ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 370 
 
 
 
Vol. 1983/0 144 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K O M(83) 370 endelig udg.
Bruxelles, den 20. juni 1983
D E N  ØKONOM ISKE O G  SOCIALE SITUATION I FÆ LLESSKABET
(Meddelelse fra  Kommissionen t i l  Det europæiske Råd,  
S tu ttg a rt, den 17.-19. juni 1983)
KO M(83) 370 endelig udg.

(ΜθάοΙθΙθΙδθ ϊγθ Κο γ π π π  δδΐοηθη ί ϊ ΐ  Ρθΐ 6υΓορ3ΠδΙ<θ Κ ίο Ι ί ΐ ΐ  Π )0 ο Ιθ ΐ
άβη 17.-19. ]ϋηι 1983)
ΙΝ ΡΗ 0Ι_Ρ50νΕ Κ 3Ι6Τ
I Ιηά(.βοΐΓη'η9
I I  Ρ βη  δθηβδίθ 0 ΐ< ο η ο π π δ Ι< θ  υάνίΙ<Ιιη9 09 άβ υ ιτπ ο Ιο ΙθΙ& β Γ θ
υόδίθίετ
I I I  Κ β ΐ η ϊ η β δ ϋ η ΐ θ Γ
IV 5 3 6 γIΐ9&  92ρεΙ<ΐθΓ ν θ ο ) 3 οΙδ10δήβοΙδρ γο6 Ιθ Γ η β Ι:Ρ Ε Ν  0 Κ Ο Ν Ο Μ Ι5 Κ Ε  06 506ΙΑ ΕΕ 5ΙΤ ΙΙΑ Τ Ι0Ν  I Ρ /Ε Ι _ Ε Ε 5 5 Κ Α Β Ε Τ

- 1  -
I Indledning
Nærværende meddelelse skal ses i forlængelse af nogle af de dokumenter,  
der er forelagt Det europæiske Rid e lle r Ministerrådet siden marts 1983.
Den seneste analyse viser, at der er muligheder for et økonomisk opsving,
m en  Ligeledes, at dette opsving er ris ik o fy ld t. Denne analyse1)er fortsat
gyldig. Derfor bør de retningslinjer, s o m  Kommissionen har foreslået, og  
s o m  Ridet i vidt omfang har accepteret, bekræftes, så meget mere s o m  den  
s a m m e  økonomisk-politiske prioritering blev bekræftet på de store inter­
nationale møder (mødet i O EC D , topmødet i Williamsburg), der afholdtes  
for nylig.
Nærværende dokument indeholder altså ikke nye forslag; det er bevidst  
udformet s o m  en syntese af tidligere analyser og konklusioner. Kommissionen  
finder, at målsætningen o m  at styrke de gunstige tendenser, der viser sig,  
fortsat skal prioriteres m e d  henblik på at gøre opsvinget mere holdbart.
I I  D en  seneste økonomiske udvikling og de umiddelbare udsigter
A. Resultaterne i 1982
Væksten i B N P  i faste priser var næsten nul i 1982 (+ 0,3%), hvilket hoved­
sagelig skyldtes en meget markant aktivitetsnedgang i begyndelsen af andet  
halvår på trods af en begyndende konjunkturopgang i årets tre sidste  
måneder. Dette resultat for Fællesskabet s o m  helhed dækker over forskellige  
resultater for de enkelte medlemsstater: væksten i B N P  var negativ i  
Forbundsrepublikken Tyskland (- 1%), Nederlandene (- 1,6%), Italien  (- 0,3%)  
og Belgien (- 0,2%); derimod var væksten positiv i Danmark (+ 3,4%),
Frankrig (+ 1,8%), Det forenede Kongerige (+ 1,4%) og Irland (+ 1,5%).
Afdæmpningen af prisstigningerne fortsatte i Fællesskabet i 1982, således  
at inflationen i årsgennemsnit faldt t i l  8,8% m o d  10,1% i 1981 og 11,2% i  
1980; denne tendens observeres overalt i Fællesskabet, m e n  der er fortsat  
store inflationsforskelle: den årlige stigning i forbrugerpriserne lå i  
1982 således mellem 5,3% (Forbundsrepublikken Tyskland) og over 15% .  
(Ita lie n , Irland, Grækenland).
1 )Resultaterne af den seneste revision af de økonomiske prognoser vil
dog først foreligge ved udgangen af juni.

-  2 -
Beskæftigelsessituationen forværredes fortsat i 1982, o g arbejdsløsheden  
voksede t i l  9,8%, dvs. 1,5% mere af den erhvervsaktive befolkning end i  
1981. O gså denne udvikling har været fælles for EF-landene, m e n  tendensen  
var relativt set mest markant i Forbundsrepublikken Tyskland, hvor arbejds­
løsheden voksede fra 4,8% i 1981 t i l  6,8% i 1982, i Italien , hvor den steg  
fra 8,8% i 1981 t i l  1 2 %  i 1982, og i Det forenede Kongerige, hvor der skete  
en forøgelse fra 9,8% t i l  11,2%.
For Fællesskabet s o m  helhed var der derimod i 1982 fortsat tale o m  en  
gradvis forbedring af betalingsbalancens løbende poster, idet det løbende  
underskud blev nedbragt t i l  0,6% af B N P  m o d  1,3% af B N P  i 1980 og 0,7% i  
1981; m e n  situationen er temmelig forskellig fra land t i l  land.
B. D en  mulige udvikling i 1983
1. Udsigt t i l  et langsomt opsving i den økonomiske vækst
D en  tendens t i l  opsving, der konstateredes ved udgangen af 1982, har  
været bekræftet siden begyndelsen af året, selv o m  industriproduktionen  
endnu ikke helt afspejler den forbedring i erhvervslivets t i l l i d ,  der  
har været registreret siden november 1982. Væksttempoet forventes  
gradvis at accelerere og nå op på 0,9% på årsbasis i tredje kvartal  
af 1983. Denne udvikling resulterer formodentlig i første om gang i  
en langsom opgang i det private forbrug, s o m  v il blive ledsaget af en  
kraftig lageropbygning i første halvdel af 1983, o g derefter i en  
beskeden stigning i investeringerne hen im od årets slutning. Derimod  
v il den forventede svage realvækst i verdenshandelen i 1983 - der dog  
v il accelerere hen m o d  årets slutning - kun i beskedent omfang  
stimulere aktivitetsopsvinget i Fællesskabet. Hvis de nuværende tenden­
ser fortsætter, v il væksten i B N P  i faste priser blive på omkring 0,5%  
i 1983 for Fællesskabet s o m  helhed. Resultaterne for de enkelte  
EF-lande v il i øvrigt være meget forskellige: de lande, der allerede  
har foretaget i det mindste en god del af den nødvendige tilpasning,  
kan forventes at opleve en aktivitetsforbedring, m en s flere lande  
fortsat står over for store betalingsbalance- og inflationsproblemer  
og derfor v il være tvunget t i l  fortsat at føre en stabiliseringspolitik.

- 3 -
Inflationen v il fortsat falde i Fællesskabet s o m  helhed: den gennemsnit­
lige forbrugerprisstigning forventes at blive på omkring 6,4%, hvilket  
v il være den laveste stigning siden 1976 og endog lavere end gennemsnittet  
for årene 1968-1975. Afdæmpningen af prisstigningerne v il kunne observe­
res overalt i Fællesskabet, og der forventes desuden en vis indsnævring  
af inflationsforskellene: inflationen forventes at blive betydelig mindre  
end 1 0 %  i alle EF-landene bortset fra Ita lie n , Irland og Grækenland.
Det langsom m e økonomiske aktivitetsopsving i 1983 giver trods forbedringen  
i forhold t i l  1982 im idlertid ikke grund t i l  at forvente en virkelig foi—  
bedring af beskæftigelsessituationen: arbejdsløsheden v il fortsat vokse i  
1983, om end mindre hurtigt end i 1982, og den gennemsnitlige arbejdsløs­
hedsprocent for året s o m  helhed v il næsten blive på 1 1 %  m o d  9,8% i 1982,  
hvilket er mere end en fordobling i forhold t i l  1979. Nedenfor anstilles  
nærmere betragtninger over arbejdsløshedsproblemet og i særdeleshed ung­
dom sa rbej dsløsheden.
M ed  hensyn t i l  den udenrigsøkonomiske s tillin g  forventes Fællesskabet at  
konsolidere forbedringen af betalingsbalancens løbende poster, således  
at underskuddet i 1983 forventes at blive lid t over 6 mia E C U  (dvs. 0,2%  
af BNP).
2. Fortsat usikre udsigter
I 1983 kan der forventes en forbedring af Fællesskabets interne situation,  
der imidlertid v il indtræde langsomt, og s o m  først rigtig bliver mærkbar  
ved årets udgang. P å internationalt plan indebærer udsigterne for den  
nærmeste fremtid en række usikkerhedsmomenter, s o m  gør mulighederne for  
en varig ændring af tendensen i Fællesskabet usikre. Disse usikkerhedsfak­
torer, der er indbyrdes meget afhængige, er følgende:
- Verdenshandelen v il kun vokse svagt i 1983: + 0,5% målt i mængder,  
hvilket skal ses på baggrund af en nedgang på 0,9% i 1982. Importen i  
OECD-området (minus Fællesskabet) forventes mæ ngdem æ ssigt at stige m e d  
3 %  i 1983 i kraft af det opsving, der aftegner sig i USA, og dollarens  
stigning; m e d  hensyn t i l  OPEC-landene og udviklingslandene m å  henholds­
vis olieprisfaldet og finansieringsproblemerne derimod forventes at  
medføre st'agnation, e lle r endog nedgang, i den m æ ngdem æ ssige import i  
1983.

~ 4 -
- Olieprisnedsættelsen,, der blev et resultat af aftalen i marts mellem  
OPEC-landene, v il pi internationalt plan bidrage t i l  at d æ m p e  infla­
tionen og t il at genoprette ligevægten pi de løbende poster o g i rette  
øjeblik åbne mulighed for en mindre, m e n  dog reel forøgelse af den øko­
nomiske vækst; dette udviklingsforløb er imidlertid underkastet visse  
betingelser:
* D en  første er, at udviklingen i dollarkursen ikke neutraliserer disse  
vi rkninger.
* D en anden er, at det reale prisfald ikke bliver så voldsomt, at det vi  
blive en yderligere spændingsfaktor i den internationale finansielle  
og handelsmæssige ligevægt.
- Det internationale gældsætningsproblem består fortsat, selv o m  der er  
gjort fremskridt; hvis der ikke indtræder en m ærkbar og varig forbed­
ring af væksten i de industrialiserede økonomier, en stabilisering af  
valutarelationerne og et effektivt fald i rentesatserne - m e n  også, hvis  
der ikke løbende føres en velafbalanceret tilpasningspolitik - vil  
gældsproblemet fortsat udgøre en risiko for den internationale økono­
miske situation.
- Relationerne mellem de vigtigste valutaer er resulteret i valutakurser,  
der langtfra afspejler de faktiske økonomiske præstationer, o g s o m  er  
alt for svingende og alt for uforudselige; de er en væsentlig usikker­
hedsfaktor i de internationale handelsforbindelser, de forøger de pro­
tektionistiske tilbøjeligheder o g h æ m m e r desuden virksomhedernes investe  
ringslyst, da de gør økonomiske kalkuler mere usikre.
- D e  problemer, s o m  renteudviklingen rejser, o g s o m  i vid udstrækning  
afhænger af udviklingen i USA, består fortsat, selv o m  der er nået  
visse resultater. I den nuværende situation er der særlig behov for en  
væsentlig nedsættelse af rentesatserne - både i nominelle o g  reale  
termer - og det bør samtidig sikres, at nedsættelsen opfattes s o m  varig:
* den v ille  i betydeligt omfang lette rentebyrden på udlandsgælden for  
de mest forgældede lande, navnlig udviklingslandene;
* den v ille  ledsage opsvinget i en ræ kke industrialiserede lande
* og v ille  i særdeleshed være en af de væsentlige forudsætninger for at  
tilvejebringe et opsving i investeringerne, s o m  er en nøglekomponent,  
hvis opsvinget skal fortsætte.

-  5 -
Udviklingen i de seneste måneder har imidlertid ikke bekræftet den  
tendens t i l  rentefald, s o m  observeredes i 1982.
D en mulige udvikling i 1983 er desuden ikke helt uden ri si komomenter. Det  
forhold, at der endnu ikke er fundet en løsning pi problemet vedrørende  
det amerikanske forbundsbudget, bidrager nemlig t i l  at opretholde rente­
satserne på et højt niveau, samtidig m e d  at dette stimulerer forvent­
ningsdannelsen o m  det fremtidige renteniveau. Hvis opsvinget i den  
amerikanske økonomi desuden befæstes, kunne den kombinerede virkning af  
den private sektors kreditefterspørgsel og den offentlige sektors finan­
sieringsbehov - m e d  en uændret pengepolitik - resultere i et nyt opad­
gående pres på rentesatserne.
C. Udsigterne for 1984
Selv o m  det i dag ser ud t i l ,  at den gradvise genopretning af økonomien v il  
fortsætte i 1984, er disse udsigter forbundet m e d  en række usikkerhedsmo­
menter. For verdensøkonomien s o m  helhed afhænger virkeliggørelsen af:
- en kraftigere vækst i den internationale samhandel s o m  følge af en bedre  
konjunkturudvikling i industrilandene;
- en normal og behersket udvikling i den internationale gældsstiftelse,
der, s o m  led i et jævnt og stabilt opsving i verdenshandelen, skal nedbrin­
ges t i l  et niveau, der er mere tå le lig t for udviklingslandene;
- en reel forbedring af valutakursernes s ta b ilite t og forudsigelighed sam t  
en fortsat sænkning af realrentesatserne.
Alt i alt kunne B N P  - hvis disse forudsætninger var t i l  stede - i 1984  
tænkes at vokse m e d  ca. 1,6% i Fællesskabet s o m  helhed, m e n  der v il være  
tale o m  en forholdsvis uensartet udvikling fra land t i l  land: væksten kan  
f.eks. tænkes at accelerere hurtigere i Forbundsrepublikken Tyskland og  
Det forenede Kongerige end i de øvrige EF-lande. Der kan således blive tale  
o m  et moderat opsving, hvis drivende kræfter bliver væksten inden for det  
private forbrug, investeringerne og eksporten.

- 6 -
Der kan ventes en fortsat dæ m pning af inflationen, idet forbrugerprisernes  
årlige stigningstakt gennemsnitlig ko m m er ned under 6% , dvs. praktisk  
ta lt den laveste stigningstakt siden 1969. E n  sådan udvikling bør efter­
hånden gøre det muligt at lem pe den nuværende restriktive penge- og.finans­
politik og gradvis forstærke forbrugsopsvinget i Fællesskabet i et af­
balanceret konjunkturklima.
Ligesom i 1983 vil det fortsatte økonomiske opsving i 1984 - s o m  det  
tegner sig i dag - næ ppe føre t i l  m ere end en moderat opbremsning af  
stigningen i ledigheden, og arbejdsløshedsprocenten for Fællesskabet  
s o m  helhed v il sandsynligvis k o m m e  op over 11,5% i årsgennemsnit: det  
kan imidlertid tænkes, at den drejning, der anes i udviklingen i arbejds­
løsheden i 1983, v il slå igennem i 1984.
Dette moderate opsving bør desuden gøre det muligt at videreføre genop­
retningen af betalingsbalancens løbende poster, hvis underskud i 1984  
bør kunne nedbringes t i l  2,5 mia E C U  (dvs. 0,1% af BNP), bl.a. s o m  fø l­
ge af en behersket forbedring af bytteforholdet.
III Retningslinjer
Alt i alt tyder såvel prognoserne for 1983 s o m  de første antydninger af ud­
viklingen i 1984 på, at der er indledt et gradvis tiltagende opsving i  
Fællesskabet: opsvinget er imidlertid skrøbeligt, bl.a. s o m  følge af en  
række faktorer uden for Fællesskabet, herunder den amerikanske konjunktur-  
udvikling. sådanne usikkerhedsmomenter bør føre t i l ,  at Fællesskabet m e d  
alle midler søger at konsolidere det interne opsving, der er udsigt t i l ,  
m e d  henblik på at gøre det varigt; désuden bør Fællesskabet bestræbe sig .  
på gradvis at bidrage t i l  at få en ræ kke elementer på plads, s o m  kan sikre  
en mere stabil og forudsigelig udvikling i verdensøkonomien, s o m  er en vig­
tig faktor, hvis den frie  samhandel skal bevares, og hvis de protektionis­
tiske tilbøjeligheder skal bekæmpes, hvilket er to af Fællesskabets hovedmål.
Efter Kommissionens opfattelse udgør de fem  højtprioriterede foranstalt­
ninger, s o m  den forelagde Det europæiske R a d  under m ødet i marts, o g s o m  
for øvrigt fik en fremtrædende plads i konklusionerne af det seneste top­
m ø d e i Williamsburg, under disse omstændigheder fortsat det tilta g , s o m  
har den bedste mulighed for at sikre en konsolidering af opsvinget inden  
for Fællesskabet. U d  over denne prioritering m å  m a n  ikke glemme, at en styr-  
kelse af E M S  ledsaget af foranstaltninger, s o m  tager sigte på en varig for­
bedring af konvergensen i EF-medlemsstaternes økonomiske udvikling, i den  
nuværende situation v ille  være et bevis på Fællesskabets sammenhold, s o m

- 7 -
er overordentlig nyttig i økonomisk henseende og meget vægtig i politisk  
henseende.
Uden at forglemme energispørgsmålene, hvor det først og fremmest drejer sig  
o m  at forhindre, at prisfaldet fører t i l  en farlig  laden stå t i l ,  eller  
spørgsmålene vedrørende den internationale gældstif.telse, hvor den fælles  
aktion bør videreføres og udbygges, og hvor de offentlige og private kapi­
talstrømme bør opretholdes på et passende niveau, tiltrækker tre punkter  
sig særlig opm æ rksom hed;
A. P å budgetområdet bør der fortsat lægges meget stor væ gt på foranstaltnin­
ger, s o m  gør det muligt at styrke tillid e n  t i l ,  at det offentlige er i  
stand t i l  at styre budgetterne og bruge d e m  i bestræbelserne for at styi—  
ke opsvinget.
Styringen af de offentlige udgifter, den gradvise nedbringelse af deres  
andel af B N P  sam t bestræbelserne for at nedbringe underskudene bør fo rt­
sat betragtes s o m  højtprioriterede foranstaltninger. Samtidig bør en effek­
tiv omlægning af de offentlige udgifter i retning af øgede bevillinger  
t i l  foranstaltninger t i l  fremme af den økonomiske udvikling føres ud i  
livet.
Endelig har de lande, s o m  har bevaret eller genvundet herredømmet over  
deres offentlige finanser, mulighed for at anvende budget i nstrumentet  
t i l  konjunkturpolitiske formål inden for rammerne af deres økonomiske  
politik:
- enten ved at lade de automatiske stabilisatorer slå helt igennem, hvis  
udviklingen atter går i retning af en opbremsning af aktiviteten;
- e lle r, hvis opsvinget endnu ikke har vundet tilstræ kkeligt fodfæste,  
ved at forhindre, at en automatisk nedbringelse af underskudene sker  
for hurtigt;
- eller endog ved at imødese muligheden for en budgetaktion, s o m  skal ■  
være autonom, moderat og forenelig m e d  de oven for skitserede mellem­
fristede retningslinjer - dvs. overholde målsætningen o m  nedbringelse  
af de strukturelle underskud, såfremt forbedringen af konjunkturerne  
er klart utilstrækkelig e lle r trækker for meget i langdrag.
B. P å det pengepolitiske område og m e d  forbehold af den internationale udvik­
ling bør de lande, s o m  allerede har registreret positive resultater m e d  
hensyn t i l  priser og betalingsbalancer, fortsat først og fremmest føre
en p o litik , d ^ -r tager sigte på en gradvis og troværdig rentesænkning.  
O m vendt bør de lande, hvor en tilpasning af økonomien fortsat er tiltræ ngt,  
føre en pengepolitik, s o m  ikke lader nogen tvivl tilbage om , at de

-  8 -
offentlige myndigheder er last besluttet pa at bremse inflationen o g  ned­
bringe underskudene udadtil.
C. Endelig bør Fællesskabet - eftersom de mest tyngende begrænsninger m åske  
skal søges på valutaområdet -  indtage en s tillin g  s o m  kan bidrage t i l ,  
at Williamsburg-topmødets konklusioner vedrørende internationale valuta-  
spørgsmål føres ud i liv e t.
* Det bør s a m m e n  m e d  partnerne søge at iværksætte foranstaltninger, s o m  
kan sikre en varig rentesænkning. E n  sådan udvikling er kun mulig, hvis  
alle parter - D e  forenede Stater, Japan, Fællesskabet - anerkender d e  
afgørende fordele, s o m  verdensøkonomien i dag v ille  drage af en  sådan  
sænkning, og bidrager t i l ,  at foranstaltningerne m e d  henblik herpå b li­
ver tru ffe t.
* Sideløbende hermed bør Fællesskabet prioritere en kollektiv aktion m e d  
henblik på stabilisering af kursrelationerne højt, idet det en forudsæt­
ning for et opsving i den økonomiske aktivitet og den internationale  
samhandel, at det økonomiske og monetære system er ti Istrækkeligt sta­
b i l t , udvi kier sig tilstræ kkeligt forudsigeligt o g i tilstrækkelig o m ­
fang respekterer de økonomiske grundelementer. I denne henseende bør  
Fællesskaber fastlægge og derefter argumentere for sin stillin g  under  
det arbejde m e d  henblik på forbedring af det internationale valutasystem,  
hvorom der blev truffet beslutning for nylig.
IV Særlige aspekter ved arbejdsløshedsproblemet
Fællesskabets samlede arbejdsløshedstal lå ved udgangen af april 1983 brutto  
på lige under 12 mio personer: endnu i 1979 var det tilsvarende tal kun på  
6 mio ledige. Det m å  yderligere forventes, at den gennemsnitlige arbejdsløs­
hedsprocent for 1983 v il k o m m e  op på 10,9% af arbejdsstyrken m o d  9,8% i 1982.
Trods en nedgang i det absolutte arbejdsløshedstal for Fællesskabet s o m  hel­
hed i marts og april 1983 og trods tegnene på en vis opbremsning har ledig­
heden fortsat tendens t i l  at vokse i Fællesskabet o g t i l  at blive langt det  
alvorligste problem for de europæiske økonomier.
I denne forbindelse v il Kommissionen henlede Det europæiske R åds opm æ rksom hed  
på, at det er nødvendigt at træffe specifikke foranstaltninger m e d  hurtige  
o g direkte beskæftigelsesvirkninger i tilknytning t i l  det økonomiske opsving.  
Kommissionen lægger især væ gt på følgende to problemst illin g e r:

-  9 -
A. Ungdomsarbejdsløshed
Arbejdsløshedsproblemets mest foruroligende element er uden tvivl ungdoms­
arbejdsløshedens størrelse: de ledige under 25 Ir  tegner sig nu for over  
4 0 %  af det samlede ledighedstal, og i de fleste af Fællesskabets medlems­
stater ligger arbejdsløshedsprocenten for unge under 25 Ir  pi mellem 25 o g  
35%. Desuden er der tendens t i l ,  at ledighedens gennemsnitlige varighed  
bliver stadig længere for de unge: der er siledes i dag over 1,5 mio unge  
under 25 Ir  i Fællesskabet, s o m  har været arbejdsløse i over et Ir .
Dette problem kan blive overordentligt alvo rlig t, ikke alene i økonomisk  
henseende, m e n  ogsl politisk og socialt. Kommissionen gav for nylig i en  
meddelelse, s o m  allerede har givet anledning t i l  en første udveksling af  
synspunkter på EF-plan, b l.a. udtryk for, at det var nødvendigt at iværk­
sætte en flerårig aktion m e d  henblik pi at skabe varig beskæftigelse for  
unge; aktionen skulle omfatte en række foranstaltninger sisom støtte t i l  
stiftelse af virksomheder, ansættelsespræmier, aktioner t i l  forbedring af  
erhvervsuddannelserne, tilpasning af arbejdstiden og direkte jobskabelse  
inden for den offentlige sektor. D e  nationale bevillinger pi disse omrider  
skulle suppleres m e d  EF-midler over Socialfonden, og den del af b evillin ­
gerne, s o m  blev afsat t i l  de unge, skulle forøges.
B. Tilpasning af arbejdstiden
Anvendelsen af arbejdstidstilpasninger s o m  middel t i l  at opretholde eller  
forøge beskæftigelsen optræder m e d  stadig større hyppighed inden for Fælles­
skabet, enten i form af generelle foranstaltninger (Belgien, Frankrig,  
Italien  og Nederlandene) eller foranstaltninger i enkeltsektorer (andre  
medlemsstater).
D a  problemerne stort set er af s a m m e  a rt, v ille  vedtagelsen af en EF-ramme  
og nogle EF-principper givetvis forhindre, at de nationale foranstaltninger  
k o m  t i l  at pivirke fællesmarkedet, samtidig m e d  at disse bestemmelser v ille  
fremme en harmonisk udvikling i  arbejdsviIklrene inden for Fællesskabet.  
Kommissionen minder om , at den pi dette område fremlagde en række retnings­
lin jer vedrørende tilpasning af arbejdstiden i sit m em orandum  fra december  
1982, hvori den ligeledes forpligtede sig t i l  at forelægge Rådet forslag  
efter at have hørt arbejdsmarkedets parter.

N  v j f u c T t  «KONWxsK« tmiwntm  roø det » N f i i i x i  f*l l is im 8 ^  ima m japan
TAML 1 :  »RUyONATlpMALPAOOUKT (PROCENTVIS «NDRMG I FASTE PRISER X FORHOLD TIL DET FOREGåENOE AR, EF, USA OG JAPAN, 1*70-19*4)
i
II
I------
IB1
91
191
36
9
21979
2.4190#
3.91961
-1.01982
-.2I98S
-.71984
.9I  DK 263.7-1 .1 .13.41.41.1ID 294.11  .9 .2-1.9 .42.3I  GR 403.71  .4-.7 .9.92.9IF 363.21.3 .21 .8-.0 .1URL 442.52.81.11 .5 .51.3II 324.93.9-.2-.3 .12.2IL 314.91.7-1.8-1.4-1.4-1 .4INL . 362.1 .9-1 .2-1.4 -.4 .3I  UK 221.4-2.9-2.0 1 .42.42.1
I  EC 313.31  *3-.4 .3.3 .1.4IUSA 92.4-.32.3-2.2 2.43.4I  JAP
I______693.14.43.22.93.33.2TABIL 2 :  AFLADEDE gRIVATFOABRUGSPRISER (PROCENTVIS MKRZNG t FORHOLD TIL DET FOREGÅENDE AR, EF, USA, 06 JAPAN, 1970*1984)
i 1979
19?* 1 - 19891981198219831984
i 1979
IB 4.73.87.98.98.84.75.9
1  DK 9.819.211.211.89.86.43.9
ID 5.14.25.45.65.33.93.2
tGR 11.317.322.224.421.121.518.5
IF 8.410.613.312.919.98.67.0
URL 12.814.217.619.517.119.57.8
II 13.115.929.319.916.814.912.5
IL 6.35.87.77.719.98.88.3
INL 7.54.96.76.23.72.73.9
IUK 12.313.216.411.98.16.26.5
IEC 9.18.911.219.18.86.45.7
IUS*A 6.19.019.53.93.74.35.0
1  JAP
1_____7.
73.57.94.52.91 .71 .6
!  TABEL 3 |  JAPAN, 1
1
1
1,----
IB:
 ARBEJDSLOS« 
970-1984)
1979
1979
5.9EDSTALLET
1979
8.71 PROCENT
1989
9.4AF ARBEJD
1981 
11 .6SSTYRKEN
1982
12.7EF, USA 0
1983
14.4G 1
1904
15.3
|  DK 3.35.36.18.39.719.510.8
ID 2.53.43.44.86.88.79.1
IGR -(2.2)(2.8)(3.1 )(6.1 )(7.3)(7.5)
IF 3.36.96.47.88.79.119.1
URL 7.17.46.319.512.415.316.7
II 5.67.56.98.812.012.613.9
IL .7.71  .91 .21  .82.4
INL 3.04.14.77.213.116.017.9
IUK 4.05.06.49.811.212.212.7
IEC 3.85.35.98.39.819.911.5
(USA 6.26.05.87.69.719.519.2
I  JAP 1 .72.22.12.22.42.72.8I--- ---
I  
TABEL 4 :BETALINGSBALANCENS LfiBENDEPOSTER (IPROCENT AFBNP, EF,USA|  OG JAPAN, 19701984)
I  I 1979
I  I -197919891981198219831984
I  I 1979
IB | .4-2.7-4.7-5.4-3.8-2.9-2.9
I  DK | -2.9-4.7-3.7-3.1-4.2-2.7-1.5
ID I .9-.8-1.9-1.1 .41.9.9
IGR I -2.8-2.9-.9-.2-3.8-3.3-3.2IF | -.3 .0-1 .4-1.4-2.9-2.0-1.4
URL i -4.2-11.2-19.0-13.7-8.2-3.4-1.5
II I -.21  .7-2.4-2.3-1.6-.6 -.7
IL I 22.526.322.631.139.539.638.1INI | 1.3-1 1-1 .52.42.73.24.2IUK | -.9 .9.62.41.5.2-.2
IEC | -.1-.4-1.3-.6-.6-.2-.1I  USA | .1-.1 .3.1-.3-.8-1.9I  JAP | .8-.8-1.9 .5.3.4.5
TABEL 5 :  DET OFFENTLIGES SAMLEDE, LÅNGIVNING ELLER LÅNOPTAGELSE (-> 2 
PROCENT AF BNP (EG, 1970-1964)
1
1
11970
197919791980196119821983•1964
1-------------------
i * - 4 . 2 - 6 . 9-9.4-13.3-12.7-11.7-12.1
1  D K .9 - 3 . 1-5.9-7.1-8.9-9.5-8.9
ID -1 .5-3.0-3.5-4.0-3.9-3.8-3.1
IGR -4.4 - 4 . 8-5.4-10.1 -6.4-6.5-6.5
IF -.6 - . 8 .5-1.5-2.7-3.1-3.5
U R L -8.5-1 1  .9 - 1 2 . 8-15.4-15.8-13.2-11 .2
II -8.6 - 9 . 5-8.4-11 .9-11 .9-1 1.3-12.3
IL 2 .3 . 1 -1 , B -.7-1 .0-3.0-1 .9
INL -1 .3-2.0-3.4-4.6-6.4 - 6 . 6-6.7
IUK - 3 . 2-3.3 - 3 . 5-2.1-1 .7-2.2-1 .9
IEC I  - 2 . 9 -3.6 - 3 . 5-5.2-5.3-5.4-5.4TABEL 6 £ PENGEXCNDE M2/N3 (PCT. €ROSING VED ARETS UDGANG I FORHOLD 
TIL 12 MÅNEDER TIDLIGERE, EF, USA OT JAPAN, 1970-1984)
11  1979
1 I  -197919801981198219831984
1|  1979
IBt  10.9 6.02.76.65.75.55.0
1  DKI  11.9 9.910.99.611.17.58.0
IDi  10.1 6.06.25.97.17.97.0
IGRI  23.3 10.424.734.329.126.722.1
IF1  15.4 14/49.711.411.56.57.0
IIRLI  16.2 19.016.917.412.916.615.6
III  19.6 20.312.916.917.316.21R.3
IL| ------
INLI  11.6 7.64.65.28.7 5.S 6.0
IUKI  13.6 12.718.614.69.310.98.6
i  ECI  13.9 11 .910.519.619.99. V9.6
IUSA1  9.5 0.29.910.09.2--
1  JAP1  16.9 9.17.26.77.0““