Bruxelles, den 16.2.2005

SEK(2005) 233 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Sloveniens opdaterede konvergensprogram 2004-2007

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1] fastsætter, at ikke-deltagende medlemsstater, dvs. lande, der ikke har indført den fælles valuta, skal forelægge konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen. I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skal Rådet undersøge hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg nedsat efter traktatens artikel 114. På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg skal Rådet afgive udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede konvergensprogrammer, som også kan blive gennemgået af Rådet efter samme procedurer.

De ti lande, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, deltager ikke i den fælles valuta. De forpligtede sig til at forelægge deres konvergensprogrammer senest den 15. maj 2004 og en første opdatering ved udgangen af 2004.

Sloveniens første konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007, blev fremlagt den 14. maj 2004 og gennemgået af Rådet den 5. juli 2004. Slovenien fremlagde en opdatering af sit konvergensprogram den 10. januar 2005. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af denne opdatering under hensyntagen til Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 samt til adfærdskodeksen[2], den i fællesskab vedtagne metode til beregning af det potentielle output, henstillingerne i de generelle økonomiske retningslinjer for 2003-2005 og principperne i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om bedre samordning af finanspolitikken[3]. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:

- Slovenien forelagde den 10. januar 2005 den første opdatering af sit konvergensprogram gældende for perioden 2004-2007. Slovenien havde anmodet om en udsættelse på seks uger som følge af regeringsskiftet efter parlamentsvalget i oktober 2004. Programmet opfylder delvis kravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Statsbudgettet overholder stadig ikke fuldstændig ENS95-standarderne, hvilket fremgår af den store andel, ”øvrige” indtægter og udgifter udgør af BNP. Slovenien opfordres derfor til at opfylde disse datakrav.

- Det makroøkonomiske scenario bag det opdaterede konvergensprogram er revideret i opadgående retning siden konvergensprogrammet fra maj 2004 efter en gunstig udvikling i det interne og eksterne miljø. Det nye scenario, der i det store og hele stemmer overens med prognosen udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene i efteråret 2004 frem til 2006, kan betragtes som troværdigt. Den reale BNP-vækst, der ligger lige under 4 % i hele programperioden, tyder på, at økonomien fortsat vil være fleksibel. De anslåede vækstrater ligger tæt på den potentielle vækst i henhold til programmet, som Kommissionens tjenestegrene har beregnet efter den i fællesskab vedtagne metode. Inflationen ventes at falde til under 3,0 % (udtrykt ved forbrugerprisindekset) efter 2005, hvilket viser, at man har ret store forventninger til den kommende prisudvikling. Kommissionens tjenestegrene anlægger en mere forsigtig synsvinkel på disinflationsprocessen, da der er tale om strukturelle mangler, især i den ikke-konkurrenceudsatte sektor, der holder inflationen en del over EU-gennemsnittet.

- Disinflationsprocessen gik i stå i maj 2004, hvor den årlige vækstrate i HICP-inflationen igen pludselig steg til næsten 4 % efter at være faldet til 3,5 % fra januar til marts. Ifølge myndighederne skyldtes dette inflationshop hovedsagelig oliepriserne og højere punktafgifter på tobak. Mens inflationen på årsbasis faldt til 3,4 % i oktober, steg den i november igen til 3,8 % som følge af højere fødevare- og brændstofpriser. På grund af den lavere inflation faldt den korte rente fra 6 til 4 %, mens den lange rentesats gik ned fra over 5 % til under 4 %. Den 28. juni 2004 sluttede Slovenien sig til ERM II med et udsvingsbånd på ±15 % om en centralkurs på 239,64 SIT/EUR. Dette var afslutningen på en lang periode med vedvarende værdiforringelse i forhold til euroen (omkring 3-5 % om året), og tolaren er forblevet meget stabil siden. Den nye regering, der trådte til den 3. december 2004, har bekræftet, at en af dens overordnede mål er at indføre euroen i begyndelsen af 2007.

- Det opdaterede konvergensprogram stræber efter at opnå en budgetstilling tæt på balance, men ikke i programperioden. Underskuddet vil blive halveret i de næste fire år med en fremtidsbaseret justeringsprofil. Der regnes ikke med nogen nedbringelse i 2005 – det offentlige underskud bliver derfor på samme niveau som i 2004 (2,1 % af BNP) – men i 2006 skulle det falde til 1,8 % af BNP og til 1,1 % i 2007. I forhold til det foregående program er underskudsmålene ¼ % af BNP højere for hvert år, hvilket afspejler, at to fonde uden for budgettet netop er blevet omklassificeret til den offentlige sektor. I 2007 forventer man, at den primære saldo vil blive positiv. Den finanspolitiske konsolidering vil især ske gennem en nedskæring af udgiftskvoten frem til 2006. Den betydelige nedbringelse af underskuddet, der påregnes i 2007, skyldes imidlertid udelukkende en væsentlig forøgelse af indtægtskvoten på grundlag af en formodning om, at Slovenien vil blive nettomodtager fra EU-budgettet i en størrelsesorden af 0,8 % af BNP mod 0,4 % af BNP i 2005-2006. Konsolideringskursen forekommer alt i alt forholdsvis uambitiøs med hensyn til de fastlagte budgetmål, da denne opdatering i det store og hele bekræfter den planlagte justering i det tidligere program på baggrund af et lidt bedre makroøkonomisk scenario.

- Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side støtter et troværdigt makroøkonomisk scenario underskudsmålene. Endvidere kan regeringen vælge at afvise yderligere udgifter for at beskytte underskudsmålet, hvis det skulle blive truet af ugunstige forhold, som det skete i 2004. Desuden kan det årlige tab af momsindtægter på 0,3 % være anslået for højt, hvilket antyder, at fremskrivningerne af skatteindtægter synes at være noget forsigtige. På den anden side giver visse antagelser bag de finanspolitiske fremskrivninger anledning til bekymring om de offentlige finanser på mellemlang sigt. Især udfaldet for 2007 skyldes delvis EU’s nye finansielle overslag for 2007-2013, hvor man venter en betydelig stigning i nettobudgettilskuddet fra EU's budget, nemlig på 0,8 % af BNP mod 0,4 % året før. Der er endvidere en risiko for udgiftsoverskridelser, især med hensyn til pensionsudgifter, hvis den revision af den nuværende pensionsindeksering, der skal finde sted i 2006, fører til, at kravene slækkes.

- I lyset af denne risikovurdering vil budgetstillingen i programmet måske ikke give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride grænseværdien på 3 % af BNP med normale konjunkturudsving i hele programperioden. Den er også utilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance kan nås i løbet af programperioden.

- Den offentlige bruttogæld er forholdsvis lav og holder sig på dette niveau igennem hele programperioden. I 2004 anslås gælden at være nået op på 30,2 % af BNP. Hovedsagelig på grundlag af stock-flow-tilpasningen forventer regeringen en yderligere stigning i gældskvoten i de kommende to år, der vil kulminere med 30,9 % af BNP i 2006. I 2007 ventes gælden at falde til under 30 % af BNP, nemlig 29,7 %, da man regner med en gunstig stock-flow-tilpasning. Myndighederne mener, at der ikke er nogen umiddelbar risiko for gældens bæredygtighed forbundet med eventualforpligtelser. Endvidere mener man, at forfaldstids- og valutastrukturen i gældsporteføljen er hensigtsmæssig, idet den langsigtede gældsbetjeningsprofil er ligeligt fordelt over tid, og en voksende andel af gælden er denomineret i tolar og udlandsgælden hovedsagelig i euro.

- I programmet gennemgås regeringens strukturreformplaner, der fokuserer på at styrke økonomiens konkurrenceevne ved at fremme iværksætterånden og øge udgifterne til forskning og udvikling på budgettet. Den offentlige finansieringsandel er i øjeblikket på 1,5 % af BNP, hvilket er det højeste tal i de ti nye medlemsstater. Den bør bringes tættere på EU-gennemsnittet, hvorved de politiske bestræbelser især vil blive rettet mod projekter i anvendt forskning og overførsel af knowhow til den private sektor. Programmet skitserer endvidere foranstaltninger for at styrke den økonomiske vækst, f.eks. forbedring af uddannelser og erhvervsuddannelser samt fremme af investeringer i jobskabelse og fjernelse af strukturel stivhed på arbejdsmarkedet. Der er endvidere udtænkt en række foranstaltninger for at begrænse den høje grad af obligatoriske udgifter, hvilket stadig er afgørende for at øge den finanspolitiske fleksibilitet. I opdateringen af konvergensprogrammet har myndighederne bestræbt sig for at kvantificere virkningen af de planlagte reformer for fremskrivningerne af de vigtigste budgetposter. Den samlede virkning af at nedbringe og omstrukturere de offentlige udgifter anslås at være besparelser, der stiger fra 0,4 % af BNP til 1,3 % af BNP i 2007.

- Sloveniens offentlige finanser synes at være udsat for en vis risiko med hensyn til bæredygtighed på længere sigt, især på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den igangværende pensionsreform har haft positive budgetvirkninger, men den forventede stigning i pensionsudgifter indtil efter 2020 er fortsat meget stor. På trods af en række rationaliseringsforanstaltninger i sundhedssystemet i 2004 ville en yderligere gennemgribende sundhedsreform desuden bidrage til at forbedre de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt.

- ***

På baggrund af ovenstående vurdering bør Slovenien:

(i) udnytte enhver mulighed for at fremskynde nedbringelsen af det offentlige underskud, og

(ii) gennemføre yderligere reformer af pensions- og sundhedssystemet for derigennem at styrke den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser.

På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling til Rådets udtalelse om Sloveniens opdaterede konvergensprogram og fremsender den til Rådet.

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Sloveniens opdaterede konvergensprogram 2004-2007

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[4], særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

1. Den [ 8. marts 2005] gennemgik Rådet Sloveniens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2007. Programmet opfylder delvis kravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Statsbudgettet overholder stadig ikke fuldstændig ENS95-standarderne, hvilket fremgår af den store andel, ”øvrige” indtægter og udgifter udgør af BNP. Slovenien opfordres derfor til at opfylde disse datakrav.

2. På grundlag af de aktuelt foreliggende oplysninger synes det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, at afspejle troværdige vækstantagelser. Programmet regner med, at den reale BNP-vækst på omkring 4,0 % i 2004 fortsat vil ligge omkring dette niveau i hele resten af programperioden. Inflationsfremskrivningerne forekommer derimod noget lave i forhold til de nuværende prognoser.

3. Den budgetstrategi, der ligger til grund for programmet, tager sigte på at opnå sunde offentlige finanser, dvs. en budgetstilling tæt på balance, men ikke i programperioden. I programmet planlægger man en gradvis nedbringelse af det offentlige underskud i den omfattede periode, hvilket stemmer overens med en varig nedskæring af udgifternes procentandel af BNP. Indtægtskvoten vil falde støt indtil 2006 og derefter igen stige kraftigt hen imod slutningen af programperioden som følge af den positive budgetmæssige nettovirkning af EU-medlemskabet. Ifølge denne tilpasningskurs vil underskuddet blive halveret gennem de næste fire år og nå ned på lige over 1 % af BNP i 2007. I forhold til det tidligere program bekræfter denne opdatering i det store og hele den planlagte justering på baggrund af et lidt mere gunstigt makroøkonomisk scenario.

4. Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. På den ene side støtter et troværdigt makroøkonomisk scenario underskudsmålene. Endvidere kan regeringen vælge at afvise yderligere udgifter for at beskytte underskudsmålet, hvis det skulle blive truet af ugunstige forhold, som det skete i 2004. Desuden kan det årlige tab af momsindtægter på 0,3 % af BNP, som er budgetteret for 2005-2007, være anslået for højt, hvilket vil gøre fremskrivningerne af skatteindtægterne overdrevent forsigtige. På den anden side er udfaldet for 2007 delvis afhængigt af EU’s nye finansielle overslag for 2007-2013, hvor man venter en betydelig stigning i nettobudgettilskuddet fra EU's budget. Der er endvidere en risiko for udgiftsoverskridelser, især med hensyn til pensionsudgifter, hvis den revision af den nuværende pensionsindeksering, der skal finde sted i 2006, fører til, at kravene slækkes.

5. I lyset af denne risikovurdering vil budgetstillingen i programmet måske ikke give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride grænseværdien på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske udsving i hele programperioden. Den er også utilstrækkelig til at sikre, at stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance kan nås i 2007.

6. Den offentlige bruttogæld er forholdsvis lav. Gældskvoten forventes at være steget til 30,2 % af BNP i 2004, altså langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, og at nå 29,7 % i 2007.

7. Sloveniens offentlige finanser synes at være udsat for en vis risiko med hensyn til bæredygtighed på længere sigt, især på grund af de forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Den igangværende pensionsreform har haft positive budgetvirkninger, men den forventede stigning i pensionsudgifter indtil efter 2020 er fortsat meget stor. På trods af en række rationaliseringsforanstaltninger i sundhedssystemet i 2004 ville en yderligere gennemgribende sundhedsreform desuden bidrage til at forbedre de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt.

* * *

På baggrund af ovenstående vurdering er Rådet af den opfattelse, at Slovenien bør:

(i) udnytte enhver mulighed for at fremskynde nedbringelsen af det offentlige underskud, og

(ii) gennemføre yderligere reformer af pensions- og sundhedssystemet for derigennem at styrke den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Real BNP-vækst (% ændring) | KP januar 2005 | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 |

KOM okt. 2004 | 4,0 | 3,6 | 3,8 | - |

KP maj 2004 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 |

HICP-inflation (%) | KP januar 20051 | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |

KOM okt. 2004 | 3,9 | 3,4 | 3,0 | - |

KP maj 20041 | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 |

Offentlig saldo (% af BNP) | KP januar 2005 | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 |

KOM okt. 2004 | -2,3 | -2,2 | -1,9 | - |

KP maj 2004 | -1,9 | -1,8 | -1,5 | -0,9 |

Primær saldo (% af BNP) | KP januar 2005 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |

KOM okt. 2004 | -0,3 | -0,2 | -0,1 | - |

KP maj 2004 | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP januar 2005 | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 |

KOM okt. 2004 | 30,9 | 30,8 | 30,6 | - |

KP maj 2004 | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 |

Anm.: 1 Inflationen udtrykt ved forbrugerprisindekset i konvergensprogrammet. Kilder: Konvergensprogram (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2004 (KOM). |

-

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Alle dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Revideret udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668 af 27.11.2002.

[4] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.