A4-0147/98

Beslutning om Kommissionens meddelelse om bygge- og anlaegsindustriens konkurrenceevne (KOM(97)0539 - C4-0597/97)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(97)0539 - C4-0597/97),

- der henviser til Kommissionens meddelelser om en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europaeiske Union (KOM(94)0319 - C4-0140/94 og til Parlamentets beslutning herom af 29. juni 1995 ((EFT C 183 af 17.07.1995, s. 26.)) samt til Kommissionens forslag til Raadets afgoerelse om ivaerksaettelse af et EF-handlingsprogram til forbedring af den europaeiske industris konkurrenceevne (KOM(95)0087 - C4-0404/95 - 95/0081(CNS)) og Parlamentets udtalelse herom af 27. oktober 1995 ((EFT C 308 af 20.11.1995, s. 470.)),

- der henviser til direktiv 89/106/EOEF ((EFT L 40 af 11.02.1989, s. 12.)) om byggevarer og Kommissionens beretning fra 1995 om gennemfoerelsen af dette direktiv samt om SLIM-Gruppens arbejde paa dette omraade,

- der henviser til direktiv 93/37/EOEF ((EFT L 199 af 09.08.1993, s. 54.)) om offentlige bygge- og anlaegskontrakter som senest aendret ved Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 97/52/EF ((EFT L 328 af 28.11.1997, s. 1.)) om aendring af direktiv 92/50/EOEF, 93/36/EOEF og 93/37/EOEF,

- der henviser til Kommissionens groenbog »Offentlige indkoeb i EU - overvejelser for fremtiden« (KOM(96)0583 - C4-0009/97) og til Parlamentets beslutning herom af 22. oktober 1997 ((EFT C 339 af 10.11.1997, s. 65.)),

- der har givet Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik bemyndigelse til at traeffe afgoerelse, jf. forretningsordenens artikel 52,

- der henviser til betaenkningen fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik samt udtalelserne fra Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi, Udvalget om Beskaeftigelse og Sociale Anliggender samt Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier ( A4-0147/98),

A. der henviser til, at den naere forbindelse mellem »kvalitet« og »konkurrencedygtighed« inden for alle faser i byggeprocessen forudsaetter en generel udvikling af markedet og saerlig af offentlige indkoeb og at Kommissionen flere gange har fastslaaet noedvendigheden af at overvinde de tekniske hindringer for den fri bevaegelighed for produkter og tjenesteydelser gennem fastlaeggelsen af harmoniserede bestemmelser,

B. der henviser til, at retsinstrumenter som direktiv 89/106/EOEF om byggevarer kraever dokumenter med gennemfoerelsesbestemmelser, hvis tilrettelaeggelse stadig er under udarbejdelse, og som ikke synes at kunne faerdiggoeres inden for et kort tidsrum,

C. der henviser til, at gruppen for Enklere Lovgivning for det Indre Marked (SLIM) for byggeproduktdirektivets vedkommende paaviste vanskelighederne med harmonisering af standarder inden for denne sektor,

D. der henviser til, at forsinkelsen i udarbejdelsen af harmoniserede bestemmelser udgoer en hindring for aabningen af markedet og samtidig goer det let for de enkelte medlemsstater at foere en protektionistisk politik,

E. der henviser til, at det er noedvendigt at sikre den fri bevaegelighed for byggevarer, indtil der er fastsat harmoniserede bestemmelser, ved at EF-maerket i overgangsfasen kan gives via en erklaering fra producenten paa grundlag af bestemmelser, der anerkendes som gyldig eller gaengs praksis, Kommissionens mandater eller beslutninger og med ensartede kontrolmetoder med henblik paa evaluering af de saerlige sikkerhedsmaessige kendetegn,

F. der henviser til, at det er noedvendigt at skabe de lovgivningsmaessige og strukturelle forudsaetninger for en omlaegning af standardiseringsorganerne ved at fremme en stoerre regeringsindflydelse i beslutningsprocessen og begraense forvaltningen af certificeringsprocessen til organer, som er kompetente inden for byggesektoren og eventuelt kun opererer inden for denne,

G. der henviser til, at det ville vaere hensigtsmaessigt at forenkle retsbestemmelserne, saaledes at procedurerne for attestering af overensstemmelse blive saa enkle og praktiske som muligt,

H. der henviser til, at projekteringsfasen i bredeste forstand - dvs. omfattende projektudformingen og ogsaa udfoerelsen af arbejdet og vedligeholdelse - spiller en central rolle for en positiv udvikling af byggeprocessen, og som isaer henviser til arkitekternes og planlaegningsingenioerernes rolle som uafhaengige raadgivere for deres kunder,

I. der henviser til, at det faelles marked kraever store investeringer fra virksomhedernes og de tjenesteydende organers side samt en kontinuerlig opdatering, for at de kan klare sig i et bredere miljoe end den oprindelige nationale kontekst,

J. der henviser til, at konkurrencen i forbindelse med det faelles marked skal betragtes som et maal, der skal naas, og ikke en hindring, der skal omgaas,

K. der henviser til, at byggesektoren i betydeligt omfang er afhaengig af offentlige midler, hvorved de nationale myndigheder faar en grundlaeggende rolle i forbindelse med gennemfoerelsen af et stabilt marked og en baeredygtig udvikling, men budgethensynene tilskynder derimod en del af medlemsstaterne til at begraense deres interventionsprogrammer i stedet for at give plads for det private initiativ,

L. der henviser til, at EIB i Det Europaeiske Raads beslutning af 16. juni 1997 ((EFT C 236 af 02.08.1997, s. 3.)) fra Amsterdam om vaekst og beskaeftigelse har faaet mandat til at udvide sit interventionsomraade ogsaa til sektoren vedroerende byplanlaegning og udnytte saerlige finansielle instrumenter til at stoette smaa og mellemstore virksomheder,

M. der henviser til, at beskatning af boligbyggeri paa forskellige niveauer, moms og arveret udgoer alvorlige hindringer for en mobilisering af europaeiske opsparinger med henblik paa at skabe et stoerre udbud af sociale og halvsociale boliger, og at opsparingerne omdirigeres til mere skattebegunstigede investeringer i fast ejendom,

N. der henviser til, at sektoren er kendetegnet af en betydelig opsplitning, dels hvad angaar produktionssystemet (et stort antal smaa og meget smaa virksomheder), dels hvad angaar efterspoergslen (meget lav gennemsnitlig vaerdi af kontrakterne), og at sektoren for tjenesteydelser er opbygget paa tilsvarende maade,

O. der henviser til, at ovennaevnte groenbog om offentlige udbud anerkender de smaa og mellemstore virksomheders betydning for europaeisk oekonomi og behovet for, at de i stoerre grad faar tildelt offentlige kontrakter, hvilket ville bidrage til oeget vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse,

P. der henviser til, at mangelen paa retsbestemmelser fortsat tilskynder til, at der forelaegges unormalt lave tilbud, som ligger under det niveau, der er noedvendigt for at daekke omkostningerne, hvilket medfoerer en yderligere svaekkelse af industristrukturerne, resulterer i manglende faerdiggoerelse af arbejdet og skader gennemskueligheden og konkurrencedygtigheden paa markedet,

Q. der henviser til, at de finansielle aspekter har en stadig stoerre vaegt i forbindelse med indgaaelsen af offentlige kontrakter, saaledes at de bliver det vigtigste element i konkurrencedygtigheden paa bekostning af andre faktorer som f.eks. den tekniske kompetence eller de foreslaaede loesningers kvalitet,

R. der henviser til, at infrastrukturbudgeteringsniveauet i Unionens medlemsstater varierer staerkt, og at der paa mange omraader er store mangler, som boer udbedres,

S. der henviser til, at undervisning og uddannelse er vaesentlige elementer for at sikre kvaliteten i alle byggeprocessens faser, da operatoerernes kompetence er den eneste forudsaetning, der kan sikre en virkelig kvalitet af produktet, ogsaa for saa vidt angaar andre aspekter, hvor »kvalitetssystemet« ikke er tilstraekkeligt,

T. der henviser til, at den gensidige anerkendelse af personlige kvalifikationer, som Raadet har fastsat gennem beslutningen om sammenlignelighed af de ved erhvervsuddannelse opnaaede kvalifikationer (85/368/EOEF), endnu ikke er gennemfoert fuldt ud, da der stadig findes lokale beskyttelsesordninger og overlapninger mellem akademiske eksaminer og faglige kvalifikationer,

U. der henviser til, at den teknologiske innovation udgoer en grundlaeggende faktor for konkurrencedygtigheden saavel inden for produktionen som i forbindelse med tjenesteydelserne,

V. der henviser til, at sektorens nuvaerende struktur og den heraf foelgende tendens til arbejdskraftens mobilitet ikke fremmer investeringer med henblik paa uddannelse fra de enkelte virksomheders side, saerlig for smaa virksomheders vedkommende,

W. der henviser til, at det er blevet noedvendigt at tilpasse uddannelsesforloebene til de nye teknologier og de aendrede forhold i byggesektoren, saaledes at man udnytter informationsteknologiens muligheder,

X. der henviser til, at byggesektoren er en af de sektorer, der er bedst egnet til at skabe arbejdspladser, og at en oeget beskaeftigelse er naert forbundet med en oeget konkurrencedygtighed,

Y. der henviser til, at den enkelte arbejdstagers produktivitet er direkte forbundet med arbejdsbetingelserne, dvs. arbejdspladsens sikkerhed, karriereforloebet og loenniveauet, og at der inden for denne sektor kan bemaerkes et stadigt stoerre omfang af arbejde for egen regning, midlertidigt arbejde eller deltidsarbejde, som er forbundet med et lavt loenniveau og ugunstige arbejdsbetingelser,

Z. der henviser til, at en forpligtelse til at skabe de hoejeste sundheds- og sikkerhedsstandarder for arbejdstagerne i byggeindustrien er af afgoerende betydning for konkurrenceevnen,

AA. der henviser til, at arbejdskraften i oejeblikket for en stor dels vedkommende er ukvalificeret og ofte befinder sig i en ulovlig position, hvad angaar beskatning, socialsikring og/eller indvandrerbestemmelser; der endvidere henviser til, at de hoeje indirekte loenomkostninger samt de utilstraekkelige kontrol- og tilsynsordninger medvirker til, at der opstaar undergrundsoekonomier, som har negative virkninger paa markedet og fordrejer konkurrencebetingelserne,

AB. der henviser til, at aktiviteterne inden for byggesektoren er naert knyttet til livskvaliteten, saerlig hvad angaar beskyttelsen af miljoeet, udviklingen og styrkelsen af konkurrencedygtigheden, begraensningen af energiforbruget, anvendelsen af miljoevenlige materialer og genanvendelsen af byggemateriel,

AC. der henviser til, at retten til en bolig er et fundamentalt behov ligesom beskaeftigelse, ernaering og sundhed, og at dette behov ikke opfyldes tilstraekkeligt og noedvendiggoer et bedre udbud af sociale og halvsociale private og offentlige boliger,

AD. der henviser til, at benchmarking-konceptet kan vaere nyttigt for forbedring af konkurrenceevnen inden for byggeindustrien,

AE. der henviser til, at det med henblik paa at oege konkurrencedygtigheden inden for byggesektoren forekommer hensigtsmaessigt, at Den Europaeiske Unions politik tilsigter:

a) at fremme kvalitet og sikkerhed inden for byggesektoren

b) at opbygge et marked for operatoererne inden for sektoren og at fastlaegge retsgrundlaget herfor

c) at viderefoere den europaeiske integration inden for infrastrukturerne

d) at forbedre undervisnings- og uddannelsesmulighederne

e) at omlaegge og styrke forskningen og udviklingen inden for de menneskelige og teknologiske ressourcer

f) at oege beskaeftigelsen i sektoren

g) at udnytte byggesektoren som et middel til at forbedre livskvaliteten,

1. glaeder sig over Kommissionens meddelelse og opfordrer den til at udarbejde en saerlig plan, som med udgangspunkt i nationale forhold goer det muligt for denne sektor at udnytte hele sit potentiel paa det integrerede marked;

2. opfordrer Kommissionen til at udnytte SLIM-gruppens resultater vedroerende bygge

produktdirektivet til at saette gang i harmoniseringsbestraebelserne og oege konkurrenceevnen;

3. opfordrer Kommissionen til at gennemfoere en benchmarking-undersoegelse af byggeindustrien, baade i og uden for det faelles marked;

4. opfordrer Kommissionen til at fremme den vidt udbredte udvikling af genvinding og »end-of-use«-konceptet inden for byggeindustrien, da en effektiv miljoepolitik af denne art kan oege fortjenesten, skabe arbejdspladser og forbedre konkurrenceevnen;

5. opfordrer Kommissionen til at fremme de hoejeste standarder vedroerende sundhed og sikkerhed for arbejdstagerne med henblik paa at formindske de chokerende hoeje ulykkes- og doedstal inden for byggeindustrien, formindske svingningerne i antallet af ansatte paa grund af skader og loese industriens problemer vedroerende forsikringspraemier og udbetalinger;

6. mener, at byggesektoren har en saerlig stilling i forbindelse med kvalitetsforvaltning, og kraever saerlige bestemmelser, der kan tage hensyn til virksomhedernes stoerrelse og de specifikke aktivitetsomraader (projektering, produktion, byggeri);

7. anser det for noedvendigt ufortoevet at fortsaette i retning af harmoniserede bestemmelser og i en overgangsperiode at tillade brug af EF-maerket;

8. anser det for hensigtsmaessigt at stoette godtgoerelsesordninger for udgifter til sikring af kvalitet, ogsaa for at fremme de smaa og mellemstore virksomheders kvalifikationer i stedet for at foraarsage en forskelsbehandling af dem;

9. mener, at EU har en aktiv interesse i at sikre en aabning af markederne under lige betingelser, saavel inden for Europa som over for tredjelande;

10. mener, at de offentlige institutioner boer spille en rolle ved programmering og koordinering og fremme de private investeringer, saaledes at de offentlige tjenesteydelser kun forvaltes direkte i tilfaelde af, at markedet ikke er i stand til at levere effektive tjenesteydelser til rimelige priser;

11. anser det for noedvendigt at indfoere systemer for forbedring af virksomheder og tjenesteydelsesorganer gennem fastsaettelse af sammenlignelige og konkrete krav, ikke blot af oekonomisk og finansiel, men ogsaa foerst og fremmest af teknisk og organisatorisk art;

12. kraever afklaring af tilbudsprocedurerne i overensstemmelse med et kvalitetssystem, der ogsaa anvendes paa de offentlige administrationer og sikrer en »retssikkerhed«, som muliggoer en fair konkurrence og indeholder ordninger med henblik paa at undgaa eller udelukke anomale tilbud; oensker samtidig en europaeisk ordning for offentlige og private byggekontrakter og en forenkling af procedurerne for at opretholde et hurtigt gennemfoerelsestempo inden for hele EU;

13. kraever en forhoejelse af finansieringerne inden for sektoren, direkte interventioner fra EIB og udvikling af den i oejeblikket uudnyttede arkitektoniske arv gennem aabning mod det internationale marked ud over interventioner fra tredjelande; stoetter integrerede former for offentligt og privat partnerskab saasom project financing, som er anvendt inden for alle byggeomraader;

14. fastslaar, at det med henblik paa at naa det erklaerede maal at fremme smaa og mellemstore virksomheder inden for byggesektoren paa europaeisk plan er noedvendigt at adskille planlaegning og gennemfoerelse af byggeriet med henblik paa kvalitetssikkerhed og saenkning af omkostningerne i forbrugerens og bygherrens interesse samt soerge for byggepriser, som bestemmes af konkurrencen;

15. anser det for vigtigt, at SME'ernes rolle oeges, og at deres eksistens beskyttes, ogsaa ved at tilskynde dem til forskellige former for specialisering og/eller samling i »netvaerk« inden for regioniale systemer;

16. understreger, at udviklingen og ensretningen af de store infrastrukturnet ikke blot spiller en symbolsk rolle med henblik paa integration og oeget konkurrenceevne i det europaeiske system, men ogsaa udgoer maal, der kan foere til en betydelig stigning i efterspoergslen;

17. anser det for vigtigt, at man med henblik paa en kanalisering af den private kapitalstroem til offentlige projekter og saerlig til infrastrukturerne skaber betingelser, der er lige saa fordelagtige som andre former for pengeanbringelser;

18. mener, at en oeget omstrukturering og vedligeholdelse af byerne og en valorisering af den kunstneriske, kulturelle og miljoemaessige arv er attraktive sektorer for private investeringer, der boer stoettes ved hjaelp af tilstraekkelige foranstaltninger herunder foranstaltninger af skattemaessig art;

19. oensker navnlig, at medlemsstaterne hurtigt foelger Kommissionens forslag op om at indfoere en lavere moms for staerkt arbejdskraftintensive serviceydelser, der ikke skal konkurrere med graenseoverskridende serviceydelser;

20. fastslaar betydningen af, at boligen, ogsaa gennem en skattelettelsespolitik, bliver et inflationssikret investeringsomraade og et vaesentligt samlingssted for alle former for familier;

21. anser det for noedvendigt at forhoeje de offentlige og private investeringer inden for undervisning og uddannelse ved at styrke kontakterne med skoler og universiteter og oege opmaerksomheden paa de administrative og ledelsesmaessige aspekter samt paa miljoeproblematikken og energibesparelsen;

22. anser det i forbindelse med forskning og udvikling for noedvendigt at koordinere de offentlige og private investeringer ved at fremme samarbejdet mellem virksomheder og forskningsinstitutter samt tilskynde til udbredelsen af innovationer og forskningsresultater og udveksling af teknologi med andre produktionssektorer;

23. anser det for noedvendigt at hoejne standarden paa arbejdsmarkedet ved at harmonisere beskyttelsesbestemmelserne og de sociale sikringsordninger samt garantere bistanden til arbejdstagere, der arbejder uden for deres hjemland, og ved at fastlaegge bestemmelser for adgangen til sektoren for arbejdstagere fra tredjelande, ogsaa for at undgaa den udbredte tilsidesaettelse af sundheds- og sikkerhedsbestemmelserne.

24. noterer sig, at konkurrencen inden for bygge- og anlaegssektoren i oejeblikket hovedsagelig ligger paa prisen for gennemfoerelsen af et bygge- og anlaegsprojekt; i fremtiden boer konkurrencen ligge paa slutproduktets egenskaber i forhold til vedligeholdelse og baeredygtighed; begrebet »valuta for pengene« boer fremhaeves;

25. opfordrer Kommissionen til at foelge den europaeiske bygge- og anlaegssektors udvikling og konkurrenceevne; opfordrer Kommissionen til herved at give ideen om livscyklusomkostninger saerlig opmaerksomhed;

26. understreger, at der er behov for en omfattende innovationskaede i bygge- og anlaegssektoren, og at den kun kan opnaas, hvis investeringerne i F& U giver et afkast; der skal udvikles nye finansierings- og forsikringsinstrumenter med henblik paa at saenke risikotaersklen som et middel til at fremme gennemfoerelsen af innovationer;

27. opfordrer Kommissionen til at koordinere de for bygge- og anlaegsomraadet relevante eksisterende teknologiprogrammer bedst muligt og i den forbindelse tage passende hensyn til livscykluskonceptet og saerlig til:

a) en »menneskecentreret« integreret planlaegning, der tager hensyn til kravene om multifunktionalitet og til brugernes skiftende behov;

b) energieffektivitet og rationel anvendelse af raamaterialer og vand, funktionel anvendelse af byggeprodukter og -materialer, forbedret brandsikring og effektiv genbrug og genvinding af materialer;

c) baeredygtige design- og forvaltningsmetoder samt vedligeholdelses-, reparations- og bevaringsmetoder;

d) uddannelse og efteruddannelse, forbedret sikkerhed paa arbejdspladsen samt oeget kvalitet i hele sektoren.

28. noterer sig navnlig de smaa virksomheders betydelige jobskabelsespotentiel i denne sektor, men understreger ogsaa noedvendigheden af minimumskvalifikationer for de beskaeftigede i sektoren og respektive garantier for det arbejde og de tjenester, de praesterer;

29. opmuntrer Kommissionen til at foelge den europaeiske bygge- og anlaegsindustri op, saerlig for saa vidt angaar de smaa virksomheder, og forelaegge forslag om sikring og fremme af industriens konkurrenceevne og styrkelse af forbrugernes rettigheder, hvor den finder det hensigtsmaessigt;

30. henstiller til medlemsstaterne i overensstemmelse med retningslinjerne for beskaeftigelsespolitikken at nedbringe de indirekte loenomkostninger, isaer udgifterne i forbindelse med det mindst kvalificerede arbejde;

31. opfordrer arbejdsmarkedets parter til at indlede forhandlinger om en sektorbestemt rammeaftale vedroerende beskaeftigelse og tilrettelaeggelse af arbejdet inden for byggesektoren og henviser i denne forbindelse til den rammeaftale, der blev vedtaget i juli 1997 i forbindelse med den sociale dialog inden for landbrugssektoren;

32. stoetter ideen om oprettelse af net af lokale uddannelsescentre med henblik paa en forbedring af erhvervsuddannelse og efteruddannelse inden for byggesektoren; opfordrer Kommissionen til at fremsaette konkrete forslag med henblik paa omsaettelsen af denne idé i praksis;

33. henstiller til medlemsstaterne oejeblikkeligt at afhjaelpe de mangler, som Kommissionen henviser til i sin "14. beretning om kontrollen med gennemfoerelsen af faellesskabsretten« i forbindelse med gennemfoerelsen af faellesskabsretten i national ret paa omraaderne sikkerhed og sundhedsbeskyttelse; opfordrer endvidere medlemsstaterne til hurtigst muligt at vedtage de love og administrative bestemmelser, der er noedvendige for at gennemfoere direktiv 96/71/EF om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser ((EFT L 18 af 21.01.1997, s. 1.));

34. udtrykker tilfredshed med Kommissionens oenske om at fremsaette et forslag til direktiv om byggestilladser; opfordrer Kommissionen til herudover at fremsaette forslag om aendring af direktivet om foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagerne mod risici i forbindelse med udsaettelse for fysiske agenser, samt et forslag om foranstaltninger til fremme af informationsudveksling og -spredning om den optimale eksisterende praksis i samarbejde med Det Europaeiske Arbejdsmiljoeagentur;

35. opfordrer alle sektorens aktoerer til at bekaempe social dumping og sort arbejde inden for byggeindustrien; opfordrer endvidere med henblik herpaa medlemsstaterne til noeje at undersoege overholdelsen af de gaeldende bestemmelser og at goere brug af deres ret til at udelukke de virksomheder, der kraenker de arbejdsretlige bestemmelser om beskyttelse af arbejdstagerne, fra offentlige udbud; henstiller til de forskellige sektorers arbejdsmarkedsparter at vedtage en adfaerdskodeks paa linje med tekstil- og beklaedningsindustriens adfaerdskodeks for at undgaa social dumping;

36. opfordrer Kommissionen til at fremsaette forslag, som i forbindelse med offentlige udbud i hoejere grad tager hoejde for Faellesskabets og medlemsstaternes socialpolitiske maalsaetninger; kraever isaer en aendring af de eksisterende direktiver vedroerende offentlige kontrakter med henblik paa anvendelsen af sociale kriterier i forbindelse med evalueringen af tilbudsgiverne og tildelingen af kontrakter;

37. mener med hensyn til forbedring af kvaliteten, at det er afgoerende med en bred fortolkning af begrebet kvalitet, som omfatter planlaegnings- og designprocessen saavel som den egentlige bygningsfase; mener desuden, at et forbedret samarbejde mellem de enkelte aktoerer gennem et projekts forloeb kan spille en vigtig rolle for forbedring af kvalitetsniveauerne;

38. mener, at der er et tvingende behov for at forbedre uddannelsen i denne arbejdskraftintensive sektor i samfundsoekonomien, der for oejeblikket er karakteriseret ved for faa uddannelsesinvesteringer; mener desuden, at baade spoergsmaalet omkring kvaliteten og omfanget af uddannelsen skal loeses; mener herudover, at en oeget vaegt paa betydningen af kvalifikationer i lighed med forbedrede karrieremuligheder kan spille en rolle for at forbedre sektorens anseelse og dermed bidrage til, at den kan tiltraekke og fastholde arbejdskraft;

39. henviser til betydningen af at forbedre den kunstneriske og kulturelle arv i byomraader og henviser til vigtigheden af restaureringsarbejder og nye byggeprojekter i denne sammenhaeng; understreger saadanne projekters potentiale for skabelse af oekonomisk vaekst og arbejdspladser;

40. minder i denne forbindelse om, at Parlamentet i sin beslutning af 30.januar 1997 om Kommissionens 1. rapport om hensynet til de kulturelle aspekter i Det Europaeiske Faellesskabs virksomhed ((EFT C 55 af 24.02.1997, s. 37.)) har opfordret til, at der i forbindelse med offentlige arbejder, der samfinansieres af Den Europaeiske Union, afsaettes 0,5 til 1% af de budgetterede europaeiske fondsmidler til frembringelse af et kunstvaerk til udsmykning heraf; gentager denne opfordring og understreger samtidig isaer, hvor vigtigt det er, at vor tids kunst tillaegges stoerre betydning;

41. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.