En EU-strategi for standardisering Fastsættelse af globale standarder til støtte for et modstandsdygtigt, grønt og digitalt indre marked i EU

En EU-strategi for standardisering

Fastsættelse af globale standarder til støtte for et modstandsdygtigt, grønt og digitalt indre marked i EU

I.Indledning — standarder til fremme af EU's værdier, politiske målsætninger og gennemførelse af lovgivning

Standarder er kernen i EU's indre marked. I løbet af de seneste 30 år har det europæiske standardiseringssystem leveret mere end 3 600 harmoniserede standarder, der giver virksomheder mulighed for at påvise overensstemmelse med EU-retten, samt mange flere europæiske standarder og tekniske specifikationer for at fremme interoperabilitet, EU-borgernes sikkerhed og miljøbeskyttelse. Europæiske standarder har givet store fordele for virksomheder og forbrugere, idet de har skabt lige vilkår for virksomhederne på det indre marked og øget forbrugernes tillid.

Konteksten for europæisk standardisering er i stigende grad blevet mere konkurrencepræget. Mange tredjelande har en offensiv tilgang til standardisering, hvilket giver deres industrier en konkurrencemæssig fordel med hensyn til markedsadgang og udrulningen af teknologi.

Europas konkurrenceevne, teknologiske suverænitet, evne til at mindske afhængigheder og beskyttelsen af EU's værdier, herunder vores sociale og miljømæssige ambitioner, vil afhænge af, hvor vellykkede europæiske aktører er inden for standardisering på internationalt plan. Dette omfatter ikke kun stærke standardiseringskompetencer på tværs af industrien og den akademiske verden, men kræver også, at europæisk standardisering bliver mere smidig, fleksibel og fokuseret for at foregribe standardiseringsbehovene.

På samme tid skal europæisk standardisering reagere på et stadig hurtigere innovationstempo og levere standarder hurtigt, samtidig med at resultaterne bibeholder deres høje kvalitetsniveau. Andre, ofte private og ikke-europæiske industristyrede konsortier har lettere ved og er hurtigere til at udvikle standarder. Navnlig inden for nye og fremspirende teknologier formår det europæiske standardiseringssystem ofte ikke at levere rettidigt og mister derfor den vigtige first mover-fordel, som standardisering kan have.

Selv om europæisk standardisering har været en succeshistorie for oprettelsen af EU's indre marked, er standarders strategiske betydning ikke blevet tilstrækkeligt anerkendt, hvilket EU's lederskab inden for fastsættelse af standarder har lidt under. Det skal der laves om på. Under hensyntagen til den feedback, der er modtaget om køreplanen, foreslås der i denne strategi en række foranstaltninger, der igen skal sætte standarder i centrum for et modstandsdygtigt, grønt og digitalt indre marked i EU og styrke det europæiske standardiseringssystems globale rolle.

II.Udnyttelse af det europæiske standardiseringssystem til at gennemføre den dobbelte grønne og digitale omstilling og støtte det indre markeds modstandsdygtighed

Den digitale og grønne omstilling af EU's industrier og et velfungerende og modstandsdygtigt indre marked afhænger af et standardiseringssystem, der i tilstrækkelig grad afspejler EU's politiske prioriteter. EU's ambitioner om en klimaneutral, modstandsdygtig og cirkulær økonomi kan ikke opfyldes uden europæiske standarder for prøvningsmetoder, forvaltningssystemer eller interoperabilitetsløsninger. I det globale kapløb om digitalt lederskab er evnen til at udforme internationale standarder for digitale produkter, processer og tjenester som globale benchmarks afgørende for EU's konkurrenceevne. Kort sagt vil EU's politiske ambitioner om en modstandsdygtig, grøn og digital økonomi ikke kunne opfyldes, hvis de ledsagende standarder defineres af andre regioner i verden.

Ud over det igangværende standardiseringsarbejde på tværs af de industrielle økosystemer står Den Europæiske Union derfor i dag over for kritiske "presserende standardiseringsbehov", hvor der er brug for standarder i de kommende år for at undgå strategisk afhængighed og for at vise EU's globale lederskab inden for grønne og digitale teknologier. På baggrund af analysen af den strategiske afhængighed i den opdaterede industristrategi samt input fra interessenter gennem industrialliancer er der konstateret et presserende behov for udvikling af standarder på følgende strategiske områder: standarder til at overvinde de nuværende hindringer i forbindelse med covid-19-vaccine- og lægemiddelproduktion, standarder til støtte for genanvendelse af kritiske råstoffer, standarder til støtte for udrulningen af værdikæden for ren brint, standarder til støtte for kulstoffattig cement i betragtning af det betydelige potentiale for emissionsbesparelse, standarder for certificering af chips med hensyn til sikkerhed, ægthed og pålidelighed og datastandarder, der fremmer datainteroperabilitet, datadeling og videreanvendelse af data til støtte for de fælles europæiske dataområder.

For at løse disse presserende standardiseringsbehov og for bedre at kunne udpege og foregribe fremtidige presserende behov vil Kommissionen foreslå en række foranstaltninger.

For det første vil Kommissionen snarest gribe ind over for ovennævnte presserende standardiseringsbehov som afspejlet i det årlige EU-arbejdsprogram om standardisering for 2022. Kommissionen vil fremsætte standardiseringsanmodninger, samarbejde med de respektive interessegrupper rettidigt og hjælpe arbejdet, herunder med finansiering. Kommissionen opfordrer de europæiske standardiseringsorganisationer til at prioritere gennemførelsen af dette arbejde.

For det andet vil et nyt forum på højt plan samle repræsentanter for medlemsstaterne, europæiske standardiseringsorganisationer, nationale standardiseringsorganer, industrien, civilsamfundet og den akademiske verden for at hjælpe med at fastsætte prioriteter, rådgive om fremtidige standardiseringsbehov, koordinere en effektiv repræsentation af europæiske interesser i (internationale) standardiseringsfora og sikre, at europæiske standardiseringsaktiviteter opfylder behovene for at gøre EU's økonomi mere grøn, digital, retfærdig og modstandsdygtig. Derudover vil forummet arbejde på at styrke den tekniske ekspertise og de tekniske færdigheder vedrørende standarder. Særlige undergrupper vil fremme arbejdet på operationelt plan. Forummet på højt plan vil arbejde tæt sammen med eksisterende ekspertgrupper såsom industriforummet, ekspertgruppen for datainnovation, industrielle alliancer samt det europæiske forum for forskning på sikkerhedsområdet. Dette giver standardiseringssamfundet mulighed for at reagere hurtigere og mere i overensstemmelse med innovatorernes og brugernes behov. Inddragelsen af Europa-Parlamentet og Rådet i drøftelserne om prioriteterne for EU-standardisering er afgørende for at sikre politisk samarbejde og vil blive fremmet gennem et årligt arrangement på højt plan.

For det tredje vil Kommissionen sammen med forummet på højt plan iværksætte en proces med at gennemgå de eksisterende standarder for at fastsætte behovene for revision af eksisterende eller udvikling af nye standarder med henblik på at opfylde målsætningerne for den europæiske grønne pagt og Europas digitale årti og styrke modstandsdygtigheden på det indre marked.

For det fjerde vil Kommissionen på teknisk plan etablere et EU-ekspertisecenter for standarder for bedre at kunne koordinere og udnytte den eksisterende ekspertise inden for standardisering hos Kommissionen, EU-agenturerne og fællesforetagenderne. Ekspertisecentret vil i tæt samarbejde med medlemsstaterne arbejde på at foregribe fremtidige standardiseringsbehov, støtte arbejdet inden for prioriterede standardiseringsområder og overvåge internationale standardiseringsaktiviteter. Ekspertisecentret vil gøre det muligt at reagere bedre på den offentlige sektors anmodninger om udvikling af retningslinjer og specifikationer på områder som eID, e-forvaltning eller den europæiske blockchaintjenesteinfrastruktur. Kommissionen vil oprette en stilling som ledende standardiseringsansvarlig, der skal styre arbejdet i ekspertisecentret og sikre overordnet tilsyn med og koordinering af de forskellige standardiseringsaktiviteter i hele Kommissionen.

For det femte vil Kommissionen i partnerskab med de europæiske standardiseringsorganisationer arbejde på løsninger og opstille klare mål for at fremskynde alle trin i udviklingen af standarder, der understøtter gennemførelsen af EU-lovgivningen. Dette kræver en øget indsats fra alle sider. Det indebærer desuden en forbedring af overensstemmelsen mellem nyligt udviklede standarder og EU-retten for at lette deres rettidige vedtagelse. Det kræver endvidere, at de europæiske standardiseringsorganisationer afkorter tiden mellem vedtagelsen af en harmoniseret standard og dens formelle levering til Kommissionen. Selv om tidsrummet mellem levering og offentliggørelse af referencen i Den Europæiske Unions Tidende blev kortere i 2020 og 2021, vil Kommissionen stadig arbejde på hurtigere offentliggørelse af standarder, samtidig med at den opfylder sit ansvar for at kontrollere, om de opfylder EU-rettens krav.