ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
om fastlæggelse af den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i det blandede udvalg, der er nedsat ved aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Aserbajdsjan om lempelse af reglerne for udstedelse af visa, for så vidt angår vedtagelsen af dets forretningsorden

BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

Aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Aserbajdsjan om lempelse af reglerne for udstedelse af visa til kortvarigt ophold til statsborgere i Republikken Aserbajdsjan og Den Europæiske Union trådte i kraft den 1. september 2014. Aftalen fastsætter på basis af princippet om gensidighed retligt bindende rettigheder og forpligtelser for begge parter med henblik på at lette procedurerne for udstedelse af visa til såvel aserbajdsjanske statsborgere som EU-borgere. Der er i henhold til aftalens artikel 12 nedsat et blandet udvalg, som bl.a. har til opgave at føre tilsyn med gennemførelsen af aftalen. I henhold til aftalens artikel 12, stk. 4, fastsætter udvalget selv sin forretningsorden.

Forretningsordenen vedtages ved det blandede udvalgs afgørelse og er ikke en del af aftalen.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

•Retsgrundlag

Rådet giver EU's repræsentant i det blandede udvalg, dvs. Kommissionen, beføjelse til at vedtage forretningsordenen på grundlag af dette forslag. Forretningsordenen skal gøre det muligt at tilrettelægge det blandede udvalgs arbejde samt at forberede og styre dets møder.

3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

Forretningsordenen som fastsat i bilaget til dette forslag til Rådets afgørelse er resultatet af en høring af de kompetente myndigheder i Aserbajdsjan ved det blandede udvalgs første og andet møde samt en udveksling af e-mails mellem møderne (senest den 5. juni 2017). Medlemsstaterne blev hørt ved en skriftlig procedure, som sluttede den 16. juni 2017.

4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET

Forslaget har ingen indvirkning på EU-budgettet.

2017/0295 (NLE)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om fastlæggelse af den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne

i det blandede udvalg, der er nedsat ved aftalen

mellem Den Europæiske Union og Republikken Aserbajdsjan

om lempelse af reglerne for udstedelse af visa,

for så vidt angår vedtagelsen af dets forretningsorden

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 77, stk. 2, litra a), sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til Rådets afgørelse 2014/242/EU af 14. april 2014 om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Aserbajdsjan om lempelse af reglerne for udstedelse af visa,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse (der er knyttet som bilag til forslaget til Rådets afgørelse) har til formål at ændre bilag II (Tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen med henblik på at indarbejde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/1535 af 9. september 2015 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Vedlagte udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse udvider den allerede eksisterende EU-politik til EØS-EFTA-staterne (Norge, Island og Liechtenstein).

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

Udvidelsen af gældende EU-ret til EØS-EFTA-staterne via indarbejdelse i EØS-aftalen gennemføres i overensstemmelse med målene og principperne i aftalen, der har til formål at oprette et dynamisk og ensartet europæisk økonomisk samarbejdsområde, som skal bygge på fælles regler og lige konkurrencevilkår.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

•Retsgrundlag

Den lovgivning, der skal indarbejdes i EØS-aftalen, bygger på artikel 114, 337 og 43, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

I henhold til artikel 1, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 om visse gennemførelsesbestemmelser til EØS-aftalen fastlægger Rådet på forslag af Kommissionen den holdning, som skal indtages på Unionens vegne til sådanne afgørelser.

Kommissionen forelægger i samarbejde med EU-Udenrigstjenesten udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse til vedtagelse i Rådet som Unionens holdning. Kommissionen håber snarest muligt at kunne forelægge forslaget i Det Blandede EØS-Udvalg.

•Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

Forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet af følgende grunde:

Målet med dette forslag, nemlig at sikre ensartethed på det indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan på grund af foranstaltningens virkninger bedre nås på EU-plan.

Indarbejdelsen af gældende EU-ret i EØS-aftalen foretages i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 af 28. november 1994 om visse gennemførelsesbestemmelser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, hvilket bekræfter den valgte tilgang.

•Proportionalitetsprincippet

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går dette forslag ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå målet.
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

De to udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelser (knyttet som bilag til forslaget til Rådets afgørelse) har til formål at ændre Det Blandede EØS-Udvalgs forretningsorden for at tilføje bulgarsk, rumænsk og kroatisk.

Det første udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse i bilag 1 vedrører bulgarsk og rumænsk. Efter vedtagelsen af aftalen om Republikken Bulgariens og Rumæniens deltagelse i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som blev undertegnet den 25. juli 2007 i Bruxelles, blev artikel 129, stk. 1, i EØS-aftalen ændret for at føje bulgarsk og rumænsk til listen over EØS-aftalens sprog. Disse to sprog bør imidlertid også føjes til listen over sprog i Det Blandede EØS-Udvalgs forretningsorden.

Da aftalen om Republikken Bulgariens og Rumæniens deltagelse i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, som blev undertegnet den 25. juli 2007 i Bruxelles, allerede trådte i kraft den 9. november 2011, kan nærværende afgørelse fra Det Blandede EØS-Udvalg derfor træde i kraft efter vedtagelse i Det Blandede EØS-Udvalg.

Det andet udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse i bilag 2 vedrører kroatisk. Aftalen om Republikken Kroatiens deltagelse i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde ("EØS-udvidelsesaftalen af 2014"), som blev undertegnet den 11. april 2014 i Bruxelles, ændrer allerede artikel 129, stk. 1, i EØS-aftalen ved at føje kroatisk til listen over EØS-aftalens sprog. Det Blandede EØS-Udvalgs forretningsorden bør derfor ændres.

Da EØS-udvidelsesaftalen af 2014 er blevet anvendt midlertidigt af de undertegnende parter siden den 12. april 2014, skal nærværende afgørelse fra Det Blandede EØS-Udvalg gælde midlertidigt, indtil EØS-udvidelsesaftalen af 2014 træder i kraft.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Ikke relevant

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

Ikke relevant

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

•Retsgrundlag

I henhold til artikel 1, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 om visse gennemførelsesbestemmelser til EØS-aftalen fastlægger Rådet på forslag af Kommissionen den holdning, som skal indtages på Unionens vegne til sådanne afgørelser.

Kommissionen forelægger i samarbejde med EU-Udenrigstjenesten udkastene til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelser til vedtagelse i Rådet som Unionens holdning. Kommissionen håber snarest muligt at kunne forelægge forslaget i Det Blandede EØS-Udvalg.

•Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

Ikke relevant

•Proportionalitetsprincippet
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse (vedlagt som bilag til forslaget til Rådets afgørelse) har til formål at ændre bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen med henblik på at indarbejde Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/792 af 11. maj 2016 om harmoniserede forbrugerprisindeks og det harmoniserede boligprisindeks og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95.

Ved forordning (EU) 2016/792 indføres en fælles ramme for udvikling, udarbejdelse og formidling af harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) og af det harmoniserede boligprisindeks på EU-plan og nationalt plan.

Disse indekser er ikke indført i Liechtenstein, som derfor anmoder om at blive undtaget fra anvendelsen af denne forordning. Liechtenstein har i øjeblikket en undtagelse fra at indsamle data i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 af 23. oktober 1995 som følge af en tilpasning i punkt 19a, litra f), i bilag XXI til EØS-aftalen. Liechtenstein anmoder derfor om, at denne undtagelse fortsat gælder, for så vidt angår forordning (EU) 2016/792.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Vedlagte udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse udvider den allerede eksisterende EU-politik til EØS-EFTA-staterne (Norge, Island og Liechtenstein).

•Sammenhæng med Unionen politik på andre områder

Udvidelsen af gældende EU-ret til også at omfatte EØS-EFTA-staterne via deres indarbejdelse i EØS-aftalen gennemføres i overensstemmelse med målene og principperne i nævnte aftale, der har til formål at oprette et dynamisk og ensartet europæisk økonomisk samarbejdsområde, som skal bygge på fælles regler og lige konkurrencevilkår.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITSPRINCIPPET

•Retsgrundlag

Den lovgivning, der skal indarbejdes i EØS-aftalen, bygger på artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

I henhold til artikel 1, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 om visse gennemførelsesbestemmelser til EØS-aftalen skal Rådet på forslag af Kommissionen fastlægge den holdning, som skal indtages på Unionens vegne til sådanne afgørelser.

Kommissionen forelægger i samarbejde med EU-Udenrigstjenesten udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse til vedtagelse i Rådet som Unionens holdning. Kommissionen håber snarest muligt at kunne forelægge forslaget i Det Blandede EØS-Udvalg.

•Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

Forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet af følgende grunde:

Målet med dette forslag, nemlig at sikre ensartethed på det indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af foranstaltningens virkninger bedre nås på EU-plan.
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse, der er knyttet som bilag til forslaget til Rådets afgørelse, har til formål at ændre bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen med henblik på at indarbejde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Vedlagte udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse udvider den allerede eksisterende EU-politik til EØS-EFTA-staterne (Norge, Island og Liechtenstein).

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

Udvidelsen af den gældende EU-ret til at omfatte EØS-EFTA-staterne ved indarbejdelse heraf i EØS-aftalen gennemføres i overensstemmelse med målene og principperne i aftalen, der har til formål at oprette et dynamisk og ensartet europæisk økonomisk samarbejdsområde, som skal bygge på fælles regler og lige konkurrencevilkår.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITSPRINCIPPET

•Retsgrundlag

Den lovgivning, der skal indarbejdes i EØS-aftalen, bygger på artikel 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

I henhold til artikel 1, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 om visse gennemførelsesbestemmelser til EØS-aftalen skal Rådet på forslag af Kommissionen fastlægge den holdning, som skal indtages på Unionens vegne i forbindelse med sådanne afgørelser.

EU-Udenrigstjenesten forelægger i samarbejde med Kommissionen udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse til vedtagelse i Rådet som Unionens holdning. EU-Udenrigstjenesten håber snarest muligt at kunne forelægge forslaget i Det Blandede EØS-Udvalg.

•Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

Forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet af følgende grunde:

Målet med dette forslag, nemlig at sikre ensartethed på det indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af foranstaltningens virkninger bedre nås på EU-plan.

Indarbejdelsen af gældende EU-ret i EØS-aftalen foretages i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 af 28. november 1994 om visse gennemførelsesbestemmelser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, hvilket bekræfter den valgte tilgang.

•Proportionalitetsprincippet

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går dette forslag ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) blev oprettet ved forordning (EU) nr. 1093/2010. EBA er i overensstemmelse med artikel 7 i denne forordning placeret i London, Det Forenede Kongerige.

Den 29. marts 2017 meddelte Det Forenede Kongerige, i henhold til artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union, Det Europæiske Råd, at det har besluttet at forlade Unionen.

Den 20. november 2017 valgte de resterende 27 medlemsstater, i tilknytning til samlingen i Rådet (almindelige anliggender) (artikel 50), Paris, Frankrig til nyt hjemsted for Den Europæiske Banktilsynsmyndighed.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

•Retsgrundlag

Da den retsakt, som skal ændres, er baseret på artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ("TEUF"), bør ændringsretsakten baseres på dette grundlag.

•Valg af retsakt

Formålet med dette forslag er en ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010. Det tilsvarende ændringsforslag foreslås derfor som en ændringsforordning.

•Nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet

Spørgsmålet om placeringen af agenturets hjemsted henhører under Unionens enekompetence. Foranstaltningen står i forhold til formålet med den foreslåede forordning, nemlig at bekræfte agenturets nye hjemsted inden for rammerne af forordning (EU) nr. 1093/2010.

3. VIRKNINGER FOR BUDGETTET

Flytningen af Den Europæiske Banktilsynsmyndighed vil få budgetmæssige konsekvenser, navnlig i lyset af de omkostninger, der er forbundet med den førtidige ophævelse af agenturets nuværende lejekontrakt i London som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af EU, omkostninger forbundet med selve flytningen og omkostninger forbundet med indflytningen i de nye lokaler i Paris. Som opstillet i Rådets forhandlingsdirektiver af 22. maj 2017 med henblik på en aftale med Det Forenede Kongerige om de nærmere bestemmelser for dets udtræden af Den Europæiske Union bør Det Forenede Kongerige fuldt ud dække de specifikke omkostninger, der er forbundet med udtrædelsesprocessen, såsom flytning af agenturer baseret i Det Forenede Kongerige.

En del af flytteomkostningerne skal måske finansieres midlertidigt at EU-budgettet forud for den finansielle afregning. I denne forbindelse vil Kommissionen i samarbejde med Den Europæiske Banktilsynsmyndighed vurdere mulige yderligere finansieringsbehov, som skal kanaliseres gennem EU-budgettet. Kommissionen vil i det omfang, det er nødvendigt, forelægge relevante forslag for Europa-Parlamentet og Rådet i tilknytning til den årlige budgetprocedure for 2019 og evt. for 2018. Dette vedrører f.eks. omkostningerne i forbindelse med selve flytningen. Endvidere vil omkostningerne i forbindelse med indflytningen i de nye lokaler også blive forelagt i tilknytning til proceduren vedrørende fast ejendom, jf. artikel 203 i finansforordningen, der kræver forhåndsgodkendelse fra Europa-Parlamentet og Rådet, inden der indgås kontrakter vedrørende ejendomsprojekter. Det forventes, at denne procedure iværksættes snarest muligt (senest i begyndelsen af 2018).

2017/0326 (COD)
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

For tiden ligger der næsten 400 000 ton skummetmælkspulver på offentlige lagre. Denne mængde svarer til en tredjedel af den samlede verdenshandel med skummetmælkspulver i første halvdel af 2017. Alene det forhold at disse lagre findes belaster markedet.

Forskellen mellem protein- og fedtpriserne er større end nogensinde, fremgår det af Mælkemarkedsobservatoriets økonomiske råd. Forholdet mellem priserne på smør/skummetmælkspulver har i ti år ligget på omkring et gennemsnit på 1,4 (mindst 0,8 og højst 1,7), og er siden maj 2016 steget til det nuværende niveau på tæt ved 4/1. I lyset af denne hidtil usete forskel mellem smør- og skummetmælkspriserne anvendes udbud til offentlig intervention ofte i en situation, hvor der ikke findes en markedsrelateret begrundelse for mobilisering af sikkerhedsnettets instrumenter.

Offentlig intervention til en fast pris vil blive genoptaget fra marts 2018 til september 2018 som fastsat i forordningen om den fælles markedsordning inden for rammerne af en kvantitativ begrænsning på 109 000 ton pr. år.

Den store efterspørgsel efter smørfedt vurderes af eksperter i markedsforhold at være et strukturelt problem, og skummetmælkspulver vil fortsat de facto være et biprodukt med ringere værdi, medmindre der opstår nye afsætningsmarkeder. I en sådan situation er faren for, at der skal foretages opkøb ved offentlig intervention fra marts, reel. Hvis dette bliver tilfældet, samtidig med at afregningspriserne for mælk er på et tilfredsstillende niveau, vil offentlig intervention klart bevæge sig væk fra målsætningen om at sikre en rimelig levestandard for landbrugsbefolkningen.

Derfor skal der findes en løsning for at forhindre opkøb, der ikke er begrundet i markedshensyn, af skummetmælkspulver til fast pris i 2018. Med henblik herpå bør den begrænsning, hvorved offentlig intervention finder sted til en fast pris i 2018, fastsættes til nul. Det vil føre til indledning af en udbudsprocedure fra den 1. marts 2018, dvs. datoen for indledning af perioden for offentlig intervention, hvor Kommissionen inden for rammerne af en afstemning i Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter fra tilfælde til tilfælde vil skulle træffe beslutning om, hvilke mængder der skal opkøbes, og til hvilke priser.

For at sikre at foranstaltningen i henhold til denne forordning har en umiddelbar virkning på markedet, og at markedsoperatørerne rettidigt kan blive informeret herom før begyndelsen af den efterfølgende interventionskampagne, bør denne forordning træde i kraft dagen efter offentliggørelsen.
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

Den 14. december 2016 traf Europa-Parlamentet og Rådet afgørelse om at tage margenen til uforudsete udgifter i 2017 i anvendelse for at imødekomme behovene som følge af migrations-, flygtninge- og sikkerhedskrisen ved at øge forpligtelsesbevillingerne på Unionens almindelige budget for regnskabsåret 2017 ud over lofterne for udgiftsområde 3 (1 167 mio. EUR) og 4 (730 mio. EUR).

I afgørelsen fastsættes det desuden, at de anvendte beløb udlignes i 2017, 2018 og 2019. Eftersom der er brug for øget fleksibilitet på budgettet for 2018, foreslår Kommissionen at ændre anvendelsesafgørelsen for 2017 og ændre udligningsmodellen, således at udligningen under udgiftsområde 5 reduceres fra 570 mio. EUR til 318 mio. EUR i 2018 og forhøjes tilsvarende med 252 mio. EUR under udgiftsområde 5 i 2020. Dette ændrer ikke det samlede anvendte og udlignede beløb.
BEGRUNDELSE

I Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde foreskrives det, at medlemsstaterne skal betragte deres økonomiske politikker og beskæftigelsesfremme som et spørgsmål af fælles interesse og samordne dem i Rådet. Det er fastsat i Traktaten, at Rådet skal vedtage retningslinjer for beskæftigelsespolitikker (artikel 148), og det præciseres, at disse skal være i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik (artikel 121).

Mens de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker er gyldige for en hvilken som helst tidsperiode, skal retningslinjerne for beskæftigelsespolitikker fastlægges hvert år. Retningslinjerne blev for første gang vedtaget samlet (som en "integreret pakke") i 2010, hvilket understøttede Europa 2020-strategien. De integrerede retningslinjer forblev stabile frem til 2014. Der blev vedtaget reviderede integrerede retningslinjer i 2015. Ud over at udstikke anvendelsesområdet og retningen for medlemsstaternes samordning af de økonomiske politikker danner retningslinjerne også grundlag for landespecifikke henstillinger på de respektive områder.

Det nuværende sæt "integrerede retningslinjer" understøtter Europa 2020-strategien inden for rammerne af den tilgang til økonomisk politikudformning, der bygger på investeringer, strukturreformer og finanspolitisk ansvarlighed. Inden for disse rammer skal de integrerede retningslinjer fremme intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og bidrage til at nå målene for det europæiske semester om samordning af de økonomiske politikker.

Retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker findes beskrevet i Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker — Del II i de integrerede retningslinjer. De reviderede retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker er blevet ændret for at bringe teksten i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder med henblik på at forbedre Europas konkurrenceevne og gøre Europa til et bedre sted at investere, skabe arbejdspladser og fremme social samhørighed.

De reviderede "retningslinjer for beskæftigelsespolitikker" er som følger:

Retningslinje 5: Skabe øget efterspørgsel efter arbejdskraft

Retningslinje 6: Øge udbuddet af arbejdskraft og adgangen til beskæftigelse, færdigheder og kvalifikationer

Retningslinje 7: Forbedre arbejdsmarkedernes funktion og effektiviteten af den sociale dialog

Retningslinje 8: Fremme lige muligheder for alle, støtte social inklusion og bekæmpe fattigdom

2017/0305 (NLE)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 148, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,