DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 3.10.2008 
SEK(2008) 2595  
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til 
udkast til forslag 
til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/85/EØF 
om iværksættelse af foranstaltninger til fo rbedring af sikkerheden og sundheden under 
arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer (tiende 
særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. 1, i dire ktiv 89/391/EØF) 
Resumé af konsekvensanalysen  
 
 
{COM(2008) 637} 
{SEC(2008) 2596} 
 
DA 2   DA  
1. INDLEDNING 
Ligebehandling er et af EU's overordnede  mål, som skal nås gennem EU's politikker1, og 
Kommissionens køreplan for ligesti lling mellem kvinder og mænd (2006-10)2 lægger vægt 
på, at mænd og kvinder skal tage del i arbejdsm arkedet på lige fod. Lige stilling har også været 
et mål i den europæiske beskæftigelsesstrategi  siden starten i november 1997. Der er nu 
bred enighed om, at politikker til fremme af  en bedre balance mellem arbejds-, privat- og 
familieliv er af afgørende betydning, og disse po litikker er derfor blevet en økonomisk faktor, 
idet demografiske ændringer og konkurrencemæ ssigt pres i stigende  grad understreger 
behovet for en bedre deltagelse på arbejdsmar kedet. Der er desuden en positiv sammenhæng 
mellem fødselstallene og arbejdsmarkedsdeltag elsen, idet der i de medlemsstater, hvor 
fødselstallene er høje, også er  flere kvinder i beskæftigelse. 
I køreplanen for ligestilling me llem kvinder og mænd (2006-2010)  fastsættes der seks 
prioriterede indsatsområder, hvoraf det første er at opnå ligestilling mellem kvinder og mænd, for så vidt angår økonomisk uafhængighed. Et andet prioriteret område – bedre balance 
mellem arbejds-, privat- og familieliv – bi drager direkte til førnævnte mål.  
Europa-Parlamentet  har gentagne gange krævet, at de n gældende lovgivning vedrørende 
barsels- og forældreorlov skal forbedres
3. I maj 2008 foreslog Parlamentet at ændre 
retningslinjerne og opfordrede til bestemmelser  om forældreorlov og andre orlovsordninger4.  
De europæiske arbejdsmarkedsparter bidrager også væsentligt til at skabe en bedre balance 
mellem arbejds-, privat- og familieliv.  I marts 2005 vedtog de en handlingsramme for 
ligestilling mellem mænd og kvinder, og et af de priorite rede områder er at støtte en bedre 
balance mellem arbejdsliv og familie.   
Kommissionen har udarbejdet denne kons ekvensanalyse på grundlag af de 
lovgivningsmæssige modeller, so m blev udpeget i 2007 og udsendt i anden fase af høringen af 
arbejdsmarkedets parter5. I juli 2008 bekræftede de europæis ke arbejdsmarkedsparter, at de 
havde til hensigt at indlede en forhandlingsproc edure, jf. traktatens ar tikel 139, vedrørende en 
revision af direktivet om foræ ldreorlov. Kommissionen har derfor  begrænset dette forslag til 
kun at omfatte barselsorlov, da arbejdsmarkedspart erne har bekræftet, at  de ikke havde til 
hensigt at inkludere dette i deres forhandlinger. Konsekve nsanalysen omfatter dog alle 
muligheder og ikke blot den løsn ing, der vedrører ændringen af  betingelserne for barselsorlov. 
2. D OKUMENTATION OG HØRING  
De europæiske arbejdsmarkedsparter blev hørt af Kommissionen i to faser i 2006 og 2007.  
Som følge af den anden fase af hørin gen valgte fire arbejdsmarkedsparter6 at oprette en fælles 
arbejdsgruppe inden for rammerne af den eur opæiske sociale dialog med henblik på at 
                                                 
1 EF-traktatens artikel 2 og artikel 3, stk. 2. 
2 KOM(2006) 92. 
3 For eksempel, beslutning 2003/2129 (INI), P5_TA(2004)0152, punkt og 26. 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P6-TA-2008-
0207+0+DOC+XML+V 0//EN&language=DA . 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/social_dialogue/docs/reconciliation2_en.pdf . 
6 EFS, BUSINESSEUROPE, CEEP og UEAPME. 
 
DA 3   DA gennemgå rammeaftalen om foræld reorlov, der er knyttet som b ilag til direktiv 96/34/EF. I 
juli 2008 besluttede de at indlede form elle forhandlinger om forældreorlov i 
overensstemmelse med traktatens artikel 138. 
I december 2007 hørte Kommissionen medlemsstat erne for at indsamle oplysninger om 
lovgivningen vedrørende alle former for familiere laterede orlovsordninger og for at få vished 
for medlemsstaternes syn på en ændring heraf. 
Det Rådgivende Udvalg for Lige stilling mellem Mænd og Kvinder7 vedtog en udtalelse om 
indførelsen af nye former for orlov (fædreorlo v, adoptionsorlov og plej eorlov) ved skriftlig 
procedure af 3. juli 20088. Kommissionen hørte endvidere en  række europæiske ngo'er ved 
hjælp af et spørgeskema om deres syn på mulighederne for at ændre og supplere den 
gældende lovgivning om orlovsordninger i forbi ndelse med at opnå en bedre balance mellem 
arbejde og privatliv. 
I december 2007 bestilte Kommissionen en ekst ern undersøgelse af omkostninger og fordele 
ved mulighederne for at forbedre bestemmels erne om en bedre balance mellem arbejds-, 
privat- og familieliv fra Ecorys-Gruppen9. Netværket af nationale  eksperter inden for 
ligestilling har også udarbejdet en rapport om de nationale foranstaltninger vedrørende 
graviditet og barsel, rettighederne i forb indelse med forældre- og fædreorlov i 
medlemsstaterne og en statusopgø relse over medlemsstaternes foranstaltninger for fleksible 
arbejdsordninger10.  
3. N UVÆRENDE EU- REGLER  
To direktiver vedrører orlov af familierelaterede årsager og dertil hørende rettigheder, nemlig 
direktiv 92/85/EØF11 (herefter "direktivet om ba rselsorlov") og direktiv 96/34/EF12 (herefter 
"direktivet om forældreorlov" ), som blev vedtaget i henhol dsvis 1992 og 1996. I direktiverne 
fastsættes retten til mindst 14 ugers barsel sorlov med en ydelse svarende til mindst 
sygedagpenge og retten til tre måneders forældre orlov uden løn til hver forælder, som i mange 
medlemsstater kan overføres til den anden forælder. De gældende regler indeholder ingen bestemmelser om varigheden af adoptionsorlov eller andre nærmere detaljer herom eller om 
retten til fædreorlov eller plejeorlov (o rlov til at passe et familiemedlem). 
Der er markante forskelle mellem medlemsstater ne, hvad angår deres po litikker til fremme af 
en bedre balance mellem arbejds-, privat- og  familieliv. Bestemmelserne om barselsorlov 
varierer i store træk fra 14 til 52 uger med ydelser , der varierer fra 55 % (underlagt et loft) til 
100 % (uden loft). Bestemmelserne om foræld reorlov indeholder ret til orlov i mellem tre 
måneder og tre år. Når der medfølger ydelser, vari erer disse mellem en periode på to uger og 
to år. Retten til adoptionsorlov varierer me llem 10 dage og de samme periode som for 
forældreorlov. Nogle medlemsstater udbetaler in gen ydelser, mens andre udbetaler en ydelse, 
                                                
 
7 http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/docs/2008/opinion_newforms_en.pdf . 
8 Omfatter repræsentanter for medlemsstaterne, ligestillingsorganer, arbejdsmarkedsparterne og ngo'er. 
9 http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/legislation/new_legislation_en.html . 
10 Nærmere oplysninger findes på: 
http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/legislation/bulletin_en.html . 
11 Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af 
sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer (EFT L 348 af 28.11.1992, s. 1). 
12 Rådets direktiv 96/34/EF af 3. juni 1996 om den rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået 
af UNICE, CEEP og EFS (EFT L 145 af 19.6.1996, s. 4). 
 
DA 4   DA der svarer til ydelsen for forældreorlov. I en række medlemsstater finde s fædreorlov slet ikke. 
Hvor fædreorloven findes, varierer den mellem en  og ti dage. I andre medlemsstater er en del 
af forældreorloven forbeholdt fædrene. Viss e medlemsstater udbetaler slet ingen ydelser, 
mens andre udbetaler en engangsydelse på  op til 100 % af en månedsløn. I andre 
medlemsstater findes der ingen bestemmelser om ret til plejeorlov. Varigheden varierer 
mellem to og 10 dage for et handicappet eller sygt barn og i visse tilfælde også andre 
familiemedlemmer. I visse medlemsstater udbe tales der en orlovsydelse i form af et 
engangsbeløb svarende til f.eks. sygedagpenge eller andre ydelser. 
3. P ROBLEMSTILLINGEN  
På EU-niveau er det nu erkendt, at der må iværksættes politikker for at skabe en bedre balance 
mellem arbejde og familieliv, således at mænd og kvinder ikke behøver at gå på kompromis mellem et tilfredsstillende privat- og familieliv  og en tilfredsstillende karriere. Sådanne 
politikker vil give både mænd og kv inder mulighed for at foretage reelle valg på dette område 
og vil kunne føre til en højere erhvervsfrekvens og lavere arbejdsløshed især for kvinder. De kan også føre til et mindre kønsopdelt arbe jdsmarked og nedbringe lønforskellen mellem 
mænd og kvinder. Selv hvor der er  indført fleksible ar bejdstidsordninger for at fremme en 
bedre balance mellem arbejde og privatliv, udnyttes disse i langt  højere grad af  kvinder end 
mænd af økonomiske årsager og ikke efter eget ønske.  
Selv om kvinder i stigende grad deltager i arbe jdsmarkedet, var den køn sbetingede lønforskel 
stadig på 15 % i perioden fra 2003 til 2007 og er  kun faldet med et procentpoint siden 2000
13. 
Lønforskellen skyldes i et vist omfang kvindern es problemer med at forene arbejdsmæssige 
og private forpligtelser. En vigtig faktor , der påvirker kvindernes deltagelse på 
arbejdsmarkedet, er børnepas ningsordninger. Medlemsstaternes børnepasningsordninger  er 
utilstrækkelige og er ikke altid tilpassede familiernes behov14. Kun i Danmark og Portugal er 
der mulighed for over 30 timers formel børnepa sning for over 30 % af børn under tre år. 
Kvinder bærer også det største ansvar i ældreplejen .  
Når kvinder føder børn, indvi rker dette kraftigt på deres erhvervsfrekvens . Således var 
beskæftigelsesfrekvensen for kvinder med små børn kun på 65,5% i 2007, hvorimod den for mændene var på 91,7%, svarende til en forskel på 26 %. I 2007 faldt
 
beskæftigelsesfrekvensen for kvinder mellem 20 og 49 år med ca. 12 procentpoint, når de fik 
børn, mens mændenes besk æftigelsesfrekvens steg  med ca. syv procentpoint. De 
familiemæssige forpligtelser betyder, at kvi nder er mere tilbøjelige til at arbejde på deltid  end 
mænd. Dette har en negativ indvirkning på de res karriereudsigter og løn. Desuden bliver 
mødre (og fædre) med små børn forskelsbehandlet på arbejdsmarkedet , og fædrene tager 
kun sjældent forældreorlov . Så længe mødrene giver afkald  på at finde beskæftigelse i 
stedet for fædrene, når de får børn, og gør  brug af reglerne om forældreorlov, vil 
arbejdsgiverne generelt fort sætte med at opfatte kvinderne som mindre engagerede i deres 
karriere end mænd og vil derfor investere mindre i karrieremuligheder for kvinder.  
4. S TATUS QUO  
                                                 
13 Eurostats definition: Ved lønforskellen mellem mænd og kvinder forstås forskellen mellem mandlige og 
kvindelige lønmodtageres gennemsnitlige bruttotimeløn udtrykt i procent af mandlige lønmodtageres 
gennemsnitlige bruttotimeløn. 
14 Jf. en nyere rapport med titlen The Provision of Childcare Services , af Platenga/Remery, 2008. 
 
DA 5   DA Hvis der ikke vedtages nye EU-f oranstaltninger, vil de gældende EU-direktiver stadig finde 
anvendelse og de nuværende programmer og målsætninger blive opr etholdt. En række 
medlemsstater vil i så fald have detaljerede na tionale bestemmelser om bedre foranstaltninger 
til en bedre balance mellem arbejde og priva tliv. Lissabonmålene evalueres i 2010, og de nye 
retningslinjer og mål fastsættes som led i den europæiske beskæftigelsesstrategi. Køreplanen for ligestilling mellem kvinder og mænd  udløber i 2010, men de europæiske 
arbejdsmarkedsparters arbejde vil fortsætte. 
Den markante forskel i erhvervsfrekvensen for kvinder med børn og mænd med børn vil dog 
fortsat være at finde. Medlemsstat erne vil få brug for kvindernes deltagelse i arbejdsmarkedet, 
ikke blot for at løse problemerne med et al drende samfund, men også for at forbedre den 
globale konkurrenceevne. Det er derfor afgør ende at øge kvindernes erhvervsfrekvens. 
Medlemsstaterne har samtidig brug for stabile  fødselstal, hvis de skal kunne tackle de 
demografiske udfordringer. I de lande hvor beskæftigelsesfrekvensen  for kvinder er høj 
(såsom Finland, Sverige, Danm ark, Nederlandene og Storbritanni en), har man fødselstal, som 
ligger betydeligt over gennemsnittet
15. Disse medlemsstater har i vidt omfang også de mest 
effektive politikker til at skabe en be dre balance mellem arbejde og familieliv. 
5. M ULIGE EU- POLITISKE TILTAG  
Målet er at øge beskæftigelse sfrekvensen for kvinder med børn og nedbringe kønsforskellen 
og forskelsbehandlingen ved at stille flere muli gheder til rådighed, forbedre betingelserne for 
at tage familierelateret orlov og yde økonomi sk støtte ved familierelateret orlov.  
En række muligheder blev gennemgået, før det blev  konkluderet, at det ikke var en løsning at 
undlade at gribe ind, da et af  målene i Kommissionens kør eplan for ligestilling mellem 
kvinder og mænd er at fremme en bedre bala nce mellem arbejde og privatliv, og da de 
vigtigste aktører kraftigt har opfordret Kommissi onen til at sætte ind på  dette område. Ikke-
lovgivningsmæssige foranstaltninger  (såsom udveksling af god praksis og 
arbejdsmarkedsparternes initia tiver) vil under alle omstændighe der fortsætte lige som andre 
tiltag til at øge kvinders beskæf tigelsesfrekvens. EU må gøre en  yderligere indsats for at få 
flere kvinder i beskæftigelse og give dem mulighed for at udnytte  deres potentiale og talenter 
til fulde. Da der stadig er store forskelle mellem de faktiske og foretrukne beskæftigelsesmønstre, synes det at være indl ysende, at kvinder generelt ønsker at arbejde 
mere. Der er derfor store muligheder for at øge  kvindernes deltagelse i arbejdsmarkedet. 
På denne baggrund blev de mulige løsninger i ndsnævret til følgende  alternativer: ingen 
indsats på EU-niveau, formidling af god praksis, æ ndring af reglerne for barselsorlov (direktiv 
92/85/EØF), ændring af reglerne for forældre orlov (direktiv 96/34/EF), mere specifikke 
bestemmelser for adoptionsorlov og indførelsen af to nye former  for orlov, nemlig fædreorlov 
og plejeorlov.  
6. V
URDERING AF ALTERNATIVERNE  
De enkelte alternativer blev vurderet ud fra,  hvordan de opfylder målene og i sammenligning 
med status quo-scenariet. Det fremstod, at alternativet "ingen ny indsats " ikke ville løse de 
identificerede problemer. Alterna tivet "formidling af god praksis"  kan bidrage til at opnå en 
bedre balance mellem arbejds- og familieliv. 
                                                 
15 Idem, s. 18. 
 
DA 6   DA Hvad angår "barselsorlov " vil en ydelse på 100 % af den tidligere månedsløn og en udvidelse 
på fire uger af barselsorloven være en meni ngsfyldt og egnet støtte til en bedre balance 
mellem arbejds- og familieliv. Det samme gælder for en bestemmelse om retten til at anmode 
om fleksible arbejdstider efte r endt barselsorlov. Målene vi lle være nået, dog med undtagelse 
af målet om at nedbringe forskellen i antallet  af mænd og kvinder, der tager familierelateret 
orlov. 
Hvad angår "forældreorlov " blev det vurderet, at en udvidels e af forældreorloven på en måned 
og en ydelse svarende til 66 % af den tidligere månedsløn ville bidrage til at opnå en bedre 
balance mellem arbejds- og familieliv, hvis begge forældre tager mindst en måneds 
forældreorlov. Forældreorloven leds ages af en ydelse, hvilket vil give fædrene et incitament 
til at tage mindst en måneds forældreorlov, da retten til orlov ellers vi l gå tabt. Disse regler 
har vist sig at være særdeles  effektive i de nordiske lande. 
Hvad angår "adoptionsorlov ", blev det vurderet, at hvis man kalkerede reglerne så vidt muligt 
over reglerne for forældreorlov, ville dette få  de samme positive følger som ændringen af 
forældreorlovsordningen. 
Det blev vurderet, at en "fædreorlov " på ti dage ville være en særdeles stor hjælp til at 
opfordre flere fædre til at tage forældreorlov. Erfaringerne fra en række  medlemsstater viser, 
at fædrene kun tager familierel ateret orlov, hvis ydelsen under fæ dreorloven står i tæt relation 
til deres løn. Under dette alternativ udbetales de r derfor en ydelse svarende til mindst 66 % af 
deres månedsløn. 
Det blev vurderet, at en plejeorlov  på en måned til at passe et familiemedlem (herunder børn 
over otte år) var nyttig, da den kan hjælpe kvinder (eller mænd)  til at være i beskæftigelse, 
samtidig med at de passer et familiemedlem. 
7. K ONKLUSION  
Konsekvensanalysen konkluderer, at retligt bindende foranstaltn inger på EU-niveau vil være 
det bedste instrument til at nå de fast satte mål. Ændringer i barselsorlovs- og 
forældreorlovsordningerne og indførelsen af nye /andre former for orlov vil tilsammen danne 
et meget nyttigt regelsæt til at nå en bedre balance mellem arbejds- og familieliv. Da arbejdsmarkedsparterne har til hensigt at forh andle om forældreorlov, bør Kommissionen ikke 
desto mindre afstå fra at fremsætte forslag om forældreorlov og tage hensyn til, at arbejdsmarkedsparternes forhandlinger kunne omfatte de nye orlovsordninger. Den eneste mulige løsning er derfor på nuværende tidspunkt  at fremsætte et forslag om ændring af 
barselsorlovsordningerne.