Nr. C 283/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21.10.87 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Udkast til Rådets forordning (EØF) om et europæisk strategisk forsknings- og udviklingspro­
gram inden for informationsteknologi (ESPRIT) 
KOM(87) 313 endelig udg.12 
(Forelagt Rådet af Kommissionen den 29. juli 1987) 
(87/C 283/05) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 
130 Q, stk. 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, 
i samarbejde med Europa-Parlamentet, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Ved Rådets afgørelse 84/130/EØF (*) blev første fase af 
Det Europæiske Strategiske Forsknings- og Udviklings­
program inden for Informationsteknologi (ESPRIT) ved­
taget den 28. februar 1984; 
rammeprogrammet for Fællesskabets forskning og tekno­
logiske udvikling (1987-1991) blev vedtaget ved Rådets 
afgørelse 000/000/EØF; 
ESPRIT's arbejdsprogram, der med regelmæssige mel­
lemrum udarbejdes i nært samarbejde med industrien, in­
dustrielle brugere og videnskabelige kredse, har vist sig 
at være et effektivt middel til styring af programmet; 
Kommissionen har nedsat et uafhængigt højtstående or­
gan med betegnelsen ESPRIT's Bedømmelsespanel til 
vurdering af programmets fremskridt; 
ESPRIT's Bedømmelsespanel har konkluderet, at pro­
grammet er blevet igangsat på tilfredsstillende måde og 
er godt på vej til at opfylde de oprindeligt fastsatte mål­
sætninger, at det skrider hurtigere frem end oprindelig 
forventet, at det har tilskyndet til et tværeuropæisk 
samarbejde på alle niveauer, navnlig hvad angår små og 
mellemstore virksomheder, at det har åbnet mulighed for mere ambitiøse forskningsprojekter, og at det har frem­
skyndet gennemførelsen af disse projekter (2); 
ESPRIT's Bedømmelsespanel har anbefalet, at vægten i 
den fremtidige udvikling af ESPRIT fortsat bør lægges 
på prækonkurrencemæssig F & U, at forskningsområ­
derne bør konsolideres og omstruktureres, og at der 
burde udvises særlig opmærksomhed med hensyn til pro­
jekter vedrørende teknologiintegration; 
programmets fremtidige tekniske sigte er blevet fastlagt 
efter en vidtspændende høring af et stort antal repræsen­
tanter fra industrien og videnskaben; 
der er fortsat behov for at sikre en systematisk samord­
ning mellem ESPRIT-programmet og medlemsstaternes 
programmer inden for informationsteknologisektoren; 
ESPRIT-programmet opfylder det uomgængelige behov 
for tilvejebringelse eller konsolidering af et specifikt eu­
ropæisk industripotentiel inden for disse teknologier; 
programmet tager derfor sigte på de virksomheder, uni­
versiteter og forskningscentre i Fællesskabet, der er bedst 
egnede til opfyldelsen af disse målsætninger; 
små og mellemstore virksomheder skal tilskyndes til en 
fortsat høj grad af deltagelse i programmet; 
en passende formidling af og adgang til projektresultater 
af fællesskabsinteresse er nødvendig for at opfylde Fæl­
lesskabets mål og tage hensyn til de små og mellemstore 
virksomheders behov; 
der er behov for en regelmæssig vurdering af program­
met; 
det er nødvendigt for programmets gennemførelse, at 
Kommissionen bistås af et udvalg; 
C) EFT nr. L 67 af 9. 3. 1984, s. 54. O KOM(85) 616, Bruxelles, den 19. 11. 1985. 
21.10.87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 283/5 
Fællesskabet har interesse i at konsolidere europæisk 
forsknings videnskabelige og finansielle grundlag ved i 
højere grad at inddrage deltagere fra EFTA-landene i 
visse fællesskabsprogrammer, navnlig programmer, der 
indebærer forsknings- og udviklingssamarbejde inden for 
informationsteknologi; 
iværksættelsen af langsigtede grundforskningsaktioner og 
samordnede aktioner inden for rammerne af COST er et 
væsentligt element til supplering af de industriorienterede 
F & U-projekter; 
Rådet har i sin resolution af 8. april 1986 (') bekræftet 
sin støtte til ESPRIT-programmet og anmodet om, at 
Kommissionen ved gennemførelsen af programmet 
sikrer, at dette med hensyn til sigte og fleksibilitet fortsat 
fungerer som et effektivt svar på den stadig voksende ud­
fordring inden for IT-området; 
Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning 
(CREST) har afgivet udtalelse — 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
1. Anden fase af ESPRIT-programmet for forskning 
og udvikling for Det Europæiske Økonomiske Fælles­
skab inden for Informationsteknologi, i det følgende be­
nævnt »programmet«, vedtages for en periode, der udlø­
ber den 31. december 1992. Programmets tekniske sigte 
er beskrevet i bilag I. 
2. Programmet omfatter prækonkurrencemæssige 
forsknings- og udviklingsprojekter (i det følgende be­
nævnt »projekter«), aktioner inden for grundforskning 
(i det følgende benævnt »aktioner«) og ledsageforanstalt­
ninger. 
Artikel 2 
1. De detaljerede målsætninger og de projekttyper, 
der skal iværksættes, samt de dertil svarende finansielle 
planer gøres der rede for i et årligt arbejdsprogram, der 
skal vedtages efter proceduren i artikel 7. Ajourføringer, 
som der kan blive behov for i løbet af det pågældende år, 
vedtages på samme måde. 
2. Evaluering af de projekter og aktioner, der stilles 
forslag om, foretages af Kommissionen under behørig 
hensyntagen til programmets og det årlige arbejdspro­
grams generelle målsætninger. Afgørelsen, om projekter, 
der kræver en F & U-indsat på over 100 mandår, er støt­
teberettigede, træffes efter proceduren i artikel 7. 
Resulaterne af evalueringen af de øvrige projekter og af 
aktionerne forelægges for det i artikel 6 omhandlede 
udvalg. 
(') EFT nr. C 102 af 29. 4. 1986, s. 1. 3. Projekterne gennemføres ved hjælp af kontrakter, 
som af Kommissionen indgås med virksomheder, herun­
der små og mellemstore virksomheder, universiteter og 
andre organer etableret i Fællesskabet. 
Projektforslag fra interesserede parter forelægges som 
regel efter, at der er indkaldt forslag i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. I projekterne skal normalt deltage 
mindst to uafhængige industripartnere etableret i forskel­
lige medlemsstater. Hver kontrahent forventes at yde et 
væsentligt bidrag til projektet. Kontrahenterne forventes 
at afholde en væsentlig del af omkostningerne, hvoraf 
50 % normalt vil blive afholdt af Fællesskabet. 
4. Aktionerne gennemføres ved hjælp af kontrakter, 
som Kommissionen indgår med universiteter, forsknings­
organer eller virksomheder etableret i Fællesskabet. Ak-
tionsforslag fra interesserede parter forelægges som regel 
efter, at der er indkaldt forslag i De Europæiske Fælles­
skabers Tidende. I aktionerne skal normalt deltage mindst 
to universiteter eller forskningsorganer etableret i for­
skellige medlemsstater. 
Fællesskabet kan afholde op til 100 % af aktionernes 
omkostninger. 
5. I undtagelsestilfælde, hvor indkaldelsen af forslag 
ikke har givet tilfredsstillende resultater, eller i presse­
rende tilfælde, eller hvis indkaldelse af forslag af om­
kostnings- og effektivitetsmæssige grunde ikke er den 
mest hensigtsmæssige fremgangsmåde, kan der efter pro­
ceduren i artikel 7 træffes afgørelse om at afvige fra føl­
gende i stk. 3 og 4 omhandlede principper: 
— offentlig indkaldelse af forslag, 
— deltagelse i projekterne fra mindst to industripartnere 
i forskellige medlemsstater, 
— deltagelse i aktionerne fra mindst to universiteter el­
ler forskningsorganer i forskellige medlemsstater. 
6. Kontrakter om gennemførelse af projekter og ak­
tioner, der er i overensstemmelse med stk. 3 og 4, kan 
omfatte selskaber, universiteter og andre organer i ét af 
de tredjelande, der er anført i bilag II. Dette bilag kan 
med kvalificeret flertal ændres af Rådet på grundlag af et 
forslag fra Kommissionen. 
7. Ledsageforanstaltningerne, herunder navnlig de i 
bilag I, C, anførte, sigter specielt mod at tilvejebringe en 
tilstrækkelig kommunikationsinfrastruktur, at give ad­
gang til projektresultatet og at sikre samordningen af 
forsknings- og udviklingsaktiviteter, der udføres i medfør 
af Fællesskabets og medlemsstaternes programmer. 
Nr. C 283/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21.10. 87 
Artikel 3 Artikel 7 
Kommissionen bemyndiges til efter traktatens artikel 
130 N at indgå aftaler med tredjelande, der deltager i 
Det Europæiske Samarbejde om Videnskabelig og 
Teknisk Forskning (COST), med henblik på at sikre 
samordning af indsatsen mellem Fællesskabets aktiviteter 
i forbindelse med det samarbejde om aktioner inden for 
grundforskning og ledsageforskning, der er omtalt i 
bilag I, og sådanne landes relevante programmer. 
Artikel 4 
Fællesskabet bidrager til afviklingen af programmet in­
den for rammerne af de bevillinger, der er afsat hertil på 
De Europæiske Fællesskabers budget. 
Det skønnes, at der er behov for en samlet bevilling på 
1 600 mio ECU til dækning af Fællesskabets bidrag til 
projekter, aktioner og ledsageforanstaltninger under pro­
grammet. Dette beløb omfatter udgifter til personale, 
som ikke må overstige 4,5 % af Fællesskabets bidrag. 
Op til 25 % af Fællesskabets samlede bidrag til nye pro­
jekter, der iværksættes under programmet, kan det første 
år tildeles nye projekter, der ligger under den tærskel, 
der er fastlagt i artikel 2, stk. 2. Hvis indkaldelsen af for­
slag ikke giver tilfredsstillende resultat, kan denne pro­
centdel ændres efter proceduren i artikel 7. 
Artikel 5 
Kommissionen påser, at programmet gennemføres kor­
rekt, og fastsætter med henblik herpå de passende foran­
staltninger og skaber de infrastrukturer, der er nødven­
dige herfor, uden at dette dog berører de i artikel 2, 3 og 
4 fastsatte beføjelser. 
Artikel 6 
1. Kommissionen bistås af et udvalg, i det følgende 
benævnt »udvalget«, der er sammensat af to repræsentan­
ter for hver medlemsstat, og har en repræsentant for 
Kommissionen som formand. 
Medlemmerne af udvalget kan bistås af eksperter eller 
rådgivere afhængigt af, hvilket emne, der er til behand­
ling. 
Udvalgets dokumenter og drøftelser er fortrolige. 
Udvalget fastsætter sin forretningsorden. 
Kommissionen varetager sekretariatsfunktionen for ud­
valget. 
2. Kommissionen kan høre udvalget om enhver sag, 
der falder inden for denne forordnings anvendelsesom­
råde. Når proceduren i denne artikel skal følges, forelægger 
Kommissionens repræsentant udvalget et udkast til de 
foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udta­
lelse inden for en frist, som formanden fastsætter under 
hensyntagen til det pågældende spørgsmåls hastende ka­
rakter. Det udtaler sig med det flertal, som er fastlagt i 
traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgø­
relser, Rådet skal træffe efter forslag fra Kommissionen, 
idet de stemmer, der afgives af medlemsstaternes repræ­
sentanter, tildeles den vægt, der er fastlagt i nævnte arti­
kel. Formanden deltager ikke i afstemningen. 
Kommissionen vedtager de påtænkte foranstaltninger, 
når de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse. Er 
de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse 
med udvalgets udtalelse, eller foreligger der ikke nogen 
udtalelse, forelægger Kommissionen straks Rådet et for­
slag til de foranstaltninger, der skal træffes. Rådet træf­
fer afgørelse med kvalificeret flertal. 
Hvis Rådet efter udløbet af en frist på én måned regnet 
fra forslagets forelæggelse ikke har truffet afgørelse, ved­
tages de foreslåede bestemmelser af Kommissionen. 
Artikel 8 
Med henblik på at vurdere de foreløbig opnåede resulta­
ter sammenlignet med programmets målsætninger fore­
lægger Kommissionen en rapport for Rådet og Europa-
Parlamentet senest enten i 1990, eller så snart der er ind­
gået forpligtelser for 60 % af de bevillinger, der er skøn­
net nødvendige. Rapporten ledsages af forslag til ændrin­
ger, som resultaterne måtte give anledning til. 
Artikel 9 
Hvad angår de i artikel 1, stk. 2, omhandlede aktiviteter, 
udveksler medlemsstaterne og Fællesskabet alle relevante 
oplysninger, hvortil de har adgang, og som de har ret til 
at fremlægge, vedrørende de omrader, der er omfattet af 
denne forordning, hvad enten aktiviteterne planlægges 
eller gennemføres på deres ansvar eller ej. 
Oplysningerne udveksles ifølge en procedure, der fast­
lægges af Kommissionen efter høring af udvalget, og op­
lysningerne behandles fortroligt, hvis der anmodes 
herom. 
Artikel 10 
Denne forordning træder i kraft den 1. december 1987. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gæl­
der umiddelbart i hver meldlemsstat. 
21.10.87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 283/7 
BILAG 1 
ESPRIT 
Dette program vedrører forsknings- og udviklingsprojekter, aktioner inden for grundforskning og ledsage­
foranstaltninger. 
A. Forsknings- og udviklingsprojekter 
Der vil blive udført forsknings- og udviklingsprojekter på følgende tre hovedområder: 
1. Mikroelektronik og periferiteknologier 
2. Informationsbehandlingssystemer 
3. Anvendelsesteknologier. 
1. MIKROELEKTRONIK OG PERIFERITEKNOLOGIER 
Her må arbejdet først og fremmest tage sigte på at forbedre konkurrenceevnen inden for Fællesska­
bets mikroelektronikindustri, således at denne kan give IT-industrien udtømmende muligheder med 
hensyn til systemudvikling gennem adgang til moderne funktionskomponenter og delsystemer på 
grundlag af den seneste halvlederteknologi. Med henblik herpå og til støtte for udviklingen af anven­
delsessystemer skal arbejdet tage sigte på tilvejebringelse af den teknologiske ekspertise til at ud­
forme, producere og afprøve anvendelsesspecifikke integrerede kredsløb (application specific integra-
ted circuits — ASIC) inden for en »system on a chip«-koncept. Sådanne kredsløb spænder fra yderst 
kompliceret random logic med adskillige millioner elementære enheder til mindre komplicerede høj-
hastighedskredsløb, som fungerer på op til 5 GHz. 
Forsknings- og udviklingsaktiviteterne omfatter følgende: 
— Integrerede kredsløb med stor tæthed: 
Målet er at fremstille random logic integrerede kredsløb med op til 4 millioner porte, bl.a. til 
brug inden for områder, hvor der er mulighed for en høj grad af parallel bearbejdning, som f.eks. 
i processor arrays eller systoliske arrays. Med henblik herpå vil det være nødvendigt: 
— at udvikle brugervenlige CAD-systemer, herunder værktøjer for automatisk layout og kontrol 
af design (avancerede silicium-kompilatorer); 
— at udvikle processer med lavt strømforbrug og høj tæthed, herunder optimering af en automa­
tiseret fleksibel produktionslinje for produktion med højt udbytte. 
— Integrerede kredsløb med høj hastighed: 
Målet er at fremstille udstyr, der skal anvendes, hvor tidstro bearbejdning af store informations­
mængder ikke kan gennemføres ved hjælp af parallellisme på grund af høj seriel bitoverførsels­
hastighed. Sådanne kredsløb kan vise sig nyttige i superdatamater eller frontalprocessorer til tele-
kommunikationsbrug. Målet med hensyn til specifikationer er: 
— funktion ved en taktfrekvens på mellem 5 og 10 GHz eller portintervaller på under 50 ps, 
— en kompleksitet på mere end 10 000 porte. 
De vigtigste aktiviteter med sigte herpå er: 
— udvikling af en meget hurtig proces ved hjælp af siliciumbaseret bipolær teknologi; 
— GaAs-baseret FET-teknologi kan også komme på tale i egnede tilfælde; 
— særlige CAD-værktøjer til optimering af kredsenes hastighed; 
— særlig indkapslingsteknik for GHz-drift. 
— Multifunktionelle integrerede kredsløb: 
Det er målet at bygge et komplet system på en chip med digitale og analoge funktioner, som kan 
fungere inden for et bredt område af forskellige hastigheder. En kompleksitet på op til 1 million 
transistorer, portintervaller på højst 50 ps, effektstyring og ikke-flygtigt lager må implementeres 
for at opfylde de krav, der stilles af periferi-enhederne (display- og LAN-styring samt lagersty­
ring), telekommunikationsudstyr (tale- og billedbearbejdning), fabriks- og kontorautomatisering 
(intelligente sensorer og udløsere). 
Nr. C 283/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21.10.87 
Med henblik på en forbedring af meget store informationssystemers ydeevne vil opto-elektroni-
ske integrerede kredsløb blive udviklet og anvendt bl.a. til optisk sammenkobling af distribuerede 
processorer. 
De vigtigste aktiviteter, der skal gennemføres, er: 
— afstemning af produktionsprocesser med henblik på dedikeret anvendelse; 
— tilpasning af CAD-værktøjer til blandede funktioner, såsom konstruktion af analogt/digitalt 
udstyr. 
Under hele programmet vil der blive lagt særlig vægt på definering af standarder, både for pro­
grammel (dataudsveksling, redskabsportabilitet mellem CAD-systemer og fabrikationsudstyr) og 
på det mekaniske område for at opfylde behov for en højere grad af automatisering og fleksibili­
tet. 
— Periferiteknologier: 
Det tilsigtes med dette afsnit af programmet at sørge for, at man i Europa udvikler de specifikke 
teknologier, der kræves for vedvarende at kunne spille en rolle i den fremtidige udvikling inden 
for periferisystemer. De områder, hvor der bør sættes ind, omfatter bl.a. magnetisk-optiske og 
optiske masselagrings- og genfindingssystemer, slagfrie printere, displays og udstyr, der inkorpo­
rerer logiske elementer sammen med sensorer, transducere og udløsere. 
2. INFORMATIONSBEHANDLINGSSYSTEMER 
Det vigtigste formål på dette hovedområde er at samle redskaber og teknologier fra materiel- og 
programmelområderne med henblik på at muliggøre konstruktion og udvikling af 1990'ernes infor-
mationsbehandlingssystemer. Opmærksomheden vil navnlig blive rettet mod nye måder at gribe sy­
stemkonstruktion an på, der giver mulighed for effektiv udvikling af kvalitetsmæssigt fremragende 
komplekse systemer. Afgørende for udviklingen af de fornødne metoder og redskaber er det, at alle 
aspekter af systemet (f.eks. arkitektur og grænseflader) tages i betragtning samtidig med inddragel­
sen af nye teknologier som f.eks. videnteknik. 
Derfor vil der som resultat af arbejdet på dette hovedområde opstå kompetence til at frembringe 
systemer (af cirka samme kompleksitet som dem, der produceres nu) med væsentligt højere kon­
struktørproduktivitet. For eksempel vil de metoder og redskaber, der udvikles, tilvejebringe den me­
kanisme, hvorved udviklingsomkostningerne for udvalgte systemkomponenter (f.eks. mikroprocesso­
rer og tidstro programmelmoduler) kan nedbringes til 10 % af de nuværende udviklingsomkostnin­
ger. 
De F & U-aktiviteter, der skal gennemføres, kan opdeles på fire områder, der supplerer hinanden 
indbyrdes: 
— Systemkonstruktion 
Dette område vedrører processen fra fastlæggelsen af specifikationerne for et IT-system, til pro­
duktion, distribution og vedligeholdelse. 
Arbejdet omfatter: 
— evaluering af metoder og værktøjer, vejledning inden for metodeintroduktion og produkteva-
lueringsmetrik; 
— integrering og rationalisering af grænseflader for integrerede programmeringssystemmiljøer, 
projektstøttemiljøer og videnbaserede teknikker; 
— genanvendelige systemkomponenter, automatiseret generering af programmer af høj kvalitet 
til tidstro systemer, formelle teknikker og metoder. 
— Videnteknik 
Dette område indbefatter udvikling af systemer, der bistår i forbindelse med ræsonnering og 
beslutningstagning på grundlag af usikker eller ufuldstændig information. Arbejdet omfatter: 
— videnerhvervelse, lærende og selvtilpassende systemer, videnrepræsentation, videnmanipula­
tion og validering af videnbaserede systemer; 
— behandling af naturlig kommunikation og mekanismer for interaktion mellem brugere; 
— integrering af videnteknik i systemudformning. 
21.10.87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 283/9 
— Avancerede systemarkitekturer 
Dette område omfatter bl.a. parallelle arkitekturer, der tager sigte på at overvinde systembe­
grænsninger og åbner mulighed for modulkonstruktion. 
Arbejdet omfatter: 
— parallelarkitektur og indbyrdes sammenkobling af samarbejdende processorer, programme­
rings- og verificeringsteknikker; 
— distribuerede systemer af halvautonome komponenter; 
— specialiserede arkitekturer med henblik på signalbehandling og videnbaserede delsystemer for 
information. 
— Signalbearbejdning 
På dette område skal behovet for at kunne håndtere en kompleks helhed af processignaler af 
forskellig fysisk art (f.eks. temperatur, tryk, billede samt naturlig tale) tages under behandling. 
Arbejdet omfatter: 
— formel beskrivelse af informationsstrømme, symbolsk manipulation; 
— preprocessing, »feature«-identificering, klassificering, fejlkorrigeringsmetoder; 
— systemkomponenter til signalbehandling, tidstro systemer; 
— avancerede teknologier for multisensor signalbehandlingssystemer. 
3. IT-APPLIKATIONSTEKNOLOGIER 
Hovedformålet på dette hovedområde er at øge kompetencen i Europa med hensyn til at integrere 
IT i systemer, der kan bruges inden for et bredt spektrum af anvendelsesområder, og at validere 
resultaterne inden for udvalgte realistiske miljøer. 
Det F & U-arbejde, der skal gennemføres, kan opdeles i tre områder, der supplerer hinanden indbyr­
des: 
— Datamatintegreret fabrikation 
Målet er at tilvejebringe det teknologiske grundlag, systemleverandørerne har brug for, hvis de 
skal kunne hævde sig i konkurrencen på verdensmarkedet. 
Det forventes sideløbende hermed, at den hurtige inkorporering af disse IT-baserede teknologier 
vil betyde en fuldførelse af moderniseringsprocessen inden for en lang række forskellige in­
dustrier. 
Arbejdet vil omfatte anvendelse af IT ikke blot i fremstilling af enkeltdele, men i en lang række 
industrier af forskellig art, herunder kontinuerte processer. 
Hvis målsætningen på dette område skal realiseres, er det vigtigt, at princippet om åbne systemer 
slås fast, således at det bliver muligt at gennemføre drift med udstyr af forskelligt fabrikat. 
Arbejdet omfatter: 
— konstruktions- og analysesystemer, som muliggør fleksibel produktudvikling, således at tid, 
materialer og andre produktionsressourcer begrænses til det mindst mulige; 
— produktionsledelse, planlægnings- og produktionsstyring, således' at adgang til udstyr og det­
tes udnyttelse øges, så interaktioner mellem menneske og maskine med henblik på produk­
tionsplanlægning og styringssystemer optimeres, tidstro anvendelser tages i brug og rettidig 
produktion støttes; 
— robotsystemer; 
— integrering af materialehåndteringssystemer (herunder robotter) i produktions- og montage­
processen; de problemer, som skal behandles, er f.eks. værktøjsskift, overvågning, vaskning, 
bortskaffelse af affald, samling og andre opgaver i forbindelse med produktion; der vil blive 
lagt særlig vægt på løsninger for mindre serier; 
— datamatintegreret styring i procesindustrier med henblik på mere effektiv drift af produk­
tionsanlæg; 
— integrationsarkitektur og integrationsmetoder, herunder udvikling af metoder og værktøjer til 
etablering, drift og overvågning af datamatintegrerede fabrikationssystemer og demonstration 
af tidligere realiseringer, som vedrører forskellige produktionsbehov. 
Nr. C 283/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21.10. 87 
— Integrerede informationssystemer: 
Dette område vedrører forskning og udvikling inden for systemintegration med henblik på ud­
valgte anvendelser. Anvendelsesområderne omfatter kontormiljø og privatmiljø. 
Arbejdet omfatter: 
— brugermiljøanalyse og -støtte med henblik på at evaluere behov, begrænsninger og ergonomi, 
reducere introduktionsperioderne og øge produktiviteten ved at forbedre interaktionen mel­
lem bruger og system; der vil blive lagt særlig vægt på mindre øvede brugeres behov og på 
fleksibilitetsaspekter; 
— systemkonstruktion, herunder systemintegration og valideringsværktøj samt systemernes påli­
delighed, tilgængelighed og sikkerhed; 
— generiske kommunikationsteknologier og integrerede kontorsystemer, herunder multimedie­
håndtering på grundlag af åbne systemarkitekturer, generering, rutefastlæggelse og overvåg­
ning af kontorinformation, støtte til fjernaktiviteter og udvalgte, særlige funktioner; 
— distribuerede systemer med særlig vægt på integrering af videnbaserede systemer og avance­
rede, distribuerede oplagringssystemer; 
— dataindsamlings- og overvågningssystemer i andre miljøer end fabriksmiljøer (f.eks. hjem, 
laboratorier), herunder fjernstyring og netværksforbindelser mellem selvstændigt udstyr samt 
styring af datafangstsystemer. 
— Støttesystemer for IT-applikationer 
Dette område vedrører integration af basale IT-grundkomponenter i delsystemer. Det vigtigste 
mål er at tilvejebringe teknologier, der er billige og kan finde bred anvendelse. Der vil blive lagt 
særlig vægt på modularitet og driftssikkerhed. 
Arbejdet omfatter: 
— arbejdsstationer til flere forskellige anvendelsesformål; 
— lagrings- og bearbejdningsdelsystemer for autonome og distribuerede systemer; 
— lokalnetsystemer og dertil knyttede grundlæggende tjenester; 
— delsystemer for brugergrænseflader (visuelle, vokale, manuelle); 
— integrerede delsystemer for grænsefladen til det fysiske miljø (f.eks. synsevne- og miljøfor­
ståelse, fangst af laboratoriedata, overvågning og styring). 
Der vil på disse tre hovedområder (mikroelektronik og periferiteknologier, informationsbehandlings-
systemer samt IT-applikationsteknologier) blive udført et begrænset antal teknologiintegreringsprojek-
ter. Disse projekter, der tager sigte på at nå ambitiøse, veldefinerede industrielle mål, vil blive planlagt i 
passende enkeltheder i arbejdsprogrammet og vil som regel kræve en omfattende industriel indsats på 
fællesskabsplan. 
B. Grundforskningsaktioner 
Med de planlagte aktioner inden for grundforskning tilsigtes det at supplere den foreslåede indsats for 
prækonkurrencemæssig forskning og udvikling ved at lade grundforskning inden for udvalgte områder 
med lang produktionsforberedelsestid drage fordel af fællesskabsdimensionen. Disse aktioner omfatter 
bl.a. fremme af faglig uddannelse på højt niveau inden for områder af særlig interesse for Fællesskabet. 
De har navnlig til formål at tilskynde højt kvalificerede forskningsinstitutioner på IT-området til at blive 
internationale i orientering. 
Arbejdsområderne er: 
— molekylær elektronik; 
— kunstig intelligens og kognitiv videnskab; 
— anvendelse af faststoffysik inden for IT; 
— konstruktion af avancerede systemer, 
og andre områder inden for grundforskning, der kan blive defineret i fremtidige arbejdsprogrammer. 
21.10.87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 283/11 
C. Ledsageforanstaltninger 
Hovedformålet med ledsageforanstaltningerne er at skabe de nødvendige rammer for en optimal udnyt­
telse af de F & U-aktiviteter, der iværksættes inden for ESPRIT-programmet og beslægtede aktiviteter. 
Foranstaltningerne omfatter bl.a.: 
— samordning af Fællesskabets og medlemsstaternes forsknings- og udviklingsprogrammer og samord­
ning mellem disse programmer på internationalt plan samt indsamling af oplysninger (både inden 
for ESPRIT-programmet og fra verden som helhed) og passende formidling af disse; 
— samordning og dokumentation af standarder inden for ESPRIT-programmet og disses forhold til 
nationale og internationale standarder; 
— tilvejebringelse af midler til lettelse af kommunikationen, til fremme af en god teknisk udførelse af 
forsknings- og udviklingsprojekter og af disses administration samt til passende formidling og til-
gængeliggørelse af deres resultater, herunder et informationsudvekslingssystem (IES). 
BILAG II 
De i artikel 2, stk. 6, omtalte tredjelande er: 
— Republikken Østrig, 
— Republikken Finland, 
— Kongeriget Norge, 
— Kongeriget Sverige, 
— Schweiz.