Udtalelse om Kommissionens meddelelse om en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union (96/C 100/03)

Den 15. november 1994 besluttede Regionsudvalget under henvisning til EF-traktatens artikel 198 C at udarbejde en initiativudtalelse om den ovennævnte meddelelse.

Det forberedende arbejde henvistes til Regionsudvalgets Underudvalg »Regionaludvikling - Økonomisk Udvikling - Finansielle Spørgsmål på Lokalt og Regionalt Plan«, som udpegede Jean Kaltenbach til ordfører. Underudvalget vedtog sin udtalelse den 17. marts 1995.

Regionsudvalget vedtog på sin 7. plenarforsamling af 20.-21. april 1995 (mødet den 21. april 1995) følgende udtalelse.

REGIONSUDVALGET

henviser til: EF-traktatens afsnit XIII »Industri«, artikel 130, der pålægger Fællesskabet og medlemsstaterne at sørge for, at de nødvendige betingelser for udviklingen af industriens konkurrenceevne er til stede, og hvis stk. 3 foreskriver, at Fællesskabet skal bidrage til gennemførelsen af dette mål gennem de politikker og aktioner, som det iværksætter i henhold til andre bestemmelser i traktaten,

og til:

- Kommissionens meddelelse af 1990 om en industripolitik i et åbent og konkurrencebaseret miljø,

- Kommissionens hvidbog af december 1993 om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse samt Regionsudvalgets udtalelse (CdR 85/94),

- Kommissionens meddelelse »Europa på vej mod informationssamfundet - en handlingsplan« af juli 1994 samt Regionsudvalgets udtalelse (CdR 231/94),

- Kommissionens meddelelse om et integreret program til fordel for SMV og håndværksfagene samt Regionsudvalgets udtalelse (CdR 18/95),

og henleder opmærksomheden på,

- at arbejdsløsheden i Den Europæiske Union fortsat er meget høj,

- at det uden en konkurrencedygtig industri er umuligt at skabe et tilstrækkeligt antal nye arbejdspladser og tage de nye udfordringer op, som EU, medlemsstaterne og regionerne står over for,

- at det er nødvendigt at styrke og fremme den økonomiske og sociale samhørighed i EU, og

- at konkurrenceevnen i regionerne skal forbedres som led i denne politik.

INDLEDNING

A. I de seneste år har europæisk industri forbedret sin konkurrenceevne betydeligt. Dette underbygges af, at EU's handelsbalance er blevet rettet op, at EU-virksomhedernes finansielle strukturer er blevet sundere og mere solide, og at arbejdskraftomkostningerne pr. produceret enhed har udviklet sig gunstigt. Navnlig sammenlignet med USA og Japan kan EU notere sig en bedring på alle disse punkter.

B. Trods disse positive aspekter står de europæiske virksomheder over for nye udfordringer, men udviser fortsat en række afgørende svaghedstegn. Den internationale konkurrence skærpes til stadighed, hvortil kommer en række forskellige faktorer såsom de nye teknologiers voksende dominans, styringen af konsekvenserne af de geopolitiske omvæltninger og europæisk industris utilstrækkelige fodfæste på vækstmarkederne. Alle disse faktorer bidrager til at vanskeliggøre situationen for virksomhederne, ikke mindst de små og mellemstore, og til at komplicere beskæftigelsessituationen yderligere. Hertil kommer, at produktivitetsudviklingen sker i langsommere tempo i EU end i USA og Japan, og at forskningsindsatsen er utilstrækkelig til at dække markedets behov.

C. Det er almindeligt anerkendt og påpeges i meddelelsen af 1990, at virksomhederne bedst selv er i stand til at sikre deres konkurrenceevne, men at det samtidig er de offentlige myndigheders opgave at skabe gunstige rammevilkår for industriens konkurrenceevne. En satsning på de vækstbærende, beskæftigelsesskabende markeder kræver ifølge Kommissionen en prioritering af følgende fire aktionsområder:

- fremme af immaterielle investeringer,

- udbygning af det industrielle samarbejde,

- tilvejebringelse af retfærdige konkurrencevilkår,

- modernisering af det offentliges engagement i erhvervslivet.

GENERELLE BEMÆRKNINGER

REGIONSUDVALGET

1. noterer sig Kommissionens analyse af politikken til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union, af de nye udfordringer, vi møder, og af de aktionsmuligheder, der foreslås med henblik på at sikre varig økonomisk vækst,

2. bifalder den generelle indfaldsvinkel i Kommissionens meddelelse om industriens konkurrenceevne og tilslutter sig, at der er behov for et samvirke mellem de politikker, der føres på alle niveauer, både på EU-niveau og på nationalt og regionalt niveau, hvis der skal skabes et gunstigt klima for en styrkelse af industriens konkurrenceevne,

3. mener, at støtte til ugunstigt stillede regioner vil bidrage til at styrke den samlede konkurrenceevne i EU, og tilslutter sig, at industriens konkurrenceevne og den økonomiske og sociale samhørighed skal forstærke hinanden, således som det er anført i Kommissionens femte periodiske beretning om den sociale og økonomiske situation og udvikling i Fællesskabets regioner,

4. bemærker, at samhørighedshensynet ikke må blive en hæmsko for konkurrenceevnen,

5. mener, at strukturfondenes fremme af regionernes økonomiske udvikling er væsentlig for den økonomiske konvergens, som er en forudsætning for at indføre Den Økonomiske og Monetære Union,

6. konstaterer med stor tilfredshed, at meddelelsen betragter den vedvarende høje arbejdsløshed i alle medlemsstater som et særligt alvorligt problem, der undergraver samhørigheden, vanskeliggør en accept af de nødvendige ændringer og hindrer udnyttelsen af innovationspotentialet, og kræver på den baggrund, at de beskæftigelsespolitiske hensyn opprioriteres - også i den europæiske industripolitik,

7. påpeger, at der oveni de eksisterende økonomiske skævheder mellem regionerne sker omstillinger og omlægninger i industrien, som medfører en meget kompleks og meget forskelligartet udvikling i forskellige dele af EU, og der er faktorer, der kunne indikere en tendens til, at nye skel er ved at opstå,

8. konstaterer med tilfredshed, at det med de prioriterede aktioner i meddelelsen konsekvent tilstræbes at tilgodese markedets behov i videst muligt omfang,

9. idet det dog må beklages, at den anbefalede strategi på visse punkter har karakter af en opregning af principper. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at udforme et program konkret gennemførelse, hvor den model for bæredygtig vækst, der er lagt op til i Delors' hvidbog, skal være retningsgivende for tilgangen til industriens konkurrenceevne,

10. påpeger, at en sådan strategi er så meget desto mere nødvendig, som virksomhederne, især de små og mellemstore, i særlig grad er underlagt regionale og lokale forhold. Når de regionale og lokale myndigheder er så interesserede i denne politik, er det fordi, den er af central betydning for en langsigtet, bæredygtig udvikling af de lokale og regionale økonomier.

Fremme af immaterielle investeringer

REGIONSUDVALGET

11. tilslutter sig, at immaterielle investeringer er afgørende for industriens konkurrenceevne; på det punkt drejer det sig om at forudse og dække erhvervenes behov og være på forkant med markedsudviklingen,

12. mener, at det offentlige skal understøtte indsatsen for at fremme de immaterielle investeringer, især ved hjælp af skattepolitiske incitamenter i de enkelte medlemsstater,

13. mener, at ændringer i den økonomiske udvikling, især fremkomsten af sofistikerede vækstmarkeder, og nye krav (f.eks. kravet om »totalkvalitet« og miljøhensyn), har ændret investeringsadfærden. Det offentlige, herunder regionerne, skal hjælpe navnlig de små og mellemstore industrivirksomheder til at få øje på disse ændringer og tilpasse sig dem, navnlig ved at foregribe behovene for uddannelse og forskning,

14. finder det interessant, at beskæftigelsesudsigterne er mest lovende i sektorer, der systematisk gør brug af ny teknologi,

15. er enig i, at livslang erhvervsuddannelse og en forbedring af det generelle kvalifikationsniveau er væsentlige forudsætninger for at sikre konkurrenceevnen. Det understreges, at regionerne bærer et særligt ansvar på dette område,

16. lægger særlig vægt på de europæiske strukturfonde, herunder brug af mål nr. 4-interventioner,

17. kan kun tilslutte sig, at forskningsindsatsen til stadighed må styrkes, og at opbygningen af en forskningsindsats i EU som helhed i vid udstrækning er afgørende for EU's muligheder for at klare sig i den internationale konkurrence,

18. henstiller, at indsatsen koncentreres om anvendt forskning og optimal spredning af resultaterne, navnlig gennem samarbejde mellem den offentlige og private sektor, partnerskaber og overførsel af knowhow, herunder på tværs af de regionale grænser,

19. mener, at små og mellemstore virksomheder i industrien - især i isolerede eller ugunstigt stillede regioner - kan bidrage til at styrke EU's samlede konkurrenceevne, hvis de inddrages fuldt ud i partnerskabs- og videnoverførselsnettene,

20. bemærker, at den praktiske gennemførelse af disse henstillinger (herunder spredningen af F& U-resultater og overførslen af knowhow) volder store vanskeligheder, især hvad angår intellektuel ejendomsret og juridiske samarbejdsrammer. Det skal bemærkes, at Kommissionens meddelelse ikke indeholder ét eneste forslag på det punkt,

21. tilslutter sig, at F& U-aktiviteter til forbedring af konkurrenceevnen som anført i hvidbogen kun er formålstjenlige, hvis kravet om miljøforenelighed tilgodeses,

22. insisterer på, at forskningen inden for teknologi og knowhow skal tilgodese løsningen af miljøproblemer, som regionerne er stærkt engagerede i.

Udvikling af det industrielle samarbejde

REGIONSUDVALGET

23. deler det synspunkt, at det industrielle samarbejde først og fremmest skal foregå på virksomhedernes initiativ, og glæder sig over, at det industrielle samarbejde mellem virksomheder på trods af de fortsat ugunstige internationale økonomiske konjunkturer er blevet intensiveret,

24. understreger dog, at det er absolut nødvendigt, at instanserne på såvel fællesskabsplan som nationalt og regionalt plan gør en forstærket indsats for at tilvejebringe optimale betingelser for udviklingen af det industrielle samarbejde,

25. deler det synspunkt, at afskaffelsen af hindringer på det retlige plan, navnlig gennem fastlæggelse af en tilfredsstillende juridisk ramme for det industrielle samarbejde og beskyttelse af intellektuel ejendomsret, vil styrke det industrielle samarbejdes effektivitet, øge antallet af initiativer på området og opfordrer følgelig medlemsstaterne til at indtage en konstruktiv holdning til disse spørgsmål,

26. bifalder Kommissionens forslag om at støtte vækstbærende markeder gennem en tværnational strukturfondsindsats, og understreger, at aktioner af denne art især berører regionerne, og f.eks. kan iværksættes under programmer som INTERREG; Kommissionen bør med de til enhver tid nødvendige midler opmuntre medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at gøre maksimal brug af strukturfondene og EU-initiativerne (især initiativer af tværnational interesse) for at styrke konkurrenceevnen,

27. bifalder Kommissionens forslag om, at udbygningen af samarbejdet med de central- og østeuropæiske lande skal ske ved at centrere indsatsen, herunder specielt PHARE-programmets midler, om konkrete økonomiske støttetiltag på områder som finansieringsteknik og udvikling af de standardiserings- og certificeringsprocedurer, der skal følges i virksomhederne, og mener, at disse foranstaltninger i sidste ende vil fremme integrationen i Unionen,

28. mener, at foranstaltninger til fremme af det industrielle samarbejde vil være så meget desto mere effektive, når de henvender sig til virksomheder i såvel de central- og østeuropæiske lande som i Unionens medlemsstater; mener i forlængelse heraf, at Kommissionens forslag om at udvikle en finansieringsstøtteordning for virksomheder i de central- og østeuropæiske lande, der tager form af konkrete projekter og supplerer den allerede eksisterende bistand (PHARE og EIB-lån,) er positivt, og glæder sig navnlig over forslaget om at yde EU-virksomheder delvis investeringsgaranti, så de kan høste fordel af udviklingsmulighederne på disse nye markeder,

29. har forståelse for, at samarbejdet med de central- og østeuropæiske lande primært er rettet mod de mikro-økonomiske og finansielle aspekter, men gør samtidig opmærksom på, at der også er behov for immaterielle investeringer, specielt i uddannelse af de menneskelige ressourcer, og for udvikling af samarbejdet mellem regionerne i de central- og østeuropæiske lande og i Unionen på tværs af grænserne,

30. bifalder forslaget om at lade de central- og østeuropæiske lande få del i erfaringerne fra de »Industrial Round Tables«, som allerede er sat i gang med visse lande (Japan og Baltikum), med henblik på at finde repræsentative samtalepartnere fra industrisektorer i disse lande og bringe dem sammen; det eventuelle samarbejde bør følge en pragmatisk sektoropdeling,

31. bifalder Kommissionens forslag om en bedre udnyttelse af de eksisterende instrumenter i samarbejdet med landene i Latinamerika, middelhavsområdet og Asien, og mener, at enhver foranstaltning til fremme af dynamikken i netværket for virksomhedssamarbejde mellem Unionen og disse lande kun kan have en gavnlig effekt,

32. gør opmærksom på, at en inddragelse af de juridiske problemstillinger, som tages op under punkt 22, ville gavne det industrielle samarbejde med landene i Latinamerika, Central- og Østeuropa, middelhavsområdet og Asien; Kommissionens meddelelse kommer overhovedet ikke ind på disse spørgsmål.

Retfærdige konkurrencevilkår

REGIONSUDVALGET

33. har med den største interesse noteret sig, at den internationale økonomi ifølge meddelelsen i stigende grad er organiseret omkring stærke regionale handelsblokke, ligesom »diskriminatoriske« bilaterale aftaler, der strider mod principperne i et multilateralt handelssystem, vinder frem,

34. er foruroliget over, at visse tredjelande og regionale handelsblokke følger en konkurrencemæssig praksis, som ikke altid i tilstrækkelig grad sikrer lige behandling af alle virksomheder - og her tænker Regionsudvalget især på europæiske virksomheder,

35. forstår, at der er behov for at finde en balance mellem på den ene side hensynet til fri konkurrence og på den anden side fordelene ved strategiske alliancer - især i form af industrielt samarbejde, som gavner konkurrenceevnen - men gør samtidig opmærksom på, at Kommissionen ikke kommer med noget konkret oplæg til, hvordan man skaber en sådan balance,

36. bifalder forslaget om at styrke handelsforbindelserne med lande og regioner, der sammen med Den Europæiske Union udgør en geografisk zone med særlig livligt handelssamkvem - her tænkes på middelhavslandene og de central- og østeuropæiske lande - og bifalder de foreslåede konkrete foranstaltninger til fremme af disse landes økonomiske integration i denne zone,

37. understreger, at det er nødvendigt at styrke bekæmpelsen af bedrageri i handelssamkvemmet mellem Unionen og tredjelande, og gør opmærksom på, at meddelelsen kun ganske kort nævner dette problem,

38. deler det synspunkt, at en åbning af den internationale samhandel og en styrkelse af konkurrencen på Unionens indre marked er to indbyrdes forstærkende processer og samtidig afgørende forudsætninger for en forbedring af industriens konkurrenceevne,

39. mener, at kontrol med statsstøtte harmonerer perfekt med målsætningen om et optimalt fungerende indre marked, men understreger, at denne målsætning samtidig stiller krav om en nøje afklaring af sigtet med regionalstøtte til virksomheder,

40. understreger, at streng kontrol med offentlig støtte fremdeles skal være en garant for erhvervslivets konkurrenceevne og et værn mod en farlig kappestrid mellem regionerne, men kontrollen må ikke virke som en hæmsko for investeringerne, der er og bliver nøglen til virksomhedernes konkurrenceevne,

41. understreger i den sammenhæng det nødvendige i

- at kontrolsystemet ikke diskriminerer SMV i forhold til de store virksomheder, hvis interesser der undertiden - til SMV-sektorens undren - tages særligt hensyn til,

- at regionale eller lokale lånegarantiordninger, som understøtter SMV's investeringer uden at forvride konkurrencen, fastholdes og om nødvendigt udbygges,

42. beklager med hensyn til en eventuel justering af kontrolprocedurerne for støtte, at Kommissionen ikke i detaljer redegør for de påtænkte foranstaltninger i meddelelsen, og mener, at ønsket om en hurtig justering ikke må være til hinder for et grundigt forarbejde eller for indførelse af eventuelle overgangsperioder,

43. ser velvilligt på bestræbelserne på at sikre sammenhæng mellem kontrollen med statsstøtte og tildelingen af støtte såvel fra strukturfondene som fra andre EU-kilder.

Modernisering af de offentlige myndigheders engagement

REGIONSUDVALGET

44. er enig i, at den aktuelle udvikling i økonomien stiller nye krav ikke alene til virksomhederne, men også til myndighederne på såvel fællesskabsplan som på nationalt, regionalt og kommunalt plan, og at de europæiske virksomheder alt for ofte er afhængige af myndighedernes evne til at reagere hurtigt og til at tilpasse sig de nye markedsvilkår,

45. glæder sig over, at foranstaltninger til fordel for virksomhedernes konkurrenceevne, som f.eks. fællesskabsinitiativerne, frembyder fortrinlige muligheder for at oprette partnerskabsnet mellem virksomheder, såvel større som små og mellemstore,

46. understreger, at oprettelsen af tværnationale og tværregionale partnerskabsnet er nødvendig, ikke mindst med sigte på nationale og regionale embedsmænds indføring i de nye administrative fremgangsmåder,

47. mener, at lande inden for Unionens handelsområde, f.eks. de central- og østeuropæiske lande og middelhavslandene, kan drage stor nytte af at deltage i disse net,

48. lægger stor vægt på positive foranstaltninger med hensyn til udveksling af oplysninger mellem myndigheder og adgang til oplysninger, ikke mindst gennem udvikling af telenet, og mener, at disse net kan have en gavnlig virkning på effektiviteten og responstiden i de regionale og kommunale forvaltninger,

49. understreger, at Fællesskabets initiativprogrammer giver regioner og kommuner overordentligt gode muligheder for - i og med deres konkrete indsigt i det lokale økonomiske miljø - at tage egnede, innovative initiativer, og påpeger, at den aktive rolle som impulsgiver og formidler af oplysninger om de konkrete muligheder, som fællesskabsinitiativerne frembyder, passer glimrende ind i opfattelsen af en moderne regional og kommunal forvaltning. Det tilkommer de regionale og lokale myndigheder at opmuntre til partnerskaber, der sigter på at nyttiggøre F& U-resultater og udnytte ny teknologi i SMV-sektoren,

50. mener, at moderniseringen af forvaltningens rolle også kræver et nyt og mere innovativt syn på det offentliges mulighed for at fremme konkurrenceevnen, f.eks. gennem en styrkelse af regionernes kulturelle tiltrækningskraft og en forbedring af kvaliteten af de tjenesteydelser, som tilbydes befolkningen, og dermed for at yde et betydeligt bidrag til forbedringen af det lokale erhvervslivs rammevilkår.

Bruxelles, den 21. april 1995.

Jacques BLANC

Formand for Regionsudvalget