MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

Opfølgning af Rådets afgørelse 2011/734/EU af 12. juli 2011 rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud (November 2012)

1. Indledning

Denne meddelelse indeholder en vurdering af de foranstaltninger, som Grækenland har gennemført for at efterkomme Rådets afgørelse 2011/734/EU som ændret ved afgørelse 2012/112/EU af 13. marts 2012[1]. Sammen med Kommissionens og ECB's rapport om Grækenlands efterlevelse af afgørelsen[2] bidrager denne meddelelse til at vurdere, hvorvidt Grækenland opfylder forpligtelserne i aftalememorandummet[3] i forbindelse med eurolandenes finansielle støtte til Grækenland gennem den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF). Denne vurdering bygger på Kommissionens efterårsprognose og den detaljerede vurdering i gennemgangen af det økonomiske tilpasningsprogram, der er udarbejdet af Kommissionen i samarbejde med IMF og ECB.

2. Rådets afgørelse af 13. marts 2012

Den 13. marts 2012 vedtog Rådet i henhold til artikel 126, stk. 9, og artikel 136 i TEUF en afgørelse rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnedes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud senest i 2014. Denne afgørelse ændrede i sig selv afgørelsen fra juli 2011[4], som var blevet omarbejdet for at konsolidere flere på hinanden følgende ændringer af afgørelse 2010/320/EU af 10. maj 2010.

Afgørelsen fra marts 2012 blev vedtaget, da det andet tilpasningsprogram for Grækenland trådte i kraft. Ved afgørelsen blev Grækenland pålagt at træffe en række specifikke foranstaltninger med henblik på at opnå et offentligt primært underskud på højst 1 % af BNP i 2012, og primære overskud på mindst 1,8 % af BNP i 2013 og 4,5 % af BNP i 2014. Efter gældsombytningen med den private sektor var disse mål i overensstemmelse med et samlet underskud på 7,3 % af BNP i 2012, 4,7 % af BNP i 2013 og 2,2 % af BNP i 2014. For at nå disse mål skal den strukturelle saldo forbedres med mindst 10 % af BNP i 2009-2014.

3. Et langt svagere makroøkonomisk miljø

Den økonomiske aktivitet forventes i øjeblikket at være langt svagere end forventet, da afgørelse 2012/734/EU blev vedtaget i marts 2012. Det er femte år i træk, at den græske økonomi befinder sig i recession. Ifølge Kommissionens efterårsprognose fra 2012 forventes det reale BNP at falde med 6 % i 2012 og 4,2 % i 2013 (sammenlignet med henholdsvis 4,7 % og 0,0 % i den forudgående rådsafgørelse), hvorefter der i 2014 forventes en vækst på kun 0,6 % og på 2,9 % og 3,7 % i henholdsvis 2015 og 2016. I modsætning hertil tog Rådets afgørelse fra marts 2012 udgangspunkt i, at væksten ville komme i gang allerede i 2013. Det nominelle BNP forventes nu at falde med 5,4 % i 2013 sammenlignet med et forventet fald på kun 0,4 % i prognosen fra marts, før det stiger med 0,2 %, 3,2 % og 4,9 % i henholdsvis 2014, 2015 og 2016.

I forhold til prognosen fra marts peger Kommissionens efterårsprognose på en betydeligt større og mere vedvarende afmatning af den økonomiske aktivitet, hvor en faldende indenlandsk efterspørgsel bliver yderligere forværret af de finanspolitiske foranstaltninger, der er nødvendige for at bringe det græske budget tilbage på en bæredygtig kurs, og en svag nettoeksport. Der ligger adskillige faktorer til grund for denne udvikling. For det første er tilliden blevet undergravet på grund af den store usikkerhed om det politiske ejerskab til programmet under det dobbelte parlamentsvalg i foråret, som forsinkede gennemførelsen af programmet. Usikkerheden om Grækenlands situation fortsatte med at påvirke tilliden og var til hinder for, at der atter kunne komme gang i investeringerne og eksporten. For det andet har den svækkede verdensøkonomi kraftigt tynget eksporten af varer og tjenesteydelser. For det tredje er afmatningen i både det private forbrug og investeringer blevet forværret på grund af forsinkelserne med at gennemføre programmet, som følgelig førte til en forsinkelse i udbetalingen, samt de strammere kreditvilkår oven på den omfattende strøm af midler ud af banksektoren, som har resulteret i en vanskeligere adgang til kredit for den private sektor. Endelig blev det ved den seneste gennemgang af de græske nationalregnskaber i oktober 2012 konstateret, at det reale BNP er faldet kraftigere end ventet (det reale output faldt med 4,9 % i 2010 og 7,1 % i 2011) sammenlignet med de data, der lå til grund for Rådets afgørelse (et fald i output på henholdsvis 3,5 % og 6,9 % i de samme to år).

Tabel 1. De makroøkonomiske forhold i hovedtræk (2011-2016)

4. Korrektion af situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud 4.1. Finanspolitikken i 2012

Grækenland havde fået henstilling om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnedes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud senest i 2014. Dette kræver en forbedring af den strukturelle saldo på mindst 10 procentpoint af BNP i perioden 2009-2014. Grækenland har truffet virkningsfulde foranstaltninger i 2012 i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2011/734/EU for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i den offentlige sektor.

Det offentlige underskud er betydeligt forbedret, fra 15,6 % af BNP i 2009 til 9,4 % af BNP i 2011, og i henhold til den detaljerede rapport om Grækenlands efterlevelse af afgørelsen forventes det i 2012 at være på 6,9 % af BNP med et primært underskud (underskud ekskl. renteudgifter) på 1,5 % af BNP. For året som helhed forventes det samlede ESA-underskud i 2012 således at være 0,4 procentpoint af BNP bedre end den øvre grænse for det offentlige underskud på 7,3 % (opgjort på basis af ESA95), der er fastsat for 2012 i Rådets afgørelse. Nominelt forventes det offentlige underskud i 2012 at nå 13,4 mio. EUR sammenlignet med den øvre grænse på 14,8 mia. EUR i Rådets afgørelse. I lyset af at den økonomiske afmatning er værre end ventet, forventes det primære underskud imidlertid at være en anelse højere end målet på 1 % af BNP.

Grækenland forventes at have forbedret sit strukturelle underskud[5] med 13,9 procentpoint af BNP, nemlig fra et underskud på 14,7 % i 2009 til et anslået underskud på 1,5 % i 2012. Ifølge Kommissionens efterårsprognose vil det konjunkturkorrigerede budgetunderskud blive forbedret med 3,9 procentpoint af BNP alene i 2012. Den finanspolitiske indsats i 2009-2012, der ligger til grund herfor, er større end de 10 % af BNP, der er fastsat i Rådets afgørelse for hele perioden 2009-2014.

I lyset af den svagere økonomiske aktivitet har regeringen vedtaget yderligere konsolideringsforanstaltninger for at begrænse konsekvenserne af afmatningen for de offentlige finanser. Disse omfatter lavere lønninger i særlige erhverv (dommere, politi, forsvaret og universitetsprofessorer) fra august 2012 og foranstaltninger til at begrænse udgiftsoverskridelser i sundhedssektoren. Desuden er det offentlige investeringsbudget blevet reduceret betydeligt. Dette resultat blev hjulpet på vej af en bedre budgetmæssig overvågning og kontrol, indførelsen af mellemfristede budgetter og omfattende strukturreformer i sundhedssektoren. Tilpasningen blev også hjulpet på vej af, at rentebetalingerne var lavere end ventet med næsten 1 % af BNP.

De finanspolitiske resultater blev opnået, uden at der er sket en betydelig stigning i restancerne. Selv om resultatkriteriet og det vejledende mål for nedtrapningen af restancer i fagministerier, hospitaler og den offentlige forvaltning inden udgangen af juni og september ikke blev nået (se tabel 2), er den samlede stigning i restancerne på 1,6 mia. EUR siden årets begyndelse begrænset. Der blev især akkumuleret restancer i sundheds- og forsvarssektoren.

Tabel 2. Finanspolitiske kvantitative resultatkriterier (mia. EUR)

Kilde: Kommissionens tjenestegrene.

I henhold til den detaljerede vurdering i rapporten om Grækenlands efterlevelse af afgørelsen forventes den konsoliderede offentlige gæld at falde med 11,1 mia. EUR i 2012 sammenlignet med de 26 957 mia. EUR, som er fastsat i Rådets afgørelse. Dette skyldes, at både indtægterne fra privatisering og konsolideringen af den offentlige gæld har været mindre end forventet, og at tilpasningen af kontant- og periodiseringsposter og de øvrige rentejusteringer er forløbet mindre tilfredsstillende end ventet. Efter gennemgangen af de statistiske data forventes et lavere nominelt BNP, og i lyset af de forværrede makroøkonomiske udsigter vil gældskvoten sandsynligvis stige til 162,5 % i 2012.

4.2. Tilpasning af den finanspolitiske kurs på mellemlang sigt

I betragtning af at den økonomiske afmatning er dybere og varer længere end ventet, opfordrer Kommissionen Rådet til at forlænge det finansielle tilpasningsprogram med to år og fastsætte mål for det græske budget for perioden 2013-2016, som bør defineres ud fra den primære saldo i nominelle termer.

Efter et primært underskud på 2 925 mio. EUR (1,5 % af BNP) i 2012 bør Grækenland nå en primær saldo i balance i 2013 og et primært overskud på 2 775 mio. EUR i 2014 (1,5 % af BNP), 5 700 mio. EUR i 2015 (3 % af BNP) og 9 000 mio. EUR i 2016 (4,5 % af BNP) (se tabel 3). De foranstaltninger, der er nødvendige for at nå de nye mål, beløber sig til 9,2 mia. EUR i 2013 og yderligere 4,3 mia. EUR i 2014. Den reviderede plan betyder, at den offentlige budgetsaldo vil falde til under 3 % af BNP i 2016.

Tabel 3. Primær saldo og offentlig saldo 2013-2016

Kilde: Kommissionens tjenestegrene.

Den nye finanspolitiske plan betyder, at den konjunkturkorrigerede primære saldo i forhold til BNP vil blive forbedret fra 4,1 % i 2012 til 6,2 % i 2013, 6,4 % i 2014 og mindst 6,4 % af BNP i 2015 og 2016[6]. Myndighederne vil træffe foranstaltninger i forbindelse med de almindelige budgetprocedurer inden for de næste par år. Det er dog værd at bemærke, at prognoserne for, hvor stort underskuddet vil være i slutningen af perioden, i sagens natur er usikre og i høj grad afhænger af opsvingets styrke, samt af hvor stort udbyttet bliver i forbindelse med forbedringen af skatteforvaltningen og forvaltningen af den sociale sikring.

4.3. Foranstaltninger til finanspolitisk holdbarhed under den mellemfristede budgetstrategi 2013-2016

Med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør så hurtigt som muligt i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2011/734/EU, har de græske myndigheder taget afgørende skridt til at konsolidere deres offentlige finanser i 2013 og 2014 ved at vedtage budgettet for 2013 og den mellemfristede finanspolitiske strategi 2013-2016

Den 11. november 2012 vedtog det græske parlament budgettet for 2013, herunder indtægts- og udgiftskonsoliderende foranstaltninger for mere end 9,2 mia. EUR, dvs. over 5 % af BNP, med sigte på at nedbringe det primære underskud i 2013. Budgettet for 2013 er en del af den mellemfristede budgetstrategi for 2013-2016, der blev vedtaget af det græske parlament nogle dage forinden, den 7. november 2012.

Den mellemfristede budgetstrategi og den tilhørende lovgivning lægger en hård finanspolitisk konsolideringskurs, der er hårdest i begyndelsen af perioden, og som er underbygget af et omfattende sæt strukturelle foranstaltninger. Den samlede finanspolitiske tilpasning i 2013-2014 tegner sig for ca. 7,2 % af BNP, hvor foranstaltningerne i 2013 udgør 2/3 af denne konsolideringsindsats. Den finanspolitiske indsats skal bane vejen for at nå et primært overskud på 4,5 % af BNP og et offentligt underskud på 2 % af BNP i 2016. Med hensyn til kvaliteten består tilpasningen hovedsageligt af udgiftsforanstaltninger, der vil blive iværksat i begyndelsen af programperioden.

I forbindelse med det økonomiske tilpasningsprogram og den finansielle bistand, som Grækenland modtager, har de græske myndigheder grundigt drøftet budgettet for 2013, den mellemfristede budgetstrategi og de enkelte foranstaltninger med Kommissionen. Her blev de finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger drøftet i forbindelse med de reformer, de fører med sig, med henblik på at sikre en varig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud og et holdbart gældsforløb samt for også at tage hensyn til de konsekvenser, de vil have for vækst og det græske samfund. Under drøftelserne blev der i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af disse foranstaltninger taget hensyn til sociale aspekter og arbejdsmarkedets parters rolle (f.eks. har man i forbindelse med pensionsreformen forsøgt at beskytte pensionister med den laveste indkomst).

De finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger omfatter alle områder af den offentlige forvaltning, navnlig:

· Pensionssystemets øgede bæredygtighed ved at reducere pensionsomkostningerne og fremskynde pensionsreformens fulde virkning. Pensionsforanstaltningerne forventes at give besparelser på ca. 5,3 mia. EUR i 2013‑2014, svarende til ca. 2,8 % af BNP. De tegner sig for omkring 2/5 af den samlede pakke for 2013-2014. Disse foranstaltninger afslutter den række af reformer, der blev påbegyndt i 2010, bl.a. pensionsreformen, som vil udligne de kraftige stigninger i pensionerne, der blev konstateret i perioden 2000-2009. Den almindelige pensionsalder stiger fra 65 til 67 med tilsvarende ændringer i aldersgrænserne for næsten alle kategorier af pensionister. Derved fremskyndes et element i pensionsreformen fra 2010, der oprindeligt først var forventet i 2015. Alle de sæsonbestemte tillæg til hoved- og tillægspensionerne afskaffes, samtidig med at den månedlige hoved- og tillægspension pr. modtager reduceres gradvist (med 5 % mellem 1 000‑1 500 EUR, med 10 % mellem 1 500-3 000 EUR, med 15 % mellem 2 000-3 000 EUR og med 20 % over 3 000 EUR). Der vil også blive foretaget en reduktion af de nye engangsydelser til de offentligt ansatte og alle sociale sikringsfonde. Pensionerne i forbindelse med særlige lønordninger vil også falde, efter at der er foretaget lønnedskæringer og de automatiske lønforfremmelser er afskaffet. Andre foranstaltninger omfatter øgede bidrag fra landbrugere, reduktion af pensionen til folkevalgte, indførelsen af indtægtsbestemt pension til visse kategorier af modtagere, afskaffelsen af særlige pensionsydelser til fagforeningsfolk og indførelsen af krydskontrol med henblik på at sætte en stopper for ikke-berettigede pensionsydelser.

· Permanente nedskæringer af lønudgifterne i den offentlige sektor. Efter den betydelige stigning, der blev konstateret 2000-2009, og efter de tidligere betydelige nedskæringer i lønningerne planlægger regeringen nu en række yderligere permanente lønnedskæringer på omkring 1,3 mia. EUR (0,7 % af BNP) i 2013‑2014. Disse besparelser tegner sig for 10 % af den samlede finanspolitiske pakke for 2013‑2014. Nedjusteringen af lønudgifterne til ansatte i særlige lønordninger (dommere, diplomater, læger, professorer, militær og politi, lufthavnspersonale og generalsekretærer) vil foregå ved gradvise nedskæringer af månedslønnen med virkning fra den 1. august 2012 (med følgende margener: under 1 000 EUR skæres lønnen med 2 %, mellem 1 000-1 500 EUR med 10 %, mellem 1 500-2 500 EUR med 20 %, mellem 2 500-4 000 med 30 % og over 4 000 EUR med 35 %). I 2014 vil disse nedskæringer blive suppleret med afskaffelsen af automatiske lønforfremmelser i militæret, hvilket forventes årligt at indbringe mindst 88 mio. EUR. En anden vigtig foranstaltning er afskaffelsen af de sæsonbestemte tillæg til ansatte i statsforvaltningen og de lokale forvaltninger samt til ansatte i offentligretlige og privatretlige enheder. I perioden 2013-2016 vil dette blive suppleret af en suspension af udbetalingen af præstationsbonusser i hele den offentlige sektor.

· Andre lønrelaterede foranstaltninger, som omfatter en rationalisering af statens lønudgifter (herunder en reduktion af lønudgifterne til rådgivende læger og ansættelsesstop i Ministeriet for Borgerbeskyttelse og i Undervisningsministeriet), anvendelsen af en ensartet lønramme for offentlige tjenestemænd i parlamentet og afskaffelsen af undtagelser til den reform af lønrammen i den offentlige sektor, som blev indført i 2011. Den mellemfristede budgetstrategi sigter også mod at reducere de lokale myndigheders lønudgifter. Arbejdsstyrken i den offentlige sektor nedbringes ved at skære i studieoptaget til erhvervsakademierne, antallet af tidsbegrænsede kontrakter til undervisere både til undervisning på sekundærtrinnet og på universiteterne og de tekniske skoler samt ved yderligere at reducere i antallet af tidsbegrænsede kontrakter med 10 %. Endelig vil 27 000 offentligt ansatte inden november 2013 blive placeret i en mobilitetsordning, bl.a. ved at der nedlægges stillinger i visse jobkategorier eller i forbindelse med lukkede eller fusionerede virksomheder, og ved at der indledes disciplinærsager (herunder direkte afskedigelser). 2 000 af disse ansatte er allerede blevet overflyttet til ordningen i november 2012.

· En rationalisering af de sociale ydelser (ekskl. pensioner), som forventes at give besparelser på ca. 300 mio. euro (0,2 % af BNP) i 2013-2014. De foranstaltninger, der er blevet vedtaget, omfatter en rationalisering af ydelserne til personer, der ikke er socialt sikrede, indførelsen af indtægtsbestemte familieydelser, en reduktion af støtten til landbrugere, et højere alderskrav for modtagere af indtægtsbestemte tillæg til lave pensioner (EKAS), nedskæringer i de særlige arbejdsløshedsydelser og en rationalisering af transportydelser til udvalgte kategorier af patienter. Hensigten er bedre at målrette de sociale ydelser på og deres egentlige virkning for husholdninger med lav indkomst i overensstemmelse med henstillingerne fra de parter, der yder teknisk bistand (OECD). Foranstaltningerne skærper betingelserne for udbetaling af sociale ydelser, samtidig med at ydelserne målrettes bedre mod de mest sårbare dele af samfundet. Pakken omfatter også indførelsen af to nye sociale programmer, som sigter mod at afbøde de konsekvenser, som den høje arbejdsløshed og den faldende disponible indkomst har for befolkningen.

· Besparelser og effektivitetsforbedringer i sundhedsvæsenet, herunder udgifter til lægemidler. Besparelser i udgifterne til lægemidler tegner sig for ca. 2/3 af de samlede besparelser i sundhedsvæsenet, og beløber sig til ca. 1 mia. EUR (0,6 % af BNP) i 2013-2014. Besparelserne skal komme fra en udvidelse af incitamenterne og forpligtelserne til at anvende generiske lægemidler, fra indførelse af nye rammer for egenbetaling på lægemidler, hvor kun et begrænset antal lægemidler i forbindelse med terapeutisk behandling er fritaget, fra regelmæssig revision af priserne på lægemidler på basis af de tre EU‑lande, der har de laveste priser, samt fra anvendelse af automatiske tilbagebetalingsklausuler til lægemiddelfabrikanter. Sidstnævnte vil sikre, at lægemiddeludgifterne til ambulante patienter ikke overskrider målet på 2 440 mio. EUR i 2013 og 2 000 mio. EUR i 2014 for at være i overensstemmelse med det samlede mål på 1 % af BNP i 2014, samtidig med at man sikrer, at patienterne stadig kan få den nødvendige medicin. Reduktioner i hospitalernes udgifter, øget egenbetaling på hospitaler og recepter fra 2014 og frem samt en strømlining af hospitalssystemet vil også bidrage til at nedbringe udgifterne.

· En reduktion af de offentlige driftsudgifter. Der træffes foranstaltninger til ca. 239 mio. EUR i 2013 og yderligere 225 mio. EUR i 2014, svarende til ca. 0,5 mia. EUR (0,3 % af BNP). Disse omfatter den gradvise indførelse af e-indkøb i hele den offentlige forvaltning, en nedskæring på 25 % i de diskretionære udgifter (ekskl. løn), en nedskæring af tilskud til de indenlandske færger og visse midler uden for budgettet, som ikke er en del af den offentlige forvaltning, afskaffelsen af tilskud til landbrugernes fagforeninger i forbindelse med støtte til ansøgning om EU-finansiering og skærpede udgiftsregler til den grønne fond.

· En reduktion og omlægning af de forsvarsrelaterede udgifter. Nedskæringerne i militære indkøb i 2013-2014 beløber sig til ca. 340 mio. EUR, hvilket supplerer de nedskæringer, der allerede er foretaget tidligere. Andre foranstaltninger omfatter en reduktion af driftsudgifterne ved at lukke militære lejre og at skære i optaget til militærakademierne. Der forventes besparelser på ca. 400 mio. EUR (0,2 % af BNP) i 2013-2014.

· Besparelser i og strengere kontrol med statsejede virksomheder. Der skal opnås besparelser på mere end 350 mio. i 2013-2014 (0,2 % af BNP), ved at øge de statsejede virksomheders indtægter, reducere overførslerne til statsejede virksomheder uden for den offentlige sektor samt reducere drifts- og personaleudgifterne (ved at harmonisere lønrammen i alle statsejede offentligretlige enheder med den, der findes i resten af den offentlige sektor). Med henblik på at sikre disse besparelser er der i 2013 indført nye rammer for overvågning og håndhævelse, der fastsætter specifikke mål for hver statsejede virksomheds økonomiske resultater og giver mulighed for at pålægge sanktioner for at håndhæve og forebygge afvigelser fra målet.

· Besparelser og effektivitetsforbedringer i uddannelsessektoren på mindst 86 mio. EUR i 2013 og yderligere 37 mio. EUR fra 2014 og frem ved at reducere i tilskuddene til institutioner, der ikke indgår i statens uddannelsesbudget, reducere i antallet af højere læreanstalter og skære i udgifterne til den centrale og regionale uddannelsesforvaltning. Disse besparelser skal være i overensstemmelse med handlingsplanen til forbedring af uddannelsessystemets effektivitet, som regeringen vil indføre, og bør ikke få negative følger for iværksættelsen af de uddannelsesreformer, der medfinansieres af EU's strukturfonde.

· Færre overførsler fra staten til de lokale myndigheder ved at skære i overførslerne til at dække almindelige udgifter og investeringer med et samlet beløb på 220 mio. EUR i 2013-2014. Med henblik på at sikre, at disse besparelser gennemføres, bliver den interne stabilitetspagt for balance på budgettet styrket ved, at der indføres et system til at føre tilsyn med kommunernes udgifter, at der fastsættes økonomiske foranstaltninger i tilfælde af afvigelser fra fastsatte årlige mål og at man afskaffer muligheden for underskudsfinansiering. Der ventes besparelser på mindst 100 mio. EUR i 2013 og yderligere 120 mio. EUR fra 2014 og fremover (0,1 % af BNP i perioden 2013-2014).

· Nedskæringer i kapitaludgifterne (indenlandsk finansierede offentlige investeringer og investeringsrelaterede tilskud) til et samlet beløb på 300 mio. EUR i 2013-2014, svarende til 0,2 % af BNP. For at mindske de negative virkninger, som disse nedskæringer kan få for BNP, har regeringen forpligtet sig til at skære i de projekter, der har den laveste værditilvækst og særligt de mindre kapitalkrævende.

· En omfattende reform af den direkte beskatning og skatteforvaltningen og en stigning i afgifter for at rette op på de eksisterende skævheder. Disse foranstaltninger vil tegne sig for ca. ¼ af hele pakken og ventes at give indtægter på 1 668 mio. EUR i 2013 og 1 820 mio. EUR fra 2014 og frem (1,9 % af BNP). Der indføres en større skattereform, som vil give besparelser på knap 1,6 mia. EUR i 2014. Reformen af skatteforvaltningen bør også bidrage til en bedre skatteopkrævning. Blandt de øvrige skatteforanstaltninger kan nævnes en stigning af afgifterne på sagsanlæg, en stigning af skatten på redernes aktiver, lavere momsrefusion til landbrugere, en færre tilskud til punktafgifter på diesel til landbrugerne, en sidestillelse af punktafgifterne på LPG med afgifterne diesel ved at hæve afgifterne på LPG, en udligning af de sociale sikringsbidrag (ved at hæve loftet for ansatte med første ansættelse før 1993 til niveauet for ansatte med første ansættelse efter 1993), en reform af punktafgifterne på tobaksvarer, indførelsen af en afgift på 30 % på OPAP's bruttoindtægter på spil, en afgift på 10 % på lottogevinster og en højere afgiftssats for renter på opsparing fra 10 % til 15 %.

Foranstaltningerne i den mellemsigtede budgetstrategi er overordnet set af høj kvalitet. Den mellemsigtede budgetstrategi medfører en permanent korrektion af de udgiftsposter, der er steget uforholdsmæssigt meget siden 2000. Den indebærer en betydelig ændring af udgiftssammensætningen på bekostning af udgifter til offentlige ydelser og lønninger, ved at der skæres i pensionerne og de offentlige lønninger svarende til ca. 2/3 af pakkens samlede udbytte. En del af reduktionerne af de administrative udgifter er blevet understøttet af strukturelle foranstaltninger, såsom indførelsen af e-indkøb og personalemobilitet og en omfattende funktionel evaluering af de centrale myndigheder. Sammen med tilpasningerne vedrørende pension og lønninger omfatter pakken også realisable om end mindre holdbare politikker, såsom nedskæringer i indenlandske investeringer. På trods af disse nedskæringer forventes de indenlandsk finansierede investeringer at stige betydeligt på mellemlang sigt. Det bør også bemærkes, at den mellemsigtede budgetstrategi ikke omfatter besparelser baseret på administrative foranstaltninger, da de er vanskeligere at gennemføre, og derfor risikerer ikke at blive ført ud i livet. Disse foranstaltninger er ikke desto mindre afgørende for yderligere at øge effektiviteten af de offentlige udgifter, og de vil være indgå i et samarbejdsmemoranda mellem finansministeriet og de andre fagministerier.

Tabel 4. Finanspolitiske foranstaltninger i den mellemsigtede budgetstrategi 2013-2014

Kilde: Kommissionens tjenestegrene.

4.4. Budgetrelevante strukturforanstaltninger

Som supplement og støtte til de finanspolitiske foranstaltninger, der er beskrevet i det foregående afsnit, har Grækenland truffet en række budgetrelevante strukturforanstaltninger.

Privatiseringen er fortsat en kilde til betydelige potentielle indtægter, der kan anvendes til at nedbringe gælden, men endnu har den ikke givet de forventede indtægter. Programgennemførelsen blev afbrudt af de to valg, men siden september 2012 er den igen begyndt at komme op i tempo. I december 2012 forventes der kun at kunne bogføres ca. 1,7 mia. EUR i samlet indtægt, men i første halvdel af 2013 forventes større aktiver at være klar til salg. Parlamentet har for nylig opgivet den gyldne aktie (25 %) i de statsejede virksomheder, der skal privatiseres i de kommende år, hvad der nok kunne øge indtægtsforventningen for nogle af disse aktiver. Inden udgangen af 2013 forventes de samlede privatiseringsindtægter at nå op på ca. 3,4 mia. EUR, stigende til 10,4 mia. EUR frem til udgangen af 2016. Men der blev (og bliver) stadig sat spørgsmålstegn ved, hvor effektivt privatiseringsprocessen forvaltes, hvad der tydede på, at der burde fastsættes bedre incitamenter, som kunne føre til højere indtægter og samtidig bidrage til et etablere en bedre erhvervspraksis, flere investeringer og nettojobskabelse.

Tabel 5. Forventede privatiseringsindtægter

Ved udgangen af: || Samlede indtægter siden juni 2011 (mia. EUR)

2012 || 1,7

2013 || 4,1

2014 || 6,0

2015 || 8,0

2016 || 10,4

En gennemgribende indkomstskattereform vil øge skattegrundlaget og derved medvirke til at skattebyrden fordeles mere ligeligt. Reformen forventes at træde i kraft i januar 2013, og de fulde virkninger for budgettet forventes at slå igennem i 2014. Reformen, som oprindelig skulle have været vedtaget tidligere på efteråret 2011, er nu et konkret lovforslag, der forventes at give øgede (og ikke som oprindelig planlagt uændrede) indtægter. Den mellemfristede budgetstrategi har indarbejdet reformernes følger for skatteprovenuet. Skattereformen sigter mod et nyt skattesystem for selvstændigt erhvervsdrivende, som ikke længere tillader skattefradrag og omlægning af selskabsskat fra udbytte- til overskudsbeskatning. Skattereformen sigter også mod at afskaffe særlige skatteordninger og skatteudgifter for at fordele skattebyrden mere ligeligt. Da der kan ventes modstand fra de liberale erhverv og de selvstændige, er det stadig usikkert om skattereformen kan gøres færdig.

Pensionssystemet reformeres fortsat. Således har myndighederne for nylig vedtaget en lov om ændring af tillægspensionsordningen. Denne lov opretter en ny fond (ETEA), som samler [næsten] alle (de mange) eksisterende fonde i én enkelt fond. Den fastsætter også en ny formel, som bygger på en aktuarmæssigt neutral beregning af pensionsydelser (ud fra et "supplerende teoretisk bidragsdefineret" system) og suppleres ved hjælp af en holdbarhedsfaktor for at sikre systemets fremtid. Den nye formel, der nu er på plads, anvendes med tilbagevirkende kraft på pensionsrettigheder indtjent siden 2001, og vil berøre pensioner, der udbetales fra januar 2015. Overdrevent rundhåndede engangsbeløb, der udbetales ved pensioneringen, er blevet stærkt beskåret, og regeringen arbejder på en ny, aktuarmæssigt neutral formel til beregning af fremtidige rettigheder til engangsudbetalinger. I de kommende måneder skal der gøres en stor indsats for at gennemføre denne reform, navnlig hvad angår ETEA's organisation og oprettelsen af individualiserede pensionsakter, eventuelt med teknisk bistand fra andre medlemsstater.

Sundhedssektoren strømlines yderligere. Der arbejdes videre med reformen, og i marts 2012 blev der givet et vigtigt politisk signal med vedtagelsen af den nye lov om sundhedsydelser (lov 4052/2012) og en lang række dertil knyttede ministerielle bekendtgørelser. De vedtagne forskrifter sigtede mod 1) at reducere og derefter at styre lægemiddeludgifterne, 2) at indføre en enkelt, samlet sygesikringsorganisation ved navn EOPYY (den nationale organisation for sundhedsydelser) og 3) at reformere sygehussektoren. De hidtil gennemførte foranstaltninger er begyndt at bære frugt. F.eks. er over 90 % af alle recepter nu elektroniske, og systemet kan levere oplysninger i realtid, således at løbende overvågning og evaluering bliver mulig. Efter en periode før og efter valget, hvor der kun er gjort langsomme fremskridt med at gennemføre nogle af foranstaltningerne (f.eks. ajourføring af pris- og refusionslister for lægemidler, udstedelse af INN-recepter, krav om tilbagebetaling), har myndighederne nu bekræftet deres tilsagn om at gennemføre de vedtagne reformer og foreslået en række nye politiske tiltag.

Andre strukturreformer er undervejs:

· En række andre foranstaltninger er under udarbejdelse for at give skatteforvaltnings­reformen virkning og styrke kampen mod korruption. Afløsningen af regnskabsloven, som blev vedtaget den 7. november 2012, og vedtagelsen af en moderne lov om skatteprocedurer, som forventes at ske midt på året i 2013, er afgørende for at lette gennemførelsen af skatteforvaltningsreformerne og øge skattepolitikreformens rækkevidde. Flere andre foranstaltninger er undervejs for at forbedre skatteopkrævningen, herunder et styrket fokus på det skatteprovenu, der kan inddrives, og nye ordninger for afskrivning af uinddrivelig gæld, mens kontant indbetaling skal forbydes på skattekontorer. På korruptionsområdet planlægger regeringen at starte gennemførelsen af planen for bekæmpelse af korruption og øge beskyttelsen af informanter, samtidig med at afgørelser i interne disciplinærsager skal centraliseres.

· Regeringen er fast besluttet på at sikre en strammere kontrol over alle de offentlige udgifter og har taget vigtige skridt på området. Finansministeriet har bidraget til at styrke overvågningen af forpligtelser gennem indførelsen af forpligtelsesregistre i udgiftsansvarlige enheder. Trods de indledende forsinkelser med at indføre en effektiv institutionel forvaltning af de offentlige finanser, rapporterede 72 % af enhederne i den offentlige forvaltning data gennem forpligtelsesregistre i juni 2012 og opfyldte dermed de strukturelle benchmarkmål for juni. Dækningen ventes nu at nå op på 90 % i december 2012, idet den vigtigste enhed, som leverer sundhedsydelser, EOPYY, vil påbegynde datarapporteringen via e-portaler i oktober 2012. EOPYY skal fuldt ud overholde sit forpligtelsesregister ved rapporteringen via e-portalen. Den finanspolitiske overvågning af socialsikrings- og sundhedssektoren skal forbedres.

· Man er ved at forbedre budgetgennemførelsen og forvaltningen af finanspolitik­ken, bl.a. ved at styrke finansministeriets rolle. Den 17. november 2012 vedtog Ministerrådet en retsakt (der er blevet omsat til lov den 18. november), som indfører: i) samarbejdsmemoranda mellem finansministeriet og de øvrige ministerier og mellem ministerierne og lederne af de overvågede enheder i den overordnede offentlige sektor, som skal undertegnes senest den 31. december hvert år; ii) en intern stabilitetspagt for lokalt selvstyre, der er baseret på afbalancerede budgetstramninger og omfatter korrektions- og sanktionsmekanismer som f.eks. automatiske udgiftsnedskæringer, der som regel skal anvendes, når det forventes, at målene ikke nås; iii) et forbedret system til at overvåge den månedlige budgetgennemførelse for statsejede virksomheder, med sanktioner over for de statsejede virksomheder, der ikke overholder de aftalte mål; og iv) en større centralisering af budgetplanlægningen og budgetgennemførelsen, der styrker samordningen af den statslige revisionsmyndigheds beføjelser over for fagministeriernes generaldirektorater for finansielle anliggender. Loven indeholder også bestemmelser om, at der hver måned skal forelægges et budgetgennemførelsesprogram og oplysninger om den faktiske gennemførelse for den tilsynsførende generaldirektør for finansielle anliggender samt revisionsmyndigheden (afhængigt af budgetstørrelsen). Loven giver også finansministeriet mulighed for at træffe korrigerende foranstaltninger i løbet af året over for alle enheder (bortset fra statsejede virksomheder og lokale myndigheder), som ikke overholder deres budgetmæssige forpligtelser, herunder muligheden for at bringe dem under finansministeriets direkte tilsyn.

5. Konklusion

Grækenland har truffet virkningsfulde foranstaltninger for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2011/734/EU. Grækenland har allerede i 2010-2012 forbedret den strukturelle saldo med mere end det, Rådet anbefalede, nemlig mindst 10 procentpoint af BNP i perioden 2009-14. Det anslås, at Grækenland har forbedret sit strukturelle underskud med 13,9 procentpoint af BNP fra et underskud på 14,7 % i 2009 til anslået 1,5 % i 2012. Det offentlige budgetunderskud er reduceret fra 15,6 % i 2009 til 6,9 % af BNP i 2012.

Grækenland har taget skridt til at inddæmme underskuddet i 2012. For at bringe det nuværende uforholdsmæssigt store underskud til ophør hurtigst muligt som forlangt i Rådets afgørelse 2011/734/EU, tog de græske myndigheder desuden markante skridt til at konsolidere deres offentlige finanser i 2013 og 2014, da de vedtog budgettet for 2013 og den mellemfristede budgetstrategi 2013-2016. Det budget for 2013, som parlamentet har vedtaget, omfatter yderligere indtægts- og udgiftsmæssige foranstaltninger på mere end 9,2 mia. EUR (over 5 % af BNP). Budgetstrategien og de relevante gennemførelsesbestemmelser omfatter en meget stor og fremrykket finanspolitisk konsolidering med en omfattende pakke af strukturforanstaltninger, der danner basis for en betydelig finanspolitisk konsolidering. Dermed skulle resultatet i 2016 kunne blive et primært overskud på 4,5 % af BNP og et offentligt underskud på 2,0 % af BNP.

I øjeblikket peger prognoserne på en langt svagere økonomisk aktivitet end forventet, da afgørelse 2012/734/EU blev vedtaget i marts 2012. Det reale bruttonationalprodukt forventes at falde med 6,0 % i 2012 og 4,2 % i 2013, hvor forventningen i den forrige rådsafgørelse var 4,7 % henholdsvis 0,0 %. I forhold til fremskrivningen fra marts måned, vidner de nuværende prognoser om en betydeligt mere omfattende og vedholdende nedgang i den økonomiske aktivitet. Denne markante forværring af de økonomiske udsigter indebærer tilsvarende forværrede udsigter for de offentlige finanser, hvis politikken videreføres uændret.

Disse betragtninger får Kommissionen til at henstille til Rådet, at det forlænger fristen for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud med to år til 2016, at det reviderer de finanspolitiske mål for Grækenland i 2013 og 2014 og sætter nye mål for 2015 og 2016.

Disse mål bør fastsættes som mål for den offentlige primærsaldo i nominelle termer. I 2012 bør det primære underskud være 2 925 mio. EUR (1,5 % af BNP), i 2013 bør primærsaldoen være 0 EUR (0 % af BNP), i 2014 2 775 mio. EUR (1,5 % af BNP), i 2015 5 700 mio. EUR (3,0 % af BNP) og i 2016 9 000 mio. EUR (4,5 % af BNP). Den nye finanspolitiske plan indebærer en forbedring af den konjunkturkorrigerede primærsaldo i forhold til BNP fra 4,1 % i 2012 til 6,2 % i 2013 og mindst 6,4 % af BNP i 2014, 2015 og 2016. Målene for primærsaldoen indebærer samlede underskud på 5,4 % af BNP i 2013, 4,5 % af BNP i 2014, 3,4 % af BNP i 2015 og 2,0 % af BNP i 2016. De tilsvarende tal for den konjunkturkorrigerede offentlige saldo anslås til ‑1,3 % af BNP i 2012, 0,7 % af BNP i 2013 og 0,4 % af BNP i 2014. De tilsvarende tal for det konjunkturkorrigerede offentlige underskud i forhold til BNP anslås til ‑1,3 % i 2012, 0,7 % i 2013, 0,4 % i 2014, 0,0 % i 2015 og ‑0,4 % i 2016, hvad der afspejler rentebetalingsforløbet.

Som led i en helhedsstrategi for at sikre, at de finanspolitiske forpligtelser opfyldes, vil der blive gjort en forstærket indsats på centrale punkter: korrektions- og sanktionsmekanismer, gennemsigtighed, ansvarlighed og tilsyn. I denne forbindelse er der ved at blive gennemført en række nødvendige institutionelle forbedringer, herunder: Privatiseringsfonden HRADF's ledelse og uafhængighed styrkes i form af kvartalsvise automatiske korrektionsmekanismer i privatiseringsprocessen, hvis der skulle opstå forsinkelser i målopfyldelsen, og det eksisterende parlamentariske budgetkontor genaktiveres ved en styrkelse af dets omdømme, uafhængighed og faglige kompetence, så det udvikler sig til et fuldgyldigt finanspolitisk råd (der f.eks. tilvejebringer eller godkender prognoser forud for budgetudarbejdelsen, kontrollerer overholdelsen af budgetmål og budgetregler, tilvejebringer uafhængige vurderinger af den finanspolitiske udvikling og udfordringer osv.) med udgangspunkt i den bedste internationale praksis.

Regeringen vil sikre en effektiv og rettidig gældsafvikling og overvåge likviditetsstrømmene ved hjælp af en strengere implementering af den gældsafviklingskonto, der blev oprettet ved lov 4063/2012 (hvorved der blev oprettet en separat konto i Bank of Greece). Det er fastsat ved lov, at indbetalinger på denne konto ikke må bruges til noget andet formål end gældsafvikling, herunder betaling af afdrag og renter på alle Grækenlands lån, gældsforvaltningstransaktioner og derivater samt eventuelle parallelomkostninger (gebyrer og andre omkostninger), der er forbundet med gældsafvikling og generelt med forvaltningen af den offentlige gæld. Indtægterne på denne konto er udbetalingerne af EFSF-lån, betinget af accept fra EFSF, og Grækenlands bidrag til gældsafviklingen, herunder alle indtægter fra privatiseringen af statsejede aktiver og mindst 30 % af eventuelle uventede indtægter. Alle udbetalinger fra denne konto skal være betinget af en detaljeret forhåndsindberetning til EFSF/ESM og skal efterfølgende bekræftes af kontohaveren.

BILAG: FORANSTALTNINGER KRÆVET I HENHOLD TIL RÅDETS AFGØRELSE 2011/734/EU AF 13. MARTS 2012

Artikel 1, stk. 1). Grækenland bringer det nuværende uforholdsmæssigt store underskud til ophør hurtigst muligt og senest i 2014. || IKKE OVERHOLDT – Ny henstilling om udskydelse af fristen for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud til 2016.

Artikel 1, stk. 2): Tilpasningen for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud skal sigte mod at opnå et offentligt primært underskud (underskud eksklusive renteudgifter) på ikke over 2 037 mio. EUR (1,0 % af BNP) i 2012, og primære overskud på mindst 3 652 mio. EUR (1,8 % af BNP) i 2013 og 9 352 mio. EUR (4,5 % af BNP) i 2014. Efter gældsombytningen er disse mål for det primære underskud/overskud i overensstemmelse med et samlet underskud på 14 811 mio. EUR (7,3 % af BNP) i 2012, 9 462 mio. EUR (4,7 % af BNP) i 2013 og 4 499 mio. EUR (2,2 % af BNP) i 2014. Med henblik herpå vil der være opnået en forbedring af den strukturelle saldo på mindst 10 % af BNP i perioden 2009-2014. Indtægterne fra privatiseringen af aktiver (finansielle og ikke-finansielle aktiver) samt alle overførelser med forbindelse til Eurogruppens afgørelse af 21. februar 2012 med hensyn til indtægterne fra de nationale centralbanker i euroområdet, herunder Bank of Greece, der stammer fra deres porteføljeinvesteringsbeholdninger af græske statsobligationer, må ikke mindske den finanspolitiske konsolideringsindsats og må ikke medregnes, når målene vurderes. || DELVIST OVERHOLDT Ifølge den detaljerede vurdering i Kommissionens rapport om Grækenlands opfyldelse af kravene forventes det offentlige underskud at andrage 6,9 % af BNP i 2012 og det primære underskud at andrage 1,5 % af BNP. Det samlede ESA-underskud i 2012 forventes således at være 0,4 procentpoint af BNP bedre end det loft for det offentlige underskud på 7,3 % af BNP (ESA95-basis), som blev fastsat for 2012 ved Rådets afgørelse. Det primære underskud forventes imidlertid at være en anelse højere end målet på 1,0 % af BNP, fordi recessionen har været mere alvorlig end forventet. Den kumulative forbedring af den strukturelle saldo, der er opnået i perioden 2009-2012, forventes at andrage 13,9 % af BNP set i forhold til den forbedring på 10 %, der er sat som mål for perioden 2009-2014.

Artikel 1, stk. 3). Den i stk. 2 omhandlede tilpasning er i overensstemmelse med en årlig ændring i den konsoliderede offentlige bruttogæld på 26 954 mio. EUR i 2012, 6 775 mio. EUR i 2013 og 1 492 mio. EUR i 2014. || IKKE OVERHOLDT Den konsoliderede offentlige bruttogæld forventes at falde med 11,1 mia. EUR i 2012 i stedet for de 26,957 mia. EUR, der er fastsat i Rådets afgørelse. Dette skyldes, at både indtægterne fra privatiseringer og konsolideringen af den offentlige gæld har været mindre end forventet, og at tilpasningen af kontant- og periodiseringsposter og de øvrige rentejusteringer er forløbet mindre tilfredsstillende end ventet.

Artikel 2, stk. 7a. Grækenland vedtager følgende foranstaltninger øjeblikkeligt: ||

litra a) en reduktion i lægemiddeludgifterne på mindst 1 076 mio. EUR i 2012 || OVERHOLDT - Lov nr. 4052/2012 (den græske statstidende 41/A/01.03.2012) - Reduktion af priserne på lægemidler: Ministeriel afgørelse YG/151/29.02.2012 (den græske statstidende 545/B/01.03.2012). - Reduktion af priserne på ikke-patentbeskyttede lægemidler: Ministeriel afgørelse YG/151/29.02.2012 (den græske statstidende 545/B/01.03.2012). - Reduktion af priserne på generiske lægemidler: Ministeriel afgørelse YG/151/29.02.2012 (den græske statstidende 545/B/01.03.2012). - Reduktion af priserne på mærkelægemidler: Ministeriel afgørelse YG/151/29.02.2012 (en græske statstidende 545/B/01.03.2012). - Øget brugerbetaling: Fælles ministeriel afgørelse F42000oik2555/353/28.02.2012 (den græske statstidende 497/28.02.2012). - Reduktion af apotekernes og grossisternes avancer: Ministeriel afgørelse YG/151/29.02.2012 (den græske statstidende 545/B/01.03.2012). - Krav om elektronisk udskrivning af recepter og henvisninger: Ministeriel afgørelse YG/148/29.02.2012 (den græske statstidende 545/B/01.03.2012). - Obligatorisk protokolførelse: Ministeriel afgørelse Y4a/29.02.2012 (den græske statstidende 545/B/01.03.2012). - Godtgørelser til apoteker udelukkende på grundlag af e-recepter: Ministeriel afgørelse YG/148/29.02.2012 (den græske statstidende 545/B/01.03.2012). - Rabatter på grundlag af positivlister: Ministeriel afgørelse YG/151/29.02.2012 (den græske statstidende 545/B/01.03.2012). - Cirkulærer, hvori der anmodes om de seneste oplysninger om hospitalers og socialsikringsfondes budgetter. F.80000/5368/1108/06.03.2012 og 22435/06.03.2012 og fælles ministeriel afgørelse Y10/G.P. oik GY156/01.03.2012. - Tilbagebetaling: Ministeriel afgørelse GY 150/01.03.2012 (den græske statstidende 681/B/08.03.2012).

litra b) en reduktion i overtidsbetalingen for hospitalslæger på mindst 50 mio. EUR i 2012 || OVERHOLDT - Reduktion af overtidsbetalingen til læger: - Lov nr. 4051/2012 (den græske statstidende 40/A/29.02.2012) - Gennemførelsescirkulære 2/17589/022/29.02.2012

litra c) en reduktion i udgifterne til indkøb af militært udstyr på 300 mio. EUR (faktiske betalinger og leverancer) i 2012 || OVERHOLDT Reduktion af udgifterne til indkøb af militært udstyr: Lov nr. 4051/2012 (den græske statstidende 40/A/29.02.2012).

litra d) en reduktion på 10 procent i lønnen til folkevalgt og tilknyttet personale på lokalt niveau i 2012 og en reduktion i antallet af viceborgmestre og tilhørende personale i 2013 med henblik på at spare mindst 9 mio. EUR i 2012 og yderligere 28 mio. EUR i 2013 || OVERHOLDT Nedskæringer på 10 % af lønnen til folkevalgte og tilknyttet personale: Lov nr. 4051/2012 (den græske statstidende 40/A/29.02.2012). Nedskæringerne træder i kraft med øjeblikkelig virkning. Reduktionen af antallet af viceborgmestre og tilhørende personale får først virkning fra den 1. januar 2013.

litra e) en reduktion i centralforvaltningens driftsomkostninger og valgrelaterede udgifter på mindst 370 mio. EUR (i forhold til 2012-budgettet); heraf mindst 100 mio. EUR i de militærrelaterede driftsomkostninger og mindst 70 mio. EUR i valgomkostningerne || OVERHOLDT Reduktion af centralforvaltningens driftsomkostninger og valgrelaterede udgifter: Lov nr. 4051/2012 (den græske statstidende 40/A/29.02.2012). Selvom lovgivningen er ændret, har reduktionen af udgifterne under bestemte kategorier efterfølgende været mindre end oprindeligt fastsat i programmet, fordi visse uforudsete udgifter ikke i tilstrækkelig grad er blevet opvejet af andre besparelser (hvilket betyder, at det har været nødvendigt at forhøje bevillingen ved hjælp af reserven til uforudsete udgifter).

litra f) en reduktion i de lokale forvaltningers driftsudgifter med henblik på at opnå en besparelse på mindst 50 mio. EUR i 2012 || OVERHOLDT Nedskæringer i tilskud: Lov nr. 4051/2012 (den græske statstidende 40/A/29.02.2012).

litra g) nedskæringer i tilskuddene til beboere i udkantsområder samt til flere enheder, som ministerierne fører tilsyn med, med henblik på at reducere udgifterne i 2012 med mindst 190 mio. EUR || OVERHOLDT - Udkantsområder: Fælles ministeriel afgørelse 1411/25952/05.03.2012. - Tilskud: Ministeriel afgørelse om ændring af det græske undervisningsministeriums budget (F.1/A/137/23741/IB/06.03.2012) om ændring af gennemførelsesbudgettet (F.a/A9017022/16.02.2012) om tilskud til universiteter til kontraktansættelser (F.a/G23736/IB/06.03.2012) om tilskud til universiteter til særlige driftsudgifter (1/A/23740/IB/06.03.2012) om tilskud til universiteter til udgifter til mad til de studerende (F.1/B 23738/IB/06.03.2012) om tilskud til tekniske skoler til kontraktansættelser, driftsudgifter og mad til de studerende (23734/IB/06.03.2012) - Ændring af kultur- og turistministeriets budget ved YPPOT/OIKON/A1/19924/05.03.2012.

litra h) en reduktion i det offentlige investeringsbudget på 400 mio. EUR i 2012. Reduktionen får ingen indvirkning på projekter, der samfinansieres af strukturfonde (herunder TEN-T-projekter) || OVERHOLDT Reduktion af det offentlige investeringsbudget: Lov nr. 4051/2012 (den græske statstidende 40/A/29.02.2012).

litra i) ændringer i tillægspensionsordninger og pensionsordninger med høje gennemsnitlige pensioner, eller som modtager store tilskud fra budgettet, samt nedskæringer i andre høje pensioner med henblik på at spare mindst 450 mio. EUR i 2012 (netto efter at der er taget hensyn til indvirkningen på skatter og sociale bidrag) || OVERHOLDT - Ændring af tillægspensionsordningerne, lov nr. 4051/2012 (den græske statstidende 40/A/29.02.2012). - Fælles ministeriel afgørelse (den græske statstidende 499/B/28.02.2012).

litra j) nedskæringer i familieydelser for højindkomstgrupper med henblik på at spare 43 mio. EUR i 2012 || OVERHOLDT Nedskæringer i familieydelser, lov nr. 4052/2012 (den græske statstidende 41/A/01.03.2012).

litra k) ministerielle afgørelser til at indføre den nye lønskala fuldt ud i alle relevante enheder og lovgivning om tilbagebetaling af for meget udbetalt løn fra november 2011 || OVERHOLDT - Lønskala: Lov nr. 4051/2012 (den græske statstidende 40/A/29.02.2012). - Fælles ministeriel afgørelse om personale i ministerier 2-16306/0022/23.02.2012 (den græske statstidende 78/Yo/24.02.2012). - Fælles ministeriel afgørelse om tidsbegrænsede kontrakter 2-391/0022/17.02.2012 (den græske statstidende B 414/23.02.2012). - Fælles ministeriel afgørelse om tungt arbejde (den græske statstidende 465/B/24.2.2012). - Fælles ministeriel afgørelse om advokater (den græske statstidende 498/B/28.02.2012). - Fælles ministeriel afgørelse om uafhængige myndigheders særlige forskerhold (den græske statstidende 498/B/28.02.2012).

litra l) ændring af artikel 3 og 21 i lov nr. 4038/2012, således at betingelserne for at forlænge afdragsordninger for skattegæld og forfaldne sociale bidrag ændres: afdragsordninger vil kun være mulige for allerede eksisterende skyldige beløb under 10 000 EUR for enkeltpersoner og 75 000 EUR for selskaber. Skatteydere, som ansøger om en længere afdragsperiode, skal give skattemyndighederne alle relevante økonomiske oplysninger || OVERHOLDT

litra m) en rammelovgivning med en tilbundsgående revision af den måde, de offentlige tillægspensionsordninger/supplerende pensionsordninger fungerer på, med det formål at stabilisere pensionsudgifterne, sikre ordningernes budgetneutralitet samt sikre pensionssystemets bæredygtighed på mellemlang og lang sigt. || OVERHOLDT

Artikel 2, stk. 8). Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af marts 2012: ||

a) en reform af tillægspensionsordninger/supplerende pensionsordninger, som udformes i samråd med Europa-Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og Den International Valutafond og valideres af Udvalget for Økonomisk Politik, for så vidt angår dens skønnede indvirkning på den langsigtede holdbarhed. Parametrene for det nye supplerende teoretiske bidragsdefinerede system (secondary notional defined-contribution system) sikrer aktuærmæssig balance på lang sigt ifølge den nationale aktuarmyndigheds vurdering || OVERHOLDT

litra b) justering af apotekernes avance og indførelse af en degressiv avance med henblik på at reducere den samlede avance til under 15%." || OVERHOLDT, MEN ENDNU IKKE AFSLUTTET Parlamentet har vedtaget lov nr. 4052/2012. Myndighederne har reduceret apotekernes avance med henholdsvis 6,7 % og 8 % for medicin på over 200 EUR inden udløbet af fristen (udgangen af september), jf. lov nr. 4052/2012. Der kan derfor nu kun ydes et tilskud på 30 EUR til medicin, der koster 200 EUR.

c) iværksættelse af den anden fase af den igangværende undersøgelse af de sociale programmers funktionsmåde med en mere detaljeret gennemgang af specifikke programmer og med det formål at reducere enhver excessiv fragmentering, opnå besparelser og skabe effektivitetsgevinster || ENDNU IKKE AFSLUTTET OECD-rapporten om sociale programmer er endnu ikke færdiggjort, og der er ikke opnået enighed med de græske myndigheder. Nogle af rapportens konklusioner har ikke desto mindre dannet grundlag for en ændring af politikken vedrørende sociale programmer.

d) indførelse af elektronisk visitation i forbindelse med alle medicinske handlinger (receptudskrivning, henvisninger, diagnoser, kirurgi) i både det nationale sundhedssystem og hos udbydere, der har indgået aftale med EOPYY og socialsikringsfondene, udarbejdelse af detaljerede månedlige revisionsrapporter i det nationale sundhedssystem og hos leverandører, indførelse af lavere tilskud til generiske lægemidler, hvis pris ligger væsentligt under referenceprisen (mindre end 60 % af referenceprisen) på basis af andre EU-medlemsstaters erfaringer, offentliggørelse af en årsrapport fra socialsikringsfondene om receptudskrivning; indførelse af forpligtelsesregistre på alle hospitaler || OVERHOLDT, MEN ENDNU IKKE AFSLUTTET Der er vedtaget en lov (4052/2012) med tilhørende ministeriel bekendtgørelse. Udskrivningen af recepter på medicin foregår nu for 90 procents vedkommende elektronisk. Der findes en ordning med elektronisk udskrivning af henvisninger og anmodninger om diagnostiske test, men dækningen er stadig kun begrænset, og den er endnu ikke integreret med e-receptordningen. De græske myndigheder arbejder sammen med de svenske myndigheder om at forbedre den elektroniske ordning. Myndighederne har til hensigt at inkorporere ordningen med elektroniske anmodninger om diagnostiske test i e-receptordningen senest medio november. OVERHOLDT, MEN ENDNU IKKE AFSLUTTET EOPYY har nu dagligt adgang til e-receptoplysninger og kan således udarbejde rapporter om ordningen. Myndighederne fremlagde for første gang en oversigtrapport herom i begyndelsen af oktober. OVERHOLDT, MEN ENDNU IKKE AFSLUTTET Patientandelen af udgifterne til de billigste generiske lægemidler er lavere, eftersom det af lov nr. 4052/2012 og de ministerielle afgørelser fremgår, at det kun er det billigste lægemiddel i hver INN-gruppe, der godtgøres, og at patienterne selv skal betale prisforskellen, hvis der er tale om andre lægemidler. Prisen på det billigste generiske lægemiddel er med andre ord recerenceprisen for godtgørelser. Myndighederne har indført en intern referenceprisordning på ATC-4-niveau og offentliggjorde positivlisten midt i november. OVERHOLDT, MEN ENDNU IKKE AFSLUTTET Myndighederne indsamler og analysere oplysninger. De fremlagde det første udkast til en rapport i slutningen af september. Rapportens struktur og indhold skal forbedres væsentligt. OVERHOLDT, MEN ENDNU IKKE AFSLUTTET Næsten alle hospitaler har fået udpeget en intern intern inspektør. Inden udgangen af november skal der forelægges en rapport om deres arbejde for Kommissionen.

litra e) bevægelse i retning af et centraliseret system til indkøb af lægemidler og medicinsk udstyr til det nationale sundhedssystem gennem forsyningskoordinationsudvalget med støtte fra specifikationsudvalget og under anvendelse af et fælles kodesystem for medicinsk udstyr og lægemidler || ENDNU IKKE AFSLUTTET Der er indledt udbudsprocedurer med henblik på indkøb af medicinsk udstyr og lægemidler til hospitaler, hvilket kan give store besparelser.

litra f) vedtagelse af lovgivning om strømlining af proceduren for indgivelse og godkendelse af tillægsbudgetter med det formål at styrke udgiftskontrollen. forsættelse af processen med at oprette forpligtelsesregistre, der skal dække hele den offentlige forvaltning. || DELVIST OVERHOLDT I første kvartal blev der opstillet en administrativ kalender for ajourføring af den mellemfristede budgetstrategi. Denne strategi er vedtaget. Vedtagelsen af lovgivning om strømlining af proceduren for indgivelse og godkendelse af tillægsbudgetter drøftes i øjeblikket med myndighederne. OVERHOLDT, MEN ENDNU IKKE AFSLUTTET Cirkulære om forpligtelsesregistre for investeringsbudgettet udstedt i marts. 72 % af de enheder, der har afholdt udgifter, indberettede data vedrørende forpligtelsesregistre i juli, og det relevante benchmark er således nået (det andet benchmark, som vedrører uoverensstemmelser mellem data, som er indberettet i forbindelse med undersøgelser, og data, der er indberettet i forbindelse med forpligtelsesregistre, er ikke helt nået.

litra g) afslutning af den igangværende undersøgelse af de sociale programmers funktionsmåde || ENDNU IKKE AFSLUTTET OECD-rapporten om sociale programmer er endnu ikke færdiggjort, og der er ikke opnået enighed med de græske myndigheder. Nogle af rapportens konklusioner har ikke desto mindre dannet grundlag for en ændring af politikken vedrørende sociale programmer.

litra h) medlemmerne af den fælles offentlige indkøbsmyndighed (SPPA) udnævnes || OVERHOLDT

litra i) identificering af de ordninger, som led i hvilke der ved pensionering udbetales et engangsbeløb, der står i misforhold til de indbetalte bidrag, og en justering af betalingerne || IKKE OVERHOLDT Det tekniske arbejde med at fastlægge den aktuarmæssige formel til beregning af tillægspensioner vil blive afsluttet i november. Der vil blive vedtaget en ministeriel afgørelse i december.

litra j) en reduktion af medicinalvaregrossisternes avancer, så de nærmer sig en øvre grænse på 5 % || OVERHOLDT Lov nr. 4052/2012 er vedtaget af parlamentet.

litra k) de nødvendige udbudsprocedurer med henblik på at indføre et komplet og ensartet sundhedsplejeinformationssystem (e-sundhedssystem) || OVERHOLDT, MEN ENDNU IKKE AFSLUTTET Der er indledt udbudsprocedurer, men disse er endnu ikke afsluttet.

l) udnævnelsen af alle juridiske, tekniske og finansielle rådgivere til de planlagte privatiseringer i 2012 og 2013. || DELVIST OVERHOLDT Der er endnu ikke udpeget rådgivere for EAS.

Artikel 2, stk. 9. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af juni 2012: ||

litra a) afslutning af gennemgangen af de offentlige udgiftsprogrammer. Denne gennemgang skal trække på ekstern teknisk bistand og fokusere på pensioner og sociale overførsler (på en måde, der ikke rokker ved den grundlæggende sociale beskyttelse), forsvarsudgifter uden forringelse af landets forsvarskapacitet og en omstrukturering af centralforvaltningen og de lokale forvaltninger; en yderligere rationalisering af hospitalernes medicin- og driftsudgifter og af de kontante velfærdsydelser vil også blive specificeret || ENDNU IKKE AFSLUTTET KEPE har foretaget en gennemgang af de offentlige udgifter, som afspejler de konkrete resultater, som regeringen har gjort brug af som led i de foranstaltninger, der er vedtaget inden for rammerne af budgetpakken.

litra b) vedtagelse af en skattereform, som forenkler skattesystemet, eliminerer undtagelser og præferenceordninger og udvider skattegrundlaget, hvorved en gradvis nedsættelse af skatteprocenterne bliver mulig, i takt med at skatteindtægterne stiger. Reformen vedrører indkomstskat, selskabsskat og moms, ejendomsskatter og sociale bidrag, og den fastholder den relative beskatning fra indirekte skatter || IKKE OVERHOLDT. OPNÅEDE FREMSKRIDT Der er ført omfattende og detaljerede drøftelser om nøgleparametre og de budgetmæssige virkninger af reformen af indkomstskatten og selskabsskatten. Der er fremsat et udkast til lovgivning om indkomstskat og selskabsskat og sanktioner, som sandsynligvis vil træde i kraft inden udgangen af december 2012.

c) ændringen af de juridiske værdier af fast ejendom, så de er bedre afpasset til markedspriserne || IKKE OVERHOLDT. OPNÅEDE FREMSKRIDT Ifølge Bank of Greece blev den faktiske difference mellem priserne på og den juridiske værdi af fast ejendom reduceret med 80 % som følge af faldet i ejendomspriserne i 2011 og 2012. Myndighederne har derfor koncentreret deres indsats om en dynamisk procedure for rettidig justering af de juridiske værdier, så de i højere grad svarer til markedspriserne. Finansministeriet er gået i gang med at udforme og gennemføre en standardprocedure for justering af juridiske værdier. Der er udarbejdet et udkast til en ændringsretsakt, som skal overføre ansvaret til direktoratet for kapitalbeskatning. Det er hensigten med proceduren, at den skal mindske den politiske indflydelse på fastsættelsen af ejendomspriser til beskatningsformål.

litra d) indbetalinger i kontanter og checks til skattekontorerne afskaffes og erstattes af bankoverførsler, så personaletiden i højere grad kan anvendes til opgaver, der tilfører større værdi (revision, skatteopkrævning og rådgivning til skatteydere) || IKKE OVERHOLDT. OPNÅEDE FREMSKRIDT De nødvendige institutionelle ændringer er fastlagt, og foranstaltningerne til gennemførelse af ændringerne er ved at blive iværksat. Arbejdet skal være afsluttet i december 2012. Der arbejdes desuden på at få udestående gæld betalt via bankoverførsler - denne opgave skal være afsluttet inden udgangen af oktober. Gæld, der er omfattet af afdragsordninger (i øjeblikket størstedelen af gælden som følge af krisen), er også omfattet.

litra e) den offentlige sektors "speciallønninger", som den nye lønskala ikke gælder for, nedsættes i gennemsnit med 12%. Dette vil gælde fra og med den 1. juli 2012 og vil medføre besparelser på mindst 205 mio. EUR (netto efter at der er taget hensyn til følgerne for skatter og sociale bidrag) || OVERHOLDT I november vedtog regeringen nedskæringerne i den offentlige sektors speciallønninger. Disse lønninger er omfattet af omnibusforslaget (paragraf C.1/13-39). Selvom nedskæringerne skulle være trådt i kraft i juni i stedet for november, anvendes de med tilbagevirkende kraft fra den 1. august 2012.

f) beslutninger om gennemførelsesforordningen for SPPA; SPPA påbegynder arbejdet med at opfylde sit mandat, nå sine mål og udøve sine kompetencer og beføjelser som fastsat i loven om SPPA og handlingsplanen, der blev aftalt med Europa-Kommissionen i november 2010. || IKKE OVERHOLDT. OPNÅEDE FREMSKRIDT Afgørelserne om udnævnelse af medlemmerne af den fælles offentlige indkøbsmyndighed, SPPA's, bestyrelse, om oprettelsen af SPPA-personalets stillinger og det præsidentielle dekret om tilrettelæggelsen af arbejdet i SPPA (PD 122/2012, FEK A 215/5.11.2012) og om, hvordan SPAA skal organiseres (PD 123/2012; FEK A 216/5.11.2012) er alle vedtaget. Det præsidentielle dekret om SPPA's finansforordning vil være klar til november. OVERHOLDT Medlemmerne af bestyrelsen er udnævnt og der er overflyttet personale (5 advokater og 2 ingeniører) til SPAA fra forskellige græske offentlige organer (fra medio september 2012). I henhold til det præsidentielle dekret om, hvordan SPPA skal organiseres, skal der overføres flere medarbejdere til SPPA for at sikre, at myndigheden bliver fuldt funktionsdygtig. SPPA og det græske handelskammer deles i øjeblikket om lokaler, men SPPA vil blive flyttet til nye lokaler senere på året (2012). De græske myndigheder bør sørge for rettidig flytning af SPPA til de nye lokaler. Siden medio september har SPPA vedtaget 27 negative afgørelser, hvori myndigheden modsætter sig vedtagelsen udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse i sundhedssektoren.

Artikel 2, stk. 10). Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af september 2012: ||

litra a) udkast til budget for 2013 i overensstemmelse med målet for det primære overskud, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, || OVERHOLDT

litra b) regler og procedurer for centraliserede indkøb/rammekontrakter til hyppigt indkøbte leverancer og tjenesteydelser i centralforvaltningen, som forpligter ministerier og centraladministration til at anvende disse kontrakter ved indkøb, og giver de regionale enheder mulighed for at anvende dem. || IKKE OVERHOLDT

[1] EUT L 113 af 25.04.12, s. 8.

[2] "The Economic Adjustment Programme for Greece – November 2012", European Economy–Occasional Paper. Dette dokument indeholder en mere detaljeret gennemgang af udviklingen med hensyn til de makroøkonomiske, finansielle, pengepolitiske og strukturelle reformer.

[3] "Memorandum of Economic and Financial Policies" og "Memorandum of Understanding of Specific Economic Policy Conditionality" fra marts 2012.

[4] Rådets afgørelse 2011/734/EU (EUT L 296 af 15.11.2011, s. 38).

[5] Den strukturelle saldo defineres som den årlige konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

[6] De tilsvarende data for den konjunkturkorrigerede offentlige saldo anslås til -1,3 % af BNP i 2012, 0,7 % af BNP i 2013 og 0,4 % af BNP i 2014.