIFF +++++

Kilde: Baseret på FN’s Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO): "Statistical Year Book 2010", tabel B.10.

TENDENSERNE MED HENSYN TIL VISSE RELEVANTE SOCIALE OG MILJØMÆSSIGE FORHOLD ER DE SAMME I ALLE MEDLEMSSTATER

37. Antallet af landbrugere, der modtager støtte for ammekøer, får og geder, er samlet set faldet i de undersøgte medlemsstater, hvilket stemmer overens med den generelle tendens i landbruget, at mindre konkurrencedygtige landbrugere forlader sektoren. Et sådant fald kan få negative virkninger, f.eks. faldende landbrugsbeskæftigelse, økonomiske konsekvenser for landdistrikterne og en negativ indvirkning på miljøet. Disse potentielle konsekvenser er imidlertid stort set blevet opvejet af den generelle tendens i hele EU, at antallet af dyr pr. bedrift er steget (jf. bilag III), fordi de mere konkurrencedygtige landbrugere overtager en del af produktionsfaktorerne fra dem, der har forladt sektoren, i et forsøg på at opnå øget konkurrenceevne og rentabilitet ved at øge produktionens omfang.

38. Bevarelsen af et krav om en vis minimumsproduktion - som det, der findes i de undersøgte ordninger - kan bidrage til at skabe miljømæssige fordele såsom reduceret risiko for brand og øget biodiversitet. Kommissionen har således allerede identificeret bestemte landbrugsaktiviteter, f.eks. ekstensiv græsning, fårevogtning og græsningsskifte [36], som er forbundet med sociale og miljømæssige virkninger.

39. EU har imidlertid andre politiske instrumenter, f.eks. foranstaltninger til fremme af miljøvenligt landbrug eller til fordel for ugunstigt stillede områder, og tilmed forordningsbestemmelser [37], der spiller en tilsvarende og supplerende rolle. Disse foranstaltninger er også forbundet med de ønskede miljøresultater af de undersøgte ordninger. Det er derfor uklart, i hvilket omfang de undersøgte ordninger bidrager til at afværge negative miljømæssige konsekvenser, når de anvendes på hele den enkelte medlemsstats område. Dette bekræftes af det forhold, at der i de medlemsstater med afkoblet støtte, som Retten besøgte, ikke kunne konstateres udbredte miljøproblemer forårsaget af, at landbrugsjord var blevet opgivet efter afkoblingen af de undersøgte ordninger.

40. Hertil kommer, at de permanente græsarealer, der anvendes af drøvtyggere (jf. tabel 3) og kan bruges som en miljøindikator, i samtlige EU-medlemsstater enten har bevaret et stabilt omfang eller ikke er faldet alvorligt, uanset om de undersøgte ordninger er blevet afkoblet eller ej.

TABEL 3

SAMLET AREAL ANMELDT SOM PERMANENTE GRÆSAREALER

Anmeldte permanente græsarealer (1000 hektar) |

EU-15 | 2006 | 2009 | Ændring i procent (2009 i forhold til 2006) |

Belgien [8888] | 459 | 458 | - 0,2 % |

Danmark | 225 | 215 | - 4,4 % |

Spanien [8888] | 5695 | 6001 | 5,4 % |

Frankrig [8888] | 8103 | 8106 | 0 % |

Østrig | 1437 | 1397 | - 2,8 % |

Portugal [8888] | 1037 | 1124 | 8,4 % |

Finland | 22 | 19 | - 15,1 % |

A)Subtotal(medlemsstater, som har valgt delvis gennemførelse af enkeltbetalings-ordningen) | 16978 | 17320 | 2,0 % |

Tyskland | 4925 | 4798 | - 2,6 % |

Irland | 4264 | 4233 | - 0,7 % |

Grækenland | 2740 | 2719 | - 0,8 % |

Italien | 2303 | 2325 | 1 % |

Luxembourg | 66 | 65 | - 1,7 % |

Nederlandene | 813 | 832 | 2,4 % |

Sverige | 800 | 713 | - 11 % |

Det Forenede Kongerige | 9919 | 9796 | - 1,2 % |

B)Subtotal(medlemsstater, som har valgt fuld gennemførelse af enkeltbetalings-ordningen) | 25830 | 25481 | - 1,4 % |

AFKOBLINGEN AF PRÆMIERNE HAR INDVIRKET NEGATIVT PÅ DYREAVLEN I SÅRBARE OMRÅDER

41. Selv om der er tilfælde, hvor ordningerne lader til at have deres berettigelse, har erfaringen vist, at afkoblingen generelt ikke har medført dramatiske ændringer i produktionsstrukturen i EU som helhed, hvilket også Kommissionen har noteret sig [38]. Retten konstaterede, at der i nogle regioner i medlemsstaterne, f.eks. i bjergområder og regioner, hvor der ikke findes mange bæredygtige alternativer, er en reel risiko for, at husdyravlere indstiller deres aktivitet [39], og som det fremgår af tekstboks 6, er dette sket i nogle medlemsstater. Uden et særligt krav om en vis produktion falder drøvtyggeravlen i sådanne områder på grund af de vanskelige jord- eller klimaforhold og den lavere rentabilitet, og det kan få sociale og økonomiske konsekvenser.

TEKSTBOKS 6

SAMMENHÆNG MELLEM AFKOBLING AF STØTTEN OG INDSTILLING AF PRODUKTIONEN I SÅRBARE OMRÅDER

I Skotland, hvor en stor del af arealet er lavproduktiv jord [40], og alternativerne til drøvtyggeravl med ekstensiv græsning derfor er begrænsede, faldt antallet af støttemodtagere kraftigt efter indførelsen af enkeltbetalingsordningen. De skotske myndigheder forklarede, at en del af de producenter, der indstillede produktionen, var ældre eller mindre effektive landbrugere, som opgav at drive landbrug og videreforpagtede deres jord. Det tiltagende fald i antallet af dyr efter indførelsen af enkeltbetalingsordningen giver anledning til bekymring for miljøet, især i de mere ugunstigt stillede områder i regionen "Hills and Islands" og i det sårbare nordvestlige Skotland. Ifølge oplysningerne fra de skotske myndigheder accelererede nedgangen i antallet af får efter indførelsen af enkeltbetalingsordningen, så antallet faldt med 14,4 % i løbet af fem år. Myndighederne oplyste også, at antallet af kreaturer faldt med 7,5 % fra 2005 til 2009, efterfulgt af en lille stigning på 0,8 % året efter.

Et andet eksempel på risikoen for, at produktionen indstilles i vanskelige områder, ses i Portugal, hvor en stor del af landbrugsjorden ligger i ugunstigt stillede områder. Hovedparten af fåreavlen i Portugal finder sted i områder med naturbetingede problemer eller i marginalområder uden økonomisk bæredygtige alternativer. I 2009 blev en stor del (53 %) af de samlede moderfårspræmier udbetalt til støttemodtagere i Alentejoregionen, der er klassificeret som et ugunstigt stillet område. Ifølge en analyse af tendenserne efter afkoblingen af 50 % af moderfårs- og gedepræmierne var faldet i antallet af landbrugere, der modtager støtte for får og geder, kraftigere i denne region end i de øvrige, hvilket viser, at risikoen for, at afkobling fører til indstilling af produktionen, er større i ugunstigt stillede områder, hvor der er begrænsede alternativer.

KOMMISSIONENS OG MEDLEMSSTATERNES OVERVÅGNINGS- OG VURDERINGSSYSTEMER

42. Kommissionen og medlemsstaterne bør råde over hensigtsmæssige forvaltningsredskaber såsom velfungerende rammer for resultatorienteret forvaltning, så de løbende kan overvåge forud fastsatte resultatindikatorer og vurdere ordningernes sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger [41]. Desuden bør de to ordninger koordineres ordentligt med de andre former for støtte, der er til rådighed for sektorerne.

SVAG RESULTATOVERVÅGNING I MEDLEMSSTATERNE

43. Generelt råder de undersøgte medlemsstater over detaljerede oplysninger om husdyrsektorerne og landbrugssituationen i de forskellige landbrugsregioner på deres område. Disse oplysninger er imidlertid spredt i afdelinger på forskellige niveauer eller i forskellige agenturer, som har hver sit formål med at indsamle dem.

44. Eftersom der ikke er nogen lovgivningsmæssige krav til overvågningssystemer, havde de fleste af de undersøgte medlemsstater ikke indført et system, der kædede de undersøgte dyrestøtteordningers output sammen med specifikke udfald, og heller ikke fastsat specifikke resultatindikatorer for disse ordninger.

45. Trods de anførte årsager til at bevare den delvise gennemførelse af enkeltbetalingsordningen ved hjælp af de undersøgte støtteordninger [42] havde Kommissionen ikke præciseret, hvad der menes med "produktion" (f.eks. antal bedrifter, støttemodtagere eller dyr) og "levering til forarbejdningsindustrien" (f.eks. kalve eller lam, levende/slagtet vægt, ton kød), og hvordan disse to elementer kan anvendes til at opnå de ønskede socioøkonomiske og miljømæssige virkninger.

46. Udtrykkene defineres derfor ikke ens i de medlemsstater, der anvender de undersøgte ordninger, og de er ikke kædet sammen med de behov, som budgetmyndigheden og Kommissionen har angivet som begrundelse for at bevare ordningerne. I stedet havde medlemsstaterne vidt forskellige fortolkninger af, hvilke mål ordningerne kunne have, og hvilke erstatningsindikatorer (dvs. operationelle mål) der kunne bruges til at overvåge ordningernes effektivitet (jf. tekstboks 7). Sådanne fortolkninger udgør imidlertid ikke nødvendigvis hensigtsmæssige [43] resultatindikatorer, som kan bruges til at måle, om de to ordninger har haft den ønskede effekt, og som Kommissionen vil kunne overvåge på EU-niveau.

DER MANGLER ET SAMLET OVERBLIK OVER FORANSTALTNINGER, DER HAR DE SAMME FORVENTEDE VIRKNINGER SOM DE UNDERSØGTE ORDNINGER

47. Et andet forhold, der hæmmer Kommissionens overvågning, er, at der ikke findes et overvågningsredskab, der kan give et samlet/holistisk overblik over de former for støtte fra forskellige kilder, som dyresektorerne har adgang til, og som sammen skaber en synergieffekt. Sådanne former for støtte ydes både under den fælles landbrugspolitiks søjle I og søjle II [44] og med nationale midler. Oplysningerne findes allerede på forskellige niveauer i Kommissionen, men de bliver ikke systematisk samlet og kontrolleret som et hele.

TEKSTBOKS 7

MEDLEMSSTATERNE FORTOLKER RESULTATINDIKATORERNE FORSKELLIGT

Frankrig: Ifølge interessenterne kunne antallet af eksporterede kalve eller antallet af eksporterede ton kød og ikke kun antallet af ammekøer anvendes til overvågning af "produktionen". "Leveringen til forarbejdningsindustrien" kunne måles på den levende eller slagtede vægt af kvæg og lam. I gedesektoren kunne leveringen til forarbejdningsindustrien ifølge interessenternes fortolkning måles på den mængde gedemælk, der blev produceret og leveret til osteindustrien.

Belgien: "Produktionen" blev fortolket som antallet af køer af racen "Blanc-Bleu Belge". Produktionen af oksekød blev defineret som "production indigene brute (PIB)" (den indenlandske bruttoproduktion), der opgøres i antal ton slagtekropsækvivalent. Den beregnes som antallet af dyr slagtet i Belgien plus antallet af eksporterede levende dyr minus antallet af importerede levende dyr.

Spanien: De nationale myndigheder definerede "produktionen" som en kombination af det samlede antal dyr, antallet af bedrifter og mængden af produceret kød. Som udtryk for "levering til forarbejdningsindustrien" anvendte de antallet af kroppe af indenlandsk opdrættede dyr plus antallet af dyr importeret til opfedning.

48. Husdyrsektorerne modtager f.eks. betydelige midler fra søjle II-foranstaltningerne til udvikling af landdistrikter, især foranstaltningerne til fremme af miljøvenligt landbrug [45], og de aktører, som Retten talte med (nationale myndigheder og landbrugsorganisationer), erklærede sig enige i, at støtten er komplementær. Ammeko-, fåre- og gedeavlernes produktionsbeslutninger påvirkes desuden i væsentlig grad af andre politiske instrumenter under søjle I (f.eks. krydsoverensstemmelseskrav [46] og foranstaltningerne under artikel 68) og nationalt finansierede foranstaltninger (jf. eksemplerne i tekstboks 8).

49. De støttemodtagere, som Retten besøgte, skelner ikke mellem de forskellige elementer i den støtte, de modtager. Når de skal træffe deres produktionsbeslutninger, ser de på den samlede støtte og ikke på de enkelte ordninger hver for sig (jf. tekstboks 9). Fordi der findes flere ordninger med de samme mål, er der således en mulighed for dobbeltfinansiering [47], som kunne undgås, hvis Kommissionen havde et samlet overblik over, hvilke ordninger der er til rådighed for landbrugerne, og hvordan de virker.

TEKSTBOKS 8

EKSEMPLER PÅ STØTTEORDNINGER MED DE SAMME MÅL SOM DE UNDERSØGTE ORDNINGER

Irland: Animal Welfare, Recording and Breeding Scheme for Suckler Herds (koblet støtte, også kaldet ordningen til sikring af ammekøers velfærd). En nationalt finansieret ordning, som er godkendt af Kommissionen [48], og som for tiden giver en præmie på 40 euro pr. dyr (ca. 92,5 millioner euro) med det formål at forbedre dyrevelfærden og ammekobestandens kvalitet. Grassland Sheep Scheme (afkoblet støtte under artikel 68). En arealbaseret ordning knyttet til belægningsgraden for får. Den finansieres med uudnyttede bevillinger fra enkeltbetalingsordningen, støtten er på 10 euro pr. moderfår (ca. 54 millioner euro i de tre år, ordningen varer), og der anvendes forskellige satser for landbrugere i lavtliggende områder og i bjergområder.

Det Forenede Kongerige (Skotland): Scottish Beef Calf Scheme (koblet støtte finansieret under artikel 69 og derefter artikel 68). En ordning for direkte støtte til specialiserede oksekødsproducenter, der producerer tyrekalve og kviekalve, som er mindst 75 % kødkvægsrace og mindst 30 dage gamle (119200000 euro i perioden 2010-13 eller ca. 18-19 millioner pund sterling i årlige betalinger).

TEKSTBOKS 9

EKSEMPEL PÅ EN KOMBINATION AF FORSKELLIGE STØTTEORDNINGER, SOM HAR SAMME MÅL

Støttemodtagerens bedrift lå i et ugunstigt stillet område i en af de undersøgte medlemsstater, og Retten besøgte ham på stedet. Landbrugerens væsentligste økonomiske aktivitet var produktion af lam, som han solgte til opfedning hos andre landbrugere eller direkte til slagtning. Lammeproduktionen var baseret på 400 moderfår, der græssede i et indhegnet område på ca. 250 ha af landbrugerens jord. De proteinafgrøder og det korn, der blev produceret på bedriften, blev ifølge landbrugeren hovedsagelig brugt som foder til hans dyr. I 2009 overdrog landbrugeren halvdelen af virksomheden til sin søn (overdragelse af 200 får).

En analyse af bidragene fra de forskellige ordninger viser, at fårepræmierne kun havde ringe finansiel betydning for landbrugerens produktionsbeslutninger. Foranstaltningerne til fordel for ugunstigt stillede områder og til fremme af miljøvenligt landbrug har imidlertid de samme mål som de undersøgte ordninger, når det gælder regional målretning og miljøresultater, og de bidrager meget mere til landbrugerens samlede støtteindkomst. Desuden ville det på denne bedrift have været mest effektivt at opfylde enkeltbetalingsordningens krydsoverensstemmelseskrav ved at holde græssende husdyr såsom får, og landbrugeren ville derfor også uden moderfårsordningens særlige produktionskrav have holdt græssende dyr.

+++++ TIFF +++++

KOMMISSIONENS VURDERING AF ORDNINGERNES EFFEKT ER HÆMMET AF MANGLER

KOMMISSIONENS AKTUELLE REFORM BYGGER IKKE PÅ EN EVALUERING AF SUNDHEDSTJEKKET I 2008

50. Kommissionen bestilte flere evalueringer vedrørende de to sektorer. Evalueringerne omhandlede bl.a. de undersøgte ordninger og virkningerne af de forskellige støtteforanstaltninger. Evalueringer og konsekvensanalyser er vigtige redskaber for Kommissionen, når den skal undersøge virkningerne af en politik og danne sig et kvalificeret grundlag for udarbejdelse af relevante lovgivningsforslag [49].

51. På et område som dette, hvor reformerne følger hurtigt efter hinanden (først 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik, så 2008-reformen efter sundhedstjekket, og så reformen af den fælles landbrugspolitik efter 2013), bygger evalueringer imidlertid nødvendigvis på analyser, som måske har mistet noget af deres relevans og/eller fremlægges for sent til i sig selv at kunne give Kommissionen den nødvendige hjælp.

52. De evalueringer af de undersøgte kødsektorer og støtteordninger, der forelå [50], da Kommissionen udarbejdede forslagene vedrørende den fælles landbrugspolitik efter 2013, dækkede f.eks. kun situationen med hensyn til bestemmelserne i 2003-reformen [51] og ikke situationen efter 2008. Medlemsstaterne var imidlertid allerede i gang med at gennemføre de bestemmelser, der som følge af sundhedstjekket blev vedtaget for at give dem nye redskaber [52] og dermed forbedre deres muligheder for at håndtere potentielle forstyrrelser på grund af afkobling i de undersøgte sektorer. Det samme gælder for den evaluering af den fælles landbrugspolitiks foranstaltninger i fåre- og gedesektoren, der blev offentliggjort i november 2011 [53].

53. Det betyder, at Rådet og Parlamentet nu er nødt til at træffe afgørelse om en ny reform uden i fuldt omfang at kunne tage hensyn til virkningerne af 2008-reformen, som indebar væsentlige ændringer med hensyn til mulighederne for at yde særlig støtte [54].

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

54. Retten fandt ikke klar dokumentation for, at ammekoordningen og moderfårs- og gedeordningen, som de praktiseres under den delvise gennemførelse af enkeltbetalingsordningen, generelt er et mere effektivt redskab end afkoblet støtte suppleret med andre foranstaltninger finansieret af EU og medlemsstaterne, når det gælder om at bevare produktionen og dermed støtte de økonomiske aktiviteter i regioner med få økonomiske alternativer og skabe miljømæssige fordele.

55. En række medlemsstater har konkluderet, at de virkninger, der er tilsigtet med disse ordninger, bedre kan opnås ved en fuldstændig afkobling af præmierne og en koordineret anvendelse af midler under søjle I og søjle II til at støtte sektorerne i sårbare områder eller til særlige formål. Der er derfor en stigende tendens til, at de undersøgte støtteordninger integreres helt i enkeltbetalingsordningen, og at der anvendes andre instrumenter til at beskytte sårbare sektorer.

56. Kommissionen har foreslået, at frivillig koblet støtte også efter 2013 skal være tilladt i nogle sektorer, herunder de undersøgte sektorer. Hverken Rådet eller Europa-Parlamentet har endnu reageret formelt på Kommissionens forslag. I de nedenstående anbefalinger foreslår Retten detaljerede ændringer, som lovgiver eventuelt kan foretage i de reviderede ordninger, hvis Kommissionens forslag godkendes.

ER AMMEKOORDNINGEN OG MODERFÅRS- OG GEDEORDNINGEN MÅLRETTET MOD DE MEST RELEVANTE REGIONER I MEDLEMSSTATERNE?

57. Medlemsstaterne fik mulighed for at bevare ammekoordningen og moderfårs- og gedeordningen på grund af produktionsrisici i bestemte sektorer og regioner. Revisionen viste, at hovedparten af midlerne under de undersøgte ordninger stilles til rådighed på hele den enkelte medlemsstats område. Selv om lovgiver har fremhævet de sårbare regioner, er ordningerne således ikke udformet med fokus på de regioner og områder, hvor den lokale produktion er afgørende for økonomien og miljøet, og hvor der ikke findes alternativer. Denne mangel på målretning svækker ordningernes effekt (jf. punkt 15-17).

58. De eneste målrettede foranstaltninger i forbindelse med støtten til de to sektorer er de eventuelle supplerende præmier/tillægspræmier, som kun kan gives til landbrugere i bestemte områder. De har imidlertid begrænset finansiel betydning og/eller er ved at blive afkoblet (jf. punkt 18-21).

ANBEFALING 1

Kommissionen bør indføre et krav om målretning af ordninger for koblet direkte støtte. Navnlig bør det i Kommissionens gennemførelsesbestemmelser fastsættes, at medlemsstaterne skal opstille en begrundet liste over de landbrugsområder, hvor de mener, at koblede dyrepræmier vil kunne få en bevisligt gavnlig effekt, og hvor der mangler reelle, levedygtige alternativer.

ER AMMEKOORDNINGEN OG MODERFÅRS- OG GEDEORDNINGEN EFFEKTIVE MED HENSYN TIL AT BEVARE EN BESTEMT PRODUKTION OG DERMED AFVÆRGE NEGATIVE SOCIALE, ØKONOMISKE OG MILJØMÆSSIGE VIRKNINGER?

59. En sammenligning mellem de medlemsstater, der helt har afkoblet støtten, og de medlemsstater, der har bevaret de undersøgte støtteordninger, giver ikke noget afgørende bevis for, at disse støtteordninger samlet set er effektive med hensyn til at bevare produktionen (jf. punkt 22-28).

60. De ydre og kontekstuelle faktorer, der påvirker sektorerne, har større effekt end støtteordningerne (jf. punkt 29 og 30). Der er dog bevis for, at afkobling af præmierne har ført til et fald i husdyrproduktionen i sårbare regioner (jf. punkt 41).

ANBEFALING 2

Kommissionen bør i samarbejde med medlemsstaterne præcisere, hvilke typer landbrugsaktiviteter (f.eks. ekstensiv græsning og fårevogtning) der er mest relevante med hensyn til at bevare landbrugsproduktionen og opretholde de økonomiske aktiviteter i regioner med få økonomiske alternativer og skabe miljømæssige fordele.

Med henblik på at maksimere effektiviteten af EU’s støtte til de undersøgte sektorer bør støtten have fokus på landbrugere og bestemte landbrugsaktiviteter i ugunstigt stillede regioner med miljømæssige, samfundsmæssige og økonomiske risici.

61. Ammeko-, fåre- og gedeavlernes produktionsbeslutninger påvirkes af den vifte af støtteordninger, der stilles til rådighed for dem fra forskellige kilder. I det omfang de koblede støtteordninger anses for nødvendige, har de sandsynligvis større effekt, hvis de er fokuseret på og bedre målrettet mod at øge konkurrenceevnen hos bedrifterne (jf. punkt 31 og 32).

62. Når det gælder tendenser med hensyn til sociale, økonomiske og miljømæssige aspekter såsom kødproduktion, antal støttemodtagere, antal dyr og areal udlagt som permanente græsarealer er der ingen væsentlige forskelle mellem medlemsstater, som helt har afkoblet støtten og medlemsstater, som har valgt delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen (jf. punkt 24-28 og 33-40).

ER KOMMISSIONENS OG MEDLEMSSTATERNES OVERVÅGNING OG VURDERING AF AMMEKOORDNINGEN OG MODERFÅRS- OG GEDEORDNINGEN HENSIGTSMÆSSIG?

63. I de fleste af de besøgte medlemsstater var overvågningen af resultatindikatorer svag, fordi der mangler et ad hoc-resultatovervågningssystem til måling af de undersøgte ordningers resultater og udfald, og fordi medlemsstaterne fortolker udtrykkene "produktion" og "levering til forarbejdningsindustrien" forskelligt (jf. punkt 43-46). Et andet forhold, der hæmmer Kommissionens overvågning, er, at der mangler et hensigtsmæssigt overvågningsredskab, der kan give et samlet overblik over de former for støtte, der kan opnås fra forskellige kilder (punkt 47-49).

64. På grund af de seneste års hyppige reformer af den fælles landbrugspolitik er det ikke altid muligt at foretage rettidige og præcise kvantitative vurderinger. Kommissionens system til vurdering af de undersøgte ordningers virkninger er således hæmmet af, at der mangler en evaluering af sundhedstjekket fra 2008 (jf. punkt 42 og 50-53).

ANBEFALING 3

Kommissionen bør præcisere, hvilke overvågningskrav og overvågningssystemer medlemsstaterne forventes at indføre med henblik på støtteordningerne til fordel for dyresektorerne, og nedfælde dette som et lovgivningsmæssigt krav, f.eks. i form af en gennemførelsesretsakt, som fastsætter, at medlemsstaterne skal anvende hensigtsmæssige resultatindikatorer og ajourførte data, som er klart forbundet med de ønskede udfald af dyrestøtteordningerne.

Kommissionen bør implementere en permanent overvågningsramme, som baseret på omfattende indsamling og overvågning af oplysninger i hele EU kan vise al den direkte støtte, der betales til dyresektorerne i medlemsstaterne, herunder national støtte og søjle II-støtte. På den måde vil Kommissionen kunne tage hensyn til den samlede effekt af de forskellige typer ordninger, der er rettet mod dyresektorerne, og identificere potentielle synergier mellem dem for at undgå dobbeltfinansiering fra støtteinstrumenter, der har de samme mål.

ANBEFALING 4

Kommissionen bør i samarbejde med medlemsstaterne foretage en omfattende evaluering af de forskellige støtteordningers virkninger og — hvor det er relevant — vurdere alternative foranstaltninger til forbedring af produktionskvaliteten og konkurrenceevnen, f.eks. ved at fremme en forbedring af bestandene.

Vedtaget af Afdeling I, der ledes af Ioannis SARMAS, medlem af Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 20. juni 2012.

På Revisionsrettens vegne

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

[1] KOM(2011) 625 endelig af 19. oktober 2011.

[2] "Agriculture in the European Union — Statistical and economic information 2010", Europa-Kommissionens GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.

[3] For EU som helhed gælder det, at ca. to tredjedele af det producerede oksekød kommer direkte eller indirekte fra malkekvægsbesætninger, og det er derfor ikke omfattet af denne revision.

[4] Kilde: Eurostat.

[5] Jf. f.eks. præamblen til Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for oksekød (EFT L 160 af 26.6.1999, s. 21), hvor det i betragtning 12 hedder, at "medlemsstaterne bør have mulighed for at kæde følsomme områder eller lokaliteter sammen med ammekoproduktionen for at sikre, at denne produktion opretholdes, navnlig i områder, hvor der ikke er andre alternativer". Med hensyn til fåre- og gedekød står der følgende i Rådets forordning (EF) nr. 2529/2001 af 19. december 2001 om den fælles markedsordning for fåre- og gedekød (EFT L 341 af 22.12.2001, s. 3), betragtning 11: "Der bør skabes en forbindelse mellem følsomme områder eller lokaliteter og produktion af får og geder for at sikre, at disse former for produktion bibeholdes, især i områder, hvor denne produktion er vigtig for den lokale økonomi".

[6] Forordning (EF) nr. 1254/1999 fastsatte præmiesatserne til oksekødssektoren. Forordning (EF) nr. 2529/2001 fastsatte den direkte støtte til fåre- og gedekødssektoren.

[7] Baseret på antallet af dyr.

[8] Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere og om ændring af forordning (EØF) nr. 2019/93, (EF) nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001, (EF) nr. 1454/2001, (EF) nr. 1868/94, (EF) nr. 1251/1999, (EF) nr. 1254/1999, (EF) nr. 1673/2000, (EØF) nr. 2358/71 og (EF) nr. 2529/2001 (EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1).

[9] Blandt andet sektoren for oksekød og sektoren for fåre- og gedekød.

[10] Enkeltbetalingsordningen trådte i kraft 1. januar 2005. Medlemsstaterne kunne vælge at anvende ordningen efter en overgangsperiode (som sluttede 31. december 2005 eller 31. december 2006), hvis særlige landbrugsmæssige forhold berettigede det. Retsgrundlaget for denne mulighed for delvis gennemførelse af enkeltbetalingsordningen er artikel 64-68 i forordning (EF) nr. 1782/2003.

[11] Resten af de gennemsnitlige betalinger til landbrugere i en referenceperiode (normalt 2000-2002) indgik i beregningen af enkeltbetalinger efter den metode til beregning af rettigheder, som de enkelte medlemsstater valgte.

[12] Regioner, som er del af en medlemsstat, ligger uden for Europa og fuldt ud er med i EU. Der er ni sådanne regioner - seks franske, to portugisiske og én spansk.

[13] Spanien, Frankrig og Slovenien afkoblede moderfårs- og gedepræmien i kalenderåret 2010, Danmark afkoblede den i kalenderåret 2012.

[9999] Undtagen i tilfælde, hvor antallet af støttemodtagere blev væsentlig lavere efter afkobling og muliggjorde en forhøjelse af støttesatserne pr. landbruger.

[14] KOM(2008) 306 endelig af 20. maj 2008.

[15] Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 af 19. januar 2009 om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte til landbrugere og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere, om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005, (EF) nr. 247/2006, (EF) nr. 378/2007 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1782/2003 (EUT L 30 af 31.1.2009, s. 16), som trådte i kraft pr. januar 2009.

[16] I oksekødssektoren skulle slagtepræmien og den særlige handyrspræmie afkobles senest 1. januar 2012.

[17] Betragtning 34 i præamblen til forordning (EF nr. 73/2009: "Hvad angår ammekøer og fåre- og gedekød, kan det dog stadig være påkrævet at bevare en vis minimal landbrugsproduktion for landbrugsøkonomiens skyld i visse områder, især hvor landbrugerne ikke har andre økonomiske alternativer".

[18] Dette argument var allerede blevet fremført under drøftelserne i Rådet forud for 2003-reformen. Jf. Rådets dokument "CAP Reform: Explanatory note DS 222/03", Luxembourg, 18. juni 2003.

[19] Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik- KOM(2011) 625 endelig/2 af 19. oktober 2011. I afsnit IV, kapitel 1, beskrives mulighederne for at yde frivillig koblet støtte til bestemte sektorer, herunder sektoren for fåre- og gedekød og sektoren for oksekød, med indtil 5 % af de årlige nationale lofter og i særlige tilfælde med endnu mere.

[20] Belgien, Spanien, Frankrig og Portugal.

[21] Østrig og Finland. Der blev ikke udført specifikt revisionsarbejde vedrørende Slovenien, som afkoblede støtten i 2010, og Danmark, som kun havde valgt at bevare moderfårs- og gedepræmien indtil 2012.

[22] Irland og Det Forenede Kongerige (England og Skotland).

[23] Basislinjescenariet for "bevarelse" fastlagt på grundlag af tendenser før og efter indførelsen af enkeltbetalingsordningen.

[24] Dvs. de ammeko- og moderfårspræmier, der er beskrevet i artikel 111, stk. 1, og artikel 101, stk. 1, i forordning (EF) nr. 73/2009.

[25] Som fastsat i artikel 101, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009.

[26] Artikel 102 i forordning (EF) nr. 73/2009.

[27] Forordningen krævede 50 % afkobling fra og med det første år, hvor enkeltbetalingsordningen blev anvendt. Støtten til disse sektorer blev helt afkoblet i Frankrig og Spanien fra og med 2010.

[28] Dvs. regioner omfattet af konvergensmålet, som det anvendes i forbindelse med tildelingen af EU’s strukturfondsmidler, svarende til niveau II i nomenklaturen for statistiske territoriale enheder (NUTS II), hvor BNP pr. indbygger er lavere end 75 % af BNP pr. indbygger i EU-25).

[29] SEK(2008) 1885 af 20. maj 2008, s. 50.

[30] Det foreslås, at Kommissionen "ved en gennemførelsesretsakt" skal godkende medlemsstaternes beslutninger (omhandlet i artikel 39, stk. 3, eller eventuelt artikel 39, stk. 4, litra a), i lovforslagene vedrørende den fælles landbrugspolitik efter 2013), "hvis følgende behov i regionen eller sektoren er påvist".

[31] Østrig, Belgien, Frankrig, Portugal og Spanien.

[32] Irland og Det Forenede Kongerige.

[33] Danmark, Spanien, Frankrig og Slovenien.

[34] Evaluering fra Kommissionen (2010): "Évaluation des effets sur les marchés du découplage partiel", s. 147-150. Det spanske landbrugsministeriums analyse af muligheden for afkobling af kvægpræmierne (ammekopræmien og slagtepræmien).

[35] "CAP Health Check — Impact Assessment Note No 3", s. 3.

[36] Sæsonbestemt flytning af dyrebestande fra et sted til et andet.

[37] F.eks. artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009, som fastsætter, at medlemsstaterne skal sikre, at arealer, der var permanente græsarealer i 2003, forbliver permanente græsarealer.

[8888] Medlemsstater besøgt af Retten.Belgien, Spanien, Frankrig, Østrig og Portugal ammekopræmier, Danmark og Finland kun ammefår- og gedepræmier.Portugal: Årsagerne til stigningen beskrives i tekstboks 5.Kilde: Europa-Kommissionens GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.

[38] KOM(2008) 306 endelig.

[39] En detaljeret analyse af de miljørisici, der kan adresseres ved hjælp af fåre- og gedeavl, findes i en evaluering fra Kommissionen (2007): "Study on environmental consequences of Sheep and Goat farming and of the Sheep and Goat premium system", s. 48-64.

[40] Ifølge Quality Meat Scotland’s rapport "The importance of livestock production to the Scottish economy", som henviser til Macaulay Land Use Research Institute’s klassificering af jords egnethed til landbrugsformål, er kun 6 % af Skotlands areal klassificeret som jord med en kvalitet over gennemsnittet og dermed egnet til dyrkning af markafgrøder. Den store afhængighed af drøvtyggeravl skyldes således jordkvaliteten i Skotland og de begrænsede muligheder for alternativ produktion på denne jord. Det klassificeringssystem, som Europa-Kommissionen anvender til fastlæggelse af ugunstigt stillede områder, kategoriserer næsten 85 % af Skotlands landbrugsareal som ugunstigt stillede områder, og her er drøvtyggeravl den dominerende landbrugsaktivitet, idet over 90 % af avlsmoderfårene og 82 % af kødkvæget befinder sig i disse områder.

[41] Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1), også kaldet finansforordningen, fastsætter i artikel 27 følgende: "Budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet". Artiklen fastsætter også følgende: "Der skal opstilles specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte målsætninger for alle de aktivitetsområder, som budgettet omfatter. Det kontrolleres ved hjælp af resultatindikatorer fastsat for hver enkelt aktivitet, om disse målsætninger er opfyldt […]".

[42] Jf. punkt 7, tekstboks 1: "et vist minimum af landbrugsproduktion […] for at sikre en passende levering af råmaterialer til forarbejdningsindustrien […]".

[43] Resultatindikatorerne skal være relevante, accepterede, troværdige, lette og robuste (relevant, accepted, credible, easy, robust — RACER).

[44] Søjle I omfatter markedsstøtteforanstaltninger og direkte støtte, herunder enkeltbetalinger, til producenter i EU. Søjle II omfatter foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, som skal støtte udvikling og diversificering i landbrugssamfundene.

[45] Jf. også Europa-Kommissionens 2010-rapport "Évaluation des effets sur les marchés du découplage partiel (Evaluation des mesures de la PAC relatives aux secteurs ayant bénéficié de soutien direct - Lot 1: Questions horizontales)", s. 66.

[46] Krydsoverensstemmelseskravene omfatter bevarelse af jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand og opfyldelse af lovbestemte forvaltningskrav.

[47] Udtrykket "dobbeltfinansiering" bruges af Kommissionen om situationer, hvor der udbetales støtte under to eller flere ordninger til opfyldelse af det samme mål.

[48] Dvs. i overensstemmelse med artikel 88, stk. 3, i EF-traktaten og Europa-Kommissionens retningslinjer for statsstøtte til landbruget.

[49] Lovforslag vedrørende reformen af den fælles landbrugspolitik efter 2013.

[50] "Evaluation of direct aids in the beef and veal sector", oktober 2010, og "Evaluation of market effects of partial decoupling", oktober 2010.

[51] Dvs. foranstaltningerne under artikel 69 i forordning (EF) nr. 1782/2003.

[52] Jf. f.eks. artikel 68 i forordning (EF) nr. 73/2009, som erstatter artikel 69 i forordning (EF) nr. 1782/2003, og de nye muligheder, der gives i samme forordnings artikel 63.

[53] "Evaluation of CAP measures for the sheep and goat sector", november 2011.

[54] F.eks. er den erklærede hensigt med 2010-rapporten "Évaluation des effets sur les marchés du découplage partiel (Évaluation des mesures de la PAC relatives aux secteurs ayant bénéficié de soutien direct - Lot 1: Questions horizontales)" (evaluering på markederne af delvis afkobling) at analysere virkningerne på markedet af den koblede eller delvis afkoblede støtte, der følger af forordning (EF) nr. 1782/2003, i en situation med generel afkobling. En anden rapport fra 2010 med titlen "Évaluation des aides directes dans le secteur bovin" (evaluering af den direkte støtte i kvægsektoren) fokuserer ligeledes på perioden 2005-2007 og omfatter ikke virkningerne af de bestemmelser, der blev indført med forordning (EF) nr. 73/2009.

--------------------------------------------------

BILAG I

OVERSIGT OVER KOBLEDE DIREKTE BETALINGER FOR AMMEKØER, FÅR OG GEDER I DE MEDLEMSSTATER, DER ANVENDER ENKELTBETALINGSORDNINGEN

Medlemsstat | Får og geder | Startår | Ammekøer | Startår | EU-loft 2005 | EU-loft 2010 | Budget til artikel 68 2010-2013 [9999] | Beskrivelse af den særlige støtte under artikel 68 [9999] |

Får og geder | Ammekøer | Får og geder | Suckler cow |

Basispræmie | Tillægspræmie | Basispræmie | Supplerende præmie | Basispræmie | Tillægspræmie | Basispræmie | Supplerende præmie |

Belgien | Afkoblet | 2005 | Koblet | | i/r | i/r | 77565000 | 19389000 | i/r | i/r | 77565000 | 19389000 | 29978880 | Kvalitetsforbedring (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. ii))Græsningsarealpræmie — avlssektoren (artikel 68, stk. 1, litra b))Særlig støtte for grønne dækafgrøderBevarelse af Piétrain-racen i svinesektoren |

Danmark | 2012 | | Afkoblet | 2005 | 855000 | i/r | i/r | i/r | 855000 | i/r | i/r | i/r | 111820000 | Foranstaltninger til fremme af miljøvenligt landbrug (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. v))Flerårige energiafgrøder (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. i))Flerårige økologiske frugttræer og bærbuske (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. i))Produktion af flerårige energiafgrøder (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. i))Særlig støtte til kødproduktion (artikel 68, stk. 1, litra b)) |

Tyskland | Afkoblet | 2005 | Afkoblet | 2005 | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | 4000000 | Græsningsarealpræmie — mejerisektoren (artikel 68, stk. 1, litra b)) |

Irland | Afkoblet | 2005 | Afkoblet | 2005 | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | 143800000 | Græsningsarealordning — får (artikel 68, stk. 1, litra b))Græsningsarealordning — produktivitet i mælkesektoren (artikel 68, stk. 1, litra b))Bevarelse af husdyravl i Burren-området (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. i))EU-ordning til sikring af ammekøers velfærd (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. iv)) |

Grækenland | Afkoblet | 2006 | Afkoblet | 2006 | 180300000 | 63200000 | 25700000 | 3100000 | i/r | i/r | i/r | i/r | 323600000 | Kvalitetsforbedring af olivenolie og durumhvede (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. ii))Producenter i ugunstigt stillede områder — kødsektoren (kvier, ammekøer, får og geder) (artikel 68, stk. 1, litra b))Omstrukturering af programmer i ugunstigt stillede områder — bjergområder (artikel 68, stk. 1, litra c)) |

Spanien | 2010 | | Koblet | | 366997000 | 111589000 | 279830000 | 28937000 | i/r | i/r | 261153000 | 26000000 | 992653540 | Nationalt kvalitetsprogram — grøntsagerKvalitetsprogram — tobakOmdrift uden kunstvandingStøtte til fåre- og gedeavlere under kvalitetsordningerneStøtte for kvalitetsmejeriprodukterStøtte til fåre- og gedeproducenterStøtte til mælkeproducenter i ugunstigt stillede områderOfficielt anerkendt kvalitetsproduktion af oksekødAmmekøer i sårbare områderStøtte til kvalitetsforbedring — sukkerroerStøtte til kvalitetsforbedring — bomuldNøddesektorenStøtte til kvalitetsforbedring — mælk og mejeriprodukterStøtte til mejerisektoren i sårbare/følsomme områderStøtte til gedesektoren i ugunstigt stillede områderStøtte til fåresektoren i sårbare områderForanstaltninger tidligere under artikel 69 (oksekød, bomuld, sukker, mælk) |

Frankrig | 2010 | | 25 % Afkoblet in 2010 | | 133716000 | 40208000 | 734908000 | 1137000 | i/r | i/r | 525622000 | i/r | 1874400000 | Supplerende støtte for proteinafgrøder (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. i))Støtte til kvalitetsforbedring af durumhvede (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. ii))Bevarelse af økologisk landbrug (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. v))Støtte til omlægning til økologisk landbrug (artikel 68)Diversificering af omdrift (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. v))Støtte for kalve fra ammekøer og for økologimærkede kalve, støtte til fåre- og gedeproducenter, støtte til mælkeproducenter i bjergområder (artikel 68, stk. 1, litra b))Afgrødehøstforsikring (artikel 68, stk. 1, litra d)) |

Medlemsstat | Får og geder | Startår | Ammekøer | Startår | EU-loft 2005 | EU-loft 2010 | Budget til artikel 68 2010-2013 [9999] | Beskrivelse af den særlige støtte under artikel 68 [9999] |

Får og geder | Ammekøer | Får og geder | Ammekøer |

Basispræmie | Tillægspræmie | Basispræmie | Supplerende præmie | Basispræmie | Tillægspræmie | Basispræmie | Supplerende præmie |

Italien | Afkoblet | 2005 | Afkoblet | 2005 | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | 1277100000 | Kvalitetsforbedring (oksekød, fåre- og gedekød, olivenolie, mejeriprodukter, tobak, sukker, blomsterdyrkningsprodukter) (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. ii)) Omdrift (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. v)) Forsikringsbetalinger vedrørende høst, dyr og planter (artikel 68, stk. 1, litra d)) |

Luxembourg | Afkoblet | 2005 | Afkoblet | 2005 | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r |

Malta | Afkoblet | 2007 | Afkoblet | 2007 | 53000 | 18000 | 26000 | 3000 | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r |

Nederlandene | Afkoblet | 2006 | Afkoblet | 2006 | 13800000 | 300000 | 10900000 | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | 120585000 | Transport over vand (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. i)) Dyrevelfærd (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. iv)) Elektronisk identifikation og registrering af får (artikel 68, stk. 1, litra b)) Vejrligsforsikring (artikel 68, stk. 1, litra d)) |

Østrig | Afkoblet | 2005 | Koblet | | i/r | i/r | 70578000 | 99000 | i/r | i/r | 70578000 | 99000 | 51600000 | Præmie for malkekøer (artikel 68, stk. 1, litra b)) |

Portugal | Koblet | | Koblet | | 21892000 | 7184000 | 79031000 | 9503000 | 21892000 | 7184000 | 78695000 | 9462000 | 133044000 | Systemer til ekstensiv avl af autoktone racer (kvæg, får, geder) (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. i))Kvalitetsforbedring af landbrugsprodukter (afgrøder og dyr) (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. ii))Landbrugsmiljøforanstaltninger til beskyttelse af den nationale olivenkulturarv og støtte til ekstensiv græsning (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. v)) Økonomisk sårbare landbrugstyper i mejerisektoren og fåresektoren (artikel 68, stk. 1, litra b)) |

Slovenien | 2010 | | Afkoblet | 2007 | 520000 | 178000 | 5183000 | 626000 | i/r | i/r | i/r | i/r | 49514200 | Ekstensiv avl af hunkvæg og mejerisektorbetaling til landbrugere i bjergområder og på stejle bakker (artikel 68, stk. 1, litra b)) Bevarelse af dyreopdræt på bedrifter med permanente græsarealer (artikel 68, stk. 1, litra c)) |

Finland | Koblet | | Afkoblet | 2006 | 1200000 | 400000 | 9300000 | 600000 | 600000 | 200000 | i/r | i/r | 194804200 | Støtte til produktion af oksekød og malkekopræmie (artikel 68, stk. 1, litra b))Foranstaltninger tidligere under artikel 69 (markafgrøder) (artikel 72, stk. 3)) |

Sverige | Afkoblet | 2005 | Afkoblet | 2005 | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | 13868000 | Kvalitetsforbedring (alle sektorer) (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. ii))Forbedring af markedsføring (alle sektorer) (artikel 68, stk. 1, litra a), nr. iii))Foranstaltninger tidligere under artikel 69 (kvalitet/markedsføring — alle sektorer) |

Det Forenede Kongerige | Afkoblet | 2005 | Afkoblet | 2005 | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | i/r | 119200000 | Ordningen for skotsk oksekød (artikel 68, stk. 1, litra b)) Foranstaltninger tidligere under artikel 69 (oksekødssektoren i Skotland) |

I ALT | 719333000 | 223077000 | 1293021000 | 63394000 | 23347000 | 7384000 | 1013613000 | 54950000 | 5439967820 | |

[9999] Kilde: Europa-Kommissionens GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, D1: "Implementation of Specific Support (Article 68 of Regulation (EC) No 73/2009)". Disse foreløbige tal fra medlemsstaterne kan senere blive ændret. DS/2010/03 ajourført 5.9.2011.

--------------------------------------------------

BILAG II

HUSDYRS- OG KØDPRODUKTION I EU (1995-2010)

+++++ TIFF +++++

Kilde: Eurostat.

NB: Dataene for kødproduktion før 2004 gælder EU-15.

--------------------------------------------------

BILAG III

GENNEMSNITLIGT ANTAL DYR PR. BEDRIFT

+++++ TIFF +++++

Kilde: Eurostat (undersøgelse af landbrugsbedrifternes struktur).

--------------------------------------------------