Nr. C 211/50 De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 83 
de nødvendige foranstaltninger til imødegåelse af 
denne stadig større divergens kræver en energisk, 
opfindsom og fleksibel indsats fra Fællesskabets og 
de enkelte medlemsstaters side; 
Kommissionens forslag af 26. oktober 1981 om revi­
sion af Regionalfondsforordningen, som Udvalget 
har givet sin tilslutning, udgør det nødvendige 
grundlag for sådanne foranstaltninger, specielt med 
hensyn til 
— koordinering af de enkelte medlemsstaters regi­
onalpolitik, 
— indførelse af programfinansiering i stedet for 
projektfinansiering, 
— større koncentration af Regionalfondens bevil­
linger, 
— en væsentlig udvidelse af den kvotafrie afde­
ling, 
— indførelse af et retsgrundlag for integrerede for­
anstaltninger; hvis de ovennævnte fem punkter på afgørende måde 
svækkes eller helt bortfalder i forsøget på at nå til et 
kompromis, vil hele revisionsprocessen blot under­
strege Rådets magtesløshed med hensyn til en styr­
kelse af regionaludviklingspolitikken — hvilket vil 
få alvorlige følger for Fællesskabet som helhed; 
beslutningen vedrørende revisionen er blevet 
udskudt alt for længe — 
enstemmigt 
VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE: 
Udvalget bekræfter på ny betydningen af en revi­
sion af Den europæiske fond for Regionaludvikling 
som foreslået af Kommissionen og godkendt af 
Udvalget. Det beklager Rådets manglende evne til 
at nå til enighed og henstiller til Rådet at skride til 
handling uden yderligere forsinkelse. 
Bruxelles, den 2. juni 1983. 
Francis CEYRAC 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om de unges beskæftigelse 
Den tekst, som er udtalelsens genstand, er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende nr. C 149 af 8. juni 1983, side 3 og 14. 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Udvalget besluttede på sin 204. plenarforsamling af 26. og 27. januar 1983 på forslag 
fra sit præsidium i henhold til forretningsordenens artikel 20, stk. 4, på eget initiativ at 
afgive en udtalelse om ovennævnte spørgsmål. 
Rådet besluttede den 5. maj 1983 fakultativt at anmode om Det økonomiske og soci­
ale Udvalgs udtalelse om Kommissionens meddelelse vedrørende fremme af de unges 
beskæftigelsesmuligheder, herunder udkast til Rådets resolution. 
8.8.83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 211/51 
Procedure: 
Udvalgets afdeling for sociale anliggender fik overdraget forberedelsen af denne udta­
lelse og udpegede som ordfører hr. Roger BURNEL. 
Afdelingen vedtog sin udtalelse enstemmigt, idet fire medlemmer stemte hverken for 
eller imod, på sit møde den 18. maj 1983. 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog sin udtalelse enstemmigt, idet dog 4 und­
lod at stemme, på den 208. plenarforsamling den 1. og 2. juni 1983 (mødet den 1. juni 
1983). 
Indledning 
Det økonomiske og sociale Udvalgs initiativudta­
lelse om de unges beskæftigelse ligger i klar forlæn­
gelse af en række andre udtalelser. 
(') — Udtalelse om forslag til Rådets resolution om 
erhvervsuddannelsespolitikken i De europæiske 
Fællesskaber i 1980'erne (Ordfører: Nierhaus) 
(EFTnr.C 124 af 9. 5. 1983, s. 9.) 
— Udtalelse om revision af Den europæiske Social­
fond (Ordfører: Beretta) (EFT nr. C 124 af 9. 5. 
1983, s. 4.) 
— Udtalelse om de nye informationsteknologier og 
erhvervsuddannelsen: nye fællesskabsinitiativer 
perioden 1983-1987 (Ordfører: Nierhaus) (EFT 
nr. C 77 af 21.3. 1983, s. 7.) 
— Udtalelse om Fællesskabets nye handlingspro­
gram til fremme af lige muligheder for mænd og 
kvinder i 1982-1985 (Ordfører: Weber) (EFT 
nr. C 178 af 15.7. 1982, s. 22.) 
— Udtalelse om samordning af beskæftigelses­
politiske foranstaltninger (Ordfører: Vanni) (EFT 
nr. C 112 af 3. 5. 1982, s. 12.) 
— Informationsberetning om iværksættelse af job­
skabende miljøforanstaltninger (Ordfører: 
De Grave) 
— Ny udtalelse under udarbejdelse om iværksæt­
telse af jobskabende miljøprojekter (Ordfører: 
De Grave) 
— Udtalelse om forslag, til Rådets direktiv om ind­
byrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgiv­
ning om bekæmpelse af illegal vandring og illegal 
beskæftigelse (Ordfører: Kirschen) (EFT 
nr. C 269 af 13. 11. 1978.) 
— Udtalelse om almen og faglig uddannelse for 
unge (initiativudtalelse) (Ordfører: Sloman) (EFT 
nr. C 181 af 31. 7. 1978, s. 38.) 
— Udvalgets udtalelse om forslag til Rådets direktiv 
om migrerende børns skolegang (Ordfører: Slo­
man) (EFT nr. C 45 af 27. 2. 1976.) 
— Udvalgets udtalelse om særlige foranstaltninger, 
der bør træffes til fordel for ældre arbejdstagere, 
unge arbejdstagere og kvinder, som genoptager Den fremkommer på et tidspunkt, hvor Kommissio­
nen har forelagt et forslag til resolution, og Europa-
Parlamentet netop har behandlet dette spørgsmål på 
en ekstraordinær samling. Det er ikke tilfældigt, at 
dette sker samtidig. 
1. Tal og kendsgerninger fortæller langt bedre end 
endeløse udredninger, hvor alvorlig ungdomsle-
digheden er 
1.1. Der er nu 12 mio arbejdsløse i EF, hvoraf 
5 mio er unge. 
Antallet af unge ledige er i løbet af fem år steget 
med 65 %. 
Set i forhold til antallet af erhvervsaktive er der nu 
dobbelt så mange unge ledige, som der er arbejds­
løse generelt. 
Antallet af unge langtidsledige fortsætter med at 
stige. (Med en stigning på 25 % i løbet af tre år er 
antallet af personer, som har været ledige i mere end 
ét år, nu nået op på 1,5 mio). 
erhvervsarbejde (initiativudtalelse) (Ordfører: 
Carroll) (EFTnr. C 56 af 7. 3. 1977, s. 1.) 
Udvalgets udtalelse om udkast til Kommissio­
nens henstilling til medlemsstaterne om erhvervs-
forberedelse for unge, der er arbejdsløse, eller 
som trues af arbejdsløshed (Ordfører: Carroll) 
(EFT nr. C 61 af 10. 3. 1977, s. 25.) 
Udvalgets udtalelse om forslag til Rådets forord­
ning om indførelse af en ny form for tilskud fra 
Den europæiske Socialfond til fordel for unge 
(Ordfører: Laval (EFT nr. C 283 af 27. 11. 1978, 
s. 29). 
Nr. C 211/52 De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 83 
1.2. I en samlet oversigt over de unges ledighed 
bør man ikke glemme de mange forskellige farer og 
situationer og de regionale og socio-kulturelle for­
skelle, der kan virke i negativ retning (f.eks. når det 
drejer sig om unge, der er opvokset under økono­
misk ringe kår, som socialt og uddannelsesmæssigt er 
dårligt rustede, som har lidt alvorlige nederlag i sko­
len, som lider af vedvarende alvorlige fysiske og 
psykiske handicaps, eller unge som tilhører anden 
generation af indvandrere ...). De unge piger er den 
mest udsatte gruppe. 
De er stadig ikke sikret samme muligheder og rettig­
heder. 
Det er således ikke muligt at betragte ungdomsledig-
heden — og ledigheden generelt — som et teoretisk 
fænomen med samme virkning for alle. Ud over de 
mere generelle aspekter ved dette sociale og økono­
miske fænomen er der en lang række faktorer, der 
yderligere kan komplicere de forskellige tilfælde. 
1.3. De almindeligt kendte arbejdsløshedsårsager, 
som Det økonomiske og sociale Udvalg allerede har 
peget på ved talrige lejligheder, er også at finde mel­
lem årsagerne til de unges ledighed. Dertil kommer 
så en række specifikke faktorer, såsom alder, mang­
lende erfaring og tilpasning, sen eller manglende 
uddannelse, samfundsmæssige holdninger og 
påvirkninger, beskæftigelsesmarkedets øjeblikkelige 
forhold og struktur, som er dårligt egnet til at hamle 
op med dette omfattende problem og til at opfylde 
de unges forventninger. Undertiden forekommer 
flere af disse faktorer samtidig. 
v 
De unge har for så vidt ingen direkte skyld i den 
ulykke, som de er blevet ofre for. 
Der er således tale om en overordentlig kompliceret 
situation, både hvad angår årsagerne og de konse­
kvenser, som allerede nu kan iagttages, eller som 
endnu ikke har vist sig. 
1.4. Ungdomsarbejdsløsheden er en kræftsygdom, 
som hærger de industrialiserede lande. Den rammer 
de bærende kræfter i vort samfund, fordi den netop 
rydder de personer af vejen, som det skulle basere 
sine forhåbninger, sin optimisme og sine økonomi­
ske, sociale og kulturelle fremskridt på. 
Hvis ungdomsarbejdsløsheden holder sig på sit 
nuværende niveau eller værre endnu blive mere 
omfattende, hvad der ikke kan udelukkes, så må det 
befrygtes, at demokratiet svækkes. Alt, hvad der 
bidrager til at skabe marginale situationer, er med til 
at skabe ustabile forhold. 2. Løsningerne må stå i forhold til problemernes 
størrelse 
2.1. Der iværksættes i samtlige medlemslande 
bestræbelser, der skal dæmme op for den stigende 
ungdomsarbejdsløshed og sikre de unge arbejdsløse 
finansiel og psykologisk støtte. Kendsgerningen er 
imidlertid, at de opnåede resultater i de fleste til­
fælde langt fra modsvarer de fastsatte mål. Der er 
flere årsager hertil. 
2.1.1. Trods såvel de generelle som de specifikke 
foranstaltninger, der er iværksat for at fremhjælpe 
udviklingen på produktionsområdet og virksomhe­
dernes bestræbelser for at opretholde og forbedre 
deres tekniske og handelsmæssige konkurrenceevne, 
så er antallet ar arbejdspladser stagnerende og er i 
nogle tilfælde endog faldende, specielt for de unges 
vedkommende. 
2.1.2. De foranstaltninger, der iværksættes, har 
normalt først og fremmest til formål at afbøde de 
øjeblikkelige materielle konsekvenser — hvilket er 
en forudsætning for, at de unge kan overleve — 
mens de i mindre grad tilsigter at begrænse ung­
domsarbejdsløshedens strukturelle årsager. 
2.1.3. I denne yderst alvorlige situation er der brug 
for en virkelig solidarisk holdning både hos den 
enkelte og i samfundet, og der må vælges og forføl­
ges en politik, som bryder med de løsninger, som 
teoretisk set har været de rigtige hidtil i en mindre 
alvorlig situation og set i en national og internatio­
nal sammenhæng, hvor de økonomiske og sociale 
forhold var helt anderledes. Problemer, der i deres 
omfang slet ikke lader sig sammenligne, kan aldrig 
løses på samme måde. 
Det er derfor absolut nødvendigt, at politikerne og 
arbejdsmarkedets parter i EF i deres valg af sam­
fundsform tager klar stilling til den foreliggende 
situation og effektiviteten af fællesskabets foran­
staltninger til bekæmpelse af arbejdsløsheden gene­
relt og ungdomsarbejdsløsheden i særdeleshed. 
2.2. Der står alt for meget på spil til, at man blot 
betragter ungdomsarbejdsløsheden med resignation 
eller fatalisme, da den ikke kan betragtes som et 
nødvendigt overgangsfænomen på vejen fra skolen 
og til erhvervslivet. 
Tværtimod bør fuld beskæftigelse for de unge være 
den egentlige drivkraft i alle visioner, kræfter og 
solidariske holdninger. Ingen kan føle sig fritaget 
for et ansvar. Det kan ikke længere accepteres, at 
hundreder af tusinder af unge, i månedsvis og årevis 
forbliver på tærsklen til erhvervslivet. 
8. 8. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 211/53 
2.3. Bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløsheden 
kan kun få et heldigt udfald, hvis der sker en reel 
koordination af indsatsen på alle områder samtidig, 
både med hensyn til virkningerne og årsagerne til 
arbejdsløsheden. Dette er tanken i de to første hen­
stillinger i resolutionsforslaget, som er blevet frem­
sat af Kommissionen. 
3. De unges holdning til arbejde 
3.1. Generelt har de unge en positiv holdning til 
arbejdet. De indtægter, som det kan indbringe, er 
for dem en faktor, der er med til at gøre dem 
uafhængige. 
3.2. Imidlertid har de fleste unge ikke samme ind­
stilling til arbejdet som de ældre. For eksempel 
ønsker de et privatliv, et liv med deres partner, med 
deres familie, som kan forenes med deres erhvervs­
arbejde, uden at deres familieliv nødvendigvis skal 
komme i anden række i forhold til arbejdslivet. 
3.3. Det hænder, at de unge og den ældre genera­
tion ikke helt forstår hinanden, hvilket giver anled­
ning til konflikter, som de unge ofte tager som 
udtryk for en afvisning. Denne risiko for manglende 
indbyrdes forståelse kræver en nøjere analyse. Én 
indsats for at rydde dette problem af vejen ved at 
fremme dialogen mellem generationerne i alminde­
lighed, i familielivet og på virksomhederne er 
påkrævet. 
3.4. Visse jobs øver større tiltrækningskraft på de 
unge end andre. 
Således har f.eks. jobs inden for servicefagene gene­
relt et bedre socialt image. Der er unge, der ønsker 
at nedsætte sig som selvstændige. Nogle vil gerne 
udelukke risikoen for ledighed og søger over i den 
offentlige sektor. Andre føler sig tiltrukket af jobs 
inden for landbrugssektoren. Og atter andre fore­
trækker virksomhedsformer, som dem, man har i 
den kooperative sektor, eller ønsker at gøre en ind­
sats i udviklingslandene. 
3.5. De unges analyse af tilværelsen er således 
anderledes, hvilket der ikke kan være noget mærke­
ligt i, da det altid har været sådan. I dag er der f.eks. 
en tendens til, at reaktionerne breder sig og intensi­
veres via massemedierne. Den økonomiske krise 
hænger tæt sammen med de sociale, geopolitiske og 
kulturelle forandringer. Men under alle omstændigheder bør man i højere 
grad søge at afsløre virkeligheden frem for at give et 
idealiseret eller abnormt billede af tingene, hvilket 
sidste blot desorienterer de unge eller fratager dem 
entusiasmen. 
3.6. Under alle omstændigheder kan de unge ikke 
fortsat acceptere, at de skal være en arbejdskraftre­
serve, der kan sættes ind, når der er produktions­
mæssigt behov derfor. 
4. Udvalget minder om nogle principper og bemærk­
ninger, som det allerede har fremlagt 
4.1. I princippet bør arbejde opfattes som en ret. 
Derfor er det nødvendigt, at alle former for solidari­
tet tages i anvendelse, således at denne ret kan finde 
konkret udtryk. 
Det er i den retning, vi skal orientere enhver hand­
ling, der fremmer de unges beskæftigelse. Det er 
også målet for en række af de udtalelser, Det økono­
miske og sociale Udvalg har afgivet, for eksempel 
om de handicappede. 
4.2. Den teknologiske udvikling er en af de vigtig­
ste forudsætninger for den økonomiske udvikling, 
for forbedring af arbejdsvilkårene og for på en bedre 
måde at indfri forbrugernes forventninger. Dersom 
det teknologiske fremskridt, navnlig på produkti-
onsautomatiseringens område, ikke skal have en for 
negativ effect på beskæftigelsen, er det nødvendigt, 
som Det økonomiske og sociale Udvalg har henstil­
let, at enhver ny teknologisk studie omfatter et soci­
alt og et pædagogisk aspekt, som dækkes parallelt. 
Det økonomiske og sociale Udvalg har ligeledes ved 
forskellige lejligheder anmodet om, at der på 
EF-niveau udfoldes større bestræbelser for på det 
teknologiske område at udforme og tilvejebringe 
løsninger, der bedre kan sikre virksomhedernes uaf­
hængighed og hjælpe dem til at øge deres konkur­
renceevne. Dette gælder f.eks. sektorer som værk­
tøjsmaskiner, datamatik og elektroniske komponen­
ter. 
4.3. Den meget omfattende solidaritet, der må 
vises over for de unge, må hverken øge generations­
kløften eller give anledning til, at der sættes et 
spørgsmålstegn ved erhvervede sociale og kulturelle 
grundrettigheder, for man løser ikke varigt et pro­
blem ved blot at give det videre. 
Nr. C 211/54 De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 83 
4.4. Det er ønsketænkning at tro, at en medlems­
stat alene kan genskabe en situation med fuld 
beskæftigelse for »sine« unge. En absolut afgørende 
forudsætning for, at kampen mod ungdomsledighe-
den kan føres på en effektiv måde, er derfor, at Fæl­
lesskabet institutionelt og politisk lever op til sin 
rolle. Det økonomiske og sociale Udvalg, som med 
stor interesse noterer sig de initiativer, Kommissio­
nen og Parlamentet for nylig har iværksat, appellerer 
således kraftigt til Kommissionen om at tage nogle 
helt konkrete skridt. Udvalget efterlyser et større 
engagement, en større resoluthed og mere præcision 
i den måde, hvorpå Kommissionen omsætter sine 
intentioner i handling; det er nødvendigt, at med­
lemsstaterne indbyrdes knytter meget tætte bånd, 
hvis de nye interventioner skal bære frugt, thi forti­
dens politik har jo ikke tilvejebragt de nødvendige 
betingelser og midler for en afgørende forbedring af 
de unges beskæftigelsessituation. 
4.5. Det europæiske Fællesskab bør have en mere 
fremskudt plads i offentlighedens bevidsthed. Den 
bedste måde, hvorpå det kan gøre offentligheden 
overbevist om sine intentioner, er fremdeles at vise, 
at det effektivt er i stand til at bidrage til løsningen 
af de egentlige problemer, som vi har været konfron­
teret med i adskillige år. Et nyligt forslag til udta­
lelse fra Det økonomiske og sociale Udvalg er 
højaktuelt i så henseende og falder direkte i tråd 
med nærværende udtalelse. 
5. Forslag 
5.1. Kommissionen må indføre statistiske værktø­
jer med sigte på følgende to aspekter: 
5.1.1. — En blotlægning af beskæftigelsestenden-
serne på kort og mellemlang sigt inden for 
de forskellige erhverv. For eksempel 
kunne disse oplysninger bidrage til en 
bedre styring af uddannelserne for de 
unge på baggrund af et bedre kendskab til 
udviklingen i beskæftigelsesudbudet for 
unge. 
5.1.2. — En analyse af arbejdsløshedssituationen 
og -typologien, specielt af ungdomsar­
bejdsløsheden. 
I begge tilfælde bør de enkelte medlemsstater opfor­
dres til at anvende de samme definitioner og de 
samme statistiske metoder. 
5.2. Blandt de umiddelbare foranstaltninger er de 
arbejdsløshedsdagpenge, der ydes til de unge ledige, 
udtryk for en solidaritetspligt over for dem og deres 
familier. Men vil man undgå, at de unge bliver 
bistandsklienter eller lukker sig inde i sig selv, er det ikke tilstrækkeligt at understøtte dem økonomisk, de 
må frem for alt hjælpes til at afslutte en eventuelt 
endnu ikke færdiggjort uddannelse og til at søge og 
til at finde arbejde. Det er derfor vigtigt, at de gives 
tilbud om vejledning og mobilitetsydelser. 
Ud over den økonomiske bør der også ydes psykolo­
gisk støtte formidlet med bistand fra personer — så 
vidt muligt unge mennesker —som er rede til at 
sætte sig ind i andres problemer, og som kan videre­
give praktiske oplysninger. Kommissionens henstil­
ling nr. 5 udgør her et positivt skridt. 
5.3. De unge arbejdssøgende bør ydes social 
beskyttelse, idet de især bør have adgang til sund­
hedssektorens ydelser og til boligsikring. I henhold 
til visse medlemsstaters lovgivning er adgangen til. 
sociale ydelser imidlertid betinget af, at den pågæl­
dende har eller har haft en tilknytning til arbejdsmar­
kedet. Vel påtager familierne sig et ansvar over for 
deres arbejdsløse børn, men mange kan ikke bære 
de økonomiske byrder herved. 
5.4. Unge med et varigt handicap, som betyd«r, at 
de i højere grad end andre afskæres fra arbejdsmar­
kedet, bør have krav på en hjælp, som er tilpasset 
deres specifikke situation. Dette gælder for eksem­
pel sensorisk eller mentalt handicappedes adgang til 
særlig uddannelse og beskyttet beskæftigelse. 
Kommuner, virksomheder og organisationer, der 
yder en indsats på dette yderst vigtige sociale 
område, bør modtage kompensation herfor. 
5.5. De unge kvinder er i særlig grad arbejdsløshe­
dens ofre. Deres muligheder for uddannelse og 
arbejde bør absolut forbedres, så de kan få adgang 
på alle beskæftigelsesområder, a de stadigvæk stort 
set er henvist til traditionelle kvindeerhverv som 
følge af en antikveret tankegang. I de medlems­
lande, hvor en ligestilling fortsat hindres på grund 
af den eksisterende lovgivning, må en sådan lovgiv­
ning ændres. 
5.6. Det økonomiske og sociale Udvalg har flere 
gange behandlet problemet »sort arbejde«. Dobbelt 
arbejde og modtagelse af arbejdsløshedsunderstøt­
telse samtidig med lønnet arbejde er udtryk for mis­
brug, som bør gøres umuligt gennem lovgivningen 
og under alle omstændigheder bringes til ophør. 
8. 8. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 211/55 
Selv om det i praksis viser sig, at sort arbejde er en 
løsning, som de unge tyer til enten frivilligt eller 
nødtvungent, forstyrrer det arbejdsmarkedet og har 
ødelæggende økonomiske og sociale konsekvenser. 
Hvor der er tale om udnyttelse af unge mennesker, 
er det specielt nødvendigt, at der gås resolut til 
værks for at bekæmpe det sorte arbejde. 
5.7. I betragtning af den stigende udbredelse af 
langvarig eller gentagen arbejdsløshed, bør alt sæt­
tes i værk for på den ene side at gøre det muligt for 
de unge at finde varig beskæftigelse og for på den 
anden side at lette deres indpasning i arbejdslivet. 
Udvalget tilskynder derfor Kommissionen til at 
uddybe pkt. 4 i sin resolution. Det foreslår her, at 
man fuldt udnytter mulighederne for vejledning af 
de unge, for direkte kontakt med erhvervslivet, vek­
seluddannelsen samt deltidsarbejde kombineret 
med en supplerende erhvervsuddannelse. 
5.8. Det er afgørende nødvendigt at forbedre lær­
lingeuddannelsen såvel med hensyn til indhold, 
midler som metoder. 
Lærlingeuddannelsen øger mulighederne for at få 
adgang til arbejdsmarkedet og mindsker risikoen for 
tilbagevendende arbejdsløshed. Lærlingeinstitutio­
nen tjener såvel de unges som erhvervslivets interes­
ser. 
5.9. Samordningen af alle de myndigheder, som 
har indflydelse på uddannelsen, vejledningen og 
orienteringen af de unge og af arbejdsformidlings-
myndighederne, skal udgøre en helhed. Studie- og 
erhvervsvejledningen som en helhed er af afgørende 
betydning, da den betyder, at de unge får mulighed 
for at klare sig selv og i kraft af et bedre kendskab til 
deres egne evner og muligheder i højere grad øve 
indflydelse på deres fremtid. 
Under alle omstændigheder bør studie- dg erhvervs-
vejledningsorganerne være tæt på brugerne for at 
fremme dialogen med disse. De må udbygges og 
ikke mindst råde over præcise og ajourførte oplys­
ninger om beskæftigelsen. 
5.10. At alle går i skole til de er 16 år og — enten 
obligatorisk eller frivilligt — endnu længere, er 
yderst positivt, og det bør man ikke ændre på. Men 
skal man opnå den fulde værdi af længere skole­
gang, må man bekæmpe årsagerne til nederlag i sko­
len. Al undervisning bør sigte mod integrering i samfun­
det og et vigtigt led heri er indpasningen på arbejds­
markedet. 
Men undervisningen bør skabe kvinder og mænd, 
der er grundigt forberedte til at udøve alle deres 
funktioner og varetage alle deres opgaver ved i 
højere grad at kunne tilpasse sig ændringer fremfor 
at indpasses i teoretiske eller ad hoc-agtige situationer. 
Undervisningen må være erhvervsrettet og dække 
hele uddannelsesspektret. Undervisning og opdra­
gelse hører uløseligt sammen. Den, der forstår at 
bruge sine øjne og øren og at kommunikere har et 
væsentligt kort på hånden, som hindrer ham i at 
komme i en marginalsituation. 
Hver gang en elev opdager, at skolen er virkelig­
hedsfjern, vender han den ryggen. 
Skolen bør således råde over alle de nye hjælpemid­
ler i arbejdet og dagligdagen. 
Både af hensyn til kontakten med andre nationer i 
Fællesskabet og udbygningen af den internationale 
handel er en aktiv sprogundervisning i dag tvin­
gende nødvendig. 
På grund af den hastige teknologiske, sociale og 
økonomiske udvikling skal også lærerne tilskyndes 
til i hele deres karriereforløb at videreuddanne sig. 
Undervisere bør udover en almen uddannelse være i 
stand til at bibringe deres elever en up to date viden 
om livets praktiske forhold, og de må holde deres 
uddannelse å jour. 
5.11. Udvalget ønsker ligesom Kommissionen, at 
ingen unge bør forlade skolen uden at være i besid­
delse af de kvalifikationer der kræves for at gå ud på 
arbejdsmarkedet. 
I enhver uddannelse bør der til stadighed tages 
højde for de enkelte erhvervs evne til at absorbere 
arbejdskraft nu og på længere sigt samt for de tek­
nologiske og økonomiske realiteter. 
5.12. Man må undersøge samtlige muligheder for 
at skabe arbejdspladser, på såvel frivillig som afløn­
net basis, af samfundsmæssig værdi, som både kan 
Nr. C 211/56 De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 83 
give de unge en erhvervserfaring og fremme deres 
lyst til at gøre en samfundsbevidst indsats. 
5.13. Strukturen og varigheden for en omfordeling 
af det eksisterende arbejde til fordel for de unge bør 
gøres til genstand for forhandlinger med arbejds­
markedets parter. Dette er essensen i Kommissio­
nens henstilling nr. 6. 
Visse former for organisering og fordeling af arbej­
det, som f.eks. deltidsarbejde, vil kunne skabe 
beskæftigelse til de unge forudsat, at de arbejdsta­
gere, som vælger dette, har en reel garanti for deres 
sociale rettigheder, og forudsat disse former for 
arbejde kan praktiseres i de forskellige erhvervssek­
torer. Det økonomiske og sociale Udvalg støtter 
Kommissionen i dens bestræbelser for at finde frem 
til sådanne forskellige ordninger. Generelt er det 
nødvendigt, at arbejdet fordeles bedre via forskel­
lige former for arbejdstidsforkortelse og arbejdstids-
tilrettelæggelse. I denne sammenhæng er det 
ønskeligt i de kollektive overenskomster på arbejds­
markedet at øge de unge menneskers og andre før-
stegangsarbejdssøgendes muligheder for at få et job 
og sætte disse i relation til udbygning af (erhvervs-) 
uddannelse. 
5.14. I de fleste medlemsstater findes der i kraft af 
lovbestemmelser eller overenskomster førtidspensio­
neringsordninger for lønmodtagere, hvorved der fri­
gives arbejdspladser. 
Sådanne foranstaltninger bør baseres på forhandlin­
ger og respektere de berørte lønmodtageres valg. 
5.15. Visse former for manuelt arbejde værdsættes 
fremdeles ikke særligt højt. Dette nødvendiggør, at 
man teknologisk og socialt søger at forbedre vilkå­
rene for manuelt arbejde og at give de unge en 
objektiv orientering. 
5.16. Normalt vurderes jobs inden for servicesek­
toren højere. Det er dog muligt, at der her er tale om 
en idealisering af kendsgerningerne, og at visse ruti­
nemæssige aspekter ved visse former for arbejde 
med tiden skaber desillusionering på grund af 
manglende forhåndsviden. 
Allerede i dag har adskillige servicefag, som f.eks. 
turisme, visse distributionsled, hotelfag, kulturelle 
aktiviteter og fritidsaktiviteter en væsentlig beskæfti-
gelsesskabende effekt. Derfor bør disse sektorer 
kunne råde over de midler, der er nødvendige for 
deres udvikling og for en effektiv uddannelse af den 
arbejdskraft, som de kan ansætte. 
5.17. Aktiviteter på miljøområdet og inden for 
naturbeskyttelse samt foreningsaktiviteter er i stadig udvikling. Det er en økonomisk og social fejtagelse, 
hvis man af princip mener, at sådanne aktiviteter 
skulle være overflødige og for bekostelige i øjeblik­
ket. 
Hvis sådanne aktiviteter skal kunne varetages effek­
tivt, må udøverne være veluddannede, hvilket langt 
fra er tilfældet i dag, eftersom man undertiden alt 
for let mener, at god vilje og rigelige midler kan 
erstatte den tekniske viden. 
5.18. Kooperationssektoren tiltrækker visse unge 
på grund af dens målsætninger og den måde, beslut­
ningerne træffes på. Denne sektor bør derfor nyde 
fremme. Der bør orienteres om denne sektors rekrut-
teringspotentiel. 
5.19. Nogle unge føler sig tiltrukket af bestemte 
former for beskæftigelse inden for landbruget, mens 
andre hellere vil drive selvstændig virksomhed 
inden for dette eller hint erhverv eller aktivitetsom­
råde. Det er vigtigt at opmuntre unge med initiativ 
gennem økonomiske tilskud samt rådgivning og 
uddannelse, specielt med sigte på drift og afsætning. 
Unge landmænd har undertiden svært ved at etab­
lere sig som selvstændige. Ligeledes bør man 
opmuntre ældre landmænd til at gå på pension, lige­
som bolig- og levevilkårene i landdistrikterne bør 
forbedres. 
5.20. Der er unge, som ønsker at bidrage til 
bistandsarbejdet i den tredje verden. Man bør 
opmuntre dem hertil ved at give dem en erhvervs­
mæssig uddannelse og færdigheder, som der netop 
er behov for i udviklingslandene, og disse kvalifika­
tionen bør suppleres med en indføring i samfunds­
forhold. Uden at optage nogen af de jobs, der nor­
malt er forbeholdt de unge i udviklingslandene, 
bidrager disse unge fra industrilandene på denne 
måde til de unges uddannelse i udviklingslandene. 
De unge, som på denne måde har viet deres indsats 
til udviklingslandene for en tid, bør til gengæld selv 
hjælpes med deres genindpasning på arbejdsmarke­
det i deres hjemland. 
På dette område som på så mange andre bør forbin­
delserne med udviklingslandene og hele bistandspo­
litikken tages op til ny vurdering, og der bør skabes 
en ny forståelse for disse relationer. 
8. 8. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 211/57 
5.21. Alt, hvad der befordrer den samlede beskæf­
tigelse, bidrager også til de unges beskæftigelse. 
Dette gælder f.eks. udviklingen og erobringen af 
eksportmarkedsandele. 
Udviklingen af den teknologiske forskning, der er 
knyttet til produktionen af de nye værktøjer, som 
selv er et resultat af forskningen, sikrer virksomhe­
derne uafhængighed, hvorved deres konkurrence­
evne og dermed beskæftigelsen øges. 
I en lang periode stod Europa i spidsen, når det 
gjaldt de tekniske og videnskabelige fremskridt, og 
det er ikke fordi europæerne nu har mistet deres 
intelligens og opfindsomhed: det kan bevises med 
klare eksempler. Der bør udfoldes en intensiv forsk­
ningsindsats på EF-plan som opbakning af forsk­
ningsarbejdet på de enkelte virksomheder. 
Kommissionen opfordres således til fremover, i for­
bindelse med ethvert forskningsprojekt, som den 
igangsætter eller yder støtte til, at undersøge, om der 
i disse måtte ligge nye muligheder for at fremme de 
unges beskæftigelse. 
I tråd med FAST-programmets henstilling bør Kom­
missionen fremme anvendelsen af nye teknologier 
på den daglige tilværelses forskellige områder og 
lægge grunden til den næste generations teknolo­
gier. Sådanne initiativer ville kunne skabe attraktive 
jobs for de unge; kvalificerede unge, der gerne vil 
gøre en indsats, skorter det jo ikke på. 
5.22. I kraft af deres særlige strukturer og afsæt-
ningsfelt er de mindre industri- og håndværksvirk­
somheder og kooperativer knap så direkte udsatte 
for konkurrencepresset udefra. Der har vist sig i 
stand til at bevare og udvide antallet af arbejdsplad­
ser. Der bør bevilges flere midler, som må være til­
passet forholdene i de enkelte medlemsstater, såle­
des at denne sektor kan stimuleres til at ansætte 
flere unge, og de unge bør orienteres objektivt om 
denne mulighed. 
5.23. EF-institutionerne må uden yderligere tøven 
gøre bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløsheden til 
deres allervigtigste opgave. Fiasko på dette område 
ville betyde fiasko for Europa, fordi de unge så 
desillusioneres i grund og bund. 
Udvalget tilslutter sig uforbeholdent pkt. 7 i det af 
Kommissionen forelagte forslag til resolution om 
Den europæiske Socialfond. Der — således som Det økonomiske og sociale 
Udvalg allerede har givet udtryk for — stilles flere 
midler til rådighed for Socialfonden, så der kan ske 
en styrkelse af dennes rolle som impulsgiver til 
udviklingen af de unges uddannelse under hensynta­
gen til visse faktorer i tilknytning til erhvervsarbej­
det, herunder specielt den faglige og geografiske 
mobilitet. 
De økonomiske problemer, som gør det vanskeligt 
for såvel EF som de enkelte medlemsstater at 
udvide deres budgetter, kræver, at der finder en pri­
oritering sted. Hvis man virkelig ønsker at få sat 
flere unge i arbejde, må bekæmpelsen af ungdoms­
arbejdsløsheden indrømmes en dominerende plads 
ved denne prioritering. Den bør være et af de vigtig­
ste kriterier for Socialfondens indsats. 
5.24. Det økonomiske og sociale Udvalg går hel­
hjertet ind for de initiativer, som Kommissionen 
fremlægger under pkt. 8 i sit resolutionsforslag, men 
anmoder dog samtidig om, at arbejdsministrenes råd 
bliver hovedhjørnestenen for ethvert tiltag til 
bekæmpelse af arbejdsløsheden. Undervisningsmi­
nistrene og ministrene for familieanliggender bør 
sammen med arbejdsministrene medinddrages i 
udformningen af og kontrollen med den politik, der 
føres for at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden. 
Som et enkelt eksempel henstiller Udvalget, at der 
sker en definitiv, gensidig anerkendelse af eksa­
mensbeviser EF-landene imellem, og at der sættes 
skub i udvekslingsordninger for unge på tværs af 
medlemsstaternes grænser. 
5.25. Man må indse, at de unge må deltage effek­
tivt i evalueringen af de foranstaltninger, der vedrø­
rer dem. De må inddrages i de undersøgelser og for­
handlinger, der direkte eller indirekte berører dem. 
Ellers kan der hos de unge opstå frygt for, at det der 
gøres uden dem, ender med at blive rettet mod dem. 
EF-institutionerne og regeringerne bør fremme 
høring og deltagelse af alle repræsentative organisa­
tioner, der på den ene eller anden måde har mulig­
hed for at medvirke til de unges økonomiske og 
sociale integration. 
5.26. De unges beskæftigelse vil i lang tid fremo­
ver være et prioriteret område. Det økonomiske og 
sociale Udvalg står til de øvrige EF-institutioners 
disposition i forbindelse med udarbejdelsen og den 
regelmæssige tilpasning af programmer, der sigter 
mod igen at skabe fuld beskæftigelse for de unge: 
Nr. C 211/58 De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 83 
5.26.1.— Inden for almen og videregående uddan­
nelse og i kampen mod nederlag i skolen. 
5.26.2. — Med henblik på den nødvendige jobska­
belse i forbindelse med de unges indslus­
ning på arbejdsmarkedet. 
Kommissionen påviser nødvendigheden 
af at skabe 2 500 000 arbejdspladser i 
løbet af 5 år. Denne hypotese ville være 
det første skridt på vejen, selv om man 
ikke kan stille sig fuldt tilfreds hermed. 
Man bør støtte Kommissionens målsæt­
ning, som iøvrigt bør uddybes og tildeles 
finansiel støtte. 
5.26.3.— De unge kan kun sikres beskæftigelse, 
hvis der opnåes øget vækst. Det vil imid­
lertid tage lang tid at nå dette mål. Både 
på det økonomiske, sociale, uddannelses­
mæssige, teknologiske og forsknings­
mæssige plan bør der konstant tages hen­
syn til ungdomsbeskæftigelsen. 
5.26.4. — Offentlighedens reaktion på ungdomsar­
bejdsløsheden er meget følelsesbetonet, 
fordi frygten hos de unge er stadig vok­
sende og breder sig helt ind i deres fami­
lier. Derfor er der brug for objektiv infor­
mation, som massemedierne bør bidrage 
til at formidle, og samtidig må man afstå 
fra ideologiske analyser, som kan skade 
effektiviteten, hvor der i stedet kan ska­
bes større solidaritet. 
5.27. Det økonomiske og sociale Udvalg bør ind­
lede en dialog med de forskellige ungdomsorganisa-
Bruxelles, den l.juni 1983. tioner, der bl.a. repræsenterer arbejdstagerne, land­
brugerne, de selvstændige og de studerende samt 
med de faglige organisationers og fagbevægelsens 
ungdomsorganisationer. Det bør så hurtigt som 
muligt tilstræbes at bringe samtlige de parter sam­
men, som det af den ene eller den anden grund lig­
ger på sinde at forbedre beskæftigelsessituationen 
for de unge. 
Et sådant møde kunne enten danne optakten til 
eller udgøre det sidste i rækken af tilsvarende møder 
på nationalt eller regionalt plan. 
Det siger sig selv, at de unge på disse møder skal 
have en afgørende indflydelse. 
Resultatet ville blive en omfattende holdningspå­
virkning, der ville fremme konkrete foranstaltninger. 
Endemålet kunne eventuelt være et europæisk år 
viet beskæftigelsen og til hvis gennemførelse samt­
lige EF-organer og arbejdsmarkedets parter udfolder 
en aktiv indsats på nationalt og europæisk plan. 
Endelig opfordrer Det økonomiske og sociale 
Udvalg indtrængende fællesskabsinstitutionerne til 
at sætte ind på at skabe en virkelig fælles politik til 
bekæmpelse af arbejdsløsheden med specifikke for­
anstaltninger for de unge. Denne politik må baseres 
på en reel solidaritet inden for Fællesskabet og være 
forløberen for en samlet fælles politik, hvor der 
tages højde for alle problemer, der knytter sig til de 
unges fremtid. 
De unges fremtid og Europas hænger nøje sammen. 
Francis CEYRAC 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
8.8.83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 211/59 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Tekstændringer eller ændringsforslag fremsat under debatten: 
Følgende passager i afdelingens udtalelse blev erstattet som følge af. 
Side 15, pkt. 5.13., andet afsnit: 
»Indtil videre bør der via de kollektive overenskomster for de sektorer og virksomheder, der 
giver mulighed for det, søges gennemført forskellige former for halvtidsbeskæftigelse gen­
nem passende uddannelsesforanstaltninger, indtil beskæftigelsessituationen bedres. Man vil 
derved kunne ansætte to unge i stedet for én, når en arbejdsplads er ledig.« 
Afstemningsresultat 
80 stemte for, 32 stemte imod, 10 undlod at stemme. 
»Side 22, pkt. 5.27, første punktum 
Afdelingen opfordrer Det økonomiske og sociale Udvalg til at indlede en dialog med de forskel­
lige repræsentative ungdomsorganisationer. 
Resultatet af afstemningen 
Stemmer for: enstemmigt«. 
Side 22, pkt. 5.27, sidste afsnit 
»Endemålet kunne eventuelt være et europæisk år viet ungdomsbeskæftigelsen.« 
Afstemningsresultat 
Enstemmigt vedtaget. 
Følgende passage i afdelingens udtalelse udgik som følge af vedtagelse af et ændringsforslag 
under debatten 
Side 21, pkt. 5.26.2., andet afsnit 
»..., hvilket ville stille de unge lig med ældre aldersgrupper, hvad angår arbejdsløshed.« 
Afstemningsresultat 
Enstemmigt vedtaget. 
Følgende passager i afdelingens udtalelse blev ændret som følge af vedtagelse af ændringsforslag 
under debatten 
Nr. C 211/60 De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 8. 83 
Side 15, pkt. 5.13., andet afsnit 
»Visse former for organisering og fordeling af arbejdet, som f.eks. deltidsarbejde eller arbejde i 
selvvalgte perioder, vil kunne skabe beskæftigelse til de unge forudsat, at de arbejdstagere, som 
vælger dette, har en reel garanti for deres sociale rettigheder, og forudsat disse former for arbejde 
kan praktiseres i de forskellige erhvervssektorer.« 
Afstemningsresultat 
Et flertal stemte for, 7 stemte imod, 11 undlod at stemme. 
Side 20, pkt. 5.23., sidste punktum 
»Den bør være Jer vigtigste kriterium for Socialfondens indsats.« 
Afstemningsresultat 
Et flertal stemte for, ingen stemte imod, 6 undlod at stemme.