RAPPORT FRA KOMMISSIONEN ÅRSBERETNING FOR FFC 2000

INDHOLD

FORORD

INDLEDNING

STYRELSESRÅDETS BEMÆRKNINGER

DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER I 2000

ARBEJDSPROGRAM 2000 til støtte for EU's politikker

Institutionelle forskningsaktiviteter

Klynger - en tværfaglig fremgangsmåde

Nuklear forskning (uden for det femte rammeprogram)

Koordinering af rumfartsaktiviteter

Et år med evalueringer og anbefalinger for fremtiden

FFC OG DET EUROPÆISKE FORSKNINGSRUM

FFC SOM DELTAGER I NET

DELTAGELSE AF ANSØGERLANDE

INTERNATIONALE FORBINDELSER

Det nukleare område

Levnedsmiddelsikkerhed og forbrugerbeskyttelse

Miljøbeskyttelse

Overordnet sikkerhed

KONKURRENCEBASEREDE AKTIVITETER

TEKNOLOGIOVERFØRSEL

Det europæiske teknologioverførselsinitiativ (ETTI)

Ekspertise til etablering af innovative virksomheder (EXSIF)

Beskyttelse og udnyttelse af FFC-forskningsresultater

Innovationskonkurrence

KOMMUNIKATIONSSTRATEGI

Begivenheder

Besøg på FFC-anlæg

Medierelationer

Udgivelser

Aktiviteter i forbindelse med FFC's virksomheds-websted

Oplysninger til offentligheden

YOUNG SCIENTISTS PRIZE 2000

FFC I TAL

VIDENSKAB OG LEDELSE

KVINDER OG VIDENSKAB

TOTALKVALITETSSTYRING

INSTITUTTERNES FORSKNINGSVIRKSOMHED I 2000

Institut for Referencematerialer og -målinger (IRMM) i GEEL

Institut for Transuraner (ITU) (Karlsruhe)

Institut for Avancerede Materialer (IAM) (Petten)

Institut for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS) (Ispra)

Miljøinstituttet (EI) (Ispra)

Institut for Anvendt Rumteknologi (SAI) (Ispra)

Institut for Sundheds- og Forbrugerbeskyttelse (IHCP) - Ispra

Institut for Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS) - (Sevilla)

FORKORTELSER M.V.

FFC's STYRELSESRÅD

ORGANISATIONSDIAGRAM

FORORD

Det Fælles Forskningscenter (FFC) er et af Europa-Kommissionens generaldirektorater og består af otte selvstændige institutter. De udfører grundforskning og anvendt forskning og stiller teknisk knowhow til rådighed for Den Europæiske Unions politikker. FFC deltager også i netværk med institutioner i medlemsstaterne og har en aktiv rolle i harmoniseringen af data og afprøvning og validering af nye videnskabelige metoder og teknikker. Det er af afgørende betydning for den rolle, FFC spiller, at den er en tjenestegren under Kommissionen, hvilket garanterer uafhængighed i forhold til private og nationale interesser.

Det Fælles Forskningscenter udfører sit hverv ved hjælp af særforskningsprogrammer, som Rådet vedtager efter udtalelse fra Europa-Parlamentet. Dette arbejde, der falder inden for EU's rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU), finansieres over EU's budget og med yderligere økonomiske bidrag fra associerede lande. Arbejdet består i kundestyret forskning i form af videnskabelig og teknisk støtte til specifikke fællesskabspolitikker, f.eks. miljø, levnedsmidler og sundhed, informationssamfundet, landbrug og nuklear sikkerhed.

FFC beskæftiger sig desuden med konkurrencebaserede aktiviteter, som holder centrets sagkundskab ved lige og øger dets knowhow inden for dets kerneområder. Dets kommissorium er at skabe "værditilvækst", når det er muligt, frem for at konkurrere direkte med foretagender i medlemsstaterne.

Otte institutter i Europa

FFC's otte institutter er fordelt over fem lokaliteter i Europa. Hver af dem har deres fagområde.

Det drejer sig om:

- Institut for Referencematerialer og -målinger (IRMM) i Geel (BE),

- Institut for Transuraner (ITU) i Karlsruhe (DE),

- Institut for Avancerede Materialer (IAM) i Petten (NL),

- Institut for Systemteknik, Information og Sikkerhed (ISIS) i Ispra (IT),

- Miljøinstituttet (EI) i Ispra (IT),

- Institut for Anvendt Rumteknologi (SAI) i Ispra (IT),

- Institut for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse (IHCP) i Ispra (IT) og

- Institut for Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS) i Sevilla (ES).

Organisationens ledelse

FFC's ledelse befinder sig i Bruxelles, hvor direktoratet for programmer knytter forbindelsen mellem institutterne og det politiske niveau. Direktoratet sørger for at koordinere de otte institutters forskning og er med til at sikre forskningens kvalitet ved at holde kontakt med internationale forskerkredse og erhvervslivet. En vigtig opgave er at styrke den teknologiske formidling af FFC's egne forskningsresultater for både at skabe merværdi i industrien og støtte EU's innovationspolitikker.

FFC beskæftiger omkring 2.100 medarbejdere på forskellige vilkår. Dets årlige budget på omkring EUR 300 mio. finansieres dels ved forskningsbevillingerne på EU's forskningsbudget, dels ved hjælp af konkurrencebaserede indtægter. Hvert af de otte institutter udarbejder en årsberetning med mere detaljerede oplysninger. FFC offentliggør også en lang række tekniske rapporter, leverer bidrag til videnskabelige tidsskrifter, fremlægger ofte indlæg på konferencer og tilrettelægger workshops, seminarer og konferencer for at formidle sine videnskabelige resultater. Yderligere oplysninger findes på FFC's websted: http://www.jrc.cec.eu.int/.

INDLEDNING

År 2000 var i FFC en periode med evaluering, og der blev iværksat mange initiativer til at bedømme, hvordan FFC bedst kan blive til et forskningscenter til støtte for EU's politikker. Der blev udført en uafhængig, ekstern revision af dets videnskabelige niveau og ressourcer samt en 5-års vurdering af FFC's aktiviteter. Det såkaldte High-Level Panel, der havde Etienne Davignon som formand, fremkom med en rapport om udførelsen af FFC's opgaver, og et ekspertudvalg, nedsat af Kommissionen, udsendte inden for rammerne af kommissionsreformen vejledninger om prioriteringen af aktiviteterne. Den store mængde anbefalinger, som dette medførte, vil forme FFC's udvikling i fremtiden.

FFC's fremtid blev skitseret i Kommissionens initiativ "Mod et europæisk forskningsrum", der blev præsenteret i januar 2000, og som skal bidrage til, at der skabes bedre betingelser for forskningen i Europa. I denne forbindelse skal FFC, hvor det er relevant, bidrage til at skabe et fælles videnskabeligt og teknisk referencesystem til den politiske beslutningsproces. Med dette formål vil FFC samle sagkundskab fra forskningsinstitutter i og uden for Europa for at have den bedst mulige kompetence til rådighed. I løbet af året har FFC fået en stadig mere strategisk tilgang til sin rolle som deltager i netværk. Der er også iværksat aktiviteter med det formål at integrere den central- og østeuropæiske dimension i FFC's arbejde gennem et detaljeret arbejdsprogram.

I løbet af året blev der gjort en stor indsats for at forbedre grænsefladen til EU-politikerne. Der blev afholdt en workshop med brugerne, Kommissionens tjenestegrene, for at få tilpasset prioriteringer til kundernes behov. Der blev oprettet forbedringsgrupper til totalkvalitetsstyring, og der blev startet en debat om videnskab og nye styreformer.

FFC fremmer teknologioverførsel af egne resultater og støtter dermed EU's innovationspolitikker. Nye aktiviteter i løbet af året omfatter oprettelsen af en ekstern iværksætterfond og en "rugemaskine"-funktion i Ispra til FFC's spin-off-projekter.

FFC lægger stor vægt på de internationale kontakter og har revurderet sine aktiviteter på de vigtigste områder. Samarbejdet med Japan og USA om kontrollen med nukleart affald blev udvidet til at omfatte nukleare teknologier, og der blev underskrevet et aftalememorandum om teknologier for minerydning mellem Europa-Kommissionen (repræsenteret ved FFC), USA, Canada og fem medlemsstater. Der blev påbegyndt arbejde på adskillige internationale aftaler inden for levnedsmiddelsikkerhed og miljøbeskyttelse.

Arbejdsprogram for 2000

FFC's arbejdsprogram for 2000 blev tilrettelagt i overensstemmelse med de fire kompetenceområder;

Fødevare- og kemikaliesikkerhed

Miljø

Informationssystemers og -tjenesters pålidelighed

Nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol.

Derudover er der to aktiviteter, der går på tværs af FFC's projekter:

(1) Et fremadrettet indblik i den aktuelle teknologiudvikling (herunder biovidenskab og informationssamfundet) og samfundsøkonomiske problemer (f.eks. arbejdsløshed, bæredygtighed, EU-udvidelse og partnerskabsområdet for Middelhavsområdet)

(2) Samarbejde med andre FTU-aktører i Europa om at tilvejebringe videnskabelige og teknologiske referencer (metoder, data, materialer og målinger), der garanterer det indre markeds og den internationale handels gennemsigtighed. Et centralt element i denne aktivitet er FFC's deltagelse i udvikling af EU-standarder i tæt samarbejde med Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN), som FFC underskrev en samarbejdsaftale med i 1999.

Denne nye struktur bruges til klart at angive FFC's kerneområder, hvilket kan danne grundlag for yderligere fokusering af indsatsen og fremtidig strategisk planlægning.

Møde med de rekvirerende generaldirektorater

For at styrke kommunikationen med kunderne tilrettelagde FFC en tværfaglig workshop sammen med generaldirektoraterne, hvor det forelagde udvalgte aktuelle arbejdsområder. Programmet blev bygget op omkring FFC's fire kerneområder.

Hovedformålet med workshoppen i oktober 2000 var at diskutere EU's politiske prioriteter, der bestemmer FFC's arbejdsprogram for 2001, FFC's fokuseringsproces og fremtidige aktiviteter til realisering af det europæiske forskningsrum. Derudover var den sidste del af mødet helliget IPTS's fremtidsorienterede tiltag og FFC's rolle i forbindelse med det europæiske forskningsrum. Til workshoppen samledes 232 deltagere fra Kommissionens tjenestegrene, hvoraf 151 var fra andre generaldirektorater og 81 fra FFC. Bidraget fra Kommissionens tjenestegrene er anvendt som grundlag for ændringer, der skal indføres i FFC's arbejdsprogram for næste år.

Årets højdepunkter

Alle institutterne har deltaget i aktiviteter med henblik på at gøre FFC mere synlig over for forskningssamfundet og befolkningen generelt. Højdepunkterne omfatter:

- Indvielse af et lokalt laboratorium

Den 6. juni 2000 blev der ved oparbejdningsanlægget i La Hague i Frankrig indviet et nyt lokalt laboratorium. På anmodning fra Euratoms sikkerhedskontrol blev dette laboratorium tegnet, installeret og sat i drift af ITU-medarbejdere. Førhen skulle radioaktive prøver fra oparbejdningsanlægget transporteres langt for at blive analyseret på et autoriseret laboratorium. Med dette lokale anlæg er det ikke længere nødvendigt, at der hver uge rejser nogen fra ITU i Karlsruhe til anlægget i La Hague for at udføre det påkrævede arbejde.

- Demonstration af pyrokemisk oparbejdning af nukleart brændsel ved elektroraffinering

Ikke-vandig oparbejdning (saltsmelteoparbejdning) af bestrålet nukleart brændsel undersøges i samarbejde mellem ITU og CRIEPI. Denne proces anses for at være en vigtig del af en separations- og transmutationsstrategi for behandling af nukleart affald. Målet er at påvise, at der kan genvindes aktinider fra bestrålet brændsel og højaktivt affald, f.eks. affald fra PUREX-ekstraktionsprocessen. Der er opført et anlæg med hot cells til op til 1 kg smeltemasse, og anlæggets ydeevne er blev afprøvet. Anlægget arbejder under en meget ren argonatmosfære, og de første resultater af elektroraffineringen har produceret op til 10 g metallisk uran.

- Et anmeldelsessystem for GMO'er

Der et udviklet et SNIF-program (Summary Notification Information Format) til et elektronisk anmeldelsessystem, der skal støtte Generaldirektoratet for Miljø med implementeringen af to EF-direktiver - et om indesluttet anvendelse af GMO'er og et om udsætning af GMO'er i miljøet.

- Antibiotika i levnedsmidler

Et vigtigt emne i EU i øjeblikket er at påvise eventuel tilstedeværelse af antibiotika i levnedsmidler af animalsk oprindelse og kontrollere dens koncentration. IRMM har påtaget sig den opgave at udvikle analysemetoder til at påvise misbrug af flere vigtige klasser af antibiotika.

- Genetisk modificerede organismer

I samarbejde med Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse og for at understøtte forordningen om nye levnedsmidler (EF) 258/97 yder IRMM fortsat videnskabelig støtte i forbindelse med vedtagelse af EU-mærkningskrav i form af referencematerialer og metoder, der er hårdt brug for til påvisning af genmodificerede organismer (GMO'er) i levnedsmidler. I 2000 blev der fremstillet en ny generation af certificerede referencematerialer for RR-(Roundup Ready) soja samt BT-prøver (Bacillus Thuringensis) for GMO'er i forarbejdede levnedsmidler. Der er udført blandings-, karakteriserings- og genekspressionstest til tredje generation af certificerede afgrøder af MON810, og undersøgelsen af DNA-kvaliteten i RR-soja blev afsluttet, således at dette materiale kan markedsføres.

- PCB- og dioxinreferencematerialer

Fremstilling af standarddioxinopløsninger, flyveaske og renseslampulver blev afsluttet i samarbejde med Generaldirektoratet for Miljø. Desuden afsluttedes fremstillingen af måske egnede materialer til fornyelse af polychlorerede biphenyler (PCB) i spildevandsslam i samarbejde med Generaldirektoratet for Forskning i 2000.

- Tredimensional rekonstruktion

Som led i bestræbelserne på at forbedre overvågning, dokumentation og uddannelse af inspektionspersonale har ISIS udviklet software til "3D-rekonstruktion". Der anvendes en kombination af afstandsmåling og digitale kameraer til at skabe en fotorealistisk computermodel af et fysisk objekt eller en bygning - f.eks. en tredimensional rekonstruktion af nationalforsamlingens bygning i Paris. Modeller kodes i VRML (Virtual Reality Modelling Language), hvilket gør dem internet-kompatible.

- Præstationsafprøvning med ELSA

ISIS er medlem af et internationalt partnerskab, der undersøger systemer til begrænsning af vibrationer i bygværker. Det Europæiske Laboratorium for Vurdering af Konstruktioner (ELSA) har udført præstationsforsøg med konstruktionssystemerne i store hængebroer, og man er ved at undersøge mulighederne for anvendelse i forbindelse med jernbaner.

- Biogene emissioner, ozon og partikler

En etårig målekampagne på FFC's anlæg i Ispra har genereret en enestående mængde data, der kan bruges til undersøgelse af sammenhængen mellem dannelsen af ozon og partikler. Det er observeret, at både aerosolernes samlede masse og deres kemiske sammensætning er årstidsafhængig. I vintermånederne var partikel-niveauet tre gange højere end i sommermånederne til trods for, at de biogene emissioner og den fotokemiske aktivitet (der medfører højt ozonniveau) var større i sommermånederne. De høje partikel-koncentrationer om vinteren skyldes sandsynligvis boligopvarmning. Kemisk analyse af fine aerosoler afslørede, at organiske forbindelser og frit carbon udgør en større andel af aerosolmassen om vinteren end om sommeren, hvilket sikkert gør dem farligst for mennesker om vinteren.

- Europæisk observationsnetværk

Det europæiske observationsnetværk blev sat i drift i år 2000. Det blev oprettet for at vurdere betydningen af EU-politik og -lovgivning for kvaliteten af jordbunden og vandressourcer både nær ved og langt fra kysten. Der er oprettet netværkscentre i Finland, Frankrig, Grækenland, Italien, Spanien, Det Forenede Kongerige og Østeuropa i samarbejde med Generaldirektoratet for Miljø og regionale og nationale institutioner.

- Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES)

SAI har bidraget på alle niveauer til den videre udvikling af GMES og har inddraget europæiske rumfarts- og brugerorganisationer. GMES bruger den allernyeste rumfartsteknologi til at fremskaffe præcise oplysninger om en række globale miljøparametre, fra meteorologi til bedømmelse af land- og havressourcer. I maj måned 2000 sagde kommissær Philippe Busquin, at "GMES kan blive det næste tema for et fælleseuropæisk samarbejde". Der blev arrangeret en GMES-konference i Lille i oktober, hvor SAI holdt en programtale. Der forberedes en opfølgende konference. GMES repræsenterer nu jordobservation i den rumfartsstrategi, som EU og Den Europæiske Rumorganisation ESA har fremlagt i fællesskab.

- Validerede in vitro-metoder

Myndighederne i EU-medlemslandene har godkendt retningslinjerne for in vitro-toksicitetstests - en om fototoksicitet og to om hudætsning. De kommer med i det tekniske bilag V til EU-direktivet om farlige stoffer. Det FFC-ledede ECVAM's (European Centre for Validation of Alternative Methods) videnskabelige rådgivningspanel har godkendt to testmetoder uden brug af dyr - en for hudsensibilisering (brug af lokale lymfekirtler) og EpiDerm-testen (hudætsning) - som validerede metoder. En ECVAM-undersøgelse har vist, at tre in vitro-test for embryotoksicitet overholder valideringskriterierne.

- Videnskab og nye styreformer

Den 29.-30. marts 2000 blev der afholdt en high-level workshop om forholdet mellem videnskab og nye styreformer for at nå frem til, hvordan man kan udvikle et fælles videnskabeligt og teknisk referencesystem til gennemførelse af politikker. Denne high-level workshop blev fulgt op den 16.-17. oktober af en konference om "Videnskab og nye styreformer i et vidensamfund: udfordringen for Europa", som blev afholdt af FFC sammen med Generaldirektoratet for Forskning. Det europæiske forskningsrums rolle i udviklingen af det nye EU-borgerskab blev debatteret.

STYRELSESRÅDETS BEMÆRKNINGER

Rådet anerkender FFC-ledelsens interesse i at bedømme, hvordan centeret bedst kan udføre sin opgave i lyset af udfordringerne i det nye århundrede og bedre udnytte ressourcerne. Konsolideringen af FFC's nye opgave - at yde kundestyret videnskabelig og teknisk støtte til udarbejdelse, iværksættelse og overvågning af EU's politikker - har været toneangivende for alle FFC's aktiviteter i år 2000.

Rådet støtter FFC-ledelsens arbejde med at evaluere FFC både på det videnskabelige og strategiske niveau og på det administrative niveau og ser frem til analysen af resultaterne.

Med hensyn til eksterne evalueringer bemærker Rådet, at den videnskabelige evaluering ved besøgsgrupper, der skulle bedømme de videnskabelige stærke og svage sider ved ressourcerne i FFC's institutter, har bidraget til implementeringen af den femårige evalueringsrunde i år 2000.

Rådet påskønner rapporten fra det såkaldte High Level Panel, der har Etienne Davignon som formand, om implementeringen af FFC's opgave, og Kommissionens ekspertudvalgs gennemgang, der begge to kan bidrage til at definere FFC's fremtidige kurs. Rådet anerkender de opstillede forslag, især dem, der vedrører FFC's rolle i det europæiske forskningsområde, der skal udvikles inden for det nye rammeprogram, som er under udarbejdelse. FFC skal bestemt koncentrere sine aktiviteter til, og yderligere bidrage til, udviklingen af et fælles europæisk referencesystem til støtte for EU's politiske beslutningsproces. Til dette formål er der behov for større ledelsesmæssig fleksibilitet for bedre at tilpasse FFC's ressourcer til implementeringen af opgaven.

Rådet værdsætter bestræbelserne på at integrere brugerne i formuleringen af FFC's politik med henblik på at opstille FFC's prioriteter i henhold til kundernes behov og EU's politiske prioriteter. Til dette formål hilses oprettelsen af en tværfaglig brugergruppe, der giver mulighed for en permanent og systematisk mekanisme som grænseflade med EU-politikere, velkommen. Det samme gælder samarbejdet med nationale forskningsorganisationer på bestemte områder for at øge FFC's knowhow og forøge FFC's kompetence for bedre at kunne udvikle sin rolle som partner i netværk. I den forbindelse forbedrede konferencen Videnskab og ledelse FFC's forståelse af udviklingen af et fælles videnskabeligt og teknisk referencesystem med henblik på at kunne yde uafhængig kvalitetssupport i forbindelse med gennemførelsen af politikker.

Rådet noterer, at den interne revision fortsætter sit arbejde med henblik på at forbedre FFC's effektivitet.

Introduktionen af totalkvalitetsstyringen, der er lanceret for hele FFC med en systematisk langsigtet fremgangsmåde, har afsluttet den første runde i år 2000 med rapportering fra de forskellige forbedringsgrupper.

Rådet følger med interesse implementeringen af FFC's arbejdsprogram samt bestræbelserne på at integrere central- og østeuropæiske partnerlande i FFC's arbejde. Det anerkender instituttets resultater som videnskabelig reference og dets bidrag til at løse europæiske problemer som f.eks. dioxinkrisen og "kogalskab". Det hilser FFC's præstationer i forbindelse med konkurrencebaserede aktiviteter velkommen.

Rådet bemærker fremmelsen af FFC's teknologioverførsel til støtte for EU's innovationspolitikker og oprettelsen af en ekstern iværksætterfond og en "rugemaskine" på Ispra-anlægget til FFC's spinoff-projekter. Rådet tilskynder desuden ledelsens bestræbelser med hensyn til forbedring af den eksterne kommunikation og FFC's ansigt udadtil.

Rådet støtter udviklingen af internationalt samarbejde også uden for Europa på vigtige områder, primært kontrol med nukleare materialer, levnedsmiddelsikkerhed og miljøbeskyttelse.

I forbindelse med nukleare aktiviteter uden for rammeprogrammet bifalder rådet FFC's "afviklingsprogram" for håndtering af affald og forældede anlæg, der blev iværksat i år 2000. Mens Rådet bifalder den normale drift af det fireårige tillægsprogram for højfluxreaktoren på FFC's Petten-anlæg, bemærker Rådet udarbejdelsen af en brugerstrategi, der har til formål at involvere højfluxreaktoren yderligere i det europæiske forskningsområde.

Rådet påskønner FFC's arbejde i forbindelse med koordinering af rumfartsaktiviteterne og oprettelsen af en fælles rumfartsstrategi for ESA og Kommissionen, der skal udvikles af en arbejdsgruppe.

Rådet bemærker rapporten om, hvordan FFC overholder Rådets resolution om "Kvinder og videnskab" af 20. maj 1999 og Europa-Parlamentets resolution af 9. marts 1999.

Rådet takker for bidrag fra den tidligere generaldirektør Herbert J. Allgeier, der gik af den 31. oktober 2000.

Rådet ønsker desuden at takke Kommissær Philippe Busquin for hans bestræbelser på at opstille et mijlømæssigt mål for at optimere effektiviteten af europæiske forskningsresultater inden for rammen af det europæiske forskningsområde.

DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER I 2000

ARBEJDSPROGRAM 2000 til støtte for EU's politikker

Opdrag

FFC's opgave er at give brugerorienteret, videnskabelig og teknisk støtte til udarbejdelse, udvikling, iværksættelse og overvågning af Fællesskabets politik. FFC er en af Europa-Kommissionens tjenestegrene og fungerer som Fællesskabets videnskabelige og teknologiske referencecentrum. Ved at være tæt på den politiske beslutingstagning tjener det således medlemsstaternes fælles interesse samtidig med, at det er uafhængigt af kommercielle og nationale interesser.

FFC udfører særlige forskningsopgaver på højt niveau i nøje kontakt med industrien og andre foretagender og hjælper derved de politiske beslutningstagere med at behandle borgernes problemer, forbedre samspillet mellem mennesket og miljøet og fremme en bæredygtig udvikling.

I tråd med opgaven fokuserer FFC's arbejdsprogram 2000 på forskningsemner, der er relevante for vigtige EU-politikker. FFC-ressourcerne blev tildelt til 97 projekter fordelt mellem fire forskellige søjler:

- Sikkerhed i forbindelse med levnedsmidler og kemikalier og sundhedsproblemer fokuserer på forbedring af forståelsen af farer og risici i forbindelse med levnedsmiddelforurening, kemikalier og andre produkter (f.eks. vacciner og lægemidler) samt sundheds- og biomedicinske problemer i forbindelse med præventive tiltag til beskyttelse af forbrugersundhed. Størstedelen af aktiviteterne er fokuseret på udviklingen og valideringen af avancerede metoder og certificerede referencematerialer, forbedring af målingskvaliteten og undersøgelse af vigtige processer, der omfatter levnedsmidler og kemiske produkter. Desuden ydes tjenester som f.eks. informationssystemer, databaser, rådgivning og uddannelse til støtte for relevante EU-politikker. Fremtidsorienterede og samfundsøkonomiske analyser udgør en vigtig del af fremgangsmåden. FFC følger nøje den videnskabelige udvikling inden for biovidenskaber og udviklingen af lovgivningsprogrammet vedrørende levnedsmidler, kemisk sikkerhed og sundhed;

- Miljø, der fokuserer på problemer i forbindelse med politisk relevans inden for miljø- og ressourceadministration. Formålet er at udvikle viden og tilvejebringe referenceoplysninger og en række af miljøprocesser og -betingelser. Til dette formål skal der udvikles metoder til måling og overvågning af miljøforandringer, påvirkningen skal vurderes og valideres, og de videnskabelige fremgangsmåder på fællesskabsniveau skal harmoniseres. Der udvikles aktiviteter til at bidrage til en bæredygtig udvikling af det europæiske og globale miljø;

- Informationssystemernes og oplysningstjenesternes pålidelighed med det formål at støtte EU-politikker i beskyttelse af borgeren i det voksende informationssamfund og at give Kommissionen et internt ekspertisecenter for pålidelig information- og kommunikationsteknologi til støtte for EU-politikker generelt;

- Nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol, der støtter Kommissionens tjenestegrene med ansvar for opgaver, som er defineret i Euratom-traktaten vedrørende sikkerhedskontrol, strålingsbeskyttelse, behandling af nukleart affald, og som fokuserer på politiske spørgsmål, som f.eks. harmonisering i forbindelse med reaktorsikkerhed og brændselskredsløbets sikkerhed. Formålet er at udvikle og samle viden via samarbejdsprojekter, der skal føre til en bred enighed på en række områder, som er relevante for nuklear sikkerhed på europæisk plan og ofte på verdensplan. Direktoratet for Euratoms sikkerhedskontrol og IAEA's anvendelse af sikkerhedskontroller kræver F&U-støtte og direkte bistand. I betragtning af EU-udvidelsen skal der lægges særlig vægt på samarbejdet med fremtidige medlemsstater.

Der var også to grupper af tværfaglige aktiviteter. Den ene omhandlede den aktuelle teknologiudvikling, f.eks. biovidenskaber og informationssamfundet og samfundsøkonomiske spørgsmål - herunder beskæftigelse, bæredygtighed, EU-udvidelse og Middelhavssamarbejdet. Den anden omhandlede samarbejdet med andre FTU-aktører i Europa med henblik på udarbejdelse af videnskabelige og teknologiske referencer og sikring af det indre markeds og den internationale handels gennemsigtighed.

En stor del af arbejdsprogrammet 2000 var dedikeret til direkte støtte af gennemførelsen af EU-forordninger. Det gælder således aktiviteterne under Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening (ERLAP), Det Europæiske Kontor for Integreret Forureningsforebyggelse og -bekæmpelse (EIPPCB) og Det Europæiske Kemikaliekontor (ECB).

Følgende tabel viser forskningsaktiviteterne i de otte FFC-institutter inden for arbejdsprogrammet 2000.

Institutionelle forskningsaktiviteter

>TABELPOSITION>

Klynger - en tværfaglig fremgangsmåde

Tværfaglighed

FFC har grupperet projekter, der vedrører et velafgrænset videnskabeligt, teknologisk eller samfundsmæssigt emne, i klynger for at fremme tværfagligheden. I sådanne klynger mødes forskergrupper fra de forskellige FFC-institutter. Desuden er det formålet at højne FFC's profil og styrke kontakten med kunderne. Klynger kan fungere som referencepunkt for de spørgsmål, der er til behandling. Hidtil har klyngerne ingen budgetmæssige konsekvenser haft.

FFC oprettede følgende klynger i 1999 og tilføjede i 2000 en ny klynge, der skal tage sig af vandspørgsmål:

- Elektronisk handel: fokus på pålidelighed og forbrugerspørgsmål inden for e-handel (IHCP, ISIS og IPTS).

- Emissioner og lignende påvirkninger af menneskers sundhed og miljø: fokus på emissionsprocesser, ren teknologi inden for transport og affaldsforbrænding, emissionskarakteristika i forhold til helbredsvirkninger (EI, IAM, IHCP og IPTS).

- Globale ændringer: modellering af kulstofdræn og overvågning af kulstof i atmosfæren og biosfæren, ren teknologi og energipolitiske konsekvenser (SAI, IPTS, EI og IAM).

- Levnedsmidler: fokus på levnedsmiddelsikkerhed, bedrageribekæmpelse, støtte til bioteknologidirektiver og udarbejdelse af standarder for styrkelse af industriens konkurrenceevne (IHCP, IRMM og IPTS).

- Miljøvenligt landbrug: geografiske oplysninger, integrerede vurderinger og kontrol med foranstaltninger med sigte på miljøvenligt landbrug (SAI, EI, ISIS og IPTS).

- MAREL: Koordinerer de FFC-projekter, der er relevante for den sikre drift af de eksisterende reaktorer: brændselssikkerhed og præstation, integritet i fissionskredsløbet, ulykkesanalyse, risikovurdering (IAM, ITU og ISIS).

- Vand: Fokus på tværfaglig analyse af vandspørgsmål, herunder kvalitet, genbrug og den samfundsøkonomiske dimension (EI, SAI, IAM, IRMM og IPTS).

Nuklear forskning (uden for det femte rammeprogram)

Højfluxreaktoren (HFR)

Gennemførelse af en Euratom-aftale

Højfluxreaktoren (HFR) i Petten (NL) drives af Kommissionen i overensstemmelse med 1961-aftalen mellem Euratom og Nederlandene. HFR kontrolleres af Holland, Tyskland og Frankrig, som hver garanterer for en del af finansieringsbehovet.

FFC forsker ved HFR for Euratom på grundlag af fireårige tillægsforskningsprogrammer. HFR-programmet arbejder stadig med eksisterende reaktorers sikkerhed og med udvikling af sikrere reaktorer og nye brændselstyper.

Mens det nuværende fireårige program fortsat er grundlaget HFR's arbejde indtil 2003, udvikler en gruppe eksperter i øjeblikket en strategi, der involverer HFR i en mere europæisk kreds af brugere samt F&U-projekter i forbindelse med det europæiske forskningsområde.

Støtte til medicinske aktiviteter

HFR bruges til udvikling af produkter og teknologier til støtte for medicinske aktiviteter:

- HFR producerer isotoper til over 60% af de ti millioner medicinske diagnoser, der hvert år stilles i Europa. Højfluxreaktoren drives med så høj kvalitet og så stor pålidelighed, at den har gjort sig uundværlig for europæiske medicinalvirksomheder på dette område. Desuden gør reaktorens beliggenhed det muligt hurtigt at sende dens medicinske produkter direkte til medicinske centre i Europa - hvilket er afgørende da de fleste af de isotoper, der anvendes i dag, har en kort levetid.

- En sammenslutning af europæiske centre, der arbejder på en ny behandling for typer af hjernekræft på grundlag af borneutronindfangningsterapi (BNCT), benytter også HFR.

- Anden forskning med tilknytning til lægevidenskaben omfatter produktion af nye isotoper, udvikling af andre tekniske BNCT-anvendelser og nye produkter til alfa-immunterapi, samt undersøgelser af materialer til medicinske proteser.

Sikring af nem brændselstilgængelighed

For at sikre nem brændselstilgængelighed i fremtiden har FFC besluttet at konvertere HFR'en fra højt til lavt beriget uran.

Der blev organiseret fire overførsler af brugt brændsel fra reaktor pool-sektoren til det hollandske depot i 2000.

Lukning af nukleare anlæg

Håndtering af forældede anlæg

Under Euratom-traktaten blev der mellem 1960 og 1962 indgået placeringsaftaler om nukleare anlæg mellem Fællesskabet, Belgien, Tyskland, Italien og Holland. I de to sidstnævnte tilfælde blev nationale nukleare anlæg overdraget til Fællesskabet, og der blev etableret infrastruktur for nuklear udvikling. Anlæggene i Karlsruhe og Petten er stadig i 100% brug i dag, og der foregår nogle nukleare aktiviteter i Geel og Ispra. Andre har standset driften - for nogles vedkommende for over tyve år siden - og de er for de flestes vedkommende blevet forældede.

FFC har opstillet en langsigtet handlingsplan for nedlukning af centrets forældede nukleare anlæg. Planen falder i tre afsnit:

(1) Forvaltning af affald, der stammer fra FFC's aktiviteter siden 1960. Denne fase omfatter også sikker opbevaring af forældede anlæg og forbedring af faciliteter til håndtering, behandling og oplagring af fast og flydende affald.

(2) Demontering af nedlukkede anlæg som reaktorer og laboratorier; det skaber nyt affald, som også skal behandles.

(3) Vurdering af, hvor mange midler der er behov for til fremtidens demontering af nukleare anlæg, som stadig er i drift, f.eks. cyklotronen i Ispra (IT), ITU's hot cells i Karlsruhe (DE) og højfluxreaktoren i Petten. Selvom disse anlæg skal demonteres, er nedlukningen af dem ikke overvejet i den faktisk handlingsplan.

Et panel af uafhængige eksperter blev nedsat for at rådgive FFC med hensyn til, hvilke strategier, der skal anvendes. Arbejdet skrider planmæssigt frem i Ispra, Karlsruhe og Geel (BE). En vigtig afprøvning af arbejdet blev udført af IRMM med det formål at udfase Geel-licencen og dermed reducere overvågningsomkostningerne.

Koordinering af rumfartsaktiviteter

En udfordring for EU er at finde europæisk støtte til overvejende nationale rumfartsaktviteter. Kommissionen hjælper med at definere Europas ambitioner, idet der tages højde for rumfartens voksende betydning for samfundsøkonomiske politiske målsætninger i informations- og kommunikationstjenesterne samt for videnskab, teknologi, adgangen til rummet og sikkerhed.

Europæisk rumfartsstrategi

Via Kommissionens koordineringsgruppe for rumfartsspørgsmål med FFC's generaldirektør som formand, har Kommissionen og Den Europæiske Rumorganisation (ESA) udviklet en fælles rumfartsstrategi samt handlingsanbefalinger i samråd med medlemsstaterne og industrien. Den endelige meddelelse [1], der blev udarbejdet sammen med ESA, blev godkendt af Kommissionen den 27. september 2000. Det foreslås at oprette en fælles ESA/EU-arbejdsgruppe til udvikling og implementering af den europæiske rumfartsstrategi.

[1] Europa og rummet: et nyt kapitel, KOM(2000)597.

Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES)

Efter diskussionen med den rådgivende gruppe i rumfartsanliggender (SAG) i juli 1999 har Kommissionen fortsat udviklingen af begrebet om global miljø- og sikkerhedsovervågning under FFC's ansvar. Der blev foretaget en undersøgelse [2] til udvikling af politiske argumenter og styrkelse af forbindelserne med Kommissionens tjenestegrene. Konklusionen var, at det bredere miljø- og sikkerhedsspørgsmål får større og større politisk betydning, og at global overvågning kan være en effektiv støtte til indsamling af oplysninger.

[2] The use of global monitoring in support of environment and security, endelig rapport, august 2000.

På det tekniske plan fortsatte SAI med at støtte samarbejdet med europæiske rumorganisationer. Der blev oprettes et GMES-kontor og et partnerskab, der omfatter disse organisationer, EUMETSAT (den europæiske organisation til udnyttelse af meteorologiske satellitter) og industrien. Et aftalememorandum blev underskrevet med den tyske rumorganisation DLR svarende til det, der blev indgået i 1999 med den franske rumorganisation CNES, og der blev ydet støtte til det franske EU-formandskab ved organiseringen af et kollokvium om GMES i Lille i oktober 2000. Et seminar ved IAF's (International Astronautical Federation) kongres om GMES i oktober 2000 undersøgte samarbejdsaspekter i forbindelse med et internationalt panel fra EU, Brasilien, Rusland og USA.

Partnerskab og samarbejdsaftale mellem EU og Rusland

Diskussionerne om rumfart og især GMES fortsatte med Rusland. I september førte kommissær Busquins besøg i Moskva til en aftale om oprettelsen af en EU-russisk arbejdsgruppe, hvor eksperter fra begge sider kan udvikle og fremme samarbejdsprojekter om rumobservation, især inden for GMES's område.

Et år med evalueringer og anbefalinger for fremtiden

Over en kort periode blev der udført fire officielle eksterne vurderinger af FFC. Det var den videnskabelige evaluering 1999 (Scientific Audit), femårsevalueringen 1995-1999 (Five-Year Assessment), rapporten fra det såkaldte High Level Panel og Kommissionens ekspertudvalgs evaluering, der har deres egne krav og mål. De har tilvejebragt en lang række anbefalinger, der kan hjælpe FFC med at udarbejde strategier for fremtiden.

Den videnskabelige evaluering 1999

Den første opgave var en videnskabelig evaluering af FFC's institutter i anden halvdel af 1999. Generaldirektøren for FFC iværksatte denne ikke-lovbestemte evaluering umiddelbart efter Kommissionens godkendelse af FFC's arbejdsprogram for 1998-2002. Formålet var at fremskaffe tidlige tilbagemeldinger til FFC-ledelsen vedrørende institutternes videnskabelige stilling og at bedømme deres stærke og svage videnskabelige sider i form af medarbejdere og andre ressourcer. Et vigtigt mål var at sikre, at kravene i Europa-Kommissionen femte rammeprogram kan opfyldes med den nødvendige videnskabelige kvalitet.

Evalueringen blev udført af "besøgsgrupper" bestående af eksterne eksperter. Alle rapporterne blev afsluttet og udgivet tidligt på året i 2000, hvilket gav institutledelsen mulighed for at drage fordel af de specifikke observationer samt drage konklusioner, der gælder for FFC som en helhed.

Omkring 40 anbefalinger i rapporterne blev diskuteret detaljeret af hver enkelt institutdirektør og ekspertpanelet. Anbefalingerne blev indarbejdet i institutternes mellemlange og langsigtede planlægning. Medarbejderne blev orienteret om resultatet, og i de fleste tilfælde blev alle mulige forslag øjeblikkeligt gennemført. Overvågningen af implementeringen af disse anbefalinger blev til sidst lagt sammen med den for femårsevalueringen.

De generelle evalueringskonklusioner bekræfter, at FFC's videnskabelige strategier er fornuftige:

- FFC's nye opgave støttes af ledelsen og medarbejderne og er blevet anerkendt af EU-forskningssamfundet. Et væsentligt element i forbindelse med opgaven, samarbejdet med laboratorier i medlemsstaterne, anbefales kraftigt.

- Det er afgørende, at der er en solid videnskabelig basis for løsningen af FFC's beskrevne opgaver. Der er behov for at være opmærksom på balancen mellem tjenesteydelser og forskning.

- FFC's indsats til støtte for nuklear teknologi anerkendes og opmuntres, men om den kan videreføres afhænger af, om det nuværende finansieringsniveau opretholdes.

Femårsevaluering

Femårsevalueringen (5YA) er en lovgivningsmæssig nødvendighed, før kommissionen kan komme med forslag til det sjette rammeprogram. Den dækker både virkningen af det fjerde rammeprogram og status for det femte rammeprogram. Hovedvægten for FFC har været ledelsesaspekterne ved dets aktiviteter, virkningen af dets støtte til EU-politikker og de leverede resultater i forhold til vedtagede programmer. FFC's bidrag omfattede en aktivitetsrapport over femårsperioden med individuelle evalueringer af de otte institutter samt en generel rapport fra en højtstående F&U-person.

Efter fire måneder med møder, besøg på institutterne og drøftelser i et panel med 12 uafhængige, videnskabeligt velrenommerede eksperter leverede Professor S. Barabaschi i juni 2000 en rapport, der indeholdt en lang række konstruktive anbefalinger. Det altoverskyggende budskab er, at FFC's nye opgave skal vedligeholdes, og dens implementering skal sikres med hensyn til alle aspekter og følger. For at opnå dette skal FFC:

- Tildele flere ressourcer til håndtering af grænseflader med dets institutionelle kunder, være mere opmærksom på deres behov og omsætte resultaterne i et brugervenligt sprog;

- Ved planlægningen af støtte til politikker, ikke begrænse indsatsen til udelukkende til forskning og udvikling, men være engageret i projektets livscyklus, herunder bistand efter aflevering;

- Øge ledelsens opfattelse af eksterne muligheder og samarbejdsmuligheder, identificere "huller" i intern viden og udbedre disse med eksterne ressourcer, og

- Forbedre bevidstheden om behovet for samarbejde både internt og eksternt, hvilket skal være helt naturligt for FFC-forskere.

De værdifulde anbefalinger i disse to evalueringer er blevet kombineret i en handlingsplan. En stor del af anbefalingerne er blevet accepteret og godkendt af FFC's ledelse, og der er etableret målepunkter for en halvårlig verificering af fremskridtet.

High level panel

I januar 2000 oprettede forskningskommissær Philippe Busquin et såkaldt high level panel med Etienne Davignon som formand. Formålet med panelet er at evaluere FFC's arbejde og komme med anbefalinger. I juli 2000 blev der udgivet en rapport, der præsenterede panelets enstemmige synspunkter, og som indeholdt en række anbefalinger:

- På hvilke områder skal FFC koncentrere sine aktiviteter, idet der tages højde for både centrets fortrin og Kommissionens politiske prioriteter-

- Hvad er de driftsmæssige følger af dets opgave vedrørende dets forhold til Europa-Parlamentet, videnskabelige komiteer og forskellige agenturer-

- Hvilke behov er der vedrørende etableringen af partnerskabsnetværk med nationale centre i medlemsstaterne og på internationalt plan, og hvordan kan dette opnås-

- Hvordan kan FFC tilpasse sig til de skiftende forhold til nationale centre og EU- institutionerne, idet der tages højde for FFC's status som et generaldirektorat under Kommissionen-

- Hvordan skal FFC's aktiviteter finansieres-

Panelet støtter den opgave, som FFC tildeles i det femte rammeprogram, og finder, at FFC har en klar langsigtet rolle. Panelet foreslår at åbne FFC for andre EU-institutioner og angiver en række organisationer som forslag. Det anbefales, at FFC ikke sprede sin indsats, men bør fokusere aktiviteterne og fremme intenst netværkssamarbejde med andre europæiske videnscentre. Endelige lægger panelet særlig vægt på nukleare aktiviteter.

Efter præsentationen af konklusionerne i rapporten for Kommissionen tilbød kommissær at følge op med en meddelelse om FFC's rolle i forbindelse med det europæiske forskningsområde og med en beslutning om forbedring af FFC's ledelses- og rådgivningsstruktur.

Kommissionens ekspertudvalgs evaluering

Den 26. juli 2000 udgav Kommissionen meddelelsen "Matching the Commission activities with its human resources - the means to achieve our objectives", der er udarbejdet under rammen af Kommissionens reforminitiativ. Tidligere på året er der udnævnt en gruppe bestående af fem kommissærer for at udarbejde en politisk oversigt over institutionernes aktiviteter og bringe dem på linie med de tilgængelige menneskelige ressourcer.

Gruppen konkluderede, at i alt 298 forskningsposter kunne afvikles. Ud af disse kunne 200 opnås ved reducering af personalet ved FFC enten ved at lukke IAM-afdelingen i Petten eller ved at reduceres de overordnede aktiviteter. En undersøgelse af den mulige lukning af Petten konkluderede, at dette ikke ville være muligt, så FFC undersøger mulighederne for at reducere aktiviteterne på tværs af organisationen. Denne opgave skal efter planen afsluttes i begyndelsen af år 2001.

FFC OG DET EUROPÆISKE FORSKNINGSRUM

Den 18. januar år 2000 godkendte Europa-Kommissionen meddelelsen "Mod et europæisk forskningsrum [3]", hvilket kommissær Philippe Busquin betragter som et af midlerne til at skabe bedre betingelser for forskningen i Europa.

[3] KOM(2000) 6 af 18. januar 2000. Se også Webstedet: http://europa.eu.int/comm/research/area.html.

Dokumentet blev drøftet under det uformelle forskningsministermøde i Lissabon og blev vedtaget på topmødet i Lissabon i slutningen af marts 2000. Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget deltog i debatten sammen med det videnskabelige samfund og industrien.

En vigtig dimension ved det europæiske forskningsrum er behovet for at styrke og udvikle forbindelsen mellem videnskab og politik. Dette omfatter støtte til videnskabelig infrastruktur, udvælgelse og evaluering af forskningsprogrammer samt tilrettelæggelse af politikker, der hviler på videnskabelig ekspertise - fra folkesundhed til køretøjssikkerhed.

Det kræver et europæisk videnskabeligt og teknisk referencesystem at analysere forskellige holdninger, bedømme alle konsekvenserne af de forskellige muligheder og tilvejebringe objektiv information til den demokratiske debat og beslutningstagning. Et sådant referencesystem skal være i stand til at reagere hurtigt i kritiske situationer.

FFC kan spille en vigtig rolle ved oprettelsen af det videnskabelige og tekniske referencesystem ved at yde støtte til politikerne om de videnskabelige og tekniske aspekter ved deres beslutninger.

FFC's hovedaktiviteter i denne henseende kan bl.a. være:

- at evaluere forsøgsmetoder og standarder for derved at fjerne nogle af hindringerne for international handel;

- at foretage uafhængig verificering af metoder for at skabe enighed på tværs af EU angående omstridte videnskabelige spørgsmål

- at forudsige ændringer i samfundets behov i løbet af de næste årtier.

FFC har allerede påbegyndt disse aktiviteter via forskellige projekter: systemet for referencematerialer, der er afgørende forsammenlignelige og påviselige målinger, Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening (ERLAP), Det Europæiske Kemikaliekontor (ECB) under ledelse af FFC, Det Europæiske Kontor for Integreret Forebyggelse og Bekæmpelse af Forurening (EIPPC) og FFC's funktion som global reference inden for nuklear sikkerhedskontrol.

FFC SOM DELTAGER I NET

FFC har længe erkendt, at samarbejde med forskningsorganisationer og erhvervsliv er afgørende for, at det kan udføre sin opgave, som er at yde den bedst mulige videnskabelige og tekniske støtte til EU's politikker. FFC har samarbejdet med partnere ved forskningscentre, universiteter, tilsynsmyndigheder, lokale myndigheder, faglige sammenslutninger og firmaer i og udenfor EU. I forbindelse med det europæiske forskningsrum fremkom FFC i 2000 med overvejelser om at etablere et videnskabeligt referencesystem, der kan yde uafhængig støtte af høj kvalitet til Kommissionen og medlemsstaterne.

FFC arrangerede en første international workshop om videnskab og nye styreformer i marts 2000, hvor politikere, videnskabsmænd og akademikere fra Europa, USA, Canada og Japan var forsamlet. Ud af deltagerne blev arbejdsgruppen CERCLE (Chief Executives of Research Centres and Laboratories in Europe) dannet med det formål nøje at undersøge ideen om et europæisk videnskabeligt referencesystem. Denne gruppe tog fat i et sådant systems praktiske aspekter og funktioner i hvordan det skulle fungere, hvilken type resultater det skulle levere, og hvordan det kunne støtte brugerne, dvs. Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne.

Efter workshoppen arrangerede FFC og Generaldirektoratet for Forskning i fællesskab en 2-dages konference om videnskab og nye styreformer i oktober 2000, der havde omkring 450 delegerede. Der blev bred enighed om at oprette et videnskabeligt referencesystem, der kunne give eksperter og organisationer mulighed for at samarbejde om at yde pålidelig videnskabelig rådgivning.

FFC fortsatte sin politik med at samarbejde med strategiske partnere hen mod dette mål og udarbejdede et aftalememorandum sammen med det spanske nationale forskningscenter CSIC. Der aftaltes samarbejde om forskning til identificering, styring og etablering af fælles standarder for genmodificerede organismer, levnedsmiddelteknologi og kvalitetskontrol, biomaterialer samt miljøovervågning. På det samfundsøkonomiske plan skal CSIC og FFC samarbejde om spørgsmål, der har relation til ansøgerlande i Middelhavsområdet og om Det Europæiske Observatorium for Videnskab og Teknologi (ESTO). Samarbejdet skal primært foregå via fælles projekter, fælles brug af faciliteter og medarbejderudveksling. Det supplerer aftaler, der er indgået med andre førende forskningsorganisationer.

DELTAGELSE AF ANSØGERLANDE

Siden midten af 1999 har 11 ansøgerlande tilsluttet sig det femte rammeprogram som associerede medlemmer, og de er fuldgyldige deltagere i alle EU's forskningsprogrammer (syv lande har også underskrevet det nukleare afsnit).

Rapporten fra panelet af uafhængige eksperter med Etienne Davignon som formand (juli 2000) ansporede FFC til at udarbejde en integreret strategi, der omfatter videnskabelige og teknologiske spørgsmål, for at støtte udvidelsesprocessen. Panelet understregede især, at FFC's hjælp til central- og østeuropæiske lande til at forbedre deres nukleare anlægsydeevne og sikkerhedsstandard har voksende betydning.

I 2000 påbegyndte FFC en særlig aktivitet til støtte for udvidelsesprocessen. Den skal styrke samarbejdet med forskningsorganisationer i ansøgerlandene via forskellige tiltag, f.eks.:

Gradvis åbning af FFC's arbejdsprogram

I FFC's arbejdsprogram under femte rammeprogram har 18 projekter fået højere prioritet, således at bestemte behov i forbindelse med tiltrædelsesforberedelserne inden for miljø, nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol, harmonisering af målesystemer, landbrug, levnedsmidler og kemiske produkter, fremtidsanalyse og modellering, kan imødekommes.

Tilskyndelse til indsendelse af fælles forslag til femte rammeprogram

Via sine vigtigste kompetenceområder spiller FFC en vigtig rolle for inddragelse af forskningsorganisationer fra ansøgerlande i europæiske projektnetværk. I 1999 blev der udvalgt 43 projekter med omkostningsdeling, hvor FFC samarbejder med 60 forskningsorganisationer fra disse partnerlande.

Organisering af fælles begivenheder

I 2000 blev der organiseret informationsdage for højtstående repræsentanter fra forskningssamfundet i nogle større ansøgerlande (Bulgarien, Ungarn og Polen) for at udbrede kendskabet til fordelene ved et samarbejde med FFC. Desuden er der gennemført eller planlagt flere fælles workshops og konferencer.

INTERNATIONALE FORBINDELSER

I forbindelse med den nye opgave har FFC meddelt ved "Joint Group Research/Atomic Questions" i foråret 1999, at det havde planer om at foretage en gennemgribende revidering af dets internationale forbindelser med fokus på formålene som angivet i opgaven.

Det foregående år har vist følgerne af denne overgang og en regulering af FFC's internationale aktiviteter - både på dets egne kompetenceområder og i samspillet med USA og Japan, der er vigtige partnere for EU. Der kræves stadig forbedringer, og nogle aktivitetssektorer afspejler for stor en uensartethed i FFC's interventioner. Men generelt er der sket væsentlige fremskridt.

En individuel partner: Japan

Forbindelserne mellem FFC og japanske forskningsinstitutter udgør den primære samarbejdsaktivitet på fællesskabsniveau mellem EU og Japan. Dette forklares i høj grad af forskningsstrukturen i Japan. Dette samarbejde dækker videnskabelige og teknologiske aspekter, der er centrale for de fælles interesser.

Mens alle FFC's fire aktivitetsområder har nydt fordel af denne ændring, er virkningen mest udtalt inden for nuklear sikkerhed og levnedsmiddelsikkerhed.

Det nukleare område

Med USA

Bill Richardson, den amerikanske energiminister, har indviet FFC's generaldirektør i ideer og initiativer, som førstnævnte har iværksat. Efter et møde i Washington i slutningen af oktober 1999 mellem generaldirektøren og viceenergiministeren i det amerikanske energiministerium (DoE) blev der truffet beslutning om at udvide samarbejdet, der for nuværende er begrænset til kontrol af nukleare materialer. Et aftaleudkast mellem Euratom og det amerikanske energiministerium, som omfatter nukleare teknologier, undersøges i øjeblikket.

Desuden har disse møder under den eksisterende aftale været med til at bekræftet ønsket om fortsat samarbejde, især i forbindelse med støtte til Rusland og de nye uafhængige stater (NIS) inden for kontrol af nukleare materialer (nuklear sikkerhedskontrol).

Med Japan

Generaldirektøren for FFC besøgte Japan i foråret 1999, hvilket gav lignende resultater. Samarbejdet med det japanske forskningsinstitut for atomenergi (JAERI) er blevet udvidet til nukleare teknologier på samme måde som med USA. Desuden skal forsknings- og udviklingsaftalen om kontrol af nukleare materialer meget snart fornyes.

Inden for rammen af en gennemgribende omstrukturering, der er på vej i Japan, og som forventes afsluttet i 2001 med bortfaldet af STA (Science and Technological Agency), overføres ansvaret for kontrollen med nukleare materialer hos NMCC (Nuclear Material Control Centre). NMCC har allerede meddele, at FFC's tekniske støtte og erfaring er velkommen både i forbindelse med uddannelse af inspektører og udvikling af de mest optimale teknikker. I øjeblikket undersøges et aftaleudkast, der indeholder mulige paragraffer, der muliggør Japans betaling for FFC's tjenester.

Med Brasilien/Argentina

ABACC (Argentina-Brazil Agency for Accounting and Control of Nuclear Materials) er den eneste regionale organisation - foruden Euratom - der er ansvarlige for kontrollen af nukleare materialer. Mens dets driftsregler er forskellige fra Euratom, har det lignende målsætninger og teknologiske behov. Det var derfor naturligt, at der indgås en samarbejdsaftale mellem de to organisationer. Aftalen blev udformet efter aftalen med det amerikanske energiministerium og blev behørigt underskrevet den 10. februar 1999.

Med Rusland

Samarbejdet med Rusland under TACIS fortsætter, mens samarbejdet med ansøgerlandene til EU-udvidelsen er blevet styrket.

Levnedsmiddelsikkerhed og forbrugerbeskyttelse

Med USA

Drøftelserne foregik primært med USA vedrørende levnedsmiddelsikkerhed og forbrugerbeskyttelse. Ved "New Vistas"-mødet i Stuttgart den 15. juni 1999, blev det aftalt, at spørgsmål vedrørende levnedsmiddelsikkerhed (herunder genmodificerede organismer) skal være genstand for ægte samarbejde. Det blev i Washington i februar 2000 aftalt, at den bedste fremgangsmåde ville være at udarbejde et aftalememorandum mellem FFC og forskningscenteret JIFSAN (Joint Institute for Food Safety and Applied Nutrition) ved universitetet i Maryland.

Med Australien

Under en international konference om genmodificerede organismer i Sydney i foråret 1999 blev der etableret tætte kontakter med Australien.

Med Canada

Formelt samarbejde blev indledt med det formål at tilvejebringe videnskabelige data om sikkerhed og levnedsmiddelkvalitet samt etableringen af samarbejde på de mere specifikke områder om kemisk forurening og forebyggelse af svindel, især med hensyn til genmodificerede organismer.

Med Verdenssundhedsorganisationen (WHO)

I slutningen af 2000 henvendte WHO sig til FFC for at undersøge muligheden for at få FFC til at lede forskningsprojekter, der skal forbedre levnedsmiddelsikkerheden og miljøsikkerhed i forbindelse med sundhedsbeskyttelse. Sådanne projekter vil blive underlagt den bredere aftale, som i øjeblikket drøftes mellem Kommissionen (Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse) og WHO.

Miljøbeskyttelse

Med ansøgerlande

Adskillige tiltag er under udarbejdelse inden for miljøbeskyttelse, især med ansøgerlande til udvidelse. Miljøinstituttet (EI) tager del i overvågningen af Donau-bækkenet og i kampen mod forurening sammesteds. De interesserede lande krævede støtte som følge af den utilsigtede udledning af meget giftige produkter.

Med Japan

Miljøinstituttet samarbejder med Japan på tre prioritetsområder, der interesserer begge parter: byforurening og spørgsmålet om emissioner, generel klimaforandring, implementeringen af Kyoto-protokollen og solenergi. På sidstnævnte område ønsker CRIEPI (Den fælles forskningsorganisation for japanske producenter af elektriske produkter) og den japanske kvalitetsorganisation (Japanese Quality Association) at udvikle fælles projekter med miljøinstituttet.

Med USA

Miljøinstituttet har samarbejdet med den miljøkemiske afdeling af det amerikanske energiministerium ved Brookhaven National Laboratory for at fastslå betydningen af atmosfæriske aerosoler (f.eks. partikler fra afbrænding af brændsel) i jordens strålingsbalance. De to grupper samarbejder i øjeblikket om at integrere ti års international forskning på dette område, som ønsket i IGBP (International Geosphere-Biosphere Programme).

Sammen med Generaldirektoratet for Miljø har miljøinstituttet etableret samarbejde med den amerikanske miljøstyrelse (US-EPA) for at udvikle og implementere ensartede globale standarder i forbindelse med emissioner fra maskineri, der ikke er beregnet til vejtransport.

Endelig er der på sundheds- og miljøområdet ved at blive etableret en fælles europæisk/amerikansk ramme for styrkelsen af transatlantisk samarbejde i forskningen i endokrinafbrydende kemikalier. Foreløbige kontakter omfatter den amerikanske miljøstyrelse (EPA) og andre amerikanske institutioner (Det nationale videnskabelige akademi, universiteter...) og private firmaer.

Med Canada

Der er tre igangværende samarbejdsområder med Canada:

(1) Overvågning af radioaktivitet i miljøet sammen med det canadiske meteorologiske center og universitetet i British Columbia;

(2) Brugen af telemåling i forbindelse med jordbundsovervågning sammen med COLUTEQ (Consortium of the Teledetection Laboratories of Quebec), og

(3) Bæredygtig udvikling sammen med de canadiske industri- og miljøministerier. I denne sammenhæng leder IPTS OECD's arbejdsgruppe om bioteknologi til bæredygtig industriel udvikling i samarbejde med det canadiske industriministerium og det japanske ministerium for international handel og industri (MITI).

Med Rusland

SAI og det internationale skovbrugsinstitut (IFI) i Moskva har indledt samarbejde om overvågning af skove og brande, som dækker hele Sibirien.

Under Kyoto-protokollen

SAI TREES-projektet til støtte for generaldirektoraterne for miljø og udvikling dækker lande i den tropiske del af Afrika, Sydøstasien og Latinamerika, som har problemer med skovrydning. Dette arbejde udføres i samarbejde med rumfartsagenturerne i Japan (NASDA) og USA (NASA). Aftaler indgået med disse to organisationer og med ESA omfatter et bidrag til definitionen af nye redskaber til landobservationer samt brugen af dem.

SAI's World Fire Web-projekt (WFW) sørger for systematisk overvågning af skovbrande på verdensplan i samarbejde med nationale institutter i 15 lande, herunder Canada, USA, Brasilien, Australien og Rusland.

Overordnet sikkerhed

På områder, der generelt forbindes med sikkerhed i en bredere betydning, er følgende værd at nævne:

- Underskrivelse af en aftale mellem FFC og det amerikanske National Science Foundation (NSF) vedrørende seismologi. Denne aftale, der minder om den eksisterende aftale mellem FFC og forskningsinstituttet for bygningskonstruktion (BRI) under det japanske bygningsministerium, omhandler samarbejde med tre amerikanske universitetslaboratorier, der finansieres af NSF.

- Underskrivelse af et aftalememorandum den 17. juli 2000 om de teknologier, der er beregnet til minerydning af humanitære årsager. Det internationale afprøvnings- og evalueringsprogram (ITEP) for humanitær minerydning foreslår en ramme for samarbejde mellem Europa-Kommissionen (repræsenteret ved FFC i henhold til dets arbejdsprogram), USA, Canada og de fem medlemsstater, der har forsknings- og udviklingsprogrammer på dette område (Belgien, Tyskland, Holland, Sverige og Storbritannien).

KONKURRENCEBASEREDE AKTIVITETER

Men størstedelen af FFC's budget går til dets vigtigste forskningsprogram, indtjenes omkring 15% fra andre kilder. Konkurrencebaserede aktiviteter er fællesbetegnelsen for al anden indkomst - fra deltagelse i samarbejdsprojekter i det femte rammeprogram, yderligere betalt arbejde til støtte for Europa-Kommissionens tjenester og arbejde for tredjeparter, typisk regionale myndigheder eller industrien.

Deltagelse i sådanne aktiviteter har flere fordele. Foruden muligheden for at sammenligne sig med andre forskningscentre har FFC også adgang til ny viden og deler egne viden og faciliteter. I henhold til FFC's egne regulativer skal projekter supplere FFC's opgave og skal respektere nærhedsprincippet.

Gennem 2000 har FFC oplevet en succesrate på omkring 40% i dets ansøgninger om projekter med omkostningsdeling, hvilket resulterede i yderligere 90 nye tildelte projekter. Størstedelen af disse stammer fra programmerne "Energi, miljø og bæredygtig udvikling" og "Konkurrencebaseret og bæredygtig vækst" fra Generaldirektoratet for Forskning, selvom FFC også var repræsenteret i andre programmer.

TEKNOLOGIOVERFØRSEL

Det europæiske teknologioverførselsinitiativ (ETTI)

FFC frembringer ofte resultater med mulig industriel anvendelse som et biprodukt af dets primære forskningsprogram. Foruden igangværende foranstaltninger med at beskytte og udnytte forskningsresultater med kommercielle anvendelser, er FFC ved at udvikle en række specifikke projekter til styrkelse af teknologioverførsel i form afspinn-offs. Disse foranstaltninger grupperes under Det europæiske teknologioverførselsinitiativ (ETTI).

ETTI, der blev godkendt af Kommissionen i 1998 har til formål at tilbyde adgang til og fremme udnyttelsen af FFC's forskningsresultater til fordel for europæisk industri. Initiativet består af tre dele:

1. Iværksætterkurser

Efter det succesrige pilotkursus i 1999 afholdtes et nyt kursus om iværksætteruddannelse for FFC-forskere - især dem på kortvarige kontrakter - mellem marts og september 2000 på FFC's anlæg i Ispra. De kandidater, der var udvalgt til kursus på grundlag af et forretningsforslag, deltog i 18 weekendworkshops, der bestod af omkring 150 undervisningstimer givet af fagfolk fra medlemsstater. Alle faser af virksomhedsplanlægning - fra forundersøgelser via finansiering til den rent praktiske opstart blev dækket ind i løbet af kurset, hvilket gav det et kraftigt pragmatisk anstrøg.

2. Technology Transfer Fund

Ideen med Technology Transfer Fund var at stimulere etableringen af en iværksætterfond, der både er transeuropæisk og dækker alle teknologier. Efter en indkaldelse af interessetilkendegivlser i 1999 og efterfølgende forhandlinger blev der i juni 2000 underskrevet en kontrakt mellem FFC og det tyske venturekapitalfirma Industrie Management Holding (IMH) GmbH om at starte fonden. Der blev rejst en fond på EUR 20 mio. på markedet uden finansiel eller juridisk deltagelse af FFC. Halvdelen af fonden er beregnet til FFC-projekter, men skal også investere i andre spin-off-projekter via medlemslandene og associerede lande.

I løbet af anden halvdel af 2000 blev et udvalg af resultater med kommercielle muligheder præsenteret for fondsbestyrerne på basis af "first right of refusal". Ud af disse blev fire projekter valgt ud til udvikling af en detaljeret virksomhedsplan med henblik på mulig investering.

3. European Centre for Innovation and Spin-offs (ECIS)

Formålet med dette nye center er at fingere som "rugemaskine" for udvalgte spin-off-projekter fra FFC. ECIS hjælper typisk med vurdering af interlektuel ejendomsret, markedsanalyser, designrådgivning, udvikling af virksomhedsplaner osv., før et nyt selskab oprettes. Der forventes mellem to og tre af sådanne spin-offs om året. Et andet formål er at fremme teknologioverførslen fra FFC til innovative små og mellemstore virksomheder i mindre begunstigede områder i medlemslandene. Det forventes, at ECIS's ledelse for rugemaskinefunktionen med assistance fra et netværk af konsulenter vil bidrage til at identificere og kontakte sådanne virksomheder. Der forventes mellem to og tre af sådanne projekter om året. ECIS placeres på FFC's Ispra-anlæg, men vil være åben for alle FFC-forskere. Centeret forventes at være i drift i 2001.

Ekspertise til etablering af innovative virksomheder (EXSIF)

Som et supplement til ovennævnte aktiviteter er FFC involveret i samarbejdsprojektet EXSIF, der finansieres af Generaldirektoratet for Erhvervspolitik. Et konsortium af europæiske forsknings- og udviklingsorganisationer - herunder CEA (FR), CERN (CH), CNRS (FR), CSIC-CNM (ES), DERA (UK) - der repræsenterer omkring 40.000 forskere, forener deres ressourcer for at fremme højteknologiske spin-offs. Det forventede resultat er etableringen af ekspertpuljer samt definitionen af et sæt bedste tilgængelige teknikker (BAT), der valideres via case studies og forberedt til udbredelse i hele EU.

Beskyttelse og udnyttelse af FFC-forskningsresultater

FFC's resultater er det Europæiske Fællesskabs ejendom. FFC-forskere tilskyndes til at beskytte forskningsresultater på den mest hensigtsmæssige måde (f.eks. patent eller copyright) før udgivelse eller anden offentliggørelse. FFC's teknologioverførselsenheder arbejder tæt sammen med Generaldirektoratet for Erhvervspolitik og et netværk af teknologimæglere for at sikre, at FFC's resultater beskyttes og udnyttes. I løbet af 2000 blev 14 patentansøgninger og fire anmodninger om softwareregistreringer indleveret. Licensering af en teknologi til en passende industriel partner er den mest almindelige udnyttelsesmetode. FCC har over 800 partnere, inden for både industrien og den akademiske verden via dets samarbejdsaftaler, og hilser nye kontrakter velkommen.

Innovationskonkurrence

Der blev organiseret en intern konkurrence for at fremme innovation i FFC's institutter. Over 30 forslag blev indsendt, der afspejlede en bred vifte af resultater fra FCC's kerneforskning. Fire projekter blev udvalgt til fuld finansiering, og yderligere tre blev tildelt delvis finansiering. Desuden blev der bemyndiget markedsundersøgelser for at bedømme de kommercielle muligheder for to projekter. Udviklingen af en ny type brændselscelle og kommercialiseringen af et bioteknologisk cellescreeningskit er blandt de projekter, der blev støttet.

KOMMUNIKATIONSSTRATEGI

FFC's kommunikationsstrategi, der blev defineret i 2000, indeholdt et antal målsætninger, som skal øge FFC's aktiviteters synlighed for omverdenen. En vigtig målsætning var at fremme FFC's ansigt udadtil over for interessenterne, herunder EU-politikere (Europa-Parlamentet, Europa-Kommissionens generaldirektorater og tjenester samt medlemslande), videnskaben, medierne og især befolkningen generelt.

Medierelationer og populariseringen af videnskabelige oplysninger prioriteres højt. Medierne betragtes som en værdifuld partner for FFC; pressen og radio/tv er ikke kun informationsformidlere, men også et målpublikum.

For at opnå disse mål blev der arrangeret mange betydningsfulde begivenheder i 2000, der rettede sig mod beslutningstagerne i EU både i Europa-Parlamentet og medlemslandene samt medierne - hvilket resulterede i øget mediedækning og synlighed af FFC's aktiviteter.

En anden målsætning var at effektivisere kommunikationen for at fremme samhørigheden på tværs af FFC. Dette blev opnået ved at angive fælles retningslinjer og en standard for udgivelse, og ved at skræddersy vigtige pressemeddelelser til relevante modtagere.

Der blev gjort en stor indsats for at udvide og styrke FFC's netværk, primært ved at arrangere lanceringen af FFC's "Alumni Network".

I 2000 måtte integrationen af kommunikationsaktiviteterne i FFC's centrale politik og det videnskabelige arbejde også tilpasses til omstruktureringen af FFC's aktiviteter, idet der blev taget højde for de nye prioriteter.

Begivenheder

I løbet af året omfattede de vigtigste FFC-begivenheder konferencer, udstillinger, seminarer og workshops - hvor af mange også involverede medierelationer. Disse omfattede:

- JRC@EP var en stor udstilling fra den 31. januar til den 4. februar 2000 i Europa-Parlamentet i Bruxelles med det formål at øge synligheden af centrale FCC-aktiviteter for medlemmer af Europa-Parlamentet, f.eks. EU-politikere og FFC's interessenter. Forskningskommissær Philippe Busquin åbnede udstillingen og afholdt et pressemøde for omkring 20 journalister. Det gav meget positive resultater. Begivenheden medførte en stor interesse og bidrog til en styrket anerkendelse af FFC, dets rolle og mulige støtte til Europa-Parlamentet. Det gav også en mulighed for at etablere nye kontakter mellem medlemmer af Europa-Parlamentet og FFC.

- Der blev arrangeret en FFC-oplysningsdag i Lissabon den 4. maj 2000 for at anerkende det portugisiske EU-formandskab og henvende sig til det portugisiske videnskabelige samfund. Med projektpræsentationer, besøg på forskningscentre og en pressemiddag lykkedes det at etablere gode forbindelser til portugisiske forskningsorganisationer og bane vejen for yderligere samarbejde. Det medførte også omfattende mediedækning.

- En større konference om "Videnskab og ledelse i et vidensamfund: udfordringen for Europa" blev arrangeret den 16.-17. oktober 2000 i Bruxelles. Dette var en opfølgning på en workshop, der blev afholdt i marts 2000 om det samme projekt, hvor samspillet mellem videnskab og samfund blev debateret. Begivenheden i oktober havde over 500 deltagere fra industrien, forskningsorganisationer, EU- og nationale beslutningstagere, universiteter fra hele Europa og andre kontinenter - samt mange journalister. Omkring 40 talere deltog i de forskellige møder, og den afsluttende præsentation af kommissær Busquin blev udsendt live på internettet.

- En international high-level workshop om emissioner fra køretøjer og indvielsen af ERLIVE-laboratoriet fandt sted den 11.-12. juli 2000 i Ispra. Denne begivenhed samlede forskningskommissær Philippe Busquin, den italienske forskningsminister Ortensio Zecchino, industripartnere og repræsentanter fra Europa-Parlamentet og andre af Europa-Kommissionens generaldirektorater. En gruppe journalister deltog også i en pressekonference om globalisering af emissionsstandarder og FFC's bidrag til denne indsats.

Underskrivelsen af flere aftalememorandummer gav yderligere muligheder for at øge bevidstheden om FFC's aktiviteter:

- Et aftalememorandum med EUCAR (European Council for Automotive Research and Development) og CONCAWE (oliefirmaernes europæiske organisation for miljø, sundhed og sikkerhed) om forurenende emissioner blev underskrevet den 12. maj 2000,

- Et aftalememorandum om humanitær minerydning med Det internationale afprøvnings- og evalueringsprogram (ITEP) blev underskrevet den 17. juli 2000.

Kommissær Busquin deltog i sidstnævnte begivenhed, og begge begivenheder gav god pressedækning.

Kommissæren deltog også i et antal eksterne FFC-begivenheder, f.eks. GMES's rumfartssymposium i Lille (FR) den 16.-17. oktober 2000 og SITEF 2000 (udstilling om ny teknologi) i Toulouse (FR) den 18.-21. oktober 2000.

Besøg på FFC-anlæg

Som i 1999 modtog FFC's anlæg et stort antal besøgende, herunder prominente medlemmer af Europa-Kommissionen: formand Romano Prodi, næstformand Neil Kinnock, miljøkommissær Margot Wallström og kommissær for sundhed og forbrugerbeskyttelse David Byrne.

Kommissæren med ansvar for FFC, Philippe Busquin, besøgte FFC-anlæg flere gange i løbet af året, indviede et antal projekter og afholdt møder med medarbejdere og deres repræsentanter.

Mange medlemmer af Europa-Parlamentet blev budt velkommen i Ispra, herunder næstformanden for Europa-Parlamentet Alejo Vidal-Quadras den 25. februar 2000, et STOA-besøg og møde (Europa-Parlamentets udvalg for bedømmelse af videnskabelige og teknologiske muligheder) den 5. maj 2000, og et besøg af og møde med ITRE-arbejdsgruppen (Europa-Parlamentets komite for industri, ekstern handel, forskning og energi) den 25. maj 2000.

Nationale politikeres besøg på Ispra-anlægget omfattede den italienske præsident Carlo Azeglio Ciampi den 12. september 2000, den italienske forskningsminister Ortensio Zecchino den 11. juli 2000, den svenske forskningsminister Agneta Bladh den 30.-31. maj 2000, og den portugisiske minister Luis Parreirao den 5. juni 2000 foruden repræsentanter for det videnskabelige samfund, journalister og medlemmer af offentligheden.

I midten af december havde i alt 10.986 personer, herunder 1.623 besøgende på instituttets faciliteter og laboratorier, besøgt Ispra-anlægget i forbindelse med 209 begivenheder, f.eks. møder, konferencer, workshops og seminarer. Desuden afhold Ispra den første åbent hus-dag for offentligheden den 13. maj 2000 for at fejre Robert Schuman-dagen.

Medierelationer

Der blev organiseret et stort antal specifikke pressebegivenheder i 2000, hvortil FFC udsendte udsendte 23 pressemeddelelse samt informationspakker og andet materiale. Disse medførte meget positive resultater i form af pressedækning, navnlig fra pressen i medlemslande og pressebureauer: Der blev indsamlet omkring 450 artikler og interviews specifikt om FFC's aktiviteter sammen med over 30 TV-klip.

Udgivelser

Strategien for FFC's nyhedsbreve - både internt (JRC i (månedens navn)), der er fælles for alle FFC's institutter, og eksternt (Letter from the JRC) - blev konsolideret i 2000. De to nyhedsbreve udgives nu månedligt og dækker en lang række emner.

Oplaget af Letter from the JRC er blevet øget til 10.000, især til EU-politikere. Indholdet er mere tematisk og projektorienteret, idet de forskellige institutter bidrager til sammenskrivningen.

Dokumenter som årsberetningen og den tematiske brochure Serving the Citizen blev udgivet og formidlet, mens arbejdet på et sæt af fire nye generelle brochurer med udgivelse i 2001 blev påbegyndt.

Foruden specialiserede videnskabelige udgivelser blev der udarbejdet i alt 45 projektbeskrivelser og over 250 plakater til illustration af de FFC's projekter, der har størst interesse for borgeren til brug ved udstillinger, konferencer ogworkshops. Og den historiske bog JRC - 40 years of service for Europe blev udgivet for første gang i forbindelse med "JRC Alumni Event" i juni 2000.

I 2000 blev der lavet kopier af en virksomhedsvideo om FFC, 3.000 kopier blev distribueret, og produktionen af et "view-card" (en type mini-cd-rom) blev påbegyndt.

Aktiviteter i forbindelse med FFC's virksomheds-websted

Lanceringen af et nyt FFC-virksomheds-websted i forbindelse med begivenheden JRC@EP i januar 2000 fik meget positive tilbagemeldinger. Indholdet på webstedet opdateres ofte, og implementeringen af forskellige forbedringer, herunder en søgemaskine, gik i gang i december 2000.

Der modtages et stort antal forespørgsler via webstedet, som fik positive anmeldelser i fagpressen. Politik-Digital (http://www.politik-digital.de/), der er en stor tysk portal vedrørende politik, udførte en undersøgelse, der placerede webstedet som den fjerde bedste - sammen med webstedet for OPOCE (kontoret for officielle udgivelser for det europæiske fællesskab) - blandt webstederne for kommissionens generaldirektorater.

I løbet af fjerde kvartal i 2000 var der i gennemsnit omkring 800.000 hits, 50.000 besøgende og 150.000 informationsanmodninger om måneden. Generelt svarer et besøg til mange hits og kan medføre, at der downloades adskillige filer.

Oplysninger til offentligheden

FFC modtog mange anmodninger om oplysninger og udgivelser forskellige steder fra: journalister, videnskabsmænd, studerende, institutioner osv. I 2000 håndterede Kontoret for Information og Public Relations omkring 1.713 anmodninger, herunder 936 vedrørende årsberetningen.

YOUNG SCIENTISTS PRIZE 2000

For første gang i 2000 blev FFC's "Young Scientists Prize" uddelt for at anerkende betydningen af det arbejde, der udføres til støtte for EU's politikker. Prisen blev annonceret i foråret 2000, og videnskabsmænd under 36 år, som arbejder eller har arbejdet for FFC, blev inviteret til at komme med forslag eller ansøgninger. Der var op til tre priser. Der blev indsendt i alt 54 ansøgninger/forslag om arbejde ved alle FFC's institutter, og de dækkede et bredt spektrum af videnskabelige aktiviteter.

Prisen blev udskrevet på initiativ fra forskningskommissær Philippe Busquin, og formålet var at anerkende "et væsentligt bidrag til FFC's videnskabelige liv med en understregelse af en videnskabelig bedrift, der har bidraget til implementeringen af FFC's opgave". Et yderligere krav var, at den videnskabelige bedrift skulle bidrage til forbindelserne mellem FFC og andre partnere inden for forskningen i Europa.

I forbindelse med "The Alumni Event 'JRC in the 21st Century - Science and Governance", der blev afholdt i Varese og Ispra (IT) den 29.-30. juni 2000, tildelte FFC's generaldirektør "JRC Young Scientists Prize" til:

- Dr. Julia H. Fentem fra Unilever, tidligere JRC ECVAM (Det Europæiske Center for Validering af Alternative Metoder) ved miljøinstituttet (nu IHCP) i Ispra (IT) for hendes arbejde med alternative afprøvningsmetoder (uden brug af forsøgsdyr) i forbindelse med angrebsevne på hud.

- Dr. Ioannis Papadakis fra IRMM i Geel (BE) for hans arbejde med koordineringen af og forskning i referenceværdier for sporstoffer.

- Dr. Gabriele Tamborini fra ITU i Karlsruhe (DE), tidligere miljøinstituttet, for hendes arbejde med sekundær ionmassespektrometri til analyse af radioaktive mikropartikler.

Alle prismodtagere modtog et diplom, en medalje og en indbydelse til på vegne af FFC at deltage i et videnskabeligt seminar eller en videnskabelige kongres efter eget valg. De tre prismodtagere præsenterede desuden deres arbejde i forbindelse med "The Alumni Event".

FFC I TAL

Medarbejdere

Medarbejderne i FFC (M-mænd, K-kvinder) er sammensat af følgende kategorier:

>TABELPOSITION>

Af dette samlede tal kan man anse omkring 1500 for videnskabelige medarbejdere, heraf er omkring 250 ansat på korte kontrakter (1-3 år).

I løbet af året faldt den samlede antal medarbejdere (undtagen hjælpere) med omkring 50, idet antallet af fratrædelser oversteg antallet af nyansættelse. Implementeringen af kommissionens medarbejderpolitik finansieret via forskningsbudgettet (NPPR) fortsatte. Formålet med denne politik er at opnå 40% tjenestemænd ud af det samlede vedtægtsmæssige personale med en varierende andel af midlertidigt ansatte (35% af det vedtægtsmæssige personale på 5-års kontrakter, 25% på 3-års kontrakter). I 2000 nåede procentandelen af tjenestemænd op på 36% af det samlede personale.

Når det korttidsansatte vedtægtsmæssige personale (midlertidigt ansatte på treårs kontrakter og hjælpeansatte) og det korttidsansatte ikke-vedtægtsmæssige personale (udsendte nationale eksperter, gæsteforskere, stipendiater og praktikanter) tages med i betragtning, er ca. 30% af FFC's personale ansat på treårige eller kortere kontrakter, som ikke kan forlænges.

Ligestilling

I 2000 fortsatte FFC med at implementere kommissionens ligestillingspolitik med det formål at tilskynde ansættelsen og forfremmelsen af et større antal kvinder. Året blev i februar markeret med etableringen af FFC's netværk for kvinder i videnskaben inden for rammerne af Kommissionens meddelelse om kvinder og videnskab, hvor hver enkelt institut og direktorat i FFC er repræsenteret.

>TABELPOSITION>

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte.

Gæsteforskere, udstationerede eksperter, praktikanter, stipendiater

>TABELPOSITION>

Budget (Budget og udgifter - institutionelle aktiviteter)

De bevillinger, der er til rådighed for FFC, fordeler sig på udgifter til personale, administrativ drift (vedligeholdelse af bygninger og udstyr, elektricitet, forsikring, hjælpematerialer osv.) og videnskabelige driftsbevillinger. Midlerne kommer fra det institutionelle budget, der direkte overføres fra EU's budget til FFC, fra associerede lande og fra konkurrencebaserede aktiviteter. På det institutionelle budget blev der indgået forpligtelser for følgende beløb:

>TABELPOSITION>

5,7 MEUR blev afsat til afvikling.

Konkurrencebaserede aktiviteter

De 13,3 mio. EUR til foranstaltninger med omkostningsdeling afspejler indgåelsen af 116 nye kontrakter i år 2000.

Konkurrencebaserede aktiviteter uden for rammeprogrammer blev defineret ved indgåelsen af 16 nye kontrakter til en samlet sum på 9,5 MEUR. Tredjepartsforskning op til en værdi på 8,9 MEUR blev indgået for en række af 68 større klienter.

// Indskrevet på 2000-konti

Foranstaltninger med omkostningsdeling // 13,3

Konkurrencebaserede aktiviteter uden for rammeprogrammerne // 9,5

Tredjepartsforskning // 8,9

I ALT // 31,7

Udgivelser

>TABELPOSITION>

Konferencer omfatter mundtlige fremlæggelser, plakatudstillinger og konferencedokumenter.

Artikler omfatter også konferencedokumenter, der er offentliggjort i tidsskrifter.

VIDENSKAB OG LEDELSE

I lyset af den accelererende teknologiske udvikling, videnskabens stigende betydning ved politiske beslutninger og de europæiske institutioners udviklingshastighed arrangerede FFC en high-level workshop om forholdet mellem videnskab og ledelse den 29.-30. marts 2000. Workshoppen blev godt besøgt af ledere af forskningscentre, embedsmænd med ansvar for forskningspolitik, medlemmer af Europa-Parlamentet, industrifolk, ikke-statslige organisationer (NGO'er) og akademikere, der har studeret forholdet mellem videnskab og politik.

Workshoppen var det første trin i forståelsen af udviklingen af et fælles videnskabeligt og teknisk referencesystem til gennemførelse af politikker. Dette udgør en vigtig del af Kommissionens initiativ om et europæisk forskningsområde. EU's politikere og borgere bør faktisk kunne stole på, at oplysninger er pålidelige, er så komplette som muligt, er videnskabeligt opdaterede og løbende valideres.

Disse spørgsmål blev yderligere diskuteret på konferencen "Videnskab og ledelse i et vidensamfund: Udfordringen for Europa", der blev afholdt af FFC og Generaldirektoratet for Forskning den 16.-17. oktober 2000 i Bruxelles. FFC's mulige rolle på dette område blev diskuteret på møderne. Den første dag var der tre sessioner: om videnskab, borgerne og beslutningsprocessen; risikostyring og forebyggende forskning; og mod et videnskabeligt og teknisk europæisk referencesystem. Under den afsluttende session blev det europæiske forskningsområdes rolle i udviklingen af det nye EU-borgerskab debateret.

De overordnede konklusioner for konferencen i oktober var følgende:

- Med hensyn til struktur skal EU's videnskabelige og teknologiske referencesystem lanceres, baseret på netværk af videnscentre, der leverer et fælles videngrundlag til videnskabelig og teknologisk reference, og som fremmer dialogen mellem interessenter, videnskabsmænd og politikere. Benchmarkanalyser kan være med til at identificere forskellig praksis i de forskellige lande. Kommissionens initiativ om det europæiske forskningsområde vil muliggøre det første trin i denne proces, nemlig opbygningen af netværkene.

- Samspillet mellem videnskab og ledelse kan bidrage med en ny dimension til Kommissionsformandens initiativ om overordnet ledelse og den tilsvarende hvidbog om emnet, der forventes udgivet i 2001.

KVINDER OG VIDENSKAB

Kønsspørgsmål inden for forskning er under behandling i Europa-Kommissionen, som gengivet i den meddelelse om kvinder og Videnskab [4] og senest i meddelelsen om det europæiske forskningsområde. FFC har som Kommissionens interne forskningscenter reageret med at nedsætte arbejdsgruppen "Kvinder og videnskab", der består af repræsentanter fra FFC's forskningsinstitutter og direktorater.

[4] Women and Science - Mobilising women to enrich European Research, COM(1999) 76 final.

I foråret 2000 blev der udarbejdet og udgivet en første rapport [5] om kønsfordelingen i FFC som et øjebliksbillede af organisationen. Rapporten viser sammensætningen af medarbejderne efter køn og trin for hele FFC og for hvert enkelt institut. Det samlede personale havde en fordeling på 65% mænd og 35% kvinder. Mænd udgør 87% af det videnskabelige personale og 96% af alle projektledere. På ledelsesniveau (dvs. afdelingsledere, rådgivere og chefer) besætter mænd 90% af alle stillinger. Tallene for videnskabelige komiteer afspejler tallene for FFC's videnskabelige personale med gennemsnitligt 14% kvinder.

[5] Gender Perspective in the Joint Research Centre.

I rapporten er der også oplysninger om fordelingen pr. institut. Der er væsentlige uligheder mellem de forskellige institutter. I IAM udgør kvinder 6% af det videnskabelige personale, mens kvinder udgør 27% af det videnskabelige personale i IHCP. Situationen afspejler både FFC's historiske arv samt fagområderne.

FFC er også vært for stipendiater (post-graduate- og post-doc-forskere), etablerede højtstående videnskabsmænd (gæsteforskere) og udstationerede nationale eksperter. I øjeblikket er alle gæsteforskere hos FFC mænd, mens kvinder udgør 36% af de yngre stipendiater. Dette svarer til situationen ved de fleste universiteter og forskningscentre i Europa.

TOTALKVALITETSSTYRING

Der blev gennemført selvevaluering af kvalitetsstyringen i 2000 inden for rammerne af totalkvalietesinitiativet, der startede i 1999. Aktiviteter og resultater blev gennemgået på alle niveauer i FFC for at identificere styrker og muligheder for forbedring. Foranstaltningen gjorde brug af EFQM-modellen (European Foundation for Quality Management), der er baseret på bedste praksis, understøtter bæredygtig vækst og bruger flere kriterier - ledelse, mennesker, politik og strategi, partnerskab og ressourcer, processer og resultater med hensyn til mennesker, kunder, samfund og nøglepræstationer.

Resultatet af selvevalueringen blev præsenteret for personalet på FFC's institutter og ledelsen. Det medførte oprettelsen af forbederingsgrupper, der skulle komme med forslag til forbedringer. Der blev identificeret mulige forbedringer for hvert enkelt institut og for ledelsen, forbedringsgrupperne mødtes regelmæssigt, og de første aftalte foranstaltninger er blevet implementeret.

INSTITUTTERNES FORSKNINGSVIRKSOMHED I 2000

Institut for Referencematerialer og -målinger (IRMM) i GEEL

Direktør // Manfred GRASSERBAUER

1. Administration // Michael-Francis FAHY

2. Referencematerialer // Jean PAUWELS

3. Analytisk kemi // Adela RODRIGUEZ FERNANDEZ

4. Isotopmålinger // Philip TAYLOR

5. Neutronfysik // Hermann WEIGMANN [6]

[6] Indtil 30. september 2000.

Franco CORVI [7]

[7] Fungerende.

6. Radionuklidmetrologi // Dietmar F.G. REHER

7. Edb og elektronik // Richard ROSS [8]

[8] Indtil 31. oktober 2000.

8. Markedsføring af referencematerialer og -metoder og forbindelser til videnskabelige kredse // Doris FLORIAN

Opdrag

IRMM har til opgave at fremme et fælleseuropæisk målesystem, der kan støtte EU's politikker, især det indre marked, miljø, sundhed og forbrugerbeskyttelse. IRMM's centrale mål er at udvikle og foretage specifikke referencemålinger, at fremstille certificerede referencematerialer, at tilrettelægge internationale programmer for evaluering af målinger, at etablere tværnationale databaser og at gennemføre standardforberedende forskning.

Som en integreret del af FFC's mandat til at oprette et fælles videnskabelige og teknologisk referencesystem for EU er Institut for referencematerialer og målinger (IRMM) i dag blevet Europa-Kommissionens transnationale metrologiinstitut. Dette svarer til de nationale målingsinstitutter i medlemslandene.

I kraft af nærheden til udviklingen af EU-politikerne og uafhængigheden af nationale og private interesser, har EU's politiske dagsorden været spydspids for IRMM's forskningsprofil. Instituttet støtter medlemslande ved at levere de nyeste referencematerialer og målinger.

IRMM's videnskabelige aktiviteter kategoriseres i henhold til FFC's tre videnskabelige søjler:

Sikkerhed i forbindelse med levnedsmidler og kemikalier

Miljø

Nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol

Udvalgte væsentlige videnskabelige emner diskuteres på de følgende sider, hvilket også giver en lille indsigt i IRMM's tværfaglige aktiviteter.

Sikkerhed i forbindelse med levnedsmidler og kemikalier

Referencematerialer

IRMM fortsætter med at opdatere, vedligeholde, udgive, distribuere og administrere over 450 forskellige referencematerialer, der er certificeret af Fællesskabets referencebureau (Bureau Communitaire de Référence (BCR) og IRMM. 70% af disse materialer omhandler sikkerhed i forbindelse med levnedsmidler og kemikalier.

Genmodificerede organismer

I samarbejde med Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse og som støtte for forordningen om nye levnedsmidler (EF) 258/97 yder IRMM fortsat videnskabelig støtte i forbindelse med vedtagelsen af EU's mærkningskrav for at tilvejebringe referencemateriale og metoder, der er meget påkrævede ved påvisningen af genmodificerede organismer (GMO'er) i levnedsmidler. Siden 1997 har IRMM udgivet ikke mindre end 15 nye referencematerialer for sojabønner og majs - samt udarbejdet en række eksempler til egnethedsprøvning til metodevalidering, der udføres af Institut for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse.

I 2000 blev der udarbejdet en ny generation af certificerede referencematerialer om RR-soja (roundup-bestandigt) (dvs. seks nye certificerede referencematerialer om genmodificerede organismer) sammen med PT-prøver for GMO'er i forarbejdet mad. Der er desuden udført blanding, karakterisering og zygositetstests for en tredje generation af certificerede referencematerialer til PMON810. Der blev også fuldført en undersøgelse af roundup-bestandigt sojas DNA-kvalitet, og dette materiale blev markedsført som IRMM-410R.

Afhjælpning af dioxin/PCB-krisen

I forbindelse med dioxinkrisen i 1999 havde de belgiske myndigheder hurtigt brug for kalibreringsløsninger for polychloreret biphenyl (PCB) og dioxiner for at kunne iværksætte de korrekte kontrolmålinger og dermed undgå yderligere spredning af disse meget giftige kemikalier i fødekæden. IRMM besvarede denne anmodning med det samme. I løbet af få uger blev der leveret 1.765 ampuler med 1 ml PCB-kalibreringsopløsning. Desuden blev svinekød udpeget til en kødkategori, der krævede kontrol. IRMM udarbejdede derfor blindforsøg og stikprøver til PCB i svinefedt og arrangerede to kampagner for egnethedsprøvning, der omfattede i alt 60 analyser til belgiske laboratorier. Resultaterne af disse sammenligninger betød, at 7% af de involverede laboratorier blev erklæret uegnede til fortsat at udføre sådanne analyser.

Næringsstoffer og mineraler i svine- og kvægfoder

I samarbejde med Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse, og som opfyldelse af direktiv 93/28/EØF er der behov for referencematerialer til at kontrollere, at svine- og kvægfoder indeholder de påkrævede mindstemål af næringsstoffer og mineraler (herunder kobber). For at opfylde dette krav har IRMM produceret 3.422 flasker med BCR-708 (svinefoder) og 3.725 flasker BCR-709 (kvægfoder) i marts 2000. Disse materialer er i øjeblikket ved at blive certificeret.

Etablering af referencesystemer for in vitro-diagnosticeringsmålinger

Det erklærede formål med direktiv (98/79/EF) om in vitro-diagnosticering (IVD) er at fjerne handelshindringer i Europa og at sikre forbedrede målinger til beslutningsprocessen i forbindelse med sundhed ved at oprette en enkelt godkendelseskanal for alle IVD-produkter i EU. Producenter af in vitro-diagnosticeringer, der ønsker at sælge deres produkter i EU, skal de demonstrere, at de kan "spores af referencesystemer (dvs. referencematerialer og/eller referencemetoder) på højt niveau".

Denne afgørelse har frembragt et enormt behov for internationalt anerkendte, certificerede referencematerialer. I øjeblikket findes der dog hverken certificerede referencematerialer eller referencemetoder for et ret stort antal af de analytter, der er målt i kliniske laboratorier. Derfor har IRMM samarbejdet med IFCC (International Federation of Clinical Chemistry) om at certificere fire IRMM/IFCC-certificerede referencematerialer til enzymaktivitet ved 37 °C - samt et IRMM/IFCC-referencepanel med 34 serumer til cortisol.

CRM // Beskrivelse

IRMM/IFCC-451 // Cortisol-referencepanel af frosset humanserum IRMM/IFCC-452: delvist renset gamma-glutamyltransforase fra svinenyre

IRMM/IFCC-452 // Delvist renset gamma-glutamyltransforase fra svinenyre

IRMM/IFCC-453 // Humant lactatdehydrogenaseisoenzym 1

IRMM/IFCC-454 // Delvis renset alaninamintransferase fra svinehjerte

IRMM/IFCC-455 // Kreatinkinase CK-MB fra menneskehjerte

Referencemetoder og målinger

IRMM har udviklet og udført referencemålinger til støtte for sikkerheden i forbindelse med levnedsmidler og kemikalier.

Antibiotika i levnedsmidler

En af EU's primære interesser i øjeblikket er at registrere og kontrollere tilstedeværelsen og koncentrationen af antibiotika i levnedsmidler af animalsk oprindelse. IRMM har accepteret opgaven med udviklingen af sammensatte analysemetoder for at bestemme misbrugen af adskillige vigtige klasser af antibiotika. I henhold til direktiv 70/524/EØF og forordning (EF) nr. 2821/98 er instituttet i øjeblikket med at udvikle en ny referencemetode til bestemmelse af flere antibiotika i levnedsmidler, hvor der er fastsat grænseværdier for reststoffer. I løbet af året blev der udviklet og anvendt en fremgangsmåde til masseudtrækning af reststoffer på 400 nyreprøver fra svin og køer.

IMEP anvendt på levnedsmidler og kemikalier

Det Internationale Program for Vurdering af Målinger (IMEP) under IUPAC (International Union of Pure and Applied Chemistry, EURACHEM (European Analytical Chemistry), EUROMET (European Organisation of Metrology) og CITAC (Co-operation on International Traceability in Analytical Chemistry) viser de kemiske målingers virkelige stade på verdensplan. Der blev udført IMEP-runder i løbet af året til støtte for sikkerheden i forbindelse med levnedsmidler og kemikalier:

- IMEP-8 (C/O-forhold i CO2 - til levnedsmiddelautentificering, emissionsovervågning og globale forandringer) med deltagelse af 27 laboratorier fra 14 lande blev gennemført.

- IMEP-9 (metaller i vand - til overvågning af vandkvalitet) med 201 deltagere fra 35 lande blev gennemført. Prøverne fra denne runde blev udvalgt til en nøglesammenligning af Bureau International des Poids et Mesures (BIPM) og til et EUROMET-pilotprojekt.

- To nye IMEP-runder er blevet påbegyndt for cadmium i ris og bly i vin (130 laboratorier fra 30 lande) med stor deltagelse fra laboratorier i førtiltrædelseslande.

- På vegne af Generaldirektoratet for Landbrug har IRMM koordineret en sammenligning af forskellige metoder blandt ekspertlaboratorier til at bestemme vandindholdet i sukker og mejeriprodukter. Resultaterne af disse sammenligninger giver Generaldirektoratet for Landbrug og IDF (International Dairy Federation) mulighed for at evaluere og udvælge den mest velegnede referencemetode til bestemmelse af vandindholdet i disse levnedsmidler.

Videnskabelig støtte til bekæmpelse af kogalskab (BSE)

I 1999 koordinerede IRMM en obduktionstest for bovin spongiform encephalopati (BSE, kogalskab) - fremstilling og distribution af stikprøver, laboratorietilsyn og evaluering af resultater - med 14.000 BSE-inficerede og ikke-inficerede stikprøver. Resultaterne af denne test har gjort det muligt for videnskaben med 100%'s sikkerhed at skelne mellem klinisk BSE-inficerede dyr og sunde dyr - hvilket vil føre til en screening af 65.000 stykker kvæg i hele Europa.

I dag er IRMM igen i samarbejde med Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse engageret i fire nye BSE-projekter:

- Evaluering af nyudviklede BSE-obduktionstests,

- BSE-testpræstationen i prækliniske tilfælde,

- Produktion af en international standard for BSE-infektionstest (vha. primater), og

- Evaluering af forholdet mellem infektionstiter og prionkoncentrationen.

Mens ovennævnte projekter er under udførelse, diskuteres følgende fremtidige forskningsmuligheder:

- Tilvejebringelse af vævsprøver fra ikke-inficerede og scrapie-inficerede får,

- En kampagne for egnethedsprøvning af europæiske kontrollaboratorier, der anvender BSE-obduktionstest,

- Betydningen af andre neurologiske sygdomme på aktuelle obduktionstest, og

- PrPres-distributionen i hjernestammen på kvæg.

Oxiderende forbindelser i hårfarvningsmidler

Ændringen af menneskers hårfarve har medført en lang række forskellige kosmetiske formuleringer på markedet. Referencemetoderne skal derfor være på plads for at kontrollere, at disse formuleringer overholder EU's kosmetikdirektiver.

Som støtte for direktiv 76/768/EØF og i samarbejde med Generaldirektoratet for Erhvervspolitik har IRMM udviklet en ny referencemetode til analyse af oxiderende forbindelser i hårfarvningsmidler. I 2000 fremkom de første resultater for rigtige kommercielle prøver. Disse resultater er blevet præsenteret for arbejdsgruppen om metoder til kemisk analyse af kosmetiske produkter. En senere international sammenligningskampagne skal validere denne analysemetode.

Yderligere aktiviteter

- IRMM udvikler en ny referencemetode for selenspeciation i levnedsmidler/foder (direktiv 70/524/EØF, 89/398/EØF og i samarbejde med Generaldirektoratet for landbrug). I år er der anvendt en ny procedure med enzymekstraktion på gær, der gav et udbytte på 80%.

- En avanceret målemetode for sukker i industrielt sirup er blevet udviklet sammen med Generaldirektoratet for Landbrug til brug i rutinelaboratorier (toldlaboratorier). Testresultaterne for denne metode blev sendt til Generaldirektoratet for Landbrug.

- Der er påbegyndt en undersøgelse af karakterisering og analyse af metalbindende proteiner. Der er udviklet en metode til mælkeautentificering, som foreskrevet i direktiv 83/417/EØF og 91/32/EØF, i samarbejde med Generaldirektoratet for Landbrug. Separation af de vigtigste mælkeproteiner er blevet udført, og metoden blev anvendt på 10 forskellige typer kommerciel mælk.

- Endelig blev der udviklet en referencemetode med omvendt væskefasekromatografi-massespektrometri/massespektrometri til bestemmelse af 11 polære pesticider i appelsiner.

Fremtiden

Fremtidige prioriteringsområder vil være forskning i BSE, påvisning og kvantificering af genmodificerede organismer og kontrol af xenobiotiske forbindelser (dioxiner og PCB) og naturlige forureningsstoffer som f.eks. mykotoksiner i levnedsmidler. IRMM vil fuldføre produktionen af referencematerialer om kvantificering af enzymaktiviteter og udarbejde nye referencematerialer om cardiale markører og sygdomme i skjoldbruskkirtlen. Der skal også udvikles analysemetoder til diagnosticering af proteiner.

IMEP-programmet fokuserer mere på sundhed, sikkerhed i forbindelse med levnedsmidler og kemikalier, f.eks. bly i vin eller cadmium i ris, og skal senere udvides til organiske forbindelser i vigtige matrixer, f.eks. PCB i levnedsmidler. Målinger af ultralav radioaktivitet i HADES-undergrundslaboratoriet i Geel (BE) vil blive anvendt på radionuclider i levnedsmiddelmatrixer, f.eks. mælk, samt på målinger af bly (Pb210) til bedømmelse af virkningen af radon på knoglevæv. Referencemetoder til selenspeciation og oxiderende hårfarvemidler vil fortsat blive udviklet og valideret.

MILJØ

IRMM fortsatte med at forny, vedligeholde, udgive og distribuere certificerede referencematerialer samt at udføre, udvikle og validere referencemålinger, der er nødvendige for miljøovervågning og -beskyttelse. Resultaterne i 2000 omfattede:

Referencemateriale om PCB og dioxin

Fremstillingen af standarddioxinopløsninger (BCR-614), flyveaske (BCR- 615) og renseslampulver (BCR-667) blev afsluttet i henhold til EC Reg. 26/94 (CEN-TC 264W61) og i samarbejde med Generaldirektoratet for Miljø. Desuden blev egnet materiale til fornyelsen af BCR-392S (PCB i renseslampulver) udarbejdet sammen med Generaldirektoratet for Forskning i 2000.

EUROSOIL-certificerede referencematerialer

Den 20. marts 2000 startede et projekt om EUROSOIL-certificerede referencematerialer til fuldbyrdelse af direktiv 79/831/EØF. Dette nye projekt (overtaget fra FFC's miljøinstitut i Ispra) vil føre til udarbejdelsen og certificeringen af seks forskellige jordbundstyper med hensyn til adsorptionskoefficient, pH-værdi, kulstof, nitrogen og partikelstørrelse.

Målinger af neutrondata til miljøbeskyttelse, reaktorsikkerhed og affaldstransmutation

Målinger af neutrondata, der blev rekvireret af OECD (Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling) og JEFF (Joint European Fusion File) og kerneenergisektoren gjorde væsentlige fremskridt. Målinger af tværsnit blev udført for 99Tc (n,p) og (n,() samt målinger af aktiveringstværsnit for produkter med lang levetid. Desuden blev der udført tværsnitsmålinger af Al(n,n'), 52Cr(n,n') og 58Ni(n,n') til støtte for reaktorsikkerheden.

Internationale runder for evaluering af målinger

IRMM's IMEP-program gav stærk støtte til miljøpolitikken via fuldførelsen af IMEP-9 (metaller i vand) med deltagelse af 201 laboratorier i 35 lande og IMEP-11 (metaller i bilkatalysatorer) med 36 deltagende fra 16 lande. Igangværende IMEP-runder for tungmetaller i vand (IMEP-12) og i sedimenteringer (IMEP-14) gjorde væsentlige fremskridt. Tilsammen omfattede de omkring 300 laboratorier.

Miljømålinger i undergrunden

Ved hjælp af HADES-undergrundslaboratoriet (223 m under jorden) udførte IRMM radioaktivitetsmålinger på miljøprøver, der var udtaget i nærheden af nukleare anlæg af EURATOM-inspektoratet (European Atomic Energy Community) i Luxembourg.

I samarbejde med instituttet for standardisering og teknologi NIST (National Institute of Standards and Technology) deltager IRMM i radioaktivitetskarakteriseringen af et skaldyrsmateriale, som skal bruges som en ny miljørefer