EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 20.12.2011 
SEK(2011) 1630 endelig 
  
COMMISSION STAFF WORKING PAPER 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om en EU-civilbeskyttelsesordning 
  
Ansvarsfraskrivelse: Dette resumé forpligter kun de tjenestegrene i Kommissionen, der 
har været involveret i udarbejdelsen, og foregriber på ingen måde en eventuel senere 
afgørelse truffet af Kommissionen. 
{KOM(2011) 934 endelig} 
{SEK(2011) 1632 endelig} 
 
 
DA 1   DA 1. INDLEDNING  
EU's lovgivning om civilbeskyttelse (CP) består af  to beslutninger fra Rådet om indførelse af 
henholdsvis Fællesskabets civilbeskyttelsesordning1 og et finansielt 
civilbeskyttelsesinstrument (CPFI)2. Ordningen støtter og koor dinerer forberedelsen og 
indsættelsen af medlemsstaternes bistand i na turalier (team, eksperter og udstyr) til lande, der 
anmoder om international bistand ved større katastrofe r af enhver art - såve l naturkatastrofer 
som menneskeskabte katastrofe r – både i og uden for EU. 
Katastrofer bliver mere og mere hyppige, intens e og komplekse. Det er nødvendigt at tilpasse 
de aktuelle systemer til forebyggelse af og be skyttelse mod katastrofer samt koordinationen 
på EU-plan for at tackle sådanne udfordringer på en effektiv måde. 
Denne konsekvensanalyse (IA) blev foretaget af  Kommissionen for at hjælpe med at styre 
denne proces. I konsekvensanalysen undersøger  man EU's valgmuligheder med hensyn til 
politikken for civilbeskyttelsessamarbejdet, herunder alle aspekter af en forudgående 
evaluering af det finansielle civilb eskyttelsesinstruments kommende form. 
2. HØRING AF INTERESSEREDE PARTER  
I konsekvensanalyseprocessen var der taget højd e for en konsekvensan alysestyringsgruppe 
bestående af 21 relevante tjenestegrene3 og en omfattende ekstern undersøgelse4. 
De vigtigste interessenter er de nationale civilbeskyttelsesmyndigheder, internationale 
organisationer, FN-agenturer, katastrofestyrin gsorganisationer og humanitære organisationer. 
Der har fundet tre målrettede interessenthøringer5 og en række interessentbegivenheder sted6. 
Efter konsekvensanalysebestyrels ens udtalelse blev konsekvensan alyserapporten revideret for 
at afspejle alle kommentarer. 
3. PROBLEMER , SOM SKAL LØSES  
Det nuværende CPFI udløber ved udgangen af  2013. Beslutningen om ordningen er tæt 
forbundet med CPFI, men har i ngen udløbsdato. EU's civilbeskyttelsesforanstaltninger under 
ordningen og CPFI står over for tr e store udfordringer: 1) den st adige stigning i katastrofernes 
antal, intensitet og kompl eksitet, 2) budgetmæssige begrænsn inger som følge af den aktuelle 
økonomiske situation, og 3) systemiske be grænsninger i forbindelse med ordningens 
nuværende mandat, som begrænser effektiviteten og sammenhængen i EU's katastrofeindsats. 
Som det er nu, har ordningen en række mangler med hensyn til katastrofeindsats, -beredskab 
og -forebyggelse. 
                                                 
1 EUT L 314 af 2007, s. 9. 
2 EUT L 71 af 2007, s. 9. 
3 SG, SJ, BUDG, HOME, ENV, JUST, CLIM, RTD, JRC, MOVE, ENER, REGIO, SANCO, AGRI, 
ENTR, INFSO, ELARG, DEVCO, FPIS, EEAS. 
4 Bilag C. 
5 Interessentmøder den 6. april og 17. juni 2011 med 120 deltagere hver. 
6 Møde for generaldirektører inden for civilb eskyttelse i Budapest den 23.-25. maj 2011. 
 
DA 2   DA (1) Indsats- og ad hoc-mekanismer  begrænser effektiviteten og sammenhængen i den 
europæiske katastrofeindsats. I øjeblikket er ordningen ikke i stand til at sikre tilgængeligheden af bistand, når der er brug for det, og den gør det ikke muligt at 
foretage en hensigtsmæssig beredskabsplanlægning. 
(2) Kritiske mangler i indsatsressourcerne
 som følge af utilstrækkelige mængder, 
problemer med timing eller deling. Der er ressourcemangler, når det gælder om at 
håndtere risici med lav sandsynlighe d/stor indvirkning,  specialiserede 
højomkostningsressourcer og "horisontale" ressourcer. 
(3) Begrænsede transportløsninger og tunge pr ocedurer hindrer en optimal indsats:  Hvis 
der ikke er god adgang til transport, kan det forhindre bistanden i at blive ydet.  
Procedurerne for anmodning om finansiel støt te fra EU til transpor t anses for at være 
administrativt tunge, når det gælder  om at yde en hurtig indsats.  
(4) Begrænset beredskab i forbi ndelse med træning og øvelser:  Der er opstået 
uforenelighedsproblemer med hensyn til uds tyr, samarbejdsproc edurer, individuelt 
beredskab og tillid til partnernes kapacitet.  Uden EU-bistand vil deltagerlandene (PS) 
ikke være i stand til at øge  deres beredskabsniveau i forbindelse med overvældende 
og grænseoverskridende begivenheder.  
(5) Manglende integration, nå r det gælder forebyggelse : De sektorbaserede 
forebyggelsespolitikker mangler en gene rel EU-risikostyringsramme, hvor de 
forskellige elementer kan samles, så man på  en mere effektiv måde kan forbinde 
forebyggelsen med beredskab og indsats. 
3.1. Udgangstilstand  
I udgangstilstandsscenariet foretages der ingen ændringer af beslutningen om ordningen, og 
CPFI fornyes i sin nuværende form. Dette resulter er i et indsatssystem, som ikke er effektivt 
nok til at opfylde behovene, går glip af muligheden for at høste økonomiske fordele ved hjælp af en bedre fælles anvendelse og ikke udny tter samarbejdspotentialet for at styrke 
forebyggelse og beredskab.  
Kommissionen er af den opfattelse, at uden yderligere foranstaltninger: 
(1) vil der være færre ressourcer ti lgængelige til EU-samarbejdet 
(2) vil de transportrelaterede pr oblemer og forsinkelser øges 
(3) vil de enkelte medlemsstater ikke  opnå tilstrækkeligt beredskab 
(4) vil samarbejdsfordelene ved forebyggelse ikke være optimale. 
3.2. Begrundelse for EU's indsats og subsidiaritet  
Artikel 196 i TEUF udgør det specifi kke retsgrundlag for, at EU's 
civilbeskyttelsesforanstaltninger kan støtte og supplere medlemsstaternes tiltag på nationalt, 
regionalt og lokalt plan med hensyn til risikofore byggelse, beredskab og indsats i tilfælde af 
naturkatastrofer eller menne skeskabte katastrofer og for at fremme sammenhængen i 
internationalt arbejde på civilbeskyttelsesområdet. 
 
DA 3   DA EU's indsats på dette område omfatter håndterin gen af situationer med en stærk multinational 
komponent, der kræver overordne t koordination og en fælles inds ats, som ikke kun sker på 
nationalt plan. EU's merværdi ville være et resultat af st ordriftsfordele såsom logistik, 
transport, frivillig samling af ressourcer, be dre brug af knappe ressour cer og besparelser som 
følge af en forebyggende indsats i stedet for en indsats, når katastroferne allerede er sket. 
4. MÅLENE FOR DEN KRITISKE GENNEMGANG  
Generelle mål  Specifikke mål  
Indsats 
1) At yde en mere effektiv indsats gennem 
planlægning og forbedret tilgængelighed af 
bistanden  At gå fra reaktions- og ad hoc-koordination til et på forhånd planlagt, arrangeret og pålideligt system
 
2) At afhjælpe kritiske mangler i 
indsatskapaciteten  At identificere og afhjælpe kritiske mangler i katastrofeindsatskapaciteten på en omkostningseffektiv måde
 
A) At reducere de flaskehalse, der skyldes begrænsede logistiske og finansielle transportressourcer.
 Transport 
3) At forbedre reaktionen på større 
katastrofer ved hjælp af bedre 
transportløsninger  B) At forenkle transportbestemmelserne og strømline de administrative procedurer
 
Beredskab 
4) At støtte og supplere deltagerlandenes 
beredskabsindsats med en 
sammenhængende EU-ramme for 
beredskabspolitik  1) At skabe bedre forbindelser mellem de nationale beredskabssystemer ved at sørge for større sammenhæng. 
2) At udvide anvendelsesområdet for de 
nuværende EU-beredskabsforanstaltninger og 
forbinde dem bedre med de nationale programmer. 
3) Udtrykkeligt at definere beredskab som en 
målsætning for EU's civilbeskyttelsessamarbejde og sørge for tilstrækkelig finansiering. 
 
Forebyggelse 
5) At støtte og supplere deltagerlandenes 
risikohåndteringsforanstaltninger ved 
katastrofer med en sammenhængende EU-
ramme for forebyggelsespolitik  1) At støtte den nationale risikostyringsplanlægning ved katastrofer. 
2) At forbedre delingen af erfaring ved at fremme 
en fælles forståelse af ri sikohåndteringspraksisser 
ved katastrofer og at sørge for finansiering til opnåelsen af et højt beskyttelsesniveau. 
3) At integrere katastrofeforebyggelsespolitikkerne 
 
4) At styrke en øget bevidstgørelse om 
forebyggelse  
5. DE VURDEREDE VALGMULIGHEDER OG DERES KONSEKVENSER  
5.1. Bistandens tilgængelighed  
I sin meddelelse fra 2010 om katastrofeberedskab7 foreslår Kommissionen, at der oprettes en 
EU-katastrofeberedskabskapacitet (en friv illig pulje baseret på ressourcer, som 
medlemsstaterne har bevilget på forhånd), et ka tastrofeberedskabscenter, fremme af transport 
                                                 
7 KOM(2010) 600. 
 
DA 4   DA og EU-finansierede ressourcer, som afhjælper kapacitetsmangler. Al le interessenter går stærkt 
ind for mere planlægning, på forhånd aftalte ordninger og forudsigelighed. 
Politiske valgmuligheder for bistandens tilgængelighed : 1) frivillig pulje uden 
medfinansiering fra EU, 2) frivillig pulje med begrænset medfinansiering fra EU (kun 
indsættelsesomkostninger) 3) frivillig pulje med en højere grad af medfinansiering fra EU (en 
vis udvikling, herunder udstyr), stan dbyomkostninger og indsættelse. 
Valgmulighed 1 ville ikke berøre EU-budgette t eller indebære noge n lovgivningsmæssige 
ændringer. Det ville være en rent politisk forpligtelse og vi lle ikke sikre en pålidelig 
tilgængelighed af tilstrækkelige ressourcer på en bæredygtig måde. Valgmulighed 2 ville 
mindske deltagerlandenes finansielle forpligtelser til at bidrage med ressourcerne til puljen og gøre EU's indsats mere sammenhængende  og behovsbaseret. Dette ville hindre 
dobbeltarbejde, fremme komplementariteten og fr emskynde leveringen af bistand, hvilket 
ville have nogle overordnede effektivitet sfordele. Den administrative byrde for 
deltagerlandene og EU ville være lille. Den estimerede budgetændring er på 9 mio. euro om 
året. Indvirkningen af valgmulighed 3 kan sammenlignes med valgmulighed 2 og ville 
yderligere forbedre effektiviteten af EU's ka tastrofeindsats, eftersom det hurtigere ville 
resultere i en funktionel pulje.  
Overordnet set er valgmuli ghed 2 og 3 de bedste, når det gæld er effektivitet, og fordelene er 
endnu mere udtalte med valgmulighed 3. 
5.2. Identifikation og afhjælpni ng af kritiske mangler   
I meddelelsen fra 2010 nævnes der forskellige må der at afhjælpe indsatsmangler på, med 
muligheden for at EU-finansier ede ressourcer deles i hele EU  og indsættes på samme måde 
som ressourcerne fra den frivillige pulje. Når ressourcerne ikke er nødvendige til EU-
operationer, kan deltagerlandene anvende dem selv. 
Politiske valgmuligheder for kritiske mangler
: 1) deltagerlandenes afhjælpning af mangler 
uden medfinansiering fra EU, 2) deltage rlandenes afhjælpning af mangler uden 
medfinansiering fra EU, 3) afhjælpning af mangler med ressourcer på EU-plan. 
Valgmulighed 1 ville ikke have  nogen væsentlige omkostninger for EU-budgettet, men ville 
også have en begrænset effektivitet. Finansielle  byrder og fordele, som er ulige fordelt mellem 
medlemsstaterne, vil sandsynligvis skabe spændinger. Med valgmulighed 2 ville man på en effektiv måde afhjælpe manglerne og dele re ssourcerne, eftersom den indfører en mere 
retfærdig og sammenhængende model gennem (delvis) byrde deling og reduktion af de 
finansielle forpligtelser for deltagerlandene. Valgmulighed 3 er yderst effektiv og giver EU 
mulighed for at afhjælpe identificerede mangler rettidigt og omkostningseffektivt — alt efter det budget, der står til rådighed. På grund af subsidiariteten kan der sættes spørgsmålstegn ved 
en større indvirkning på EU-budgettet. 
Valgmulighed 2 lader til at være særligt egnet til ressourcer, hvor der er tale om risici med lav 
sandsynlighed/stor indvirkning, og valgmulighe d 3 lader til at være særligt egnet til 
horisontale ressourcer, der er t il gavn for alle aktører, na vnlig hvis de budgetmæssige 
virkninger er ringe. 
 
DA 5   DA 5.3. Transport   
Politiske valgmuligheder for begrænsede logist iske og finansielle re ssourcer til transport : 
1) ordningens ophør, 2) ingen politikændri ng, 3) en forøgelse af EU's maksimale 
medfinansiering til transport, når der er tale om meget vigtige behov, 4) en forøgelse af EU's 
maksimale medfinansiering til transport generelt. 
Valgmulighed 1 ville underminere opnåelsen af civilbeskyttelses målene, og der kan derfor ses 
bort fra denne valgmulighed. Valgmulighed 2 er ba seret på private, omkostningsfrie løsninger 
og på, at deltagerlandene tilbyder hinanden tran sport. Valgmulighed 3 og 4 ville reducere de 
barrierer, der er forbundet med at finansie re transport. Valgmu lighed 3 ville gøre den 
overordnede indsats behovsbaseret. Den admini strative byrde for eksterne partnere ved 
valgmulighed 3 og 4 vil sandsynligvis forblive den samme. Valgmulighed 4 indebærer en risiko for, at lave transportomkostninger kunne fr emme indsættelsen af ikke væsentlige goder, 
og derfor foretrækkes valgmulighed 3. 
Politiske valgmuligheder for opnåelse af strømlinede administrative procedurer
: 1) ingen 
politikændring, 2) forenkling. 
Valgmulighed 1 omfatter en forenkling, so m Kommissionen skal foretage uden en 
lovgivningsmæssig revision. Valgmulighed 2 om fatter en lovgivningsmæssig revision og 
forventes at reducere de admini strative udgifter yderligere for EU  og deltagerlandene samt at 
bidrage væsentligt til målenes opnåelse. Ef tersom valgmulighed 1 ikke betragtes som 
tilstrækkelig til at skabe væsentlige forb edringer, foretrækkes valgmulighed 2. 
5.4. Beredskab   
Interessenterne gav udtryk for generel t ilfredshed med de nuværende trænings- og 
øvelsesordninger. Nogle af interessenterne ønske de en udvidelse af deres anvendelsesområde. 
Forslagene om at indføre binde nde lovgivning, bindende standarder  eller kvalitetsmærker blev 
forkastet på et tidligt tidspunkt, eftersom re tsgrundlaget i artikel 196 i TEUF udelukker en 
harmonisering.  
Politiske valgmuligheder: 1) ikke-bindende retningslinjer for træn ing og øvelser og ingen 
ændring i udgiftsniveauet til CPFI, 2) generel EU-beredskab spolitikramme uden juridisk 
bindende bestemmelser samt supplerende EU-finansiering til indførelsen af et 
træningsnetværk og andre foranstaltninger, 3) EU-støtte til civilbeskyttelsestræning gøres 
afhængig af, at deltagerlandenes træni ngscentre opfylder visse minimumskrav. 
Valgmulighed 1: Ikke-bindende EU-retnings linjer, som kan føre til forskelle i 
beredskabsniveauet i deltagerlandene, vill e ikke være effektive. De økonomiske, 
miljømæssige og sociale indvirkninger, herund er den administrative byrde, ville være 
begrænsede, eftersom deltagerlandene kun ville gennemføre deres egne standarder. 
Valgmulighed 2: I betragtning af at delta gerlandene befinder sig på forskellige 
beredskabsniveauer, ville gennemførelsen af i kke-bindende EU-retningslinjer have forskellige 
indvirkninger, hvad angår omkostninger og effektivit et. Hvis der blev ydet finansiel støtte fra 
EU, ville omkostningerne (delvist ) blive afholdt via EU-budgettet. 
Valgmulighed 3: Forbedret effektivitet i inds atsoperationer, som involverer mere end et 
deltagerland, opnås ved hjælp af fælles principp er, viden, bedre interope rabilitet og en større 
ressourcepulje. Omkostningerne på EU-plan er be grænsede, når det gælder oprettelsen af et 
 
DA 6   DA træningsnetværk. Gennemførelsesomkostningerne i deltagerlandene vedrører f.eks. standarder 
for cv'er. Den administrative byrde for offentlige og private aktører kan være væsentlig, eftersom overholdelsen af sta ndarderne og opfyldelsen af krav ene kan indebære betydelige 
ekstra indberetningsudgifter. 
Valgmulighed 2 og 3 ville medføre større fordele med hensyn til effektivitet og EU-merværdi 
sammenlignet med valgmulighed 1. Valgmulighe d 3 ville sandsynligvis være bedre end 
valgmulighed 2, når det gælder effektivitet og sammenhæng, men blev mødt med forbehold 
fra interessenternes side. 
5.5. Forebyggelse   
Interessenterne er enige i, at forebyggelsesforans taltninger skal være en integreret del af en 
afbalanceret tilgang, hvor EU's civilbeskyttelse gør fremskridt.  
Politiske valgmuligheder: 1) ingen ny EU -lovgivning, men retningslinjer for minimale 
nationale forebyggelsesstandarder og for nationale  katastroferisikostyri ngsplaner (RMP'er) og 
samme medfinansieringsniveauer som nu, 2)  generel EU-forebygge lsespolitikramme med 
ikke-bindende retningslinjer samt supplerende EU-s tøtte til RMP'er, 3) fast sættelse af en dato 
for medlemsstaternes færdiggørelse af RMP'er, ledsaget af retningslinjer fra Kommissionen.  
Valgmulighed 1 kunne føre til forskelligarte t gennemførelse af RMP'er og minimale 
forebyggelsesstandarder og ville ikke me dføre opnåelsen af en højere overordnet 
forebyggelsesstandard i EU. 
Valgmulighed 2 ville føre til en hurtigere gennemførelse af retningslinjerne, såfremt 
deltagerlandene ansøger om EU-finansiering. Om kostningerne ville afhænge af, hvor langt de 
enkelte nationale systemer er nået. De admini strative udgifter til yderl igere indberetning ville 
være lave eller ubetydelige. De økonomiske,  miljømæssige og sociale indvirkninger ville 
være bedre end for valgmulighed 1. 
Valgmulighed 3 indebærer en konsekvent, retfærdig tilgang i hele EU, selv om 
gennemførelsen kan blive fors inket som følge af lovgivni ngsprocessernes længde. Den 
administrativ byrde er lille. 
Mens valgmulighed 1 giver utilstrækkelig e ffektivitet og sammenhæng, ville valgmulighed 2 
og 3 være fordelagtig for effektiviteten og sammenhængen. Valgmulighed 2 ville muliggøre en hurtigere gennemførelse, mens valgmulighed 3 på mellemlang sigt kunne føre til en mere 
sammenhængende gennemførelse af katastrofe risikostyringsplanerne, men blev mødt med 
forbehold fra vigtige interessenters side. 
6. S
AMMENFATNING OG KONKLUSIONER  
I konsekvensanalysen foreslås det, at følgende medtages i forslaget til retsakt: Hvad angår 
indsats , de væsentlige elementer og principper om den frivillige pulje af ressourcer 
(bistandens tilgængelighed, valgmulighed 3), og hvad angår EU-finansierede ressourcer (kritiske mangler, valgmulighed 2) med en henvisning til gennemførelsesbestemmelserne. 
Hvad angår transport
 foreslås der i konsekvensanalysen en  revision af nogle af de nuværende 
lovgivningsmæssige bestemmelser for at øg e den maksimale EU-finansieringsrate for 
transportoperationer og at fore nkle de administrative procedur er. Hvad angår forebyggelse  og 
beredskab  foreslås der en generel EU-politikramme  samt retningslinjer fra Kommissionen. 
 
DA 7   DA Det bør overvejes at sætte en tidsfrist fo r medlemsstaternes udarbejdelse af RMP'er 
(forebyggelse, valgmulighed 3). Supplerende finansiel bistand fra EU ville støtte 
udarbejdelsen af RMP'er samt overholdelsen af minimumsstandarder, træningsnetværk og 
andre foranstaltninger (beredskab, valgmulighed 2). 
Yderligere finansiering til at støtte foranstaltnin ger ville kræve tilsvarende ændringer af CPFI. 
7. KONTROL OG EVALUERING  
Kommissionen vil evaluere  og fastsætte kriterier for lovgivni ngens gennemførelse tidligst tre 
år efter dens ikrafttrædelse  på baggrund af bl.a. en over vågning af information såsom 
resultatindikatorer og referencer som f.eks.  reaktionstid og beredskabsforanstaltninger.