Nr. C 41/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 2. 91 
Udtalelse om forslag til Rådets beslutning om et særprogram for forskning og teknologisk 
udvikling (F&TU) inden for kommunikationsteknologi (1990-1994) (l) 
(91/C 41/06) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 6. juni 1990 under henvisning til EØF-
traktatens artikel 130 Q at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om det 
ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for industri, handel, håndværk og 
tjenesteydelser, som udpegede Herbert Nierhaus til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse 
den 9. november 1990. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 281. plenarforsamling, den 20. november 
1990, enstemmigt følgende udtalelse. 
1. Indledende bemærkninger 
Telekommunikationsindustrien er af overordentlig stor 
betydning for Det Europæiske Fællesskabs økonomiske 
udvikling. Der er to årsager hertil: 
For det første er der her tale om en stor industriel 
vækstsektor, hvor EF hovedsagelig konkurrerer med 
Japan og USA. Selve sektorens udvikling vil føre til 
oprettelse af mange arbejdspladser også efter år 2000, 
dersom det lykkes for EF at klare sig i konkurrencen 
på verdensplan. 
For det andet er de indirekte konsekvenser for beskæfti­
gelsen langt større. Hurtig søgning af relevante informa­
tioner er af afgørende betydning for økonomisk succes 
i et højt industrialiseret samfund, som udvikler sig 
stadig mere i retning af et » serviceorienteret« samfund. 
For at disse informationer i form af data, tekst, faste 
og bevægelige billeder samt tale skal kunne stå til 
umiddelbar rådighed, er der behov for et ydedygtigt 
telekommunikationsnet. Forsknings-, udviklings-, 
igangsættelses- og driftsomkostningerne ved et sådant 
net er imidlertid så store, at projektet faktisk kun kan 
gennemføres på EF-plan. 
Det fremgår således særlig tydeligt, at den europæiske 
dimension må være en forudsætning ikke blot for dette 
program, men for en effektiv udbygning af telekommu­
nikationssystemerne. 
På basis af disse overvejelser har Kommissionen allerede 
siden midten af 1983 truffet forskellige foranstaltninger, 
som Det økonomiske og sociale Udvalg har givet sin 
principtilslutning til. Disse bestræbelser på at udbygge 
telekommunikationsindustrien i EF blev — efter at 
Rådet den 25. juli 1985 traf beslutning om en defini­
tionsfase — videreført i forstærket omfang via et flerå­
rigt program (1987-1991) for forskning og udvikling 
inden for avancerede kommunikationsteknologier i Eu­
ropa (RACE) til 550 millioner ECU. 
C1) EFT nr. C 174 af 16. 7. 1990, s. 9. Med det nu forelagte forslag til Rådets beslutning om 
et særprogram for forskning og teknologisk udvikling 
inden for kommunikationsteknologi (1990-1994) vide­
reføres denne indsats under hensyntagen til de seneste 
teknologiske fremskridt. 
Der skal stilles 484,11 millioner ECU til rådighed for 
de 8 planlagte arbejdsområder, som tildeles varierende 
beløb. 
2. Generelle bemærkninger 
ØSU giver også sin principtilslutning til denne nye EF-
aktion, idet telekommunikationsindustriens udvikling 
og dermed tilvejebringelsen af en ydedygtig infrastruk­
tur for informationsformidling er af afgørende betyd­
ning for EF's økonomiske position allerede i dag og i 
stadig stigende grad vil blive det i løbet af det kommen­
de tiår. 
Udviklingstempoet afhænger efter ØSU's opfattelse 
imidlertid af rammevilkårene, som går langt videre end 
til de tekniske problemer, og som i alt væsentligt er 
afhængig af de generelle politiske og samfundsmæssige 
forhold. Særlig vigtigt er det, dels at de europæiske 
teleadministrationer og -selskaber, erhvervslivet, de høj­
ere læreanstalter og forskningsinstitutterne er villige 
til at arbejde sammen om udvikling af en ensartet 
netarkitektur, og dels at man samordner nationale be­
stemmelser, standarder og økonomiske regelsæt på EF-
plan. Dette kan fremmes ved at privatisere de vigtigste 
serviceydelser. 
3. Særlige bemærkninger 
3.1. Telekommunikationens rygrad i Europa består i 
indførelse af integreret bredbåndskommunikation, som 
resultatet af en sammenkobling af hidtil adskilte ydelser 
18. 2. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 41/13 
inden for data-, tekst-, ord- og billedtransmission. Her­
til knytter sig imidlertid gevaldige investeringer, som 
ikke alle EF-lande formår at afholde i samme omfang. 
EF's ambitiøse mål om at indføre integreret bredbånd­
skommunikation (IBC) under hensyntagen til ISDN, 
som er under udvikling, og de nationale iværksættel-
sesstrategier, der skal føre til EF-omspændende tjenester 
senest i 1995, vil gøre den teknologiske forskel mellem 
højt udviklede og ugunstigt stillede regioner endnu stør­
re, ikke mindst hvis nettenes udvikling og vedligeholdel­
se alene varetages af de nationale statslige teleadmini­
strationer. 
3.2. Om indførelsen af kommunikationsteknologier­
ne krones med held afhænger i afgørende grad af de 
endelige brugeres holdning. De endelige brugere forven­
ter at få stillet tjenester hurtigt og billigt til rådighed, 
så de kan forbedre deres konkurrenceevne inden for 
erhvervslivet. Det reelle behov for bestemte tjenester og 
for de nødvendige terminaler bør undersøges intensivt 
parallelt med den teknologiske udvikling, således at der 
kan opstilles kvalitative og kvantitative prognoser. De 
planlagte IBC-demonstratorer og praktiske kommuni-
kationsforsøg udgør i denne forbindelse et første skridt, 
som imidlertid kræver en videreførelse. 
3.3. Fabrikanterne af komponenter til kommunika­
tionsnet og -tjenester har af hensyn til deres planlægning 
behov for en sikker referenceramme i henseende til 
standarder og tekniske specifikationer. Forudsætningen 
for en hurtig opbygning af kommunikationsinfrastruk-
turen består således i, at de organer, som arbejder på 
EF-plan [f.eks. Den europæiske konference of Post-
og Teleadministrationer (CEPT), ECTEL, SOG-T, tbe 
European Telecommunications Standards Institute 
(ETSI)], fastlægger de nødvendige specifikationer, så 
vidt muligt på basis af internationale standarder. 
3.4. Med den stigende sammenkobling af datalagre 
og det forhold, at dataene undertiden er tilgængelige 
over hele verden, opstår spørgsmålet om en nøjagtig 
afgrænsning af, hvilke personlige data der kræver be­
skyttelse, og hvilke data offentligheden kan få adgang 
til. Ud over det vigtige spørgsmål om informationssik­
kerhed, som omtales i arbejdsområde 6, er det derfor 
også nødvendigt at behandle spørgsmål, som vedrører 
den tekniske sikkerhed omkring fortrolige data, med 
det formål at beskytte disse mod misbrug. Hvis offent-
Bryssel, den 20. november 1990. ligheden nærer mistro på dette område, uanset om det 
er berettiget eller blot skyldes manglende kendskab, kan 
der, hvis man forsømmer at behandle disse spørgsmål, 
meget hurtigt opstå en politisk barriere, som i alvorlig 
grad kan hæmme opbygningen af en ydedygtig kommu­
nikationsteknologi. 
ØSU fremhæver betydningen af, at der udvikles effekti­
ve kodesystemer for at forhindre misbrug af privat 
Og kommerciel kommunikation — bl.a. fra militære 
anlæg. 
3.5. Benyttelsen af højtintegrerede tjenester, f.eks. 
søgning efter speciel information via databanker, kræ­
ver — idet der helt bortses fra databankernes udvikling 
og opstart — faglærte specialister. Det er derfor bekla­
geligt, at uddannelse og videreuddannelse ikke indgår 
som en udtrykkelig bestanddel i særprogrammet. Man 
bør derfor tilstræbe en samordning med relevante EF-
programmer om uddannelse og videreuddannelse inden 
for informations- og kommunikationsteknologi. 
3.6. Det fremgår ikke entydigt af kommissionsdoku-
mentet, hvorledes det forholder sig med den organisato­
riske, teknisk indholdsmæssige og finansielle sammen­
hæng mellem på den ene side RACE-programmet og 
på den anden side ESPRIT-programmet og dets op-
følgningsprogram (særprogram for forskning og udvi­
kling inden for informationsteknologi), selv om der kan 
konstateres overlapninger i henseende til indhold og 
organisation. De rapporter, som skal udarbejdes i hen­
hold til artikel 5, og som også skal sendes til ØSU, bør 
indeholde nærmere oplysninger herom. 
3.7. Der udtrykkes tilfredshed med den planlagte 
inddragelse af små og mellemstore virksomheder, som 
omtales i bilag III, men der bør dog desuden lægges 
særlig vægt på projekter, hvori deltager mindst én part­
ner, som er hjemmehørende i en ugunstigt stillet region. 
Dette ville danne baggrund for en fornuftig sammenko­
bling med STAR-programmets målsætninger. 
3.8. De rapporter, der er omtalt i artikel 5, bør 
indeholde nærmere oplysninger herom. 
I denne forbindelse påpeger ØSU, at Kommissionen i 
henhold til artikel 130 Q, stk. 2, skal konsultere ØSU, 
hvis der i rapporten fremsættes forslag til nødvendige 
ændringer. 
Fran?ois STAEDELIN 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg