[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 7.7.2009

KOM(2009) 347 endelig

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af valsetråd med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om afslutning af proceduren vedrørende import af valsetråd med oprindelse i Republikken Moldova og Tyrkiet

BEGRUNDELSE

1. Baggrunden for forslaget |

Begrundelse og formål Dette forslag vedrører anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab ("grundforordningen"), i proceduren vedrørende importen af valsetråd med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina"), Republikken Moldova ("Moldova") og Tyrkiet. |

Generel baggrund Forslaget er fremsat som led i gennemførelsen af grundforordningen og som resultat af en undersøgelse, der blev foretaget i overensstemmelse med de indholdsmæssige og proceduremæssige krav i grundforordningen. |

Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Ikke relevant. |

Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål Ikke relevant. |

2. Høring af interesserede parter og konsekvensanalyse |

Høring af interesserede parter |

De interesserede parter, der er berørt af proceduren, har haft mulighed for at forsvare deres interesser i forbindelse med undersøgelsen i overensstemmelse med grundforordningen. |

Ekspertbistand |

Der har ikke været behov for ekspertbistand. |

Konsekvensanalyse Forslaget er et resultat af gennemførelsen af grundforordningen. Grundforordningen foreskriver ikke en evaluering af de generelle konsekvenser, men indeholder en udtømmende liste over de forhold, der skal evalueres. |

3. Forslagets retlige aspekter |

Resumé af forslaget Den 8. maj 2008 indledte Kommissionen en antidumpingprocedure vedrørende importen af valsetråd med oprindelse i Kina, Moldova og Tyrkiet. Ved forordning (EF) nr. 112/2009 indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen fra Kina og Moldova. Der blev ikke indført antidumpingtold på importerede varer fra Tyrkiet, da denne import ikke blev anset for at have påført EF-erhvervsgrenen skade. Vedlagte forslag til Rådets forordning er baseret på de endelige konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser, der bekræftede de foreløbige konklusioner vedrørende importen fra Kina og Tyrkiet, hvorimod det blev konstateret, at importen fra Moldova ikke havde påført EF-erhvervsgrenen skade. Desuden er dumpingmargenen og skadestærsklen blevet revideret på grundlag af oplysninger fra interesserede parter. Det foreslås derfor, at Rådet vedtager vedlagte forslag til forordning om endelige foranstaltninger over for importen fra Kina. |

Retsgrundlag Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 af 21. december 2005. |

Subsidiaritetsprincippet Forslaget hører under Fællesskabets enekompetence. Subsidiaritetsprincippet finder derfor ikke anvendelse. |

Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, idet foranstaltningens form er beskrevet i ovennævnte grundforordning og ikke giver mulighed for nationale beslutninger. |

Det er ikke relevant at forklare, hvordan byrder af finansiel eller administrativ art, der pålægges Fællesskabet, nationale regeringer, regionale og lokale myndigheder, erhvervsdrivende og borgere, begrænses mest muligt og står i rimeligt forhold til forslagets mål. |

Reguleringsmiddel/reguleringsform |

Foreslået retsakt: forordning. |

Andre midler ville ikke være egnede, da grundforordningen ikke fastsætter andre muligheder. |

4. Budgetmæssige virkninger |

Forslaget har ingen konsekvenser for Fællesskabets budget. |

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af valsetråd med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om afslutning af proceduren vedrørende import af valsetråd med oprindelse i Republikken Moldova og Tyrkiet

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab[1] ("grundforordningen"), særlig artikel 9,

under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

.1. Midlertidige foranstaltninger

(1) Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 112/2009[2] ("forordningen om midlertidig told") en midlertidig antidumpingtold på importen af valsetråd med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina") og Republikken Moldova ("Moldova").

(2) Det skal erindres, at proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet af Eurofer ("klageren") på vegne af producenter, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af valsetråd.

.2. Efterfølgende procedure

(3) Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger ("fremlæggelse af de foreløbige konklusioner"), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev i den forbindelse aflagt supplerende kontrolbesøg hos følgende virksomhed:

EF-producent:

- Celsa UK Holding Limited, Cardiff, Det Forenede Kongerige

(4) Kommissionen fortsatte endvidere sin undersøgelse vedrørende Fællesskabets interesser og foretog en analyse af de oplysninger, som en række brugere i Fællesskabet indgav i spørgeskemabesvarelsen.

(5) Der mindes om, at dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. april 2007 til den 31. marts 2008 ("undersøgelsesperioden" eller "UP") som omhandlet i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told. Hvad angår de relevante tendenser for skadesvurderingen, undersøgte Kommissionen oplysninger for perioden fra 2004 til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode").

(6) Enkelte interesserede parter påstod, at valget af 2004 som grundlag for skadesvurderingen var uhensigtsmæssigt, da 2004 angiveligt var et usædvanligt godt år med stor efterspørgsel og fortjenstmargen. Parterne påstod derfor, at 2004 burde udelukkes fra den betragtede periode.

(7) Det skal bemærkes, at undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 6, stk. 1, skal omfatte en periode, som ligger umiddelbart forud for indledningen af proceduren. Det skal nævnes, at denne undersøgelse blev indledt den 8. maj 2008. Hvad angår undersøgelsen af tendenser af relevans for skadesvurderingen, omfatter denne normalt tre eller fire år forud for indledningen og afsluttes i tråd med dumpingundersøgelsesperioden. Dette var også tilfældet i den foreliggende sag. Uanset om 2004 eller et andet år i den betragtede periode var usædvanligt godt, synes dette ikke relevant for valget af denne periode.

(8) Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af valsetråd med oprindelse i Kina, at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told og at proceduren vedrørende import af valsetråd med oprindelse i Moldova og Tyrkiet afsluttes. De fik desuden en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger.

(9) Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige undersøgelsesresultater blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1. Den pågældende vare og samme vare

(10) Den pågældende vare er varmtvalsede stænger i uregelmæssigt oprullede ringe, af jern, ulegeret stål eller legeret stål undtagen rustfrit stål med oprindelse i Kina, Moldova og Tyrkiet ("den pågældende vare" eller "valsetråd"), normalt tariferet under KN-kode 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 og 7227 90 95. Den pågældende vare omfatter ikke valsetråd af rustfrit stål.

(11) Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod en interesseret part, at valsetråd, henhørende under KN-kode 7213 91 90 ikke burde indgå i definitionen af den pågældende vare, da den fuldmagt, som blev givet til klageren og dennes juridiske repræsentant, ikke omfattede denne særlige varetype.

(12) Det skal i den forbindelse først bemærkes, at klagen omfattede ovennævnte KN-kode. Dernæst blev den pågældende vare ved undersøgelsens start navnlig defineret ud fra de grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber. De relevante KN-koder, som importen af den pågældende vare tariferes under, fastlægges endeligt i løbet af undersøgelsen og navnlig ved indførelsen af den endelige told. Dette fremgår også tydeligt af teksten i indledningsmeddelelsen, hvori det slås fast, at de relevante KN-koder udelukkende angives til orientering[3]. Det blev desuden konkluderet, at valsetråd, som tariferes under ovennævnte KN-kode, har de grundlæggende egenskaber, som er fastlagt i indledningsmeddelelsen, og at varen dermed er omfattet af varedækningen for den pågældende vare. Denne påstand blev derfor afvist.

(13) En eksporterende producent og en bruger påstod, at en særlig type valsetråd, nemlig "valsetråd til forstærkning af dæk", der angives under KN-kode 7213 91 20, angiveligt skulle afvige væsentligt fra andre typer valsetråd, hvad angår de fysiske og tekniske egenskaber, slutanvendelse, ombyttelighed og forbrugernes opfattelse. De påstod derfor, at valsetråd til forstærkning af dæk burde udelukkes fra anvendelsesområdet for denne undersøgelse.

(14) Ovennævnte påstand og argumenterne herfor er blevet analyseret nøje. Det blev indledningsvis konkluderet, at de forskellige typer valsetråd, herunder valsetråd til "forstærkning af dæk", som indgår i varedefinitionen, har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber, og at de derfor tilhører den samme varekategori.

(15) Selvom det dernæst kan indvendes, at valsetråd til forstærkning af dæk er en relativt mere sofistikeret og dyrere type end de andre typer valsetråd, som indgår i den aktuelle undersøgelses anvendelsesområde, betyder dette dog ikke, at valsetråd til forstærkning af dæk, som importeres fra Kina har egenskaber, der er væsentligt anderledes end valsetråd til forstærkning af dæk, som produceres i EF.

(16) Desuden viste undersøgelsen, at der i den betragtede periode blev importeret valsetråd til forstærkning af dæk fra det pågældende land. Selvom der kun importeredes begrænsede mængder heraf, viste dette, at de eksporterende producenter, der er berørt af denne undersøgelse, havde evnen til at producere denne type valsetråd.

(17) På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtning blev udelukkelsen af valsetråd til forstærkning af dæk fra undersøgelsens anvendelsesområdet ikke fundet berettiget. Påstanden måtte derfor afvises.

(18) Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes betragtning 13 til 14 i forordningen om midlertidig told hermed.

C. DUMPING

1. Markedsøkonomisk behandling

1.1 Folkerepublikken Kina

(19) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til markedsøkonomisk behandling af kinesiske eksporterende producenter, bekræftes konklusionerne i betragtning 27 til 31 i forordningen om midlertidig told hermed.

1.2 Republikken Moldova

(20) Der mindes om, at den eneste samarbejdsvillige moldoviske eksportør ikke kunne opfylde nogen af de fem kriterier for markedsøkonomisk behandling. Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner fremsatte virksomheden på ny sine tidligere bemærkninger til Kommissionens beslutning om ikke at indrømme den markedsøkonomisk behandling, som allerede var blevet analyseret og behandlet i konklusionerne om markedsøkonomisk behandling og i de foreløbige konklusioner. Den moldoviske eksportør anfægtede konklusionerne vedrørende de fem kriterier for markedsøkonomisk behandling, men indsendte ingen dokumentation eller beviser for sine påstande.

(21) Eksportøren påstod navnlig, at Kommissionen modsiger sig selv, når den konkluderer, at de såkaldte myndigheder i Transdnestrien i Moldova betragtes som statens stedfortræder i behandlingen af det første kriterium, men ikke i forbindelse med det fjerde kriterium. Det skal i den forbindelse bemærkes, at de såkaldte myndigheder i Transdnestrien i Moldova tydeligvis har beføjelser til at gribe ind i virksomhedens ledelse. Dette har derfor en direkte indvirkning på behandlingen af det første kriterium. På den anden side sikrer de såkaldte myndigheder i Transdnestrien i Moldova, da de ikke er anerkendte, ikke retssikkerhed og stabile forhold som påkrævet under det fjerde kriterium. Påstanden blev derfor afvist.

(22) Angående det første kriterium påstod eksportøren navnlig, at virksomhedens ledelse består af privatpersoner og at der ikke er bevis for en forbindelse mellem topledelsen og de såkaldte myndigheder i Transdnestrien i Moldova. Undersøgelsen viste dog, at formanden og andre ledende medarbejdere fra virksomheden aktivt tog del i de lovgivningsmæssige organer under de såkaldte myndigheder i Transdnestrien i Moldova. Påstanden blev derfor afvist.

(23) Angående kriterium 2 påstod virksomheden navnlig, at det forbehold, som fremgår af revisionsrapporten om virksomhedens regnskaber, var ubetydeligt. Forbeholdet refererer dog til værdien af anlægsaktiverne og kan således ikke være ubetydeligt. Under kontrolbesøget var virksomheden ikke i stand til at forklare dette forbehold. Der er ikke blevet fremlagt yderligere beviser, hvorfor påstanden afvises.

(24) Angående det tredje kriterium gentog virksomheden sin påstand om, at den efter privatiseringen blev videresolgt til de nuværende ejere på forretningsmæssige betingelser, og at eventuelle tidligere fordrejninger ikke var blevet videreført. Der blev dog ikke fremsendt dokumentation for denne påstand, og konklusionen i betragtning 45 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.

(25) Angående det femte kriterium påstod virksomheden navnlig, at spørgsmålet var irrelevant, da virksomhedens regnskaber er i opgjort i dollar og ikke i de såkaldte Transdnestriske rubler (TMR-rubler). Virksomheden anvender dog TMR-rubler i mange af sine daglige operationer, og derfor er vekselkursen for TMR-rubler til en anden valuta ikke irrelevant ved behandlingen af dette kriterium. Påstanden blev derfor afvist.

(26) Disse påstande ændrede således ikke de foreløbige konklusioner om ikke at indrømme den samarbejdsvillige eksporterende producent fra Moldova markedsøkonomisk behandling, hvorfor konklusionerne i betragtning 32 til 49 i forordningen om midlertidig told bekræftes.

2. Individuel behandling

(27) Da der ikke er fremsat bemærkninger til individuel behandling, bekræftes betragtning 50 til 53 i forordningen om midlertidig told hermed.

3. Normal værdi

3.1 Tyrkiet

(28) En eksporterende producent påpegede, at reviderede og efterprøvede data om virksomhedens hjemmemarkedssalg ikke var blevet taget i betragtning ved fastsættelsen af den normale værdi. En anden eksporterende producent påstod, at den beregnede normale værdi ikke var blevet beregnet korrekt som følge af en skrivefejl. Disse påstande blev gennemgået, og der blev foretaget ændringer, hvor det var nødvendigt.

(29) En anden eksporterende producent påstod, at virksomhedens eksportsalg udelukkende bestod af en "ikke-standard" type af den pågældende vare, mens hjemmemarkedssalget bestod af en blanding af "standard" og "ikke-standard" typer. Virksomheden påstod, at denne metode resulterede i en urimelig sammenligning, og at den normale værdi skulle beregnes udelukkende ved at sammenligne priserne for salg af "ikke-standardvarer" til eksport og på hjemmemarkedet.

(30) Undersøgelsen kunne dog ikke påvise tilstrækkelige forskelle mellem "standard" og "ikke-standard" varer, der som påstået af den eksporterende producent kunne påvirke sammenligneligheden. Begge varekategorier hører under beskrivelsen af den samme vare. Undersøgelsen afslørede desuden, at virksomheden solgte begge typer blev til samme pris. Påstanden blev derfor afvist.

(31) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger angående metoden til beregning af den normale værdi for Tyrkiet, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 54 til 63 i forordningen om midlertidig told hermed.

3.2 Folkerepublikken Kina og Republikken Moldova

(32) Der blev ikke indsendt bemærkninger til den normale værdi for Kina og Moldova, der blev beregnet som angivet i betragtning 64 i forordningen om midlertidig told. De foreløbige konklusioner bekræftes derfor.

4. Referenceland

(33) Tyrkiet blev foreløbigt valgt som referenceland, jf. begrundelserne i betragtning 65 til 74 i forordningen om midlertidig told. Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner fremsatte klageren, Eurofer, argumenter imod anvendelsen af Tyrkiet som referenceland i stedet for Brasilien, som oprindeligt var påtænkt. Eurofer genfremsatte de påstande, der var blevet fremsat i den midlertidige fase, nemlig at der a) er tilstrækkelig konkurrence på det brasilianske marked og b) at subsidieringen af den tyrkiske stålsektor gør den uhensigtsmæssig til beregning af den normale værdi. Desuden påstod Eurofer, at Tyrkiet iflg. Kommissionens praksis ikke burde anvendes som referenceland, da undersøgelsen fastslog, at der finder dumping sted, for så vidt angår Tyrkiet.

(34) Det skal bemærkes, at hjemmemarkedspriserne i Brasilien ligger over verdensmarkedspriserne. Desuden blev det konstateret, at fortjenstniveauet hos den brasilianske producent på hjemmemarkedet var meget højt sammenlignet med især det fortjenstniveau, der blev fundet rimeligt for EF-erhvervsgrenen. Dette betragtes, jf. forordningen om midlertidig told, som en antydning af, at der er utilstrækkelig konkurrence på det brasilianske marked.

(35) Hvad angår Tyrkiet, synes der at være betydeligt mere konkurrence på hjemmemarkedet end i Brasilien. Selvom det blev konstateret, at de tyrkiske eksportører dumpede deres varer, betyder dette ikke nødvendigvis, at den beregnede normale værdi for det pågældende land ikke er pålidelig.

(36) Eurofer påstod endvidere, at Tyrkiet ikke ville være et hensigtsmæssigt valg som referenceland, idet de tyrkiske virksomheder angiveligt er subsidierede. Der blev imidlertid ikke forelagt dokumentation til støtte for påstanden.

(37) Ud fra ovenstående bekræftes betragtning 65 til 74 i forordningen om midlertidig told, og Tyrkiet er derfor blevet anvendt som referenceland i forbindelse med denne procedure, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

5. Eksportpris

(38) En producerende eksportør påstod, at eksportprisen ikke skulle have været beregnet som angivet i betragtning 76 i forordningen om midlertidig told. Denne påstand blev undersøgt og fundet berettiget, navnlig da virksomhedens aktiviteter, som ligger uden for Fællesskabet, ikke berettiger anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk.9.

(39) Endnu en eksporterende producent påstod, at fradrag af provision for salg gennem en forretningsmæssigt forbunden virksomhed ikke var berettiget. Denne påstand blev undersøgt og fundet berettiget, da den forretningsmæssigt forbundne virksomhed ikke udførte opgaver, der kan sammenlignes med en agents opgaver. Eksportpriserne blev derfor justeret tilsvarende.

(40) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til metoden til beregning af eksportprisen, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 75 i forordningen om midlertidig told hermed.

6. Sammenligning

(41) Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

(42) Der blev derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, fragt og forsikring, bankgebyrer, emballering, kreditter og provision, når dette var relevant og berettiget, jf. betragtning 79 i forordningen om midlertidig told.

(43) Flere eksportører anfægtede beregningen af justeringerne for forskelle i omkostninger til indlandstransport, fragt, bankgebyrer, kreditter og provision og foreslog alternative beregninger. På baggrund af dokumentationen i deres spørgeskemabesvarelser og de oplysninger og beviser, der blev indsamlet under kontrolbesøgene, blev hovedparten af disse påstande ikke anset for begrundede, og de justeringer, der blev beregnet i den foreløbige fase, blev derfor opretholdt. Nogle af påstandene blev dog, hvor det var berettiget, accepteret og der blev foretaget ændringer i justeringerne svarende til omkostninger til kreditter, provision og toldafgifter ved eksportsalg.

7. Dumpingmargener

(44) Den vejede gennemsnitlige normale værdi blev sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

7.1. Folkerepublikken Kina

(45) Som følge af ændringer i den normale værdi i referencelandet er de endelige dumpingmargener for de kinesiske eksporterende producenter følgende:

Virksomhed | Dumpingmargen |

Valin Group | 38,6 % |

Alle andre | 52,3 % |

7.2. Republikken Moldova

(46) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev det konstateret, at man ved at anvende alle tilgængelige eksportdata fra Moldova ville få et mere nøjagtigt billede af landets dumpingpraksis. Derfor blev den endelige landsdækkende dumpingmargen beregnet på grundlag af alle kendte producenters eksportpriser.

(47) Som følge af ændringerne i den normale værdi for referencelandet, eksportprisen og justeringerne, jf. ovenfor, blev den endelige landsdækkende dumpingmargen for Moldova fastlagt til 16,2 %.

7,3. Tyrkiske eksporterende producenter

(48) På baggrund af ovenstående fastsættes de endelige dumpingmargener for tyrkiske eksporterende producenter til følgende:

Virksomhedens navn | Dumpingmargen |

Kroman Çelik Sanayli AS | 18,8 % |

Çolakoglu Metalurji AS | 7,6 % |

Iskenderun Demir ve Çelik AŞ | 10,5 % |

Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS | 7,1 % |

Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS | 3,9 % |

Alle andre | 18,8 % |

D. SKADE

1. EF-produktion

(49) Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-produktionen eller de tavse producenters samarbejde, jf. betragtning 91 i forordningen om midlertidig told, bekræftes betragtning 89 til 92 i forordningen om midlertidig told hermed.

2. Definition af EF-erhvervsgrenen

(50) Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende definitionen af EF-erhvervsgrenen, bekræftes betragtning 93 i forordningen om midlertidig told hermed.

(51) Det skal bemærkes, at der ikke blev udtaget stikprøver til skadesanalysen, da de 20 samarbejdsvillige producenter bestod af fire koncerner og to uafhængige producenter. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, jf. betragtning 3 ovenfor, blev der gennemført et kontrolbesøg hos endnu en EF-producent med henblik på at efterprøve oplysningerne i spørgeskemabesvarelsen.

3. EF-forbruget

(52) Det skal erindres, at EF-forbruget blev fastsat på grundlag af den samlede import ifølge Eurostats oplysninger og EF-erhvervsgrenens og andre EF-producenters samlede salg på EF-markedet, herunder et overslag baseret på oplysninger i klagen for de tavse producenters salg.

(53) En interesseret part anfægtede den metode, der blev anvendt til at fastlægge EF-forbruget, og påstod, at EF-erhvervsgrenens produktion bestemt til bunden anvendelse og bundet salg burde inkluderes i EF-forbruget og skadesvurderingen, da varer til bunden anvendelse og bundet salg var i direkte konkurrence med salg på det frie marked, herunder import.

(54) Det skal bemærkes, at EF-erhvervsgrenens produktion til bunden brug, jf. betragtning 119 til 143 i forordningen om midlertidig told, blev analyseret i forbindelse med skadesvurderingen. Ifølge Kommissionens praksis blev bunden anvendelse, dvs. interne overførsler af den samme vare inden mellem forretningsmæssigt forbundne EF-producenter til videreforarbejdning, ikke inkluderet i tallene for EF-forbruget, da disse interne overførsler ikke er i konkurrence med salg fra uafhængige leverandører på det frie marked.

(55) Hvad angår påstanden om at inkludere det bundet salg, altså salg til forretningsmæssigt forbundne virksomheder, i tallene for EF-forbruget, blev denne påstand fundet berettiget, idet EF-producenternes forretningsmæssigt forbundne virksomheder iflg. de data, der blev indhentet som led i undersøgelsen, også frit kunne købe valsetråd fra andre kilder. Desuden blev det konstateret, at EF-producenternes gennemsnitlige salgspriser til forretningsmæssigt forbundne parter lå på linje med de gennemsnitlige salgspriser til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter.

(56) Som følge af efterprøvningen af oplysningerne fra endnu en EF-producent, jf. betragtning 3 og 51 ovenfor, blev EF-erhvervsgrenens salg på EF-markedet revideret en anelse. Derfor blev tallene for EF-forbruget i tabel 1 i forordningen om midlertidig told justeret som følger:

Tabel 1

EF-forbruget | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Ton | 22 510 446 | 21 324 498 | 23 330 122 | 23 919 163 | 23 558 858 |

Indeks | 100 | 95 | 104 | 106 | 105 |

Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.

(57) Det samlede forbrug i Fællesskabet steg med 5 % i løbet af den betragtede periode. Stigningen begyndte i 2006 efter et midlertidigt fald på 5 % i 2005. Derefter steg forbruget på ny indtil 2007 efterfulgt af et let fald i undersøgelsesperioden. Faldet i forbruget i 2005 skyldtes hovedsagelig en lavere efterspørgsel i bygge- og anlægssektoren.

4. Importen til Fællesskabet fra Kina, Moldova og Tyrkiet

4.1. Kumulering

(58) For at foretage en endelig vurdering af betingelserne for kumulering af importen fra de pågældende lande, anvendtes den samme metode, som er forklaret i betragtning 99 i forordningen om midlertidig told, på baggrund af parternes bemærkninger efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. For Moldova blev der desuden taget højde for, at andre moldoviske producenter, jf. betragtning 46 ovenfor, eksporterede den pågældende vare til Fællesskabet.

(59) Som det fremgår af betragtning 101 i forordningen om midlertidig told, blev importen fra Tyrkiet ikke kumuleret med importen fra Kina og Moldova, da det konkluderedes, at konkurrencevilkårene mellem de relevante erhvervsdrivende i Tyrkiet og andre erhvervsdrivende ikke var ensartede, navnlig for så vidt angår deres prisadfærd. Salgspriserne hos alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Tyrkiet lå ikke under EF-erhvervsgrenens priser og var forholdsvis høje sammenlignet med andre erhvervsdrivende på EF-markedet.

(60) En interesseret part påstod, at argumenterne i betragtning 101 i forordningen om midlertidig told ikke stemte overens med grundforordningen. Parten påstod, at denne import kunne kumuleres med den øvrige dumpingimport fra Moldova og Kina, idet dumpingmargenen for den tyrkiske import var betydeligt højere end bagatelgrænsen, og importmængden ikke var ubetydelig. Parten påstod desuden, at dumpingimporten fra Tyrkiet til Fællesskabet ville stige, såfremt der ikke indførtes foranstaltninger.

(61) Det skal bemærkes, at det i grundforordningens artikel 3, stk. 4, udtrykkeligt hedder, at vilkårene for konkurrence mellem de relevante erhvervsdrivende på EF-markedet nøje skal undersøges i forbindelse med en kumulativ vurdering af importen fra de lande, der er genstand for en antidumpingundersøgelse. De tyrkiske erhvervsdrivendes priser var under alle omstændigheder højere end de ikke-skadevoldende priser, der blev beregnet i henhold til metoden i betragtning 179 i forordningen om midlertidig told. Der var derfor ingen grund til at tillade en kumulativ vurdering af importen fra Tyrkiet og importen fra Kina og Moldova eller til at indføre antidumpingforanstaltninger for at hindre en påstået stigning i importen fra det pågældende land. Disse påstande måtte derfor afvises.

(62) En anden interesseret part anfægtede de foreløbige konklusioner om, at importen fra Moldova skulle kumuleres med importen fra Kina, idet importen fra Moldova i modsætning til importen fra Kina var meget lavere og grundlæggende ikke underbød EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden.

(63) Efter fremlæggelsen af de foreløbige resultater modtog Kommissionen supplerende oplysninger om den moldoviske eksport til Fællesskabet, som resulterede i en justering af underbudsberegningerne og skadesmargenerne for Moldova, jf. den mere uddybende forklaring i betragtning 71 og 107 nedenfor.

(64) De justerede beregninger viste, at importen fra Moldova ikke underbød EF-erhvervsgrenens priser på EF-markedet i undersøgelsesperioden. Det blev endvidere konstateret, at skadesmargenen lå under den bagatelgrænse, der anvendtes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 3. På baggrund af ovenstående blev det konkluderet, at importen af valsetråd med oprindelse i Moldova skal vurderes separat.

4.2. Dumpingimport fra Kina

(65) Da tallene over forbruget blev tilpasset en anelse, jf. betragtning 56 ovenfor, skal det bemærkes, at markedsandelen for importen fra Kina blev revideret tilsvarende. Importen fra Kina udviklede derfor sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 2

Samlet dumpingimport fra Kina | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Mængde (ton) Indeks | 70 816 100 | 134 176 189 | 633 631 895 | 1 459 968 2062 | 1 174 556 1659 |

Markedsandel Indeks | 0,3 % 100 | 0,6 % 200 | 2,7 % 863 | 6,1 % 1940 | 5,0 % 1585 |

Priser (EUR/ton) Indeks | 374 100 | 430 115 | 378 101 | 409 109 | 419 112 |

Kilde: Eurostat.

(66) Dumpingimporten fra Kina steg markant fra ca. 0,07 mio. ton i 2004 til 1,1 mio. ton i UP, dvs. næsten sytten gange. Denne import nåede sit højdepunkt i 2007, hvorefter den viste tendens til et let fald i tråd med udviklingen i EF-forbruget.

(67) Selv om gennemsnitspriserne for dumpingimporten fra Kina steg med 12 % i den betragtede periode, blev det konstateret, at EF-erhvervsgrenens priser blev underbudt, navnlig i UP. Som følge heraf voksede markedsandelen markant fra 0,3 % i 2004 til 5,0 % i UP, svarende til en stigning på 4,7 procentpoint.

4.3. Prisunderbud

(68) Metoden til fastlæggelse af prisunderbud, jf. betragtning 106 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. Efter et kontrolbesøg hos en EF-producent, jf. betragtning 3, blev EF-erhvervsgrenens gennemsnitspriser dog revurderet med henblik på at tage højde for de efterprøvede data fra denne EF-producent.

(69) Da ingen producenter fra Moldova blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, påstod en part, at Kommissionen burde beregne underbud og skadesmargen for Moldova på grundlag af Eurostats oplysninger og ikke på grundlag af oplysninger fra de eksporterende producenter i Moldova.

(70) I en antidumpingundersøgelse og især ved prissammenligninger er det Kommissionens praksis at anvende de mest pålidelige disponible data, som generelt er de data, der indhentes og efterprøves ved kontrolbesøget hos de samarbejdsvillige parter. I dette tilfælde anvendtes de prisoplysninger, som blev indhentet under kontrolbesøget hos den samarbejdsvillige producent i Moldova til fastlæggelsen af den foreløbige underbudsmargen for den samarbejdsvillige producent i Moldova. Kravet om at anvende Eurostats oplysninger afvises derfor.

(71) Det blev dog konkluderet, at de foreliggende prisoplysninger for den samlede import fra Moldova til EF, herunder importen fra andre moldoviske producenter som nævnt i betragtning 46 ovenfor, burde medtages i beregningen af den endelige underbudsmargen for Moldova. Derfor anvendtes alle foreliggende prisoplysninger, som blev tilpassede for at afspejle de vejede gennemsnitlige eksportpriser ved første salg til uafhængige kunder, fastsat på cif-basis. På dette grundlag blev det konstateret, at importen fra Moldova ikke underbød EF-erhvervsgrenens priser. Den endelige prisunderbudsmargen er negativ, nemlig -1,2 % i gennemsnit for Moldova.

(72) Hvad angår importen fra Kina, skal det erindres, at kun en kinesisk eksporterende producent samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. På grundlag af den samme metode og de samme justeringer af EF-erhvervsgrenens data, som er beskrevet ovenfor, og på grundlag af sammenlignelige varetyper blev der etableret en gennemsnitlig underbudsmargen på 4,2 % for den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør. For alle andre producenter i Kina blev prisunderbuddet fastlagt, jf. forklaringerne i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told. På dette grundlag blev der konstateret en gennemsnitlig prisunderbudsmargen på 7,3% for importen fra Kina.

5. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation

(73) Da det blev konkluderet, at importen fra Moldova ikke skal kumuleres med importen fra Kina og skal vurderes separat, jf. betragtning 64, vedrører undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenens økonomiske situation kun importen fra Kina.

(74) Der blev, jf. betragtning 3, udført et kontrolbesøg hos endnu en EF-producent. Visse skadesindikatorer blev efterfølgende justeret. Der er tale om salgsmængder til den første uafhængige kunde på EF-markedet, EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser ab fabrik til uafhængige kunder, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast og beskæftigelsen.

(75) Tabel 3 nedenfor viser de reviderede mængder, der blev solgt til den første uafhængige kunde på EF-markedet. Det skal dog bemærkes, at tendens er den samme som i forordningen om midlertidig told til trods for de justerede tal.

Tabel 3

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Salgsmængde (tons) Indeks | 7 505 684 100 | 6 738 112 90 | 7 522 435 100 | 7 548 130 101 | 7 489 831 100 |

Markedsandel Indeks | 33,4 % 100 | 31,6 % 95 | 32,2 % 97 | 31,6 % 95 | 31,8 % 95 |

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

(76) Som følge af det ovenstående blev EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EF-markedet justeret. Følgelig blev de gennemsnitlige salgspriser for perioden 2006 til UP lettere justeret i forhold til tallene i forordningen om midlertidig told.

Tabel 4

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Gennemsnitspris (EUR/ton) Indeks | 414 100 | 409 99 | 434 105 | 468 113 | 475 115 |

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

(77) Hvad angår lagerbeholdningerne, skal det bemærkes, at de mindre ændringer i EF-erhvervsgrenens data for perioden 2006 til UP ikke ændrede tendensanalysen, jf. betragtning 119 i forordningen om midlertidig told.

Tabel 5

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Lagre (tons) Indeks | 657 667 100 | 530 578 81 | 691 338 105 | 699 511 106 | 594 420 90 |

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

(78) Efter forordningen om midlertidig told blev også tallene for beskæftigelsen lettere justeret for perioden 2004 til UP. Da de interesserede parter ikke har fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 120 til 122 i forordningen om midlertidig told herned.

Tabel 6

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Beskæftigelse – fuldtidsækvivalenter (FTÆ) Indeks | 4 216 100 | 029 96 | 3 920 93 | 4 195 100 | 4 310 102 |

Arbejdskraftomkost-ninger (EUR/FTÆ) Indeks | 41 300 100 | 43 200 104 | 45 400 110 | 45 300 110 | 44 700 108 |

Produktivitet (indeks) | 100 | 95 | 107 | 98 | 95 |

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

(79) EF-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet efter den samme metode, jf. betragtning 123 i forordningen om midlertidig told. EF-erhvervsgrenens data blev ændret en anelse efter et kontrolbesøg hos endnu en EF-producent, jf. betragtning 3, og derfor blev også disse tal justeret en anelse. I den betragtede periode faldt EF-erhvervsgrenens rentabilitet fra 14,2 % i 2004 til 7,3 % i UP. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 124 til 126 i forordningen om midlertidig told hermed.

Tabel 7

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | UP |

Rentabilitet Indeks | 14,2 % 100 | 8,0 % 56 | 8,4 % 59 | 7,9 % 55 | 7,3 % 51 |

Likviditet (000 EUR) Indeks | 493 954 100 | 272 166 55 | 361 573 73 | 286 917 55 | 278 604 56 |

Investeringer (000 EUR) Indeks | 147 897 100 | 136 031 92 | 231 726 157 | 221 808 150 | 200 126 135 |

Investeringsafkast Indeks | 68 % 100 | 49 % 72 | 50 % 74 | 46 % 68 | 47 % 68 |

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

5.1 Vækst

(80) På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at EF-erhvervsgrenens salgsmængde på EF-markedet stagnerede mellem 2004 og UP og således forhindrede EF-erhvervsgrenen i at udnytte stigningen i forbruget på EF-markedet på 5 % mellem 2004 og UP. EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt derfor med 1,6 procentpoint i den samme periode.

5.2 Den faktiske dumpingmargens størrelse

(81) Da der ikke er fremsat andre bemærkninger bekræftes betragtning 128 i forordningen om midlertidig told hermed.

6. Konklusion om skade

(82) Det kan konkluderes, at de mindre ændringer, der er foretaget i visse skadesindikatorer som følge af kontrolbesøg hos endnu en EF-producent, jf. tabel 2 til 7 ovenfor, ikke ændrede konklusionerne i betragtning 132 i forordningen om midlertidig told.

(83) På grundlag af ovenstående bekræftes det, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1. Følgevirkninger af dumpingimporten fra Kina

(84) Det blev undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina forvoldte EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betragtes som væsentligt.

(85) Undersøgelsen viste, at dumpingimporten fra Kina steg betydeligt, næsten 17 gange, i den betragtede periode med næsten 1,1 mio. ton mellem 2004 og UP. Stigningen var særdeles markant mellem 2006 og UP. Markedsandelen for dumpingimporten fra Kina på EF-markedet steg fra 0,3 % i 2004 til 5,0 % i UP. I praksis svarede dette til den samlede stigning i forbruget på EF-markedet i den betragtede periode.

(86) Selv om EF-erhvervsgrenens salgsmængde på EF-markedet forblev relativt stabil, gik dens markedsandel i undersøgelsesperioden tilbage fra 33,4 % i 2004 til 31,8 % i UP, hvilket svarer til 1,6 procentpoint.

(87) Selv om priserne på dumpingimport steg med 12 % i den betragtede periode i tråd med stigningen i råmaterialepriserne, underbød de stadig priser, som EF-erhvervsgrenen krævede på EF-markedet. EF-erhvervsgrenen blev således forhindret i at øge sine priser for at dække hele stigningen i råmaterialepriserne. EF-erhvervsgrenens rentabilitet fra salg på EF-markedet faldt således fra 14,2 % i 2004 til 7,3 % i UP.

(88) Det fortsatte pres, som udøves af dumpingimport til lave priser fra Kina på EF-markedet, anses for ikke at have givet EF-erhvervsgrenen mulighed for at tilpasse sine salgspriser på grundlag af de øgede produktionsomkostninger. Det konkluderes derfor, at den stigende lavprisdumpingimport fra Kina har haft en betydelig negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens økonomiske situation.

2. Andre faktorers indvirkning

(89) Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende udviklingen i efterspørgslen, produktion til bunden anvendelse, salget af varer i den højere ende af skalaen, importen fra andre tredjelande og andre EF-producenter, bekræftes betragtning 139, 143 til 149 og 151 til 155 i forordningen om midlertidig told hermed.

(90) En part påstod, at vurderingen af stigningen i råmaterialepriserne i betragtning 142 i forordningen om midlertidig told ikke var korrekt. Parten påstod, at det er vanskeligt at vælte hele stigningen over på kunderne. Det blev endvidere påstået, at EF-erhvervsgrenens negative eksportresultater kunne forklare forværringen af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation.

(91) Hvad angår virkningen af råmaterialepriserne, viste undersøgelsen en stigning på 25 % i EF-erhvervsgrenens omkostninger til produktion af valsetråd. Dette skal ses i sammenhæng med en stigning på kun 15 % i EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser. På visse markeder kan det ganske vist være vanskeligt at vælte hele stigningen i omkostningerne over på kunderne, men undersøgelsen viste dog, at dette ikke var tilfældet på markedet for valsetråd. Markedet for valsetråd kan tværtimod betragtes som bestående af råvareprodukter, der sælges på et gennemsigtigt marked, hvor alle erhvervsdrivende har kendskab til prisniveauet. Effektive handelsvilkår skal således gøre det muligt, at stigninger i kostprisen afspejles i salgsprisen for valsetråd. Konklusionen i betragtning 142 betragtes derfor som værende gyldig, og påstanden afvises således.

(92) Hvad angår eksportresultaterne, var der ganske rigtigt en faldende tendens i EF-erhvervsgrenens eksportsalg, som skyldtes de årsager, der er angivet i betragtning 150 i forordningen om midlertidig told. Da andelen af salg til eksport er forholdsvis lav sammenlignet med salget til kunder på EF-markedet og da salgsprisen på EF-markedet var forholdsvis lavere, blev det konkluderet, at faldet i eksportmængden ikke kan begrunde skadens omfang. Der blev ikke fremsendt dokumenterede beviser, der kunne afkræfte denne konklusion, og derfor bekræftes konklusionen i betragtning 150 i forordningen om midlertidig told hermed.

(93) På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 156-159 i forordningen om midlertidig told hermed.

3. Import fra Tyrkiet

(94) På baggrund af betragtning 59 og 60 og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende importen fra Tyrkiet, bekræftes konklusionerne i betragtning 160 til 162 i forordningen om midlertidig told hermed.

4. Import fra Moldova

(95) Efter ændringen af EF-erhvervsgrenens data på grundlag af et kontrolbesøg hos endnu en EF-producent og på grundlag af salget af importerede varer fra Moldova blev det konkluderet, at importen fra Moldova ikke underbød EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. I overensstemmelse med betragtning 64 ovenfor viste sammenligningen af moldoviske eksportpriser og EF-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende pris en skadesmargen på niveau med bagatelgrænsen.

(96) På dette grundlag blev det konkluderet, at der ikke er en tydelig årsagssammenhæng mellem importen fra Moldova og den skade, som EF-erhvervsgrenen er blevet påført.

G. FÆLLESSKABETS INTERESSER

1. Indledende bemærkning

(97) På baggrund af ovenstående skal det bemærkes, at analysen af Fællesskabets interesser kun omfattede virkningen af indførelsen af antidumpingtold på import med oprindelse i Kina.

2. EF-erhvervsgrenen

(98) Som følge af forordningen om midlertidig told blev det på ny vurderet, om indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen med oprindelse i Kina ville være i EF-erhvervsgrenens interesse.

(99) På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-erhvervsgrenens interesser, bekræftes betragtning 164 til 167 i forordningen om midlertidig told hermed.

3. Importører

(100) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende importører, bekræftes konklusionerne i betragtning 168 og 169 i forordningen om midlertidig told hermed.

4. Brugere

(101) En interesseret part satte spørgsmålstegn ved, om al import til EF-markedet fra de lande, der er omfattet af denne undersøgelse, blev taget i betragtning i forbindelse med procentsatsen i betragtning 171 i forordningen om midlertidig told, som repræsenterer visse brugeres import af valsetråd. Desuden påstod visse interesserede parter, at der ikke ville være alternative forsyningskilder, hvis der indførtes antidumpingforanstaltninger, og at dette ville medføre forsyningsknaphed.

(102) Som følge af påstanden om den samlede import blev der foretaget en ny vurdering af den samlede import af valsetråd. Analysen viste ganske rigtigt, at den samlede importmængde af valsetråd til de samarbejdsvillige brugeres forbrug er højere end først antaget i den midlertidige fase. Derfor blev den samlede import til de brugere, der er nævnt i betragtning 171 i forordningen om midlertidig told, øget med 30 %. Det kan dermed konkluderes, at brugerne i betragtning 171 i forordningen om midlertidig told, i undersøgelsesperioden tegnede sig for ca. 20 % af den samlede import af valsetråd fra Kina.

(103) Hvad angår påstanden om, at der ikke ville være alternative forsyningskilder, hvis der indførtes antidumpingforanstaltninger, viste undersøgelsen ganske rigtigt en række uregelmæssigheder i EF-producenternes leveringer til visse brugere. Analysen viste dog ikke, at disse uregelmæssigheder skete på regelmæssig basis. Det skal endvidere bemærkes, at der findes andre forsyningskilder, når man tager højde for andre tredjelande, som ikke er underlagt foranstaltninger. Denne påstand blev derfor afvist.

(104) På grundlag af ovenstående og da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 173 til 175 i forordningen om midlertidig told hermed.

5. Konklusion om Fællesskabets interesser

(105) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der i det foreliggende tilfælde ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en antidumpingtold på importen af valsetråd med oprindelse i Kina.

H. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

1. Skadestærskel

(106) Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger, blev metoden i betragtning 179 i forordningen om midlertidig told, som blev anvendt til at beregne EF-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende priser, bekræftet. Der blev dog foretaget de samme ændringer, jf. betragtning 68 og 72 ovenfor, af den endelige vurdering af skadestærsklerne. Desuden blev den fortjenstmargen, der blev anvendt til beregning af skadesmargenen, fastlagt ab fabrik med henblik på at beregne EF-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende priser ab fabrik i UP.

(107) Hvad angår Moldova, blev det i tråd med betragtning 71 ovenfor fundet hensigtsmæssigt at anvende de foreliggende prisoplysninger for den samlede eksport fra Moldova til EF til beregningen af den endelige skadestærskel. Derfor anvendtes alle foreliggende prisoplysninger, som er tilpassede for at afspejle de vejede gennemsnitlige eksportpriser ved første salg til uafhængige kunder på EF-markedet, fastsat på cif-basis. På dette grundlag blev det konstateret, at den endelige skadestærskel for importen fra Moldova var under bagatelgrænsen, jf. betragtning 64 ovenfor.

(108) På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres endelige antidumpingforanstaltninger på importen med oprindelse i Kina for at hindre, at der forvoldes EF-erhvervsgrenen yderligere skade.

(109) Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til parternes bemærkninger, og hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse hermed.

2. Endelige foranstaltninger

(110) På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en endelig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I dette tilfælde bør alle toldsatser derfor fastsættes på samme niveau som de konstaterede skadestærskler. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 3, bør undersøgelsen vedrørende Moldova og Tyrkiet afsluttes, da skadestærsklen for disse lande er under bagatelgrænsen.

(111) Der indføres ikke en endelig antidumpingtold på import med oprindelse i Moldova og Tyrkiet.

(112) Der foreslås følgende antidumpingtold:

Virksomhed | Skadestærskel | Dumpingmargen | Anti-dum-pingtoldsats |

Valin Group (Kina) | 7,9 % | 38,6 % | 7,9 % |

Resttold (Kina) | 24,0 % | 52,3 % | 24,0 % |

3. Endelig opkrævning af midlertidig told

(113) På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør beløb, for hvilke der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed på niveauet for den midlertidige told, endeligt.

I. AFSLUTNING AF PROCEDUREN

(114) På baggrund af resultaterne vedrørende importen af varer fra Moldova og Tyrkiet bør proceduren vedrørende disse to lande afsluttes -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af varmtvalsede stænger i uregelmæssigt oprullede ringe, af jern, ulegeret stål eller legeret stål undtagen rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og henhørende under KN-kode 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 og 7227 90 95.

2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:

Land | Virksomhed | Told | Taric-tillægskode |

Folkerepublikken Kina | Valin Group | 7,9 % | A930 |

Alle andre virksomheder | 24,0 % | A999 |

3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Antidumpingproceduren vedrørende importen af valsetråd med oprindelse i Republikken Moldova og Tyrkiet afsluttes hermed.

Artikel 3

De beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionen forordning (EF) nr. 112/2009 om import af valsetråd med oprindelse i Folkerepublikken Kina opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told, jf. artikel 1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives. De beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionen forordning (EF) nr. 112/2009 om import af valsetråd med oprindelse i Republikken Moldova, frigives.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […]

På Rådets vegne

Formand

[1] EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

[2] EUT L 38 af 7.2.2009, s. 3.

[3] EUT C 113 af 8.5.2008, s. 20.