Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse:

- om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om en række retningslinjer, herunder fastlæggelse af projekter af fælles interesse, for transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling og mellem administrationerne (IDA)«, og - »Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) ()« (98/C 214/09)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 30. januar 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 129 D at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de ovennævnte emner.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede José Bento Gonçalves til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 1. april 1998.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 354. plenarforsamling af 29. og 30. april 1998, mødet den 29. april 1998, med 119 stemmer for, 1 imod og 2 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Generelle bemærkninger

1.1. Evaluering af IDA I

1.1.1. Før selve forslagene til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning indeholder Kommissionens dokument en meddelelse om evaluering af IDA I. Heri omtales de vanskeligheder, programmet har måttet slås med som følge af den hurtige udvikling i informationsteknologier og -værktøjer. Internets fremkomst har sat yderligere gang i processen. Den astronomiske vækst i brugen af dette nye dataudvekslingsmiddel har ført til et væld af nye produkter og tjenester. Denne udvikling nødvendiggør en strategiændring, og det er netop det, IDA II skal sørge for.

1.1.2. Midtvejsevalueringen af IDA I, som kræves i artikel 6 i Rådets afgørelse, blev foretaget af Kommissionen med bistand fra uafhængige evalueringsmænd. Den indeholder nyttige overvejelser over målsætninger, strategi og forvaltning af programmerne.

1.1.3. Konklusionen på evalueringen var, at første etape af IDA har været et værdifuldt program, som har lanceret og stimuleret udviklingen af transeuropæiske telematiksystemer samt fremmet et administrativt samarbejde mellem medlemsstaternes administrationer og EU-institutionerne. Det har ligeledes bidraget til at gøre administrationerne mere opmærksomme på vigtigheden af og behovet for disse net og programmer og deres interoperabilitet.

1.2. Hidtidige telematikapplikationer

1.2.1. Der er blevet udviklet telematikapplikationer for bestemte sektorer: told og afgifter, fiskeri, landbrug, social sikring, offentlige aftaler, sundhed, statistik, handelspolitik, konkurrencepolitik og kultur.

2. Generelle bemærkninger til IDA II

2.1. IDA I har måttet operere i et miljø i konstant udvikling. Da det af hensyn til en hurtigere gennemførelse af det indre marked er tvingende nødvendigt, at de europæiske administrationer udnytter de nye teknologiske muligheder, er det nu på tide at indlede en nye fase i IDA-programmet, IDA II, som muliggør anvendelse af Internet og tilknyttede teknologier og således vil kunne spille en stor rolle ved oprettelsen af verdensomspændende telematiknet.

2.2. Kommissionens forslag til en anden fase i IDA-programmet tager sigte på at yde den teknologiske støtte, der er nødvendig for at sikre a) en mere fleksibel beslutningsproces i EU og b) EU-politikker og -foranstaltninger, som er mere effektive og til større gavn for borgerne og erhvervslivet.

2.3. EU og de nationale administrationer skal i dette øjemed samarbejde om oprettelsen af telematiknet og sikre maksimal interoperabilitet mellem systemerne, ikke blot inden for den enkelte administrative sektor, men også mellem de forskellige sektorer og i forhold til den private sektor. Udgangspunktet skal være en markedsorienteret strategi for levering af tjenester til brugerne, hvor der tilstræbes en optimal omkostningseffektivitet, forenkling af netoprettelsen og større mulighed for at tilpasse nettene til den teknologiske udvikling.

2.4. På den måde kan IDA-nettene udnyttes fuldt ud af dem, der er ansvarlige for gennemførelsen af EU-foranstaltninger og -aktiviteter. Nettene vil gøre deres opgave meget enklere, og de vil dermed kunne forbedre effektivitets- og serviceniveauet.

2.5. Den teknologiske udvikling, som gør oprettelsen af telematiknet nemmere, rejser imidlertid også sikkerhedsproblemer og juridiske hindringer. Endvidere må nettene være interoperable og kunne opfylde kravene i et flersproget og multikulturelt miljø. Endelig må der foretages en overordnet koordinering samt etableres en dialog mellem medlemsstaternes administrationer og mellem administrationerne og EU-institutionerne.

2.6. Den kurs, der blev udstukket for IDA I, vil generelt blive videreført. ØSU har allerede udtalt sig herom i udtalelse 709/93 ().

2.6.1. I den nye fase (IDA II) vil der blive fokuseret på:

- udvikling af infrastrukturnet, herunder definition og gennemførelse af generiske tjenester, prioritering af de tjenester og produkter, der er disponible på markedet, for at koordinere og støtte de forskellige sektoradministrationer,

- forenkling ved oprettelsen af IDA-net, således at de bliver billigere og samtidig mere interoperable,

- IDA-nettenes udviklingskapacitet skal tage højde for de justeringer i administrationernes krav, som måtte visse sig nødvendige for at harmonisere oplysningernes indhold og administrationen af de operationelle systemer.

2.6.2. For at nå ovennævnte mål må dataindsamlingen harmoniseres, først og fremmest inden for de enkelte sektorer, for at resultaterne kan analyseres og sammenlignes.

2.6.3. På grundlag af de hidtidige erfaringer vil en enkelt forvaltningskomité få ansvaret for at lede IDA II-programmet. Dens opgaver bør præciseres bedre i forslaget til beslutning.

2.6.4. IDA II får en varighed på fem år. Der skal opstilles en liste over projekter, der mere regelmæssigt modtager støtte via programmet, således at det bliver muligt at finde frem til nye prioriteter. På det grundlag kan der udarbejdes en liste over projekter af fælles interesse, som revideres hvert tredje år.

2.6.5. Sigtet med denne strategi er at tilskynde erhvervslivet til at investere og etablere partnerskaber mellem den offentlige og private sektor.

2.6.6. Det er nødvendigt at definere mere præcise betingelser for, hvornår og hvor længe et projekt er berettiget til IDA-finansiering.

2.6.7. Fremtidige forslag til nye projekter bør derfor altid ledsages af erklæringer om, hvordan driftsudgifterne vil blive dækket.

2.7. Internet og dets regulering

2.7.1. Internets udbredelse og globalisering har radikalt ændret kommunikationsmulighederne i hele verden. Internet er beregnet til at skabe en enkel kommunikationsform mellem et stort antal mennesker, som er dynamisk, fleksibel og åben for alle. Heri ligger dets styrke, men også dets svaghed. Internet blev ikke udtænkt til at beskytte følsomme oplysninger eller til at garantere et højt serviceniveau. Internettets brugere og udbydere er ikke underkastet nogen form for regulering.

2.7.2. Private »Intranet«

Denne situation taler imod anvendelse af Internet i de miljøer, hvor der er et stort behov for pålidelighed, servicekvalitet og sikkerhed. De teknologier, Internet bygger på, kan imidlertid anvendes effektivt i private net til oprettelse af, hvad der normalt kaldes Intranet. Hvis disse net anvendes på en ansvarlig og koordineret måde, vil de kunne løse ovennævnte problemer. Ud fra et omkostnings-effektivitetssynspunkt er de desuden særdeles egnede for implementering af IDA-net.

2.7.3. Information af borgerne og erhvervslivet

Med informationssamfundets fremkomst må administrationer - som deltagere i denne revolution - opmuntre til og lette informationsstrømmen til og fra borgerne og erhvervslivet. Sektornettene må hurtigst muligt indføre bredere kommunikationsmodeller under anvendelse af globale teknologier såsom Internet, men under hensyntagen til sikkerhedskravene.

3. Den politiske sammenhæng

3.1. I den handlingsplan, Kommissionen fremsatte på Det Europæiske Råd i Amsterdam (), drøftes fire strategiske mål:

Mål 1: at gøre reglerne mere effektive

Mål 2: at bekæmpe de alvorligste tilfælde af fordrejning af markedsvilkårene

Mål 3: at fjerne sektorvise hindringer for markedsintegration

Mål 4: at realisere et indre marked til gavn for alle borgere.

3.2. Der findes en række foranstaltninger, som tager sigte på en konkret udmøntning af de fire former for fri bevægelighed i EU:

- fri bevægelighed og etablering for personer;

- fri bevægelighed for varer;

- fri bevægelighed for tjenesteydelser;

- fri bevægelighed for kapital.

3.3. Disse rettigheder, som er blevet tildelt Europas borgere og økonomiske og sociale aktører, kræver, at fællesskabsinstitutionerne og medlemsstaterne - via deres administrationer - skaber de tekniske og juridiske forudsætninger, for at vi frit og sikkert kan nyde godt af fordelene ved fællesskabsområdet, med så ensartede rettigheder og pligter som muligt, uanset nationalitet.

3.4. Ud over gennemførelsen af målene for det indre marked er der en række andre spørgsmål, som øger de udfordringer, vi står overfor, og hvor IDA's bidrag og succes vil være af betydning: der tænkes her på den praktiske gennemførelse af Den Europæiske Monetære Union, støtte til EU's udvidelse og reform af EU-institutionerne.

3.5. IDA-programmet som helhed er et vigtigt instrument til sikring af disse rettigheder, og alle berørte parter bør betragte programmet som noget, der ikke må mislykkes.

3.6. Bekæmpelse af svig

3.6.1. Telematiknet er uundværlige i bekæmpelsen af svig. Hertil kræves der nemlig en så effektiv kommunikation som muligt mellem de nationale administrationer og EU, og dette vil ikke kunne sikres uden brug af telematik til udveksling af data. Bekæmpelse af svig er derfor en af prioriteterne i IDA II-programmet, således som det også fremgår af forslaget til beslutning om »retningslinjer«. Desuden vil EU's finansielle interesser i programgennemførelsen blive beskyttet via passende foranstaltninger (jf. finansieringsoversigten, der er vedføjet Kommissionens forslag).

3.7. IDA II og sikkerheden ()

3.7.1. Et andet vigtigt aspekt af IDA II er sikkerheden. Da der er tale om offentlige administrationer, er den udvekslede informations integritet, fortrolighed, autenticitet og uafviselighed yderst følsomme spørgsmål. Derfor må de generiske tjenester, der leveres via hele IDA-nettet, været godt sikret og samtidig opfylde kravene om interoperabilitet og effektivitet. Endvidere vil der blive iværksat særlige horisontale foranstaltninger for at tilvejebringe de juridiske og sikkerhedsmæssige rammer for transeuropæisk dataudveksling mellem administrationerne, få medlemsstaterne til at godkende dem og sikre, at også EU-administrationen selv holder sig til dem.

3.8. Budget

Af finansieringsoversigten, der er vedføjet IDA II, fremgår det, at driftsudgifterne vil udgøre 71,6 mio. ecu (for perioden 1998-2000), hvilket i betragtning af målsætningerne og de involverede opgaver ikke forekommer overdrevet.

Medlemsstaternes bidrag er ikke medregnet i dette beløb.

4. Særlige bemærkninger

4.1. Forslag vedrørende transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationer IDA [dok. 97/0340 (COD)]

4.1.1. Artikel 8, stk. 1, TAC

Følgende tilføjes:

»Udvalget skal desuden godkende det årlige arbejdsprogram og gennemførelsesplanerne for de enkelte IDA-projekter.«

4.1.2. Artikel 11, stk. 5

Der foreslås følgende formulering:

»Et år efter implementeringen foretages der en revision af hvert af de andre sektornet. Resultatet af denne revision meddeles medlemsstaterne.«

4.2. Forslag om aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet [dok. 97/0341 (SYN)]

4.2.1. Artikel 3 bør indeholde et punkt, som klart anfører følgende:

»Gennemførelsen af disse horisontale aktioner og foranstaltninger vil være markedsorienteret, idet der gives præference til køb af tjenesteydelser på markedet, især fra specialiserede SMV, for således at undgå investeringer i infrastruktur, særlige teknologier og i udvikling af egne løsninger.«

4.2.2. Følgende tilføjes i artikel 4, stk. 2, litra b):

(..... administrationerne) »herunder tjenestens kvalitet og de relevante interoperabilitetskrav, der stilles i et miljø med flere udbydere, under hensyntagen til de tjenester, der er nødvendige for gennemførelse, operationel opretholdelse og støtte til brugerne af sektornettene.«

4.3. Artikel 12, stk. 1, TAC

4.3.1. Følgende tilføjes:

»Udvalget skal desuden godkende det årlige arbejdsprogram og gennemførelsesplanerne for den enkelte IDA-projekter.«

5. Konklusion

5.1. Dialog: en vigtig forudsætning

5.1.1. Et samarbejde mellem alle aktører gennem en åben og konstruktiv dialog er en vigtig forudsætning.

5.2. Koordinering

5.2.1. I betragtning af projektets betydning for EU's fremtid må der sikres en effektiv koordinerings- og samarbejdsindsats på EU-plan, mellem EU og de relevante sektorenheder i de enkelte administrationer samt mellem EU og netoperatører og virksomheder.

5.3. Fortrolighed og beskyttelse af personlige oplysninger

5.3.1. Information, sikkerhed og overholdelse af de juridiske aspekter af fortrolighedsgarantien og beskyttelse af personlige oplysninger er en anden række forudsætninger, der må være fuldt ud opfyldt.

5.4. IDA II skal fremme udviklingen af europæiske SMV, såvel højteknologi- som servicevirksomheder.

5.5. Uddannelse og beskæftigelsesmuligheder

5.5.1. Uddannelse af medarbejdere, så de kan arbejde med forskellige aspekter af nettet, må indtage en central plads i programmet. Dette indebærer videreuddannelse af det eksisterende personale og uddannelse af unge (), medinddragelse af uddannelsesinstitutioner på alle niveauer i alle medlemslandene. Veluddannede unge kan yde et stort bidrag til en succesfuld gennemførelse af IDA-programmet, som vil udgøre en ny beskæftigelseskilde.

5.6. ØSU støtter de forslag, der fremsættes for IDA II i KOM(97) 661 endelig udg. Hertil tilføjer det de standpunkter og forslag, der anføres i nærværende udtalelse, især i konklusionerne.

Bruxelles, den 29. april 1998.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT C 54 af 21.2.1998, s. 3-12.

() EFT C 249 af 13.9.1993.

() KOM(97) 184 endelig udg.

() Se udtalelse CES 443/98.

() EFT C 129 af 27.4.1998.