DA Den Europæiske Unions Tidende C 336/27

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2014/C 336/10)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

»CARNIKAVAS NĒĢI«

EF-nr. LV-PGI-0005-01153 – 11.9.2013

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse

»Carnikavas nēģi«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Letland

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.7. Fersk fisk, bløddyr og krebsdyr samt produkter afledt heraf.

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Betegnelsen »Carnikavas nēģi« dækker flodlampretter (Lampetra fluviatilis) fanget i en bestemt region — floden Gauja i Carnikava kommune — og i en bestemt periode (fra 1. august til 1. februar). Denne ansøgning vedrører både ferske lampretter og tilberedte lampretter i aspic.

Betegnelsen »Carnikavas nēģi« dækker ferske flodlampretter med følgende kendetegn:

— en lang tynd rundmund med glat krop

— en sugekopagtig mund

— ingen bryst- eller bugfinner

— en længde på mindst 23 cm og højst 52 cm og en minimumsvægt på 80 g

— farve: mørk blågrøn, blågrå eller grønlig brun ryg og oversider og grålige, gyldne eller hvide undersider og bug

— en levetid på højst 7 år.

Betegnelsen »Carnikavas nēģi« dækker tilberedte flodlampretter i aspic, hvor produktet består af 70 % flodlampretter og 30 % aspic.

De tilberedte flodlampretter pakkes hele, har en blød eller let fast konsistens, er fladtrykte, brune i farven og er dækket af en gennemsigtig gul eller brun aspic. De har en kraftig, fyldig og let saltagtig smag.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Carnikavas nēģi«, der anvendes til madlavning, kan være fersk eller nedkølet, og aspicen fremstilles af vand, salt og gelatine.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Flodlampretter fodres ikke. De er vildtlevende.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Følgende etaper af produktionsprocessen skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

— genopbygning af bestandene af flodlampretter i floden Gauja gennem udsættelse hvert år af unge flodlampretter opdrættet i Gaujas vande i Gauja-flodens øvre løb

— »Carnikavas nēģi« skal fanges i perioden fra 1. august til 1. februar ved hjælp af ruser i Gauja-flodens nedre løb i nærheden af flodmundingen

— tilberedning af flodlampret — tilberedes over kul og lægges i aspic.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7. Specifikke mærkningsregler

Betegnelsen »Carnikavas nēģi« bruges til at mærke både ferske flodlampretter og tilberedte flodlampretter i aspic, som er beregnet til salg, og når fisken sælges en gros eller i detailhandlen, skal denne betegnelse være synlig på produktets emballage eller ved produktet.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Carnikava kommune. Flodlampretten fanges på den strækning af Gauja-floden, der løber inden for Carnikava kommunes område.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Der er en lang tradition for, at fiskere driver fiskeri i den nuværende Carnikava kommunes område, både på havet og i Gauja-floden. Fiskeri efter flodlampretter var en af de vigtigste indtægtskilder for Carnikava-godset, der blev opført i det 17. århundrede. I dag er Carnikava det eneste sted på Gaujas bredder, hvor fiskeri efter flodlampretter er tilladt.

Nutidens fiskere følger stadig traditionelle traditioner, der er overleveret fra generation til generation, hvad angår optimale fiskesteder, flodlampretternes vaner og vejrets indflydelse på deres adfærd. Ifølge disse traditioner vil der f.eks. ikke være nogen flodlampretter i ruserne efter en nat med fuldmåne, og det er lettere at fange fisken i mudret vand. Da Gaujas flodleje endvidere ændrer sig hvert år, er det altid nødvendigt at finde nye fiskesteder.

Flodlampretter har altid haft en særlig betydning for Carnikava. De har givet de lokale arbejde og velstand samt omfattende fiskerierfaring og de nødvendige færdigheder i at tilberede lækre måltider af dem. Uden for Letland er Carnikava derfor endog blevet kaldt »flodlamprettens kongerige«. Takket være Carnikavas flodlampretter har navnet været kendt viden om siden det 17. århundrede, naturligvis hjulpet godt på vej af lokalbefolkningen, der har holdt sammen og har støttet hinanden gennem både gode og dårlige tider.

Flodlampretter har gjort Carnikava kendt langt ud over Letlands grænser, hvilket har gjort det muligt at bevare det traditionelle erhverv som flodlampretfisker i dette område helt op til i dag. En flodlampret pryder også Carnikava kommunes våbenskjold.

For at forhindre udtømning af bestandene og sikre, at færdighederne i fiskeri og forarbejdning af flodlampretter kan gives videre til fremtidige generationer, gøres der en stor indsats for at genoprette denne ressource — unge flodlampretter opdrættes i Gaujas vande og udsættes hvert år i flodens øvre løb. Den kunstige genopbygning af fiskepopulationer er en tradition, man har haft i Letland i over 100 år. Helt tilbage i 1896 blev der opsat en inkubator til fiskeæg i Carnikava.

5.2. Produktets egenart

»Carnikavas nēģi«s smagsmæssige kendetegn hænger sammen med de færdigheder, som Carnikavas indbyggere har i at fange og tilberede dem. Disse færdigheder er blevet bevaret siden det 17. århundrede og er baseret på manuelt arbejde og erfaring.

De særlige regler for traditionel tilberedning af flodlampretter gælder for flodlampretter, der fanges i det afgrænsede område, og som er kendetegnet ved deres renhedsgrad (fri for sand) sammenlignet med fisk fra andre floder.

Produktets særlige smag skyldes både producentens færdigheder inden for madlavning, som gør, at produktet får den nødvendige farve og konsistens, og en korrekt tilberedningstid, der giver flodlampretterne den rette mørhedsgrad.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Sammenhængen mellem produktet og det geografiske område er baseret på »Carnikavas nēģi«s omdømme og de dygtige lokale fiskere og fiskeforarbejdningsvirksomheder, der bevarer gamle traditioner og metoder.

Lampretfiskeriets betydning og omdømme fremgår af historiske kilder, hvor Carnikava aktuelt omtales som »flodlamprettens kongerige« takket være det lokale gods' fiskeriaktiviteter. Vejledningerne i tilberedning af flodlampretter stammer fra 1882. I 1913 begyndte traditionerne for tilberedning af flodlampretter at optræde i opskrifter med beskrivelse af, hvordan man tilbereder flodlampretter i ovn og tilsætter kogende vand.

Flodlampretter fra Carnikava, som fanges og tilberedes ved Gauja-flodens munding i Carnikava kommunes område, var kendt for deres høje kvalitet så tidligt som i begyndelsen af det 19. århundrede.

Det omdømme, Carnikavas flodlampretter har i dag, bekræftes af besøgende fra hele Letland, der kommer til byen i anledning af den årlige flodlampretfestival. Carnikavas århundredgamle lampretfiskeri- og tilberedningstraditioner fejres på festivalen hvert år den næstsidste søndag i august, hvor flodlampretter tilberedes til suppe, grilles, købes og sælges, og der afholdes en konkurrence i hurtigspisning af flodlampretter. Festivalen markerer indledningen af sæsonen for flodlampretfiskeri i Carnikava.

Lokale virksomheder har modtaget kvalitetspriser for tilberedte flodlampretter i aspic på messer både i Letland og i udlandet. »Carnikavas nēģi« i aspic har modtaget en af Letlands højeste priser — titlen i 2011 som »lokalt identitetsprodukt«, der af det lettiske landbrugsforum tildeles fødevarer, som lever op til fastsatte kvalitets- og smagskriterier, er værdsat af lokalsamfundet, produceres i et bestemt geografisk område med anvendelse af lokale ressourcer og bidrager til lokalområdets bæredygtige udvikling.

En række turistture omfatter også besøg hos producenter af flodlampretter for at smage deres produkter samt et besøg på det lokale historiske museum, hvor udstillinger viser flodlampretfiskeriets og ‐forarbejdningens betydning for lokalområdet.

Carnikava kommune har deltaget i turistmesser i Finland, Estland og Rusland, hvor man præsenterede flodlampretfiskeriet og tilberedningstraditionerne.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

http://www.pvd.gov.lv/lat/kreis_izvlne/novertesana_un_registracija/lauksaimniecibas_un_partikas_p/

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Se fodnote 2.