(13)Kroatien anmodede i sin ansøgning af 10. juni 2020 om udbetaling af et forskud i henhold til forordningens artikel 4a. Den 10. august 2020 vedtog Kommissionen gennemførelsesafgørelse C(2020) 5575 om tildeling af et forskud fra Solidaritetsfonden på 88 951 877 EUR, som efterfølgende blev udbetalt til Kroatien.

(10)Den uafhængige vurdering, som blev foretaget af Kommissionens tjenestegrene, har bekræftet overensstemmelsen med ansøgningen for så vidt angår det berørte område og det samlede antal ramte personer. En særlig analyse af skaderne på offentlige aktiver og beboelsesejendomme har bekræftet skadernes geografiske fordeling og det specifikke antal skader på uddannelsesfaciliteter. De supplerende oplysninger, som Kroatien indsendte efter anmodning fra Kommissionens tjenestegrene, har givet mulighed for en bedre forståelse af årsagerne til de samlede omkostninger, der var angivet i ansøgningen. Anvendelsen af disse omkostninger i forbindelse med Kommissionens metode til omkostningsvurdering, som er udarbejdet af Det Fælles Forskningscenter, resulterede i et samlet direkte skadeomfang svarende til de kroatiske myndigheders skøn.

(9)Jordskælvet har forårsaget stor skade på størstedelen af bygningerne i byen Zagrebs historiske centrum samt enkeltstående ejendomme af kulturel betydning, hovedsagelig kirker, beliggende i storbyområdet og de tilstødende regioner. Et af de to spir på katedralen, Zagrebs mest ikoniske kulturelle seværdighed, er styrtet sammen. Mere end 80 % af hospitalsbygningerne blev direkte påvirket af jordskælvet, og 17 % anslås at være midlertidigt eller permanent ubrugelige. Jordskælvet forvoldte skade på mange uddannelsesfaciliteter. Ifølge den indledende vurdering blev 106 bygninger beregnet til førskoleundervisning, 214 skolebygninger og uddannelsescentre samt 12 skolesovesale beskadiget. Desuden meldte 36 enheder på universitetet i Zagreb om skade på 142 bygninger. 29 videnskabelige institutters bygninger blev også berørt. Nærmere oplysninger om den samlede skade, de tilknyttede omkostninger samt katastrofens socioøkonomiske virkninger findes i den rapport fra 2020 om en hurtig vurdering af skaden og behovene i forbindelse med jordskælvet i Kroatien, som blev udarbejdet af den kroatiske regering med støtte fra Verdensbanken.

(8)Jordskælvet forårsagede store strukturelle skader på bygningsmassen, navnlig beboelsesejendomme og offentlige bygninger (f.eks. uddannelsesfaciliteter, hospitaler, institutioner). De kroatiske myndigheder vurderede, at 26 000 bygninger blev beskadiget (ca. 5 % alvorligt, 20 % moderat og 74 % let). 30 000 mennesker skønnes at være blevet hjemløse. Den kroatiske regering har til disse ydet tilskud til leje af midlertidige boliger.

(7)De kroatiske myndigheder redegør i deres ansøgning nærmere for begivenheden og skadeomfanget. Det mest berørte område omfatter byen Zagreb og regionerne Zagreb og Krapinsko-Zagorska, som tæller 1,23 mio. indbyggere, hvoraf 1,18 mio. bor i kommuner og byer, som blev erklæret for katastroferamt område. Jordskælvet, der havde en styrke på 5,5 på Richterskalaen, var det kraftigste, der havde ramt Zagreb siden 1880. 27 mennesker blev såret, og en døde på grund af kvæstelserne.

(6)Kommissionens tjenestegrene har foretaget en grundig gennemgang af ansøgningen på grundlag af forordningen, særlig artikel 2, 3 og 4. Den 17. juli 2020 anmodede Kommissionen Kroatien om supplerende oplysninger om den metode, der er anvendt til at anslå omkostningerne ved udbedring af beboelsesejendomme og uddannelsesfaciliteter. Disse oplysninger blev behørigt indsendt af Kroatien den 28. og 31. juli 2020 og gav Kommissionen mulighed for at afslutte sin vurdering.

(4)De kroatiske myndigheder anslår det samlede direkte skadeomfang til 11 572 586 387 EUR. Dette beløb svarer til 22,9 % af Kroatiens bruttonationalindkomst (BNI), og det overstiger tærskelværdien for større katastrofer for anvendelse af Solidaritetsfonden, som er på 303,3 mio. EUR (0,6 % af Kroatiens BNI i 2020). Der er derfor tale om en "større naturkatastrofe", som således henhører under forordningens anvendelsesområde.

Denne afgørelse vedrører anvendelsen af et beløb på 823 548 633 EUR fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (i det følgende benævnt "Solidaritetsfonden") i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 (i det følgende benævnt "forordningen") med henblik på at yde bistand til Kroatien og Polen efter de naturkatastrofer, der ramte disse lande i løbet af 2020, samt til udbetaling af forskud til syv medlemsstater (Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien) som reaktion på den større folkesundhedskrise forårsaget af covid-19-pandemien i begyndelsen af 2020. Afgørelsen om anvendelsen af disse midler ledsages af forslag til ændringsbudget (FÆB) nr. 9/2020, hvori det foreslås at opføre de nødvendige forpligtelses- og betalingsbevillinger på det almindelige budget for 2020.

I 2020 blev forordningen ændret som en del af investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset for at gøre det muligt at gennemføre omfattende EU-foranstaltninger som reaktion på større folkesundhedskriser ved at lade større folkesundhedskriser være omfattet af anvendelsesområdet for EU's solidaritetsprincip.

I december 2019 blev en lungebetændelsesepidemi af ukendt oprindelse indberettet til WHO fra Wuhan, Kina. Senere blev den identificeret som en ny stamme af coronavirus, der ikke tidligere har været kendt hos mennesker — coronavirussygdom 2019 (covid-19) — en smitsom sygdom forårsaget af "severe acute respiratory syndrome coronavirus 2" (sars-CoV-2). Befolkningen har ingen immunitet over for det nyligt opståede virus. Virusset spredes fra person til person gennem dråbeinfektion, og det medfører forholdsvis hurtigt mange tilfælde af først og fremmest luftvejssymptomer. Den 30. januar 2020 erklærede WHO den nye coronavirusepidemi for en epidemi af international karakter.

(10)De polske myndigheder vurderede omkostningerne til de nødhjælps- og genopretningstiltag, der er støtteberettigede i henhold til forordningens artikel 3, stk. 2, til 216 180 849 EUR og fremlagde dem opdelt efter type tiltag. Den største andel vedrører omkostninger til genetablering af en funktionsdygtig transportinfrastruktur, sikring af forebyggende infrastruktur og omgående genopretning af de berørte naturområder for at undgå de umiddelbare virkninger af jorderosion.

(9)På grund af oversvømmelserne blev omkring 251 km regulerede og uregulerede vandløb ødelagt eller beskadiget. Oversvømmelserne forårsagede skader på netinfrastrukturen og på virksomheder, der opererer i det berørte område. Mange produktionssteder, oplagringshaller og maskiner og meget udstyr blev ødelagt eller ført med af vandet. Over 2 000 landmænd havde desuden store skader med et berørt afgrødeareal på ca. 9 000 hektar og mange beskadigede landbrugsbygninger og -maskiner.

(8)I ansøgningen redegøres der nærmere for begivenheden og skadeomfanget. De meteorologiske begivenheder i form af voldsomme fronter med vindstød og kraftige regnskyl gjorde sig gældende i hele regionen Podkarpackie mellem den 7. juni 2020 og den 29. juni 2020. De deraf følgende pludselige oversvømmelser ramte hovedsagelig den sydlige, sydvestlige, sydøstlige og centrale del af regionen. På grund af kraftige regnskyl steg vandstanden i små vandløb og bifloder til de største floder hastigt og løb over deres bredder, hvilket førte til pludselige oversvømmelser af mere end 2 000 beboelses- og landbrugsejendomme samt offentlige forsyningsværker. I denne periode omfattede det offentlige og det frivillige brandvæsens beredskabsindsats hjælp i sammenlagt 4 569 situationer i forbindelse med forstærkning og forhøjelse af flodbredder, evakuering af mennesker (over 400 mennesker blev evakueret) og ejendom, oppumpning af vand fra bygninger, dræning af veje og rydning af væltede træer og afknækkede grene. I alt mistede omkring 4 300 personer midlertidigt adgangen til elektricitet.

(7)Kommissionens tjenestegrene har foretaget en grundig gennemgang af ansøgningen på grundlag af forordningen, særlig artikel 2, 3 og 4. Den 3. september 2020 anmodede Kommissionen Polen om supplerende oplysninger i form af en mere detaljeret opdeling af de typer skader (underposter), der er medtaget under skader på virksomheder, landbrug og skovbrug. Disse oplysninger blev behørigt indsendt af Polen den 7. september 2020 og gav Kommissionen mulighed for at afslutte sin vurdering.

(15)I artikel 47a i ændringerne til den kroatiske anlægslov, der trådte i kraft den 28. december 2019, fastsættes der en forpligtelse til at vedtage en langsigtet strategi for renovering af den nationale bygningsmasse, herunder politikker og foranstaltninger, der bidrager til at øge beskyttelsen mod risici i forbindelse med jordskælv, der påvirker bygningers levetid.

(1)I alt har 19 EU-medlemsstater (Østrig, Belgien, Kroatien, Tjekkiet, Estland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Italien, Letland, Litauen, Luxembourg, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien og Spanien) og tre tiltrædelseslande (Albanien, Montenegro og Serbien) anmodet om bistand.

(2)Syv EU-medlemsstater har i deres ansøgninger anmodet om udbetaling af forskud vedrørende det forventede bidrag fra Solidaritetsfonden (Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien). I henhold til forordningen har kun medlemsstater mulighed for at anmode om forskud under Solidaritetsfonden.

(3)Covid-19-pandemien er en større folkesundhedskrise og henhører derfor under Solidaritetsfondens anvendelsesområde.

(4)Kommissionens tjenestegrene har foretaget en foreløbig vurdering af de ansøgninger, der er modtaget fra de syv ovennævnte medlemsstater, og konkluderet, at betingelserne for udbetaling af et forskud fra Solidaritetsfonden er opfyldt for alle syv ansøgninger.

(5)I henhold til forordningens artikel 4a, stk. 2, kan der udbetales et forskud på højst 25 % af det forventede finansielle bidrag, dog under ingen omstændigheder mere end 100 mio. EUR. Da de bevillinger til udbetaling af forskud fra Solidaritetsfonden, der oprindeligt var til rådighed på budgettet for 2020, allerede er fuldt udnyttet, foreslår Kommissionen at de nødvendige supplerende midler afsættes inden for det årlige loft, der er fastsat for Solidaritetsfonden.

(6)På grundlag af den foreløbige vurdering har Kommissionens tjenestegrene opgjort de samlede, foreløbigt godkendte udgifter for Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien alene med det formål at fastsætte forskuddet. Ikkestøtteberettigede udgifter blev fratrukket det samlede beløb. Udbetalingen af forskuddet foregriber ikke resultaterne af den samlede vurdering, der foretages af Kommissionens tjenestegrene.

(7)Forskuddet bør tages i betragtning, inden den resterende del af bidragssaldoen udbetales til modtagerstaten.

(8)Kommissionen forventes at inddrive uretmæssigt udbetalte forskud.

(9)Modtagerstaten er ansvarlig for at udvælge de enkelte tiltag og gennemføre forskuddet vedrørende bidraget fra Solidaritetsfonden i overensstemmelse med forordningens artikel 3, artikel 5, stk. 3, og artikel 6.

Det kan konkluderes, at betingelserne for at udbetale et forskud til Kroatien, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Portugal og Spanien er opfyldt for alle syv ansøgninger om et finansielt bidrag fra Solidaritetsfonden i forbindelse med den større folkesundhedskrise forårsaget af covid-19-pandemien i begyndelsen af 2020.

2.4Konklusion

Af ovennævnte årsager opfylder de katastrofer, der er omhandlet i de ansøgninger, som Kroatien og Polen har indsendt, samt de syv ansøgninger i forbindelse med covid-19-pandemien de betingelser, der er fastsat i forordningen.





3.Finansiering med bevillinger fra Solidaritetsfonden for 2020

Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (herefter "FFR-forordningen"), særlig artikel 10, giver mulighed for at anvende Solidaritetsfonden inden for et årligt loft på 500 000 000 EUR (i 2011-priser). I punkt 11 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning fastsættes betingelserne for anvendelse af Solidaritetsfonden.

Eftersom solidaritet var den helt afgørende begrundelse for at oprette Solidaritetsfonden, er Kommissionen af den opfattelse, at støtten bør være progressiv. Det betyder, at den del af skaderne, der overstiger tærskelværdien for anvendelse af Solidaritetsfonden i forbindelse med "større naturkatastrofer" (dvs. 0,6 % af BNI eller 3 mia. EUR i 2011-priser, alt efter hvilket beløb der er lavest), ifølge tidligere praksis bør medføre en højere støtteintensitet end skader op til tærskelværdien. De satser, der hidtil er blevet anvendt til beregning af tildelingerne ved større katastrofer, er 2,5 % af det samlede direkte skadeomfang under tærskelværdien og 6 % for skader over tærskelværdien. For regionale katastrofer og katastrofer, der godkendes i henhold til "nabostatsbestemmelsen", er satsen 2,5 %.

Bidraget må ikke overstige de anslåede samlede omkostninger til de støtteberettigede tiltag. Metoden til beregning af støtten fra Solidaritetsfonden blev fastsat i Solidaritetsfondens årsberetning for 2002-2003 og accepteret af Rådet og Europa-Parlamentet.

På grundlag af ansøgningerne fra Kroatien og Polen er beregningen af det finansielle bidrag fra Solidaritetsfonden, baseret på det vurderede samlede direkte skadeomfang, opgjort som følger: