DA    DA DA 
 
DA 1   DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 15.9.2010 
SEK(2010) 1050 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
  
Ledsagedokument til 
  
forslag til 
 
RÅDETS HENSTILLING 
 
Unge på vej – flere unge i læringsmobilitet  
 
{KOM(2010) 478 endelig} 
{SEK(2010) 1049}  
 
DA 2   DA RESUMÉ 
Nærværende konsekvensanalyse fremlægge s sammen med forslaget til Rådets 
henstilling om fremme af læri ngsmobilitet blandt unge, der indgår som del af en række 
aktioner, der gennemføres inden for rammerne af initiativet Unge på vej.  
1. BAGGRUND 
Initiativet Unge på vej er et flagskibsinitiativ fra EU, der skal støtte Europa 2020-strategien. 
Formålet er at "gøre Europas højere uddannelsesin stitutioner mere attrak tive internationalt og 
generelt løfte uddannelsesniveauet i EU ved at kombinere både fremragende præstationer og 
lige muligheder og fremme studerendes og pr aktikanters mobilitet og unge menneskers 
beskæftigelsessituation".1  
Fremme af læringsmobilitet udgør hovedmålet i init iativet Unge på vej. Initiativets mål er en 
væsentlig styrkelse (og forbedring af kvaliteten)  af mobiliteten blandt studerende. Initiativet 
sigter også på at udvide mulighederne for læri ngsmobilitet mere bredt til alle unge, især til 
grupper såsom unge i erhvervsuddannel ser og dårligt stillede unge. 
Det er imidlertid klart, at EU-programmerne i kke i sig selv kan opfylde de store ambitiøse 
mål, som ligger bag initiativet. Derfor regner ma n i meddelelsen om Unge på vej med, at EU-
programmets støtte skal suppleres med en mob ilisering af medlemsstaterne og andre aktører i 
indsatsen for støtte til læringsmobilitet. Et vigt igt element vil omfatte arbejdet med at påvise 
og fjerne hindringer for mobilitet.  
Kommissionens forslag til Rådets henstilling som et middel til at sammenfatte, effektive 
politiske tiltag på nationalt niveau til fremme  af læringsmobilitet, og som fungerer som en 
politisk rettesnor for medlemsstat erne i forbindelse med deres bi drag til de generelle mål i 
initiativet Unge på ve j. Nærværende konsekvensanalyse foku serer direkte på dette element i 
initiativet Unge på vej, især for at lø se problemet med hindringer for mobilitet. 
2. PROBLEMDEFINITION 
Som del af den frie bevægelighed for pers oner udgør læringsmobilitet, dvs. tværnational 
mobilitet med henblik på erhvervelse af nye kvalifikationer, en grundlæggende måde, hvorpå 
enkeltpersoner, især unge, kan styrke deres fremtidige muligheder for beskæftigelse og deres 
personlige udvikling.  
EU har lange og yderst positive erfaringer i fremme  og støtte af læringsm obilitet – et område, 
der direkte og håndgribeligt giver den europæ iske borger fordele. Initiativer såsom 
Erasmusprogrammet har gjort det muligt for mere  end to millioner mennesker at studere i et 
andet land og at få disse st udier formelt anerkendt.  
For alt for mange af Europas unge er læringsmob ilitet imidlertid fortsat ikke en realistisk 
mulighed. Det er fortsat relativt få unge, som udnytter fordelene ved læringserfaringer i 
udlandet, og nogle grupper, såsom unge fra socialt dårligt stillede miljøer, er i særlig høj grad 
underrepræsenteret. Sproglige, kulturelle, fina nsielle, juridiske og administrative hindringer 
                                                 
1 KOM (2010) 2020. 
 
DA 3   DA findes fortsat, herunder også anerkendelse, valid ering og bedømmelse af kvaliteten af læring, 
som er erhvervet i udlandet, især uden for de strukturerede EU-mobilitetsprogrammer. 
Herudover er kendskabet til mobilitetsmuligheder fortsat ringe blandt unge. Endvidere er den 
aktuelle lovgivningsramme f okuseret på sektorer (dvs . videregående uddannelser, 
erhvervsuddannelser, volontøraktiviteter, lære re og uddannere, unge forskere), hvilket kan 
virke hindrende for fælles fremgangsmåder. Yd erligere ressourcer, bå de på nationalt og 
europæisk niveau (via eksisterende programme r), kan ganske vist styrke mobiliteten, men 
flere penge alene vil ikke være tilstrækkeligt til at realisere visione n om mobilitet som en 
realistisk mulighed for alle. Me dlemsstaterne må gøre mere for at fjerne de hindringer, som 
fortsat findes på nationalt og regionalt niveau. 
Der findes en henstilling fra Rådet fra 20012 om mobilitet i Det Europæiske Fællesskab for 
studerende, personer under er hvervsuddannelse, volontører, unde rvisere og erhvervslærere, 
men den anvendes ikke mere og er nu ret foræld et. Evalueringen af effektiviteten i denne 
henstilling fra Rådet fra 20013 viste, at henstillingen i en vi s udstrækning har været effektiv, 
men at oplysningerne om de fremskridt, der er gjort ved gennemfør elsen af specifikke 
bestemmelser i henstillingen, i kke er omfattende og lettilgænge lige. Der er et presserende 
behov for at ajourføre, omlægge og genskabe denne henstilling .  
3. ANALYSE  AF NÆRHEDSPRINCIPPET 
Uddannelses-, erhvervsuddannelses- og ungdomspolitik er et område, hvor EU har 
støttekompetence,  som fastlagt i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde 
(Lissabontraktaten). I henhold til traktaten (artikel 165) bidrager  "Unionen til udviklingen af 
et højt uddannelsesniveau ved at fremme sa marbejdet mellem medlemsstaterne og om 
nødvendigt at støtte og supplere deres indsats" , og frem for alt er det fastlagt, at målene for 
Unionens indsats er: "at begunstige studerendes og læreres m obilitet, bl.a. ved at fremme den 
akademiske anerkendelse af eksam ensbeviser og studieperioder"  og "at tilskynde til udvikling 
af udvekslingen af unge og ungdomsledere". 
EU har vedtaget en toleddet fremgangsmå de for at gennemføre denne opgave, gennem 
politisk samarbejde med EU's medlemsstater  og gennem gennemførelsen af programmerne 
for livslang læring (dvs. Erasmus, Comeni us, Leonardo, Grundtvig)  og Aktive Unge, som 
giver støtte for at fremme mobilitetsaktioner.  
4. EU-INITIATIVETS  MÅL 
De vigtigste politiske mål, der skal nås, er , at alle får mulighed for læringsmobilitet ved 
– at hindringer for læringsmobilitet på nationalt/regionalt niveau fjernes 
– at fremme læringsmobilitet. 
Der vil blive tilstræbt følgende specifikke mål: 
• forbedret udbud og adgang til oplysninger om muligheder for og fordelene ved studier i 
udlandet 
                                                 
2 2001/613/EF. 
3 KOM(2004) 21.  
 
DA 4   DA • forbedrede sprogkundskaber i overensste mmelse med målene i strategien for 
flersprogethed4, herunder målet "modersmål plus to (fremmedsprog) for alle borgere" 
• fjernelse af juridiske og administrative hi ndringer for udvikling af fælles tværnationale 
studieprogrammer og andre former for læringsmobilitet 
• at mindske de juridiske og administrative hindringer i forbinde lse med dækning af 
sygesikring og socialsikring for unge forskere, praktikanter og volontører 
• at fremme en sammenhængende lovramme for mindreåriges mobilitet 
• at mindske eller fjerne restri ktioner for muligheden for at medtage finansiel støtte til 
studerende 
• forbedret anerkendelse og valid ering af formel, ikke-forme l og uformel læring, der er 
afsluttet i udlandet 
• øget antal muligheder for unge fra underrepræs enterede grupper (dårlig socialøkonomisk 
baggrund, etnisk minoritet, handicappe de) til at deltage i mobilitet 
• øget fokus på en forbedring af mobilitetens kvalitet 
• at tilskynde til en indsats på tværs af sektorer  for at gøre det lettere at nå frem til fælles 
løsninger for forskellige målgrupper 
• at give mulighed for en be dre sammenligning mellem medlem sstaterne af de gjorte 
fremskridt og for at styrke peer-læring. 
Det bør understreges, at selv om det er hensigts mæssigt at fastlægge områder, hvor der er et 
særligt behov for medlemsstaternes aktioner,  bør henstillinger på EU-niveau inden for 
uddannelsesområdet ikke være for præskriptive : det er op til medl emsstaterne selv under 
overholdelse af nærhedsprinc ippet at fastlægge, hvorledes dette skal gennemføres under 
hensyntagen til deres særlige forhold. 
5. POLITISKE  OPTIONER 
Efter en første vurdering af mu lige optioner har tre centrale akti oner vist sig at være de mest 
realistiske og gennemførlige, og de er  i overensstemmelse med det snævre 
anvendelsesområde for EU-tiltag på uddannelsesområdet. 
5.1. Option 1: Ingen EU-aktion/ status quo (referencescenario) 
En eksisterende henstilling fra Rådet fra 2001  om mobilitet i Fællesskabet for studerende, 
personer under erhvervsuddannelse, volontører , undervisere og erhverv slærere, som ikke 
anvendes mere. 
5.2. Option 2: En henstilling fra Rådet: Un ge på vej – flere unge i læringsmobilitet 
En ny henstilling fra Rådet, som ajourfører og omlægger henstillingen fra 2001 og støtter en 
fremgangsmåde på tværs af sektorer for at fjer ne hindringer for mobilitet, som er fælles for en 
række målgrupper og med større fokus på kontrol. 
5.3. Option 3: En ny åben koordination smetode for læringsmobilitet blandt unge 
En ny selvstændig åben koordinationsmetode for at overvåge og aflægge rapport om 
eksisterende medlemsstatsaktioner for at øge læringsmobiliteten og for at udveksle erfaringer 
om bedste praksis. 
                                                 
4 2008/C 320/1.  
 
DA 5   DA 6. VURDERING AF OPTIONERNES VIRKNINGER 
6.1. De sandsynlige økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger af optionerne 
på kortlisten 
Optionen "status quo" vil kun have en mindre og begrænset økonomisk, social og 
miljømæssig virkning, fordi den ikke indebærer flere aktioner på EU-niveau, mens option 2 
og 3 vil medføre flere omfattende positive økonomiske og sociale virkninger, fordi flere unge inddrages i læringsmobilitet, hv ilket har vist sig fordelagtig t for deres beskæftigelse og 
kulturelle integration gennem udvikling af flere og mere brede kvalifikationer. Denne stigning 
i mobiliteten forventes at bliv e resultatet af mere information, bedre anerkendelse, mere 
smidige administrative procedurer og forbedrede støttestrukturer. Unge fra dårligt stillede 
miljøer eller unge, for hvem mobilitet lå uden fo r rækkevidde, forventes i særlig grad at nyde 
godt af en fjernelse af specifikke hindringer, so m stiller dem dårligt, således at de i højere 
grad bliver (re)integrer et socialt og økonomisk.  
6.2. Vurdering af den administrative byrde 
Option 1 indebærer ikke en yderligere administra tiv byrde, fordi den ikke medfører yderligere 
aktioner fra EU's side eller fr a de nationale myndigheders si de. Option 2 vil indebære visse 
ekstraomkostninger for de agenturer, institu tioner og regeringskontorer, der gennemfører, 
hvad der er fastlagt i henstillingen, f.eks. ved ud arbejdelse af nye strate gier eller ved revision 
af lovgivningen for at gøre det lettere for unge at deltage i læringsmobilitet. Nogle 
ekstraomkostninger vil opstå som følge af etable ringen af en resultattavle for mobilitet, selv 
om virkningen overordnet vil væ re neutral, fordi denne etablering vil blive opvejet af en 
ændring af eksisterende krav vedrørende kont rol og rapporter. Option 3 medfører den mest 
markante stigning i den administrative byrde: gennemførelsesomkostningerne vil stort set 
ligge på linje med option 2, men der vil komme ekstraomkostninger, både på EU-niveau og på 
nationalt niveau, i forbindelse med etab leringen af en ny ramme for en åben 
koordinationsmetode vedrøre nde kontrol og rapporter. 
6.3. Virkninger uden for EU  
Option 1 forventes at få en begrænset virkning på mobiliteten uden for EU, eftersom Rådets 
henstilling fra 2001 ikke specifikt tager dett e spørgsmål op. Option 2 vil have en positiv 
virkning for mobiliteten uden for EU, eftersom en  ny henstilling fra Rådet eksplicit vil være 
målrettet mod dette aspekt, hvilket vil betyde en vigtig ajourføring og styrkelse sammenlignet 
med udgangspunktet. Option 3 vil have mere en  begrænset virkning for mobiliteten uden for 
EU, eftersom et manglende retsin strument kan betyde, at medlem sstaterne i mindre grad får et 
incitament til gennemførelse af aktioner. 
7. SAMMENLIGNING
 AF OPTIONERNE  PÅ GRUNDLAG  AF DE 
FORVENTEDE  VIRKNINGER 
Status quo kan give mulighed for nogle fo rbedringer i udviklingen, men disse vil 
sandsynligvis ikke være tilstrækkelige til ge nnemførelse af ønsket om læringsmobilitet som 
en mulighed for alle. Henstillingen fra 2001 tager ikke hensyn til den omfattende udvikling inden for de seneste år i uddannelsessektoren, som påvirker læringsmobiliteten. Endvidere gør 
den sektorrelaterede fremgangsmåde i henstill ingen det svært at tage spørgsmål op, som er 
fælles for mere end én målgruppe. Derudover forv entes de årelange hindringer for mobilitet, 
som ikke er blevet erkendt eller taget op på passende måde, fortsat at give anledning til 
bekymring. Selv hvis henstillingen fra 2001 og opfølgningen heraf som led i den åbne 
koordinationsmetode for uddannelsesområdet blev gennemført fuldt ud, v ille det ikke være 
 
DA 6   DA tilstrækkeligt til at løse problemet med alle aktu elle hindringer for mobilitet. Det er derfor 
nødvendigt med yderligere aktioner for at nå de mål, der er fastsat i ovenstående afsnit 4. 
Option 2 og 3 giver et øget potentiale med hensyn til ændringer i medlemsstaternes 
bestemmelser for at nå de mål, der er anført  i ovenstående. En ny henstilling fra Rådet, som 
foreslået i option 2, har den fordel, at den fa stlægger en omfattende og  klar dagsorden for 
ændringer inden for specifikke områder, hvor man har konstateret mangler, og hvor der kan 
udarbejdes vurderinger vedrøren de gennemførte fremskridt. De nne option vil give mulighed 
for at genlancere, genskabe og ajourføre arbejdet  inden for dette område ved hjælp af et nyt 
retsinstrument, der foku serer på horisontale hindringer, so m er fælles for flere sektorer, og 
giver fornyet kraft og øget synlighed for mob ilitetsspørgsmål, samtidig med at der er 
mulighed for en klar sammenligning af de fors kellige landes fremskri dt; og den vil derfor 
kunne forventes at fungere som igangsætter for fr emskridt inden for dette område. Option 3 er 
begrænset til "blød lovgivning" , hvilket kunne svække mulighede rne for virkningerne heraf, 
sammenlignet med et retsinstrument, især med hensyn til løsning af problemer med juridiske 
og administrative hindringer på medlemsstat sniveau. Sammenlignet med option 2 risikerer 
den manglende henstilling som drivkraft i tiltaget  at svække den fælles indsats. Endelig vil 
den ekstra administrative byrde, både på nationa lt niveau og EU-niveau, som ville følge efter 
etableringen og gennemførelsen af en ny åb en koordinationsmetode , være omfattende, og 
medlemsstaterne ville sandsyn ligvis opponere stærkt herimod. 
7.1. Den foretrukne politiske aktion 
På grundlag af ovenstående vurde ring må option 2 (en henstilli ng fra Rådet) foretrækkes. Den 
giver det bedste forhold mellem forventede virkninger og omkostninger og administrative 
byrder. 
8. KONTROL  OG  EVALUERING 
Overvågning, evaluering og udarbejdelse af ra pporter vil ske inden for den eksisterende 
strategiske ramme for europæisk samarb ejde på uddannelsesområdet (den åbne 
koordinationsmetode), som vil blive justeret  med henblik herpå. Kommissionen vil på 
grundlag af de nationale rapporter fremlægge en vurdering hvert andet år af de gjorte 
fremskridt i medlemsstaterne og fremlægge bemærkninger på la ndeniveau vedrør ende styrken 
og svagheden i indsatsen for fjernelse af hi ndringer for læringsmobilitet i form af en 
"resultattavle for mobilitet", som giver mulighed for sammenligninger mellem landene. 
De vigtigste indikatorer for fremskridt i retning af disse mål vil bygge på følgende: 
• fald i antallet af omfattende problemer me d hindringer for mobilitet, som er omtalt i 
rapporter fra mobile studerende /volontører/forskere (som registreret i undersøgelser) 
• der udarbejdes specifikke indikatorer på grundlag  af fremskridtene inden for hvert område 
med hindringer, og disse kontrolleres gennem en foreslået "resulta ttavle for mobilitet" 
• en stigning i antallet af unge (15- 35), som deltager i læringsmobilitet 
• der vil blive foreslået mobilitetsbenchmark på  EU-niveau for lærings mobilitet (fastlagt i 
sammenhæng med den strategiske ramme for uddannelse ET2020) 
• inden for de videregående uddannelser, sene st i 2020, bør mindst 20 % af kandidaterne i 
det europæiske område for videregående uddann elser have studeret i udlandet i en periode 
(mobilitetsbenchmark i Bologna-processen) 
 
DA 7   DA Der fremsættes forslag om en uafhængig ekstern evaluering for at vurdere fremskridtene fire 
år efter gennemførelsen af hens tillingen (dvs. senest ultimo 2014).