1. INDLEDNING

Dette er den fjerde rapport om de fremskridt, som EU og dets medlemsstater har gjort i retning af at gennemføre deres fælles politiske tilsagn vedrørende fødevare- og ernæringssikkerhed. Rapporten ledsages af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, som indeholder supplerende oplysninger om analysen og casestudier.

I rapporten fokuseres der på den vigtigste politiske udvikling, analyser af de finansielle tendenser i forbindelse med udbetalinger og evaluering af de politiske prioriteter. Desuden stilles der skarpt på de resultater og fremskridt, som EU og dets medlemsstater har opnået med hensyn til de to tematiske fokusområder, som Rådet fastlagde i 2018, nemlig i) kvinders indflydelse på området for fødevaresikkerhed og ernæring og ii) jobskabelse i landdistrikterne. Sidst i rapporten fremhæves otte vigtige politiske retningslinjer.

Gennem hele rapporten gives der eksempler på, hvordan EU og dets medlemsstater har intensiveret deres indsats inden for fødevare- og ernæringssikkerhed og bæredygtigt landbrug.

2. POLITIKUDVIKLINGEN PÅ GLOBALT OG EUROPÆISK PLAN

Efter flere årtiers fald har sult og fejlernæring taget til i omfang siden 2015. I 2018 var der således skønsmæssigt 821 mio. underernærede mennesker i verden. Når forekomsten af moderat og svær fødevareusikkerhed betragtes samlet, anslås det desuden, at 26,4 % af verdens befolkning (omkring 2 mia. mennesker) lider under fødevareusikkerhed, og at mere end 135 millioner mennesker i 55 lande har oplevet akut sult, som kræver hurtig hjælp med fokus på fødevarer, ernæring og indkomst. Denne stigning skyldes hovedsageligt konflikter, naturkatastrofer og klimaændringer. Hvis den nuværende tendens fortsætter, vil det blive meget vanskeligt at opfylde ikke blot mål nr. 2 for bæredygtig udvikling (SDG 2) (Stop sult), men også alle de øvrige mål for bæredygtig udvikling senest i 2030.

I 2018 udtrykte Rådet for Den Europæiske Union betænkeligheder ved den globale fødevare- og ernæringssikkerhed som reaktion på de allerede alarmerende tal og de seneste rapporter om gennemførelsen af tilsagnene vedrørende EU's politik for fødevare- og ernæringssikkerhed og om Kommissionens handlingsplan for ernæring. Rådet opfordrede Kommissionen til at fastholde og intensivere sine bestræbelser på at nå SDG 2 og dermed vende den nuværende tendens.

I rapporteringsperioden ydede EU og dets medlemsstater et betydeligt bidrag til at forbedre den globale fødevaresikkerhed i kraft af omfattende finansiering, fremmende foranstaltninger og en indsats for at afklare centrale forvaltningsspørgsmål.

I 2018 fokuserede EU og dets medlemsstater på gennemførelsen af den europæiske konsensus om udvikling fra juni 2017. I denne konsensus fastsættes en fælles tilgang til politikken for samarbejde og udvikling på internationalt plan, ligesom det anføres, hvordan EU's optræden udadtil kan bidrage til en vellykket gennemførelse af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling. I erkendelse af, at der ligger en stor global udfordring i at opnå fødevare- og ernæringssikkerhed, udpeges bæredygtigt landbrug og fiskeri som centrale drivkræfter i kampen mod fattigdom og voksende ulighed. Desuden opfordres EU og dets medlemsstater til at fortsætte bestræbelserne på at udrydde sult og alle former for fejlernæring.

På globalt plan har EU og dets medlemsstater fortsat gjort en indsats for at i) styrke forvaltningen af fødevare- og ernæringssikkerhed, bl.a. gennem Komitéen for Verdens Fødevaresikkerhed og bevægelsen Scaling Up Nutrition (SUN), og ii) slå til lyd for en ny global koordineringsmekanisme for at sætte en stopper for fødevarekriser. Gennem sin støtte til det globale netværk til bekæmpelse af fødevarekriser har EU fortsat spillet en ledende rolle og levet op til sit engagement i multilateralt samarbejde for at styrke sammenhængen mellem humanitær bistand, udvikling og fred (prioritet nr. 6). Denne integrerede tilgang til kriser samler alle centrale aktører og fremmer koordinering og samarbejde på stedet. Den årlige globale rapport om fødevaresikkerhedskriser samler 16 førende globale og regionale institutioner under Food Security Information Network (et informationsnetværk vedrørende fødevaresikkerhed) og anerkendes nu i brede kredse som reference i forbindelse med konsensusbaseret analyse af fødevaresikkerhedskriser. I 2018 stod det globale netværk bag arrangementet "Food and agriculture in times of crisis", som fandt sted i begyndelsen af 2019 i Bruxelles.

Som led i den globale indsats for at tackle fejlernæring har EU arbejdet aktivt for at bekæmpe underernæring og navnlig forebygge nedsat vækst hos børn. Kommissionen har forpligtet sig til senest i 2020 at mobilisere 3,5 mia. EUR, som skal bruges på at mindske antallet af børn med nedsat vækst i partnerlandene med mindst 7 mio. senest i 2025. I sine konklusioner af 26. november 2018 anerkender Rådet Kommissionens bestræbelser på at opfylde EU's forpligtelser og mobilisere alle relevante sektorer for at støtte ernæringsdagsordenen på globalt plan og i partnerskabslandene. I den fjerde statusrapport om EU's handlingsplan for ernæring, der blev offentliggjort i 2019, blev det bekræftet, at Kommissionens ernæringsrelaterede investeringer holdt trit med EU's politiske tilsagn. I 42 partnerlande faldt antallet af børn med nedsat vækst fra 39,2 % i 2012 til 34,9 % i 2019. Hvis den nuværende tendens kan opretholdes, anslås det, at 4,7 mio. børn i disse lande vil undgå at lide af nedsat vækst. Tilsagnet om at afsætte 3,5 mia. EUR inden 2020 blev opfyldt forud for tidsplanen i 2019.

I overensstemmelse med EU's anden handlingsplan om ligestilling har indsatsen fortsat været præget af en forandringsfremmende tilgang til forbedring af ligestillingen mellem kønnene. Kvindernes afgørende rolle i alle værdikæderne i fødevaresektoren med hensyn til at forvalte naturressourcerne og sikre fødevare- og ernæringssikkerhed anerkendes fuldt ud. Antallet af kønssensitive kontrakter steg fra 37 % i 2014 til 57 % i 2018.

På One Planet-topmødet i 2017 gav EU tilsagn om 270 mio. EUR til støtte for dels modstandsdygtighed over for klimaændringer og dels landbrugsinnovation med henblik på en bæredygtig omstrukturering af landdistrikterne. Med finansiel støtte fra Frankrig har Kommissionen iværksat DeSIRA-initiativet for at styrke forbindelsen mellem forskning og innovation på området for klimaresistente fødevaresystemer og opbygge dokumentation til støtte for den førte politik i lav- og mellemindkomstlandene. DeSIRA støtter forsknings- og innovationsprojekter i Afrika, Asien og Latinamerika og styrker forskningskapaciteten og styringen af forskningen for centrale nationale, regionale og globale aktører. Initiativet bygger på tre grundpiller, nemlig 1) forskning og innovation i landbrugs- og fødevaresystemer, 2) forskningsinfrastruktur, der fremmer innovation og 3) viden og dokumentation som grundlag for udformningen af politikker. Siden 2018 er der vedtaget over 40 projekter i mere end 31 lande, og seks medlemsstater har afsat yderligere midler til DeSIRA for at styrke synergien med deres bilaterale og multilaterale forsknings- og innovationsporteføljer på området for landbrug og udvikling af landdistrikter.

Forsknings- og innovationspartnerskabet mellem EU og Afrika om fødevare- og ernæringssikkerhed og bæredygtigt landbrug gennemfører en fælles aftalt køreplan for EU og Den Afrikanske Union (2016-2020). Ved udgangen af 2020 vil der være mobiliseret finansiering på omkring 190 mio. EUR fra Horisont 2020 via Den Afrikanske Unions forskningstilskudsordning og gennem en fælles finansieringsordning (LEAP-AGRI ERANet) fra 10 EU-medlemsstater og ni medlemmer af Den Afrikanske Union. I alt finansieres næsten 100 projekter.

To begivenheder har styrket samarbejdet mellem Den Afrikanske Union og EU. På ministerkonferencen mellem Den Afrikanske Union og EU i 2019 blev der opnået enighed om 10 indsatsområder, herunder oprettelsen af det panafrikanske netværk for økonomisk analyse af politikker (Pan-African Network for the Economic Analysis of Policies – PANAP), som har til formål at udveksle viden om konsekvensanalyser af politikker i landene syd for Sahara. Den politiske dialog på højt plan mellem EU og Den Afrikanske Union om videnskab, teknologi og innovation, som blev indledt i 2019, har til formål at gøre bedre brug af forskningsresultater og omsætte disse til produkter og processer, der øger produktionen af fødevarer af høj kvalitet med passende input, øger væksten i indkomster og fremmer udviklingen af landdistrikterne i begge regioner.

EU og dets medlemsstater har gjort fremskridt med hensyn til at styrke forbindelsen mellem mindre landbrugere og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og med hensyn til at målrette deres investeringer mod skabelse af jobmuligheder i landdistrikterne, navnlig for unge og kvinder. I 2018 blev der vedtaget en meddelelse om alliancen mellem Afrika og Europa med fokus på bæredygtige investeringer og job med det formål at skabe job og fremme en bæredygtig og inklusiv udvikling. Der blev også oprettet en taskforce for landdistrikter i Afrika for at øge jobskabelsen i landbruget og i landbrugsfødevaresektoren. EU's vigtigste redskaber til fremme af investeringer i Afrika (bl.a. gennem mobilisering af andre finansieringskilder til udvikling af landbruget) er den eksterne investeringsplan og trustfonden for Afrika.

Med hensyn til multilateral koordinering fortsætter Kommissionen og fem medlemsstater som medlemmer af den globale donorplatform for udvikling af landdistrikter (Global Donor Platform for Rural Development – GDPRD). I GDPRD har EU været stærkt engageret i arbejdsgruppen om jordforvaltning (Global Donor Working Group on Land). EU og 28 samarbejdspartnere har forpligtet sig til at øge koordineringen og udvekslingen af viden om jordforvaltningsprogrammer, og sammen støtter de bestræbelserne på at finde løsninger på jordspørgsmål gennem politiske processer. I 2018 vedtog EU et program for jordforvaltning, der har til formål at øge investeringerne i jord for at øge landbrugets produktivitet og bæredygtige udvikling.