Henstilling med henblik på RÅDETS BESLUTNING om et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Den 7. april 2004 offentliggjorde Kommissionen sine økonomiske forårsprognoser [1]. Ifølge disse prognoser, der tog hensyn til de reviderede tal, som Grækenland havde indberettet den 30. marts 2004, men som Eurostat endnu ikke havde valideret, udgjorde det offentlige underskud 2,95 % af BNP i 2003. I forlængelse af samtaler mellem Eurostat og de græske myndigheder i slutningen af april indsendte de græske myndigheder igen nye tal, som denne gang viste, at det offentlige underskud i 2003 udgjorde 3,2 % af BNP. Det oversteg således traktatens referenceværdi på 3 % af BNP og var samtidig steget markant i forhold til underskuddet i 2002 (1,5 % af BNP). Desuden lå den offentlige bruttogældskvote på 103,0 % af BNP fortsat et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 %. På denne baggrund indledte Kommissionen proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Grækenland den 19. maj 2004 med vedtagelse af en rapport i henhold til traktatens artikel 104, stk. 3 [2].

[1] Kommissionens prognoser fra foråret 2004 findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.

[2] Rapporten foreligger i sin fulde ordlyd på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm

Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud reguleres af traktatens artikel 104 og Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der indgår som led i stabilitets- og vækstpagten [3].

[3] OJ L 209, 2.8.1997.

Kommissionens rapport i henhold til traktatens artikel 104, stk. 3, konkluderede, at det græske underskuds overskridelse af traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2003 hverken var en følge af usædvanlige begivenheder, som de græske myndigheder ikke selv var herre over, jf. stabilitets- og vækstpagten, eller resultatet af et alvorligt økonomisk tilbageslag, der i pagten er defineret som et årligt fald i det reale BNP på mindst 2 %. Tværtimod opstod denne situation i en kontekst med stærk positiv vækst, med en real BNP-vækst på 4,2 % i 2003 og et positivt outputgab på omkring 1,5 % af BNP. Det endelige omfang af det offentlige underskud i 2003 skal sammenlignes med de 0,9 % af BNP, der blev sat som mål for underskuddet i det opdaterede konvergensprogram fra december 2002. Den betydelige afvigelse fra det oprindelige mål tilskrives en række ikke tilbagevendende faktorer (budgetoverskridelser i forbindelse med forberedelserne til De Olympiske Lege og erstatning for vejrskader), større primære udgifter end forventet (sociale overførsler og offentlige lønninger) samt et fald i visse indtægter (moms, indkomstskat og omklassificering - til en finansiel transaktion - af en betaling fra postsparebanken til staten). Med hensyn til udviklingen i 2004 konkluderede rapporten, at det offentlige underskud sandsynligvis ville vokse og forblive over 3 % af BNP, medmindre der blev truffet nye foranstaltninger.

Ifølge Kommissionens rapport, der byggede på Kommissionens økonomiske forårsprognoser, udgjorde den offentlige gældskvote 103 % af BNP i 2003 og lå således langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Kommissionen bemærkede endvidere, at den kun forventede et marginalt fald i gældskvoten til 102,8 % af BNP i 2004, hvilket ligger over de 98,3 % af BNP, som de græske myndigheder indberettede i maj 2004. Ifølge rapporten giver både den store offentlige gæld og det langsomme tempo i nedbringelsen heraf anledning til bekymring, navnlig i en periode med høj nominel vækst og et positivt og voksende outputgab.

Det hedder i traktatens artikel 104, stk. 4, at "det i artikel 114 omhandlede udvalg [dvs. Det Økonomiske og Finansielle Udvalg] afgiver udtalelse om Kommissionens rapport". Udvalget afgav sin udtalelse den 2. juni 2004, hvori det tilsluttede sig Kommissionens vurdering. Det konkluderede især, at budgetudviklingen i Grækenland i 2003 tydede på, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i henhold til begge kriterier i artikel 104, stk. 2. Selv hvis der blev taget hensyn til andre relevante faktorer, herunder især den mellemfristede budgetstilling og den offentlige investeringskvote, ændrede dette ikke ved vurderingen baseret på disse kriterier. Udvalget fandt også, at med den nuværende politik og med de nuværende vækstudsigter ville det offentlige underskud også overskride traktatens referenceværdi i 2004, og at den offentlige bruttogældskvote fortsat ville ligge et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP i 2004. Udvalget fandt, at både den store offentlige gæld og det langsomme tempo i nedbringelsen heraf gav anledning til bekymring, navnlig i en periode med høj nominel vækst og et positivt og voksende outputgab.

Kommissionen, der har undersøgt de relevante faktorer, der tages hensyn til i dens rapport, og som henviser til Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse, finder, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland. Kommissionen vedtog en udtalelse herom den 24. juni 2004, som den har rettet til Rådet i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 5. Kommissionen henstiller, at Rådet træffer afgørelse i overensstemmelse hermed i henhold til artikel 104, stk. 6, og retter hermed en henstilling med henblik på Rådets beslutning herom. Herudover forelægger Kommissionen Rådet en henstilling med henblik på Rådets henstilling, der skal rettes til Grækenland med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør, jf. traktatens artikel 104, stk. 7.

RÅDETS BESLUTNING om et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 104, stk. 6,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen

under henvisning til Grækenlands bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) I henhold til traktatens artikel 104 skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

(2) Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og en stærk og vedblivende vækst, som fører til øget beskæftigelse.

(3) Det fastsættes i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud efter artikel 104, at der vedtages en beslutning om, hvorvidt der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, og protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, indeholder yderligere bestemmelser om gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 [4], senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 475/2000 [5] og Kommissionens forordning (EF) nr. 351/2002 [6], indeholder detaljerede regler og definitioner med henblik på anvendelsen af bestemmelserne i denne protokol.

[4] EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7.

[5] EFT L 58 af 3.3.2000, s. 1.

[6] EFT L 55 af 26.2.2002, s. 23.

(4) Traktatens artikel 104, stk. 5, fastsætter, at Kommissionen skal afgive en udtalelse til Rådet, hvis den finder, at der er eller kan opstå et uforholdsmæssigt stort underskud i en medlemsstat. Kommissionen afgav en sådan udtalelse om Grækenland til Rådet den 24. juni 2004. Efter at have undersøgt alle de relevante faktorer, der tages hensyn til i Kommissionens rapport i henhold til artikel 104, stk. 3, og med henvisning til Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse i henhold til artikel 104, stk. 4, konkluderede Kommissionen i sin udtalelse af 24. juni 2004, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland.

(5) Traktatens artikel 104, stk. 6, fastsætter, at Rådet skal tage hensyn til de bemærkninger, som den pågældende medlemsstat måtte ønske at fremsætte, inden det efter en generel vurdering fastslår, om der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud.

(6) Den generelle vurdering fører til følgende konklusioner: I 2003 udgjorde det offentlige underskud i Grækenland 3,2 % af BNP. Overskridelsen af traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2003 var hverken en følge af usædvanlige begivenheder, som de græske myndigheder ikke selv var herre over, jf. stabilitets- og vækstpagten, eller resultatet af et alvorligt økonomisk tilbageslag. Tværtimod opstod denne situation i en kontekst med en stærk økonomisk vækst på 4,2 % i 2003 og et positivt outputgab på omkring 1,5 % af BNP. Det endelige omfang af det offentlige underskud i 2003 skal sammenlignes med de 0,9 % af BNP, der blev sat som mål for underskuddet i det opdaterede konvergensprogram fra december 2002. Ifølge Kommissionen tilskrives den betydelige afvigelse fra det oprindelige mål en række ekstraordinære faktorer (budgetoverskridelser i forbindelse med forberedelserne til De Olympiske Lege og erstatning for vejrskader), større primære udgifter end forventet (sociale overførsler og offentlige lønninger) samt et fald i visse indtægter (moms, indkomstskat og omklassificering - til en finansiel transaktion - af en betaling fra postsparebanken til staten).

(7) I henhold til Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2004, der bygger på en formodning om uforandret politik og et underskud i 2003 på 2,95 % af BNP, jf. indberetningen fra de græske myndigheder i slutningen af marts, forventer Kommissionen, at det offentlige underskud i Grækenland vil vokse til 3,2 % af BNP i 2004.

(8) Den offentlige gældskvote udgjorde 103 % af BNP i 2003 og lå således langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I sine prognoser fra foråret 2004 forventer Kommissionen bemærkede endvidere, at gældskvoten kun vil falde marginalt til 102,8 % af BNP i 2004, hvilket ligger over de 98,3 % af BNP, som de græske myndigheder indberettede den 4. maj 2004. Den store offentlige gæld og det langsomme tempo i nedbringelsen heraf giver anledning til bekymring, navnlig i en periode med høj nominel vækst og et positivt og voksende outputgab.

(9) Der hersker fortsat usikkerhed omkring kvaliteten af oplysningerne om de offentlige finanser. Det 2003-underskud på 3,2 % af BNP, der blev indberettet den 4. maj, skal sammenholdes med det tal på 1,7 % af BNP, der blev indberettet i begyndelsen af marts, og som blev ændret til 2,95% af BNP ved udgangen af samme måned, efter at den nye regering havde taget initiativ til en gennemgribende revision af de offentlige finanser. Eftersom der stadig står ubesvarede spørgsmål tilbage om de underliggende data, har de græske myndigheder forpligtet sig til hurtigt at finde en løsning på de udestående problemer i tæt samarbejde med Eurostat. Skønt Eurostat validerede de tal, der blev indberettet den 4. maj, er der desuden stor sandsynlighed for, at tallene for 2003 og tidligere år vil blive justeret (næsten helt sikkert i opadgående retning for underskuddenes vedkommende) i forbindelse med den sædvanlige indberetning i september 2004. Disse justeringer forventes også at presse tallet for 2004-underskuddet i vejret -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Det fastslås efter en generel vurdering, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Den Hellenske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den [5. juli] 2004.

På Rådets vegne