DA Den Europæiske Unions Tidende C 348/1

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB FOR DEN EUROPÆISKE UNION — REGNSKABSÅRET 2011

2012/C 348/01

INDHOLD

Note til det konsoliderede årsregnskab

DEL I Konsolideret årsregnskab og forklarende bemærninger

Balance

Resultatopgørelse

Pengestrømsopgørelse

Bevægelser i nettoaktiver

Bemærkninger til årsregnskabet

DEL II: Konsolideret beretning om gennemførelsen af budgettet og forklarende bemærkninger

Konsolideret beretning om gennemførelsen af budgettet

Forklarende bemærkninger til den konsoliderede beretning om gennemførelsen af budgettet

NOTE TIL DET KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB

Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2011 er udarbejdet på grundlag af de oplysninger, som de forskellige institutioner og organer har meddelt i henhold til artikel 129, stk. 2, i finansforordningen vedrørende den Europæiske Unions almindelige budget. jeg erklærer herved, at regnskabet er udarbejdet i overensstemmelse med afsnit vii i finansforordningen og med de regnskabsprincipper, -regler og -metoder, som er beskrevet i bemærkningerne til årsregnskabet.

Jeg har fra regnskabsførerne for disse institutioner og organer, som har attesteret pålideligheden heraf, modtaget alle de oplysninger, der var nødvendige for opstillingen af regnskabet, som viser den Europæiske Unions aktiver og passiver og budgetgennemførelsen.

Jeg attesterer herved, at jeg på grundlag af disse oplysninger og den kontrol, jeg har anset for at være nødvendig for underskrivelsen af Europa-Kommissionens regnskab, har rimelig sikkerhed for, at regnskabet på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af den Europæiske Unions finansielle stilling.

(underskrift)

Philippe TAVERNE Regnskabsfører for Europa-Kommissionen 18. juli 2012

DEL I

Konsolideret årsregnskab og forklarende bemærninger (1)

INDHOLD

Balance

Resultatopgørelse

Pengestrømsopgørelse

Bevægelser i nettoaktiver

Bemærkninger til årsregnskabet:

1. Væsentlige regnskabspolitikker

2. Bemærkninger til balancen

3. Bemærkninger til resultatopgørelsen

4. Bemærkninger til pengestrømsopgørelsen

5. Eventualaktiver, eventualforpligtelser og andre oplysninger

6. Finansielle korrektioner og inddrivelser

7. EU's låntagnings- og långivningsaktiviteter

8. Finansiel risikostyring

9. Oplysning om nærtstående parter

10. Begivenheder efter balancedatoen

11. Anvendelsesområdet for konsolidering

BALANCE

(mio. EUR) Bemærkning 31.12.2011 31.12.2010 LANGFRISTEDE AKTIVER: Immaterielle aktiver 2.1 149 108 Materielle anlægsaktiver 2.2 5 071 4 813 Langsigtede investeringer: Investeringer behandlet regnskabsmæssigt efter den indre værdis metode 2.3 374 492 Finansielle aktiver: AFS-aktiver 2.4 2 272 2 063 Finansielle aktiver: Langfristede lån 2.5 41 400 11 640 Langfristede tilgodehavender og inddrivelige beløb 2.6 289 40 Langsigtet forfinansiering 2.7 44 723 44 118 94 278 63 274 OMSÆTNINGSAKTIVER: Lagerbeholdninger 2.8 94 91 Kortsigtede investeringer: Finansielle aktiver: AFS-aktiver 2.9 3 619 2 331 Kortfristede tilgodehavender og inddrivelige beløb: Finansielle aktiver: Kortfristede lån 2.10 102 2 170 Andre tilgodehavender og inddrivelige beløb 2.11 9 477 11 331 Kortsigtet forfinansiering 2.12 11 007 10 078 Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler 2.13 18 935 22 063 43 234 48 064 AKTIVER I ALT 137 512 111 338 LANGFRISTET GÆLD: Pension og andre ydelser til medarbejderne 2.14 (34 835) (37 172) Langfristede hensættelser 2.15 (1 495) (1 317) Langfristede finansielle forpligtelser 2.16 (41 179) (11 445) Anden langfristet gæld 2.17 (2 059) (2 104) (79 568) (52 038) KORTFRISTET GÆLD: Kortfristede hensættelser 2.18 (270) (214) Kortfristede finansielle forpligtelser 2.19 (51) (2 004) Gældsforpligtelser 2.20 (91 473) (84 529) (91 794) (86 747) PASSIVER I ALT (171 362) (138 785) NETTOAKTIVER (33 850) (27 447) Reserver 2.21 3 608 3 484 Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (2) 2.22 (37 458) (30 931) NETTOAKTIVER (33 850) (27 447)

RESULTATOPGØRELSE

(mio. EUR) Bemærkning 2011 2010 DRIFTSINDTÆGTER Egne indtægter og indtægter fra bidrag 3.1 124 677 122 328 Andre driftsindtægter 3.2 5 376 8 188 130 053 130 516 DRIFTSUDGIFTER Administrationsudgifter 3.3 (8 976) (8 614) Driftsudgifter 3.4 (123 778) (103 764) (132 754) (112 378) (UNDERSKUD)/OVERSKUD PÅ DRIFTEN (2 701) 18 138 Finansielle indtægter 3.5 1 491 1 178 Finansielle udgifter 3.6 (1 355) (661) Bevægelser i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere 1 212 (1 003) Andel af nettounderskud fra joint ventures og tilknyttede organer 3.7 (436) (420) REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT (1 789) 17 232

PENGESTRØMSOPGØRELSE

(mio. EUR) Bemærkning 2011 2010 Regnskabsårets økonomiske resultat (1 789) 17 232 Pengestrømme fra driften 4.2 Nedskrivning 33 28 Afskrivning 361 358 (Stigning)/fald i langfristede lån (29 760) (876) (Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering (605) (2 574) (Stigning)/fald i langfristede fordringer og inddrivelige beløb (249) 15 (Stigning)/fald i lagerbeholdninger (3) (14) (Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering (929) (642) (Stigning)/fald i kortfristede fordringer og inddrivelige beløb 3 922 (4 543) Stigning/(fald) i langfristede hensættelser 178 (152) Stigning/(fald) i langfristede finansielle forpligtelser 29 734 886 Stigning/(fald) i anden langfristet gæld (45) (74) Stigning/(fald) i kortfristede hensættelser 56 1 Stigning/(fald) i kortfristede finansielle forpligtelser (1 953) 1 964 Stigning/(fald) i gæld 6 944 (9 355) Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt (4 539) (2 254) Andre ikke-likvide bevægelser (75) (149) Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende pension og ydelser til medarbejdere (2 337) (70) Investeringsaktiviteter 4.3 (Stigning)/fald i immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver (693) (374) (Stigning)/fald i langsigtede investeringer (91) (176) (Stigning)/fald i kortsigtede investeringer (1 288) (540) NETTOPENGESTRØM (3 128) (1 309) Nettostigning/(fald) i kassebeholdning og tilsvarende likvide midler (3 128) (1 309) Kassebeholdning og likvide midler ved årets begyndelse 2.13 22 063 23 372 Kassebeholdning og likvide midler ved årets udgang 2.13 18 935 22 063

BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER

(mio. EUR) Reserver (A) Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (B) Nettoaktiver = (A) + (B) Dagsværdireserve Andre reserver Akkumuleret overskud/ (underskud) Regnskabsårets økonomiske resultat BALANCE PR. 31. DECEMBER 2009 69 3 254 (52 488) 6 887 (42 278) Bevægelser i Garantifondens reserve 273 (273) 0 Bevægelser i dagsværdien (130) (130) Andet 4 (21) (17) Tildeling af det økonomiske resultat for 2009 14 6 873 (6 887) 0 Budgetresultat for 2009 krediteret medlemsstaterne (2 254) (2 254) Regnskabsårets økonomiske resultat 17 232 17 232 BALANCE PR. 31. DECEMBER 2010 (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447) Bevægelser i Garantifondens reserve 165 (165) 0 Bevægelser i dagsværdien (47) (47) Andet 2 (30) (28) Tildeling af det økonomiske resultat for 2010 4 17 228 (17 232) 0 Budgetresultat for 2010 krediteret medlemsstaterne (4 539) (4 539) Regnskabsårets økonomiske resultat (1 789) (1 789) BALANCE PR. 31. DECEMBER 2011 (108) 3 716 (35 669) (1 789) (33 850)

BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET

1. VÆSENTLIGE REGNSKABSPOLITIKKER

1.1 LOVGIVNING OG REGNSKABSREGLER

Den Europæiske Unions regnskaber føres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002) og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til denne finansforordning.

Den Europæiske Union udarbejder i overensstemmelse med finansforordningens artikel 133 sit årsregnskab på grundlag af en regnskabspraksis, der er baseret på periodisering, og som tager udgangspunkt i de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS) og IFRS-standarderne, International Financial Reporting Standards. Disse regnskabsregler, som er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, skal anvendes af alle de EU-institutioner og -organer, der er omfattet af konsolideringen, således at man har et fælles sæt af regler for regnskabsførelse, værdiansættelse og regnskabsaflæggelse, der gør det muligt at harmonisere proceduren for udarbejdelse og konsolidering af årsregnskabet. Regnskaberne føres i euro på basis af kalenderåret.

1.2 REGNSKABSPRINCIPPER

Formålet med årsregnskaberne er at give en række oplysninger om et organs finansielle stilling, resultater og pengestrømme, som kan være nyttige for en bred vifte af brugere. For et offentligt organ som EU er formålene mere specifikt at give oplysninger, som kan være nyttige i forbindelse med beslutningsprocessen, og at bevise organets ansvarlighed for de ressourcer, det har fået betroet. Det er med disse mål for øje, at nærværende dokument er udarbejdet.

De overordnede hensyn (eller regnskabsprincipper), som skal følges under udarbejdelsen af årsregnskabet, er fastsat i EU-regnskabsregel 2 og er de samme som dem, der er beskrevet i IPSAS 1, dvs. principperne om et retvisende billede, periodisering, going concern, ensartethed, sammendrag af poster, modregning og sammenligningstal.

For at kunne udarbejde et årsregnskab i overensstemmelse med ovennævnte regler og principper skal ledelsen udarbejde en række overslag, som har indflydelse på de beløb, som præsenteres for visse poster i balancen og resultatopgørelsen, samt oplysningerne om eventualforpligtelser og eventualaktiver.

1.3 KONSOLIDERING

Anvendelsesområdet for konsolidering

EU's konsoliderede årsregnskab omfatter alle væsentlige kontrollerede enheder (institutioner og agenturer), tilknyttede organer og joint ventures; på nuværende tidspunkt er der i alt 50 kontrollerede enheder, 5 joint ventures og 4 tilknyttede organer. Den fulde fortegnelse over konsoliderede enheder findes i bemærkning 11.1. Anvendelsesområdet for konsolideringen er blevet øget med 7 kontrollerede enheder (1 institution og 6 agenturer) i forhold til 2010. Virkningen af disse forøgelser på det konsoliderede årsregnskab var ikke væsentlig.

Kontrollerede enheder

Beslutningen om at medtage en enhed i anvendelsesområdet for konsolideringen er baseret på kontrolbegrebet. Kontrollerede enheder er alle de enheder, hvori EU direkte eller indirekte har beføjelse til at styre såvel drift som økonomi og dermed få udbytte af enhedernes aktiviteter. Denne beføjelse skal kunne udøves umiddelbart. De kontrollerede enheder konsolideres fuldt ud. Konsolideringen begynder på den første dag, hvor denne kontrol finder sted, og slutter, når kontrollen ophører.

De mest almindelige indikatorer for, at EU udøver kontrol, er oprettelse af enheden via oprettelsesretsakter eller sekundær lovgivning, finansiering af enheden over EU's almindelige budget, stemmerettigheder i de styrende organer, revision udført af Den Europæiske Revisionsret og decharge meddelt af Europa-Parlamentet. Det er klart, at der skal foretages en vurdering for hver enkelt enhed for at afgøre, om der er tale om kontrol, når ét af ovennævnte kriterier er opfyldt, eller om alle kriterierne skal være opfyldt.

Ud fra denne synsvinkel betragtes EU-institutionerne (med undtagelse af Den Europæiske Centralbank) og agenturerne (med undtagelse af agenturerne fra den tidligere anden søjle) som værende underlagt EU's kontrol, og de er derfor også omfattet af konsolideringen. Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling) betragtes endvidere også som en kontrolleret enhed.

Alle væsentlige transaktioner og saldi mellem EU's kontrollerede enheder elimineres. De urealiserede gevinster og tab på transaktioner mellem enheder er ikke væsentlige og er derfor ikke blevet elimineret.

Joint ventures

Et joint venture er et kontraktligt arrangement, hvori EU og en eller flere (risikovillige) parter er fælles om at drive en økonomisk aktivitet, som er underlagt fælles kontrol. Fælles kontrol er en kontraktligt fastsat deling af den direkte eller indirekte kontrol med en aktivitet, der omfatter mulighed for tjenesteydelser.

Investeringer i joint ventures bogføres ved hjælp af den indre værdis metode og indregnes først til anskaffelsesværdien. EU's andel af over- eller underskud i de fælles kontrollerede enheder indregnes i resultatopgørelsen, og andelen af bevægelserne i reserverne indregnes i EU's reserver. Den indledende investering plus alle bevægelser (yderligere investeringer, andel af overskud eller underskud og bevægelser i reserverne, forringelser og udbytte) giver tilsammen den bogførte værdi af det pågældende joint venture i regnskabet på balancedatoen.

De urealiserede gevinster og tab på transaktioner mellem EU og dets fælles kontrollerede enheder er ikke væsentlige og er derfor ikke blevet elimineret. Regnskabspraksis for joint ventures kan adskille sig fra den, som EU har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder.

Tilknyttede organer

Tilknyttede organer er enheder, hvori EU direkte eller indirekte har en betydelig indflydelse, men ingen kontrol. Det antages, at der udøves betydelig indflydelse, hvis EU direkte eller indirekte ejer mindst 20 % af stemmerettighederne.

Investeringer i tilknyttede organer bogføres ved hjælp af den indre værdis metode og indregnes først til anskaffelsesværdien. EU's andel af de tilknyttede organers over- eller underskud indregnes i resultatopgørelsen, og andelen af bevægelserne i reserverne indregnes i reserverne. Den indledende investering plus alle bevægelser (yderligere investeringer, andel af overskud eller underskud og bevægelser i reserve, forringelser og udbytte) giver til sammen den bogførte værdi af det associerede selskab i regnskabet på balancedatoen. Modtagne udlodningsbeløb fra et tilknyttet organ nedbringer investeringens regnskabsmæssige værdi. De urealiserede fortjenester og tab på transaktioner mellem EU og dets tilknyttede organer er ikke væsentlige og er derfor ikke blevet elimineret.

Regnskabspraksis for tilknyttede organer kan adskille sig fra den, som EU har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder. I tilfælde, hvor EU har en andel på 20 % eller mere af en kapitalinvesteringsfond, har EU ikke ønske om at øve nogen betydelig indflydelse. Disse fonde behandles derfor som finansielle instrumenter, der kategoriseres som instrumenter, der besiddes med handel for øje (AFS, dvs. available for sale), hvorfor den indre værdis metode ikke anvendes.

Ikke-konsoliderede enheder, hvis midler forvaltes af Kommissionen

Midlerne i den fælles sygeforsikringsordning for personalet i EU, Den Europæiske Udviklingsfond og Deltagergarantifonden forvaltes af Kommissionen på deres vegne. Da disse enheder ikke kontrolleres af EU, er de dog ikke omfattet af det konsoliderede regnskab (der gives yderligere oplysninger om de relevante beløb i bemærkning 11.2).

1.4 GRUNDLAGET FOR OPSTILLINGEN AF ÅRSREGNSKABET

1.4.1 Valuta og omregningsgrundlag

Funktionel valuta og rapporteringsvaluta

Årsregnskabet er opstillet i millioner euro, idet euroen er EU's funktionelle valuta og rapporteringsvaluta.

Transaktioner og balancer

Valutatransaktioner omregnes til euro ved hjælp af de gældende kurser på transaktionsdagen. Gevinster og tab på udenlandsk valuta fra valutatransaktioner og fra omregning af monetære aktiver og forpligtelser i fremmed valuta til de valutakurser, som er gældende ved årets udgang, indregnes i resultatopgørelsen.

Der anvendes særlige omregningsmetoder for materielle anlægsaktiver og immaterielle aktiver, nemlig værdiansættelse til købsprisen omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen.

Årsopgørelser over monetære aktiver og passiver i udenlandske valutaer omregnes til euro på grundlag af de gældende valutakurser pr. 31. december:

Vekselkurs i forhold til euro

Valuta 31.12.2011 31.12.2010 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,7870 25,0610 DKK 7,4342 7,4535 EEK Ikke relevant 15,6466 GBP 0,8353 0,8607 HUF 314,5800 277,9500 LVL 0,6995 0,7094 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,4580 3,9750 RON 4,3233 4,2620 SEK 8,9120 8,9655 CHF 1,2156 1,2504 JPY 100,2000 108,6500 USD 1,2939 1,3362

Ændringer i dagsværdien af monetære værdipapirer i fremmed valuta, der er klassificeret som besiddet med handel for øje (AFS), og som vedrører omregningsforskelle, indregnes i resultatopgørelsen. Omregningsforskellene vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver og forpligtelser, der holdes til dagsværdi gennem resultatet, indregnes i resultatopgørelsen. Omregningsforskelle vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver, der er klassificeret som besiddet med handel for øje, medtages i dagsværdireserven.

1.4.2 Anvendelse af overslag

I henhold til IPSAS og almindeligt accepterede regnskabsprincipper omfatter regnskabet nødvendigvis beløb, der er baseret på overslag og forvaltningens antagelser på baggrund af de mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Vigtige overslag omfatter, men er ikke begrænset til, forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere, hensættelser, finansielle risici forbundet med lageropgørelser og tilgodehavender, periodeafgrænsningsposter, eventualaktiver og -forpligtelser og værdiforringelsesgraden af immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver. De faktiske resultater kan vise sig at være forskellige fra overslagene. Ændringer i overslagene indarbejdes i den periode, hvor man får kendskab til ændringerne.

1.5 BALANCEN

1.5.1 Immaterielle aktiver

Erhvervede softwarelicenser opføres til kostpris minus samlede afdrag og afskrivningstab. Aktiverne amortiseres på lineær basis over deres forventede levetid. Immaterielle aktiver, som er udviklet internt, kapitaliseres, når de relevante kriterier i EU's regnskabsregler er opfyldt. De omkostninger, som kan kapitaliseres, omfatter alle nødvendige omkostninger, der er direkte forbundet med at oprette, fremstille og forberede aktivet til den af ledelsen planlagte anvendelse. Omkostninger forbundet med forskningsaktiviteter, udviklingsomkostninger, der ikke kan kapitaliseres, og vedligeholdelsesomkostninger indregnes som udgifter, efterhånden som de afholdes.

1.5.2 Materielle anlægsaktiver

Alle ejendomme og installationer samt alt udstyr opføres til den historiske anskaffelsesværdi med fradrag af afskrivning og værdiforringelse. Den historiske anskaffelsesværdi omfatter udgifter, der direkte kan henføres til anskaffelsen eller opførelsen af aktivet.

Efterfølgende omkostninger bliver kun medregnet i aktivets regnskabsmæssige værdi eller indregnet som et selvstændigt aktiv, når det er sandsynligt, at det fremtidige økonomiske udbytte heraf eller mulighed for tjenesteydelser vil tilfalde EU, og dets værdi kan ansættes pålideligt. Reparation og vedligeholdelse opføres på resultatopgørelsen for den regnskabsperiode, hvori udgifterne er afholdt. Da EU ikke låner penge til at finansiere erhvervelse af materielle anlægsaktiver, er der ingen låneomkostninger forbundet med sådanne køb.

Grunde og kunstværker afskrives ikke, da de skønnes at have en ubegrænset levetid. Aktiver under opførelse afskrives ikke, da disse aktiver endnu ikke kan anvendes. Andre aktiver afskrives efter den lineære metode, så anskaffelsesværdien fordeles på den resterende værdi i henhold til den skønsmæssige levetid, som følger:

Afskrivningssatser

Type af aktiver Lineære afskrivningssatser Ejendomme 4 % Installationer, maskiner og udstyr 10 % til 25 % Møbler 10 % til 25 % Inventar og tilbehør 10 % til 33 % Transportmateriel 25 % Computerhardware 25 % Andre materielle aktiver 10 % til 33 %

Gevinster eller tab på afhændelser fastlægges ved at sammenligne provenuet minus salgsomkostninger med den regnskabsmæssige værdi og medtages i resultatopgørelsen.

Leasing

Leasing af materielle aktiver, hvor EU bærer alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som finansiel leasing. Finansiel leasing kapitaliseres pr. datoen for indgåelse af leasingaftalen til den laveste værdi af dagsværdien for det leasede aktiv og nutidsværdien for minimumsbetalingerne på leasingaftalen. Hver leasingbetaling fordeles mellem restgælden og de finansielle afgifter, så der fremkommer en konstant sats på den udestående finanssaldo. Lejeforpligtelserne fratrukket finansielle afgifter medregnes i anden gæld (langfristet og kortfristet). Renteelementet i de finansielle afgifter bogføres i resultatopgørelsen over leasingperioden, så der for hver periode fremkommer en konstant periodisk rentesats for den resterende gældssaldo. Aktiver, der er erhvervet i henhold til finansiel leasing, afskrives over den korteste periode af aktivets levetid og leasingperioden.

Lejeaftaler, hvor udlejeren bærer en væsentlig del af risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som operationel leasing. Betalingerne for operationel leasing opføres på resultatopgørelsen på lineær basis over leasingperioden.

1.5.3 Værdiforringelse af ikke-finansielle aktiver

Aktiver med ubestemt levetid amortiseres ikke, men vurderes årligt med hensyn til nedskrivning på grund af værdiforringelse. Nedskrivning af aktiver tages op til overvejelse, hver gang en begivenhed eller en ændring i omstændighederne antyder, at den regnskabsmæssige værdi måske ikke er erholdelig. Tab som følge af værdiforringelse indregnes til differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb. Det erholdelige beløb er det højeste beløb af et aktivs dagsværdi minus salgsomkostninger og dets brugsværdi.

De immaterielle aktivers og de materielle anlægsaktivers restværdi og levetid vurderes og korrigeres om nødvendigt mindst én gang om året. Et aktivs regnskabsmæssige værdi nedskrives straks til det erholdelige beløb, hvis den regnskabsmæssige værdi er større end de anslåede erholdelige beløb. Hvis de årsager til værdiforringelser, der var indregnet i de foregående år, ikke længere er relevante, tilbageføres det tidligere bogførte værdiforringelsestab tilsvarende.

1.5.4 Investeringer

Investeringer i tilknyttede organer og andele i joint ventures

Investeringer i tilknyttede organer og andele i joint ventures regnskabsføres efter den indre værdis metode. Omkostningerne vedrørende kapitalandelene justeres med henblik på at afspejle den stigning eller det fald i nettoaktiverne for de tilknyttede organer og joint ventures, der kan henføres til EU efter den første indregning, hvis der er tegn på værdiforringelse, og nedskrives om nødvendigt til det lavere erholdelige beløb. Det erholdelige beløb vurderes som beskrevet i 1.5.3. Hvis årsagen til værdiforringelsen ikke længere er relevant på et senere tidspunkt, tilbageføres værdiforringelsestabet til den regnskabsmæssige værdi, der ville være blevet bogført, hvis værdiforringelsestabet ikke var blevet indregnet.

Investeringer i risikokapitalfonde

Klassifikation og måling

Investeringer i risikokapitalfonde klassificeres som aktiver, der besiddes med handel for øje (se 1.5.5), og regnskabsføres derfor til dagsværdi, mens gevinster og tab fra ændringer i dagsværdien (herunder omregningsforskelle) indregnes i dagsværdireserven.

Dagsværdi

Eftersom investeringer i risikokapitalfonde ikke har en noteret markedsværdi på et aktivt marked, værdiansættes de linje for linje til den laveste værdi af anskaffelsesværdien og den identificerbare nettoaktivværdi (NAV). Urealiserede gevinster, som skyldes dagsværdimålingen, indregnes gennem reserverne, og urealiserede tab vurderes med hensyn til værdiforringelse for at afgøre, om de bør indregnes som værdiforringelsestab i resultatopgørelsen eller som ændringer i dagsværdireserven.

1.5.5 Finansielle anlægsaktiver

Klassifikation

EU klassificerer sine finansielle aktiver i følgende kategorier: finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, lån og tilgodehavender, hold til udløb-investeringer samt finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS-aktiver). Klassifikationen af de finansielle instrumenter bestemmes ved den første bogføring og revurderes pr. hver balancedag.

i) Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet

Et finansielt instrument klassificeres i denne kategori, hvis det hovedsagligt er erhvervet med henblik på salg på kort sigt, eller hvis EU betegner det således. Afledte finansielle aktiver hører også til i denne kategori. Aktiver i denne kategori klassificeres som omsætningsaktiver, hvis det kan forventes, at de realiseres inden 12 måneder fra balancedagen.

ii) Lån og tilgodehavender

Lån og tilgodehavender er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger, der ikke er noteret på et aktivt marked. De fremkommer, når EU tilvejebringer penge, varer eller tjenesteydelser direkte til debitor uden at have til hensigt at handle tilgodehavendet. De er inkluderet i de langfristede aktiver, undtagen hvis de udløber inden for tolv måneder fra balancedagen.

iii) Hold-til-udløb-investeringer

Hold-til-udløb-investeringer er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger og fast løbetid, som EU agter og formår at beholde til udløb. I dette regnskabsår havde EU ingen investeringer, der hørte til i denne kategori.

iv) Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS)

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, er ikke-afledte aktiver, der enten hører til i denne kategori eller ikke er rubriceret i nogen anden kategori. De klassificeres enten som omsætningsaktiver eller langfristede aktiver afhængigt af, hvornår EU har til hensigt at afhænde dem. Investeringer i ikke-konsoliderede enheder og andre kapitalandele (f.eks. risikokapitaltransaktioner), der ikke bogføres ved hjælp af den indre værdis metode, klassificeres også som AFS-aktiver.

Første indregning og måling

Køb og salg af finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, hold-til-udløb-aktiver samt aktiver, der besiddes med handel for øje, indregnes på handelsdatoen, som er den dato, hvor EU forpligter sig til at købe eller sælge aktivet. Udlån indregnes, når låntagerne får et kontant beløb. Finansielle instrumenter indregnes første gang til dagsværdi plus transaktionsomkostninger for alle de finansielle aktiver, som ikke er indregnet til dagsværdi gennem resultatet. Finansielle aktiver, der indregnes til dagsværdi gennem resultatet, indregnes første gang til dagsværdi, og transaktionsomkostningerne bogføres under udgifter i resultatopgørelsen.

Dagsværdien af et finansielt aktiv ved første indregning er normalt transaktionsprisen (dvs. dagsværdien af det modtagne vederlag). Når der ydes et langfristet lån, der er rentefrit eller forrentes under markedsvilkår, kan dets dagsværdi dog vurderes til nutidsværdien af alle fremtidige kontantbetalinger skønnet ved hjælp af den gældende markedsrentesats for lignende instrumenter med en lignende kreditvurdering.

Lån ydet af lånte midler måles til deres nominelle beløb, som anses for at være lånets dagsværdi. Det skyldes følgende:

— "Markedsmiljøet" for EU-lån er meget specifikt og forskelligt fra det kapitalmarked, som bruges til at udstede kommercielle obligationer eller statsobligationer. Da udlånerne på disse markeder har mulighed for at vælge alternative investeringer, indregnes offeromkostningerne i markedspriserne. Denne mulighed for alternative investeringer findes imidlertid ikke for EU, som ikke har lov til at investere penge på kapitalmarkederne; EU låner kun penge med henblik på udlån til samme rente. Det betyder, at EU ikke har nogen alternativ udlåns- eller investeringsmulighed for de lånte beløb. Der er således ingen offeromkostninger og derfor ikke noget grundlag for sammenligning med markedsrenten. Faktisk udgør EU's lånetransaktion i sig selv markedet. Da muligheden med offeromkostninger således ikke kan anvendes, afspejler markedsprisen ikke på rimelig vis forholdene i forbindelse med EU's lånetransaktioner. Det er derfor ikke hensigtsmæssigt at fastlægge dagsværdien af EU's lån i forhold til kommercielle obligationer eller statsobligationer.

— Da der ikke er noget aktivt marked eller tilsvarende transaktioner at sammenligne med, bør den rente, som EU skal bruge til at fastsætte dagsværdien af sine lånetransaktioner i forbindelse med EFSM-lån, betalingsbalancelån og andre tilsvarende lån, desuden være den faktisk anvendte rente.

— Desuden sker der for disse lån en opvejning mellem långivning og låntagning, fordi der er tale om "back-to-back"-transaktioner. Den effektive rente for de ydede lån er således lig med den effektive rente for den tilsvarende låntagning. EU's transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Finansielle instrumenter indregnes ikke længere i regnskabet, når rettighederne til at modtage pengestrømme fra investeringerne er ophørt eller overført, og EU har overdraget alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten.

Efterfølgende måling

i) Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet regnskabsføres efterfølgende til dagsværdi. Gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien for kategorien "finansielle instrumenter til dagsværdi gennem resultatet" indregnes i resultatopgørelsen i det regnskabsår, hvor de opstår.

ii) Lån og tilgodehavender og hold-til-udløb-investeringer regnskabsføres til den amortiserede anskaffelsesværdi ved anvendelse af den effektive rentemetode. I tilfælde af lån ydet af lånte midler anvendes den samme effektive rente på både långivning og låntagning, da disse lån har de samme egenskaber som "back-to-back"-transaktioner, og forskellene mellem låntagnings- og långivningsvilkårene og beløbene er ikke væsentlige. EU's transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

iii) Hold-til-udløb-investeringer – EU har på nuværende tidspunkt ingen hold-til-udløb-investeringer.

iv) Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS), indregnes efterfølgende til dagsværdi. Gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien af AFS-aktiver indregnes i resultatopgørelsen. Når aktiver, der er klassificeret som AFS-aktiver, sælges eller nedskrives, skal de akkumulerede dagsværdijusteringer, der før blev indregnet i dagsværdireserven, indregnes i resultatopgørelsen. Renter af finansielle AFS-aktiver, der udregnes efter den effektive rentemetode, indregnes i resultatopgørelsen. Udbytte af AFS-egenkapitalinstrumenter indregnes fra det tidspunkt, hvor EU's ret til at modtage betaling er fastslået. Dagsværdien af noterede investeringer på et aktivt marked baseres på budprisen. Hvis markedet for et finansielt aktiv ikke er aktivt (og i tilfælde af unoterede værdipapirer), ansætter EU dagsværdien ved hjælp af værdiansættelsesteknikker, f.eks. nylige armslængdetransaktioner, henvisninger til andre i hovedtræk identiske instrumenter, tilbagediskonteret pengestrømsanalyse, modeller for prisfastsættelse af optioner og andre værdiansættelsesteknikker, som i almindelighed benyttes af markedsdeltagerne. Når dagsværdien af investeringer i egenkapitalinstrumenter, som ikke er noteret på et aktivt marked, ikke kan måles pålideligt, værdiansættes disse investeringer til anskaffelsesværdien minus værdiforringelse.

Nedskrivning af finansielle aktiver

EU vurderer på hver balancedag, om der er objektive beviser for, at værdien af et finansielt aktiv er blevet forringet. Et finansielt aktivt bliver udelukkende nedskrevet, og der opstår udelukkende tab ved værdiforringelse, hvis der er objektive beviser for en værdiforringelse som følge af en eller flere begivenheder, som er indtruffet efter første indregning af aktivet, og den eller de tabsgivende begivenheder har en indvirkning på de skønnede fremtidige pengestrømme fra det finansielle aktiv, der kan værdiansættes pålideligt.

a) Aktiver regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi

Hvis der er objektive beviser for, at der er opstået et værdiforringelsestab på lån og tilgodehavender eller hold-til-udløb-investeringer, som regnskabsføres til amortiseret anskaffelsesværdi, måles størrelsen af tabet som forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme (ekskl. fremtidige kredittab, som endnu ikke er opstået) diskonteret til det finansielle aktivs oprindelige effektive rentesats. Aktivets regnskabsmæssige værdi reduceres, og tabet indregnes i resultatopgørelsen. Hvis et lån eller en hold-til-udløb-investering er variabelt forrentet, er diskonteringssatsen til måling af eventuelle værdiforringelsestab den gældende effektive rentesats, der er fastsat i kontrakten. Beregningen af nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme fra et finansielt aktiv, som er stillet i pant, afspejler de pengestrømme, som kan hidrøre fra overtagelse af pantet med fradrag af omkostninger forbundet med erhvervelse og salg af pantet, uanset om en sådan overtagelse af pantet er sandsynlig. Hvis størrelsen af værdiforringelsestabet reduceres i et efterfølgende regnskabsår, og reduktionen objektivt kan henføres til en begivenhed, som er indtruffet, efter at værdiforringelsen er indregnet, tilbageføres det tidligere indregnede værdiforringelsestab gennem resultatopgørelsen.

b) Aktiver regnskabsført til dagsværdi

For kapitalandele, der klassificeres som AFS-aktiver, tages der ved vurderingen af, om aktierne er værdiforringet, hensyn til, hvorvidt der er tale om et væsentligt eller permanent (længerevarende) fald i aktiens dagsværdi til under anskaffelsesværdien. Hvis der findes belæg herfor for finansielle AFS-aktiver, bliver det akkumulerede tab, der måles som forskellen mellem anskaffelsesværdien og den aktuelle dagsværdi med fradrag af eventuelle værdiforringelsestab, som tidligere er indregnet i resultatopgørelsen, fjernet fra reserverne og indregnet i resultatopgørelsen. Værdiforringelsestab på egenkapitalinstrumenter, der er indregnet i resultatopgørelsen, tilbageføres ikke gennem resultatopgørelsen. Hvis dagsværdien af et AFS-gældsinstrument stiger i et efterfølgende regnskabsår, og stigningen objektivt kan henføres til en begivenhed, som er indtruffet, efter at værdiforringelsestabet er indregnet, tilbageføres værdiforringelsestabet gennem resultatopgørelsen.

1.5.6 Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger opføres til den laveste værdi af kostprisen og nettorealisationsværdien. Kostprisen bestemmes efter først ind, først ud-metoden (FIFU). Kostprisen på færdigvarer og varer under fremstilling omfatter råmaterialer, direkte løn, andre direkte omkostninger og tilknyttede produktionsomkostninger (baseret på normal driftskapacitet). Nettorealisationsværdien er den skønnede salgspris i et normalt forretningsforløb med fradrag af færdiggørelsesomkostninger og salgsomkostninger. Når lagerbeholdninger gratis eller for et symbolsk beløb opbevares til distribution, måles de til det laveste beløb af kostprisen og de aktuelle genanskaffelsesomkostninger. De aktuelle genanskaffelsesomkostninger er de omkostninger, som Den Europæiske Union skulle afholde, hvis den erhvervede aktivet på tidspunktet for regnskabsaflæggelse.

1.5.7 Forfinansiering

Forfinansiering er en betaling, hvis formål er at yde modtageren et forskud i form af et kontant beløb. Forfinansieringen kan opdeles i et antal betalinger over en periode, der er fastsat i den pågældende forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet tilbagebetales eller anvendes til det formål, det er ydet til, inden for den periode, der er fastlagt i aftalen. Hvis modtageren ikke afholder støtteberettigede udgifter, har han pligt til at tilbagebetale forfinansieringen til EU. Forfinansieringen nedsættes (helt eller delvis), efterhånden som støtteberettigede udgifter bliver godkendt, og ubrugte beløb tilbagebetales; beløbet indregnes som en udgift.

Ved årets udgang værdiansættes udestående forfinansiering til det eller de oprindeligt udbetalte beløb minus tilbagebetalte beløb, udgiftsførte støtteberettigede beløb, anslåede støtteberettigede udgifter, der endnu ikke var afregnet ved årets udgang, samt værdinedsættelser.

Renter af forfinansiering indregnes, efterhånden som de påløber, i henhold til bestemmelserne i den pågældende aftale. Ved årets udgang foretages der på grundlag af de mest pålidelige oplysninger et skøn over indtægterne fra påløbne renter, og dette beløb indregnes i balancen.

1.5.8 Tilgodehavender

Tilgodehavender regnskabsføres til det oprindelige beløb med fradrag af nedskrivninger for værdiforringelse. En nedskrivning for værdiforringelse af et tilgodehavende foretages, når der er objektive beviser for, at EU ikke vil modtage alle forfaldne beløb i henhold til de oprindelige betingelser for tilgodehavendet. Nedskrivningsbeløbet svarer til differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb. Nedskrivningsbeløbet indregnes i resultatopgørelsen. På grundlag af tidligere erfaringer foretages der også en almindelig nedskrivning for udestående indtægtsordrer, som endnu ikke specifikt er blevet nedskrevet. Se bemærkning 1.5.14 med hensyn til behandlingen af periodiserede indtægter ved regnskabsårets udgang.

1.5.9 Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler er finansielle instrumenter og defineres som omsætningsaktiver. De omfatter kontantbeholdning, anfordringsindskud i banker og andre kortfristede letomsættelige investeringer med en oprindelig løbetid på tre måneder eller mindre.

1.5.10 Ydelser til medarbejdere

Pensionsforpligtelser

EU har en ydelsesbaseret pensionsordning. Medarbejderne betaler en tredjedel af de forventede omkostninger til disse ydelser ud af deres løn, men forpligtelsen er ikke finansieret. Den forpligtelse, der indregnes i balancen i forbindelse med den ydelsesbaserede pensionsordning, er nutidsværdien af den ydelsesbaserede forpligtelse på balancedagen. Den fastsatte ydelsesbaserede forpligtelse bliver beregnet af aktuarer ved hjælp af den såkaldte projected unit credit-metode. Nutidsværdien af en ydelsesbaseret forpligtelse fastsættes ved at diskontere de skønnede fremtidige udgående pengestrømme ved hjælp af rentesatserne for statsobligationer, der er udstedt i den valuta, som pensionerne vil blive udbetalt i til modtagerne, og med løbetider, der er nogenlunde de samme som for pensionsforpligtelserne.

Aktuarmæssige gevinster og tab fra erfaringsbaserede justeringer og fra ændringer i de aktuarmæssige forudsætninger indregnes straks i resultatopgørelsen. Omkostninger vedrørende tidligere tjenesteår indregnes straks i resultatopgørelsen, medmindre ændringerne i pensionsordningen afhænger af, om de ansatte forbliver i tjeneste i en bestemt periode (vestingperioden). I dette tilfælde afskrives omkostningerne vedrørende tidligere tjenesteår på lineær basis over vestingperioden.

Ydelser ved sygdom efter medarbejdernes fratræden

EU godtgør medarbejdernes lægeudgifter. Der er oprettet en særskilt fond, som varetager den daglige administration. Både nuværende medarbejdere, pensionister, enker og enkemænd og deres ydelsesberettigede pårørende nyder godt af systemet. De ydelser, som udbetales til andre end nuværende medarbejdere (pensionister, forældreløse børn mv.), opføres som "Ydelser efter medarbejdernes fratræden". I betragtning af disse ydelsers art er det nødvendigt at foretage en aktuarberegning. Den forpligtelse, som indregnes i balancen, fastlægges på samme grundlag som forpligtelsen for pensionsforpligtelser (se ovenfor).

1.5.11 Hensættelser

Hensættelser indregnes, når EU som følge af tidligere begivenheder har en aktuel juridisk forpligtelse eller en implicit forpligtelse over for tredjemand, og når det er overvejende sandsynligt, at en udbetaling bliver nødvendig for at opfylde denne forpligtelse, og der kan foretages et pålideligt skøn over beløbet. Der foretages ikke hensættelser for fremtidige driftstab. Størrelsen af hensættelsen er det bedst mulige skøn over de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne den aktuelle forpligtelse på tidspunktet for regnskabsaflæggelse. Når hensættelsen omfatter et stort antal poster, værdiansættes forpligtelsen ved at vægte alle mulige udfald og disses sandsynlighed (expected value-metoden).

1.5.12 Finansielle forpligtelser

Finansielle forpligtelser klassificeres som finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet eller finansielle forpligtelser regnskabsført til den amortiserede anskaffelsesværdi (låntagning). Låntagning omfatter lån hos kreditinstitutioner og gældsbeviser. Lånene indregnes først til dagsværdi, dvs. deres emissionsprovenu (dagsværdien af modtagne vederlag) fratrukket påløbne transaktionsomkostninger, og regnskabsføres efterfølgende til den amortiserede anskaffelsesværdi ved hjælp af den effektive rentemetode. Forskelle mellem provenuet med fradrag af påløbne transaktionsomkostninger og indløsningsværdien indregnes i resultatopgørelsen i hele låntagningsperioden ved hjælp af den effektive rentemetode.

De klassificeres som langfristede forpligtelser, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen. Ud fra en væsentlighedsbetragtning må den effektive rentemetode ikke anvendes på långivning og låntagning, når der er tale om lån ydet af lånte midler. EU's transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet omfatter afledte instrumenter, når deres dagsværdi er negativ. Regnskabsmæssigt behandles de på samme måde som finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet (se bemærkning 1.5.5).

1.5.13 Gæld

En betydelig del af EU's gæld er ikke forbundet med køb af varer eller tjenesteydelser. I stedet vedrører den ubetalte krav om godtgørelse af udgifter fra modtagere af tilskud eller anden finansiering fra EU. Kravene opføres som gæld med det krævede beløb, når kravet om godtgørelse modtages. Når de støtteberettigede omkostninger er verificeret og godkendt, værdiansættes gælden til det godkendte og støtteberettigede beløb.

Gæld, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, indregnes ved modtagelse af fakturaen til det oprindelige beløb, og de tilsvarende udgifter opføres i regnskaberne, når varerne eller tjenesteydelserne er leveret til og accepteret af EU.

1.5.14 Periodeafgrænsningsposter

I henhold til EU's regnskabsregler indregnes transaktioner og begivenheder i regnskaberne i den periode, de vedrører. Ved udgangen af regnskabsperioden fastsættes de påløbne udgifter ved hjælp af et skøn over periodens overførselsforpligtelser. Beregningen af påløbne udgifter sker i overensstemmelse med detaljerede operationelle og praktiske retningslinjer fra Kommissionen, der skal sikre, at årsregnskabet giver et retvisende billede.

Indtægter bogføres også i den periode, de vedrører. Hvis der ikke ved årets udgang er udsendt en faktura, og EU har leveret ydelsen eller varerne, eller hvis der findes en kontraktlig aftale (dvs. med henvisning til en traktat), skal en periodiseret indtægt indregnes i årsregnskabet.

Hvis der ved årets udgang derimod er udsendt en faktura, men tjenesteydelserne eller varerne endnu ikke er leveret, vil indtægten blive periodiseret og opført i den efterfølgende regnskabsperiode.

1.6 RESULTATOPGØRELSE

1.6.1 Indtægter

Ikke-kommercielle indtægter

Disse udgør langt størstedelen af EU's indtægter og omfatter hovedsaglig direkte og indirekte afgifter samt egne indtægter. Ud over afgifter kan EU også modtage betalinger fra andre parter, f.eks. told, bøder og donationer.

BNI-baserede indtægter og momsindtægter

Indtægter indregnes i den periode, hvor Europa-Kommissionen anmoder medlemsstaterne om at indbetale deres bidrag. De måles til deres "indkaldte beløb". Da momsindtægterne og de BNI-baserede indtægter bygger på skøn over oplysningerne for det pågældende regnskabsår, kan de revideres, når der sker ændringer, indtil medlemsstaterne indsender de endelige oplysninger. Virkningen af en ændring af et skøn medtages i beregningen af nettooverskuddet eller –underskuddet for den periode, hvor ændringen indtraf.

Traditionelle egne indtægter

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter indregnes, når de relevante månedlige A-regnskaber (herunder told og skyldige beløb, som er garanteret og ikke anfægtes) indbetales af medlemsstaterne. På tidspunktet for regnskabsaflæggelse foretages der et skøn over de indtægter, som medlemsstaterne har opkrævet for perioden, men som endnu ikke er betalt til Europa-Kommissionen, og de indregnes som tjente, men endnu ikke modtagne indtægter. De kvartalsmæssige B-regnskaber (herunder told, der hverken er indbetalt eller garanteret, såvel som garanterede beløb, som anfægtes af debitor), der indsendes af medlemsstaterne, indregnes under indtægter efter fradrag af de opkrævningsomkostninger, som medlemsstaterne har ret til at fratrække (25 %). Derudover indregnes en værdinedskrivning i resultatopgørelsen på det beløb, der mangler at blive inddrevet.

Bøder

Indtægter fra bøder indregnes, når EU har truffet beslutning om at pålægge en bøde, og det officielt er meddelt debitor. Hvis der er tvivl om virksomhedens solvens, indregnes der en værdinedskrivning af fordringen. Efter at der er truffet beslutning om en bøde, har debitor to måneder fra meddelelsen til enten:

— at acceptere beslutningen og derfor betale bøden inden for den fastsatte frist, hvorved EU har inkasseret beløbet endeligt

— eller ikke at acceptere beslutningen og klage i henhold til EU-lovgivningen.

Selv hvis der klages over en bøde, skal bødens hovedstol imidlertid indbetales inden for den fastsatte frist på tre måneder, idet klagen ikke har opsættende virkning (artikel 278 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde). Debitor kan under visse omstændigheder og med Kommissionens regnskabsførers samtykke i stedet stille en bankgaranti.

Hvis virksomheden påklager beslutningen og allerede foreløbigt har betalt bøden, indregnes beløbet som en eventualforpligtelse. Da en klage over EU's beslutning ikke har opsættende virkning, anvendes det modtagne beløb til at frigøre tilgodehavendet. Hvis der er modtaget en garanti i stedet for betaling, udgør bøden fortsat en fordring. Hvis det forekommer sandsynligt, at Retten i Første Instans ikke giver EU medhold, indregnes en hensættelse til dækning af denne risiko. Hvis der i stedet er blevet stillet en garanti, nedskrives det udestående tilgodehavende som foreskrevet. De akkumulerede renter, som Europa-Kommissionen modtager på de bankkonti, hvor det modtagne beløb er indsat, indregnes som indtægt, og eventualforpligtelserne øges tilsvarende.

Kommercielle indtægter

Indtægter fra salg af varer og tjenesteydelser indregnes, når alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten til varerne er overgået til køber. Indtægter fra transaktioner i forbindelse med tjenesteydelser bogføres på tidspunktet for regnskabsaflæggelse efter, hvor stor en del af transaktionen der er fuldført.

Renteindtægter og -udgifter

Renteindtægter og -udgifter indregnes i resultatopgørelsen ved hjælp af den effektive rentemetode. Det er en metode til at beregne den amortiserede anskaffelsesværdi for et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse og til allokering af renteindtægter eller renteudgifter i den relevante periode. Når den effektive rente beregnes, foretager EU et skøn over pengestrømmene under hensyntagen til alle det finansielle instruments kontraktlige betingelser (f.eks. optioner på førtidig indfrielse), men uden hensyntagen til fremtidige kredittab. I beregningen medtages alle gebyrer og rentetillæg kontrahenterne imellem, som udgør en integrerende del af den effektive rente, transaktionsomkostninger samt alle andre tillæg og fradrag.

Når et finansielt aktiv eller en gruppe af ensartede finansielle aktiver er nedskrevet som følge af et tab ved værdiforringelse, indregnes renteindtægter på grundlag af den rentesats, som ved målingen af tab ved værdiforringelse blev anvendt til diskontering af de fremtidige pengestrømme.

Udbytte

Udbytte indregnes, når retten til at modtage betaling er fastslået.

1.6.2 Udgifter

Kommercielle udgifter, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, indregnes, når ydelserne er leveret til og accepteret af EU. De værdiansættes til den oprindelige fakturapris. Ikke-kommercielle udgifter er et særtræk ved EU og udgør størsteparten af dens udgifter. De vedrører overførsler til støttemodtagere og kan opdeles i tre typer: fordringer, overførsler i henhold til aftaler samt tilskud, bidrag og donationer.

Overførslerne indregnes som udgifter i den periode, hvor den udløsende begivenhed fandt sted, for så vidt overførslen er tilladt ved forordning (finansforordningen, tjenestemandsvedtægten eller andre bestemmelser), eller der er indgået en kontrakt om tilladelse til overførslen, såfremt støttemodtageren opfylder kriterierne for støtteberettigelse, og der kan foretages et rimeligt skøn over beløbets størrelse.

Når der modtages betalingsanmodning eller et godtgørelseskrav, som opfylder kriterierne for indregning, indregnes anmodningen eller kravet som en udgift på det støtteberettigede beløb. Ved regnskabsårets udgang skønnes og indregnes støtteberettigede udgifter, der allerede er skyldige, men som endnu ikke er anmeldt, som påløbne udgifter i regnskabet.

1.7 EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER

1.7.1 Eventualaktiver

Et eventualaktiv er et muligt aktiv, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af EU, indtræffer eller ej. Der gives oplysninger om et eventualaktiv, når det er sandsynligt, at der opstår økonomiske gevinster eller mulighed for tjenesteydelser.

1.7.2 Eventualforpligtelser

En eventualforpligtelse er en mulig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af EU, indtræffer eller ej, eller en nutidig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, som endnu ikke er blevet indregnet, fordi det ikke er sandsynligt, at en udgående strøm af ressourcer med økonomiske gevinster eller muligheder for tjenesteydelser vil være nødvendig for at opfylde forpligtelsen, eller i de sjældne tilfælde, hvor forpligtelsens størrelse ikke kan måles tilstrækkeligt pålideligt.

2. BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN

LANGFRISTEDE AKTIVER

2.1 IMMATERIELLE AKTIVER

(mio. EUR) Beløb Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2010 236 Tilføjelser 80 Afhændelser (13) Andre ændringer (2) Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2011 301 Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2010 (128) Afdragsbyrde for regnskabsåret (33) Afhændelser 8 Andre ændringer 1 Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2011 (152) Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2011 149 Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2010 108

Ovenstående beløb vedrører hovedsagelig computersoftware.

2.2 MATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

Pr. 31. december 2011 omfatter aktiver under opførelse 219 mio. EUR i aktiver vedrørende Galileo-projektet, EU's globale satellitnavigationssystem, som opbygges med hjælp fra Det Europæiske Rumorganisation (ESA). Når systemet er færdigt, vil det omfatte 30 satellitter, 2 kontrolcentre og 16 jordstationer. Beløbet i balancen afspejler de omkostninger, som Kommissionen har afholdt til dette projekt siden den 22. oktober 2011, hvor de systemets første to satellitter blev opsendt med succes. Før denne dato betragtede Kommissionen som forklaret i tidligere årsregnskaber projektet som værende i forskningsfasen, og alle de afholdte omkostninger blev derfor udgiftsført i overensstemmelse med EU's regnskabsregler. Fra iværksættelsen af projektet og indtil afslutningen af den nuværende finansielle ramme udgør EU's omkostninger ved kredsløbsvalideringsfasen og første del af den fulde driftskapacitetsfase efter planen 3 788 mio. EUR. For den næste finansielle ramme regner man med at bruge yderligere 5 500 mio. EUR på fuld ibrugtagning af systemet, anvendelse af systemet, levering af Galileo-tjenester frem til 2020 og forberedelse af næste generation af konstellationen, og dette vil fuldt ud blive finansieret over EU's budget. Et beløb på 268 mio. EUR er indregnet som forskningsudgifter i regnskabsåret.

De næste to satellitter skal opsendes i efteråret 2012, og når den efterfølgende afprøvning af dem er afsluttet, slutter projektets kredsløbsvalideringsfase (In-Orbit Validation, IOV). Denne fase er finansieret af EU og ESA i fællesskab, og ifølge den tilskudsaftale, som de to parter har indgået, skal ESA foretage en officiel overførsel af de opførte aktiver til EU. Den retlige overførsel vil kræve ESA-Ministerrådets godkendelse, idet det skal bemærkes, at alle medlemmerne af ESA undtagen to (Norge og Schweiz) også er EU-medlemsstater. På nuværende tidspunkt har Kommissionen ingen grund til at tro, at et eller flere medlemmer af ESA vil blokere for en sådan overførsel.

(mio. EUR) Grunde og bygninger Installationer og udstyr Inventar og køretøjer Computerhardware Andre materielle aktiver Finansiel leasing Anlægsaktiv er under opførelse I ALT Regnskabsmæssig bruttoværdi ved udgangen af foregående år 4 027 492 226 483 214 2 663 335 8 440 Tilføjelser 89 37 19 112 22 28 335 642 Afhændelser 0 (11) (19) (44) (12) (6) 0 (92) Overførsler mellem kategorier af aktiver 22 1 0 4 0 (2) (24) 1 Andre ændringer (20) 9 3 2 4 2 (1) (1) Regnskabsmæssig bruttoværdi ved årets udgang 4 118 528 229 557 228 2 685 645 8 990 Akkumuleret afskrivning ved udgangen af foregående år (1 868) (382) (167) (378) (124) (708) (3 627) Afskrivningsbyrde for regnskabsåret (132) (47) (14) (63) (22) (95) (373) Tilbageførte afskrivninger 1 0 0 4 0 7 12 Afhændelser 0 11 16 44 11 0 82 Overførsler mellem kategorier af aktiver 0 0 0 (2) 0 1 (1) Andre ændringer 0 (7) (1) (1) (2) (1) (12) Akkumuleret afskrivning ved årets udgang (1 999) (425) (166) (396) (137) (796) (3 919) regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2011 2 119 103 63 161 91 1 889 645 5 071 regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2010 2 159 110 59 105 90 1 955 335 4 813

De endnu ikke betalte afgifter i forbindelse med finansiel leasing og lignende anføres under langfristede og kortfristede forpligtelser på balancen (se bemærkning 2.17 og 2.20.1). De fordeler sig som følger:

FINANSIEL LEASING

(mio. EUR) Beskrivelse Akkumulerede udgifter (A) Beløb, der skal betales i fremtiden Samlet værdi A + B Efterfølgende udgifter på aktiver (C) Værdi af aktiver A + B + C Afskrivning (E) Regnskabsmæssig nettoværdi = A + B + C + E < 1 år > 1 år > 5 år Passiver i alt (B) Grunde og bygninger 931 59 280 1 315 1 654 2 585 62 2 647 (771) 1 876 Andre materielle aktiver 23 7 7 1 15 38 0 38 (25) 13 I alt pr. 31.12.2011 954 66 287 1 316 1 669 2 623 62 2 685 (796) 1 889 I alt pr. 31.12.2010 865 65 282 1 390 1 737 2 602 61 2 663 (708) 1 955

2.3 INVESTERINGER BEHANDLET REGNSKABSMÆSSIGT EFTER DEN INDRE VÆRDIS METODE

(mio. EUR) Bemærkning 31.12.2011 31.12.2010 Andele i joint ventures 2.3.1 62 138 Investeringer i tilknyttede organer 2.3.2 312 354 Samlede investeringer 374 492

2.3.1 Andele i joint ventures

(mio. EUR) GJU SESAR ITER IMI BCB I alt Beløb pr. 31.12.2010 0 11 12 78 37 138 Bidrag 0 18 92 19 59 188 Andel af nettoresultat 0 (29) (104) (72) (59) (264) Beløb pr. 31.12.2011 0 0 0 25 37 62

Andele i joint ventures regnskabsføres efter den indre værdis metode. Følgende regnskabsmæssige værdier kan tilskrives EU baseret på dets procentvise andel i joint ventures:

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Langfristede aktiver 211 176 Omsætningsaktiver 123 165 Langfristet gæld 0 0 Kortfristet gæld (314) (208) Indtægter 8 7 Udgifter (379) (247)

Fællesforetagendet Galileo (GJU) under afvikling

Afviklingen af fællesforetagendet Galileo blev igangsat i slutningen af 2006, og denne proces er stadig i gang. Da enheden ikke var aktiv og stadig under afvikling i 2011, var der ingen indtægter eller udgifter i den.

Fællesforetagendet SESAR

Dette fællesforetagende har til opgave at sikre moderniseringen af det europæiske lufttrafikstyringssystem og en hurtig gennemførelse af masterplanen for europæisk lufttrafik ved at koordinere og samle alle relevante forsknings- og udviklingsindsatser i EU. Pr. 31. december 2011 tegnede Kommissionen sig for 59,37 % af ejerandelen i SESAR. Kommissionens samlede (vejledende) bidrag til SESAR (fra 2007 til 2013) er på 700 mio. EUR. Den ikke-indregnede andel af tabet i regnskabsåret og kumulativt er på 102 mio. EUR.

Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER (ITER-organisationen)

Deltagerne i ITER er EU og Kina, Indien, Rusland, Sydkorea, Japan og USA. ITER-organisationen blev oprettet med henblik på at forvalte ITER-anlæggene, fremme udnyttelsen af ITER-anlæggene, fremme befolkningens forståelse og accept af fusionsenergi og gennemføre andre aktiviteter, der er nødvendige for at opfylde formålet med ITER. EU's (Euratoms) bidrag til ITER-organisationen ydes via agenturet "Fusion for Energy" og omfatter også bidrag fra medlemsstaterne og Schweiz. Det samlede bidrag betragtes juridisk som et bidrag fra Euratom til ITER, da medlemsstaterne og Schweiz ikke har ejerandele i ITER. Da EU juridisk ejer andelen i fællesforetagendet ITER International, skal Kommissionen indregne investeringen i sit konsoliderede regnskab. Pr. 31. december 2011 tegnede Kommissionen sig for 47 % af ejerandelen i ITER. Euratoms samlede (vejledende) bidrag til ITER (fra 2007 til 2041) er på 7 649 mio. EUR. Den ikke-indregnede andel af tabet i regnskabsåret og kumulativt er på 4 mio. EUR.

Fælles teknologiinitiativer

Offentligt-private partnerskaber i form af fælles teknologiinitiativer, som er gennemført via fællesforetagender, jf. artikel 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (tidligere artikel 171), er blevet oprettet med henblik på at gennemføre målsætningerne i Lissabondagsordenen for vækst og beskæftigelse. IMI og BCB er medtaget under denne post, men tre andre, Artemis, Clean Sky og ENIAC, som rent juridisk betragtes som fællesforetagender, må ud fra et regnskabsmæssigt synspunkt betragtes som tilknyttede organer (og dermed medtages som sådan i bemærkning 2.3.2), fordi Kommissionen har betydelig indflydelse på dem, men ikke fælles kontrol over dem.

Fællesforetagendet for Initiativet om Innovative Lægemidler(IMI)

Fællesforetagendet for IMI støtter prækompetitiv forskning i og udvikling af lægemidler i medlemsstaterne og de associerede lande med henblik på at styrke forskningsinvesteringerne i biofarmakasektoren og fremme små og mellemstore virksomheders involvering i aktiviteterne. Pr. 31. december 2011 tegnede Kommissionen sig for 96,51 % af ejerandelen i IMI. Kommissionens maksimale vejledende bidrag udgør 1 mia. EUR indtil den 31.12.2017.

Fællesforetagendet for brændselsceller og brint (BCB)

Fællesforetagendet BCB’s målsætning er at kombinere ressourcer fra den offentlige og den private sektor for at styrke forskningsaktiviteterne med henblik på at øge den overordnede effektivitet i den europæiske forskningsindsats og fremskynde udviklingen og udbredelsen af brændselscelle- og brintteknologier. Pr. 31. december 2011 tegnede Kommissionen sig for 89,32 % af ejerandelen i BCB. EU's maksimale vejledende bidrag udgør 470 mio. EUR indtil den 31.12.2017.

2.3.2 Investeringer i tilknyttede organer

(mio. EUR) EIF ARTEMIS Clean Sky ENIAC I alt Beløb pr. 31.12.2010 305 14 14 21 354 Bidrag 0 11 117 14 142 Andel af nettooverskud/(underskud) (3) (25) (131) (15) (174) Andre kapitalbevægelser (10) 0 0 0 (10) Beløb pr. 31.12.2011 292 0 0 20 312

Investeringer i tilknyttede organer regnskabsføres efter den indre værdis metode. Følgende regnskabsmæssige værdier kan tilskrives Den Europæiske Union baseret på andelen af dens investeringer i tilknyttede organer:

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Aktiver 460 447 Passiver (162) (93) Indtægter 28 25 Overskud/(underskud) (167) (180)

Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

Den Europæiske Investeringsfond (EIF) er EU's finansieringsinstitution og er specialiseret i risikovillig kapital og garantier til små og mellemstore virksomheder. Kommissionen har indbetalt 20 %, mens resten, der svarer til 720 mio. EUR, ikke er krævet indbetalt.

(mio. EUR) EIF EIF's samlede kapital Kommissionens tegnede andel Samlet aktiekapital 3 000 900 Indbetalt (600) (180) Ikke krævet indbetalt 2 400 720

Fællesforetagendet Artemis

Artemis blev oprettet med henblik på at gennemføre et fælles teknologiinitiativ om integrerede systemer sammen med den private sektor. Kommissionens maksimale vejledende bidrag udgør 420 mio. EUR. Den ikke-indregnede andel af tabet i regnskabsåret og kumulativt er på 3 mio. EUR.

Fællesforetagendet Clean Sky

Formålet med Clean Sky er at fremskynde udvikling, validering og demonstration i EU af rene lufttransportteknologier og navnlig at skabe et radikalt innovativt lufttransportsystem med det mål at nedbringe lufttransportens miljøpåvirkninger. Kommissionens maksimale vejledende bidrag udgør 800 mio. EUR. Den ikke-indregnede andel af tabet i regnskabsåret og kumulativt er på 5 mio. EUR.

Fællesforetagendet ENIAC

Formålet med ENIAC er at opstille en forskningsdagsorden efter fælles overenskomst vedrørende nanoelektronik med henblik på at fastlæge prioriteringerne for udviklingen og indførelsen af vigtige teknologiområder inden for nanoelektronik. Disse mål vil blive nået ved at sammenlægge ressourcer fra den private og den offentlige sektor til støtte for F&U-aktiviteter i form af projekter. EU's samlede forpligtelse udgør 450 mio. EUR. Pr. 31. december 2011 tegnede Kommissionen sig for 96,77 % af ejerandelen i ENIAC.

2.4 FINANSIELLE AKTIVER: AFS-AKTIVER

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Garantifonden 1 475 1 346 Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling 188 188 Risikokapitaltransaktioner 134 137 ETF-iværksætterfaciliteten 234 199 Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa 111 102 Den Grønne Vækstfond 69 20 GEEREF 38 56 Mikrofinansieringsfaciliteten Progress 18 14 Andre investeringer 5 1 I alt 2 272 2 063

2.4.1 Garantifonden

Garantifondens nettoaktiver (3)

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 AFS-aktiver 1 174 1 154 Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler 302 193 Aktiver i alt 1 476 1 347 Passiver i alt (1) (1) Nettoaktiver 1 475 1 346

Garantifonden for eksterne aktioner dækker lån, der er garanteret af EU på grundlag af en afgørelse truffet af Rådet, specielt Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) lånetransaktioner uden for EU, lån i forbindelse med makrofinansiel bistand og Euratom-lån uden for EU. Det er et langsigtet instrument, som dækker misligholdte lån, der er garanteret af EU, og kan derfor betragtes som en langsigtet investering. Dette fremgår af det forhold, at næsten 83 % af de aktiver, som besiddes med salg for øje, har en løbetid på mellem 1 og 10 år. Fondens midler stammer fra udbetalinger over EU's almindelige budget svarende til 9 % af transaktionsbeløbet, fra renter af investering af fondens disponible midler og fra inddrivelser hos debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser, i tilfælde, hvor fonden har måttet indfri garantien. Eventuelle årlige overskud tilbageføres som en indtægt for EU's budget.

EU skal på budgettet opføre en garantireserve for lån til tredjelande. Denne reserve er beregnet på at opfylde Garantifondens behov for tilførsler og om nødvendigt imødekomme anmodninger om indfrielse af garantier, der overstiger fondens disponible midler, således at disse kan opføres på budgettet. Denne reserve svarer til målbeløbet på 9 % af udestående løb ved årets udgang.

2.4.2 Andre langfristede AFS-aktiver

Der er tale om investeringer og andele, der er købt for at hjælpe modtagerne med at udvikle deres forretningsaktiviteter.

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD)

Da EBRD ikke er børsnoteret, og i lyset af de kontraktlige restriktioner, der er indeholdt i EBRD's vedtægter om bl.a. salg af kapitalandele, som er begrænset til anskaffelsesværdien og kun tilladt for eksisterende aktieejere, værdiansættes Kommissionens aktiepost til anskaffelsesværdien fratrukket nedskrivninger.

(mio. EUR) EBRD EBRD's samlede kapital Kommissionens tegnede andel Samlet aktiekapital 28 380 900 Indbetalt (6 199) (188) Ikke krævet indbetalt 22 181 712

Risikokapitaltransaktioner omfatter beløb, der ydes til finansielle formidlere til finansiering af kapitalandele. De forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank og finansieres under den europæiske naboskabspolitik.

ETF-iværksætterfaciliteten omfatter programmet for vækst og beskæftigelse, MAP-programmet, CIP-programmet og pilotprojektet for teknologioverførsel, hvis finansielle forvaltning varetages af EIF, og som støtter oprettelsen og finansieringen af små og mellemstore virksomheder i opstartsfasen ved at investere i passende specialiserede risikokapitalfonde. Ved årets udgang var yderligere 126 mio. EUR vedrørende ETF-iværksætterfaciliteten og SMV-finansieringsfaciliteten afsat til, men endnu ikke udnyttet af de andre parter.

Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa, et investeringsselskab med variabel kapital (SICAV), indgår også i denne post. Hovedformålet med Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa er at fremme den økonomiske udvikling og velstand i Sydøsteuropa gennem en bæredygtig supplerende finansiering i udviklingsøjemed via lokale finansieringsinstitutioner.

Hovedformålet med Den Grønne Vækstfond (tidligere Southeast Europe Energy Efficient Fund) er at forbedre energieffektiviteten og fremme vedvarende energikilder i Sydøsteuropa ved at stille specifik finansiering til rådighed for virksomheder og private forbrugere gennem et samarbejde med finansielle institutioner og direkte finansiering. GEEREF er en innovativ fond, som gennem private investeringer skaffer global risikovillig kapital til projekter til fremme af energieffektivitet og vedvarende energi i udviklingslande og overgangsøkonomier.

2.5 FINANSIELLE AKTIVER: LANGFRISTEDE LÅN

(mio. EUR) Bemærkning 31.12.2011 31.12.2010 Lån ydet over EU's budget og lån fra EKSF 2.5.1 170 162 Lån ydet af lånte midler 2.5.2 41 230 11 478 I alt 41 400 11 640

2.5.1 Lån ydet over EU's budget og lån fra EKSF under afvikling

(mio. EUR) Lån på særlige vilkår EKSF-boliglån I alt I alt pr. 31.12.2010 140 22 162 Nye lån 31 0 31 Tilbagebetalinger (17) (5) (22) Kursforskelle (4) — (4) Ændringer i regnskabsmæssig værdi 1 2 3 I alt pr. 31.12.2011 151 19 170

Lån på særlige vilkår ydes til præferencesats som en del af samarbejdet med tredjelande. Alle beløb forfalder mere end 12 måneder efter årets afslutning. Den effektive rente for disse lån varierer mellem 7,73 % og 14,507 %.

2.5.2 Lån ydet af lånte midler

(mio. EUR) Makrofinansiel bistand Euratom-lån Betalingsbalancelån EFSM EKSF under afvikling I alt I alt pr. 31.12.2010 503 469 12 246 — 264 13 482 Nye lån 126 — 1 350 28 000 — 29 476 Tilbagebetalinger (36) (20) (2 000) — — (2 056) Kursforskelle — — — — 6 6 Ændringer i regnskabsmæssig værdi 2 2 29 344 (4) 373 I alt pr. 31.12.2011 595 451 11 625 28 344 266 41 281 Beløb med forfald < 1 år 5 — — — 46 51 Beløb med forfald > 1 år 590 451 11 625 28 344 220 41 230

Den store stigning i disse beløb skyldes de EFSM-lån, som blev udbetalt i 2011, og afspejles i en stigning i EU's låntagning (se bemærkning 2.16). Der gives yderligere oplysninger om låntagnings- og långivningsaktiviteter i bemærkning 7.

2.6 LANGFRISTEDE TILGODEHAVENDER OG INDDRIVELIGE BELØB

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Medlemsstater 268 14 EKSF-personalelån 7 9 Garantier og sikkerhedsstillelser 11 14 Andet 3 3 I alt 289 40

Ud af ovenstående tilgodehavender vedrører 273 mio. EUR (2010: 14 mio. EUR) ikke-kommercielle transaktioner. Den store stigning i langfristede tilgodehavender fra medlemsstaterne vedrører ikke gennemførte afgørelser om regnskabsafslutning vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne. Disse beløb skal inddrives i flere trancher i løbet af 2012 og 2013 i forbindelse med den finansielle bistand, som ydes til visse medlemsstater. De beløb, som skal inddrives i 2013, er medtaget i ovenstående tabel, mens de beløb, som skal inddrives i 2012, er medtaget under kortfristede tilgodehavender (se bemærkning 2.11.1 nedenfor).

2.7 LANGSIGTET FORFINANSIERING

(mio. EUR) Bemærkning 31.12.2011 31.12.2010 Forfinansiering 2.7.1 40 625 40 298 Forudbetalte omkostninger 2.7.2 4 098 3 820 Langsigtet forfinansiering i alt 44 723 44 118

2.7.1 Forfinansiering

Tidspunktet for inddrivelse eller udnyttelse af forfinansieringen bestemmer, om den skal opføres som omsætningsaktiver eller langfristede aktiver. Udnyttelsen defineres i aftalen for projektet. Alle tilbagebetalinger og al udnyttelse, som sker inden 12 måneder fra tidspunktet for regnskabsaflæggelse, opføres som kortsigtet forfinansiering og derfor som omsætningsaktiver, resten er langsigtet forfinansiering.

Modtagne garantier vedrørende forfinansiering:

Der er tale om garantier, som Europa-Kommissionen i nogle tilfælde kræver af modtagere, når den udbetaler forskud (forfinansiering). Der skal opføres to værdier for denne type garanti, nemlig "den nominelle værdi" og "den løbende værdi". For den nominelle værdi er den udløsende begivenhed knyttet til eksistensen af en garanti. For så vidt angår den løbende værdi, er den udløsende begivenhed for garantien udbetalingen af forfinansieringen og/eller den efterfølgende clearing. Pr. 31. december 2011 var "den nominelle værdi" af de modtagne garantier for forfinansiering på 1 330 mio. EUR, mens "den løbende værdi" af disse garantier var på 1 083 mio. EUR (2010: henholdsvis 1 227 mio. EUR og 1 059 mio. EUR).

Visse forfinansieringsbeløb udbetalt under det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP7) er dækket af en Deltagergarantifond (DGF) – i 2011 blev der i alt udbetalt 3,3 mia. EUR i forfinansiering (2010: 3,2 mia. EUR). Denne fond er en særskilt enhed i forhold til Den Europæiske Union og er ikke konsolideret i dette regnskab – bemærkning 11.2.3.

LANGSIGTET FORFINANSIERING

(mio. EUR) Forvaltningstype 31.12.2011 31.12.2010 Direkte central forvaltning 1 219 1 695 Indirekte central forvaltning 774 620 Decentral forvaltning 697 441 Delt forvaltning 37 249 37 055 Fælles forvaltning 686 487 Langsigtet forfinansiering i alt 40 625 40 298

De største langsigtede forfinansieringer vedrører strukturforanstaltninger for programmeringsperioden 2007-2013: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fiskerifond (EFF). Da mange af disse projekter er langsigtede, er det nødvendigt, at de tilhørende forskud er til rådighed i mere end ét år. Forfinansieringsbeløbene opføres derfor som langfristede aktiver.

Forfinansiering udgør en stor andel af EU's samlede aktiver og kontrolleres derfor grundigt og regelmæssigt. Det skal bemærkes, at størrelsen af forfinansieringen i de forskellige programmer skal være tilstrækkelig til at sikre, at modtageren har den nødvendige likviditet til at starte projektet, samtidig med at EU's finansielle interesser beskyttes, og de retlige og operationelle hensyn og kravene om omkostningseffektivitet overholdes. Kommissionen har taget behørigt hensyn til alle disse elementer i sine bestræbelser på at forbedre opfølgningen af forfinansieringen.

Hvis man ser nærmere på udviklingen i forfinansieringen, viser det sig, at der skete en større stigning i årene 2007-2009, som svarer til de første år af programmeringsperioden 2007-2013. I den periode blev der iværksat en række nye programmer og foranstaltninger, som Kommissionen ydede støtte til i form af forfinansiering. I 2011 er niveauet af forfinansiering for første gang faldende, og denne tendens bekræfter, at stigningen i begyndelsen af den finansielle ramme for 2007-2013 er en normal udvikling, som hænger sammen med udgiftsprofilen for flerårige programmer. I 2011 faldt den samlede forfinansiering således med 1,5 % eller 743 mio. EUR i forhold til 2010, en udvikling, som især hænger sammen med beløbene for kortsigtet forfinansiering under delt forvaltning (se bemærkning 2.12.1). Faldet opvejes dog af en stigning i de forudbetalte omkostninger på grund af indregningen af nye aktiver vedrørende forskud i forbindelse med støtteordninger, som Kommissionen har tilbagebetalt til medlemsstaterne (se nedenfor).

2.7.2 Forudbetalte omkostninger

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Finansieringstekniske instrumenter 3 378 3 820 Støtteordninger 720 — I alt 4 098 3 820

Inden for rammerne af programmerne for samhørighed og udvikling af landdistrikterne for 2007-2013 kan der foretages udbetalinger fra EU's budget til medlemsstaterne for at bidrage til finansieringstekniske instrumenter (enten i form af lån, garantier eller kapitalandele), som er oprettet og forvaltes på medlemsstatens ansvar. Beløb, som ikke er anvendt af disse instrumenter ved årets udgang, tilhører EU (ligesom med normal forfinansiering) og behandles dermed som et aktiv i Kommissionens balance. Basisretsakterne forpligter imidlertid ikke medlemsstaterne til at sende Kommissionen regelmæssige rapporter om anvendelsen af disse forskud, og i nogle tilfælde pålægger de ikke engang medlemsstaterne at identificere dem i de oversigter over udgifter, de indsender til Kommissionen. På grundlag af oplysningerne fra medlemsstaterne om anvendelsen af midlerne foretages der derfor hvert år et skøn over dette aktivs værdi.

Parallelt med, at finansieringstekniske instrumenter blev optaget i balancen i 2010, analyserede Kommissionen også tilsvarende ordninger, hvor der udbetales forskud til medlemsstaterne. Den anmodede medlemsstaterne om oplysninger om deres anvendelse af de forskud, de modtager fra forskellige støtteordninger (statsstøtte, markedsforanstaltninger under EGFL) og bidrag fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. Ved udgangen af 2010 var der imidlertid endnu ikke indkommet oplysninger nok fra medlemsstaterne til, at Kommissionen kunne foretage et pålideligt skøn over de åbne beløb pr. 31. december 2010. Oplysningerne tyder nu på, at disse beløb ikke ville have været væsentlige. Efter at have arbejdet videre med spørgsmålet i 2011 er Kommissionen nu i stand til at foretage et bedre skøn over disse åbne forskud på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne, og der er derfor nu medtaget et aktiv i Kommissionens balance pr. 31. december 2011, fordelt på langsigtet (720 mio. EUR) og kortsigtet (1 792 mio. EUR, se bemærkning 2.12.2), alt efter hvornår forskuddene forventes anvendt. Indregningen af dette aktiv opvejes ved at reducere omkostningerne for 2011 med samme beløb.

OMSÆTNINGSAKTIVER

2.8 LAGERBEHOLDNINGER

(mio. EUR) Beskrivelse 31.12.2011 31.12.2010 Videnskabeligt materiale 78 71 Andet 16 20 I alt 94 91

2.9 FINANSIELLE AKTIVER: AFS-AKTIVER

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS-aktiver), anskaffes for deres afkast eller udbytte eller holdes i porteføljen med henblik på opbygning af en særlig struktur på aktivsiden eller for at udgøre en sekundær likviditetskilde, hvorfor de kan blive solgt i tilfælde af likviditetsbehov eller renteændringer.

AFS-AKTIVER

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 EKSF under afvikling 1 463 1 283 BUFI-investeringer 1 358 515 Finansieringsfaciliteten for risikodeling 547 419 Lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter 97 111 Det Europæiske Kemikalieagentur 151 — Andet 3 3 I alt 3 619 2 331

Hvad angår beløbene under EKSF under afvikling, er alle investeringer, der besiddes med handel for øje, udtrykt i euro og noteret på et aktivt marked. Pr. 31. december 2011 beløb værdipapirer (udtrykt i dagsværdi) med endeligt forfald i løbet af 2012 sig til 481 mio. EUR (2010: 294 mio. EUR).

Selv om der har været anskaffelser inden for både finansieringsfaciliteten for risikodeling og lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter (se også bemærkning 5.1.2), skyldes den store stigning i forhold til året før især den øgede mængde foreløbigt inkasserede bøder i en specielt oprettet fond, som forvaltes af GD ECFIN (BUFI). Inden 2010 blev disse beløb indsat på specifikke bankkonti – se bemærkning 2.13.2, begrænsede likvider.

2.10 FINANSIELLE AKTIVER: KORTFRISTEDE LÅN

Disse beløb vedrører især lån, der forfalder mindre end 12 måneder efter balancedagen (se bemærkning 2.5.2 ovenfor for yderligere oplysninger). Sidste år var der her medtaget et beløb på 2 mia. EUR vedrørende et betalingsbalancelån til Ungarn, som blev betalt tilbage i 2011. Denne post omfatter også tidsindskud på 51 mio. EUR, som især vedrører Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer.

2.11 ANDRE TILGODEHAVENDER OG INDDRIVELIGE BELØB

(mio. EUR) Bemærkning 31.12.2011 31.12.2010 Løbende tilgodehavender 2.11.1 6 189 6 786 Diverse debitorer — 21 20 Periodeafgrænsningsposter 2.11.2 3 267 4 525 I alt 9 477 11 331

I ovenstående samlede beløb indgår et anslået beløb på 8 955 mio. EUR (2010: 11 009 mio. EUR) vedrørende ikke-kommercielle transaktioner.

2.11.1. Løbende tilgodehavender

(mio. EUR) Regnskabsgruppe Pr. 31.12.2011 Pr. 31.12.2010 Bruttobeløb Nedskrivning Nettoværdi Bruttobeløb Nedskrivning Nettoværdi Kunder 379 (94) 285 207 (79) 128 Bøder 3 369 (244) 3 125 4 584 (406) 4 178 Medlemsstater 4 243 (1 550) 2 693 4 011 (1 625) 2 386 Andre 89 (3) 86 96 (2) 94 I alt 8 080 (1 891) 6 189 8 898 (2 112) 6 786

Kunder

Der er tale om indtægtsordrer, som er bogført ved regnskabsårets udgang som konstaterede fordringer til opkrævning, og som ikke allerede er opført under andre konti på balancens aktivside.

Bøder

Der er tale om beløb, som skal inddrives, vedrørende bøder udstedt af Kommissionen. Der er modtaget garantier på i alt 3 012 mio. EUR for de bøder, som endnu ikke var betalt pr. 31. december 2011 (2010: 2 585 mio. EUR) vedrørende disse tilgodehavender. Det skal bemærkes, at 209 mio. EUR af tilgodehavenderne forfaldt til betaling efter den 31. december 2011.

Tilgodehavender hos medlemsstaterne

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Tilgodehavender vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne EGFL 1 439 1 130 ELFUL 23 — TRDI 37 19 Sapard 142 146 Nedskrivning (771) (814) I alt 870 481 Indbetalt moms, som skal inddrives 41 46 Egne indtægter Opført i A-regnskabet 29 81 Opført i det særskilte regnskab 1 263 1 285 Nedskrivning (779) (811) Andet 114 391 I alt 627 946 Andre tilgodehavender hos medlemsstaterne Forfinansiering, som forventes inddrevet 963 561 Andet 192 352 I alt 1 155 913 I alt 2 693 2 386

Tilgodehavender vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne

Denne post omfatter navnlig de beløb, som modtagerne af støtte fra EGFL skyldte pr. 31. december, som anmeldt og attesteret af medlemsstaterne pr. 15. oktober. Der udarbejdes et skøn over de fordringer, som er opstået fra tidspunktet for anmeldelsen og frem til den 31. december. Kommissionen foretager også et skøn over nedskrivningen af fordringer på støttemodtagere, som sandsynligvis ikke vil kunne inddrives. Det, at denne justering foretages, indebærer ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive disse beløb. Justeringen omfatter også et fradrag på 20 % af beløbet, som svarer til det beløb, medlemsstaterne har ret til at tilbageholde til dækning af administrationsomkostninger.

Tilgodehavender vedrørende egne indtægter

Det skal bemærkes, at medlemsstaterne har ret til at tilbageholde 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af opkrævningsomkostningerne. Ovennævnte tal er således nettobeløb, hvor de 25 % er fratrukket. På grundlag af medlemsstaternes overslag er tilgodehavenderne hos medlemsstaterne nedskrevet. Dette indebærer dog ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive de beløb, der er dækket af denne værdijustering.

2.11.2 Periodeafgrænsningsposter

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Periodiserede indtægter 2 952 3 445 Udskudte omkostninger 296 1 061 Andet 19 19 I alt 3 267 4 525

Det største beløb under denne post er periodiserede indtægter:

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Egne indtægter 2 644 2 657 Formålsbestemte landbrugsindtægter nov. og dec. 111 72 EGFL: ikke gennemførte overensstemmelsesafgørelser — 520 Samhørighedsfonden, Fonden for Regionaludvikling og Fonden for Udvikling af Landdistrikterne: finansielle korrektioner 16 43 Andre periodiserede indtægter 181 153 Periodiserede indtægter i alt 2 952 3 445

Det store fald i de udskudte omkostninger skyldes især en forbedring af den regnskabsmæssige behandling af de midler, som medlemsstaterne har overført til de finansieringstekniske instrumenter, og som endnu ikke var angivet til eller godtgjort af Kommissionen ved årets udgang. Disse beløb trækkes nu fra de skyldige omkostninger, som de vedrører.

Andre periodiserede indtægter er primært morarenter, bankrenter og renter af forfinansiering.

2.12 KORTSIGTET FORFINANSIERING

(mio. EUR) Bemærkning 31.12.2011 31.12.2010 Forfinansiering 2.12.1 8 089 9 123 Forudbetalte omkostninger 2.12.2 2 918 955 Kortsigtet forfinansiering i alt 11 007 10 078

2.12.1 Forfinansiering

(mio. EUR) Forvaltningstype 31.12.2011 31.12.2010 Direkte central forvaltning 3 048 3 038 Indirekte central forvaltning 3 037 2 368 Decentral forvaltning 330 536 Delt forvaltning 761 2 177 Fælles forvaltning 803 894 Gennemført af andre institutioner og agenturer 110 110 Kortsigtet forfinansiering i alt 8 089 9 123

Faldet i den kortsigtede forfinansiering under delt forvaltning skyldes de betydelige fremskridt med afslutningen af programmeringsperioden 2000-2006 (især ELFUL, EFRU og Samhørighedsfonden). Selv om der blev udbetalt forfinansiering i 2011 til en række nye projekter (programmer vedrørende perioden 2007-2013), blev de klassificeret under langfristede aktiver som forklaret i bemærkning 2.7.

2.12.2 Forudbetalte omkostninger

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Finansieringstekniske instrumenter 1 126 955 Støtteordninger 1 792 — I alt 2 918 955

Som forklaret i bemærkning 2.7.2 vedrører disse beløb betalinger, som er foretaget til medlemsstaterne inden for rammerne af programmerne for samhørighed og udvikling af landdistrikterne for 2007-2013 med henblik på at for at godtgøre beløb, som er udbetalt til modtagerne på forhånd, men som endnu ikke er blevet brugt ved årets udgang. Ovennævnte beløb forventes anvendt i løbet af 2012.

2.13 KASSEBEHOLDNING OG TILSVARENDE LIKVIDE MIDLER

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Frie likvider: Konti i statskasser og centralbanker 7 450 10 123 Anfordringskonti 1 099 1 150 Forskudskonti 43 39 Overførsler (pengetransport) (5) 1 Kortfristede indlån og andre likvide midler 2 028 1 670 I alt 10 615 12 983 Begrænsede likvider 8 320 9 080 I alt 18 935 22 063

2.13.1 Frie likvider

Frie likvider omfatter alle de midler, som EU har stående på konti i de enkelte medlemsstater og EFTA-lande (statskassen eller centralbanken), på anfordringskonti, på forskudskonti, som kortfristede bankindlån og i bikasser.

De beløb, der er opført under kortfristede indlån, vedrører hovedsagelig midler, der forvaltes af tilsynsførende på EU's vegne med henblik på at gennemføre særlige programmer, som finansieres over EU-budgettet. Ved årets udgang var der indgået forpligtelser over for tredjemand for 118 mio. EUR, som de pågældende endnu ikke havde udnyttet.

2.13.2 Begrænsede likvider

Begrænsede likvider omfatter beløb modtaget i forbindelse med bøder pålagt af Kommissionen i sager, der endnu ikke er afsluttet. De står på særskilte indlånskonti, der ikke anvendes til andre aktiviteter. Hvis der er indgivet en klage, eller hvis det ikke vides, om modparten vil indgive en klage, opføres beløbet som en eventualforpligtelse, jf. bemærkning 5.2.

LANGFRISTET GÆLD

2.14 PENSION OG ANDRE YDELSER TIL MEDARBEJDERE

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Pensioner – personale 30 617 32 801 Pensioner – andre 777 840 Den fælles sygeforsikringsordning 3 441 3 531 I alt 34 835 37 172

2.14.1 Pensioner – personale

I henhold til personalevedtægtens artikel 83 sker udbetalingen af de ydelser, der er fastsat i pensionsordningen for EU-tjenestemænd, over EU's budget. Ordningen er ikke finansieret, men medlemsstaterne garanterer tilsammen udbetalingen af disse ydelser i henhold til den fordelingsnøgle, der er fastsat for finansieringen af disse udgifter. Desuden bidrager tjenestemændene med en tredjedel til langtidsfinansieringen af denne ordning via et obligatorisk bidrag.

Forpligtelserne i forbindelse med pensionsordningen blev vurderet på grundlag af antallet af medarbejdere og pensionerede medarbejdere pr. 31. december 2011 og i overensstemmelse med de regler i tjenestemandsvedtægten, som var gældende på det tidspunkt. Vurderingen blev foretaget i overensstemmelse med IPSAS 25 (og dermed også EU's regnskabsregel nr. 12). Den metode, som bruges til at beregne forpligtelsernes størrelse, kaldes projected unit credit-metoden. De vigtigste aktuarmæssige antagelser, der var til rådighed på vurderingsdatoen, og som blev anvendt til vurderingen, var følgende:

Aktuarmæssige antagelser 31.12.2011 31.12.2010 Nominel diskonteringssats 4,9 % 4,6 % Forventet inflationsrate 1,8 % 2,1 % Reel diskonteringssats 3,0 % 2,4 % Sandsynlighed for ægteskab: mand/kvinde 84 %/38 % 84 %/38 % Generel lønvækst/pensionsrevaluering 0 % 0 % ICSLT-dødelighedstabellen (international dødelighedstabel for tjenestemænd) for 2008 Ja Ja

Det betydelige fald i pensionsforpligtelserne skyldes den store stigning i den anvendte diskonteringssats, som har medført en væsentlig aktuarmæssig gevinst for året.

Bevægelser i bruttoforpligtelserne vedrørende ydelser til medarbejdere

(mio. EUR) Pensionsforpligtelser Sygeforsikring Bruttoforpligtelse ved udgangen af foregående år 36 639 3 791 Tjenesteomkostninger/normalomkostninger 1 255 169 Renteomkostninger 1 716 180 Udbetalte ydelser (1 187) (112) Aktuarmæssige gevinster (4 226) (317) Ændringer pga. nytilkomne 36 0 Bruttoforpligtelse ved årets udgang 34 233 3 711 Virkningen af anvendelsen af justeringskoefficienter på pensioner 834 Ikke relevant Fradrag af skat på pensioner (4 450) Ikke relevant Ordningens aktiver 0 (270) Nettoforpligtelse ved årets udgang 30 617 3 441

2.14.2 Pensioner – andre

Der er tale om pensionsforpligtelser over for nuværende og tidligere medlemmer af Kommissionen, Domstolen (og Førsteinstansretten), Revisionsretten, Rådets Generalsekretariat, Ombudsmanden, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Retten for EU-personalesager. Forpligtelser vedrørende pensioner til medlemmerne af Europa-Parlamentet er også medtaget under denne post.

2.14.3 Den fælles sygeforsikringsordning

Der er også foretaget en vurdering af de forpligtelser, som EU vil have med hensyn til bidrag til den fælles sygeforsikringsordning, for så vidt angår pensionerede medarbejdere. Bruttoforpligtelserne er vurderet til 3 711 mio. EUR; fra bruttoforpligtelserne trækkes ordningens aktiver på 270 mio. EUR for at nå frem til nettobeløbet. Den diskonteringssats og den generelle lønvækst, der er anvendt i beregningen, er de samme som dem, der er anvendt i forbindelse med vurderingen af pensionerne til personalet.

2.15 LANGFRISTEDE HENSÆTTELSER

(mio. EUR) Beløb pr. 31.12.2010 Ekstra hensættelser Tilbagebetalte ikke-anvendte beløb Anvendte beløb Overførsel til kortfristet Ændring i skøn Beløb pr. 31.12.2011 Retssager 306 95 (29) (4) 0 0 368 Nedlukning af atomkraftværker 905 0 0 (8) (29) 137 1 005 Finansielle hensættelser 86 41 0 0 (30) 3 100 Andet 20 4 (2) 0 0 0 22 I alt 1 317 140 (31) (12) (59) 140 1 495

Retssager

Denne post omfatter beløb, der sandsynligvis skal betales over 12 måneder efter årets udgang i forbindelse med en række verserende retssager. Den største del vedrører verserende retssager ved årets udgang i forbindelse med de finansielle korrektioner af udgifter under EGFL og andre retssager vedrørende landbrugsudgifter.

Nedlukning af atomkraftværker

I 2008 foretog et konsortium af uafhængige eksperter en opdatering af deres undersøgelse fra 2003 om de anslåede omkostninger ved Det Fælles Forskningscenters program for nedlukning af nukleare anlæg og affaldshåndtering. Deres reviderede skøn på 1 222 mio. EUR (tidligere 1 145 mio. EUR) tages som udgangspunkt for den hensættelse, der skal opføres i regnskabet. I overensstemmelse med EU's regnskabsregler indeksreguleres dette skøn, hvorefter det diskonteres til sin nettonutidsværdi (ved hjælp af nulkuponswapkurven i euro). I betragtning af dette programs forventede varighed (ca. 20 år) skal det påpeges, at dette skøn er præget af en vis usikkerhed, og de endelige omkostninger kan vise sig at adskille sig fra de beløb, som nu er anført.

Finansielle hensættelser

Der er tale om hensættelser, som vedrører de anslåede tab i forbindelse med de garantier, som er stillet i henhold til SMV-garantifaciliteten fra 1998, SMV-garantifaciliteten fra 2001 og SMV-garantifaciliteten fra 2007 under CIP og garantikomponenten under mikrofinansieringsfaciliteten Progress, hvor Den Europæiske Investeringsfond (EIF) har beføjelse til at udstede garantier i eget navn, men på Kommissionens vegne og risiko. Den finansielle risiko ved udnyttede og uudnyttede garantier er imidlertid begrænset. Langfristede finansielle hensættelser diskonteres til deres nettonutidsværdi (ved hjælp af den årlige swap-rentesats i euro).

2.16 LANGFRISTEDE FINANSIELLE FORPLIGTELSER

(mio. EUR) Bemærkning 31.12.2011 31.12.2010 Langfristet låntagning 2.16.1 41 200 11 445 Eliminering af Garantifonden (4) 2.4.1 (21) — I alt 41 179 11 445

2.16.1 Langfristet låntagning

(mio. EUR) Makrofinansiel bistand (MFA) Euratom-lån Betalingsbalancelån EFSM EKSF under afvikling I alt I alt pr. 31.12.2010 503 469 12 246 0 231 13 449 Ny låntagning 126 0 1 350 28 000 0 29 476 Tilbagebetalinger (36) (20) (2 000) 0 0 (2 056) Kursforskelle 0 0 0 0 6 6 Ændringer i regnskabsmæssig værdi 2 2 29 344 (1) 376 I alt pr. 31.12.2011 595 451 11 625 28 344 236 41 251 Beløb med forfald < 1 år 5 0 0 0 46 51 Beløb med forfald > 1 år 590 451 11 625 28 344 190 41 200

Denne post omfatter lån, som EU skal tilbagebetale, og som forfalder om over et år. Låntagningen omfatter gældsbeviser på i alt 41 011 mio. EUR (2010: 13 211 mio. EUR). Ændringerne i den regnskabsmæssige værdi svarer til ændringerne i påløbne renter. Der gives yderligere oplysninger om låntagnings- og långivningsaktiviteter i bemærkning 7.

2.17 ANDEN LANGFRISTET GÆLD

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Finansiel leasinggæld 1 603 1 672 Bygninger betalt i trancher 367 382 Andet 89 50 I alt 2 059 2 104

KORTFRISTET GÆLD

2.18 KORTFRISTEDE HENSÆTTELSER

(mio. EUR) Beløb pr. 31.12.2010 Ekstra hensættelser Tilbagebetalte ikke-anvendte beløb Anvendte beløb Overførsel fra langfristet Ændring i skøn Beløb pr. 31.12.2011 Retssager 29 11 (18) (5) 0 0 17 Nedlukning af atomkraftværker 21 0 0 (21) 29 0 29 Finansielle hensættelser 140 27 (2) (33) 30 3 165 Andet 24 56 (1) (20) 0 0 59 I alt 214 94 (21) (79) 59 3 270

Denne post omfatter den del af hensættelserne, der forfalder til betaling om mindre end ét år.

2.19 KORTFRISTEDE FINANSIELLE FORPLIGTELSER

Denne post vedrører låntagning (se bemærkning 2.16), der forfalder til betaling i løbet af 12 måneder efter balancedagen.

2.20 GÆLDSFORPLIGTELSER

(mio. EUR) Bemærkning 31.12.2011 31.12.2010 Kortfristet andel af langfristet gæld 2.20.1 81 78 Kortfristede gældsforpligtelser 2.20.2 22 211 17 615 Diverse gældsforpligtelser — 100 97 Periodeafgrænsningsposter 2.20.3 69 081 66 739 I alt 91 473 84 529

2.20.1 Kortfristet andel af langfristet gæld

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Leasingforpligtelser 66 65 Andet 15 13 I alt 81 78

2.20.2 Kortfristede gældsforpligtelser

(mio. EUR) Type 31.12.2011 31.12.2010 Medlemsstater 22 200 17 035 Leverandører og andre 1 511 1 292 Anslåede ikke-støtteberettigede beløb og udestående forfinansiering (1 500) (712) I alt 22 211 17 615

Kortfristede gældsforpligtelser omfatter udgiftsopgørelser modtaget af Kommissionen i forbindelse med støtteaktiviteter. De krediteres med det beløb, der anmodes om, så snart anmodningen er modtaget. Hvis modparten er en medlemsstat, bliver de kategoriseret som sådan. Samme procedure gælder for fakturaer og kreditnotaer, der modtages i forbindelse med indkøbsaktiviteter. De pågældende godtgørelseskrav er taget i betragtning ved cut-off-proceduren ved årets udgang. Efter disse cut-off-posteringer indregnes de anslåede støtteberettigede beløb derfor som udgifter, mens den resterende del indregnes som "anslåede ikke-støtteberettigede beløb og udestående forfinansiering" (se nedenfor). For ikke at overvurdere aktiver og passiver blev det besluttet at opføre nettobeløbet under kortfristet gæld.

Medlemsstater

Det største beløb her vedrører ubetalte godtgørelseskrav i forbindelse med strukturfondsforanstaltninger (5,8 mia. EUR for ESF og 14 mia. EUR for EFRU og Samhørighedsfonden).

Leverandører og andre

Denne post omfatter skyldige beløb vedrørende støtte- og indkøbsaktiviteter samt gældsforpligtelser over for offentlige organer og ikke-konsoliderede enheder (f.eks. EUF).

Anslåede ikke-støtteberettigede beløb og udestående forfinansiering

Gældsforpligtelserne er reduceret med den del af de modtagne, men endnu ikke kontrollerede anmodninger om godtgørelse, som ikke blev betragtet som støtteberettigede. De største beløb vedrører de generaldirektorater, der har ansvaret for strukturforanstaltninger. Gældsforpligtelserne er også reduceret med den del af de modtagne anmodninger om godtgørelse, som svarer til forudbetalte omkostninger, der endnu ikke var betalt ved årets udgang (1 mia. EUR).

2.20.3 Periodeafgrænsningsposter

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Skyldige omkostninger 68 577 66 326 Periodiserede indtægter 490 407 Beløb vedrørende konsoliderede enheder 14 6 I alt 69 081 66 739

De skyldige omkostninger fordeler sig således:

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Landbrug og udvikling af landdistrikter: EGFL: Udgifter 16/10 til 31/12 33 774 33 015 EGFL: Direkte støtte 10 701 10 703 EGFL: Omstrukturering af sukkersektoren 224 400 EGFL: Andet 23 (303) ELFUL 12 127 10 792 I alt 56 849 54 607 Strukturforanstaltninger: EFF 56 116 EFRU og Samhørighedsfonden 4 791 4 894 ISPA 172 74 ESF 1 687 2 182 I alt 6 706 7 266 Andre skyldige omkostninger: F&U 1 157 1 267 Andet 3 865 3 186 I alt 5 022 4 453 Skyldige omkostninger i alt 68 577 66 326

De store periodiserede indtægter pr. 31. december 2011 skyldes to medlemsstaters forhåndsbetaling af bidrag til egne indtægter i 2011.

NETTOAKTIVER OG RESERVER

2.21 RESERVER

(mio. EUR) 31.12.2011 31.12.2010 Dagsværdireserve (108) (61) Andre reserver: Garantifonden 1 911 1 746 Opskrivningshenlæggelse 57 57 Andet 1 748 1 742 I alt 3 716 3 545 I alt 3 608 3 484

2.21.1 Dagsværdireserve

I overensstemmelse med regnskabsreglerne benyttes dagsværdireserven til justering af AFS-aktiver til dagsværdi. I 2011 er et nettobeløb på 24 mio. EUR i akkumulerede fald i dagsværdien fjernet fra dagsværdireserven og indregnet i resultatopgørelsen under AFS-aktiver.

Dagsværdireserven ved årets udgang omfatter et fald i dagsværdien på 87 mio. EUR vedrørende græske statsobligationer, som indehaves af EU (nominel værdi 129 mio. EUR). Det skal dog bemærkes, at disse obligationer i begyndelsen af 2012 blev udskiftet med nye obligationer med tilsvarende vilkår, men som ikke falder ind under den gældsomlægning, som gennemføres med deltagelse af den private sektor. Resultatet var, at alle de beløb, der skulle tilbagebetales den 20. marts 2012 (39 mio. EUR) og den 18. maj (15,7 mio. EUR), blev tilbagebetalt fuldt ud og til tiden. Der gives yderligere oplysninger om ansættelse af finansielle aktiver til dagsværdi i bemærkning 1.5.5.

2.21.2 Andre reserver

Garantifonden

Se også bemærkning 2.4.1 om driften af Garantifonden. Denne reserve afspejler fondens aktiver, som skal svare til målbeløbet på 9 % af de udestående beløb, der er garanteret af Garantifonden.

Opskrivningshenlæggelse

Opskrivningshenlæggelsen omfatter den opskrivning af visse af Kommissionens grunde og bygninger, som blev foretaget før 2005.

Andet

Dette beløb vedrører især reserven for EKSF under afvikling, som består af aktiver i Kul- og Stålforskningsfonden. Denne reserve blev oprettet i forbindelse med afviklingen af EKSF.

2.22 BELØB, DER SKAL INDKRÆVES FRA MEDLEMSSTATERNE

(mio. EUR) Beløb Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2010 30 931 Tilbagebetaling af budgetoverskud for 2010 til medlemsstaterne 4 539 Bevægelser i Garantifondens reserve 165 Andre reservebevægelser 34 Regnskabsårets økonomiske resultat (overskud) 1 789 Samlet beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2011 37 458 Fordelt på: Ydelser til medarbejdere 34 835 Andre beløb 2 623

Dette beløb dækker den del af de udgifter, som Kommissionen allerede har afholdt frem til 31. december 2011, som skal finansieres over de fremtidige budgetter. Et stort antal udgifter er indregnet i henhold til periodiseringsprincippet i år N, selv om de måske først reelt bliver betalt i år N+1 of finansieres via budgettet for år N+1. Denne postering under passiverne resulterer sammen med det forhold, at de tilsvarende beløb først finansieres over de fremtidige budgetter, i passiver, der langt overstiger aktiverne ved årets udgang. De største beløb vedrører EGFL-aktiviteter. Hovedparten af de beløb, der skal indkræves, betales faktisk af medlemsstaterne inden for 12 måneder efter afslutningen af det pågældende regnskabsår som led i budgettet for det følgende år.

Det er stort set kun Kommissionens forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere, der betales over et længere tidsrum, idet det skal bemærkes, at finansieringen af pensionsbetalingerne over det årlige budget garanteres af medlemsstaterne. Der gives til orientering et skøn over fordelingen af de fremtidige forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere:

(mio. EUR) Beløb Kortfristet: beløb, der skal betales i 2012 1 335 Langfristet: beløb, der skal betales efter 2012 33 500 Samlede forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere pr. 31.12.2011 34 835

Det skal også bemærkes, at ovenstående ikke har nogen indflydelse på resultatet af budgetgennemførelsen. Budgettets indtægter skal altid være lig med eller større end budgettets udgifter, og overskydende indtægter tilbageføres til medlemsstaterne.

3. BEMÆRKNINGER TIL RESULTATOPGØRELSEN

3.1 EGNE INDTÆGTER OG INDTÆGTER FRA BIDRAG

(mio. EUR) Bemærkning 2011 2010 Egne indtægter: 3.1.1 BNI-indtægter 88 442 91 178 Momsindtægter 14 763 12 517 Traditionelle egne indtægter: Told 16 528 16 065 Sukkerafgifter 161 150 Traditionelle egne indtægter i alt 16 689 16 215 Budgetjusteringer 3.1.2 4 533 2 135 Bidrag fra tredjelande (herunder EFTA-lande) 250 283 I alt 124 677 122 328

3.1.1 Egne indtægter

Egne indtægter er den vigtigste bestanddel i EU's driftsindtægter. Størstedelen af udgifterne finansieres således med egne indtægter, idet de øvrige indtægter kun udgør en lille del af den samlede finansiering. Der er tre former for egne indtægter, nemlig traditionelle egne indtægter, momsbaserede indtægter og BNI-baserede indtægter. De traditionelle egne indtægter omfatter sukkerafgifter og told. Ordningen for egne indtægter omfatter også en mekanisme til korrektion af budgetuligevægte (UK-rabatten) og en bruttoreduktion af Nederlandenes og Sveriges årlige BNI-baserede bidrag. Medlemsstaterne tilbageholder 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af opkrævningsomkostninger, og ovenstående beløb er angivet netto, dvs. efter at de 25 % er trukket fra.

Det skal bemærkes, at det ved en række kontroller foretaget af Kommissionen og revisioner foretaget af Revisionsretten er blevet påvist, at der er en række mangler i de belgiske regnskabsafslutnings- og bogføringssystemer, som påvirker troværdigheden af de beløb, som overføres til EU's budget som traditionelle egne indtægter. En tilbagebetaling af 169 mio. EUR (brutto, 126 mio. EUR netto), som Belgien har krævet, kan ikke foretages, før man har resultatet af yderligere revisioner og kontroller af, om de beløb for belgiske traditionelle egne indtægter, som er blevet overført til Kommissionens konto, er korrekte.

3.1.2 Budgetjusteringer

Budgetjusteringerne inkluderer budgetoverskuddet fra 2010 (4 539 mio. EUR), som indirekte tilbagebetales til medlemss