Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i Den Europæiske Union (1997-2000) () (96/C 295/02)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 10. april 1996 under henvisning til EF-traktatens artikel 130 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Colin W.M. Lustenhouwer til ordfører og Henri Malosse til medordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 19. juni 1996.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 337. plenarforsamling af 10. og 11. juli 1996, mødet den 10. juli 1996, med 90 stemmer for og 1 hverken for eller imod, følgende udtalelse:

1. Indledning

1.1. SMV's betydning for beskæftigelse, vækst og innovation samt SMV's bidrag til konkurrencen på det europæiske marked har i de seneste år vundet anerkendelse i brede kredse. Desuden er der en voksende erkendelse af SMV's iboende værdi, idet det bliver stadig klarere, at selvstændig erhvervsvirksomhed er med til at berige samfundet og kan slå bro mellem den »klassiske« modsætning mellem arbejde og kapital. Denne betydning fremgår af en lang række undersøgelser, og heldigvis tager man da også højde for SMV's særlige stilling på mange politikområder. Lige fra sin første udtalelse om SMV-spørgsmål () har ØSU påpeget betydningen af SMV-dimensionens integration i Fællesskabets politik, og den er siden i høj grad blevet realiseret. Det foreliggende forslag fra Kommissionen om specifikke aktioner til fordel for SMV ligger da også i tråd med denne tankegang. Forslaget er en opfølgning af en lang række politiske erklæringer fra Rådet () og Europa-Parlamentet om nødvendigheden af at styrke SMV-politikken.

1.2. Programmet for perioden 1997-2000 omfatter foranstaltninger, som tilsigter at skabe et gunstigt klima for SMV i hele EU samt at styrke de europæiske SMV'ers konkurrenceevne og fremme europæiseringen og internationaliseringen. Programmet vedrører alle små og mellemstore virksomheder uanset sektor og retslig organisationsform. ØSU påpeger i denne forbindelse udtrykkeligt, at programmet derfor også bør stå åbent for virksomheder, der er organiseret som kooperative sammenslutninger osv.

Kommissionens forslag er begrænset i den forstand, at det fastlægger det retlige og budgetmæssige grundlag for specifikke supplerende foranstaltninger, som ikke indgår i andre EU-politikker. SMV-politikkens integration i de øvrige politikker er en bestanddel af det såkaldte »integrerede program til fordel for SMV'er og håndværkssektoren« (), som står umiddelbart for at blive ajourført. Da ØSU regner med at afgive en særskilt udtalelse herom, vil det i denne udtalelse nøjes med at tage stilling til de forslag, som er indeholdt i det foreliggende flerårige program.

1.3. I sin udtalelse af 28. april 1993 kommenterede ØSU det forrige flerårige program, som udløber ved udgangen af 1996. ØSU bifaldt dengang næsten enstemmigt Kommissionens forslag, men udtrykte dog bekymring over, at sektorer som håndværk, handel og distribution kun i begrænset omfang var omfattet af forslagene.

I sin udtalelse af 21./22. oktober 1992 () gik ØSU mere i dybden med håndværkets specifikke rolle og placering. Desuden har ØSU for nylig besluttet at ajourføre disse arbejder med en initiativudtalelse om bl.a. håndværkssektoren. For at undgå gentagelser vil de typisk sektorspecifikke aspekter af håndværkspolitikken derfor også kun blive perifert behandlet i det følgende.

1.4. I selve forslaget til Rådets afgørelse indgår i artikel 3 en udtrykkelig reference til subsidiaritetsprincippet, idet det fastsættes, at Kommissionen kun træffer foranstaltninger, såfremt de ikke kan gennemføres bedre af medlemsstaterne selv. ØSU tilslutter sig uforbeholdent dette princip. Netop for de foreliggende foranstaltningers vedkommende, der repræsenterer en udbygning af den øvrige EU-politik, gælder det så meget des mere, at der kun bør sættes supplerende ind med EU-tiltag, hvis der er en klar fordel forbundet med det. SMV, som endnu kun i begrænset omfang er aktive på tværs af grænserne, bør i første række hjælpes til at overvinde deres strukturelle svagheder via lokale tiltag. EU-foranstaltninger bør derfor være af supplerende karakter eller opfylde en ægte pilotfunktion, som kan komme ikke-berørte virksomheder til gode. I tråd hermed skal ØSU da også på ny slå til lyd for, at resultaterne af pilotaktioner sikres en vid udbredelse blandt SMV.

1.5. På topmødet i Cannes i juni 1995 vedtog Det Europæiske Råd en resolution om SMV's og håndværksvirksomhedernes centrale rolle for beskæftigelsen.

1.5.1. Den 31. januar 1996 bebudede Kommissionens formand, Jacques Santer, over for Europa-Parlamentet en »europæisk pagt om tryghed i beskæftigelsen« med tre prioriterede målsætninger: SMV, de store transeuropæiske net samt forskning og udvikling.

Det foreliggende flerårige program kan således ikke udgøre det eneste instrument for en EU-politik til fremme af SMV'ers etablering og udvikling. Denne politik bør udgøre en hovedhjørnesten i EU's operationelle og lovgivningsmæssige programmer, navnlig det indre marked, strukturinstrumenterne, undervisnings- og uddannelsesprogrammerne LEONARDO og SOCRATES, forskning, udvikling og innovation, finansieringsinstrumenterne (navnlig EIB) og udviklingen af informationssamfundet.

1.6. Det må imidlertid konstateres med beklagelse, at det ofte forbliver ved den gode vilje, således at SMV endnu ikke får den nødvendige prioritet inden for alle EU-politikker. Således har Kommissionen forbigået SMV i sine afgørelser eller forslag om ekstrabevillinger til EF-initiativer (SMV-initiativet er det eneste, som ikke har fået stillet ekstra midler til rådighed) eller til forsknings- og udviklingsprogrammerne.

Det er derfor vigtigt, at man ikke standser op ved det tredje flerårige program, men også i højere grad indarbejder denne prioriterede målsætning i EU's øvrige politikker. ØSU foreslår i denne forbindelse mekanismer, som kan øge SMV-sektorens effektivitet: etablering af en Task-Force for SMV/Innovation på forskningsområdet, iværksættelse af et program for SMV og håndværk som led i LEONARDO, styrkelse af GD XXIII's rolle ved udformningen af strukturelle aktioner og iværksættelsen af projekter i relation til informationssamfundet.

2. De foreslåede foranstaltninger

2.1. Forenkle og forbedre de administrative og lovgivningsmæssige betingelser for virksomhederne

Aktionsfeltet i det flerårige program er opdelt i fire underafsnit.

Der er tale om spørgsmål som forenkling og forbedring af EU-lovgivningen og udveksling af bedste praksis. ØSU understreger betydningen af disse aktioner og forventer, at de rent faktisk resulterer i en hurtig forbedring af SMV's rammevilkår. Indsatsen for at forenkle lov- og regelgivningen på EU-plan bør således også intensiveres. I denne forbindelse understreger ØSU især betydningen af effektive cost/benefit-analyser. En sådan analyse bør således også indgå i den forbedrede konsekvensanalyse. Såfremt den objektive cost/benefit-analyse giver et negativt resultat, bør man efter ØSU's opfattelse også drage de politiske konsekvenser heraf.

Endelig imødeser ØSU med interesse forslagene vedrørende forenklingen af vedtægterne for familieaktieselskaber og opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at lade sine gamle forslag om forenkling af det 4. og 7. direktiv om årsregnskaber omfatte kategorien små familieaktieselskaber.

I øvrigt håber ØSU, at der snarest træffes en endelig afgørelse om statutten for det europæiske andelsselskab, det europæiske gensidige selskab og den europæiske forening, således at selskaber af denne art kommer til at disponere over en passende retsform med henblik på grænseoverskridende aktiviteter.

2.2. Forbedre de finansielle betingelser for virksomhederne

I sin udtalelse af 6. juli 1994 () tog ØSU indgående stilling til Kommissionens meddelelse om SMV's finansieringsproblemer. Mange af de problemer, som blev påpeget dengang, gør sig stadig gældende, og det bliver stadig mere presserende at finde en løsning. ØSU benyttede også lejligheden til at fremhæve sammenhængen mellem de beskatningsmæssige rammevilkår og den vanskelige finansieringssituation, SMV befinder sig i. ØSU har ligeledes med tilfredshed taget Kommissionens meddelelse om udvikling af kapitalmarkederne for vækstorienterede SMV'er (EASDAQ) () til efterretning. Da Kommissionen for dette sidste punkts vedkommende forventes at fremkomme med nye publikationer om de hindringer af juridisk og anden art, som stadig besværliggør etableringen af EASDAQ, er det ikke nødvendigt at behandle dette forslag nærmere i denne udtalelse. ØSU vil nøjes med at understrege, at det lægger stor vægt på Kommissionens aktiviteter på dette område og bifalder forslaget om at etablere et nyt garantiinstrument, som skal gøre det lettere for jobskabende SMV'er at opnå kreditter (ELISE) ().

2.3. Hjælpe SMV'er med at europæisere og internationalisere deres strategier, bl.a. gennem bedre informationstjenester

2.3.1. Aktionerne under dette kapitel lægger beslag på en væsentlig del af det disponible budget. Således foreslås 50 mio. ecu afsat til Euro-Info-Centrene og 34 mio. ecu til partnerskabsaktioner.

ØSU bifalder princippet om at koncentrere midlerne i det tredje program omkring et begrænset antal prioriterede målsætninger med hovedvægten på aktioner, som har stået deres prøve.

2.3.2. Kommissionen foreslår at styrke Euro-Info-Centrenes rolle som »First-stop-shops«, således at SMV'erne i højere grad sikres ekspertrådgivning. ØSU bifalder dette initiativ, for så vidt som det får visse Euro-Info-Centre til at spille en mere proaktiv rolle i forhold til virksomhederne og varetage en reel stimulerende funktion i deres lokalområde med henblik på at bistå SMV'erne med at erhverve en europæisk dimension. Dette forudsætter, at man ikke skærer ned på antallet af EIC'er, så de fortsat kan bevare berøringsfladen med det praktiske liv.

På den baggrund bør man arbejde på en generel udbredelse af princippet om et netværk omkring det enkelte EIC, som omfatter alle specialiserede rådgivningsfunktioner samt lokale kontaktled.

2.3.3. ØSU er klar over, at EIC-nettet må professionaliseres og tjenesternes kvalitet forbedres. Dog finder ØSU det ikke nødvendigt at foretage en ny udvælgelse på dette stadium. Man bør snarere gennemføre en enkeltvis evaluering af de eksisterende EIC'er i samarbejde med de nationale og regionale myndigheder og frem for alt EIC'ernes værtsorganisationer, som i dag afholder næsten alle EIC'ernes driftsomkostninger.

2.3.4. Den voksende succes med de forskellige partnerskabsaktioner er et vidnesbyrd om, at man med Europartnerskabet slog ind på den helt rigtige vej. Disse aktioner (navnlig Interprise-programmet) har pustet nyt liv i de økonomiske samarbejdsinitiativer så vel inden for EU som udadtil. ØSU understreger betydningen af, at man i samarbejde med EU's erhvervsorganisationer, og helst med brug af eksterne konsulenter, videreudvikler disse løsningsmodeller i relation til landene i Østeuropa og Middelhavsområdet.

2.3.5. Da BC-NET- og BRE-systemerne endnu ikke har givet den ventede succes, anmoder ØSU Kommissionen om at undersøge muligheden for at indrangere disse net i mere vidtrækkende initiativer, der igangsættes af erhvervsorganisationerne som led i informationssamfundets nye produkter (elektronisk handel, forretningsnetværk, partnerskabsnetværk på tværs af virksomheder, virksomheders indbyrdes database-adgang).

I betragtning af SMV-partnerskabets betydning som udviklingsredskab anmoder ØSU Kommissionen om at overveje et finansieringsinstrument, som kan sætte ind med støtte, efter at der er blevet bragt en kontakt i stand ved hjælp af de eksisterende programmer; ECIP- og JOPP-programmerne, der omfatter partnerskabsaftaler med tredjelandevirksomheder, kunne her tjene som forbillede.

2.4. Forøge SMV'ers konkurrenceevne og forbedre adgangen til forskning, innovation og uddannelse

2.4.1. Da der allerede indgår specifikke SMV-aktioner i EU's F& U-fremmepolitik, begrænser de foreliggende forslag sig til pilotaktioner, som endnu ikke er omfattet af andre EU-programmer. Imidlertid præciseres det ikke tilstrækkelig klart, hvad aktionerne konkret går ud på, og om de opfylder et behov, som ikke er tilgodeset på anden vis. Det er således ØSU' opfattelse, at det ville være bedre at udvikle aktioner til støtte for virksomhedsindehaverne i forbindelse med innovative processer snarere end at rette disse aktioner mod formidlere (konsulenter); omvendt tillægger ØSU punktet om SMV's og håndværksvirksomheders uddannelse på områderne standardisering og certificering stor betydning. De midler, som er afsat til sidstnævnte program, kunne måske øges væsentligt ved en omlægning af budgettet; det ville således være logisk at køre dem sammen med bevillingen til NORMAPME, som yder støtte til SMV i forbindelse med udarbejdelsen af europæiske standarder. I sin udtalelse fra 1993 om det nuværende flerårige program slog ØSU udtrykkeligt til lyd for at involvere SMV'erne i standardiseringsarbejdet også på europæisk plan. ØSU udtrykker da også tilfredshed med, at Kommissionen og Rådet () har imødekommet dette forslag og nu støtter SMV'ernes europæiske organisationer i dette arbejde. Det er således under alle omstændigheder rimeligt at videreføre disse aktiviteter i de kommende år.

2.4.2. ØSU skal i øvrigt endnu engang udtrykkeligt påpege, at det er nødvendigt at medinddrage handels- og distributionssektoren i udviklingen af innovationsrelaterede aktioner inden for rammerne af såvel grønbogen som det flerårige program. I forbindelse med innovative tiltag koncentrerer man stadig i for høj grad opmærksomheden om fremstillingserhvervene og forsømmer af bekvemmelighedsgrunde udviklingen på det procesmæssige og logistiske område.

2.5. Fremme iværksætterånd og støtte særlige målgrupper

2.5.1. ØSU er enig med Kommissionen i, at der er behov for at fremme iværksætterånden på alle niveauer, og at man bør stimulere en kultur, hvor der er større vilje til at påtage sig iværksætterrisikoen. I denne forbindelse er det prisværdigt, at man allerede i en række medlemsstater med stor succes har igangsat aktiviteter med henblik på at anspore (ofte unge mennesker) til etablering eller udbygning af egen virksomhed. Som et godt eksempel på en sådan aktion kan nævnes den italienske lov nr. 44, der kunne tjene som forbillede (bedste praksis) for andre medlemsstater. Her ligger der ikke kun en opgave for medlemsstaterne, men også for Fællesskabet. F.eks. kunne temaet sættes på dagsordenen for den europæiske SMV-uge, hvorved iværksætterånden i bred forstand kunne stimuleres. I denne forbindelse kunne man også fokusere på de ansattes overtagelse af virksomheder (management buy-out).

2.5.2. Denne del af det flerårige program omfatter fortsat aktioner til fordel for sektorer som håndværk, handel og distribution og specifikke målgrupper som kvindelige og unge iværksættere.

Der er afsat væsentligt flere finansielle midler til disse målgrupper end i de foregående år, hvilket ØSU bifalder. Som det er tilfældet for håndværkssektorens vedkommende, arbejder ØSU også på en initiativudtalelse om disse virksomheders problemer. Det kan imidlertid allerede nu konstateres, at ØSU bifalder den øgede opmærksomhed omkring håndværksvirksomhederne. Konklusionerne på den europæiske håndværkskonference i Berlin (1995) bør, i det omfang det ikke allerede er sket, omsættes i konkrete aktiviteter. Den nye afdeling for håndværk i GD XXIII's ændrede organisationsplan bør sætte kraftigt ind på dette område.

2.5.3. ØSU har også afgivet en række initiativudtalelser om detailhandelssektoren, og det agter snarest at tage denne sektor op til fornyet behandling, nu hvor Kommissionen i nær fremtid vil offentliggøre en grønbog om handel og distribution.

Netop handelssektoren fortjener større opmærksomhed i EU-politikken, fordi den spiller en ganske særlig rolle i forholdet mellem virksomhed og forbruger. Navnlig bør man i denne forbindelse tænke på de mangfoldige spørgsmål, som er knyttet til indførelsen af Euro'en.

2.6. Udarbejdelse af SMV-politikker og kendskabet til sektoren

2.6.1. Denne del af det flerårige program lægger beslag på en ikke ubetydelig del af det planlagte budget, nemlig ca. 23 mio. ecu. ØSU er enig i, at disse aktioner er af stor betydning. Indsamlingen af statistiske oplysninger om SMV og om de enkelte sektorer er af afgørende betydning, når en politik skal formuleres. ØSU har således også i de forløbne år udtrykt tilfredshed med det arbejde, som varetages af EU's Observationscenter for SMV'er (), og forventer også, at der tages højde for dets henstillinger om en kvalitativ forbedring af arbejdet og dettes videre udbredelse. Den kvalitative forbedring kan bl.a. opnås ved at gøre mere udstrakt brug af de rundspørger, som andre organisationer har foretaget blandt SMV'er. Forslaget om at inkorporere de vigtigste oplysninger og konklusioner i en alment tilgængelig database (hvortil der dog ikke skal være adgang via Internet) betragter ØSU som en interessant tanke, der fortjener nærmere overvejelse.

2.6.2. Også de øvrige virksomhedspolitiske publikationer henhører under denne budgetpost. I informationssamfundet finder ØSU det ikke bare relevant, men direkte påkrævet, at resultaterne af SMV-politikken sikres en vid udbredelse. Kun på denne måde kan aktionerne, som trods alt tit er begrænsede i deres sigte, bringes ud til et større publikum og varetage deres pilotfunktion. Dette kunne være én af EIC'ernes opgaver.

3. De finansielle midler

3.1. Det budget, Kommissionen foreslår Rådet at vedtage til gennemførelsen af ovennævnte aktioner, andrager 180 mio. ecu for perioden 1997-2000. Budgettet til det nuværende flerårige program beløb sig til 112 mio. ecu. Kommissionens forslag omfatter en bevilling på mindst 140 mio. ecu for de kommende fire år, mens ekstra 40 mio. ecu kan bevilges i forbindelse med revideringen af de finansielle overslag i 1997.

Under hensyn til de supplerende aktioner, som Kommissionen nu foreslår, udgør budgettet på 180 mio. ecu for de kommende fire år efter ØSU's opfattelse et absolut minimum. Dette gælder så meget des mere, som også de associerede lande i Central- og Østeuropa samt Cypern og Malta kan deltage i dette program. ØSU stiller sig derfor det spørgsmål, om ikke det ville være rimeligere at dække de omkostninger, som er forbundet med denne udvidelse af programmet, via de fonde, hvis formål er at finansiere aktioner til fordel for disse lande. Et lavere budget ville i høj grad svække troværdigheden af de politiske lederes erklæringer om, at de lægger stor vægt på sunde SMV'er og på disse virksomheders betydning for job- og vækstskabelse.

4. Konklusion

Aktionsprogrammer som det nu foreslåede bør revideres fra tid til anden i lyset af den aktuelle udvikling. I den forbindelse bør man i første række være opmærksom på markedets behov og konsekvenserne for arbejdsmarkedet. Efter ØSU's opfattelse er det således også en betingelse herfor, at Kommissionen opretholder en regelmæssig og intensiv kontakt med de repræsentative SMV-organisationer både på arbejdsgiver- og arbejdstagerside. Under hensyntagen netop til de nævnte konsekvenser for arbejdsmarkedet skal ØSU i forlængelse af dette ræsonnement atter slå til lyd for, at den sociale dialog udvides til at omfatte alle grupper i samfundet, så de får mulighed for at forhandle () - selv om det erkendes, at denne bemærkning falder uden for rammerne af det flerårige program for SMV. ØSU er fortsat af den opfattelse, at repræsentanter for de vigtigste økonomiske og sociale sektorer (og blandt dem henregner ØSU helt sikkert SMV'erne) bør medinddrages på passende vis. I øvrigt påpeger ØSU, at det via et grundigt samråd mellem Kommissionen og de berørte organisationer kan sikres, at aktionerne rent faktisk når ud til virksomhederne, og at feed-back fra disse kan danne grundlag for en justering af aktiviteterne. I samme forbindelse kan der drages omsorg for, at de begrænsede disponible budgetmidler allokeres optimalt. ØSU advarer om, at de p.t. forslåede aktiviteter medfører en risiko for fragmentering, fordi midlerne spredes på temmelig mange aktioner. Endelig finder ØSU velanbragt, at de fremtidige aktiviteter, som nu foreslås, giver anledning til en justering af GD XXIII's interne organisation.

ØSU har allerede slået til lyd for, at SMV-politikken integreres i alle EU's øvrige politikområder; på den baggrund kan ØSU kun helhjertet tilslutte sig, at der oprettes en særlig koordinationsafdeling for dette arbejde.

Bruxelles, den 10. juli 1996.

Carlos FERRER

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT nr. C 156 af 31. 5. 1996, s. 5.

() Studie over »De små og mellemstore virksomheders stilling i Det Europæiske Fællesskab«, 26./27. 6. 1974, CES 714/74.

() Senest: Det Europæiske Råd i Madrid, formandskabets konklusioner, 16. december 1995, s. 14.

() KOM(94) 207 endelig udg. af 3. 6. 1994.

() ØSU's udtalelse om »SMV og håndværksvirksomheder«, 21./22. oktober 1992, EFT nr. C 332 af 16. 12. 1992.

() ØSU's udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen om små og mellemstore virksomheders finansielle problemer«, EFT nr. C 388 af 31. 12. 1994.

() EASDAQ = European Association of Securities Dealers Automatic Quotation.

() ELISE = European Loan Insurance Scheme for Employment.

() Rådets resolution (Industriministrene) af 28. marts 1996, pkt. V, afsnit 4.

() Senest i udtalelsen om den tredje årsberetning om SMV-Observationscenteret, 20.-21. december 1995, EFT nr. C 82 af 19. 3. 1996.

() ØSU's udtalelse om de grundlæggende sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder i Det Europæiske Fællesskab, EFT nr. C 126 af 23. 5. 1989.