Regionsudvalgets udtalelse om "Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Evaluering af strategien for det indre marked - 2000"

(2001/C 148/05)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Evaluering af strategien for det indre marked - 2000 (KOM(2000) 257 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 3. maj 2000 om i henhold til artikel 265, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab at høre det i dette spørgsmål,

under henvisning til formandens beslutning af 30. maj 2000 om at afgive udtalelse om spørgsmålet og om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 6 "Beskæftigelse, Økonomisk Politik, Det Indre Marked, Industri, SMV",

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om Strategien for EU's indre marked (KOM(1999) 464 endelig),

under henvisning til Kommissionens grønbog "Mod fair og effektiv prissætning på transportområdet - politiske muligheder for at internalisere de eksterne omkostninger ved transport inden for Den Europæiske Union" (KOM(95) 691 endelig),

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen "Offentlige indkøb i Den Europæiske Union" (KOM(1998) 143 endelig),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 311/2000 rev. 2), som blev vedtaget enstemmigt af Underudvalg 6 den 4. december 2000 med Reinhold Bocklet (D/PPE) som ordfører -

på plenarforsamlingen den 14.-15. februar 2001 (mødet den 14. februar) vedtaget følgende udtalelse.

1. Regionsudvalget betragter det indre marked som selve kernen i den økonomiske integration i Europa. Virkeliggørelsen af vigtige politiske mål for EU og de enkelte medlemsstater er betinget af, at det fungerer gnidningsløst. Med strategien for det indre marked vil man skabe ligevægt mellem langfristede mål og konkrete gennemførelsesforanstaltninger samt tegne et tydeligt billede af det, der skal forbedres. Efter Regionsudvalgets opfattelse er strategien et godt grundlag for udformningen af politikken for det indre marked for de kommende fem år. Man ser derfor i princippet positivt på Kommissionens meddelelser "Strategien for EU's indre marked" og "Evaluering af strategien for det indre marked - 2000".

2. Regionsudvalget bifalder definitionen af det indre marked som et centralt element i EU's økonomiske integration, men understreger, at strategierne for harmonisering og liberalisering af det indre marked også har deres berettigelse og bliver effektive, hvis de samtidig harmoniseres med regionalpolitikken med henblik på at overvinde det spænd, der er mellem regionerne i Europa. Med henblik på udvidelsen af EU bør der i den forbindelse navnlig også fokuseres på regioner ved de ydre grænser til de central- og østeuropæiske lande. Det grænseoverskridende samarbejde mellem byer og regioner må styrkes, og der bør sættes ekstra ind på at fremme strukturtilpasninger på begge sider af disse grænser.

3. Regionsudvalget forholder sig generelt positivt til den foretagne skelnen mellem strategiske og operative mål samt målrettede aktioner, som vil bidrage til større åbenhed i politikken for det indre marked. Den foreslåede regelmæssige evaluering af, hvorvidt foranstaltninger resulterer i, at målene nås, samt indførelsen af en årlig kontrol fremmer gennemførelsen af målene og skaber mulighed for rettidige tilpasninger. Kontrollen med medlemsstaternes evne til at omsætte EU-direktiver i national ret bør imidlertid ikke føre til, at disses manøvrerum efterhånden mindskes.

4. Regionsudvalget bifalder Kommissionens offensive tilgang til en politik for det indre marked, der fremmer markedernes effektivitet og fleksibilitet. Regionsudvalget støtter ubetinget styrkelsen af det indre marked indadtil, anvendelsen af principperne herfor på de internationale handelsaftaler og udvidelsen af Den Europæiske Union.

5. Med de fire strategiske mål berører Kommissionen de væsentligste aspekter af det indre marked, og Regionsudvalget støtter i princippet også de operationelle mål. Der er dog stadig behov for en vis konkretisering, da mange politikområder også efter en bearbejdning stadig er ret abstrakte. I det store hele stemmer Kommissionens holdning til det indre marked i vid udstrækning overens med Regionsudvalgets opfattelse.

6. Regionsudvalget påpeger imidlertid, at det, at de enkelte foranstaltninger anføres som målrettede aktioner (target actions) og Rådet, henholdsvis Det Europæiske Råd, godkender strategien, ikke kan forpligte medlemsstaterne til at gennemføre Kommissionens konkrete forslag. Regionsudvalget beklager, at der ikke henvises til etablerede principper som subsidiaritet og gensidig anerkendelse.

7. Det er vigtigt, at Rådets (det indre marked) konklusioner om Cardiff-rapporten danner grundlaget for den årlige tilpasning af de målrettede aktioner.

8. Regionsudvalget ønsker, at man i forbindelse med den årlige tilpasning af de målrettede aktioner for at forbedre det indre markeds effektivitet prioriterer skabelsen af mere fremtidssikre og konkurrencedygtige arbejdspladser. Samtidig ydes der et vigtigt bidrag til styrkelsen af den sociale samhørighed og EU-borgernes accept af det indre marked. Med henblik herpå er det navnlig også nødvendigt, at medlemsstater og regioner fører en aktiv arbejdsmarkedspolitik med øget fokus på kvalifikationer og videreuddannelse samt målrettet støtte til servicesektoren, innovations- og teknologifremme og udvikling af kompetencecentre.

9. Med det strategiske mål 2 "at effektivisere EU's produkt- og kapitalmarkeder" vil Kommissionen søge at skabe fuldt integrerede finansielle markeder (operativt mål 2). For forbrugeren betyder det et større udbud af konkurrencedygtige og tillidsvækkende finansprodukter. For erhvervslivet og især de små og mellemstore virksomheder betyder det en lettere adgang til kapitalmarkedet og skabelsen af et ensartet, stærkt og likvidt marked for investeringskapital. Finansieringsordningerne skal gøres billigere og mere fleksible for virksomheder, og investorerne skal kunne høste større afkast.

10. Regionsudvalget hilser udtrykkeligt disse aktioner velkommen, og de bør gives højeste prioritet. Frem for alt bør Kommissionen skabe forudsætningerne for en effektiv og billig grænseoverskridende betalingstrafik. Hertil hører især sænkning af udgifterne til udlandsoverførsler, som foretages i store mængder, og en forbedring af direktivet om børsprospekter. Billigere og mere fleksible finansieringsordninger for virksomheder, især nystartede virksomheder, og en bedre adgang til risikokapital er mål af meget stor betydning for virksomhederne.

11. De små og mellemstore virksomheder skal stå i centrum for bestræbelserne på at integrere de europæiske finansmarkeder, da disse har grund til at frygte strukturbetingede ulemper i forbindelse med denne integration. Da bankerne i den stadig kraftigere europæiske konkurrence vil sikre deres fremtid ved hjælp af større omsætning og bankfusioner, mindskes deres interesse for at yde små lån og mikrolån til små og mellemstore virksomheder. Men det er netop disse virksomheder, der på grund af deres størrelse og manglende finansielle sikkerhed er henvist til gunstige banklån.

12. Inden for forsikringssektoren er det indre marked i teorien en realitet, men nationale love, f.eks. om ansvarspligt eller fremme af private pensionsordninger, forhindrer i praksis et udbud af forsikringsprodukter i hele EU.

13. Kommissionens bestræbelser på, at den digitale tidsalders fordele for det indre marked udnyttes optimalt (strategisk mål 2, operativt mål 3) skal efter Regionsudvalgets opfattelse gives absolut prioritet. Forhalinger på dette område vil få negative konsekvenser for udviklingen af informations- og kommunikationsteknologien og for de europæiske virksomheders anvendelse og accept heraf, især når det gælder små og mellemstore virksomheder. Indledningen af en dialog med erhvervslivet og forbrugerne, som skal integreres i udformningen af en global ramme om e-handel, hilses velkommen og bør snarest muligt påbegyndes.

14. Der er specielt stor behov for regler, når det gælder spørgsmål om databeskyttelse, ensartede betalingsmuligheder uden systembrud og indførelse af generelle handelsvilkår i Internet-trafikken. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at være specielt opmærksom på, at europæiske virksomheder, som tilbyder deres tjenester via Internettet, ikke stilles ringere end virksomheder uden for EU. Kommissionens forslag til rammedirektiv om elektronisk handel og fire særskilte direktiver hilses velkommen tillige med Europa-Parlamentets og Rådets vedtagelse af direktivet om elektronisk handel.

15. Regionsudvalget støtter Kommissionen i dens bestræbelser på gennem en rimelig beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret at fremme kreativitet og innovation (strategisk mål 2, operativt mål 4). Der bør fastlægges entydige regler for beskyttelsen af industriel og intellektuel ejendomsret. Især er der behov for informationspligt, som gør det muligt for den skadelidende part at spore forfalskninger via mellemhandlere tilbage til producenten samt for indførelsen af et EF-patent.

16. Regionsudvalget bifalder, at Kommissionen vil lægge sig i selen for en rettidig gennemførelse og fuldstændig iværksættelse af direktiv 96/92/EF om fælles regler for det indre marked for elektricitet og direktiv 98/30/EF om fælles regler for det indre marked for naturgas (strategisk mål 2, operationelt mål 5). Kommissionen bebuder, at den i december 2000 vil offentliggøre en meddelelse om, hvor langt man er nået med liberaliseringen af energimarkederne.

17. På baggrund af, at Kommissionen i december 2000 vil offentliggøre en meddelelse om liberaliseringen af energimarkederne, henstiller Regionsudvalget, at Kommissionen reviderer direktiverne om udvinding af kulbrinteforekomster (olie, naturgas) på EU's territorium.

18. Regionsudvalget beklager, at gennemførelsen af indremarkedsdirektiverne om el og gas hidtil ikke har ført til EU-omspændende konkurrence, men at der i stedet er opstået indbyrdes afgrænsede konkurrencemodeller. En tilnærmelse af disse konkurrencemodeller er bydende nødvendig, hvis man vil undgå skævheder, som går ud over markedsdeltagerne i de lande, hvor liberaliseringen er total. Ud over væsentlige forskelle i graden af markedsåbning eksisterer der også konkurrenceforvridende ordninger med hensyn til elektricitetshandleres og el- og gasdistributørers etableringsret. Også når det gælder energisektorens organisation og miljøreglerne gør der sig fortsat store forskelle gældende.

19. Hvis man vil opnå et effektivt fungerende indre marked for elektricitet og gas, er det imidlertid absolut påkrævet at harmonisere rammevilkårene. I den forbindelse må man på den ene side begrænse den statslige regulering til det minimum af offentligt tilsyn, som er nødvendig for at sikre konkurrencen på markedet. Og på den anden side må man f.eks. også sikre via effektive miljøregler, at forældede og miljøskadelige elproduktionsmetoder ikke resulterer i en EU-omspændende elhandel, som går ud over miljøet, selv om man udvise en vis forsigtighed i regioner, som er afhængige af bestemte elproduktionsformer. Åbningen for konkurrence må intensiveres og fremskyndes i alle medlemsstater.

20. Regionsudvalget bifalder fuldt ud den yderligere, gradvise liberalisering af posttjenesterne i EU, men udtrykker samtidig alvorlig bekymring for konsekvenserne for udelukkede by- og landsamfund. Regionsudvalget støtter Kommissionens plan om at fremskynde det indre marked, herunder også for posttjenester, som det blev aftalt på topmødet i Lissabon. Øget konkurrence på dette område sikrer kunderne og erhvervslivet en bedre og billigere service og styrker det europæiske erhvervsliv. Ved åbningen af markederne må der fortsat være garanti for fuld geografisk dækning i posttjenesterne. Man skal være særlig opmærksom på beboere i bjergområder, ø-områder og områder med lav befolkningstæthed og fastsætte specifikke krav til postvirksomhederne.

21. Regionsudvalget bifalder udtrykkeligt Kommissionens mål om at afskaffe illoyal skattekonkurrence i det indre marked (strategisk mål 3, operationelt mål 2). Allerede i december 1997 besluttede Det Europæiske Råd at udarbejde en skattepakke med henblik på at hindre skadelig skattekonkurrence. Hertil hører

- et direktiv om beskatning af renteindtægter

- et direktiv om beskatning af renter og royalties

- en såkaldt adfærdskodeks om selskabsbeskatning.

22. Regionsudvalget går ind for konkurrence i medlemsstaternes systemer for direkte beskatning, så man undgår en overdreven skattebyrde og dermed styrker europæisk erhvervslivs internationale konkurrenceevne. For at hindre konkurrenceforvridninger i det indre marked samt forskydninger i kapital- og investeringsstrømmene, som ikke er økonomisk begrundede, er det imidlertid nødvendigt at udelukke illoyal skattekonkurrence. Det gælder navnlig de foranstaltninger, som ifølge adfærdskodeksen om afskaffelse af illoyal skattekonkurrence ofte kun er til gavn for udenlandske virksomheder, som ikke er etableret i medlemsstaten. Regionsudvalget går ligeledes ind for en minimumsharmonisering af rentebeskatningen samt for afskaffelse af kildeskatten på renter og royalties mellem koncernselskaber. Gennemførelsen af Kommissionens skattepakke bør derfor gives højeste prioritet.

23. I strategien for det indre marked henhører offentlige indkøb under strategisk mål 3 om forbedring af erhvervsklimaet og operationelt mål 4 om fjernelse af de resterende hindringer for den grænseoverskridende handel. For at nå disse mål skal der ske en yderligere liberalisering af markederne for offentlige indkøb. Som den vigtigste foranstaltning i denne forbindelse bebudes den såkaldte lovgivningspakke om offentlige indkøb, som bl.a. skal foretage en sammenfatning af de eksisterende direktiver om offentlige indkøb.

24. Regionsudvalget bifalder Kommissionens bestræbelser i retning af at udforme lovgivningsrammen så klart som muligt, navnlig ved at sammenfatte alle relevante bestemmelser i én enkelt tekst. Det henstilles dog til Kommissionen at undgå nye regler, hvis disse ikke bidrager til forenkling eller tydeliggørelse, men derimod til yderligere at komplicere og bureaukratisere regelværket om offentlige indkøb.

25. Den nye procedure for offentlige indkøb, dvs. "konkurrencedialog", i tilgift til den "åbne" og "ikke-åbne" procedure, er unødigt kompliceret og vil næppe i praksis medføre større fleksibilitet. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør man snarere udvise større fleksibilitet i anvendelsen af de eksisterende bestemmelser om "forhandlingsproceduren". Lige så lidt kan Regionsudvalget tilslutte sig indførelsen af nye tiltag til gennemførelse af EU's lovgivning om offentlige indkøb. Sådanne tiltag er hverken forenelige med subsidiaritetsprincippet, som det er knæsat i Maastricht-traktaten, eller med målet om skabelse af en "slank stat". Regionsudvalget henstiller derfor til Kommissionen om ikke at skabe nye instanser med en kontrolfunktion.

26. Kommissionen agter at arbejde hen imod en forbedret integration på tjenesteydelsesmarkederne og bebuder i den forbindelse en ny strategi for fjernelse af hindringer for handelen med tjenesteydelser (strategisk mål 3, operationelt mål 4).

27. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør en yderligere styrkelse af servicesektoren i EU tage udgangspunkt i følgende:

- Vidensorienterede tjenesteydelser resulterer i en høj akademikerandel med stadig højere kvalifikationskrav i forbindelse med kommercielle tjenesteydelser.

- Nye tjenesteydelsesområder og informations- og kommunikationsteknologi kræver større fleksibilitet, ansvarsbevidsthed og personlig tilpasningsevne i erhvervsuddannelsessystemerne.

- Uddannelseslakunerne og den store efterspørgsel efter faglært arbejdskraft skaber stadig flere flaskehalse på tjenesteydelsesmarkedet.

- Skabelse af en servicekultur forudsætter en holdningsændring til tjenesteydere hos ansatte, virksomheder og stat; det er nødvendigt med et større serviceberedskab, en kraftigere kundeorientering samt erkendelse af, at virksomhedsbaserede tjenesteydelser er værdiskabende.

- For informations- og kommunikationsvirksomheder har tre lokalt betingede faktorer den allerstørste betydning: udbuddet af kvalificeret arbejdskraft, trafikforbindelser og specifikke lokalomkostninger, økonomiske rammevilkår i bredeste forstand.

- Styrkelsen og liberaliseringen af tjenesterne må dog ikke skade beboere og lokalområder med lav befolkningstæthed. På alle planer skal interventioner for at fremme den ønskede styrkelse derfor tage højde for kravet om, at denne befolkning skal bevares, og der skal stilles tilsvarende krav til tjenesteyderne.

28. Regionsudvalget konstaterer med beklagelse, at retten til netadgang i medfør af direktiv 91/440/EØF om udvikling af jernbanevirksomhederne trods resultatet af forligsproceduren om "jernbaneinfrastrukturpakken" af december 2000 hidtil ikke har resulteret i den ønskede markedsåbning i den internationale jernbanetrafik, lige så lidt som direktiv 95/19/EF har opfyldt sit mål om at harmonisere ordningerne for opkrævning af gebyrer for brug af sporstrækninger. Regionsudvalget tilslutter sig derfor principielt Kommissionens forslag om at ændre disse direktiver (strategisk mål 2, operationelt mål 5), og der henvises navnlig til Kommissionens pligt til i løbet af indeværende år at foreslå nye tiltag med henblik på liberalisering af jernbanepersontransporten. Formålet er gennem udvidet netadgang at intensivere konkurrencen og dermed gøre jernbanerne mere effektive med et mere holdbart jernbanetransportsystem som endemål.

29. I forbindelse med den forestående revision af retningslinjerne for det transeuropæiske transportnet (TEN-V) overvejer Kommissionen, ud over en ajourføring af retningslinjerne, også at fastsætte prioriterede mål, til hvilke bl.a. hører fjernelse af flaskehalse i det eksisterende net og udvidelsen af EU. Regionsudvalget foreslår, at indsatsen for at fjerne flaskehalse og udvide nettet i første række koncentreres om trafikforbindelserne til ansøgerlandene.

30. Der er ikke taget tilstrækkeligt hensyn til den forestående udvidelse i det eksisterende TEN-V. Trafikstrømmene mellem ansøgerlandene og EU er allerede i kraftig vækst og vil få endnu et voldsomt skub efter udvidelsen. Der bør derfor medtages flere forbindelser til ansøgerlandene i nettet.

31. Som det svageste led i kæden begrænser flaskehalse hele strækningens kapacitet. For at opnå en hurtig effektivitetsstigning i TEN-V bør der i første række sættes ind på at fjerne flaskehalse, idet dette lader sig gøre forholdsvis hurtigt og uden større omkostninger. EU's fremmeindsats bør imidlertid foregå via de nuværende instrumenter, dvs. gennem politisk påvirkning og begrænset finansiel fremme. Der bør ikke sættes spørgsmålstegn ved medlemsstaternes primære kompetence, når det gælder trafikforbindelser.

32. Regionsudvalget beklager, at liberaliseringen af det europæiske vejgodstransportmarked ikke har været ledsaget af en fuldstændig harmonisering af konkurrencevilkårene. Resultatet er, at der stadig forekommer konkurrenceforvridninger inden for vejgodstransporten. Dette skyldes forskelle i de nationale bestemmelser eller i gennemførelsen af disse. I første række er der tale om forskelle i beskatningen (f.eks. med hensyn til brændstof- og vægtafgifter), i de sociale forskrifter, i de tekniske normer og i anvendelsen og gennemførelsen af EU-lovgivning (f.eks. omkostningsfordele ved ulovlig ansættelse af chauffører fra central- og østeuropæiske lande). Regionsudvalget finder det derfor bydende nødvendigt, at man at foretager en evaluering af, hvordan harmoniseringen af konkurrencevilkårene vil indvirke på forskellige regioner i EU, før man går videre med en sådan harmonisering.

33. Regionsudvalget skal endvidere påpege, at EU's østudvidelse vil få graverende konsekvenser netop for godstransporten. For øjeblikket skønnes det, at transportindtægterne mellem EU og de central- og østeuropæiske lande vil vokse til det dobbelte eller tredobbelte i løbet af de kommende 15 år. På den ene side skaber dette et vækstpotentiale i øst-vest-handelen. På den anden side er der risiko for en yderligere forringelse af transporterhvervets konkurrencesituation. Hovedårsagen er de eksisterende forskelle i løn- og socialomkostninger mellem de vesteuropæiske lande og landene i Central- og Østeuropa.

34. For at begrænse de negative konsekvenser af EU's østudvidelse foreslår Regionsudvalget, at man i en første fase etablerer et fællesskabskontingent, som giver ret til transport mellem EU og de øst- og centraleuropæiske lande. Dette fællesskabskontingent skal udvides gradvis. Når det fulde medlemskab er en realitet, henholdsvis 3 til 5 år efter tiltrædelsen, skal der trinvis indføres "småcabotage" for den interne transport i andre medlemsstater. Først derefter bør den frie udveksling af tjenesteydelser gælde i fuldt omfang for de nye medlemsstater.

35. Liberaliseringen af vejgodstransporten gennemføres uden hensyntagen til de beløb, der burde pålignes til genoprettelse af miljøskader og for brugen af offentlige strukturer og infrastrukturer, der ikke koster noget nu. Dette forhold - som skal ændres hurtigt - forvrider i alvorlig grad konkurrencen mellem vej- og skinnetransport til skade for sidstnævnte. Det tjener ikke noget formål, at man bliver ved med at ønske, at jernbanetransporten styrkes, hvis man ikke afskaffer vejtransportens privilegier.

36. Regionsudvalget forholder sig kritisk til Kommissionens forslag om EU-omspændende markedsåbning inden for offentlig personbefordring. Ifølge det nu foreliggende forslag til EF-forordning skal kollektive befordringsydelser udskrives i licitation i hele EU. Der bortses kun fra licitation, hvis den årlige værdi af transportydelsen ligger under 400000 euro (800000 euro for net), eller hvis det kun uden licitation kan garanteres, at befordringen kan foregå sikkert eller effektivt. Med hensyn til kommercielle transportydelser fastlægger forordningsforslaget regler om krav til gennemsigtighed, hvorefter f.eks. tidspunktet for udløbet af koncessioner skal offentliggøres på en bestemt måde.

37. Formålet med disse ordninger er at fremme EU-omspændende konkurrence inden for offentlig personbefordring. Efter Regionsudvalgets opfattelse må denne konkurrence imidlertid ikke gå ud over befordringens kvalitet og geografiske dækningsgrad, navnlig i landdistrikter og på fjernt beliggende øer. For at sikre kontinuiteten må de kompetente myndigheder i mange medlemsstater fortsat kunne garantere transporttjenester af høj kvalitet. Med henblik herpå kan de allerede nu indgå kontrakter med kommercielle trafikselskaber. I forbindelse med licitationer må myndighederne derfor sikre sig en række mindstekrav opfyldt (f.eks. med hensyn til hyppighed, takster for bestemte grupper, køreplaner osv.). Principielt kan Regionsudvalget imidlertid godt tilslutte sig en liberalisering af den offentlige personbefordring. Men forudsætningen må være, at det fortsat skal være op til de kompetente myndigheder at træffe afgørelse om kvalitetsnormerne, og at der bliver mulighed for at yde finansiel kompensation til sikring af disse normer. Set med Regionsudvalgets øjne er det imidlertid navnlig problematisk, at EU søger at tilegne sig omfattende reguleringsbeføjelser i forbindelse med offentlig personbefordring. For fremtiden skal således alene detailspørgsmål, som f.eks. fastlæggelsen af bestemte mindstekrav, kunne uddelegeres til de lokale myndigheder.

Bruxelles, den 14. februar 2001.

Jos Chabert

Formand for

Regionsudvalget