ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 535 
 
 
Vol. 1983/0204 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMM ISSIONEN FOR DE EUROP ÆISKE F ÆLLESSKABER
KOM(83) 535 endelig udg.
Bruxelles,den 13 s eptember 1983.
SJETTE BERETNING TIL R ÅDET FRA KOMMISSIONEN
vedr ørende gennemf øreIsen af programmet 
for finansiel og faglig bistand til 
ikke-associerede udviklingslande 
(pr. 31. december 1982)
KOM(83) 535 endelig udg.

I N D H O L D
I G E N E R E L T
(a) Indledning
(b) Målsætning og procedure
II 19 8 2 -P R O G R A M M E T
(a) Retningslinjer
(b) Fordelingen af midlerne
(c) Programmets indhold
- hovedmodtagere
- fordeling pi sektorer
- samfinansiering
- øvrige bemærkninger
III G E N N E M F Ø R E L S E N  A F  P R O G R A M M E T  I 1982
(a) Generelt
(b) Forpligtelser
(c) Udbetalinger
(d) Administrative spørgsmål
- forberedelse af og tilsyn m ed  projekter
- rammeaftaler
IV  K O N K L U S IO N E R
B IL A G : 1  Liste over finansierede projekter, 1982-programmet.
II Fordeling af midlerne på modtagere, 1976-1982.
III D e n  særlige programmet ti l fordel for Mellemamerika
IV  D en  særlige post t i l  ekspertbistand udefra.

I GENERELT
I .a. Indledning
I henhold ti l forordningen o m  Fællesskabets program for finansiel og 
faglig bistand ti l ikke-associerede udviklingslande (1) skal Kommissionen 
en gang o m  året underrette Europa-Parlamentet og Rådet o m  forvaltningen 
af dette program. D et foreliggende dokument er den sjette beretning af 
denne art, og det omfatter gennemførelsen af alle årlige programmer 
t i l  fordel for ikke-associerede udviklingslande siden 1976 i løbet af 
det år, der sluttede 31. december 1982 (2).
Beretningen indeholder en omfattende oversigt over 1982-programmet samt 
detaljerede oplysninger o m  de samlede forpligtelser og udbetalinger i  
løbet af kalenderåret 1982, og der fremsættes desuden kommentarer ti l 
andre væsentlige udviklingsforløb i denne periode.
D et er blevet foreslået, at den årlige beretning også skulle k o m m e  nær­
mere ind på de erfaringer, der er høstet m ed  bestemte projekter. D et 
ville imidlertid helt klart være umuligt at give dette spørgsmål mere 
end en rent overfladisk behandling inden for rammerne af en almindelig 
årsberetning, da der allerede er blevet finansieret mere end 200 enkel­
te projekter under dette program.
Hensigten m ed  den foreliggende beretning er derfor blot at fremlægge de 
vigtigste statistiske oplysninger o m  programmets gennemførelse og at 
fremsætte kommentarer t i l  særlig vigtige spørgsmål, der måtte være op­
stået. Derimod vil der måske som  bilag ti l kom m ende beretninger kunne 
vedlægges forskelligt evalueringsmateriale, der viser, hvilke erfaringer 
der er gjort i et bestemt land eller m ed  en bestemt projekttype. Det kan 
være en mere hensigtsmæssig m åde at fremlægge de vigtige oplysnings­
materiale på.
I.b. Målsætning og procedure
S o m  nævnt i tidligere beretninger blev programmet for finansiel og faglig 
bistand ti l ikke-associerede udviklingslande påbegyndt i 1976. Dets 
grundlæggende politiske retningslinjer er fastlagt i Rådets forordning 
442/81 (3), og de uddybes i de generelle retningslinjer, som  fastlægges 
hvert år af Rådet på forslag fra Kommissionen og efter høring af Europa­
parlamentet. Disse politiske retningslinjer kan kort gengives således:
- bistanden skal gå t i l  de fattigste udviklingslande og t i l  de fattigste 
befolkningsgrupper i disse lande, og den skal i første række tage 
sigte på udvikling af landdistrikterne m ed  særlig vægt på forbedring af 
fødevareforsyningerne; 1  2  3
(1) Rådets forordning 442/81.
(2) 5. beretning (K0M(82)500) omfattede det år, der endte december 1981, 
medens 4. beretning (K 0 M C 8 1 ) 691) indeholdt en særlig detaljeret gennem­
gang af de første fem  år m ed  programmet for ikke-associerede lande.
(3) Selv o m  denne forordning først blev o fficielt vedtaget i februar 1981, 
var de grundlæggende politiske retningslinjer i den blevet nøje fulgt 
fra og m ed  1978-programmet.

- 2 -
- en del af midlerne skal anvendes ti l regionale projekter (og her 
kan projekter uden for landdistrikterne også k o m m e  i betragtning),
og anden del af midlerne afsættes t i l  ekstraordinære foranstaltninger, 
især genopbygningsprojekter efter katastrofer;
- bistanden ydes so m  gavebistand og kan anvendes ti l at dække såvel 
lokale omkostninger so m  udgifter i udenlandsk valuta; projekterne 
kan finansieres autonomt eller samfinansieres m ed  medlemsstater eller 
internationale organisationer;
- tildelingen af midler skal bidrage ti l at befæste Fællesskabets tils te ­
deværelse i de store regioner i den tredje verden.
I forordningen er proceduren for vedtagelse af projekter også fastlagt.
Fra og m ed  1981-programmet (da denne procedure blev anvendt første gang) 
træffes finansieringsafgørelserne vedrørende individuelle projekter af 
Kommissionen, efter at den har indhentet en udtalelse fra et finansierings­
udvalg m ed  repræsentanter for medlemsstaterne og m ed  en repræsentant 
for Kommissionen som  formand.
Dette udvalg afholder m øde flere gange o m  året, og projekter kan således 
behandles i partier, efterhånden som  de foreligger. Udvalget afholdt 
fem  møder i 1982 (på det første af disse blev de sidste 1981-projekter 
behandlet) og tre møder i første halvdelaf 1983.
II 19 8 2 -P R O G R A M M E T
II.a. Retnings linjer
D e  årlige retningslinjer for 1982-programmet blev udarbejdet af K om m is­
sionen i september 1981 (1) og vedtaget af Rådet i januar 1982. Foruden 
en kort oversigt over erfaringerne fra tidligere år gentages her den 
grundlæggende politiske målsætning fra forordningen og visse enkelt­
punkter uddybes. Specielt nævnes det, at
- den geografiske fordeling af midlerne skal i store træk følge mønsteret 
fra de foregående år m ed  7 5 %  t i l  Asien, 2 0 %  ti l Latinamerika, 5 %  ti l 
Afrika (m od 73/20/7% i 1981-retningslinjerne). Disse procentsatser 
beregnes efter fratrækning af beløbene ti l de forskellige særlige 
poster (genopbygning efter katastrofer, international landbrugsforskning 
og ekspertbistand), hvor der ikke kan foretages en egentlig opdeling 
efter verdensdel;
- modtagerlandene skal være de sam m e som  tidligere år, evt. m ed  tilfø ­
jelse af Bhutan, Colombia og (undtagelsesvis) Costa Rica. V ed regio­
nale foranstaltninger bør der fortsat lægges særlig vægt på A S E A N  og 
Andin-pagten;
- blandt sektorerne bør udvikling af landdistrikterne fortsat have en 
fortrinsstilling;
- t i l  genopbygning efter katastrofer og lignende skal der afsættes en 
reserve på mellem 5 %  og 7 %  af de samlede midler (m od 5-10%  i 1981),
(1) K 0M (81) 536.

- 3 -
medens der til ekspertbistand og kontrol skal afsættes henholdsvis 
3% og 1% (mod 2% og 1% i  1981-retningslinjerne).
Foruden disse generelle retningslinjer blev der opstillet visse særlige 
retningslinjer senere på året i  forbindelse med den særlige aktion til 
fordel for Mellemamerika- Disse særlige retningslinjer blev vedtaget 
af Rådet i  november 1982 efter et forslag fra Kommissionen i  juli 1981 
(1), og det er heri fastsat, at projekter, der finansieres som led i  
denne aktion, bør koncentreres om en forøgelse af landbrugsproduktionen 
inden for rammerne af eksisterende nationale landbrugsreformprogrammer.
Il.b. f2£^§iiQ9§Q_§i_!Di^i§£D§
De samlede midler, der var til rådighed på 1982-programmet, androg 
258,94 mio ECU, omfattende
- 15,94 mio ECU i  tiloversblevne bevillinger fra 1981-budgettet;
- 185,00 mio ECU, der oprindeligt var bevilget på 1982-budgettet;
- 58,00 mio ECU på et tillægsbudget, der blev godkendt i  oktober 1982.
I henhold til de normale budgetbestemmelser for opdelte bevillinger 
skulle der disponeres over 1981-bevi11i ngerne (15,94 mio ECU inden 
udgangen af 1982, medens der kan disponeres over 1982-bevillingerne 
(185,00 plus 58,00 mio ECU) i  løbet af 1982 og 1983.
Af det samlede beløb, der var til rådighed, blev 19,2 mio ECU afsat ti l  føl­
gende generelle poster:
- 9,7 mio ECU til fire genopbygningsprojekter efter katastrofer. Dette 
beløb svarer til 5,2% af de oprindelige 1982-bevillinger og ligger
i  underkanten af det i  retningslinjerne fastsatte beløb på 5-7%;
- 5,5 mio ECU til international landbrugsforskning inden for rammerne 
af CGIAR (2). Dette beløb svarer til 3,0% af de oprindelige budget­
bevillinger, medens gennemsnittet i  perioden 1976-81 var 3,7%;
- 4,0 mio ECU til en særlige post til ekspertbistand udefra. Dette 
beløb svarer til 2,2% af de oprindelige bevillinger på 1982-budgettet 
mod de i  retningslinjerne fastsatte 4%.
Den eneste af disse poster, der kræver en særlig kommentar, er posten 
til ekspertbistand, da denne fremtræder på en lidt anden måde end i  de 
tidligere år. For enkelthed skyld er de to særskilte poster, der 
tidligere optrådte under denne generelle overskrift, nu blevet slået 
sammen til en samlet post, der omfatter både ekspertbistand og mindre 
undersøgelser. Hertil er i  alt afsat 4,0 mio ECU, der fordeler sig med 
2,5 mio ECU til kortvarig ekspertbistand (med henblik på forberedelse 
af projekter og kontrolbesøg s til mindre unders gelser og faglig 
bistand) og 1,5 mio ECU til længerevarende ekspertbistand (omfattende
(1) K0M(82) 481 og K0M(82) 257.
(2) Landbrugsforskningen har tidligere været indregnet i  den geografiske 
fordeling afhængigt af, hvilken region et bestemt institut var be­
liggende i. Da disse institutter imidlerti ikke blot arbejder på regio­
nalt, men på egentligt internationalt plan, forekommer det mere rime­
ligt at opføre dette beløb under en generel post.

ansættelse i vigtige modtager lande af udviklingseksperter, der for 
Kommissionen skal føre tilsyn med gennemførelsen af projekter og give 
generel vejledning til modtagerne). Samtidig er loftet over forundei—  
søgelser og faglig bistand, der finansieres over denne post, blevet hævet 
fra 300 000 ECU til 500 000 ECU ligesom den tilsvarende EUF-post 
(de gennemsnitlige omkostninger i forbindelse med sådanne undersøgelser 
er imidlertid af størrelsesordenen 50 000 ECU).
Når de 19,2 mio ECU, der er afsat til disse særlige poster, trækkes 
fra, er der i  alt 239,74 mio ECU tilbage til almindelige projekter i  
de tre geografiske områder, programmet omfatter. Den oprindelige foi—  
deling af disse midler efter de geografiske kriterier i retningslin­
jerne fremgår af nedenstående tabel 1.
Tabel 1 12§?“grogrammet£_den_grund læggende^orde^2Q2_§i _[D i  die rne
1981
bevi ' l  Unger1982
oprindetigé.  
bevillinger1982
tillags- 
bevillingerI ALT
Generel le 
poster- 19,2 - 19,2
Asien -0,35 124,35 21,00 145,00
Latinamerika 6,69 33,16 35,60 75,45
Afrika 9,60 8,29 1,40 19,29
I alt 15,94 165,80 58,00 239,74
I ALT 15,94 185,00 58,00 258,94
NB: - De resterende 1981-bevilli nger blev fordelt med henblik pa at overholde den
tilstræbte geografiske fordeling i 1981-programmet;
- De oprindelige 1982-bevillinger (185,0 mio ECU) blev fordelt efter den 
i 1982-retningslinjerne fastsatte fordelingsnøgle 75/20/5, efter at
de generelle poster (genopbygning efter katastrofer, forskning, eks­
pertbistand) var fratrukket;
- Af 1982—tillægsbevillingerne (58,00 mio ECU) blev 30,00 mio ECU 
tildelt Mellemamerika (særlig aktion) og resten fordelt efter 1982— 
retningslinjernes fordelingsnøgle 75/20/5.- 4 -

- 5 -
Under hensyntagen til den grundlæggende geografiske fordeling, der 
er beskrevet ovenfor, blev de enkelte projekter udvalgt i  overensstemmelse 
med den politiske målsætning i  forordningen og retningslinjerne samt 
modtagernes prioritering og afhængigt af, hvor godt forberedt de enkelte 
projekter var. Der blev desuden i  fuld udstrækning taget hensyn til de 
relative behov hos de modtagere, der kunne komme på tale, og til ei—  
faringerne fra gennemførelsen af projekter i  de pågældende lande i  
tidligere år.
Der blev gjort den størst mulige indsats for at anvende alle midlerne 
så hurtigt som muligt. I praksis opstod der imidlertid tekniske pro­
blemer ved forundersøgelsen af visse projekter, og da en relativ stor 
del af de disponible midler desuden først blev endeligt bevilget i  
oktober 1982, blev det nødvendigt at fremføre ca. 48,7 mio ECU til 
1983-programmet (1).
Denne fremførsel er væsentlig større end tidligere (15,94 mio ECU i  
1981, 11,0 mio ECU i  1979), men den vil blive fuldstændig opbrugt i  
løbet af andet halvår 1983. Der er tale om projekter i  Bangladesh, 
Pakistan, Nepal, ASEAN, Nordyemen. Peru og Nicaragua.
De indgåede forpligtelser under 1982-programmet beløber sig i  alt til 
210,204 mio ECU, hvis fordeling fremgår af nedenstående tabel 2.
(1) Fremførsel af midler fra et program til det næste er i  og for sig en 
kunstig ordning, der skyldes, at der skal aflægges beretning om ind­
hold og omfang af et bestemt program et stykke tid før den periode, 
hvor der kan disponeres over midlerne i  det relevante budget, rent 
faktisk er udløbet. Der vil blive indgået forpligtelser for samtlige 
bevillinger på 1982-budgettet i  løbet af den toårsperiode, der er 
fastsat i  Kommissionens finansforordninger; enten i  løbet af 1982 eller 
i  begyndelsen af 1983 til projekter i  1982-programmet, eller senere i  
1983 til projekter i  1983-programmet.

- 6 -
Tabel 2 l0dg§ede_forgl22telser_under_19822gro2rammet_(m2o_ECU)
I Disponible midler bevillinger 1981 
oprindelige bevillinger 1982 
tillægsbevillinger 198215,940
185,000
58,000
258,940
II Generelle poster genopbygning efter katastrofer 
internat ional landbrugsforskning 
ekspertbistand udefra9,700
5,500
4,000
19,200
III Almindelige 
proj ekterAsien
Latinamerika
Afrika105,620
65,976
19,408
191,004
IV I ALT indgåede forpligtelser 
fremførte midler210,204
48,736
258,940
NB: Det fremførte beløb fordeler sig med 39,380 mio ECU til Asien, 
9,474 mio ECU til Latinamerika og (som en ganske lille justering) 
- 0,118 mio ECU til Afrika. Disse beløb repræsenterer forskellen 
mellem den oprindelige tildeling til hver region og de faktisk 
indgåede forpligtelser under 1982-programmet.
II.c.  IndhoIdet_af_29822£rogrammet
Som nævnt ovenfor blev der indgået forpligtelser for i  alt 210,204 
mio ECU under 1982-programmet til i  alt 33 individuelle projekter og 
foranstaltninger til fordel for 21 forskellige modtagere (14 lande 
og 7 regionale organisationer).
Forpligtelserne fordelt på modtagere fremgår af tabel 3 nedenfor. Bilag 
I indeholder en fuldstændig liste over de enkelte projekter og foranstalt­
ninger, og bilag II indeholder en liste over fordelingen på modtagere 
fra 1976 til i  dag. Bilag III indeholder en række mere udførlige kommen­
tarer til den særlige aktion til fordel for Mellemamerika.

- 7 -
Tabel 3 1982-gro2rammet£_forgl22te.lser_fordelt_[3å_modta2ere_j(m20_ECU).
Indien
Bangladesh
Bhutan
Nepal
Indonesien 
Thai land 
ASEAN
ASIEN I ALT46,000
23,600
3,400
3,700
11,670
17,220
0,030
105,620
Costa Rica
Den dominikanske
Republik
Haiti
Honduras
Nicaragua
Andi n-gruppen
CIMMYT
LATINAMERIKA 
I ALT18,000
12,000
6,600
16,900
9,800
0,676
2,000
65,976Angola
Mogambique
AFRIKA I ALT8,750
10,658
19,408
Genopbygning efter 
katastrofer 9,700
Forskning 5,500
Ekspertbistand 4,000
Generelle poster i  alt 19,200
I ALT 210,204
Hovedmodta2ere
Som det fremgår af ovenstående tabel var Indien det land, der modtog 
størst bistand under 1982-programmet, med i  alt 46,0 mio ECU (ekskl. 
de to genopbygningsprojekter efter katastrofer i  Indien), svarende til 
21,9% af de samlede anvendte midler under 1982-programmet. Derefter 
følger Bangladesh (23,6 mio ECU eller 11,2% af de indgåede forpligtelser), 
Costa Rica (18,0 mio ECU eller 8,6%), Thailand (17,22 mio ECU eller 
8,2%) og Honduras (16,9 mio ECU eller 8,0%).
Tilsammen tegner disse fem hovedmodtagere sig for 58% af de samlede 
anvendte midler (det tilsvarende tal for de fem hovedmodtagere 1976- 
81 var 55%). De 10 hovedmodtagere i  1982 (ovennævnte lande samt Den 
dominikanske Republik, Indonesien, Mogambique, Nicaragua og Haiti) 
modtog 82% af de samlede midler (sammenlignet med 75% i  gennemsnit i  
1976-81).
En forholdsvis stor delaf midlerne i  1982-programmet er gået til en række 
latinamerikanske lande, hvilket naturligvis skyldes den særlige aktion, 
der blev iværksat i  dette år, men dette betegner ikke på anden vis en 
afvigelse fra det sædvanlige mønster for tildeling af midler.
Fire nye modtagere var med i  1982-programmet for første gang: Bhutan, 
Sydyemen (1) og Costa Rica samt CIMMYT (Centro de Invest igaci on y 
Mejoramiento de Maio y Trigo, et internationalt landbrugsforsknings- 
institut med sæde i  Mexico City).
(1) Sydeymen modtog kun bistand fra reserven til genopbygning efter kata­
strofer.

- 8 -
Flere modtagere, der har optrådt regelmæssigt i  tidligere ar, var ikke 
med i  1982, enten fordi de modtog en særlig stor bistand i  1981 (Burma, 
Filippinerne) eller fordi der planlægges væsentlige bistandsydelser i  
1983 (Sri Lanka, Nordyemen), eller fordi forundersøgelsen af projekter, 
der oprindelig skulle have været finansieret i  1982, ikke kunne afslut­
tes tids nok til, at de kunne medtages i  programmet (Pakistan, ASEAN).
En anden foranstaltning, der ikke blev fortsat i  1982, var det faglige 
bistandsprogram med ADB, hvor forskelle i  indkøbsregler har gjort det 
nødvendigt at søge en anden finansieringsform, hvis denne værdifulde 
aktivitet skal opretholdes.
Som i  tidligere år gik hovedparten af midlerne fortsat til de fattigste 
udviklingslande (1). Landene med BNI pr. indbygger på 740 US $ eller 
derunder (Verdensbankens tal for 1980) modtog 75,3% af de samlede midler 
(det tilsvarende gennemsnit for en lidt anderledes defineret gruppe i  
perioden 1976-81 var 76,8%).
Lande i  Verdensbankens lavindkomstgruppe (BNI pr. indbygger på 410 US $ 
eller derunder) tegnede sig kun for 44,7% af de samlede midler (væsent­
ligt mindre end gennemsnittet 1976-81 på 63,0%), men dette afspejler 
blot den forbigående indflydelse af de store projekter i  Mellemamerika 
som led i  den særlige aktion.
Endelig steg den del af midlerne, der går til landene på De forenede 
Nationers liste over de mindst udviklede lande (LLDC), svagt til 17,8% 
af de samlede midler (mod 15,0% i  gennemsnit 1976-81). Denne andel må 
nødvendigvis forblive lille i  absolutte tal, da de pågældende lande 
ikke er ret store (med undtagelse af Bangladesh, der til gengæld har 
været den næststørste modtager under programmet for ikke-associerede 
udviklingslande).
Forde^2D9_El_§f:!$torer
Nedenstående tabel 4 viser fordelingen af 1982-forpligtelserne på de 
vigtigste sektorer:
(1) Følgende lande har modtaget bistand over programmet for ikke-asso­
cierede udviklingslande:
- på FN's LLDC-liste: Afghanistan, Bangladesh, Bhutan, Haiti, Laos, 
Maldiverne, Nepal, Nordyemen, Sydyemen;
- fra Verdensbankens lavindkomstgruppe: Ovennævnte lande (med und­
tagelse af de to Yemen'er) samt Burma, Indien, Mozambique, Pakistan, 
Sri Lanka og Vietnam;
- med BNI pr. indbygger på 740 US $ eller derunder: samtlige lande 
i  lavindkomstgruppen samt Angola, Bolivia, Honduras, Indonesien, 
Nicaragua, Filippinerne, Thailand, de to Yemen'er og Zimbabwe;
- med BNI pr. indbygger over 740 US $: Costa Rica, Den dominikanske 
Republik, Ecuador og Peru.

- 9 -
Tabel 4 l?82-gro2rammeti ,_fordel.ing_g§_sektorer
1976-81 1982
Indgåede forpligtelser i  alt 
(mio ECU) 517,560 210,204
Heraf:
- Landbrugsproduktion 68,3% 61,8%
- Serviceydelser vedrørende landbrug 18,0 19,7
- Fællesfaciliteter 6,5 14,6
- Social udvikling 4,6 1,9
- Industri 0,8 -
- Eksperter/faglig bistand 1,8 1,9
100,0 100,0
Som i  tidligere ar var 1982-programmet næsten udelukkende koncentreret 
om landdistrikterne, og der blev fortsat lagt særlig vægt pi fødevare­
produktion. Landbrugsproduktion og serviceydelser i  tilknytning hertil 
tegnede sig tilsammen for 81,5% af de samlede forpligtelser (mod 86.3% 
i  tidligere år). Andre 14,6% gik til sektoren fællesfaciliteter, men også 
størstedelen af disse omfattede selvfølgelig aktiviteter i  landdistrik­
terne i  form af vandforsynings- og kloakeringsprojekter på landsbyplan.
De vigtigste undersektorer var integreret udvikling af landdistrikterne 
(31,5%), landbrugs låneordninger (14,5%), kunstvanding og afvanding 
(13,5%), samt vandforsyning og kloakering (12,8%). Det er indlysende, 
at fordelingen mellem de enkelte undersektorer kan variere betragteligt 
fra det ene år til det andet afhængigt af, hvilke konkrete projekter 
programmet indeholder.
§§5!£lQÉQ§l®ElQ2
Samfinansiering med medlemsstater og andre bistandsorganer spillede 
fortsat en vigtig rolle i  1982-programmet med i  alt 12 samfinansierede 
projekter, der tegnede sig for 75,4 mio ECU fra EF (35,9% af programmets 
samlede midler). Samfinansieringspartnemeomfattede 4 medlemsstater 
(5 projekter, der i  alt modtog 36,9 mio ECU fra EF), CGIAR-forsknings- 
institutter (4 projekter, i  alt 5,5 mio ECU), ADB (1 projekt, 3,0 mio ECU) 
og Verdensbanken (2 projekter, 30,0 mio ECU) (1).
(1) Et af de 5 projekter, der blev samfinansieret med en medlemsstat 
(Bangladesh, dybe rørbrønde, fase II), omfattede desuden et væsent­
ligt bidrag fra Verdensbanken og Australien, medens de to projekter, 
der blev samfinansieret med Verdensbanken (Indien, ARDC IV, og 
Indonesien, Bank Indonesia - faglig bistand), desuden modtog bidrag 
fra visse medlemsstater.

- 10 -
Tabel 5 §2mflQ2G§i££lQ2_EQ^2£_l:!!§i;lE£22£;!!I!!I!£i:
Anta l Finansiering (mio ECU)
Partner proj ekterEFAndre Regeringen I alt
Medlems­
stater 536,90 125,59 33,28 195,77
CGIAR 4 5,50 15,39- 20,89
ADB/
Verdens­
banken 333,00 432,2 1278,3 1743,5
I ALT 12 75,4 573,18 1311,58 1960,16
Samfinansieringernes andelåT de samlede forpligtelser under programmet var 
lidt lavere i  1982 end i  de tidligere år (35,9% mod 50,3% i  gennemsnit 
1976-81) (1). Denne nedgang skal dog ikke tillægges særlig betydning, da 
den blot afspejler sammensætningen af de projekter, der bliver klar til 
gennemførelse på et bestemt tidspunkt. Der gøres til stadighed en væsent­
lig indsats for at finde velegnede muligheder for samfinansiering (især 
med medlemsstaterne), og det samlede tal ville have været væsentligt 
højere, hvis en række projekter, der oprindeligt blev behandlet med 
henblik på samfinansiering under 1982-programmet, ikke var kommet ud 
for tekniske vanskeligheder under forundersøgelsen og derfor blev udsat 
til 1983-programmet.  Desuden har EF allerede godkendt finansieringen af 
et projekt under 1982-programmet (Den dominikanske Republik), hvor 
mulighederne for samfinansiering for tiden undersøges.
Endvidere må det ikke glemmes, at officiel samfinansiering ikke altid 
er den mest hensigtsmæssige eller praktiske metode at sikre virkelig 
samordning mellem bistandsyderne på, og at projekter, der formelt gennem­
føres autonomt, i  praksis kan være meget nært knyttet sammen med beslæg­
tede aktiviteter, der støttes af andre bistandsydere. Et sådant sam­
arbejde er ikke mindre vigtigt end officiel samfinansiering, når det 
drejer sig om at forøge og samordne strømmen af midler, som modtageren 
har adgang til, og på denne måde kan man undgå nogle af de administra­
tive problemer, der ofte forbindes med officiel samfinansiering.
Samfinansieringsmønstret under 1982-programmet afviger også væsentligt 
fra mønstret i  tidligere år ved, at samfinansiering med medlemsstater 
tegner sig for en større del af det samlede beløb og samfinansiering 
med ADB er begrænset til et forholdsvis lille projekt. Ganske vist 
er der på dette punkt gjort en særlig indsats for at styrke samarbejdet 
med bistandsorganerne i  medlemsstaterne, men det skal betones, at den 
stærke stigning i  antallet af projekter, der samfinansieres med med­
(1) Det her anførte samfinansieringsgennemsnitpå 50,3% er lidt højere
end det tal, der er anført i  tidligere beretninger, som følge af en
omklassificering af visse igangværende projekter.

Lemsstaterne, og nedgangen i  samfinansiering med AOB er et rent forbi- 
giende faenomen, der haenger sammen med, hviLke konkrete projekter der er 
klar til gennemfpreLse. I store traek ml forholdet mellem samfinansiering 
med medlemsstater og anden samfinansiering antages at forblive ret stabiL 
pi Lang sigt, seLv om det kan variere betragteligt fra det ene ir til 
det andet.
Endelig kan det bemaarkes, at samfinansierede projekter typisk er stprre 
end gennemsnittet og EF's andelaf projekternes samtede omkostninger t i L— 
svarende Lavere. SeLv uden at medtage det omfattende ARDC-projekt i  
Indien Li de samLede omkostninger ved samfinansierede projekter i  gennem- 
snit pi 24 mio ECU, hvoraf EF's midLer tegnede sig for 18%; for autonome 
projekter var de tiLsvarende taL 7 mio ECU og 85%. ImidLertid var EF's 
andeL af de samLede projektomkostninger Langt stprre ved projekter, der 
kun bLev samfinansieret med medLemsstaterne (50%, med 20% fra samfi- 
nansieringspartnerne), end ved projekter, der bLev samfinansieret med 
ADB, Verdensbanken eLLer CGIAR (hvor EF-midLerne kun daekkede 18% af de 
samLede projektomkostninger og de andre bistandsydere 61%).- 11 -
0v r 2 2e_bem$r kni^nge r
Regionale projekter tegnede sig for 11,406 mio ECU under 1982-programmet 
eller 5,4% af de samtede midier. Hovedmodtagerne var CGIAR-forsknings- 
institutterne (4 projekter, der modtog i  alt 5,5 mio ECU) og Andin­
gruppen (0,5 mio ECU til et direkte projekt og 2,0 mio ECU til et 
forskningsprogram, der skal udf0res af CIMMYT pl Andin-gruppens vegne). 
Desuden blev der af midlerne til genopbygning efter katastrofer finan- 
sieret et projekt vedrprende genopf0reIsen af en bro, der forbinder 
to mel lemamerikanske lande, efter at denne var blevet alvorligt beska- 
diget af oversv0mmeIser.
Der blev ikke medtaget st0rre projekter for ASEAN i  1982 pa grund af 
forsinkelser i  forunderspgelsen af en raekke foreslaede projekter. Af 
denne grund er det en mindre delafde samlede midier, der er gaet 
til regionale projekter, end i  tidligere ar (5,4% mod 12,0% i  perioden 
1976-81).
Genopbygning efter katastrofer tegnede sig for 9,7 mio ECU med 2 pro­
jekter i  Indien, 1 i  Sydyörnen ög 1  regionalt projekt til fordel for 
Honduras og Nicaragua. Sammenlagt tegnede disse projekter sig for 
4,6% af de samlede midier, hvilket ogsa var noget lavere end tidligere 
(8,1% i  gennemsnit mellem 1978 og 1981). Det er imidlertid indlysende, 
at behovet for disse midier varierer betragteligt fra Ir til ar, og 
det er muligt,at andelen af midier til sadanne foranstaltninger vil 
falde lidt, efterhanden som de samlede midier til programmet forpges.
Underspgelser og faglig bistand tegnede sig for 12,836 mio ECU eller 
6,1% af de samlede midier. Dette er si godt som identisk med de 6,2%, 
der i  gennemsnit blev anvendt hertil mellem 1976 og 1981. Det skal 
bemaerkes, at dette tal ikke omfatter samtlige ti Ifaelde af faglig bistand, 
men kun de foranstaltninger, der opf0res som saerskilte projekter.

- 12 -
Hvis den faglige bistand, der indgår i  almindelige projekter, også 
medregnes, bliver det samlede tal selvfølgelig væsentligt højere.
Den gennemsnitlige størrelse af EF's bistand under 1982-programmet var 
6,2 mio ECU og dermed lidt højere end 1981-gennemsnittet på 5,7 mio ECU. 
Dette gennemsnit dækker imidlertid over meget store forskelle i  belø­
benes størrelse (fra 0,5 mio ECU til 21,7 mio ECU under 1982-program- 
met). Desuden har medtagelsen i  1982 af en række relativt store pro­
jekter vedrørende integreret områdeudvikling i  Mellemamerika som led 
i  den særlige aktion uden tvivl været med til at forhøje det samlede 
gennemsnit.
De samlede omkostninger i  forbindelse med 1982-projekter (dvs. inkl. 
bidrag fra andre bistandsydere og fra modtagerne foruden EF's bidrag) 
androg ca. 1  950 mio ECU, men dette tal er stærkt påvirket af et sæi—  
ligt stort projekt i  Indien, der alene kostede ca. 1  670 mio ECU.
Hvis der ses bort fra dette projekt, dækkede midlerne fra EF generelt 
omkring 50% af de samlede omkostninger til de forskellige foranstalt­
ninger i  programmet.
11.d.  Stat istisk_oversigt_1976;82_
De indgåede eller planlagte forpligtelser under 1982-programmet bringer 
de samlede midler til programmet for ikke-associerede udviklingslande 
op på 727 mio ECU siden programmets start i  1976, fordelt på 211 
særskilte foranstaltninger i  28 forskellige modtagerlande (samt 17 
modtagerorganisationer).
Den samlede befolkning i  modtagerlandene er af størrelsesordenen 1  350 
mio, og gennemsnitsindkomsten pr. indbygger i  disse lande var 310 US $ 
(Verdensbankens tal for 1980) varierende fra 80 US $ for Bhutan til 
1  730 US $ for Costa Rica. Gennemsnitsindkomsten pr. indbygger var 
290 US $ i  modtagerlandene i  Asien, 320 US $ i  Afrika (ekskl. Zimbabwe) 
og 900 US $ i  Latinamerika.
III GENNEMFØRELSEN AF PROGRAMMET
Ill.a. ForgJ.22te_lser
Som tidligere nævnt tillader Fællesskabets finansforordninger, at der 
disponeres over bevillingerne i  henhold til budgettet for et bestemt 
år enten i  det pågældende budgetår eller i  det følgende år (1). Neden­
stående tabel 5 viser den takt, hvori der blev indgået forpligtelser 
under de forskellige årlige programmer siden 1976.
(1) Dette var ikke tilfældet under 1976- og 1977-programmerne, da der
skulle disponeres over midlerne i  løbet af budgetåret.

- 13 -
Tabel 5 £2EELl2£2i22E_2D£!2£_2E22E2!D!I!2t_12ZÉI§?
ÄrBudget 
bevilL i  nger 
(mio ECU)ForpligtelserIndgaede forpligtelser, kumule- 
ret % af det pigaeldende budget
(samt lige 
programmer) 
(mio ECU)Budgetaret 
juli dec.Fplgende ar 
juli dec.
197620,0 20,000_100
7745,0 45,000 -100
7870,0 63,100-9090 100
79110,0 89,900 17381 100
80138,5 133,900 87593 100
81150,0 154,530 148089 100
82243,0 132,784 142
I alt776,5 636,214
NB: I 1976 og 1977 blev forpligtelserne udtrykt i  regningsenheder (RE), 
der i  sammensætning og værdi afveg lidt fra den europæiske regnings­
enhed og den europæiske valutaenhed (ERE/ECU), der anvendtes de 
følgende Ir. Af hensyn til overskueligheden er der ikke foretaget 
nogen tilpasning her, og alle enheder betragtes som ækvivalente. 
Dette kan imidlertid føre til, at tallene her vil afvige ganske 
lidt fra de tal, som anvendes til bogføringsformil og optræder i  
budgetberegningerne, hvor der foretages en tilpasning efter vek­
selkurserne.
Som nævnt ovenfor blev der indgået forpligtelser for i  alt 132,784 mio 
ECU i  løbet af det år, der sluttede 31. december 1982. 14,13 mio ECU 
af dette beløb gik til afslutningen af 1981-programmet (bevillinger 
fr.'j 1981-budgeftet), medens 118,654 mio FCIJ vedrørte 1982-programmet 
(heraf 15,94 mio ECU, der henstod fra 1981-budgettet og 102,714 mio 
ECU fra 1982-budgettet).
Der er eller vil i  1983 blive indgået forpligtelser for de resterende 
bevillinger fra 1982-budgettet på 140,286 mio ECU, som vil blive 
anvendt til ikke-fuldførte projekter under 1982-programmet (der er ind­
gået forpligtelser for 91,550 mio ECU i  første halvår af 1983) og visse 
projekter under 1983-programmet (der vil blive indgået forpligtelser 
for 48,736 mio ECU i  andet halvår af 1983).
Det fremgår af ovennævnte tal, at der i  1982 har været et betydeligt 
fald i  de forpligtelser, der er indgået i  forbindelse med programmet 
for de ikke-associerede lande. Ved årets udgang var der kun indgået 
forpligtelser for ca. 42% af bevillingerne fra 1982-budgettet sammen­
lignet med 80% i  1981. Det absolutte niveau for forpligtelserne i  
1982 (132,784  mio ECU) var endvidere noget lavere end niveauet for

- 14 -
1981 (154,53) og nogenlunde det samme som niveauet for 1980 (133,9 
mio ECU).
Denne nedgang i  forpligtelserne i  1982, der naturligvis er skuffende, 
kan stort set tilskrives de særlige forhold, der gjorde sig gældende 
i  dette år:
- for det første blev ca. 25% af bevillingerne under 1982-budgettet 
(ca. 58 mio ECU først godkendt i  oktober 1982. Der blev udfoldet 
store bestræbelser for, at der så hurtigt som muligt kunne indgåes 
forpligtelser for størstedelen af disse tillægsbevillinger (især 
til projekter som led i  den særlige aktion i  Mellemamerika), men 
det var ikke muligt at dispnonere over hele denne betydelige stig­
ning i  forpligtelsesbevillingerne inden årets udgang;
- for det andet blev der gennemført en større intern omstrukturering 
inden for Kommissionens tjenestegrene i  efteråret 1982 på et tidspunkt, 
hvor størstedelen af forpligtelserne normalt ville være blevet for­
beredt. Det kunne derfor ikke undgås, at denne omstrukturering fik
en midlertidig indvirkning på forpligtelserne i  denne periode.
Det skal desuden understreges, at forsinkelsen i  de indgåede for­
pligtelser i  1982 allerede i  vidt omfang er blevet indhentet i  første 
halvår af 1983. Når der tages hensyn til de yderligere forpligtelser 
fra 1982-programmet, der er indgået i  første halvår af 1983, er der 
inden juli 1983 indgået forpligtelser for i  alt ca. 80% af 1982-bevil- 
lingerne (sammenlignet med, at der inden juli 1982 var indgået for­
pligtelser for 89% af bevillingerne fra 1981-budgettet).
Til trods herfor og de særlige forhold, der gjorde sig gældende i  1982, 
er det imidlertid klart, at den meget hurtige stigning, der inden for 
de seneste år har været i  bevillingerne til de ikke-associerede lande, 
(fra 138,5 mio ECU i  1980 til 243,0 mio ECU i  1982) burde have været 
fuldt op af en realistisk forøgelse af personaleressourcerne. Dette 
er en afgørende forudsætning for,at man kan opretholde det meget til­
fredsstillende forpligtelsesninveau, man er nået op på inden for de 
seneste år.
Ill.b. Odbetalanger
I nedenstående tabel 6 vises de samlede udbetalinger under alle 
årlige programmer siden 1976.

- 15 -
Tabel 6 §§Ei®^£_ydbetalte_midler_gri_31^12.1982_(mio_ECU)
ProgramIndgåedeUdbetalte midler------r
Ud
betalte 
midler 
i  %forpligtelser1976 1977 1978 1979 1980 19811982I alt
1976 20,0 6,13,3 4,3 1,3 1,91,418,391,5
77 45,0 - 5,0 6,9 12,0 6,93,234,075,6
78 63,1 - - 9,0 7,8 11,16,434,354,4
79 105,9- - 0,2 18,9 27,118,2 64,460,8
80 145,3 - - 1,240,629,1 70,948,8
81 138,26 - -  -  --7,0 7,05,1
82 118,6541) - - - --1,7 1,71,4
I ALT I  636,214 6,18,3 20,4 41,2 87,666,9I  230,5|  36,2
1) Heri ikke medregnet yderligere 91,55 mio ECU, som der blev indgået for­
pligtelser for under 1982-programmet i  løbet af det første halvår af 1982.
I løbet af det år, der endte 31. december 1982, androg de samlede udbe­
talinger til alle tidligere programmer 66,9 mio ECU. Der med kom det 
samlede beløb, der hidtil er udbetalt, op på 230,5 mio ECU eller 36,2% 
af de samlede forpligtelser.
De samlede udbetalinger i  1982 var således noget lavere end i  det fore­
gående år (66,9 mio ECU over for 87,6 mio ECU i  1981). Denne nedgang er 
imidlertid uden betydning, da den udelukkende skyldes forskelle i  beta­
lingstidspunktet for visse store beløb, der forfaldt omkring årets udgang.
I forbindelse med et større projekt under 1981-programmet skulle beta­
lingerne, der androg over 30 mi o ECU, ifølge planen finde sted i  decem­
ber 1982, men betalingsanmodningen blev forsinket i  nogle uger. Denne 
forsinkelse var uden betydning for den egentlige gennemførelse af pro- 
jektet, men det er klart, at den havde stor indvirkning på statistikkerne 
over udbetalingerne, da udbetalingen fandt sted i  første kvartal af 1983 
i  stedet for i  sidste kvartal af 1982.
Når der ses bort fra forskelle af denne art er den generelle udbetalings­
takt fortsat tilfredsstillende. Forholdet mellem de samlede udbetalinger 
og de samlede forpligtelser androg 36% (over for 33% ved udgangen af 
1981), og den kumulerede andel, der er udbetalt under de enkelte årlige 
programmer, varierer fra 92% for 1976-programmet til 49% for 1980-pro- 
grammet. I forbindelse med 1981-programmet var der i  december 1982 
kun sket udbetalinger for 5% af midlerne til dette program (men dette 
tal voksede pludselig til ca. 30% i  løbet af de første måneder af 1983 
på grund af ovennævnte store betaling).

- 16 -
I forbindelse med 1982-programmet er der naturligvis kun foretaget 
ubetydelige udbetalinger (1,7 mio ECU i  1982 eller lidt over 1% af de 
forpligtelser, der blev indgået inden årets udgang). Dette er imidlertid 
kun naturligt, da der først blev indgået forpligtelser for hovedparten 
af projekterne i  årets anden halvdel, og da der normalt ikke eller kun 
forventes få udbetalinger i  løbet af de første måneder af et projekts 
gennemførelse.
Mønster_for_udbetaj.2Q2erne
Efter at denne generelle status over udbetalingerne kan det være værdi­
fuldt at foretage en kort gennemgang af udbetalingsmønstret opdelt på 
projekttype og modtagere. Nedenstående to tabeller viser forholdet mel­
lem udbetalinger og forpligtelser pr. 31. december 1982 for alle de 
projekter, der er gennemført i  perioden 1976-1981. I første tabel skelnes 
der mellem projekter i  Asien, Latinamerika og Afrika og mellem autonome og samfinan- 
< sierede projekter, medens den anden tabel viser udbetalingerne til hovedmodtagerne under 
1976-81-programmerne.
I tabellerne er ikke medtaget projekter, hvorfra der er indgået forplig­
telser under 1982-programmet, da der endnu kun er foretaget ubetydelige 
udbetalinger. Tabellerne omfatter endvidere ikke den særlige post til 
faglig bistand og eksperter samt de tilskud, der hvert år ydes til for­
skellige CGIAR-forskningsinstitutter, da udbetalingerne hertil sker efter 
et helt andet mønster (1).
Tabel 7 yd^SÌ§iÌD9§E_l_^_§Ì_Ì2EBÌÌ2Ì£iS§£QÉ_EEi_?liliil2§i 
-Vedrørende_groj_ekter_i_geri^den_2976-81
—
Alleprojekter 42%
Projekter i  Asien 43%Autonome projekter 50%
Latinamerika 34%Samfinansierede
Afri ka 52%projekter 30%
Sadanne tal kan naturligvis kun give et tilnærmelsesvis overblik over 
udbetalingstakten, da der kan være store forskelle i  forpligtelserne og 
de involverede projekter fra modtager til modtager. Til trods for dette 
forbehold kan der dog anstilles visse interessante sammenligninger. 1
(1) Nar den særlige post til eksperter og undersøgelser, og tilskuddene 
til CGIAR-forskning tages under ét, er der tale om et forhold mellem 
udbetalinger og forpligtelser på 90% sammenlignet med gennemsnittet 
på 42% for almindelige projekter.

- 17 -
Forholdet mellem udbetalinger og forpligtelser for alle projekter lå 
gennemsnitligt på 42%. Blandt de forskellige regioner lå Latinamerika 
under gennemsnittet med 34%, medens Asien lå på gennemsnittet (43%) 
og Afrika noget over gennemsnittet (52%).
Disse forskelle synes imidlertid ikke at være af betydning. Det samlede 
gennemsnit, domineres klart af Asien, der tegner sig for over 70% af 
de samlede midler, og inden for Asien tegner Indien sig for næsten 40%. 
Inden for de seneste år er størstedelen af midlerne til Indien gået 
til programmer, hvor bistanden skulle udbetales hurtigt, og dette vil 
i  høj grad fordreje tallene. Hvis der derfor ses bort fra Indien, vil 
det samlede gennemsnit falde til 36% og gennemsnittet for Asien til 
34%, hvilket svarer til tallet for Latinamerika.
Den noget højere udbetalingssats for Afrika kan også være statistisk 
fejlbehæftet, da antallet af projekter her er meget lille. En stor 
del af de samlede forpligtelser til Afrika vedrører endvidere midler 
til genopbygningen af Zimbabwe under 1980-programmet, og disse projek­
ters særlige art kan også have indvirkning på gennemsnitstallet for 
Afrika.
Alt i  alt kan det derfor konkluderes, at der ikke har været nogen 
forskel af betydning i  de gennemsnitlige udbetalinger til de tre støi— 
ste regioner, der er omfattet af programmet.
Hvis man betragter finansieringsformen viser der sig imidlertid visse 
store forskelle. , I  sammenligning med det samlede gennemsnit på 42% 
udviste de autonome projekter en gennemsnitlig udbetalingssats på 50% 
og de samfinansierede projekter et gennemsnit på 30%. (Der var ikke 
nogen videre forskel mellem projekter, der samfinansieres med medlems­
staterne og med andre organer, idet gennemsnittene for de to projekttyper 
var på henholdsvis 32% og 29%).
Her skal der igen tages hensyn til de store projekter i  Indien, hvortil 
der sker hurtige udbetalinger, men dette forklarer ikke hele forksellen. 
Når der ses bort fra Indien falder den gennemsnitlige udbetalingssats 
for autonome projekter til 43% sammenlignet med et samlet gennemsnit på 
36% og et gennemsnit for samfinansierede projekter på 30%.
Denne forskel er ikke stor, men den synes at bekræfte formodningen om, 
at samfinansierede projekter kræver længere forberedelse og er admini­
strativt mere komplicerede, hvilket resulterer i  langsommere gennem­
førelse og udbetalinger.
Det er ikke hensigtsmæssigt at foretage en lignende analyse for de 
enkelte modtagerlande (en sådan analyse vil under alle omstændigheder 
være misvisende, eksempelvis for lande, som kun har modtaget hjælp 
under et eller to årsprogrammer).
Nedenstående tabel viser dog forholdet mellem udbetalinger og forplig­
telser pr. december 1982 for de 13 største modtager lande i  perioden 
1976-82 (alle de lande, der har modtaget over 10 mio ECU i  denne periode). 
Disse 13 modtager lande tegnede sig'for i  alt 75% af de samlede program­
midler i  denne periode.

- 18 -
Tabel 8 £orhold_meUem_udbetal 2nger_og_forg^ 2gtelser^ hoyedmodtagere^l976-82
i---------------l
j  
Land Samlede forpligtelser 
1976-81 
(mio ECU)Samlede udbetalinger 
(pr. 31.12.1982) i  % 
af forpligtelser
Indien 122,40 57%
Bangladesh 44,70 23%
Indonesien 38,60 35%
Pakistan 36,30 35%
Thai land 22,70 42%
Sri Lanka 21,70 59%
Filippinerne 15,10 21%
Honduras 14,80 51%
Zimbabwe 14,50 52%
Andin-gruppen 13,63 60%
Haiti 12,90 6%
Burma 11,40 22%
Nicaragua 11,05 36%
I ALT 379,78 j
I44%
Blandt disse hovedmodtagere konstateredes de største udbetalingssatser 
for Andin-gruppen, Sri Lanka, Indien, Zimbabwe og Honduras (alle over 
50%). De lande, der li pi gennemsnittet, var Thailand, Nicaragua, 
Indonesien og Pakistan (alle mellem 35 og 42%), medens landene med en 
forholdsvis langsom udbetalingstakt var Bangladesh, Burma, Filippi­
nerne og Haiti (alle under 30%). Af disse tegnede Haiti sig for langt 
det laveste tal, idet det kun var 6% af de samlede forpligtelser, der 
var udbetalt ved udgangen af 1982.
Ved en sådan forenklet beregning er der naturligvis ikke taget hensyn 
til variationer i  den oprindelige forpligtelsesstrøm. Hvis der tages 
hensyn hertil, bør både Burma og Filippinerne betragtes som Lande, 
der ligger på gennemsnittet, og ikke som lande med langsomme udbeta­
linger, da der alene i  1981 i  begge tilfælde var indgået forpligtelser 
for næsten 50% af de samlede midler. Nicaraguas udbetalingssats på 
36%, der ligger nær gennemsnittet, er meget pæn, når der tages hensyn 
til, at der alene i  1981 var indgået forpligtelser for næsten 75% af 
midlerne til dette land.

- 19 -
Nar der er taget hensyn til ovennævnte fordrejende faktorer, viser disse 
tal imidlertid det generelle mønster, der kunne forventes. Der synes 
at være en tendens til, at udviklingsprojekter gennemføres hurtigst i  
lande med en høj indkomst pr. indbygger eller særlig stærke admini­
strationer, medens gennemførelsen sker langsomst og med de største 
vanskeligheder præcis i  de fattigste lande, hvor behovet for hjælpen 
er størst.
111.  d.  Admi ni^st rat i  ve_spør 2sm| l_
Forberedelse_af_02_t2ls^n_med_Qroiekter_
Ovennævnte oplysninger vedrørende udbetalingerne bekræfter generelt 
et vigtigt punkt, der har været understreget i  de tidligere beretninger; 
da mange udviklingslande har en begrænset absorptionsevne, er det 
vigtigt, at bistandsyderne en betydelig bistand på alle stadier i  for­
beredelsen og gennemførelsen af projekterne.
For de fattigste udviklingslande er denne bistand en afgørende forud­
sætning for, at de disponible midler anvendes effektivt. Selv i  de 
mere avancerede udviklingslande, der rider over større indkomster og 
stærkere administrationer, er en sådan bistand nødvendig, hvis pro­
jekterne skal gennemføres ordentligt og uden unødig forsinkelse.
Det er grunden til, at en lille men vigtig del af de samlede program­
midler er blevet afsat til ansættelse af eksperter udefra, der skal 
bistå med forberedelse af projekterne og føre tilsyn med gennemførelsen 
af disse udover den faglige bistand, der ydes inden for rammerne af 
et specielt projekt). Siden denne særlige post blev indført første 
gang i  1977, er der til dette formål afsat i  alt 13,5 mio ECU, eller 
1,9% af de samlede midler.
En del af disse midler er blevet anvendt til kortvarig ansættelse af 
eksperter eller rådgivende ingeniørfirmaer, der har bistået med pro­
jektforberedelse og tilsyn, eller som har udført mindre undersøgelser 
eller opgaver.
Den resterende del af midlerne er blevet anvendt til ansættelse af 
udviklingskonsulenter på fuld tid i  visse hovedmodtager lande; disse 
konsulenter skal føre tilsyn med gennemførelsen af igangværende pro­
jekter, samt hjælpe administrationerne i  modtagerlandene med forbe­
redelse og gennemførelse af projekter. Der er i  øjeblikket ansat 
tre konsulenter, som er tilknyttet Kommissionens regionale delegationer, 
en i  Bangkok (der dækker Sydøstasien), en i  Caracas (der dækker 
Mellem- og Sydamerika) og en i  Dacca (der dækker Bangladesh, men som 
administrativt er knyttet til delegationen i  Bangkok). Endvidere 
har man anvendt et rådgivende ingeniørfirma i  forbindelse med op­
rettelsen af en fuldtids konsulenttjeneste i  Honduras.
Nærmere oplysninger om anvendelsen af midlerne til disse specielle 
formål findes i  bilag IV sammen med en liste over de mindre undersø­
gelser og den faglige bistand, der er finansieret under denne bud­
getpost siden juli 1981 (ajourføring og supplering af oplysningerne 
i  den 4. gennemførelsesberetning for perioden indtil juli 1981).

- 20 -
Det kan kort anføres, at der af de 9,5 mio ECU, der er stillet til 
rådighed under disse særlige poster fra 1977 til 1981, er blevet 
anvendt i  alt 8,87 mio ECU (93%) indtil december 1982. Det resterende 
beløb pi 0,63 mio ECU samt de nye bevillinger, der er stillet til rå­
dighed under 1982-programmet (4,0 mio ECU, der er godkendt i  begyn­
delsen af 1983) skal anvendes i  1983.
Af de 8,87 mio ECU, der hidtil er anvendt, er 3,87 mio ECU (44%) 
anvendt til mindre undersøgelser og faglig bistand, 1,74 mio ECU (20%) 
til kortvarige ekspertbesøg i  forbindelse med forberedelse af projekter 
og tilsyn med gennemførelsen af disse og 3,26 mio ECU (37%) til etab­
lering af udviklingskonsulenter ved de regionale delegationer.
Disse særlige beløb til ekspertbistand udefra er af stor betydning for 
at sikre, at programmet til fordel for de ikke-associerede lande gennem­
føres effektivt, idet de giver mulighed for dels i  en kortere periode 
at ansætte særligt højtkvalificerede tekniske eksperter, der kan bistå 
ved forberedelsen af projekterne og føre tilsyn med gennemførelsen 
af disse, dels for at placere et mindre antal fuldtidsbeskæftigede 
udviklingskonsulenter i  marken. Denne ekspertbistand kan naturligvis 
på ingen måde erstatte eller træde i  stedet for det arbejde, som 
Kommissionens tjenestegrene selv udfører, men den kan i  høj grad 
supplere dette på de nævnte specielle områder.
Det skal imidlertid anføres, at Kommissionens tilstedeværelse i  marken 
stadig langtfra er tilstrækkelig i  forhold til det antal projekter, 
der gennemføres, og det geografiske områder, programmet dækker. På 
baggrund af andre organers erfaring og Kommissionens egen erfaring 
under EUF kan ansættelse af tre udviklingskonsulenter på fuld tid i  
marken blot betragtes som et allerførste skridt.
Problemet i  forbindelse med den udtilfredsstillende personalesituation 
inden for Kommissionen må endnu en gang omtales. I 1982 som i  de tid­
ligere år var det personale i  Kommissionens forskellige afdelinger, 
der beskæftiger sig med gennemførelsen af programmet til fordel for 
de ikke-associerede lande, stadig utilstrækkeligt, og dette problem 
er blevet mere og mere alvorligt i  takt med, at midlerne og antallet 
af projekter er vokset.
Denne situation vil muligvis til dels blive løst i  1983, hvor der vil 
blive oprettet et mindre antal nye stillinger. Hvis de nuværende 
midler fortsat skal anvendes effektivt, med den forberedelse af pro­
jekterne og den kontrol med gennemførelsen, der er påkrævet, er det 
imidlertid nødvendigt, at man til stadighed har opmærksomheden henvendt 
på personalespørgsmålet.

- 21 -
Rammeaftaler
En anden vigtig nyskabelse inden for de seneste år er undertegnelsen 
af "administrative rammeaftaler" med en række af de vigtigste mod­
tagerlande. Hidtil er der indgået sådanne aftaler med Thailand (i 
oktober 1981) og med Indonesien (august 1982), medens Bangladesh og 
Filippinerne også har udvist interesse for en sådan ordning.
Formålet med disse aftaler er udelukkende at lette gennemførelsen af 
projekterne; de indebærer ikke nogen fiannsiel forpligtelse fra Fælles­
skabets side og indebærer ikke, at de pågældende lande opnår nogen sær­
lig behandling i  forhold til de andre ikke-associerede lande (1).
Formålet med rammeaftalerne er i  stedet, at EF sammen med et bestemt 
modtagerland en gang for alle konsoliderer de generelle gennemførel­
sesbestemmelser. Aftalerne omfatter hovedsagelig juridiske og tekniske 
aspekter, såsom f.eks. udbetalingsprocedurer, deltagelse i  udbud, 
beskatning og valutakontrol, tilsyn og revision osv.
Indførelsen af disse rammeaftaler har resulteret i, at processen i  
forbindelse med indgåelse af finansieringsaftaler med de pågældende 
lande er blevet stærkt forenklet samtidig med, at der i  de generelle 
gennemførélsesbetingelser tages hensyn til de specielle retlige for­
hold i  disse lande. Hidtil erdet kun ovennævnte fire lande, der har 
anmodet om sådanne rammeaftaler, men det kan forventes, at der også vil 
blive indgået sådanne aftaler med andre vigtige modtager lande, hvis 
det viser sig hensigtsmæssigt.

- 22 -
IV KONKLUSIONER
Fællesskabets program for finansiel og faglig bistand til de ikke- 
associerede udviklingslande er vokset hurtigt, siden det blev iværk­
sat i  1976. Der er stillet i  alt 776,5 mio ECU til rådighed under dette 
program i  perioden 1976-82, og denne bistand repræsenterer nu en vig­
tig bestanddel af Fællesskabets samlede udviklingsbistand og værd­
sættes meget af de udviklingslande, der nydergodt af den.
Man har for nylig lagt sidste hånd på 1982-programmet, som følger de 
samme retningslinjer som i  tidligere år med særlig vægt på udviklings­
projekter i  landdistrikter i  de fattigste udviklingslande. Der er 
indgået forpligtelser for i  alt 210,204 mio ECU til ca. 30 projekter 
i  Asien, Latinamerika og Afrika. Fordelingen af midlerne på hoved­
modtagerne følger stort set samme linjer som de foregående år med 
undtagelse af, at der i  dette år gøres en særlig indsats til fordel 
for en række mellemamerikanske lande, idet man trækker på de yderligere 
bevillinger, der er stillet til råd-’qhed for den særlige aktion, der 
skal gennemføres i  denne region. Ferdel inepn på sektor og projekttype 
følger ligeledes samme linje som de foregående år, og samfinansiering 
tegner sig fortsat for en væsent lig del af de samlede midler (en betyde­
lig del af midlerne anvendes til samfinansiering med EF-medlemssta- 
terne).
Gennemførelsen af programmet forløber fortsat tilfredsstillende. De 
samlede forpligtelser og udbetalinger (pr. 31. december 1982) beløb 
sig til henholdsvis 636,2 mio ECU og 230,5 mio ECU. Forpligtelserne 
og udbetalingerne i  1982 (henholdsvis 132,8 mio ECU og 66,9 mio ECU) 
udviste et mindre fald i  forhold til de rekordagtige beløb i  1981, 
men denne nedgang blev i  vidt omfang udjævnet i  løbet af de første 
måneder af 1983.
Det er imidlertid klart, at det personaleproblem, der er omtalt i  de 
tidligere beretninger, gradvis er blevet mere alvorligt i  takt med, at 
omfanget af de midler, der tildeles dette program, er vokset.

SJETTE GENNEMFØRELSESBERETNING
B_I_L_A_G_
I Liste over finansierede projekter, 1982-programmet
II Fordeling af midlerne pi modtagere. 1976-1982
III Den særlige programmet til fordel for Mellemamerika
IV Den særlige post til ekspertbistand udefra

1982-PROGRAMMET F O R  IKKE-ASSOCIEREDE LANDE
LISTE O V E R  FINANSIEREDE PROJEKTER
MODTAGER OG BETEGNELSE SEKTORFINANSIERINGS­
FORMSAMLEDE 
DMKOSTNINGEF 
mio ECUEØF's 
TILSKUD 
mio ECU
I. - ASIEN
Bangladesh
Opførelse af pakhuse til kunst­
gødningLandbrug
(oplagringFælles samfi­
nansiering NL4,00 2,00
Udvikling af sædekorn- og 
frøproduktion
Levering af kunstgødning - 
counterpart-proj ekt:
Dybe rørbrønde, fase IILandbrug
(generelt)
Landbrug
(kunstvanding)Parallel sam­
finansiering D
Parallel sam­
finansiering 
UK/ADB8.80
(15,00)
152,603,60
(15,00)*
15,00
Kunstvanding på Bhola Integreret
områdeudviklingParallel sam­
finansiering 
ADB44,40 3,00
Thai land
Udviklingsprogram for avl af 
olieholdige frøLandbrug
(generelt)Autonom 4,20 3,30
Udnyttelse af grundvand, 
SukhothaiLandbrug
(kunstvanding)Parallel sam­
finansiering UK25,60 13,40
Forberedende udvikling af 
afgrøder (supplerende beløb)Landbrug
(generelt)Autonom - 0,52*
Indien
Pilotprojekt vedrørende fiske­
opdrætFiskeri
(generelt)Autonom 1,40 1,00*
Levering af kunstgødning- 
counterpart-proj ekter:
Drikkevand, Tamil Nadu Vandforsyning og 
k loakeringAutonom(45,00)
17,00(45,00)*
17,00
Drikkevand Punjab Vandforsyning og 
kloakeringAutonom 6,30 6,30
ARDC IV Landbrugs låne­
ordningFælles samfinan 
siering. Ve i — 
densbanken o.a.■■1669,00 21,70
ASEAN
Undersøgelse vedrørende tømmer 
(supplerende beløb)Skovbrug Autonom - 0,03*
Bhutan
PlantebeskyttelsestjenesteAfgrødebehandli nc 
før oq efter høst» Autonom
: r3,40 3,40

Side 2 BILAG I
MODTAGER OG BETEGNELSE SEKTORFINANSIERINGS­
FORMSAMLEDE 
OMKOSTNINGER 
mio ECUEØF's 
TILSKUD 
mio ECU
Indonesien
Pilotprojekt vedrørende ikke- 
industrielt fiskeriFi skeri 
(generelt)Parallel samfi­
nansiering I4,77 2,90
Faglig bistand til Bank Indonesia 
med henblik på SEDP IILandbrugsline­
ordningParallel samfi­
nansiering, 
Verdensbanken 
o.a.23,50 8,30
Bank Indonesia SEDP II første 
fase (supplerende beløb)Landbrugs låne­
ordn i  ngAutonom 0,47
Negal
Vandforsyning til landsbyer Vandforsyning og 
kloakeringAutonom 4,80 3,70*
ASIEN I ALT 1269*17 1Q5*62
II. - LATINAMERIKA
AQdin-cjruggen
Energi samarbej de Energi Autonom 0,66 0,50
Forskning vedrørende træteknologi 
(supplerende beløb)Skovbrug Autonom -0,14
Fagligt samarbejdsprogram 
(supplerende beløb)Industri Autonom -0,04
Den dominikanske Republik
Landbrugsreform og integreret 
udvikling af landdistrikterneIntegreret
områdeudviklingAutonom 13,60 12,00
Haiti
Integreret udvikling af 
Jeremy-regionenIntegreret
områdeudviklingAutonom 7,40 6,60
Honduras
Landbrugsreform og integreret 
udvikling af landdistrikterIntegreret 
områdeudvi kli ngAutonom 17,70 16,90
Ni caraqua
Landbrugsreform og integreret 
udvikling af landdistrikterIntegreret 
områdeudvi klingAutonom 12,00 9,80
Costa Rica
Landbrugsreform og integreret 
udvikling af landdistrikter
CIMMYTIntegreret
områdeudviklingAutonom 25,80 18,00
Anvendt landbrugsforskning Landbrugsforskn i  ng Autonom 2,00 2,00
LATIIW.ERIKA I ALT 79^16 65,98

Side 3 BILAG I
Modtager og betegnelse SEKTOR FINANSIERINGS­
FORMSAMLEDE 
)MKOSTNINGER 
mio ECUEØF's 
TILSKUD 
mio ECU
III. - AFRIKA
Angola
Istandsættelse af fiskefor- F i  skeri Autonom 2,25 2,25forarbe j  dni ngsanlæg (forarbejdning)
Integreret udvikling af fiskeri F i  sker i Autonom 8,01 6,50*og fiskeforarbejdning i (generelt)
provinsen Namibe
Bo£ambi_gue
Udvikling af ikke-industrielt Fiskeri Autonom 2,96 2,96fiskeri (generelt)
Produktionsanlæg for lægge- Landbrug Autonom 8,18 7,10kartof ler (generelt)
8e’ ira fiskekonservesfabrik Fiskeri Autonom _0,60(supplerende beløb) (forarbejdning)
AFRIKA I ALT 21*40 12*41
IV. - RESERVE TIL GENOPBYGNING
EFTER KATASTROFER
Sydyemen
Genopbygning efter oversvøm- Landbrug Autonom 2,50 2,50inelser, Dhalla (generelt)
Indien
Beskyttelsesrum til brug under Nødhjælp Autonom 3,00 3,00cykloner, Andhra Pradesh
Beskyttelsesrum til brug under Nødhjælp Autonom 1,00 1,00cykloner, Tamil Nadu
Honduras/Ni caraqua
Genopførelse af bro Transportinfra- Autonom 3,20 3,20*st ruktur
GENOPBYGNING EFTER KATASTROFER I ALT 2£ZQ 2*ZQ

Side 4 BILAG I
SAMLEDE EØF's
MODTAGER OG BETEGNELSE SEKTORFINANSIERINGS­
FORMOMKOSTNINGEF 
mio ECUTILSKUD 
mio ECU
V. - LANDBRUGSFORSKNING
CIAT (colombia) Landbrugsforskning Parallel samfi­
nansiering CGIAR9,27 1,60*
CIP (peru) Landbrugsforskning Parallel samfi­
nansiering CGIAR1,75 0,90*
IRRI' (Filippinerne) Landbrugsforskning Parallel samfi­
nansiering CGIAR8,17 1,70*
ICRISAT (Indien) Landbrugsforskning Parallel samfi­
nansiering CGIAR1,70 1,30*
LANDBRUGSFORSKNING I ALT 20*89 5X50
VI. - SÆRLIGE POSTER
Ekspertbistand udefra 4,00 4,00*
INDGÅEDE FORPLIGTELSER I ALT 2109x92 210X2Q 2)
NB: 1) En asterisk ved siden af tilskudsbeløbet betyder, at projektet blev
godkendt i  begyndelsen af 1983. Alle andre projekter blev godkendt 
i  løbet af 1982.
2) Alle tal er blevet afrundet til to decimaler. Ved to projekter var 
den nøjagtige størrelse af tilskuddet lidt forskellig fra de ovenfor 
anførte beløb (Andin-gruppen, fagligt samarbejdsprogram, 0,036 mio 
ECU; Mozambique, ikke industrielt fiskeri, 2,958 mio ECU). De 
indgåede forpligtelser beløb sig til i  alt 210,204 mio ECU.

BILA6_II
£2E2§1=ING_AF_MI DLERNE_ pS_M0DTAGERE j,_1976-1982_ (mi o_ECU)
i. ALMINDELI6E_PR0JEI<TER
Afghanistan
Bangladesh
Bhutan
Burma
Indien
Indonesien
Laos
Maldiverne 
Nepa l  
Pakistan
Palæstina (besatte terr.)
Fi lippinerne
Sri Lanka
Thai land
Vietnam
Yemen (nord)
ADB
ASEAN
Mekong Comittee
ASIEN i  alt
Bo l  i  v i  a 
Costa Rica
Den dominikanske Republik
Ecuador
Haiti
Honduras
Nicaragua
Peru
Andin-gruppen
BCIE
CATIE
CFAD
CIMMYT
IDB
11C A
INCAP
OLADE
LATINAMERIKA i  alt
Angola
Mo?ambique
Zimbabwe
AFRIKA i  alt
ALM. PROJEKTER I ALT1' ALT
1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 76/82
1.00 1.00
2.50 5.00 6.60 8.00 10.60 12.00 23.60 68.30
- - - - - - 3.40 3.40
- 1.00- 4.90- 5.50- 11.40
6.00 12.00 15.40 25.00 28.00 36.00 46.00 168.40
1.00 2.00 5.50 9.90 8.20 12.00 11.67 50.27
- - 2.00 2.10- - - 4.10
- - - - 0.50- - 0.50
- - 3.00- 2.20- 3.70 8.90
3.00 4.00 4.80 6.70 5.80 12.00- 36.30
- - - - - 1.65- 1.65
- - - 4.50 3.50 7.10-  ' 15.10
2.00 2.00 2.00 0.30 15.40- - 21.70
- 1.00 0.30 5.70 13.50 2.20 17.21 39.91
- 2.40- - - - - 2.40
- 2.00- 1.10 5.20- 8.30
1.50 0.40 1.20 1.20- 1.00-5.30
- - 0.60 0.30- 7.10 0.03 8.00
- - - 0.40- - - 0.40
16.00 32.80 41.40 70.10 87.70 101.75 105.61 455.36
2.00 1.80 1.90 3.00 8.70
- - - - - - 18.00 18.00
- - - - - - 12.00 12.00
- - - 2.90- 3.00- 5.90
- - 2.40 5.00 5.50- 6.60 19.50
- 1.00 2.40 3.20 8.20- 16.90 31.70
- - - - 2.80 8.25 9.80 20.85
- - 2.00- - 2.00
- 3.60 2.70 0.30 2.00 5.03 0.68 14.31
- 1.80 0.43 • 0.50 0.50- - 3.23
- - 0.57 1.10 0.20 - - 1.87
- - 1.80- - - - 1.80
- - - - - - 2.00 2.00
- - -  , - 2.00- - 2.00
- - - - - 1.60- 1.60
- 1.80- - - - - 1.80
- — 0.60— 0.60 0.53- 1.73
2.00 10.00 12.80 18.00 21.80 18.41 65.98 148.99
- - 0.50 0.90- -8.75 10.15
- - 3.00- - - 10.66 13.66
* · ■ * 14.50 — 14.50
- - 3.50 0.90 14.50-19.41 38.31
18.00 42.80 57.70 89.00 124.00 120.16 191.00 642.66

Side 2  BILAG II
1977 1978 1979 1980 1981 1982 I Al 
76 /8 2,
-2.00 4.50
2.50
3.00
1.104.80
4.40
1.50
4.007.00
2.704.00
1.60
1.60
2.50U |
2 1 . 9 1
4 .1 1
2 .7 1
1 .5 (
3 .0 (
4 .0 (
1.K
1 .6 C
2 .5 0
- 2.00 11.10 14.70 9.70 9.70 4 7 .2 0
1.00
1.000.80
0.40
0.80
0.801.00
0.50
1.00
0.801.15
0.60
1.20
0.951.40
0.80
1.50
1.201.60
0.90
1.70
1.305 .9 5
3 .2 0
7 .2 0  
8 .0 5
2.00 2.80 3.30 3.90 4.90 5.50 2 4 .4 0
0.20 0.60 2.50 2.70 3.501
4.00 1 3 .5 0
45.00 63.10 105.90 145.30 138.26 210.20  ^727.76
NB. Tallene er afrundet til to decimaler.II. GENOPBYGNING EFTER 
KATASTROFER
Den dominikanske Republik
Indien
Nicaragua
Pakistan
Peru
Sri Lanka 
Zimbabwe 
Me l  lemameri ka 
Honduras 
Yemen (Syd)
Genopbygning e. kastrofer 
i  alt
III. LANDBRUGSFORSKNING
CIAT
CIP
IRRI
ICRISAT
Landbrugsforskning i  alt
IV. SÆRLIGE POSTER
Ekspertbistand udefra
;!: 1^USAEDE FORPLIGTELSER 
I ALT (I+II+III+IV)2.00
2.00
20.001976

BILAG T  TI
DEN SÆRLIGE PROGRAMMET TIL FORDEL FOR MELLEMAMERIKA
1. Da en forholdsvis stor del af de samlede midler i  1982-programmet blev 
anvendt til forskellige projekter foh Mellemamerika, forekommer det 
hensigtsmæssigt at aflægge særskilt beretning om forberedelsen og 
gennemforet sen af dette tillægsprogram. I det følgende gøres der kort 
rede for.- hvorledes dette program 1 d lev besluttet- omfanget at midterne 
og arten af projekterne, samt hvor Langt man er med gennemførelsen.
2. Da Fællesskabet var bekymret over den stadig mere ustabile situation i  
Mellemamerika, foreslog det en række nye initiativer på dette område (1). 
Efter en omfattende debat i  Parlamentet og Rådet vedtog sidstnævnte den 
22. november følgende:
"I fortsættelse af erklæringerne fra Det europæiske Råd i  marts og juni 
1982 vedtog Rådet at forøge Fællesskabets faglige og finansielle bistand 
til Mellemamerika i  1982. Af de yderligere midler, der for nylig blev 
afsat til bistand til ikke-associerede udviklingslande, skal der anvendes 
30 mio ECU til dette formål. Den således forøgede bistand skal først og 
fremmest anvendes til foranstaltninger, der tager sigte på at øge land­
brugsproduktionen i  de berørte lande gennem de eksisterende landbrugs- 
reformprogrammer" .
3. Sideløbende med denne debat havde Kommissionen siden juli 1982 gennemført 
forskellige undersøgelser med henblik på at konkretisere de særlige for­
anstaltninger, der kunne iværksættes som led i  programmet og som fulgte 
den ovenfor skitserede målsætning. Disse undersøgelser blev gennemført 
som et yderst presserende anliggende, og de krævede en enestående indsats 
både fra de af Kommissionens tjenestegrene, der var involveret, og fra de 
eksperter udefra, der var ansat til at hjælpe med denne opgave.
Efter afslutningen af forhandlingerne med modtager landenes myndigheder og 
efter at have indhentet udtalelse fra finansieringsudvalget kunne 
Kommissionen den 22. december officielt godkende 4 konkrete projekter 
som led i  den særlige aktion.
Fællesskabets samlede finansielle støtte til disse projekter beløber sig 
til 56,7 mio ECU, heraf 26,7 mio ECU af de almindelige bevillinger i  
1982-budgettet og 30 mio ECU i  tillægsbevillinger, der blev givet i  
oktober 1982. Folgende tabel giver en oversigt over de pågældende 4 
projekter:
(1) F.eks. konklusionerne fra  Det europæiske Rad den 29. og 30. marts 1982,
de fo r s k e llig e  b e s lu tn in g e r fra  Europa-Parlamentet og Kommissionens
fo rs la g  t i l  Rådet i ju n i 1982 (K0MC82) 257).

Side 2 BILAG III
LandStøtte fra EF (mio ECU)Regeringens 
bidrag 
(mio ECU)I alt
I fremmed 
va lutaLokale 
omkost.EF
i  alt(mio ECU)
Costa Rica 4,4 13,618,0 7,8 25,8
Den dominikanske 
Republik 3,5 8,512,0 1,6 13,6
Honduras 5,3 11,616,9 0,8 17,7
Nicaragua 2,9 6,99,82,2 12,0
I ALT 16,1 40,656,712,4 69,1
Yderligere et projekt vedrørende integreret omradeudvikling blev god­
kendt på samme tidspunkt for Haitis vedkommende (med en støtte fra EF 
på 6,6 mio ECU),
NB: EF'S bidrag til lokale projektomkostninger ydes i  form af visse 
nødvendige importerede varer. Counterpart-midlerne fra salget af 
disse varer anvendes derefter til dækning af udgifterne i  lokal va­
luta i  forbindelse med projekterne.
De fire godkendte projekter har følgende fælles kendetegn:
- alle gennemføres i  forbindelse med eksisterende landbrugsreformpro­
grammer og skal bidrage til bosættelsen af små landbrugere i  nye 
områder, der er særligt afsat til hvert projekt;
- alle programmer vedrører integreret udvikling af landdistrikterne; 
udvikling af landbruget er den vigtigste målsætning for hvert projekt, 
men der tages også passende hensyn til projektets sociale virkninger 
og til mulighederne for en spredning af den lokale landbrugsproduktion 
med en heraf føglende forbedring af ernæringssituationen. Med henblik 
herpå omfatter den finansielle og faglige støtte en række støttefor- 
anstaItninger inden for infrastruktur, sundhedsvæsen, uddannelse osv.
- ud over deres indvirkning på landbrugsstrukturerne i  disse lande på 
mellemlang sigt (hvert projekt får en gennemførelsesperiode på 5 år) 
betyder projekterne desuden en direkte betalingsbalancestøtte på kort 
sigt. En de,l af bistanden fra EF anvendes til at dække importen af 
visse nødvendige varer fra Europa (gødningsstoffer, insekticider, 
pesticider osv.), og counterpartmidlerne fra salget af disse varer på 
stedet anvendes derefter til at dække de lokale omkostninger i  for­
bindelse med de fællesskabsfinansierede integrerede udviklingsprogram­
mer. Der er blevet truffet arrangementer til sikring af en ordentlig 
forvaltning af disse counterpartmidler i  hvert land;

Side 3 BILAG I I I
- endelig bør det bemærkes, at disse projekter er blevet udformet så­
ledes, at de skulle få en væsentlig demonstrationseffekt, medens om­
fanget af midter til hvert projekt er meget begrænset i  forhold til 
de samlede behov i  det pågældende land, må demonstrationseffekten af 
disse projekter og den hermed følgende indvirkning på andre regerings- 
programmers effektivitet anses for en væsentlig ekstra fordel.
4. Gennemførelsen af disse projekter er allerede godt i  gang. I næsten alle 
tilfælde blev finansieringsaftalerne undertegnet i  løbet af første kvartal 
1983, de første konkrete arbejder begynder i  løbet af sommeren 1983, og 
den planlagte levering af varer og produktionsmidler som led i  projekterne 
skulle i  almindelighed finde sted i  løbet af andet halvår 1983.
Da projekter af et sådant omfang og kompleksitet kræver, at der lægges 
stor vægt på gennemførelsesbestemmelserne og på tilsyn og kontrol, har 
Kommissionen allerede taget de nødvendige skridt til i  hvert land at 
indsætte et eksperthold, der får til opgave at bistå modtagerlandets 
myndigheder med gennemførelsen af projekterne.
Generelt er forberedelsen og påbegyndelsen af disse projekter sket på 
rekordtid. Selv omdette kun er rimeligt i  betragtning af de alvorlige 
problemer, der tages fat på, har det krævet en meget stor indsat fra 
Kommissionens tjenestegrene og fra modtager landenes myndigheder.

BILAG IV
Den særlige post til ekspertbistand udefra 
Generel udnyttelse og Liste over finansierede foranstaltninger I .
I. Generel_udn^tteIse
Fra 1977 til 1980  blev der i  alt afsat 6,0 mio ECU til denne særlige 
post. Pr. 31. juli 1981 var ca. 3,52  mio ECU heraf blevet anvendt, 
og der resterede 2,48 mio ECU. Af det anvendte beløb var ca. 1,89 
mio ECU gået til mindre undersøgelser og faglig bistand, 1,15 mio ECU 
til kortvarig ekspertbistand i  forbindelse med tilsyn med projekter og 
kontrolbesøg og 0,48 mio ECU til ansættelse af udviklingskonsulenter 
på fuld tid ved Kommissionens regionale delegationer. En fuldstændig 
oversigt over disse tal med en komplet fortegnelse over de mindre 
undersøgelser og den faglige bistand var indeholdt i  den 4. gennem­
føre Lsesberetning (K0MC81) 691).
Under 1981-programmet blev der afsat yderligere 3,5 mio ECU, hvilket 
sammen med saldoen på 2,48 mio ECU fra tidligere Ir, bragte det sam­
lede disponible beløb op på 5,98 mio ECU. Heraf var omkring 5,35 mio 
ECU blevet anvendt pr. 31. december 1982, således at der kun reste­
rer 0,63 mio ECU.
De nye bevillinger i  1982-programmet (der først blev godkendt i  
begyndelsen af 1983) beløber sig til 4,0 mio ECU. Sammen med saldoen 
på 0,63 mio ECU er der således i  alt 4,63 mio ECU til rådighed for 
sådanne foranstaltninger.
Af de 5,35 mio ECU, der er blevet anvendt siden den sidste beretning, 
er 1,98 mio ECU gået til mindre undersøgelser og faglig bistand - 
en fuldstændig liste følger nedenfor. Kortvarige tilsyn og kontrol­
besøg tegnede sig for 0,58 mio ECU, og 2,78 mio ECU blev anvendt til 
ansættelse af udviklingskonsulenter i  visse vigtige modtager lande.

Side 2 BILAG IV
II. Mindre undersøgelser og faglig bistand - lister over foranstaltninger 
gennemført efter 31. juli 1981.
Lando j -  i  Udgifter 
Bete9nelSe (1 000. mio ECU)
1)SADCC Evaluering af energisektoren 38
Andin-gruppen Forberedelse af regionalt projekt (træ) 18
Nordyemen Vurdering af følgerne af jordskælv 14
Haiti Situationsrapport om udvikling af 
landdistrikterne 12
Indien Tilplantning med skov og bevarende 
foranstaltninger28
Paki stan Vandressourcer i  Baluchistan 17
Bangladesh Forædlet såsæd - produktion og 
distribution 26
Honduras Forbedret kornproduktion 68
Nordyemen Undersøgelse vedrørende veje i  
landdistrikter 15
ASEAN Evaluering af fiskeriressourcer 31
.  .  .  2) Hispamola Orkanovervågningsprogram 9
Sydyemen National produktion af såsæd 57
Honduras Integreret ikke-industrielt fiskeri 6
Thai land Handlingsplan for kassava 50
ASEAN Muligheder for ikke-konventionel energi 5
Thai land Udvikling af produktionen af olieholdige 
frø 11
Den dominikanske 
Republik Indkredsning af projektemner 35
Thai land Udarbejdelsen af handlingsplan 48
Nicaragua Produktion af ethylalkohol 29
Filippinerne Møj eri udvi kli ng 70
Indien Ørredbrug på landsbyplan 38
Mellemamerika Regional kornreserve 59
Haiti Faglig bistand til Jeremy-projektet 
for udvikling af landdistrikterne 102
ASEAN Contai nerterminal 43
Zimbabwe Faglig bistand til planlægningsmini­
steriet 115
Peru Afvanding og kunstvanding 30
Ecuador Uddannelse af personale til vand­
fremføringstunnel 1er 185
1) Konferencen til koordinering af udviklingen i  det sydlige Afrika
2) Den dominikanske Republik og Haiti 1

side 3 BILAG IV
Land Betegnelse Udgifter
(1 000 mio ECU)
Costa Rica Program til indkredsning af 
udviklingsprojekter i  landdistrikterne 118
Honduras Produktion og distribution af korn 88
Honduras/ 
Ni caragua Rapport om ødelæggelser efter cyklon 17
Ni caragua Integreret udvikling af landdistrik­
terne, Waslala 64
Bangladesh Udvikling af såsæd 103
ASEAN Fiskeopdræt (tillægsbeløb) 8
Indi en Højteknologisk oplagring 31
Haiti Jacmel kunstig vanding II (tillægsbeløb) 9
Angola Fiskeindustri, Tombera 119
Maldiverne Hydrologisk kortlægning 266
I ALT 1982
Hvis hertil lægges de mindre undersøgelser og den faglige bistand, der er 
nævnt i  den 4. beretning (1,891 mio ECU), er der i  alt blevet anvendt 
3,87 mio ECU til sådanne foranstaltninger siden 1978.
I alt har der været gennemført 70 foranstaltninger, der i  omfang ligger 
mellem 3 000 ECU og 267 000 ECU med en gennemsnitlig udgift på kun 
55 000 ECU (medens det tilladte loft tidligere var på 300 000 ECU og nu 
er sat op til 500 000 ECU).
Ca. 38% af midlerne er blevet anvendt til foranstaltninger i  Asien, 54% 
til Latinamerika og 7% til Afrika. Den forholdsvis høje andel til Latin­
amerika afspejler hovedsagelig det store forberedende arbejde i  forbindelse 
med de forskellige projekter som led i  den særlige aktion i  Mellemamerika 
(denne subregion har modtaget 43% af samtlige midler til mindre undersø­
gelser).
Fordelingen af foranstaltningerne på sektorer har i  store træk fulgt samme 
mønster som det samlede program med 81% af samtlige midler til landbrugs­
projekter (produktion og støttetjenester). Væsentlige delsektorer var 
integreret udvikling af landdistrikterne (21%), støttetjeneste til land­
brug (18%), husdyrhold, skovbrug og fiskeri (16%), landbrug generelt (14%), 
kunstvanding (12%) samt vandforsyning og kloakering (12%).
Ved fortolkningen af disse tal skal det imidlertid huskes, at disse små 
foranstaltninger kun repræsenterer en del af de samlede programmidler 
til projektforberedelse, idet undersøgelser, der koster mere end 300 000 
ECU (500 000 ECU fra 1983)  finansieres særskilt som almindelige projekter 
og ikke optræder i  de her anførte tal.