DA    DA DA 
 
DA 1   DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 16.7.2008 
SEK(2008) 2122 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til 
 
Forslag til  
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
 
om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og 
miljørevision (EMAS) 
  
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
 
 
{KOM(2008) 402 endelig} 
{SEK(2008) 2121} 
 
DA 2   DA RESUMÉ  
Europa-Parlamentets og Rådets forordni ng (EF) nr. 761/2001 af 19. marts 2001 giver 
mulighed for organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS). EMAS bør være den højest e standard for miljøledelse, navnlig ved at 
stille krav om følgende: 
• overholdelse af miljøkrav 
• miljøredegørelse (= rapportering om indsats og resultater) 
• inddragelse af medarbejdere  
• indførelse af en kontinuer lig valideringsprocedure. 
Disse krav kan sikre en løbende forbed ring af de deltagen de organisationers 
miljøpræstationer. Herudover giver de også mulighe d for at bruge deltag elsen til at påvise 
overholdelsen af miljølovgivning.  
I henhold til forordning (EF) nr . 761/2001 skal Kommi ssionen revidere ordningen ud fra de 
erfaringer, der er indsamlet i de 12 år, den har fungeret, og komme me d forslag til passende 
ændringer af forordningen. 
EMAS-forordningen er blevet revi deret med sigte på at opfylde målene i initiativet om bedre 
lovgivning, der er et led i den fornyede Lissabonstrategi, som tager sigte på forenkling og 
forbedring af den eksisterende lovgivning, bedre udformning af ny lovgivning og styrket 
respekt for reglerne, samtidig med at de bliv er mere effektive og lettere at administrere. 
Revisionen begyndte i 2005 med lanceringen af stor ekstern undersøgelse af EMAS og 
miljømærkeordningen, herunder en bred  høring af interesseparterne. 
Undersøgelsen viste, at EMAS på mikroniveauet allerede opfylder de fa stlagte mål, idet de 
deltagende organisationers miljøpræstationer forbedres.  
På makroniveauet har ordningen dog ikke realiseret sit maks imale udbredelsespotentiale. 
EMAS-ordningen fortsætter med at vokse jævnt,  og i begyndelsen af  2008 var der næsten 
6 000 registrerede anlægsområder i EU, men ordningen omfatter stadig kun et forholdsvis 
begrænset antal organisationer. Det skyldes dels den uklare lovgivning for ordningen og dels 
en manglende fokus på den merværdi, som ordningen har i forhol d til andre lignende 
ordninger. 
Tre generelle politiske løsnings modeller er blevet analyseret: 
1) videreførelse af de nuværende principper 
2) gradvis afvikling af ordningen  3) gennemgribende ændring af ordningen. Modellen med videreførelse af de nuværende principper  medfører ikke nogen væsentlige 
ændringer af ordningens indhold eller ambitionsniveau. Eventue lle ændringer vil kun være af 
administrativ og/eller institutionel art for at få den nuværende ordning til at fungere bedre. Anvendes denne model, kan der kun ventes mindr e forbedringer, da årsagerne til den ringe 
udbredelse af ordningen fortsat vil bestå. 
Modellen, hvor ordningen gradvis afvikles , tager sigte på at afsk affe EMAS-ordningen på 
mellemlangt sigt. Ligesom for modellen, der in debærer en videreførelse efter de nuværende 
principper, har denne løsningsmodel sa mlet set en negativ miljøvirkning. 
 
DA 3   DA Det forhold, at årsagerne til den ringe udbredelse  af ordningen er blevet fundet ved hjælp af 
undersøgelserne og høringen af interesseparter og offentligheden, gør, at det er muligt at 
afhjælpe disse årsager. Dette ka n kun gøres ved at gennemføre en gennemgribende ændring 
af ordningen . Den oprindelige tanke med EMAS er fortsat gyldig set fra et miljømæssigt, 
økonomisk og EU-politisk synspunkt, så det foresl ås at denne løsningsmodel vælges, og at 
EMAS-ordningen styrkes kraftig t og videreudvikles med sigt e på en væsentlig øgning af 
udbredelsen og at ordningen gøres til et ree lt og betydende alternat iv til traditionel 
"kommando og kontrol-lovgivning". EMAS bør være mere erhvervsvenlig og bidrage til at nå 
EU's overordnede miljømål. 
Selv om en række af forans taltninger har vi rkninger for medlemsstaternes eller Europa-
Kommissionens budget, er det besl uttet at gennemføre dem alligeve l, fordi der synes at være 
en klar nettofordel samlet set. 
For at nå målene, bør revisionen af EMAS-f orordningen først og fremmest tage sigte på: 
a) at sikre, at ordningen er den bedste indikator fo r miljøpræstationer vis-a-vis 
eksterne interesseparter og nationale tilsynsmyndigheder  
b) at gøre ordningen mere attraktiv for deltagende organisationer, og c) at gøre ordningen mere brugervenlig, navnlig for små organisationer (smv og 
små offentlige myndigheder). 
 
DA 4   DA I nedenstående tabel vises de årsager, der er udpe get som medvirkende til den ringe udbredelse af 
ordningen, og de forbedringsmuligheder, der overvejes i konsekvensanalysen. 
Årsager  Forslag til forbedringer  
 Foranstaltninger, som sikrer, at ordningen er den bedste indikator 
for miljøpræstationer for eksterne interesseparter og nationale 
tilsynsmyndigheder for så vidt angår præstationsforbedringer og 
overholdelse af reglerne  
Manglende klarhed om gældende miljøkrav  Strammere og bedre regler for overholdelse af lovgivningen  
Manglende harmonisering af rapporteringen og 
manglende sammenlignelighed  Harmonisering og opstramning af rapporteringen ved at indføre: 
- kerneindikatorer for miljøpræstationer og 
- referencedokumenter for sektorerne  
Procedurer for akkreditering og tilsyn med 
verifikatorer er ikke harmoniseret  Harmonisering af procedurerne for akkreditering og tilsyn med verifikatorer
 
 Foranstaltninger, som medvirker til at gøre ordningen mere 
attraktiv for de deltagende organisationer, især for små 
organisationer, ved at lette den administrativ byrde for de 
deltagende organisationer og ved at gøre deltagelsen i EMAS mere synlig
 
Ujævnt fremme og markedsføring af ordningen i medlemsstaterne
 
Ujævn støtte til EMAS i medlemsstaterne, når 
det gælder finansielle, fiskale eller 
markedsrelaterede foranstaltninger  Øget fremme af og støtte til ordningen  
Organisatoriske og finansielle hindringer for 
gennemførelsen af EMAS  
Manglende klarhed om fordelene ved EMAS  Mindske byrder og skabe incitamenter  
Forholdet til bestående miljøledelsessystemer  Afklaring af forholdet til andre miljøledelsessystemer, og hvordan de supplerer hinanden
 
Utilstrækkelig integration i andre EU-
politikker/instrumenter  Skabe muligheder for operationelle forbindelser og synergier med anden EU-lovgivning/instrumenter
 
EMAS-ordningens begrænsede geografiske dækningsområde
 Gøre EMAS til en global ordning  
 Foranstaltninger, som gør or dningen mere brugervenlig  
Manglende klarhed om, hvordan ordningen 
fungerer  Omskrivning af forordningen  
 Integration af retningslinjer i forordningen