30.3.2004 DA C 80/111 Den Europæiske Unions Tidende
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:
— »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske
og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om aktiviteterne under Det Europæiske Observato-rium for Racisme og Fremmedhad samt forslag til omarbejdning af Rådets forordning (EF)
nr. 1035/97«,
— »Forslag til Rådets forordning om Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmed-
had (omarbejdet udgave)«
(KOM(2003) 483 endelig — 2003/0185 (CNS))
(2004/C 80/27)
Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 15. september 2003 under henvisning til EF-traktatens
artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de ovennævnteemner.
Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkeds-
mæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Sukhdev Sharma til ordfører. Sektionen vedtogsin udtalelse den 25. november 2003.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 404. plenarforsamling (mødet den
10. december 2003) følgende udtalelse med 119 stemmer for, ingen imod og 1 hverken for eller imod.
1. Resumé af Kommissionens dokument
1.1. Kommissionens dokument består af to dele: en medde-
lelse, hvori observatoriet evalueres, og et forslag til omarbejd-
ning af den tilgrundliggende forordning.
1.1.1. Meddelelsen indeholder Kommissionens overvejelser
om observatoriets hidtidige indsats og tager højde for resulta-
terne af en ekstern evaluering gennemført for Kommissionen
af »Centre for Strategy and Evaluation Services« og for reaktio-nerne fra de interessenter, som har givet feedback på evalu-
eringen.
1.1.2. I analysen fokuseres først og fremmest på observato-
riets vigtigste opgave, nemlig at »forsyne Fællesskabet og dets
medlemsstater med objektive, pålidelige og sammenlignelige
oplysninger på europæisk plan om fænomenerne racisme,fremmedhad og antisemitisme«, og på metoderne til at opnå
dette. Derefter undersøges observatoriets andre aktiviteter
som f.eks. rundbordsdrøftelser, forskning og analyse samtudbredelse af oplysninger, data og årsrapporter.
1.1.3. Kommissionen undersøger dernæst observatoriets
ressourcer og vurderer, i hvilken grad dets mål er hensigtsmæs-sige, særligt i lyset af de lovgivningsmæssige og politiskeændringer, som har fundet sted siden dets oprettelse. I
dette afsnit undersøges ligeledes forslagene om at ændre
observatoriets geografiske dækning, dets navn og endda om-fanget af dets arbejdsopgaver.1.1.4. Kommissionen gennemgår organisationens effektivi-
tet ud fra følgende aspekter:
— ledelsesstrukturen, der omfatter en bestyrelse, et forret-
ningsudvalg og en direktør,
— organisationsstrukturen,— udvikling og overvågning af arbejdsprogrammer,
— finansiering og administration,
— rekruttering og oprettelse af observatoriet,— forholdet til Europa-Kommissionen og andre europæiske
institutioner.
1.1.5. Efter at have opsummeret de vigtigste resultater af
den eksterne evaluering konkluderer Kommissionen, at det
overordnede indtryk af observatoriets resultater er blandede.Observatoriet har opnået betydelige fremskridt, men med
hensyn til de hidtidige resultater står det klart, at det stadig er
muligt og nødvendigt at opnå kvalitets- og værdiforbedringer,især i forbindelse med dataenes objektivitet og sammenlignelig-
hed. For at opnå maksimal indflydelse på EU’s og medlemssta-
ternes politik og praksis, bør centeret endvidere — uden at detgår ud over dets autonomi — tage højde for EU’s prioriteter i
sit arbejdsprogram.
1.2. Resultaterne i meddelelsen afspejles i dokumentets
anden del, der indeholder en omarbejdet udgave af Rådets
forordning (EF) nr. 1035/97 om oprettelse af observatoriet ogforvaltning af dets aktiviteter.
C 80/112 DA 30.3.2004 Den Europæiske Unions Tidende
2. Generelle bemærkninger
2.1. EØSU afholdt den 7. oktober 2003 en høring om »Det
Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhads rolle
og funktion«. En bred vifte af repræsentanter for nationale ogeuropæiske civilsamfundsorganisationer deltog i høringen og
redegjorde for deres syn på Kommissionens meddelelse. Udval-
get har i denne udtalelse bl.a. trukket på disse kommentarer.
2.2. Der er meget i meddelelsen, som udvalget kan tilslutte
sig, navnlig:
— Kommissionens afvisning af de eksterne evaluatorers
anbefaling af, at observatoriets bestyrelse kommer til at
bestå af repræsentanter for medlemsstaternes regeringer.Afvisningen af dette forslag begrundes med, at det
kan opfattes som et utidigt indgreb i observatoriets
selvstændighed.
— Kommissionens understregning af behovet for at sikre, at
observatoriet fortsat er helt uafhængigt af medlemssta-
terne.
— Udvidelsen af observatoriets rolle, opgaver og aktivitets-
områder med henblik på at følge med udviklingen i Det
Europæiske Fællesskabs kompetencer efter vedtagelsen afforordning (EF) nr. 1035/97 (artikel 13 i Amsterdam-
traktaten og Fællesskabets kompetence inden for områ-
derne indvandrer-, flygtninge- og asylspørgsmål).
— Sammenkædningen af observatoriets målsætninger og
EU’s udvikling i forbindelse med oprettelse af et område
for frihed, sikkerhed og retfærdighed.
— Etableringen af en klar sammenhæng mellem observatori-
ets arbejde og EU’s andre prioriterede områder, således atder opnås en merværdi for politikudviklingen på euro-
pæisk og nationalt plan.
— Observatoriets arbejdsopgaver er formelt blevet udvidet
til også at omfatte andre former for intolerance i forbin-
delse hermed, f.eks. religiøs intolerance.
— Udvidelse af observatoriets arbejdsopgaver, så det kan
arbejde sammen med ansøgerlandene.
— Større fleksibilitet giver mulighed for joint ventures
mellem observatoriet og andre internationale organisatio-ner som f.eks. Europarådet.— Der lægges større vægt på at måle observatoriets resultater
set i forhold til dets målsætninger og arbejdsprogram.
— Tilpasningerne af forordningen for så vidt angår beslut-
ningsprocessen i bestyrelse og forretningsudvalg, hvilket
bør resultere i en mere effektiv beslutningstagning.
— Bestyrelsen bør råde over den fornødne ekspertise med
hensyn til organisationsforvaltning, planlægning og bud-getstyring.
3. Særlige bemærkninger
3.1. Målet
3.1.1. Efter omarbejdningen lyder observatoriets vigtigste
opgave som følger:
»Observatoriets vigtigste opgave er, navnlig inden for de i
artikel 4, stk. 3, nævnte områder, at forsyne Fællesskabet og
dets relevante institutioner og myndigheder med objektive,
pålidelige og sammenlignelige oplysninger på europæisk planom fænomenerne racisme, fremmedhad og antisemitisme samt
intolerance i forbindelse hermed, som kan være til hjælp, når
Fællesskabet og medlemsstaterne inden for deres respektivekompetenceområder træffer eller fastlægger foranstaltninger.Observatoriet bidrager i den forbindelse til at udvikle EU til et
område med frihed, sikkerhed og retfærdighed.«
3.1.2. Udvalget giver Europa-Kommissionen ret i, at obser-
vatoriet fortsat bør fokusere på racisme og fremmedhad, og at
dets arbejdsopgaver ikke bør udvides til at omfatte andre
grunde til forskelsbehandling som f.eks. køn, seksuel oriente-ring, alder, osv. Samtidig er udvalget enig med Europa-
Kommissionen i, at fænomener som racisme og fremmedhad
bør fortolkes bredt og bør omfatte intolerance i forbindelsehermed.
3.1.3. Samtidig glæder udvalget sig over udvidelsen af
observatoriets rolle, opgaver og aktivitetsområder med henblik
på at følge med udviklingen i Fællesskabets kompetenceområ-der, f.eks. inddragelse af traktatens artikel 13 og Fællesskabets
kompetence inden for områderne indvandring, flygtninge og
asyl.
3.1.4. Endvidere pålægges observatoriet i henhold til arti-
kel 3 følgende opgaver: »(c) indsamling, registrering og analyseaf oplysninger og data« og »(g) udarbejdelse af konklusioner oghenstillinger til Fællesskabet og medlemsstaterne«.
30.3.2004 DA C 80/113 Den Europæiske Unions Tidende
3.1.5. I forhold til den hidtidige forordning foretages der i
artikel 2 (»Mål«) en indsnævring af målgruppen, således at det
nu kun er »Fællesskabets og dets medlemsstaters relevante
institutioner og myndigheder«, som skal have stillet oplys-ninger til rådighed. Dermed bortfalder civilsamfundet, arbejds-markedets parter og ngo’erne på europæisk og nationalt plan
som målgruppe for informationerne. Udvalget er af den
opfattelse, at civilsamfundet også i fremtiden vil være afstor betydning for bekæmpelse af racisme, fremmedhad og
antisemitisme samt intolerance i forbindelse hermed. Derfor
foreslår udvalget følgende ændring af artikel 2: »Observatorietsvigtigste opgave er at forsyne Fællesskabets og dets medlems-
staters relevante institutioner og myndigheder samt civilsam-
fundet og arbejdsmarkedets parter ...«
3.1.6. Udvalget er overbevist om, at observatoriet bør
påtage sig en proaktiv rolle ved at præsentere EU’s institutionerog medlemsstaterne for handlingsoplæg, og at dette bør
afspejles i målet. Udvalget mener, at den relevante del af det
omarbejdede mål bør ændres ved at erstatte teksten »som kanvære til hjælp, når Fællesskabet og medlemsstaterne inden for
deres respektive kompetenceområder træffer eller fastlægger
foranstaltninger« med »ved at formulere handlingsoplæg, somkan være til hjælp, når Fællesskabet og medlemsstaterne
inden for deres respektive kompetenceområder træffer eller
fastlægger foranstaltninger«.
3.2. Inddragelse af civilsamfundet i observatoriets aktiviteter
3.2.1. I øjeblikket inddrages civilsamfundet primært i obser-
vatoriets arbejde gennem de nationale rundbordsdrøftelser i de
enkelte medlemsstater. Kommissionen henstiller, at observato-
riet ikke længere fremmer afholdelsen af sådanne møder,hvorved dets eneste aktive involvering af civilsamfundsorgani-sationerne går tabt. I den nye forordnings artikel 3, litra e)
pålægges observatoriet imidlertid at »samarbejde med civilsam-
fundet, herunder ikke-statslige organisationer, arbejdsmar-kedets parter, forskningscentre og repræsentanter for offentlige
myndigheder og andre personer eller organer, som beskæftiger
sig med racisme og fremmedhad, navnlig ved at fremmedialogen på europæisk plan og ved at deltage i drøftelser eller
møder på nationalt plan, hvis det er relevant«.
3.2.2. Under høringen af de civilsamfundsorganisationer,
som er involveret i bekæmpelsen af racisme og fremmedhad,
blev det klart, at mens nogle rundbordsdrøftelser var effektivei nogle medlemsstater, var dette ikke tilfældet i andre. Udvalgetaccepterer derfor Kommissionens syn på værdien af rund-
bordsdrøftelser og bifalder forslaget om, at observatoriet bør
indrømmes større frihed til selv at afgøre, hvordan det konkret
vil inddrage civilsamfundet.
3.2.3. Udvalget underkender dog heller ikke det argument,
som blev fremført af civilsamfundsorganisationernes repræsen-tanter under høringen den 7. oktober 2003 om, nemlig at de
nationale rundbordsdrøftelser hidtil har været den eneste form
for aktivt samarbejde mellem observatoriet og de nationalecivilsamfundsorganisationer. Udvalget er enig med Kommis-
sionen i, at der bør udvises fleksibilitet. For at imødekomme
civilsamfundsorganisationernes bekymringer anbefaler udval-get imidlertid, at observatoriet på nationalt plan bør rådføre
sig med de relevante civilsamfundsorganisationer og medlems-
stater med henblik på at få fastlagt passende formelle oguformelle strukturer for løbende høring, herunder eventueltafholdelse af rundbordsdrøftelser.
3.3. Forvaltnings- og ledelsesordninger
3.3.1. Den nuværende ordning vedrørende udvælgelse af
størstedelen af bestyrelsens medlemmer ser ud som følger:
»Medlemsstaterne udpeger en uafhængig person »med tilstræk-
kelig erfaring med hensyn til menneskerettigheder og analyseaf racistiske, fremmedfjendske og antisemitiske fænomener«.
Kommissionen foreslår, at dette ændres til: »personer ... der
har ansvaret for driften af det eller de organer for fremme af
ligebehandling af alle uden forskelsbehandling på grund af raceeller etnisk oprindelse, der er omhandlet i artikel 13 i direktiv
2000/43/EF, eller for lignende uafhængige offentlige organer«.«
3.3.2. Endvidere øges Kommissionens repræsentation fra ét
til to medlemmer. Udvalget kan se værdien af dette forslag.
3.3.3. Udvalget er for et bredt sammensat observatorium,
hvori alle interessenter er repræsenteret, og mener, at dette
også bør afspejles i sammensætningen af bestyrelsen. Udvalget
går således ind for, at hver medlemsstat samt relevanteinternationale partnerorganisationer og europæiske institutio-
ner, herunder EØSU (
1), bliver repræsenteret ved ét medlem i
observatoriets bestyrelse, ligesom civilsamfundsorganisatio-nerne og arbejdsmarkedets parter bør være repræsenteret.
(1) Se EØSU’s udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets forord-
ning (EF) om oprettelse af et europæisk overvågningscenter forracisme og fremmedhad (KOM(96) 615 endelig udg.), EFT C 158
af 26.5.1997.
C 80/114 DA 30.3.2004 Den Europæiske Unions Tidende
3.3.4. Udvalget deler de bekymringer, som adskillige repræ-
sentanter for civilsamfundsorganisationer har givet udtryk for
med hensyn til nødvendigheden af at opretholde og styrke
observatoriets uafhængighed i forhold til ikke blot EU-institu-tionerne, men også medlemsstaterne, som i irritation overobservatoriets arbejde undertiden har forsøgt at opnå større
indflydelse på ledelsen af det. Udvalget anbefaler, at man
sletter artikel 8, stk. 1, andet afsnit, i henhold til hvilketrepræsentationen af medlemsstaterne begrænses til personer,
»der har ansvaret for driften af det eller de organer for fremme
af ligebehandling af alle uden forskelsbehandling på grund afrace eller etnisk oprindelse, der er omhandlet i artikel 13 i
direktiv 2000/43/EF, eller for lignende uafhængige offentlige
organer«.
3.3.5. I tråd med behovet for at opretholde observatoriets
uafhængighed anbefaler udvalget, at man bevarer de nuværen-
Bruxelles, den 10. december 2003.
Roger BRIESCH
Formand for
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgde uformelle ordninger, hvor medlemsstaterne har udpeget
særlige embedsmænd til at varetage samarbejdsrelationerne til
observatoriet, og ikke formaliserer dem ved at medtage dem i
forordningen om observatoriet.
3.3.6. Udvalget tilslutter sig Kommissionens argument om,
at en effektiv forvaltning af observatoriet forudsætter, at
bestyrelsen består af et begrænset antal personer, der ikke blot
har erfaring inden for ikkeforskelsbehandling og ligebehand-ling, men som også har en solid baggrund og erfaring indenfor forvaltning. Løsningen herpå skal ikke nødvendigvis findes
ved at begrænse rekrutteringsområdet for medlemsstaternes
repræsentanter til specialiserede organer eller tilsvarende of-fentlige organer, som antydet af Kommissionen. Den kan i
stedet findes ved at tegne en tydelig profil af bestyrelsesmed-
lemmerne og rekruttere dem ved hjælp af en gennemsigtig ogåben procedure.