1. Indledning

Det fremgår af traktaterne, at valget til Europa-Parlamentet er hjørnestenen i den demokratiske proces i EU[1]. Et flertal af unionsborgerne mener, at de bedst kan sikre sig, at deres stemme bliver hørt af beslutningstagerne i EU, hvis de deltager i valget til Europa-Parlamentet [2].

Valget i 2014 er særlig vigtigt. Det er det første valg, der afholdes efter ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten, hvorved EU's demokratiske grundlag samt Europa-Parlamentets rolle og beføjelser blev styrket. Det finder også sted på et centralt tidspunkt i den europæiske integration, i en situation hvor EU tager afgørende skridt for at komme ud af den krise, som har vidtrækkende konsekvenser for borgerne.

Der vil blive truffet vigtige beslutninger vedrørende EU's fremtidige udvikling baseret på resultaterne af årets valg til Europa-Parlamentet. Det er vigtigere end nogensinde, at unionsborgerne deltager massivt i afstemningen. Der bør derfor tages afgørende skridt for at bygge bro mellem EU's politik og unionsborgerne. Borgerne vil kun afgive deres stemme, hvis de indser, at de har et valg, og at deres stemme vil gøre en forskel[3].

Alle EU-institutionerne søger at gøre den europæiske demokratiske proces mere gennemskuelig og at fremme de europæiske vælgeres fornemmelse af at være direkte berørt.

Den 12. marts 2013 vedtog Kommissionen henstilling 2013/142/EU om en mere demokratisk og effektiv gennemførelse af valget til Europa-Parlamentet, der var rettet til medlemsstaterne og til de europæiske og nationale partier[4]. Europa-Parlamentet har også truffet beslutninger herom[5].

Henstilling 2013/142/EF var inddelt i to hovedafsnit:

Det første sæt henstillinger havde til formål at gøre valget mere gennemskueligt og tilføre beslutningsprocessen i Unionen større demokratisk legitimitet. Kommissionen anbefalede, at vælgerne forud for valget informeres om forbindelsen mellem nationale og europæiske politiske partier. Nationale og europæiske politiske partier bør også udpege deres foretrukne kandidat til posten som formand for Europa-Kommissionen og give detaljerede oplysninger om deres kandidats program. Nationale politiske partier bør bruge deres politiske udsendelser til at informere borgerne om deres partis kandidat og kandidatens program. Sådanne foranstaltninger vil skabe konkrete og synlige forbindelser mellem borgernes stemme og de europæiske politiske partier. De vil bidrage til den demokratiske legitimitet af EU's beslutningsproces og fremme en virkelig paneuropæisk debat om kandidaternes vision for Europa. Kommissionen anbefalede ligeledes, at man blev enige om en fælles valgdag i hele EU.

Det andet sæt henstillinger var rettet til medlemsstaterne og havde til formål at øge effektiviteten af valget ved at strømline procedurerne for gennemførelse af unionsborgernes valgret og af deres ret til at stille op som kandidater i deres bopælsmedlemsstat som fastsat i direktiv 93/109/EC[6]. Når disse henstillinger var blevet gennemført i medlemsstaterne, ville de yderligere forbedre valgets effektivitet og samtidig lette den administrative byrde for medlemsstaterne.

I denne rapport fokuseres der på, hvordan disse henstillinger er blevet fulgt af medlemsstaterne og de nationale og europæiske politiske partier. Der fokuseres også på, hvordan de blev modtaget af andre institutioner og civilsamfundet.

2. DEMOKRATISK GENNEMFØRELSE AF VALGET

I september 2013 anmodede Kommissionen medlemsstaterne om at indsende oplysninger om status for gennemførelsen af det første sæt henstillinger. Et flertal af medlemsstaterne besvarede denne anmodning[7]. Kommissionen indsamlede også oplysninger om valg fra såvel nationale eksperter som europæiske politiske partier[8].

En oversigt over de oplysninger, der blev indsamlet ved rapportens udarbejdelse, findes i tabellen i bilaget. Onlineudgaven af tabellen[9] vil regelmæssigt blive ajourført på grundlag af yderligere oplysninger fra medlemsstaterne.

2.1. Oplysninger til vælgerne om de nationale partiers tilknytning til de europæiske politiske partier

Kommissionen anbefalede, at medlemsstaterne bør "fremme og lette tilvejebringelsen af oplysninger til vælgerne om de nationale partiers tilknytning til de europæiske politiske partier før og under valget til Europa-Parlamentet, bl.a. ved at tillade og fremme angivelsen af en sådan tilknytning på de stemmesedler, der anvendes ved dette valg".

Kommissionen anbefalede endvidere, at de nationale politiske partier "forud for valget offentligt bør informere om deres tilknytning til europæiske politiske partier", og "åbent bør vise deres tilknytning til europæiske politiske partier i alt kampagnemateriale og i alle meddelelser og politiske udsendelser".

I deres svar var medlemsstaterne generelt positive over for denne henstilling og var enige i, at en omfattende kampagne var vigtig for bedre at informere borgerne og øge deres bevidsthed om valgets betydning. Langt hovedparten af de medlemsstater, som svarede, oplyste, at de havde forklaret de nationale politiske partier, hvor vigtigt det var at øge gennemskueligheden og forbedre informationen til vælgerne for at øge den demokratiske gennemførelse af valget til Europa-Parlamentet.

Det viste sig imidlertid, at valgloven i flere medlemsstater[10] ikke tillader, at navnene på de europæiske politiske partier og deres logoer angives på stemmesedlerne. Blandt disse medlemsstater har tre af dem til hensigt at ændre deres lovgivning for at tillade, at disse oplysninger kan anføres.

Visse medlemsstater[11] mener, at de nationale politiske partier er bedst egnede til at underrette deres vælgere om deres partis tilhørsforhold. En medlemsstat rejste tvivl om, hvorvidt det var udtryk for forskelsbehandling at fremhæve forbindelserne mellem nationale og europæiske politiske partier overfor nationale partier, der ikke har indgået sådanne alliancer.

- Belgien, Kroatien, Estland, Tyskland, Grækenland, Finland, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige har underrettet deres nationale partier om henstillingen om at gøre forbindelsen mellem nationale og europæiske parter mere synlig.

- Østrig, Belgien, Irland, Nederlandene, Spanien, Det Forenede Kongerige og for nylig Slovenien[12] tillader europæiske politiske partiers navne og/eller logoer på stemmesedlerne.

- Bulgarien, Kroatien, Tjekkiet, Danmark, Estland, Tyskland, Grækenland, Finland, Ungarn, Letland, Luxembourg, Malta, Rumænien, Slovakiet og Sverige tillader ikke de europæiske politiske partiers navne eller logoer på stemmesedlerne.

- Kroatien, Grækenland og Rumænien overvejer fremtidige ændringer af deres nationale lovgivning for at tillade navne og logoer på stemmesedlerne.

I de udtalelser, der hidtil er fremkommet inden for rammerne af den politiske dialog med Europa-Kommissionen, har de nationale parlamenter[13] ligeledes hilst henstillingen velkommen og anlagt en positiv vurdering af målene, herunder navnlig den positive virkning af de valgforberedelser, der tager sigte på at informere vælgerne om forbindelsen mellem europæiske og nationale politiske partier.

En række europæiske politiske partier meddelte Kommissionen, at de ville opmuntre til og støtte politiske kampagnebudskaber, der fremhæver de nationale partiers tilhørsforhold. Nogle af dem understregede imidlertid, at de ikke ville gøre sig til talsmand for en fælles strategi blandt deres nationale partier, da ikke alle medlemsstaternes valglove tillader, at de europæiske politiske partiers navne eller logoer påføres stemmesedlerne. Nogle europæiske partier svarede, at de, såfremt lovgivningen blev ændret, i højere grad ville opmuntre de nationale partier til at gøre brug af denne mulighed. Et enkelt europæisk politisk parti svarede, at det ikke kunne se nytten af at tilføje sådanne logoer, og at der måtte findes andre metoder til at oplyse vælgerne om forbindelserne mellem nationale og europæiske politiske partier.

2.2. Støtte til en kandidat til posten som formand for Europa-Kommissionen

Kommissionen anbefalede, at de europæiske og nationale politiske partier "forud for valget til Europa-Parlamentet bør bekendtgøre, hvilken kandidat til posten som formand for Europa-Kommissionen de støtter, og kandidatens program", og at de nationale politiske partier bør "sikre, at deres politiske udsendelser med henblik på valget til Europa-Parlamentet også anvendes til at informere borgerne om, hvilken kandidat til posten som formand for Europa-Kommissionen de støtter, og kandidatens program".

De europæiske politiske partier har fulgt op på henstillingen om at tilkendegive deres kandidater til posten som formand for Europa-Kommissionen. Indtil videre har seks europæiske politiske partier udpeget deres kandidat(er): Jean-Claude JUNCKER for Det Europæiske Folkeparti (EPP), Martin Schulz for De Europæiske Socialdemokraters Gruppe/Party of European Socialists (PES), Guy Verhofstadt for Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa (ALDE) og for Det Europæiske Demokratiske Parti (EDP), José Bové og Ska Keller for Det Europæiske Grønne Parti samt Alexis Tsipras for Europæisk Venstreparti. Bevægelsen for et Frihedens og Demokratiets Europa (MELD) og Sammenslutningen af Europæiske Konservative og Reformister/Alliance of European Conservatives and Reformists (AECR) meddelte, at de ikke vil udpege en kandidat.

De Europæiske politiske partier har også planer om at øge kendskabet til deres kandidater og deres programmer. Nogle partier har allerede udsendt programerklæringer og oprettet kampagne websteder med deres kandidaters program og de vigtigste kommende begivenheder. Andre partier har meddelt, at de snart vil gøre det. Sociale medier vil blive anvendt for at nå ud til vælgerne. Der vil blive afholdt større EU-dækkende kampagner og arrangementer. Kandidaterne vil deltage i offentlige valgmøder i forskellige EU-lande sammen med nationale partier, der kommer til at spille en central rolle i kampagnerne. Som led i Europa-Parlamentets institutionelle informationskampagne forud for valget[14] vil European Broadcasting Union (EBU) den 15. maj 2014 udsende et debatprogram med deltagelse af de vigtigste kandidater til posten som formand for Kommissionen. Der vil blive iværksat andre medieaktiviteter, herunder med deltagelse af sociale medier og eventuelt i samarbejde med medlemsstaterne.

En europæisk ungdomsdag, der involverer flere tusinde unge, vil blive afholdt i Strasbourg af Europa-Parlamentet den 9.- 11. maj 2014 i samarbejde med Det Europæiske Ungdomsforum, Europa-Kommissionen og andre partnere[15]. Kandidater til posten som Kommissionens formand kan også komme til at deltage.

Andre EU-institutioner støtter også debatten. Regionsudvalgets europæiske topmøde for regioner og byer, der blev afholdt i Athen den 8. marts 2014, var ramme om en debat på højt niveau om det kommende valg til Europa-Parlamentet. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vil organisere debatter i medlemsstaterne og tilpasse sit websted og sine meddelelser til Europa-Parlamentets kampagne. Det har også til hensigt at tilbyde sine nationale kontaktpunkter specifikke kurser om valget til Europa-Parlamentet. Sammen med formanden for Kommissionen og Europa-Parlamentet afholdt Den Europæiske Ombudsmand et arrangement den 4. marts 2014 under overskriften "din ønskeliste for Europa"[16] for at komme i dialog med borgerne op til valget til Europa-Parlamentet i 2014.

Medlemsstaterne oplyste Kommissionen om yderligere kommunikationsinitiativer, som de agter at iværksætte for at øge valgdeltagelsen, f.eks. oplysningskampagner rettet mod førstegangsvælgere, websteder om valget, pressekonferencer samt rundbordsdiskussioner og seminarer.

Eksempler på god praksis:

- Finland har oprettet et websted om valg til Europa-Parlamentet, der giver omfattende oplysninger om Europa-Parlamentet, de europæiske politiske partier og deres mulige tilknytning til nationale parter (www.vaalit.fi). Webstedet indeholder også vejledning til udenlandske EU-borgere om, hvordan de kan udøve deres stemmeret. Det finske parlament har afsat 100 000 EUR til ikke-statslige organisationer til brug for oplysningskampagner forud for valget til Europa-Parlamentet.

- Polen vil knytte oplysningskampagnerne sammen med 10-året for EU-medlemskabet. Landet har sat mange kræfter ind for at informere om valget til Europa-Parlamentet og satser på at øge valgdeltagelsen. Kampagnen vil fokusere på de første ti års succesfulde EU-medlemskab og anvende konkrete eksempler for at vise, hvilken betydning EU har for de polske borgeres dagligdag. Der er planer om at udsende et tv-program, der informerer om de principper, som EU hviler på, og forklarer, hvad 10 års medlemskab af EU har betydet for Polen og landets indbyggere. Polen vil også sætte sig i forbindelse med polakker bosiddende i andre EU-lande for at informere dem om deres mulighed for at stemme i deres nuværende bopælsland.

2.3. Fælles valgdag

Kommissionen anbefalede, at medlemsstaterne skulle "enes om en fælles valgdag for valget til Europa-Parlamentet med valgsteder, der lukker på samme tid", tage hånd om de divergerende valgprocedurer og skabe rammerne for et mere sammenhængende paneuropæisk valg, idet afstemningen afholdes på samme dag i hele EU.

Mens nogle medlemsstater har aftalt at afholde afstemningen søndag den 25. maj 2014, har andre afvist dette, da de er af den opfattelse, at valgdeltagelsen vil være større på en hverdag eller en lørdag. Der blev også henvist til nationale traditioner som begrundelse for ikke at lægge sig fast på en fælles valgdag[17].

I EU-lovgivningen er der fastsat strenge regler for tidspunktet for offentliggørelse af valgresultatet[18]. Disse regler indeholder navnlig et forbud mod, at resultatet officielt offentliggøres i en medlemsstat, før valglokalerne har lukket i alle medlemsstaterne. Formålet er at undgå, at vælgerne påvirkes af resultaterne i de medlemsstater, hvor valghandlingen allerede er afsluttet, og derved fastholde princippet om frie valg. Kommissionen overvåger nøje medlemsstaternes håndhævelse af disse regler og har truffet foranstaltninger[19] til sikring af, at disse regler overholdes i forbindelse med valget til Europa-Parlamentet i 2014.

De samlede resultater af valget vil blive offentliggjort af Europa-Parlamentet den 25. maj om aftenen i form af en fælles meddelelse i hele EU.

2.4. Civilsamfundets rolle

Ud over Kommissionens henstilling til medlemsstaterne og de europæiske og nationale politiske partier kan nævnes, at interesseorganisationer spiller en vigtig rolle i forbindelse med information til borgerne om det nye demokratiske rygstød til valget til Europa-Parlamentet i 2014. Interesseorganisationerne udgør nyttige fora, hvor medlemmerne kan drøfte fordelene og ulemperne ved de forskellige kandidaters programmer. En række af disse organisationer anser valgkampen forud for valget af Europa-Kommissionen formand som en kærkommen lejlighed til at få deres budskaber igennem og øve indflydelse på kandidaternes programmer. Dette kan tilskynde til drøftelser mellem borgere og kandidater og føre til en entydig støtte til en specifik kandidat, samtidig med at man fremmer europæiske offentlige rum og tværeuropæiske debatter i forbindelse med valget.

Civilsamfundet spiller også mere generelt en vigtig rolle i forbindelse med information til borgerne om betydningen af og fordelen ved at deltage i valget til Europa-Parlamentet. En række relevante initiativer er blevet iværksat eller er ved at blive udarbejdet.

Eksempler på god praksis:

Afstemningsvejledninger og oplysninger:

- AEGEE-Europe (The European Students' Forum): 'Y Vote 2014'. Planlagte aktiviteter omfatter udarbejdelse af en afstemningsvejledning, busture og ungdomskonferencer[20].

Elektroniske afstemningsværktøjer/profileringsredskaber:

Disse elektroniske værktøjer hjælper vælgerne med at bestemme sig for en kandidat ved at sammenligne deres profiler og præferencer med kandidaternes profiler og programmer.

- Europæisk Ungdomsforum - League of Young Voters og det elektroniske værktøj VoteWatch[21].

- The European Union Democracy Observatory Euandi valgprofiler[22].

- WeCitizens valgprofiler[23].

Debatter, fora og online chat med kandidater:

- Debating Europe[24] vil tilrettelægge onlinedebatter, live chats og face-to-face møder, så unionsborgerne kan få lejlighed til at stille spørgsmål til medlemmerne af Europa-Parlamentet og potentielle nye medlemmer heraf om de udfordringer, som Europa står overfor, og få hjælp til at træffe et oplyst valg i forbindelse med afstemningen.

- Move Europe fra Young European Federalists[25] vil organisere debatter og kampagner, der retter sig mod unge.

- European Citizen Action service (ECAS) står for JoiEU-projektet ("Joint Citizen Action for a Stronger, Citizen-Friendly Union"), der fokuserer på deltagelse i EU-valgene[26].

- Alliance for the European Year of Citizens (EYCA)[27] vil organisere en civilsamfundsdag i marts 2014, hvortil de vigtigste kandidater vil blive inviteret.

Ud over andre initiativer, som skal styrke det europæiske offentlige rum, herunder over 50 borgerdialoger[28], der direkte eller indirekte rækker ud til over 500 000 borgere, har Kommissionen opfyldt sit tilsagn i rapporten om unionsborgerskab 2013 (aktion 12 a) om at ville offentliggøre en brugervenlig vejledning på alle officielle EU-sprog om unionsborgernes vigtigste rettigheder, herunder deres ret til at stemme og stille op ved valget til Europa-Parlamentet[29].

3. EN EFFEKTIV GENNEMFØRELSE AF VALGET 3.1. Tilpasning af de administrative procedurer

For at sikre Europa-Parlamentsvalgets legitimitet er der i direktiv 93/109/EF[30] fastsat krav om indførelse af procedurer, der sikrer, at unionsborgerne hverken stemmer eller opstiller både i deres oprindelsesland og i deres bopælsland ved samme valg. Som opfølgning på drøftelser med eksperter fra medlemsstaterne opstillede Kommissionen i henstilling 2013/142/EU en liste over foranstaltninger, der skal forenkle den mekanisme til udveksling af oplysninger, der er indført i dette øjemed[31], idet den administrative byrde for medlemsstaterne ved gennemførelsen heraf mindskes, og idet den gøres mere sikker og mere effektiv ved forebyggelsen af misbrug.

Kommissionen anbefalede i særdeleshed, at der oprettes én enkelt kontaktmyndighed i hver medlemsstat for at lette udvekslingen af vælgeroplysninger med andre medlemsstater, bopælslandene blev opfordret til at overføre yderligere personoplysninger, som kan være nødvendige for, at myndighederne i deres hjemlande mere effektivt kan identificere vælgerne, medlemsstaterne bør anvende samme elektroniske format til at registrere oplysninger og en sikker krypteringsmetode til udveksling heraf for at beskytte vælgernes personoplysninger, medlemsstaterne bør overføre oplysningerne i en enkelt pakke pr. hjemland med en yderligere overførsel senere, hvis det er nødvendigt, og medlemsstaterne bør tage hensyn til de forskellige afstemningsdatoer i EU ved udvekslingen af oplysninger.

Siden disse anbefalinger blev vedtaget, har Kommissionen samarbejdet med medlemsstaternes eksperter for at bistå dem med gennemførelsen heraf. Ved valget til Europa-Parlamentet i 2014 er alle medlemsstaterne blevet enige om at oprette én enkelt kontaktmyndighed til brug for afsendelse og modtagelse af oplysninger inden for rammerne af mekanismen for udveksling af oplysninger, bortset fra Det Forenede Kongerige, der påregner at sende oplysninger om EU-vælgerne via lokale valgmyndigheder.

Kommissionen sikrede sig, at alle medlemsstater var fuldt orienteret om karakteren af de oplysninger, som medlemsstaterne har behov for med henblik på effektivt at kunne efterprøve identiteten af de statsborgere, der har udtrykt ønske om at stemme i deres bopælsstat.

Næsten alle medlemsstaterne har forbedret sikkerheden i forbindelse med den udveksling af oplysninger, der finder sted i perioden op til valget, idet de har indført et fælles elektronisk format og anvendt det krypteringsredskab, som Kommissionen anbefaler.

Kommissionen tilstillede ligeledes medlemsstaterne en oversigt over datoen for valghandlingerne i hele EU for at angive en passende tidsplan for indberetningen.

Hovedparten af medlemsstaterne har gjort en betydelig indsats for at forberede sig på gennemførelsen af disse anbefalinger. Når disse foranstaltninger er blevet gennemført i forbindelse med valget til Europa-Parlamentet, forventes de at kunne bidrage til at strømline valgprocedurerne og mindske den administrative byrde.

3.2. Yderligere foranstaltninger, som Kommissionen har truffet for at sikre en mere effektiv afvikling af valget

Ud over henstillingen er der truffet yderligere foranstaltninger med henblik på en mere effektiv afvikling af valget til Europa-Parlamentet. Direktiv 2013/1/EU[32] gør det lettere for EU-borgere at stille op som kandidater i deres bopælsland, da de kun skal fremlægge et identitetsbevis og en erklæring om, at de opfylder valgbarhedsbetingelserne, i stedet for at skulle fremskaffe attester fra de relevante myndigheder i deres hjemland.

Kommissionen anser en rettidig gennemførelse af nævnte direktiv for at være en prioritet, således at unionsborgerne kan få glæde af den forbedrede procedure fra valget til Europa-Parlamentet i 2014 og fremefter. Kommissionen har fulgt nøje med i de foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet med henblik på gennemførelsen. Efter udløbet af fristen for gennemførelse af direktivet den 28. januar 2014 besluttede Kommissionen den 5. februar 2014 at iværksætte overtrædelsesprocedurer mod de 14 medlemsstater, som ikke havde meddelt deres gennemførelsesforanstaltninger i tide. I mellemtiden har det store flertal af medlemsstaterne givet meddelelse om deres gennemførelsesforanstaltninger.

Kommissionen har med medlemsstaterne drøftet problemer i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 93/109/EC, som den tidligere har peget på[33]. Dette gælder navnlig indførelsen af supplerende krav for at blive optaget på valglisten (som derfor medfører hindringer for unionsborgernes udøvelse af deres stemmeret) og den ukorrekte gennemførelse af bestemmelser, der skal sikre valgets legitimitet.

Alle disse sager på nær to er nu afsluttet. I de resterende sager vedtog den ene medlemsstat for nylig ny lovgivning for at tage hånd om problemer med gennemførelsen[34], og den anden medlemsstat vil vedtage en sådan lovgivning om ganske kort tid[35].

4. Konklusioner

Kommissionens henstilling om at styrke den demokratiske og effektive afvikling af valg til Europa-Parlamentet blev generelt godt modtaget. Dette er en foreløbig rapport om de initiativer, som medlemsstaterne og de nationale og europæiske politiske partier er ved at gennemføre for at øge gennemsigtigheden, øge borgernes bevidsthed og fremme EU-dækkende kampagner vedrørende kandidaterne og deres programmer. Denne rapport har til formål at stimulere udveksling af bedste praksis og tilskynde til nye initiativer for at styrke EU's demokratiske liv set i lyset af det forestående valg til Europa-Parlamentet.

Kommissionen vil fortsat overvåge medlemsstaternes og de politiske partiers gennemførelse af dens henstilling i tiden op til valget og vil med jævne mellemrum ajourføre online-tabellen[36] med yderligere oplysninger fra medlemsstaterne, især fra de ti, der ikke havde besvaret Kommissionens anmodning om oplysninger på tidspunktet for udarbejdelsen af denne rapport.

Kommissionen har til hensigt at udarbejde en fuldstændig rapport efter afholdelsen af valget til Europa-Parlamentet, hvori den vil vurdere gennemførelsen af relevant EU-lovgivning, herunder spørgsmålet om, hvorvidt henstillingen er blevet fulgt. Den vil opregne yderligere initiativer, der blev truffet i tiden op til valget til Europa-Parlamentet, og se på interesseorganisationernes rolle. Dette burde bidrage til at identificere mulige nye veje frem mod endnu mere demokratiske valg til Europa-Parlamentet.

[1] Artikel 10 i traktaten om Den Europæiske Union.

[2] Næsten seks ud af ti unionsborgere mener, at de ved at stemme til valget til Europa-Parlamentet bedst sikrer sig, at deres stemme bliver hørt af beslutningstagerne i EU. Europa-Parlamentets Eurobarometer EB/EP 77.4, "To år til Europa-Parlamentsvalget 2014", Bruxelles, den 20.8.2012.

[3] Flere end syv ud af ti EU-borgere mener, at valgdeltagelsen ville være højere, hvis de nationale politiske partier i deres kampagnemateriale anførte, hvilket europæisk politisk parti, de er tilknyttet, og flere end otte ud af ti unionsborgere siger, at de ville blive yderligere motiveret til at stemme, hvis de fik flere oplysninger fra kandidaterne og partierne i Europa-Parlamentet om deres programmer og mål, om EU's indvirkning på deres liv og om selve valget. Flash Eurobarometer 364 om unionsborgernes valgrettigheder, feltarbejde, november 2012.

[4] EUT L 79 af 21.3.2013, s. 29.

[5] Europa-Parlamentets beslutning af 22. november 2012 om valg til Europa-Parlamentet i 2014 (2012/2829(RSP)); Europa-Parlamentets beslutning af 4. juli 2013 om forbedring af de praktiske retningslinjer for tilrettelæggelsen af valget til Europa-Parlamentet i 2014 (2013/2102(INI)).

[6] Rådets direktiv 93/109/EF af 6. december 1993 om fastsættelse af de nærmere regler for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere. EFT L 329 af 30.12.1993, s. 34.

[7] På tidspunktet for denne rapports udarbejdelse havde 18 medlemsstater indsendt oplysninger som svar på Kommissionens brev, nemlig Belgien, Tjekkiet, Danmark, Estland, Grækenland, Spanien, Finland, Kroatien, Ungarn, Luxembourg, Letland, Malta, Nederlandene, Polen, Portugal, Slovenien, Slovakiet og Det Forenede Kongerige.

[8] Kommissionen skrev til alle europæiske politiske partier i februar 2014 i forbindelse med forberedelsen af denne rapport. Som besvarelse på Kommissionens brev fremlagde følgende parter oplysninger: Det Europæiske Folkeparti (EPP), De Europæiske Socialdemokraters Gruppe/Party of European Socialists (PES), Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa (ALDE), Sammenslutningen af Europæiske Konservative og Reformister/Alliance of European Conservatives and Reformists (AECR), Bevægelsen for et Frihedens og Demokratiets Europa (MELD) og Det Europæiske Demokratiske Parti (EDP).

[9] http://ec.europa.eu/justice/citizen/voting-rights/index_en.htm.

[10] Se bilag.

[11] Se bilag.

[12] Slovenien oplyste, at det havde til hensigt at ændre sin lovgivning og gav efterfølgende Kommissionen meddelelse om denne ændring den 20. februar 2014.

[13] Udtalelse fra Portugals parlament, udvalget for europæiske anliggender (4. juni 2013); udtalelse fra Rumæniens parlament, deputeretkammeret (25. juni 2013) og senatet (30. september 2013).

[14] http://www.elections2014.eu/en.

[15] http://www.europarl.europa.eu/eye2014/en/news/news.html.

[16] http://www.ombudsman.europa.eu/en/activities/calendarevent.faces/en/818/html.bookmark.

[17] Se bilag.

[18] Akten fra 1976 om almindelige direkte valg af repræsentanterne i Europa-Parlamentet, som er knyttet til Rådets afgørelse 76/787/EKSF/EØF/Euratom af 20. september 1976 og senest ændret ved Rådets afgørelse 2002/772/EF, Euratom (EFT L 283 af 21.10.2002, s. 1).

[19] Nederlandene overholdt ikke disse regler ved valget til Europa-Parlamentet i 2009. Efter Kommissionens indgriben har Nederlandene skriftligt forpligtet sig til at træffe foranstaltninger for at sikre overholdelse af disse regler og har givet relevante instrukser til de kommunale myndigheder for så vidt angår valget til Europa-Parlamentet i 2014.

[20] http://www.aegee.org/aegee-europe-launches-y-vote-2014/.

[21] http://www.myvote2014.eu/en.

[22] http://www.eui.eu/Projects/EUDO/EUandI/Index.aspx/.

[23] http://www.wecitizens.be/fr/elections-2014/.

[24] http://www.debatingeurope.eu/vote2014/.

[25] http://www.jef.eu/activities/projects/moveurope2014/.

[26] http://joieu.net/.

[27] http://ey2013-alliance.eu/.

[28] Kommissionens rapport "Borgerdialoger som et bidrag til at udvikle et europæisk offentligt rum", KOM(2014) 173.

[29] http://bookshop.europa.eu/uri?target=EUB:NOTICE:NA0414127:EN.

[30] Rådets direktiv 93/109/EF af 6. december 1993 om fastsættelse af de nærmere regler for valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere (EFT L 329 af 30.12.1993, s. 34).

[31] Mekanismen består i, at der udveksles oplysninger mellem medlemsstaterne om unionsborgere, der er optaget på valglisten eller opstiller i deres bopælsland. På grundlag af de oplysninger, bopælslandet sender, skal oprindelseslandet fjerne de pågældende borgere fra valglisterne (eller ved hjælp af andre midler forhindre dem i at stemme eller opstille som kandidater).

[32] Rådets direktiv 2013/1/EU af 20. december 2012 om ændring af direktiv 93/109/EF for så vidt angår nærmere regler for valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet for unionsborgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere (EUT L 26 af 26.1.2013, s. 27).

[33] Rapport i henhold til TEUF's artikel 25 "om fremskridt hen imod et effektivt unionsborgerskab 2011-2013" KOM(2013) 270.

[34] Kommissionen er ved at gennemgå den nyligt vedtagne slovakiske lov.

[35] Tjekkiet.

[36] http://ec.europa.eu/justice/citizen/voting-rights/index_en.htm.

BILAG: Svar fra medlemsstaterne om gennemførelsen af Kommissionens henstillinger med hensyn til valg til Europa-Parlamentet[1]

LAND || HENSTILLING

DEMOKRATISK GENNEMFØRELSE AF VALGET

Medlemsstaterne bør fremme og lette tilvejebringelsen af oplysninger om de nationale partiers tilknytning til de europæiske partier (1. anbefaling) || De nationale politiske partier bør informere om deres tilknytning til europæiske partier (2. anbefaling) || De politiske partier (europæiske og nationale) bør bekendtgøre, hvilken kandidat til posten som formand for Europa-Kommissionen de støtter (3. anbefaling) || Medlemsstaterne bør enes om en fælles valgdag (4. anbefaling)

ØSTRIG || Den nationale lovgivning tillader, at navnene på de europæiske partier angives på stemmesedlerne*. || Intet svar || Intet svar || Intet svar

BELGIEN || Den nationale lovgivning tillader, at det logo, der benyttes af det europæiske politiske parti eller den europæiske politiske gruppe, tilføjes til det nationale politiske partis logo. || Den nationale lovgivning tillader, at partierne viser deres europæiske tilhørsforhold under valgkampen. De nationale partier afgør selv, om de vil angive disse oplysninger. || Overladt til de nationale partier. ||

BULGARIEN || Den nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne og/eller logoer angives på stemmesedlerne*. || Intet svar || Intet svar || Intet svar

KROATIEN || Den nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne og/eller logoer angives på stemmesedlerne. De relevante myndigheder overvejer at ændre de nugældende regler om angivelse af navne og logoer på stemmesedlerne*. || || || I overensstemmelse med de gældende nationale regler afholdes valget til Europa-Parlamentet på en søndag.

CYPERN || Intet svar || Intet svar || Intet svar || Intet svar

TJEKKIET || Den nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne og/eller logoer angives på stemmesedlerne. || Efter national lovgivning er der pligt til at give oplysninger om tilhørsforhold. Staten bør ikke øve indflydelse på de politiske partier. De nationale partier afgør selv, om de vil angive disse oplysninger. || || Tjekkiet er ikke enig i, at der bør findes en fælles valgdag på EU-plan. Valghandlinger afholdes traditionelt på en fredag og en lørdag. Tjekkiet er af den opfattelse, at afholdelse af valg på en søndag kan have en negativ indvirkning på valgdeltagelsen.

DANMARK || Den nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne og/eller logoer angives på stemmesedlerne. || Den nationale lovgivning tillader, at partierne informerer vælgerne om deres europæiske tilhørsforhold under valgkampen. De nationale partier afgør selv, om de vil angive disse oplysninger. || ||

ESTLAND || Den nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne og/eller logoer angives på stemmesedlerne. || Den nationale lovgivning tillader, at partierne viser deres europæiske tilhørsforhold under valgkampen. De nationale partier afgør selv, om de vil angive disse oplysninger. || ||

FINLAND || Den nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne og/eller logoer angives på stemmesedlerne. || De nationale myndigheder har underrettet de politiske partier om anbefalingen om, at de angiver deres tilknytning til europæiske partier. || ||

FRANKRIG || Den nationale lovgivning tillader, at de europæiske politiske partiers logoer angives på stemmesedlerne*. || De nationale partier afgør selv, om de vil informere om deres tilknytning til europæiske partier*. || Overladt til de nationale partier*. || I overensstemmelse med de gældende nationale regler afholdes valget til Europa-Parlamentet på en søndag*.

TYSKLAND || Den nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne og/eller logoer angives på stemmesedlerne*. || Den nationale lovgivning politiske tillader partier at angive tilknytningen til de europæiske partier på deres kandidaters lister*. || Intet svar || Intet svar

GRÆKENLAND || Den gældende nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne og/eller logoer angives på stemmesedlerne. Der vil imidlertid blive vedtaget en ny bestemmelse, der tillader de nationale partier udtrykkeligt at angive deres tilhørsforhold til europæiske partier på stemmesedlerne. || De nationale myndigheder har underrettet det græske parlament og de nationale partier om anbefalingen om, at de angiver deres tilknytning til europæiske partier. || De nationale myndigheder har underrettet det græske parlament og de nationale partier om anbefalingen om, at de angiver, hvilken kandidat de støtter til posten som formand for Europa-Kommissionen. ||

UNGARN || Den gældende nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne og/eller logoer angives på stemmesedlerne. Det tilkommer partierne at udveksle oplysninger om deres europæiske tilhørsforhold under valgkampen. || || || I overensstemmelse med de gældende nationale regler afholdes valget til Europa-Parlamentet på en søndag.

IRLAND || Den nationale lovgivning tillader, at navnene på europæiske partier angives på stemmesedlerne*. || Intet svar || Intet svar || Intet svar

ITALIEN || De nationale myndigheder har opfordret de nationale politiske partier til at informere om deres tilknytning til europæiske partier ved at lade denne tilknytning fremgå af de logoer, de påfører stemmesedlerne*. || De nationale myndigheder har underrettet de politiske partier om anbefalingen om, at de angiver deres tilknytning til europæiske partier*. || Intet svar || Intet svar

LETLAND || Den nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne og/eller logoer angives på stemmesedlerne. || || || Letland er ikke overbevist om fordelen ved en fælles valgdag på EU-plan og har besluttet at afholde valget på en lørdag. Dette er i overensstemmelse med en lang tradition for valgdage i Letland.

LITAUEN || Den nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne eller logoer angives på stemmesedlerne*. || De nationale partier afgør selv, om de vil informere om deres tilknytning til europæiske partier *. || Overladt til de nationale partier*. || I overensstemmelse med de gældende nationale regler afholdes valg til Europa-Parlamentet på en søndag*.

LUXEMBOURG || Den nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne og/eller logoer angives på stemmesedlerne*. || De nationale myndigheder vil underrette de nationale partier om anbefalingen om, at de angiver deres tilknytning til europæiske partier. || De nationale myndigheder vil informere de nationale partier om Kommissionens henstilling. ||

MALTA || Den nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne og/eller logoer angives på stemmesedlerne. Drøftes i øjeblikket med de vigtigste nationale partier. || De nationale myndigheder har underrettet de politiske partier om anbefalingen om, at de angiver deres tilknytning til europæiske partier. || De nationale myndigheder har underrettet de nationale partier og tilskyndet dem til at angive, hvilken kandidat de støtter til posten som formand for Europa-Kommissionen. || Malta finder ikke, at der bør opnås enighed om en fælles valgdag på EU-plan og har besluttet at afholde valget på en lørdag. Lørdag anses for at være en mere velegnet dag.

NEDERLANDENE || Den nationale lovgivning tillader, at det europæiske partis navn (ikke dets logo) angives på stemmesedlerne. Det er dog overladt til de nationale partier at tage stilling hertil, og muligheden står kun åben, såfremt det nationale parti registrerer sin europæiske tilknytning sammen med partiets nederlandske navn. || De nationale myndigheder har underrettet de politiske partier om anbefalingen om, at de angiver deres tilknytning til europæiske partier. De nationale partier afgør selv, om de vil angive disse oplysninger. || De nationale myndigheder har underrettet de nationale partier om anbefalingen om, at de angiver, hvilken kandidat de støtter til posten som formand for Europa-Kommissionen. De nationale partier afgør selv, om de vil bekendtgøre navnet på deres kandidat. ||

POLEN || || || ||

PORTUGAL || || || ||

RUMÆNIEN || Den nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne og/eller logoer angives på stemmesedlerne. Der træffes pt. foranstaltninger for at gøre det muligt at angive disse oplysninger på stemmesedlerne*. || Intet svar || Intet svar || Intet svar

SLOVAKIET || Den nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne og/eller logoer angives på stemmesedlerne. Slovakiet er ikke enig i anbefalingen, da medlemsstaten er af den opfattelse, at en offentliggørelse af disse oplysninger vil give anledning til forskelsbehandling i forhold til nationale partier, der ikke er tilknyttet europæiske partier. || || || Slovakiet finder ikke, at der bør opnås enighed om en fælles valgdag på EU-plan og har besluttet at afholde valget lørdag den 24. maj. Lørdag anses for at være en mere velegnet dag for vælgerne.

SLOVENIEN || Efter den seneste ændring af den nationale lovgivning er det tilladt at angive de europæiske partiers navne og logoer på stemmesedlerne (Slovenien meddelte Kommissionen, at den vedtog den fornødne lovgivning den 20. februar 2014). || || ||

SPANIEN || Den nationale lovgivning tillader, at de europæiske partiers logoer angives på stemmesedlerne. || De nationale myndigheder vil informere de nationale partier om Kommissionens henstilling. || De nationale myndigheder vil informere de nationale partier om Kommissionens henstilling. ||

SVERIGE || Den nationale lovgivning tillader ikke, at de europæiske partiers navne og/eller logoer angives på stemmesedlerne*. || Intet svar || Intet svar || Intet svar

DET FORENEDE KONGERIGE || Den nationale lovgivning tillader, at de europæiske partiers navne og logoer angives på stemmesedlerne. || De nationale partier afgør selv, om de vil angive disse oplysninger. || De nationale partier afgør selv, om de vil bekendtgøre navnet på deres kandidat. || Det Forenede Kongerige finder ikke, at der bør opnås enighed om en fælles valgdag og har besluttet at afholde valget på en torsdag. Den er af den opfattelse, at en fælles valgdato på EU-plan ikke vil øge valgdeltagelsen.

[1] 18 medlemsstater har afgivet oplysninger som svar på Kommissionens brev af 13. september 2013: Belgien, Tjekkiet, Danmark, Estland, Grækenland, Spanien, Finland, Kroatien, Ungarn, Luxembourg, Letland, Malta, Nederlandene, Polen, Portugal, Slovenien, Slovakiet og Det Forenede Kongerige. De oplysninger, der har direkte sammenhæng med gennemførelsen af Kommissionens henstilling 2013/142/EU, fremgår af dette skema. Kommissionen har ligeledes udbedt sig oplysninger fra nationale eksperter om valg. Det angives med en asterisk (*), når oplysningerne hidrører fra disse eksperter.