Udtalelse om :

- forslag til Raadets beslutninger om saerprogrammer til gennemfoerelse af det fjerde rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998), og - forslag til Raadets beslutninger om saerprogrammer til gennemfoerelse af rammeprogrammet for Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998) () (94/C 393/23)

Raadet for Den Europaeiske Union besluttede den 14. og 19. april 1994 under henvisning til EU-traktatens artikel 130 I, stk. 4, og Euratom-traktatens artikel 198 at anmode om Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de ovennaevnte emner.

Det forberedende arbejde henvistes til OESU's sektion for Energi, Kernekraft og Forskning, som udpegede von der Decken til ordfoerer, samt Barbagli, Bernabei, Bordes-Pages, Dunkel, Frandi, Gardner, von Haus, Lyons, de Paul de Barchifontaine, Proumens og Tesoro Oliver til medordfoerere. Sektionen vedtog sin udtalelse den 8. september 1994.

Det OEkonomiske og Sociale Udvalg vedtog paa sin 318. plenarforsamling, moedet den 14. september 1994, enstemmigt foelgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling blev endeligt vedtaget den 26. april 1994. Der blev vedtaget to afgoerelser, nemlig en om »Det fjerde rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998)« (), og en om et »Rammeprogram for Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998)« ().

1.2. I henhold til artikel 130 G i traktaten om Den Europaeiske Union omfatter rammeprogrammet gennemfoerelse af foelgende fire aktioner:

- ivaerksaettelse af programmer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration gennem fremme af samarbejde med og mellem virksomheder, forskningscentre og universiteter,

- fremme af samarbejde vedroerende forskning, teknologisk udvikling og demonstration i Faellesskabet med tredjelande og internationale organisationer,

- formidling og nyttiggoerelse af resultaterne af aktiviteter vedroerende forskning, teknologisk udvikling og demonstration i Faellesskabet,

- fremme af uddannelse og mobilitet for forskere i Faellesskabet.

1.3. Ifoelge samme traktats artikel 130 I, stk. 3, ivaerksaettes disse aktioner ved hjaelp af saerprogrammer, som beskrives i forslagene i de to foreliggende dokumenter.

1.4. Kommissionen har forelagt 20 forslag, deraf 17 til gennemfoerelse af den foerste aktion, som daekker hovedparten af EF's forskningsaktiviteter, og som ogsaa tegner sig for hovedparten af bevillingerne til det fjerde rammeprograms gennemfoerelse.

1.5. Denne udtalelse omhandler 16 af disse 20 forslag, idet OESU afgav hasteudtalelse om fire af de foreslaaede saerprogrammer, nemlig tre den 2. juni 1994, og den fjerde den 5. juli 1994. Disse fire programmer vedroerer foelgende forskningsomraader:

- avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester,

- telematiksystemer af almen interesse,

- industri- og materialeteknologi,

- ikke-nuklear energi.

2. Rammeprogrammet og saerprogrammerne: generelle bemaerkninger

2.1. OESU udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen har benyttet en ensartet praesentation af forslagene til saerprogrammer, hvilket baade er en forenkling og en rationalisering.

2.2. Hermed tilstraebes ogsaa stoerre gennemsigtighed og bedre sammenhaeng i EF's forskningsindsats, hvilket OESU godkender uden forbehold.

2.3. I denne forbindelse fremsaetter OESU en raekke bemaerkninger om forslagene til saerprogrammer under ét og om rammeprogrammet selv; rammeprogrammet blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Raadet i henhold til proceduren om faelles beslutningstagning, som er nedfaeldet i artikel 189 B i traktaten om Den Europaeiske Union.

2.4.

Procedurer for rammeprogrammets og saerprogrammernes vedtagelse

2.4.1. Ved flere lejligheder har OESU erklaeret sig utilfreds med den traege vedtagelse og ivaerksaettelse af rammeprogrammet; OESU har ogsaa paapeget risikoen for et afbraek i saerprogrammerne, hvilket ville vaere til skade for hele EF's forskningsindsats. OESU har tillige fremhaevet, at stabilitet og kontinuitet er afgoerende led i forskningens udvikling.

2.4.2. OESU henviser i denne forbindelse til udtalelsen af 3. juli 1991 om forslaget til beslutning om det andet rammeprogram (1987-1991) (), udtalelsen af 25. november 1992 om forslaget til Raadets afgoerelse om supplerende finansiering af det tredje rammeprogram (1990-1994) (), og initiativudtalelsen af 26. maj 1993 om det fjerde rammeprogram (1994-1998) ().

2.4.3. I den anden af de naevnte udtalelser gav OESU udtryk for haab om, at konceptet »rullende« programmer inden for EF's forskning, hvorefter to paa hinanden foelgende rammeprogrammer har et eller to aar til faelles, ville have gjort det muligt at sikre den vigtige kontinuitet i arbejdet, at reducere eller indstille uvaesentlige eller frugtesloese forskningsaktioner samt at ivaerksaette nye i funktion af strategiske justeringer, som maatte vaere foretaget paa et tidligt stadium.

2.4.4. Med dette princip skulle man forebygge uberettigede afbrydelser af forskningsprojekter af finansielle aarsager, fjerne uvisheden om disponible bevillinger og opretholde tempoet i EF's forskning uden at vaere noedt til at traekke paa tillaegsbevillinger.

2.4.5. I udtalelsen af 15. november 1989 om det tredje rammeprogram (1990-1994) (), godkendte OESU fuldt ud Raadets fastlaeggelse af »rullende programmer«, fordi der herved kunne tages hensyn til de noedvendige frister for vedtagelse af rammeprogrammet og saerprogrammerne.

2.4.6. Det har tydeligt vist sig, at gennemfoerelsen af dette koncept fortsat stoeder paa vanskeligheder; det tredje rammeprogram blev foerst vedtaget i april 1990 () - det sidste saerprogram blev foerst vedtaget i marts 1992 - mens det fjerde rammeprogram foerst blev vedtaget den 25. april 1994, efter at Kommissionen havde fremlagt sine forslag desangaaende i juni 1993.

2.4.7. OESU medgiver, at saerlige forhold har forsinket lovgivningsproceduren, blandt andet mangelen paa en EF-finansieringsramme og usikkerhed omkring den beslutningsproces, som skulle foere til vedtagelse af det fjerde rammeprogram; usikkerheden hang sammen med Maastricht-traktatens ikrafttraedelsestidspunkt. Under alle omstaendigheder viser det sig, at hovedparten af saerprogrammerne eller maaske samtlige saerprogrammer, naar man betaenker de frister som er noedvendige for indkaldelse af tilbud, foerst vil kunne ivaerksaettes fra begyndelsen af 1995.

2.4.8. OESU tvivler paa, at den nye beslutningsprocedure kan foere til en forkortelse af fristerne.

2.4.9. Selv om Maastricht-traktaten har stadfaestet befoejelserne paa forskningsomraadet, maa det konstateres, at man for at afhjaelpe den langsommelige og komplekse procedure med faelles beslutningstagning, styrker og institutionaliserer en tresidet procedure med inddragelse af Kommissionen, Raadet og Europa-Parlamentet, som Det OEkonomiske og Sociale Udvalg helt holdes uden for, og som forloeber sideloebende med den gaengse lovgivningsproces.

2.4.9.1. OESU agter at benytte lejligheden til ligeledes at udtrykke sin bekymring over for denne udvikling, hvor der bliver tale om en formel snarere end reel hoering af OESU, og som kan foere til, at man marginaliserer et EF-aktivitetsomraade, hvor samtlige interessegrupper i erhverv og samfund spiller en vigtig rolle. Kommissionen opfordres til at soerge for, at den fremover vil konsultere OESU til fulde og effektivt, som nedfaeldet i traktatsforpligtelserne

2.4.10. Denne foruroligelse forstaerkes af det forhold, at den netop beskrevne procedure ledsages af en knopskydning af udvalg, det vaere sig sektorbaserede eller andre udvalg, hvortil kommer den nylige etablering af en europaeisk forsamling for videnskab og teknologi, hvis opgave bliver at bistaa Kommissionen med udformningen og ivaerksaettelsen af EF's politik for forskning og teknologisk udvikling.

2.4.11. Naar dette er sagt, skal OESU fremhaeve det noedvendige i atter at komme tilbage til effektiv gennemfoerelse af konceptet »rullende program« for EF's forskningsindsats, hvilket i foerste raekke forudsaetter, at Kommissionen selv tager hul paa lovgivningsproceduren tilstraekkeligt tidligt. OESU opfordrer derfor indtraengende Kommissionen til at tage alle noedvendige skridt til at sikre, at man, naar proceduren er afsluttet, kan ivaerksaette saerprogrammerne under det kommende rammeprogram allersenest ved begyndelsen af 1998.

2.5.

Finansielle aspekter

2.5.1. I udtalelsen af 25. november 1993 om Kommissionens forslag til fjerde program (1994-1998) (), anfoerte OESU, at det beloeb paa 13,1 milliarder ECU, som skulle afholdes over EF-budgettet, og som Kommissionen foreslog blev afsat til det fjerde rammeprogram, ikke indebar en reel forhoejelse af EF's forskningsfinansiering, fordi der blev indfoejet nye aktiviteter (demonstrationsprojekter samt stoette-, ledsage- og opfoelgningsaktioner).

2.5.2. OESU gav udtryk for skuffelse over dette beloeb, idet Kommissionen ansaa sit forslag for et led i bestraebelserne paa at saette skub i den oekonomiske vaekst og beskaeftigelsen i EF; paa baggrund af den herskende oekonomiske og sociale situation blev beloebet anset for helt utilstraekkeligt. OESU's initiativudtalelse af 20. oktober 1993 om »Vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse paa mellemlang sigt« () og Kommissionens forelaeggelse af hvidbogen i december 1993 bekraeftede, om noedvendigt var, denne konstatering; samtidig kan det konstateres, at de nationale forskningsbudgetter fortsat skaeres ned.

2.5.3. Raadet har endnu en gang taget ansvaret for at nedsaette de af Kommissionen foreslaaede bevillinger til et samlet beloeb paa 12,3 milliarder ECU. Der kan »eventuelt« traeffes afgoerelse om en forhoejelse paa 700 millioner ECU til det fjerde rammeprogram senest 30. juni 1996. En saadan beslutning traeffes paa baggrund af »En vurdering af, hvor meget af rammeprogrammet der er gennemfoert, hvor meget det bidrager til faellesskabsindustriens internationale konkurrencedygtighed,i hvor hoej grad investeringen er rentabel, og hvordan Den Europaeiske Unions finansielle overslag har udviklet sig« [citat fra Raadets pressemeddelelse »Forskning« af 21. marts 1994 - 5749/94 (Presse 43)].

2.5.4. OESU bemaerker, at det stadig ikke er i stand til at vurdere, hvorledes man har fordelt dette beloeb paa de fire aktionslinjer og mellem de forskellige saerprogrammer, hvis ivaerksaettelse er nedfaeldet i den foerste aktionslinje.

2.5.5. OESU anmoder indtraengende Kommissionen om fremover at give samtlige relevante oplysninger, blandt andet af finansiel art, saa OESU fuldt ud kan udoeve den raadgivende funktion, som tillaegges det i traktaten med hensyn til forskning.

2.5.6. OESU mener endvidere af ovennaevnte aarsager, at bevillingerne til de mest direkte beroerte saerprogrammer boer koncentreres om de forskningsomraader, som direkte medvirker til et opsving i vaeksten og i beskaeftigelsen i Europa; i denne forbindelse skal man tilstraebe stoerre selektivitet.

2.6.

Gennemgang af, hvor langt man er naaet med gennemfoerelsen af saerprogrammerne samt evaluering af forskningsaktiviteterne og deres resultater

2.6.1. Ifoelge beslutningsforslagenes artikel 4 undersoeger Kommissionen loebende og systematisk, med bistand fra uafhaengige eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af de forskellige programmer er naaet; endvidere foretager uafhaengige eksperter en vurdering af aktiviteterne paa de enkelte programmers omraader og af resultaterne heraf.

2.6.2. Som allerede paapeget i udtalelsen om Kommissionens forslag til fjerde rammeprogram (udtalelsen er anfoert ovenfor) gentager OESU betydningen af, at der under disse forskellige undersoegelser og evalueringer tages hensyn til den erfaring, som forskere og andre personer og grupper, der er involveret i forskningsprogrammerne og som beroeres af forskningsaktiviteterne, besidder. Blandt andet er det vigtigt, at disse evalueringsudvalg tager hensyn til erfaringerne hos de forskere, som er impliceret i forskningsaktiviteter inden for de forskellige saerprogrammer, det vaere sig paa universiteter, i offentlige eller private forskningscentre, eller i erhvervslivet.

2.7.

Saerprogrammernes ivaerksaettelse

2.7.1. Ifoelge kommissionsforslagenes artikel 5 udarbejder Kommissionen arbejdsprogrammer med detailfastlaeggelse af de enkelte saerprogrammers videnskabelige og teknologiske maal; endvidere anfoeres etaperne for programmernes gennemfoerelse og den finansiering, der paaregnes til de enkelte former for foranstaltninger. Ifoelge samme artikel skal Kommissionen indkalde projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammerne.

2.7.2. OESU fremhaever, at lige adgang til information er en absolut forudsaetning for at give samtlige beroerte parter lige muligheder for at faa adgang til forskningsprogrammerne. Dette har ganske saerlig betydning for SMV'ere, hvilket OESU har paapeget gentagne gange.

2.7.3. I denne sammenhaeng henviser OESU til den lange raekke forslag, som sideloebende fremsaettes i OESU's udtalelse om de to beslutningsforslag om reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i saerforskningsprogrammerne, som OESU afgav udtalelse om den 1. juni 1994 ().

2.7.4. I selvsamme udtalelse fremsaetter OESU endvidere en raekke henstillinger og forslag, som yderligere skal forbedre blandt andet den generelle ramme for deltagelse i saerprogrammerne.

2.7.5. Derfor er OESU ikke til sinds i denne udtalelse at komme ind paa de generelle regler for deltagelse, som er nedfaeldet i bilag III til de forskellige forslag til saerprogrammer; OESU noejes med at kommentere de supplerende saerlige bestemmelser, som Kommissionen foreslaar i de enkelte behandlede programmer.

2.8.

Udgifter til personale og administration

2.8.1. OESU bemaerker, at udgifterne til personale og administration svinger staerkt fra det ene saerprogram til det andet. Udtrykt i procent kan disse udgifter naa helt op paa over en fjerdedel af de samlede bevillinger til det paagaeldende program.

2.8.2. OESU er udmaerket klar over det noedvendige i god forvaltning og administration af forskningsaktiviteterne. Det er ogsaa helt paa det rene med, at en betydelig del af disse udgifter berettiges af de enkelte programmers saerlige karakteristika, det vaere sig eksempelvis deres stoerrelse, specielle gennemfoerelsesforhold eller helt nye forhold.

2.8.3. Ligeledes skal der tages hoejde for, at saerprogrammerne fremover, i overensstemmelse med traktatens nye bestemmelser, omfatter aktiviteter, som hidtil blev finansieret og gennemfoert uden tilknytning til rammeprogrammet.

2.8.4. Under alle omstaendigheder forekommer nogle af personale- og administrationsbudgetterne stadig at vaere urimeligt store. OESU maa fastslaa en mangel paa gennemsigtighed i disse udgifter; OESU har intet kendskab til Kommissionens tiltag med sigte paa forenkling og begraensning af forskningsprogrammernes forvaltning.

2.8.5. OESU understreger, at udgifterne til personale og administration boer holdes saa lave som muligt paa baggrund af den budgetstramning, som Faellesskabet er stillet overfor, og at man primaert boer koncentrere de disponible bevillinger om selve forskningsaktiviteternes finansiering.

FOERSTE FORANSTALTNING:

IVAERKSAETTELSE AF PROGRAMMERNE

FOR FORSKNING, TEKNOLOGISK

UDVIKLING OG DEMONSTRATION

3. Informationsteknologi [94/0081) (CNS)]

3.1.

Indledning

3.1.1. Programmets overordnede maal er:

»- at bidrage til at forbedre livskvaliteten og hele den europaeiske industris konkurrenceevne,

- at bidrage til etableringen af en informationsinfrastruktur i Europa,

- at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for den europaeiske industri,

- at fremme forberedelses- og valideringsaktiviteter med henblik paa standardisering.«

3.1.2. Programmet skal efterfoelge det program, Kommissionen vedtog den 15. juli 1991 for perioden 1990-1994 (), og som OESU udtalte sig om den 20. november 1990 (). Der blev bevilget et totalbeloeb paa 1,532 milliarder ECU til gennemfoerelsen af programmet.

3.1.3. Kommissionen foreslaar, at der paa Faellesskabets budget afsaettes en bevilling paa 1,911 milliarder ECU til gennemfoerelsen af det nye program.

3.1.4. De foreslaaede forskningsaktiviteter omfatter »omraader, som har stoerst betydning for opbygningen af infostrukturen, som laegger hovedvaegten paa tilgaengelighed, brugervenlighed og optimal praksis, og som styrker Europas kompetence inden for generiske teknologier. Samtidig skal programmet vaere det rette incitament for de europaeiske IT-industrier«.

3.1.5. Bevillingerne foreslaas fordelt saaledes (i %):

- Grundlaeggende teknologier

45

- Softwareteknologi

14

- IT-komponent- og subsystemteknologi

23

- Multimedieteknologi

8

- Langsigtet forskning

10

- Fokusomraader

45

- AAbne mikroprocessorsystemer

10

- Hoejperformant databehandling og netkommunikation

13

- Teknologi til stoette for virksomhedsprocesser

10

- Integration i fabrikationen

12

3.1.6. Fokusomraader er en nyskabelse i FTU-indsatsen. Et fokusomraade er en samling aktiviteter, der daekker en raekke teknologiomraader, men som har et enkelt veldefineret maal. Fokusomraader kan omfatte flere aktivitetstyper, alt efter hvilke saerlige behov der er. Der kan vaere tale om ekspertnet, leverandoer-bruger-sammenslutninger, samarbejde med EUREKA, koordinering med nationale initiativer, internationalt samarbejde, videreformidling af resultater eller uddannelsesinitiativer.

3.1.7. Det foreslaaede beloeb omfatter 19 millioner ECU til formidling og udnyttelse af resultaterne. Desuden afsaettes mindst 2 % af det samlede beloeb til uddannelse.

3.1.8. FFC (Det Faelles Forskningscenter) opfordres til at bidrage til aktiviteterne inden for informationsteknologi med et beloeb paa 21 millioner ECU, som skal laegges til det beloeb, der allerede er foreslaaet for ivaerksaettelsen af dette saerprogram.

3.2.

Generelle bemaerkninger

3.2.1. OESU godkender generelt set Kommissionens forslag og i saerdeleshed det videnskabelige og tekniske indhold af det foreliggende saerprogram.

3.2.2. Dog finder OESU det noedvendigt med nogle aendringer af Kommissionens forslag, saa det program, som Raadet i sidste ende vedtager, ogsaa i praksis formaar at bidrage til maalsaetningerne med det fjerde rammeprogram. Disse maalsaetninger kommer til udtryk i betragtningerne i forslaget til beslutning; endvidere boer der tages hensyn til den oekonomiske og sociale situation i Den Europaeiske Union.

3.2.3. OESU mener, at man under de nuvaerende omstaendigheder, og med det sigte hurtigst muligt at opnaa et oekonomisk opsving i EU-landene og at faa skabt nye arbejdspladser, boer laegge hovedvaegten paa praktisk realiserbare foranstaltninger, som hurtigt kan gennemfoeres og videreformidles.

3.2.4. De foreslaaede aendringer gaar i retning af at fremme den oekonomiske vaekst, konkurrenceevnen og beskaeftigelsen samt den oekonomiske og sociale samhoerighed.

3.2.5. Det er rigtigt og rimeligt at soerge for, at det samme specialprojekt ikke samtidigt kan prioriteres paa flere forskellige omraader, da det ville skabe forvirring og overlapning. OESU opfordrer Kommissionen til effektivt at sikre, at dette ikke sker.

3.2.5.1. Det er i den forbindelse noedvendigt, at man soerger for enkle procedurer for at indsende og udvaelge projekter, saadan at de naevnte procedurer ivaerksaettes med stoerre gennemsigtighed. OESU har allerede anbefalet denne fremgangsmaade.

3.2.6. Nogle af midlerne boer afsaettes til undersoegelsesaktioner og gennemfoerlighedsundersoegelser med saerlig sigte paa SMV.

3.2.7. Det er vigtigt at forenkle forslagenes omfang ved at skaere alle overfloedige detaljer bort, saadan at det bliver lettere for eksperter at vurdere dem. Detaljer, der maatte kraeves paa et senere tidspunkt, kan leveres, naar kontrakterne underskrives.

3.3.

Saerlige bemaerkninger

3.3.1.

Multimedieteknologier

3.3.1.1. Det kan i hoej grad anbefales at opmuntre til integration mellem vertikale konsortier, udviklere og brugere samt til at forbedre SMV's adgang til applikations- og demonstrationsprojekter, herunder foelgende saerprojekter:

- integrering af billeder, data, stemme m.m. paa CD-ROM og andre medier via konversion af papirdokumenter,

- udvikling af multimediesystemer bestemt for forskellige sektorer som f.eks. forlagsvirksomheder, uddannelsesinstitutioner, banker m.m.,

- demonstration af multimedieteknologiernes potentiel,

- initiativer til formidling af multimedieteknologier til smaa virksomheder og til undervisning. (Som forbillede kan f.eks. benyttes European Software and Systems Initiative - ESSI.)

3.3.2.

Systemer til kontor- og hjemmebrug

3.3.2.1. Der boer tilfoejes foelgende saerprojekter:

- integrering af forskellige erhvervsfunktioner, herunder organiseret samarbejde og tilrettelaeggelse af arbejdet (workflow),

- integrering af multimedieteknologier i virksomhedernes edb-styringsprogrammer,

- dokumentstyring og virksomhedernes styringsprocesser, herunder omlaegning af papirdokumenter til elektroniske data,

- demonstration af, hvordan man anvender multimedieteknologier paa virksomhedernes styringsprocesser.

3.3.3.

Software, grundforskning og integrering i fremstillingsprocessen

3.3.3.1. Ingen saerlige kommentarer.

3.3.4.

Komponenter og subsystemer

3.3.4.1. Listen over mikroelektroniske teknologier boer indeholde en saerlig henvisning til integrated power circuits, ogsaa kaldet »smart-power«-teknologier.

3.3.4.2. Mikrosystemprogrammerne boer omfatte intelligente sensorer til brug til industriel kontrol.

3.3.5.

Mikroprocessorer og tilhoerende systemer

3.3.5.1. Ingen saerlige kommentarer.

3.3.6.

Hoejperformant databehandling

3.3.6.1. Simulering ved hjaelp af computere boer indeholde simulering af netvaerker for transmission, faelles brug og distribution af elkraft, meteorologiske prognoser samt civil udnyttelse af atomkraft.

3.3.6.2. Informationsstyring boer indeholde programmer inden for oekonomi og andre servicesektorer.

3.4.

Budget

3.4.1. Den vejledende fordeling af de samlede midler paa i alt 1,911 milliarder ECU boer vaere i overensstemmelse med de anfoerte maal for programmet. OESU mener, at de beloeb, der er afsat til henholdsvis software, multimedieteknologier og integration i fabrikationen boer forhoejes vaesentligt samtidigt med, at man tilsvarende saenker beloebene afsat til komponenter og subsystemer, mikroprocessorer og deres tilhoerende systemer.

4. Standardisering, maaling og proevning [94/0083 (CNS)]

4.1.

Indledning

4.1.1. De generelle maal med det foreslaaede program er foelgende:

- »At forbedre konkurrenceevnen inden for alle den europaeiske industris sektorer (herunder at daekke de saerlige behov, smaa og mellemstore virksomheder - SMV - har) ved

- at opmuntre til industriel nyskabelse,

- at forbedre kvalitetskontrollen og defineringen af produktet,

- at indfoere mere effektive maalemetoder i produktionsprocessen,

- gensidigt at anerkende certifikater i overensstemmelse med de overordnede harmoniseringsbestraebelser,

- at udfoere grundforskning med de midler, der er noedvendige for udvikling og gennemfoerelse af Faellesskabets politikker (det indre marked, miljoe, landbrug, sundhed, transport og beskyttelse af de ydre graenser),

- at udfoere den grundforskning, der er noedvendig for at stoette det arbejde, der foregaar inden for CEN, CENELEC, ETSI (Europaeisk Institut for Telestandarder) m.fl. vedroerende eksisterende eller nye standarder,

- at stoette den kommende udvikling af en europaeisk maaleteknisk infrastruktur ved at hjaelpe med til at koordinere nationale aktiviteter og udviklingen af standarder, metoder og avancerede maaletekniske systemer,

- at fremme formidlingen og brugen af god maalepraksis i Europa, isaer i de daarligst stillede regioner.

4.1.2. Det er meningen, at dette program skal efterfoelge det program, Raadet vedtog den 29. april 1992 for perioden 1990-1994 (), og som OESU kommenterede i en udtalelse af 20. november 1990 (). Der blev bevilget et samlet beloeb paa 159 millioner ECU til gennemfoerelsen af programmet.

4.1.3. Kommissionen foreslaar at bevillige 167 millioner ECU fra Faellesskabets budget til gennemfoerelsen af det nye program. Beloebet fordeles som foelger paa de forskellige forskningsomraader (i %):

- Maaling til gavn for europaeiske kvalitetsproduktioner

40-45

- udvikling af maale- og instrumenteringsmetoder, som forskere har brug for,

- udvikling af generiske maale- og proevningsmetoder, referencematerialer og instrumenteringer, som der er brug for i forbindelse med produktudvikling,

- udvikling af generiske maalemetoder, kalibreringsstandarder og instrumenter, som der er behov for i fremstillingsprocessen for at opnaa et bedre forhold mellem produktkvalitet og produktomkostninger.

- Forskning vedroerende standarder og teknisk bistand til samhandelen

35-40

- stoette til lovgivningen,

- stoette til industrien,

- fremme af en europaeisk maaleteknisk infrastruktur,

- teknisk stoette til gensidig anerkendelse og akkreditering,

- metrologi til brug for toldlaboratorier.

- Maalinger i forhold til samfundets behov

20-25

- sundhed og sikkerhed,

- overvaagning af miljoeet,

- retsvaesen,

- stoette for Europas kulturarv.

4.1.4. I det tredje rammeprogram var der i bevillingen paa 159 millioner ECU indeholdt 92 millioner ECU til Det Faelles Forskningscenter (FFC) og kun 67 millioner ECU til den del af programmet, der blev finansieret ved omkostningsdeling. Derimod er der i ovennaevnte bevilling paa 167 millioner ikke indeholdt bidraget paa 121 millioner ECU til direkte aktioner udfoert af FFC.

4.1.5. I det foreslaaede beloeb er der ogsaa oeremaerket 2 millioner ECU til formidling og udnyttelse af resultaterne.

4.2.

Generelle bemaerkninger

4.2.1. Teksten er usikker og overdrevet optimistisk visse steder, og den skamroser den operationelle del og de fremgangsmaader, gennem hvilke de beskrevne maal skal naas.

4.2.2. De foretrukne omraader, der stoettes af Faellesskabets politik, boer identificeres i samarbejde med andre af Kommissionens afdelinger og, hvor det er muligt, med forskriftsudvalgene. Paa samme maade boer de europaeiske standardiseringsorganisationer have lejlighed til at udtale sig, og deres synspunkter boer gives hoej prioritet. Der boer gives stoette til forskning inden for maaling paa relevante industriomraader.

4.2.2.1. Saaledes boer de prioriterede omraader klart beskrives i arbejdsprogrammet, saa de anfoerte maal kan naas paa effektiv vis.

4.2.3. Der boer gennemfoeres saerlige aktioner med forenklede procedurer (i stil med CRAFT), og der boer etableres tematiske netvaerk. Netvaerkernes opgave boer ikke kun vaere at loese videnskabelige og tekniske problemer; de boer ogsaa udgoere et holdepunkt for uddannelse og formidling og overfoersel af informationer i produktions- og servicevirksomheder (isaer SMV).

4.2.4. Den kommende aabne indkaldelse af ansoegninger boer have den noedvendige fleksibilitet og det tempo, der skal til for at loese de mest presserende problemer i forbindelse med gennemfoerelsen af Faellesskabets politik. Forbrugerorganisationerne boer om noedvendigt konsulteres.

4.2.5. De relevante nationale organer boer deltage i udformningen af programmerne (det gaelder baade saer- og arbejdsprogrammer). Kommissionen boer for at holde kontakten ved lige vaere observatoer i de netvaerker, der bestaar af nationale laboratorier. Arbejdsprogrammet boer jaevnligt revideres, og netvaerkerne vil blive bedt om at deltage i dette arbejde.

4.2.6. Der boer offentliggoeres en indkaldelse af ansoegninger med det saerlige formaal at etablere netvaerker opdelt i tre kategorier (koordination, overfoersel af teknologi og uddannelse).

4.2.7. Hvis man vil skabe faelles europaeiske maalinger og afproevning af infrastrukturen, betyder det, at man maa forbedre og harmonisere de tekniske procedurer i de forskellige lande. Dette omfatter kalibrering, certificering og akkreditering. Maalene maa vaere:

- at oege koordinationen af de nationale aktiviteter, saa man undgaar at goere arbejdet to gange i forskellige lande,

- at etablere et maalesystem, der kan bruges som reference inden for kemisektoren,

- at organisere kurser og at overfoere viden til lande, hvor de nationale centre for maaling er mindre udviklede.

4.2.8. CEN/CENELEC/ETSI skal hoeres, og de boer fremsaette deres syn paa forskning vedroerende europaeisk standardisering angaaende:

- gennemfoerelsen af Faellesskabets politikker,

- industriens behov.

4.2.8.1. Kommissionen boer vaere fuldt ansvarlig for at fastsaette prioriterede forskningsomraader og for at tildele bevillinger, og den boer lytte til synspunkterne fra enhver gruppe eller organisation, der deltager. Endelig boer den tage hensyn til de behov, EU har.

4.2.8.2. Gennemsigtigheden kan sikres ved at offentliggoere indkaldelsen af ansoegninger. Bedoemmelsen af ansoegningerne kan foretages af et udvalg af uafhaengige eksperter, der foelger forud fastlagte kriterier.

4.2.9. Man boer foretage afproevning af faerdigheder hos andre europaeiske organisationer, der er ansvarlige for laboratorieakkreditering.

4.2.10. Man boer ikke udvaelge forskningsprojekter, der skal vurdere mere »lokale« analysemetoder, hvis de kun har relevans for en virksomhed, hvorimod teknikker, der kan anvendes overalt i EU's industri, boer udvaelges.

4.2.10.1. I arbejdsprogrammet boer man udtrykkeligt omtale forskning i kvantitativ vurdering af elementer, der er yderst nyttige for industri og handel, men som indtil nu kun har vaeret betragtet kvalitativt (hvis der kommer en direkte henvendelse fra industrien).

4.3.

Saerlige kommentarer

4.3.1. Efter ordene »finder anvendelse paa dette saerprogram« ( s. 2, nederste halvdel) tilfoejes foelgende:

»aktiviteter vedroerende standardisering, maaling og proevning i staalsektoren kan optages i dette saerprogram set i lyset af, at EKSF-traktaten snart udloeber«.

Denne tekst indgaar allerede i saerprogrammet TIME (det nye BRITE/EURAM).

4.3.2. Man boer fremme skabelsen af netvaerk opdelt efter temagrupper, hvilket kan hjaelpe med til at loese tekniske problemer, og samtidig kan de fungere som a) et holdepunkt for produktionsog servicevirksomheder (isaer SMV), b) et center for analyse af de paagaeldende nationale behov, c) et center for formidling og overfoersel af informationer og viden (isaer om faellesskabsaktiviteter, men ogsaa om nationale laboratorienetvaerker saasom EURACHEM, EURAMET, m.fl.), og d) et uddannelsescenter.

4.3.3. Man boer via en faelles hensigtserklaering justere samarbejdet med CEN/CENELEC/ETSI og soerge for, at der er gennemsigtighed.

4.3.4. Sidste indrykning under emneomraade II (side 12) : Teksten aendres, idet der tilfoejes en beskrivelse af alle metoder til at verificere overensstemmelse mellem maerkning og indhold af varen, ikke kun for at hjaelpe toldlaboratorierne, men ogsaa for at beskytte forbrugeren og miljoeet.

4.3.5. Tredje indrykning under emneomraade III (side 12): hvorfor kun »faa laboratorier« og hvorfor kun »narkotikabekaempelse«?

4.3.5.1. Stoetten til retssystemet og til kriminalistik boer udvides til ogsaa at omfatte stoffer som f.eks. spraengstoffer.

5. Miljoe og klima [94/0084 (CNS)]

5.1.

Indledning

5.1.1. Det foreslaaede program har foelgende hovedmaal:

- at forstaa de grundlaeggende processer i klimaet og natursystemerne,

- at identificere og vurdere de miljoeskadelige virkninger af menneskets aktiviteter,

- at identificere midlerne til at forebygge disse skadelige virkninger og udbedrende foranstaltninger.

5.1.2. Blandt de elementer, der skal tages i betragtning, naevner Kommissionen virkningerne af industriel virksomhed, transport, turisme, affaldsbortskaffelse, urbanisering, misbrug af vandressourcer, arealanvendelse samt landbrugs- og skovbrugsmetoder.

5.1.3. Paa grund af de indbyrdes paavirkninger mellem klimaet, havene, atmosfaeren og biosfaeren er det hensigtsmaessigt ikke blot detaljeret at undersoege hver enkelt af disse systemer, men ligeledes at undersoege de indbyrdes paavirkninger.

5.1.4. Dette program efterfoelger det, som Raadet vedtog den 7. juni 1991 for perioden 1990-1994 (); OESU afgav udtalelse om forslaget til dette program den 19. september 1990 (). Til programmets gennemfoerelse blev der bevilget i alt 469 millioner ECU.

5.1.5. Kommissionen foreslaar, at det nye program tildeles bevilinger paa EF-budgettet paa 532 millioner ECU, fordelt saaledes (i %):

- Det naturlige miljoe, miljoekvalitet og globale aendringer

46-52

- klimaaendringer og foelgerne for naturressourcerne,

- atmosfaerens fysik og kemi, biosfaerens processer og konsekvenser,

- menneskelige aspekter ved miljoeaendringerne.

- Miljoeteknologi

24-30

- baeredygtig udvikling og teknologiske aendringer,

- instrumenter, teknikker og metoder til miljoeovervaagning,

- miljoebeskyttelsesteknologi og -metoder,

- teknologi til forudsigelse, forebyggelse og reducering af naturkatastrofer.

- Rumteknologi anvendt til miljoeovervaagning og -forskning

20-25

- forskning i metoder samt pilotprojekter,

- forskning og udvikling inden for avanceret sensorteknologi,

- jordobservationscenter (JOC).

5.1.6. Af det foreslaaede totalbeloeb skal 5 millioner ECU gaa til formidling og udnyttelse af resultaterne. 15 % af beloebet skal afsaettes til grundforskning og 2 % til uddannelse.

5.1.7. Det Faelles Forskningscenter skal bidrage til gennemfoerelse af forskningsaktiviteterne i det foreliggende program for et yderligere beloeb paa 320 millioner ECU.

5.2.

Generelle bemaerkninger

5.2.1. OESU godkender generelt det foreliggende program. Det paapeges, at de valgte forskningsomraader ganske rigtigt boer prioriteres under hensyntagen til miljoeproblemernes art og omfang.

5.2.2. Ud over de relationer, der eksisterer mellem de forskellige naevnte omraader, er det endvidere klart, at de foreslaaede forskningsaktiviteter kun kan ivaerksaettes med fuld effekt og have den oenskede relevans, hvis de udfoeres naert knyttet til hinanden, saadan at man udnytter alle de mulige synergier, ogsaa med andre aktiviteter udfoert paa verdensplan.

5.2.3. I den forbindelse vil det vaere oenskeligt, hvis Kommissionen i samarbejde med de involverede forskningsinstitutter tager hoejde for forskningsprogrammer og -aktiviteter, der forloeber samtidigt, ikke bare nationalt, men isaer i tredjelande som for eksempel USA, Japan, Canada og Australien samt inden for internationale organisationer og herunder alle de eksisterende synergier, eller de der vil opstaa som foelge af det nye program.

5.2.4. Med den nuvaerende form, som programmet er fremlagt i, kan man frygte, at den vaegt, der er lagt paa naerhedsprincippet, vil resultere i dobbeltarbejde, hvilket vil foere til spild af oekonomiske ressourcer og delresultater, der endda kan blive aarsag til uoverensstemmelser med hensyn til de forskningsprojekter, der er i gang.

5.2.5. Det fremhaeves, at miljoe er et godt eksempel paa et omraade, hvor EF's indsats virkelig betyder noget, da der jo er tale om graenseoverskridende problemer, som kraever en loesning.

5.2.6. Der er derimod ikke tvivl om, at anvendelsen af naerhedsprincippet er endog saerdeles interessant, naar det f.eks. gaelder forskningsprojekter inden for land- og skovbrug og det naturlige miljoe, hvor man skal tage hoejde for situationen paa lokalt, regionalt og nationalt plan.

5.3.

Saerlige bemaerkninger

5.3.1. Med hvad der tidligere er sagt in mente, mener OESU, at der boer fokuseres mere paa de aspekter, der har at goere med internationalt samarbejde inden for adskillige af de forskningsomraader, programmet daekker.

5.3.1.1. Dette er isaer tilfaeldet inden for atmosfaerens fysik og kemi og nedbrydningen af ozonlaget, hvor NASA siden 1978 har ivaerksat utroligt maalrettede forskningsprogrammer udviklede efter matematiske modeller, som konstant er blevet foert à jour.

5.3.1.2. OESU mener ligeledes, at det ville vaere hensigtsmaessigt, hvis man specielt udskilte de forskningsaktiviteter, som overvejende skal udfoeres paa internationalt plan, paa grund af omfanget af det arbejde, der skal foretages, og stoerrelsen af de mulige konsekvenser, som resultaterne kan medfoere.

5.3.2. OESU understreger, at med hensyn til vurdering og behandling af risici i udviklingen af alternativer til dyreforsoeg, hvor man skal vurdere, hvor farlige kemiske produkter kan vaere for helbredet og miljoeet, drejer det sig ikke kun om - som Kommissionen goer det - at soerge for en sammenhaeng i det arbejde, der udfoeres paa FFC's Europaeiske Center for Vurdering af Alternative Metoder, men ogsaa om at sikre en systematisk formidling af resultaterne af arbejdet, for at forskerne kan drage fordel heraf i deres egen forskning.

5.3.3. OESU opfordrer endvidere Kommissionen til:

- At undgaa en opsplitning og spredning ved i udvaelgelsen af forskningsprojekter at favorisere de forskningscentre, der - enten alene eller som en del af et konsortium eller netvaerk - raader over infrastrukturer og tilstraekkeligt personale til at ivaerksaette sammenhaengende aktioner.

- Denne henstilling udelukker ingenlunde, at det er noedvendigt at faa inddraget nye deltagere i de berammede programaktiviteter; der taenkes paa forskningscentre, universiteter, SMV'ere, enten alene eller som led i forskningsnet; Kommissionen boer soerge for at faa medinddraget saadanne nye deltagere.

- At goere alt, hvad der er noedvendigt for at fremme et oeget samarbejde mellem universiteter og virksomheder, med det dobbelte formaal dels at fremme en faelles udnyttelse af videnskabelige og teknologiske ressourcer under udfoerelsen af forskningsprojekter, dels at uddanne og ansaette personale specialiseret inden for miljoeteknologi eller paa beslaegtede omraader.

5.4.

Supplerende bemaerkninger

5.4.1. OESU konstaterer, at bevidstgoerelsen af offentligheden - som i oevrigt er fuldt forsvarlig med hensyn til miljoeet, undertiden er aarsag til, at visse personer groft udnytter videnskabelige informationer, enten delvis eller uden at have forvisset sig om oplysningernes holdbarhed. Man kan ikke udelukke, at disse personer i visse tilfaelde kan vaere motiverede af en soegen efter for enhver pris at paakalde sig offentlighedens opmaerksomhed.

5.4.1.1. Derfor beder OESU Kommissionen overvaage, at medunderskriverne af kontrakter til forskningsprojekter fuldt ud overholder reglerne om formidling af den viden, der stammer fra saerprogrammerne.

5.4.1.2. OESU opfordrer endvidere det videnskabelige miljoe til oejeblikkeligt at udvise den allerstoerste ansvarlighed paa dette omraade. Dels ved at undgaa offentliggoerelse og spredning af oplysninger, som videnskabeligt set er grundlaeggende uholdbare, dels ved at underkaste spredningen af saadanne oplysninger en paedagogisk bearbejdelse, der goer, at man undgaar at drage forhastede slutninger eller at tage politisk/oekonomiske beslutninger, der senere kan vise sig at vaere tvivlsomme.

6. Havforskning og -teknologi [94/0085 (CNS)]

6.1.

Indledning

6.1.1. Hovedformaalet med det foreslaaede program er »at fremme den forskningsviden og teknologiske udvikling, der er noedvendig for at forstaa, hvorledes havsystemerne virker i de enkelte havbassiner som forberedelse paa en baeredygtig udnyttelse af verdenshavene og for at finde ud af, hvilken rolle de spiller for de globale aendringer«.

6.1.2. Dette program efterfoelger det, som Raadet vedtog den 7. juni 1991 for perioden 1990-1994 (); OESU afgav udtalelse om forslaget til dette program den 19. september 1990 (). Til programmets gennemfoerelse blev der bevilget i alt 118 millioner ECU.

6.1.3. Kommissionen foreslaar, at det nye program tildeles bevillinger paa EF-budgettet paa 228 millioner ECU fordelt saaledes (i %):

- Havforskning

33-37

- forskning i havsystemerne

- ekstreme havmiljoeer

- forskning vedroerende regionalhavene

- Strategisk havforskning

20-25

- forskning vedroerende kystvandene og kontinentalsoklen

- kystteknik

- evaluering af risici og virkninger

- Havteknologi

33-37

- generiske teknologier

- avancerede systemer

- Stoetteinitiativer

5-10

6.1.4. Af det foreslaaede totalbeloeb skal 2 millioner ECU gaa til formidling og udnyttelse af resultaterne. 20 % af beloebet skal afsaettes til grundforskning og 2 % til uddannelse.

6.2.

Generelle bemaerkninger

6.2.1. Det grundlaeggende maal med dette program er inden for rammerne af en samlet miljoestrategi at forstaa de grundlaeggende processer i natursystemerne.

6.2.2. Kendskab til og forstaaelse for havsystemernes grundlaeggende processer er af afgoerende betydning for definition og ivaerksaettelse af en integreret miljoestrategi. OESU udtrykker tilfredshed med, at betydningen heraf er blevet anerkendt og udmoenter sig i en klaekkelig foroegelse af bevillingerne til det foreliggende forskningsprogram, som OESU fuldt ud godkender.

6.2.3. Naar man medregner de indbyrdes paavirkninger mellem klimaet, atmosfaeren og biosfaeren, er det helt klart, at man ikke blot kan indskraenke forskningsaktiviteterne til at foregaa inden for Europas ydergraenser. I stedet boer de udstraekkes til at foregaa over hele jordkloden, hvilket forudsaetter ivaerksaettelse af en forskningsstrategi paa verdensplan. Internationalt samarbejde er i den forbindelse helt afgoerende.

6.2.4. Det er ligeledes helt noedvendigt under gennemfoerelse af de udvalgte forskningsprojekter, at de supplerer hinanden, og at der etableres synergier mellem de forskellige aktivitetsomraader, der daekkes af det paagaeldende program, saavel som de, der beroeres af de beslaegtede programmer (isaer miljoe, informations- og kommunikationsteknologi, landbrug og fiskeri).

6.2.5. Det boer ogsaa i den forbindelse understreges, at for at naa alle de i programmet fastsatte maal er det meget vigtigt at goere brug af rumteknologi til overvaagning af miljoeet i havene og paa landjorden, saadan at man kan fastlaegge aarsagerne til forstyrrelser og aendringer i miljoeet, hvad enten de er af naturlig art, eller de skyldes menneskelige aktiviteter.

6.2.6. Alle de tiltag, der ivaerksaettes, og de informationer, der indsamles, boer goere det muligt at komme med forslag, der isaer drejer sig om:

- udformning af produkter, der har en ringe indvirkning paa miljoeet,

- fremme af teknologier for genanvendelse af affald,

- udformning og gennemfoerelse af metoder for behandling eller fjernelse af ikke-genanvendeligt affald (uden i oevrigt at glemme, hvor noedvendigt det er at reducere industriens udledninger og affald).

6.2.7. Det er ogsaa et vigtigt aspekt blandt maalene inden for dette program at udvikle metoder og teknikker til at vurdere de industrielle risici og til at nedbringe de naturlige risici.

6.3.

Generelle bemaerkninger

6.3.1. Idet den paa forhaand gaar ud fra naerhedsprincippet, laegger Kommissionen i sin strategi vaegt paa en koordineret og integreret forskningsindsats i medlemsstaterne, og den anbefaler varmt en faelles udnyttelse af viden, infrastrukturer og potentialer inden for den nationale forskning.

6.3.1.1. OESU bifalder denne fremgangsmaade, der tilfoerer ekstra vaerdi til faellesskabsaktionen, samtidig med at man undgaar saa meget dobbeltarbejde som muligt. Den henleder dog opmaerksomheden paa det faktum, at de maritime regioner i Den Europaeiske Union - som foerst og fremmest er de, der skal nyde godt af resultaterne af dette program - i mange tilfaelde hoerer til de ugunstigt stillede regioner i Faellesskabet, som hverken finansielt eller hvad angaar infrastruktur har de noedvendige eller tilstraekkelige midler. Dertil kommer de forskellige geografiske forudsaetninger, herunder de maritime omraaders stoerrelse.

6.3.1.1.1. I denne forbindelse henviser OESU ligeledes til bemaerkningerne i den initiativudtalelse, som sideloebende er afgivet om »Regional planlaegning og udviklingsstrategier for Atlanterhavets kystregioner (Atlantbuen)«.

6.3.1.2. Disse karakteristika vil i sig selv udgoere en stor hindring for et frugtbart og afbalanceret samarbejde, og OESU beder om, at man tager fuldt hoejde for dette forhold ved ivaerksaettelsen af programmet. Dette er ligeledes uhyre vigtigt ved formidling og vurdering af resultaterne af den gennemfoerte forskning, ikke blot naar det drejer sig om det paagaeldende program, men ogsaa ved programmer ivaerksat i medlemsstaterne til gavn for alle Faellesskabets regioner.

6.3.2. OESU beklager af de naevnte grunde, at der ikke er lagt mere vaegt paa at sikre komplementaritet og synergier med de forskningsprogrammer, der udfoeres paa internationalt plan.

6.3.3. OESU bemaerker, at der i Den Europaeiske Union kun findes faa forskningscentre med tilstraekkeligt avancerede infrastrukturer og med tilstraekkeligt kvalificeret personale til at udfoere aktiviteter inden for havforskning og -teknologi. OESU beder derfor Kommissionen undersoege, hvad der kan goeres for at fremme skabelsen af infrastrukturer til specialforskning paa dette omraade, isaer i de perifere maritime regioner og isaer, hvilke muligheder der ligger i strukturfondene. Dette har OESU i oevrigt allerede spurgt om i sin tidligere naevnte initiativudtalelse om det fjerde rammeprogram.

6.3.4. Der boer ligeledes goeres en saerlig indsats med hensyn til uddannelse af specialister. Uddannelsen boer vaere en integreret del af de udfoerte aktiviteter i dette program, og en del af bevillingerne boer afsaettes til dette formaal.

6.3.4.1. OESU beklager i den forbindelse, at man intet har foretaget for at opmuntre til et oeget samarbejde mellem virksomheder og universiteter.

6.3.4.2. Kommissionen boer ogsaa opfordre til, at man skaber nye fagomraader og discipliner paa universiteterne, idet man isaer skal tage hoejde for udviklingen af den viden, som erhverves i forbindelse med gennemfoerelsen af programmet.

6.4.

Saerlige bemaerkninger

6.4.1. OESU agter ikke at udtale sig i detaljer om det paagaeldende programs videnskabelige og tekniske indhold, som det i store traek gaar ind for.

6.4.2. OESU noterer sig, at det foreslaaede program er meget omfattende og ambitioest, og at det kraever en meget omhyggelig udvaelgelse af forskningsprojekter, der skal modtage stoette fra Faellesskabet, hvis man vil undgaa en mere tilfaeldig uddeling af bevillingerne.

6.4.3. Det er i oevrigt sikkert, at gennemfoerelsen af de foreslaaede aktiviteter vil straekke sig ud over programmets tidsramme, som er til udgangen af 1998. Derfor fastholder OESU, at det er noedvendigt, at procedurerne for godkendelse af det foelgende program og for saerprogrammerne, at de gennemfoeres tilstraekkeligt tidligt for at undgaa, at der opstaar afbraek i forskningsindsatsen. Dette kunne isaer forekomme paa grund af manglende bevillinger til igangvaerende projekter, der viser sig at vaere lovende.

6.4.4. Den loebende opfoelgning af programmet og evalueringsrapporterne, som er beskrevet i artikel 4 i forslaget til beslutning, boer i den forbindelse give Kommissionen mulighed for at tage de noedvendige beslutninger med hensyn til viderefoerelse eller indstilling af de igangvaerende forskningsprogrammer, hvis dette skulle vaere begrundet. Der kan ogsaa vaere tale om en eventuel nyvurdering af programmets maal og valg af nye forskningsomraader, idet man skal tage hoejde for de mulige perspektiver, der maatte vise sig, ikke bare inden for den videnskabelige og industrielle udvikling, men ogsaa med hensyn til miljoeet og skabelsen af arbejdspladser.

6.4.5. I lyset af ovennaevnte anser OESU - ligesom Kommissionen har forudset - det for naturligt at bidrage oekonomisk - selv om det skal ske i undtagelsestilfaelde - til forskningsaktiviteter udfoert inden for internationale programmer og organisationer. I oevrigt opfordrer OESU Kommissionen til at tage alle noedvendige forholdsregler for ogsaa i saadanne tilfaelde at sikre den bedst mulige udnyttelse af Faellesskabets oekonomiske midler. Endvidere bedes Kommissionen holde oeje med, at resultaterne af den gennemfoerte forskning kommer hele Den Europaeiske Union til gode, og at forskningen giver et gunstigt videnskabeligt og teknologisk udbytte.

6.4.6. Med hensyn til at indfoere synergier med andre relevante forskningsprogrammer fastholder OESU noedvendigheden af at sikre, at resultaterne af den gennemfoerte forskning inden for det nuvaerende program ogsaa kan udnyttes paa omraader, hvor man kan have en direkte interesse i dette. Det gaelder isaer inden for akvakulturdyr og -produkter.

6.5.

Supplerende bemaerkninger

6.5.1. OESU henleder opmaerksomheden paa den kendsgerning, at de supplerende bemaerkninger om programmet »Miljoe og klima« fuldt ud gaelder for havforskning og -teknologi, som er et omraade, der er vanskeligt at adskille fra miljoeomraadet.

7. Bioteknologi [94/0086 (CNS)]

7.1.

Indledning

7.1.1. Hovedformaalet er, »med alle de sofistikerede midler, den moderne bioteknologi har givet os i haende, at udforske levende celler, saa vi bedre kan beherske, efterligne og i sidste ende reproducere et stoerre antal komplekse celleprocesser til fremstilling eller omdannelse af en lang raekke stoffer til behandling af sygdomme, diagnose af genetisk variation, genopretning af miljoeet osv«.

7.1.2. Programmet skal efterfoelge det program, der blev vedtaget den 26. marts 1992 for perioden 1990-94 (), og som OESU udtalte sig om den 24. oktober 1990 (). Der blev bevilget et totalbeloeb paa 186 millioner ECU til gennemfoerelsen af programmet.

7.1.3. Kommissionen foreslaar, at der paa Faellesskabets budget afsaettes en bevilling paa 552 millioner ECU til gennemfoerelsen af programmet. Beloebet fordeles som foelger (i %) paa de forskellige forskningsomraader:

- Cellefabrikken

15-21

- Genom-analyse

13-19

- Plante- og dyrebioteknologi

22-30

- Planternes molekylaer- og cellebiologi

- Dyrs patofysiologi

- Cellekommunikation inden for neurovidenskaberne

4-8

- Immunologi og generisk vaccinologi

5-9

- Strukturel biologi

9-13

- Praenormativ forskning, biodiversitet og social accept

10-16

- Infrastrukturer

2-4

7.1.4. En »koncentreret indsats« med hensyn til de fire foerstnaevnte forskningsomraader og »samordning« for de oevrige naevnte omraader er kernen i gennemfoerelsen af programmet. Hvad angaar den koncentrerede indsats sigter Kommissionen til forskningsaktiviteter, hvor man deler udgifterne for at kunne ivaerksaette »store forskningsprojekter paa et hoejt integreret niveau«.

7.1.5. Paa denne post er der afsat 5,5 millioner ECU til formidling og udnyttelse af resultaterne.

7.1.6. Kommissionen har desuden planlagt tiltag af mere tvaergaaende karakter (f.eks. analyse af bioteknologiernes etiske, sociale og juridiske aspekter, undersoegelser af offentlighedens opfattelse og bioteknologiens socio-oekonomiske virkninger), til hvilke man har taenkt sig at afsaette en vis procentsats af bevillingerne.

7.2.

Generelle bemaerkninger

7.2.1. OESU glaeder sig over forslaget, fordi bioteknologi er et omraade, hvor den europaeiske dimension skaber vaerditilvaekst, idet de paagaeldende industrisektorer generelt set er internationale og konkurrerer paa verdensmarkedet. Fordelen for europaeiske virksomheder er, at de kan traekke paa en tilstraekkelig videnskabelig base, som boer vaere nyskabende, men ogsaa i stand til at opfylde de behov, virksomheder i Den Europaeiske Union har.

7.2.2. Bioteknologi skaber internationalt mange nye arbejdspladser for faglaerte, isaer i nye og innovative SMV. Derfor er det afgoerende, at de fleste af disse job skabes inden for Den Europaeiske Union.

7.2.3. Den Europaeiske Unions fremtid afhaenger af innovation. Inden for bioteknologi lider Unionen af to betydelige svagheder, naar man sammenligner med USA, Japan og andre avancerede asiatiske lande:

- For det foerste er der ikke paa faellesskabsplan enighed om, hvad man skal prioritere paa dette videnskabelige omraade. Der hersker heller ikke enighed i Kommissionens generaldirektorater, og det er det, der har foert til en mangel paa »social« konsensus, som det fremhaeves i begrundelsen.

- For det andet har Faellesskabet vedtaget og er ogsaa nu i gang med at vedtage en raekke horisontale lovbestemmelser, der isaer virker diskriminerende over for bioteknologien. Lovene har hindret udviklingen i Den Europaeiske Union paa grund af forhoejede omkostninger og usikkerhedsmomenter med hensyn til kommerciel udnyttelse af produkter fremstillet ved hjaelp af bioteknologiske metoder.

7.2.4. Denne lovramme indgaar i et samspil med offentlighedens opfattelse af de paagaeldende spoergsmaal, hvilket virker haemmende paa investeringer og paa udnyttelsen af teknologien og dermed paa skabelsen af nye job.

7.3.

Bilag I: Videnskabelige og teknologiske maal og indhold

7.3.1.

Baggrund

7.3.1.1. Kommissionen antyder, at man vil vaere saerligt opmaerksom paa, at forskningen tager hensyn til de socio-oekonomiske behov.

7.3.1.2. Bemaerkningen lyder ikke saerligt usaedvanlig. Men hvis man paa forhaand vil tage stilling til behovet for og accepten af bestemte produkter, betyder det ikke desto mindre, at man rejser en mur mellem forskningen og de brugere, den er bestemt for.

7.3.1.3. Historisk set har det altid vaeret yderst vanskeligt for ekspertudvalg at lave korrekte forudsigelser, isaer naar det drejer sig om nyskabelser. Bedoemmelseskriterierne for et produkt (stoette til et demonstrationsprojekt) eller imod et saadant (mangel paa et socio-oekonomisk behov) boer derfor anvendes med stor varsomhed. Det overordnede maal med programmet boer vaere at sikre, at de produkter, der kommer paa markedet, er til gavn for borgerne i Den Europaeiske Union.

7.3.1.4. Det maa endnu engang understreges, at Den Europaeiske Union konkurrerer om arbejdspladser med andre lande, der udvikler sig hurtigt uden saadanne begraensninger.

7.3.2.

Omraade 1: Cellefabrikken

7.3.2.1. OESU godkender det overordnede maal inden for dette forskningsomraade. Det maa dog goeres tydeligere, at plantecellesystemer hoerer til dette forskningsomraade. Selv om hovedparten af dette forskningsomraade sigter imod farmaceutisk bioteknologi, findes der betydelig ekspertise og muligheder for industriel virksomhed paa plantekulturomraadet.

7.3.3.

Omraade 2: Genom-analyse

7.3.3.1. OESU godkender det overordnede maal inden for dette omraade. Arbejdet med modelsystemer skal foere til mere generelle oplysninger og metodik. OESU har saerlige kommentarer paa to omraader:

- for det foerste maa forbindelsen mellem det humane genom og programmet for forskning i biomedicin og sundhed goeres formel og specifik med henblik paa at optimere fremskridtet paa begge omraader,

- for det andet boer konceptet for model-genomet ogsaa gaelde for det arbejde, der udfoeres paa husdyr, det vil sige, at Faellesskabet ikke boer stoette yderligere arbejde med specielle dyrearter (se nedenfor), men begraense sig til grundlaeggende forskning. Mus kan vaere en god model for denne form for forskning.

7.3.4.

Omraade 3: Bioteknologi i tilknytning til planter og dyr

Planternes molekylaer- og cellebiologi

7.3.4.1. Omfanget af dette program er for bredt og altomfattende. For at fokusere paa implementeringsfasen boer en betydelig del af programmet, hvad forskning angaar, defineres af brugerne inden for landbrugs- og industrisektoren. Det er dem, der ved, hvad der er relevant for netop deres sektor, og om der er specifikke maal, man boer straebe efter at naa. Dog boer og skal videnskabelige stoetteaktiviteter ledes af relevante, videnskabeligt uddannede eksperter.

7.3.4.2. Der boer etableres formelle relationer til forskningsprogrammer inden for landbrug og fiskeri. OESU er klar over, at der er en faelles ledelse af de tre programmer inden for biovidenskaberne (bioteknologi, biomedicin og landbrug og fiskeri), men denne kendsgerning boer goeres tydeligere for brugerne.

Dyrs patofysiologi

7.3.4.3. Som tidligere kan arbejdet med husdyrs genomer ikke betragtes som arbejde med modelarter. Den Europaeiske Union vil kun fortsat yde stoette, hvis arbejdet i stor udstraekning stoettes og styres af industrien og landbruget. Man boer overveje arbejde med modelarter som for eksempel mus.

7.3.4.4. Transgene modeller til bekaempelse af menneske- og dyresygdomme er et prisvaerdigt maal, men det er et spoergsmaal, om ikke emnet passer bedre ind i programmet for forskning i biomedicin og sundhed.

7.3.4.5. Det er specielt en god idé med in vitro tests og screeninger som erstatning for dyreforsoeg. Dette vil have stor virkning inden for en raekke industrier og over hele Faellesskabet. Man kunne laegge ekstra vaegt paa dette omraade (se nedenfor).

7.3.4.6. Metoder til genterapi paa somatiske celler falder inden for rammerne af programmet for forskning i biomedicin og sundhed og tilfoejer kun en begraenset samlet ekstravaerdi.

7.3.4.7. Inden for disse sammenfaldende omraader boer synergier med programmet for forskning i biomedicin og sundhed vaere et krav for at kunne opnaa stoette til forskning.

7.3.5.

Omraade 4: Cellekommunikation inden for neurovidenskaberne

7.3.5.1. Dette program anerkendes som vaerdifuldt.

7.3.6.

Omraade 5: Immunologi og generisk vaccinologi

7.3.6.1. Der findes et stort potentielt sammenfald med programmet for forskning i biomedicin og sundhed. Dette kan kun stoettes, hvis Kommissionen kan godtgoere, hvordan den ekstra dimension af den bioteknologiske komponent kan udnyttes.

7.3.7.

Omraade 6: Strukturel biologi

7.3.7.1. Paa dette omraade er den ekstravaerdi, der kommer fra den europaeiske dimension tydelig, og den har allerede vist sig at fungere; dette gaelder isaer krav til infrastrukturer.

7.3.8.

Omraade 7: Praenormativ forskning, biodiversitet og samfundets accept

7.3.8.1. Dette omraade er en rodekasse af emner, som boer rationaliseres og reduceres.

7.3.8.2. Forskning omkring in vitro tests er vigtig og boer som tidligere naevnt hoere under »Dyrs patofysiologi«.

7.3.8.3. Biodiversitet er af stor interesse og betydning for Faellesskabet, dets videnskabsmaend og dets borgere. Den er ikke specielt forbundet med bioteknologi, skoent sidstnaevnte paa nogle omraader drager fordel af foerstnaevnte. Biodiversitet boer stoettes via et relevant program.

7.3.8.4. Forskning i biosikkerhed har allerede modtaget velfungerende stoette i mange aar. Det er et spoergsmaal, om der er nogen god grund til at bruge flere forskningsmidler paa dette omraade; de vigtigste videnskabelige spoergsmaal er allerede blevet besvaret, og tilbage staar de, der drejer sig om lovgivning og accept. Indsamlingen af yderligere data kan paa dette trin ikke have hoej videnskabelig prioritet.

7.3.9.

Omraade 8: Infrastrukturer

7.3.9.1. Faellesskabets aktiviteter paa dette omraade er yderst vigtigt for at sikre en omfattende tilgaengelighed og almindelig adgang til bioteknologi-service. Bestraebelserne paa dette omraade kan med udbytte styrkes ud over det nuvaerende niveau.

7.3.10.

Horisontale aktiviteter

7.3.10.1. Demonstrationsprojekter er potentielt meget vaerdifulde som hjaelp til at overvinde de socio-oekonomiske barrierer og til at lette optagelsen af nye bioteknologier. Det er derfor vigtigt at huske bemaerkningerne under punkt 7.3.1.

7.3.10.2. Den potentielle fare ved udvaelgelsen af projekter bestaar i, at man foerer det frem paa markedet i et ikke-kommercielt miljoe. Man maa vaere klar over og tage hoejde for denne risiko i forbindelse med ethvert forslag, man oensker at stoette med offentlige midler paa dette omraade.

7.3.10.3. Offentlighedens holdning er en noeglefaktor, naar man skal markedsfoere produkter - fremstillet via bioteknologi - paa linje med andre produkter uden at diskriminere. Industrien (arbejdsgivere og -tagere), landbruget og forbrugerorganisationerne spiller i den forbindelse ledende roller sammen med de bestraebelser, der udfoldes i dette program.

7.3.10.4. Det vil ogsaa vaere nyttigt for stoetten fra Den Europaeiske Union, at der fremstilles undervisningsmateriale til brug paa alle skoler, hvor der undervises paa videnskabeligt niveau. Endvidere boer man stoette sobre, socialvidenskabelige undersoegelser af markedsfoeringen af specifikke produkter i EU, USA og Japan.

7.3.10.5. Socio-oekonomiske virkninger: maaling af de socio-oekonomiske virkninger er et prisvaerdigt forskningsemne forudsat, at man tager hoejde for den lange tidshorisont, der er noedvendig at indregne ved saadanne maalinger.

7.4.

Bilag II: Vejledende fordeling af midlerne

7.4.1. OESU er ikke uenig i det samlede foreslaaede beloeb. Men der er brug for justeringer med hensyn til sammenfaldsomraaderne med programmet for forskning i biomedicin og sundhed. Man boer ogsaa dels reducere omraade 7 i traad med de tidligere naevnte kommentarer, dels oege beloebet under omraade 8.

8. Biomedicin og sundhed [94/0087 (CNS)]

8.1.

Indledning

8.1.1. Det generelle formaal med det foreslaaede program er at »bidrage til en effektivisering af forskning og udvikling inden for medicin og sundhed, navnlig gennem en bedre samordning af medlemsstaternes forsknings- og udviklingsaktiviteter og anvendelse af resultater takket vaere samarbejde og faelles udnyttelse af ressourcerne paa EF-plan«.

8.1.2. Dette program skal afloese det program, Raadet vedtog den 9. september 1991 for perioden 1990 til 1994 (). OESU afgav en udtalelse om det relevante forslag den 20. november 1990 (). Til gennemfoerelsen af dette program blev der i alt afsat 151 millioner ECU.

8.1.3. Kommissionen foreslaar at afsaette 336 millioner ECU fra EF-budgettet til gennemfoerelsen af dette nye program. Stoerstedelen af disse midler (85 %) vil blive fordelt paa fem prioriterede omraader, nemlig (i %):

- Forskning i AIDS, tuberkulose og andre smitsomme sygdomme

13-20

- Kraeftforskning 16-20

- Laegemiddelforskning

12-18

- Hjerneforskning

13-19

- Forskning i det humane genom

11-17

8.1.4. Forskningen paa disse omraader vil ligesom inden for bioteknologiprogrammet blive gennemfoert i form af »en koncentration af indsatsen« via foranstaltninger med omkostningsdeling.

8.1.5. De resterende 15 % vil blive afsat til samordnede foranstaltninger paa foelgende forskningsomraader:

- Arbejdsmedicin og miljoemedicin

- Andre staerkt samfundsbelastende sygdomme

- Folkesundhed, herunder sundhedstjenester

- Biomedicinsk teknologi og teknik

- Biomedicinsk etik.

8.1.6. Det samlede beloeb omfatter 3 millioner ECU til udnyttelse og formidling af resultaterne.

8.1.7. Kommissionen foreslaar ogsaa horisontale aktiviteter (herunder demonstrationsaktiviteter, forskning i de etiske, sociale og juridiske aspekter og uddannelsesaktiviteter).

8.2.

Generelle bemaerkninger

8.2.1. OESU bifalder dette forslag isaer paa grund af den vaegt, der laegges paa at fremme vaekst, konkurrencedygtighed og beskaeftigelse og ogsaa paa grund af den opmaerksomhed, der vises SMV.

8.2.2. I begrundelsen fokuseres der med rette paa borgernes medicinske og sundhedsmaessige behov. Programmet boer midlertidig laegge stoerre vaegt paa forebyggelse af og helbredelse for udbredte sygdomme og paa en hurtigere formidling af forskningsresultaterne.

8.2.3. OESU glaeder sig over den vaegt, Kommissionen laegger paa det etiske aspekt af sine forslag, og at den klart tilkendegiver, at programmerne ikke omfatter forskning, der aendrer, eller som gaar ud paa at aendre menneskets genetiske konstitution.

8.2.4. I listen over forskningsaktiviteterne boer forskning i hjerte-kar-sygdomme og aldersbetingede problemer flyttes hoejere op og anfoeres saerskilt umiddelbart efter AIDS og kraeftforskning som et prioriteret omraade. Hjerte-kar-sygdomme er aarsag til de fleste doedsfald i Den Europaeiske Union og kraever noejagtig som for AIDS' og kraefts vedkommende et bredt anlagt patologisk arbejde, for at der kan opnaas et detaljeret kendskab dertil. Dette forskningsomraade boer derfor ikke betragtes som mindre vigtigt, saaledes som det tilsyneladende bliver i Kommissionens dokument.

8.3.

Bilag I: Videnskabelige og teknologiske maal og indhold

8.3.1. Stoerstedelen af den patologiske forskning boer i foerste raekke finansieres paa grundlag af omkostningsdeling. Hjerneforskning, forskning i det humane genom, arbejdsmedicin, folkesundhed og biomedicinsk etik boer finansieres som samordnede foranstaltninger, da disse typisk gennemfoeres af universiteterne.

8.3.2. En koncentreret og samordnet laegemiddelforskning vil foere til faerre sundhedsudgifter, hvis det lykkes at forbedre laegemidlernes terapeutiske vaerdi saa meget, at sygdomme kan forebygges og ophold paa hospitaler begraenses eller undgaas.

8.3.2.1. Forskningen maa derfor vaere koncentreret om de egentlige behov.

8.3.3.

Laegemiddelforskning

8.3.3.1. Maalet (dvs. udvikling af det noedvendige videnskabelige og tekniske grundlag for vurdering af nye laegemidler) kan ikke begraenses til nye laegemidler paa de naevnte specifikke omraader, som er laegemidler til behandling af nerve- og sindslidelser, immunologiske sygdomme og virussygdomme. Det boer omfatte metodologisk stoette til alt det arbejde, Det Europaeiske Laegemiddelagentur udfoerer.

8.3.4.

Forskning i det humane genom

8.3.4.1. Den foreslaaede forsknings specifikke karakter, dvs. hovedsagelig grundforskning paa universiteter og i forskningscentre som led i nationale programmer, tilsiger en finansiering via samordnede foranstaltninger. Foelgelig kan en del af de bevillinger, der er afsat til dette omraade i Bilag II (vejledende fordeling af bevillingerne) passende overfoeres til forskning i staerkt samfundsbelastende sygdomme.

8.3.5.

Forskning i andre staerkt samfundsbelastende sygdomme

8.3.5.1. Paa grund af disse sygdommes oekonomiske betydning og det store antal forskningsorienterede virksomheder, der opererer paa dette omraade, boer vaegten laegges paa omkostningsdeling, der inddrager disse virksomheder.

8.3.5.2. De vigtigste forskningsemner under dette omraade boer vaere forskning i sjaeldne sygdomme saasom medfoedte hjertefejl, ischaemia osv. Hertil boer der afsaettes nogenlunde lige saa mange midler, som der afsaettes til AIDS- og kraeftforskningen.

8.3.6.

Forskning i folkesundhed, herunder forskning i sundhedstjenester

8.3.6.1. For hovedparten af de anfoerte forskningsomraader drejer det sig om en analyse af situationen og af de overvejende nationale sundhedstjenesters effektivitet. Dette er ganske vist vigtige emner, men hoerer ikke egentlig under forskning og udvikling. De kunne behandles bedre og mere effektivt inden for andre EU-initiativer.

8.3.7.

Forskning i biomedicinsk teknologi og teknik

8.3.7.1. Listen over emner er for snaevert formuleret. Den burde goeres mere fleksibel ved at aendre overskriften foer indrykningen »Forsknings- og udviklingsemnerne omfatter, men er ikke begraenset til«.

8.3.8.

Forskning i biomedicinsk etik

8.3.8.1. Forskning i biomedicinsk etik boer udelukkende tjene til at levere grundlaeggende viden for lovgivningen og inddrage alle beroerte kredse, herunder videnskabsmaend, laeger, patienter osv. I den forbindelse drejer det sig ogsaa om at respektere hemmeligholdelse af data og beskyttelse af privatlivet. Navnlig maa der laegges vaegt paa, at oekonomiske aspekter ikke kommer til at veje tungere end de etiske.

8.3.8.2. Hemmeligholdelse af medicinske data, der er naevnt under det 7. led, er ikke et egentligt forskningsemne, men hoerer hjemme i forslaget til et raadsdirektiv om databeskyttelse.

8.3.9.

Horisontale aktiviteter

8.3.9.1. Som forskningsemner er de aktiviteter, der er naevnt i andet afsnit, af tvivlsom praktisk relevans, da de snarere vedroerer »vaerdier« end indhold.

8.3.9.2. Derimod kan de aktiviteter, der er naevnt i tredje afsnit, fuldt ud godkendes.

8.3.9.3. Fjerde afsnit omhandler demonstrationsprojekter. Kommissionen kommer imidlertid ikke naermere ind paa, hvorledes demonstrationsaktiviteterne skal kunne lette det faelles kliniske forskningsarbejde blandt flere europaeiske forskningscentre i en »praekompetitiv fase«. Denne forskning boer ikke vaere begraenset til epidemiologiske undersoegelser, men boer ogsaa omfatte metodologi og kliniske undersoegelser i bred forstand (nye laegemidler boer behandles som prototyper indtil den tredje fase i den kliniske udvikling).

8.4.

Bilag II: Vejledende fordeling af midlerne

8.4.1. OESU er ikke i stand til at vurdere den vejledende fordeling i enkeltheder. Ud fra en naermere vurdering af programmet kommer det imidlertid til den slutning, at »forskning i andre staerkt samfundsbelastende sygdomme« boer anbringes i de budgetmaessigt prioriterede omraader A, og bevillingerne for de enkelte forskningsomraader paa A-listen maa derfor aendres.

8.5.

Bilag III: Naermere bestemmelser om programmets gennemfoerelse

8.5.1. I stk. 9.1.a) anfoeres det, at forskning i udbredte sygdomme vil blive styrket gennem uddannelse af unge forskere i hoejst seks maaneder. Det forekommer OESU utaenkeligt, at en forsker i loebet af saa kort tid vil kunne faa en nyttig uddannelse inden for et for den paagaeldende fuldstaendigt fremmed miljoe. Uddannelsesperioden boer udvides fra seks maaneder til et aar.

8.5.2. I dette afsnit angives ligeledes programmets ti specifikke maal. »De andre staerkt samfundsbelastende sygdomme« er anfoert som det syvende maal. OESU mener, at dette maal boer saettes hoejere op paa listen og naevnes efter »AIDS, tuberkulose og andre smitsomme sygdomme« og »kraeft« som maal 3, hvor der boer gennemfoeres yderligere tyve omfattende projekter med omkostningsdeling.

9. Landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter) [94/0088 (CNS)]

9.1.

Indledning

9.1.1. Det foreslaaede programs generelle formaal er som foelger:

»- Forbedring af agroindustriens og den europaeiske primaerproduktions konkurrencedygtighed gennem udvikling af ny teknologi, der er i overensstemmelse med kravet om baeredygtig udvikling, og som tager hensyn til forbrugernes behov.

- Forbedring af kvaliteten af landbrugs-, skovbrugs- og fiskeriprodukter i almindelighed og levnedsmidler i saerdeleshed.

- Bidrag til, at den faelles landbrugspolitik og andre EF-politikker (det indre marked og miljoe) anvendes til fordel for udviklingen i landomraaderne og til bevarelse af beskaeftigelsen i disse omraader.

- Bidrag til en bedre overensstemmelse mellem produktionen og udnyttelsen af de biologiske raastoffer.«

9.1.2. Dette program skal afloese det program, Raadet vedtog den 9. september 1991 for perioden 1990-1994 (). OESU afgav en udtalelse om det relevante forslag den 19. september 1990 (). Til gennemfoerelsen af dette program blev der i alt afsat 377 millioner ECU.

9.1.3. Kommissionen foreslaar at afsaette 607 millioner ECU fra EF-budgettet til gennemfoerelsen af det nye program. Midlerne fordeles paa nedenstaaende forskningsomraader (i %):

- Integreret produktion og forarbejdningsprocesser

14-16

- Opskalering og forarbejdningsmetoder

6-8

- Generisk levnedsmiddelvidenskab og avanceret levnedsmiddelteknologi

15-17

- Aktiviteter til supplering af Faellesskabets politik inden for landbrug og fiskeri og indkredsning af nye fremtidsmuligheder for de paagaeldende sektorer efter reformen af landbrugspolitikken, med saerlig vaegt paa:

52-56

- Inden for landbrug, skovbrug og udvikling i landdistrikter:

36-38

- optimering af metoder og systemer,

- kvalitet,

- spredning af produktionen,

- plante- og dyresundhed og dyrevelfaerd,

- multifunktionelt skovbrug,

- udvikling i landdistrikter.

- Inden for fiskeri og akvakultur

16-18

- miljoefaktorernes indvirkning paa havressourcerne

- miljoebelastningen paa fiskeri og akvakultur

- biologiske undersoegelser af de arter, der kan anvendes til akvakultur

- socio-oekonomiske aspekter ved fiskeriindustrien

- bedre metodologi.

- Samordnede foranstaltninger

8

(heraf 2 % til fiskeri, 3 % til landbrug og 3 % til agroindustriel forskning)

9.1.4. De samordnede foranstaltninger vil blive gennemfoert via tematiske net og blive koncentreret om primaerproduktionen inden for landbrug, skovbrug, fiskeri og akvakultur, udvikling i land- og kystomraader samt levnedsmiddelproduktion og -forarbejdning.

9.1.5. Af det samlede foreslaaede beloeb er 1 % oeremaerket til udnyttelse og formidling af resultater, 4-8 % til horisontale demonstrationsaktiviteter, 1-2 % til horisontale aktiviteter vedroerende de etiske, sociale og juridiske aspekter og 5-7 % til uddannelsesaktiviteter.

9.1.6. FFC anmodes om at bidrage til forskningsaktiviteterne inden for landbrug og fiskeri, til et beloeb af 7 millioner ECU. Dette beloeb ligger ud over de midler, der foreslaas til gennemfoerelsen af det paagaeldende saerprogram.

9.2.

En samlet vurdering

9.2.1. OESU godkender det program, Kommissionen foreslaar, fordi det er klart formuleret og konkret i sit indhold. De opstillede prioriteter svarer stort set til behovene inden for landbrug og fiskeri og skulle kunne bidrage til at underbygge den igangvaerende omstruktureringsindsats.

9.2.2. Programmets underliggende, konkurrencerelaterede aspekter falder godt i hak med problematikken omkring miljoeet, beskaeftigelsen og den europaeiske integration generelt. OESU beklager imidlertid, at der ikke tages tilstraekkeligt hensyn til det etiske aspekt.

9.2.3. Generelt forekommer den fremgangsmaade, der er valgt ved fastlaeggelsen af det videnskabelige og tekniske indhold, at vaere sammenhaengende og godt afstemt efter de nuvaerende problemer.

9.3.

Generelle bemaerkninger

9.3.1. OESU glaeder sig over, at der i det fjerde rammeprogram laegges stoerre vaegt paa biovidenskaberne og bioteknologien, isaer inden for landbrug og fiskeri, og at dette ogsaa er afspejlet i budgettet.

9.3.2. OESU mener dog, at de foreslaaede bevillinger ikke vil vaere tilstraekkelige til at finansiere samtlige af de yderst forskellige forskningsomraader, programmet omfatter. Endvidere vil det vaere noedvendigt med en koncentreret indsats for at undgaa en for stor spredning af bevillingerne.

9.3.3. OESU udtrykker megen tilfredshed med, at der laegges vaegt paa at faa skabt et solidt videnskabeligt forskningsgrundlag for denne konkurrencedygtige sektor samt et godt videnskabeligt grundlag for normer og forskrifter.

9.3.4. Det er yderst vigtigt, at fastlaeggelsen af de videnskabelige og tekniske maal og de forskningsaktioner, der skal ivaerksaettes, bygger paa en social konsensus om saavel deres etiske, moralske, sociale, juridiske som deres oekonomiske og kommercielle konsekvenser. I den henseende er forskningsforanstaltningernes indvirkning paa beskaeftigelsen af vaesentlig betydning. OESU mener at kunne bidrage til at skabe en saadan konsensus og udgoere et bindeled mellem erhvervs- og samfundskredsene og de politiske beslutningstagere.

9.3.5. Landbruget og fiskeriet og de tilknyttede forarbejdningsindustrier maa fremover udvikle sig inden for rammer, der bygger paa en saadan social konsensus.

9.3.6. Biovidenskaberne og bioteknologien, som bliver af stoerre og stoerre betydning i samfundet, vil saaledes fortsat kunne udvikles uden andre hindringer end dem, videnniveauet rejser. »Sandheden er en horisont, der udvides«.

9.3.7. I forbindelse med de foreslaaede programmer oensker OESU at fremhaeve demonstrationsaktiviteter som et middel til at goere de nye teknologiske muligheder, der bygger paa biovidenskaben og bioteknologien, mere attraktive. Her maa det understreges, at en forbedring af livskvaliteten for alle borgere er en grundlaeggende maalsaetning for forskningsaktiviteterne inden for biovidenskaben og bioteknologien.

9.3.8. Disse demonstrationsaktiviteter er vigtige, fordi de skal paavise, at de nye biovidenskabelige teknologier er gennemfoerlige, og at deres anvendelse giver saavel oekonomiske som samfundsmaessige fordele.

9.3.9. Af den grund mener OESU, at det ikke blot er teknologiproducenter og -brugere, der skal deltage i demonstrationsaktiviteterne, men ogsaa alle dem, som er ansvarlige for at sikre, at de etiske aspekter overholdes.

9.4.

Saerlige bemaerkninger

9.4.1.

Bilag I: Maal og det videnskabelige teknologiske indhold

9.4.1.1. OESU bemaerker, at der flere gange henvises til »biologiske raavarer«. Dette udtryk er vildledende, i det mindste paa fransk, fordi der opstaar det indtryk, at det drejer sig om biologisk dyrkede produkter, isaer fordi der ogsaa henvises til reglerne for oekologisk landbrug.

9.4.1.2.

Integreret produktion og forarbejdningsprocesser

9.4.1.2.1. Det er meget fornuftigt at forske i forarbejdningsprocesserne for de vigtigste afgroeder, og der boer findes frem til maader, hvorpaa disse processer kan sammenkaedes, saafremt dette er fordelagtigt.

9.4.1.2.2. Inden for bioenergikaeden godkender OESU, at der medtages energibalance og omkostningseffektivitet. Det burde faktisk indledningsvis undersoeges, hvorledes man bedst ville kunne naa frem til produkter og anvendelser, som er levedygtige uden til stadighed at blive subsidieret. Dette vil spare Faellesskabet penge til de projekter, som har den stoerste chance for at give nyttige resultater.

9.4.1.3.

Opskalering og forarbejdningsmetoder

9.4.1.3.1. Arbejdet under denne overskrift boer omfatte udvikling og anvendelse af sensor- og visionsteknikker samt minimumsforarbejdningssystemer for levnedsmidler.

9.4.1.4.

Generisk videnskab og avanceret teknologi til fremstilling af ernaeringsrigtige levnedsmidler

9.4.1.4.1. OESU bifalder den vaegt, der laegges paa ernaeringsrigtige levnedsmidler og paa levnedsmidlernes kvalitet, sikkerhed og sundhed. Det maa imidlertid endnu engang understreges, at naar sikkerheds- og sundhedskriterierne er tilgodeset, maa kvaliteten defineres ud fra forbrugeroensker og ikke ud fra opfyldelse af numeriske normer.

9.4.1.4.2. Inden for sikkerhed og sundhed boer man medtage risikovurdering samt virkningerne af naturlige giftstoffer. AEndringer i forarbejdning af landbrugsprodukter og i distributionspraksis boer ogsaa falde ind under denne overskrift.

9.4.1.4.3. Bevarelse af varers friskhed er ikke blot vigtigt for fiskeprodukter, men ogsaa for andre levnedsmidler. Hurtige metoder til paavisning af patogener og nedbrydende organismer boer omfattes af programmet, ligesom ogsaa hygiejnisk udformning af udstyr boer medtages.

9.4.1.5.

Landbrug, skovbrug og udvikling i landdistrikter

9.4.1.5.1. Ovennaevnte bemaerkninger om kvalitet gaelder ogsaa her. De forskellige forslag vedroerende bioteknologi forekommer fornuftige, men nedbringelse af behovet for pesticider boer goeres til et udtrykkeligt maal.

9.4.1.5.2. Der udtrykkes megen tilfredshed med forskning i miljoevenligt skovbrug og det forhold, at der laegges saerlig vaegt paa at sikre oekonomisk rentabilitet.

9.4.1.5.3. Hvad angaar udviklingen i landdistrikter boer listen over foreslaaede emner ogsaa omfatte en analyse af mulighederne for at udnytte de menneskelige ressourcer, bl.a. i forbindelse med udviklingen af nye fagomraader i tilknytning til aktivitetsspredningen i landdistrikterne.

9.4.1.6.

Samordnede foranstaltninger

9.4.1.6.1. OESU mener, at de etiske aspekter passende kunne behandles i forbindelse med de samordnede foranstaltninger, programmet omfatter.

9.4.2.

Finansieringsoversigt

9.4.2.1. OESU noterer sig de forholdsregler mod svig, der omtales i finansieringsoversigten. Det mener, at anvendelse af ISO-standard 9000 kunne bidrage til at faa risikoen for svindel under kontrol.

10. Nuklear sikkerhed [94/0072 (CNS)]

10.1.

Indledning

10.1.1. Det foreslaaede program har foelgende tre generelle maal:

- at stimulere det europaeiske samarbejde og den teknologiske udvikling inden for nuklear sikkerhed,

- at udvikle en global og dynamisk tilgang til hele braendselskredsloebet og enhver form for udsaettelse for ioniserende straaling, ogsaa fra andre industrielle anvendelser, medicinske anvendelser og naturlig radioaktivitet, saaledes at der tilvejebringes stoerre viden om den samlede risiko, der er forbundet hermed, og den kan kvantificeres,

- at soerge for muligheder for forskeruddannelse og -mobilitet.

10.1.2. Programmet afloeser det, som Raadet vedtog den 28. november 1991 for perioden 1990-1994 (); OESU afgav udtalelse om det relevante forslag den 31. januar 1991 (). Et samlet beloeb paa 228 millioner ECU blev bevilliget til programmets gennemfoerelse.

10.1.3. I det fjerde rammeprogram bevilges der i alt 327 millioner ECU til forskning og uddannelse inden for nuklear sikkerhed. Af dette samlede beloeb tildeles der 167 millioner ECU til de forsknings- og uddannelsesaktiviteter, som skal gennemfoeres af Det Faelles Forskningscenter (FFC) for Det Europaeiske Atomenergifaellesskab, mens de resterende 160 millioner ECU gaar til det indirekte aktionsprogram, som behandles her. Endvidere afsaettes der 87 millioner ECU til FFC til videnskabelig og teknisk stoette til sikkerhedskontrol i overensstemmelse med Euratom-traktatens kapitel VII samt tilsvarende stoette til IAEA. Disse aktiviteter er ikke deciderede forskningsaktiviteter.

10.1.3.1. De forsknings- og uddannelsesaktiviteter, som FFC skal gennemfoere (direkte aktion), skal omfatte reaktorsikkerhed (37 millioner ECU), sikkerhed i forbindelse med braendselskredsloebet (76 millioner ECU) samt sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile materialer (37 millioner ECU).

10.1.3.2. Beklageligvis indgik omkostningsfordelingen ikke i Kommissionens forslag, men blev foerst forelagt OESU paa et saa sent tidspunkt, at det var vanskeligt at medtage en vurdering heraf i denne udtalelse.

10.1.3.3. Afslutningsvis skal det bemaerkes, at de 167 millioner ECU, som omtales ovenfor, omfatter et beloeb paa 16 millioner ECU til FFC's deltagelse i aktioner med omkostningsdeling inden for rammerne af det indirekte aktionsprogram.

10.1.3.4. Kommissionen foreslaar, at budgettet for det indirekte aktionsprogram tildeles foelgende midler (i millioner ECU):

- Udforskning af nye koncepter

7

- Reaktorsikkerhed

50

- Afslutning af braendselskredsloebet

40

- Bestraalingens virkninger for mennesket og miljoeet

50

- Arven fra fortiden

13

I alt 160

10.1.4. Af det foreslaaede totalbeloeb oeremaerkes 15 % til grundforskning, 1,25 % til formidling og udnyttelse af resultater, samt 2 % til finansiering af projekter til stimulering af forskeruddannelse inden for de omraader, som programmet omfatter.

10.2.

Generelle bemaerkninger

10.2.1. Det samlede budget til nuklear fission under det fjerde rammeprogram er alt for lille og harmonerer ikke med kravene. Beloebet fordeles ogsaa daarligt. Spoergsmaalet boer anskues med foelgende baggrund.

10.2.1.1. Europa er foerende paa verdensplan inden for nuklear fissionskraft. I 1992 fremstillede Europa mere elektricitet ved nuklear fission end USA og tre gange saa meget som Japan. Nuklear fission stod for 35 % af Europas elforbrug sammenlignet med 17 % paa verdensplan. Fordelene er blandt andet, at der ikke er noget CO2-udslip, ligesom der hersker baade forsyningssikkerhed og prisstabilitet paa lang sigt i sammenligning med fossile braendstofressourcer saasom olie og gas.

10.2.1.2. Pressionen for at faa forbedret den oekonomiske ydeevne og samtidig forbedre sikkerhedsstandarderne hoerer aldrig op. Atomkraftindustriens ringe stand i Central- og OEsteuropa og i Rusland, som blev bragt frem i lyset i koelvandet paa de kommunistiske regeringers sammenbrud, har afstedkommet nye problemer. En stor del af ansvaret for beskyttelse af den europaeiske befolkning, dersom dette lader sig goere, mod et nyt stoerre uheld i et af disse lande har i praksis vaeret lagt i haenderne paa Den Europaeiske Union, og dette afspejles endog i det foreslaaede budget for nuklear fissionsforskning.

10.2.1.3. Alligevel er budgettet til forskning i nuklear fissionssikkerhed mindre, i absolutte tal, og betydeligt mindre i reelle tal end der var budgetteret med i baade det foerste og andet rammeprogram (de 228 millioner ECU, som blev afsat i det tredje rammeprogram, var utypisk lavt og kan ikke benyttes til sammenligninger). Denne kommentar er saerlig relevant, fordi der ikke medtages 87 millioner ECU til sikkerhedskontrol, som ikke er forskning i egentlig forstand. Dette beloeb boer derfor fradrages, naar man ser paa de tal, som tildeles forskning i nuklear sikkerhed.

10.2.1.4. Under hensyntagen hertil bemaerker OESU videre, at det beloeb, som tildeles nuklear fissionsforskning (inklusive beloebet til FFC), kun er en fjerdedel af det samlede budget til nuklear forskning; de tre andre fjerdedele skal gaa til forskning i kontrolleret termonuklear fusion, som, forudsat at positive resultater opnaas, ikke kan forventes at blive et praktisk gennemfoerligt alternativ foerend omkring aar 2050. OESU kan her bemaerke, at der ser ud til at foreligge en betydelig kloeft mellem det kort- og mellemfristede fissionsprogram og det alt for langsigtede fusionsprogram.

10.2.2. Trods dens betydning og fordele i dag haemmes den nukleare fissions fremtid i Europa af, at der i de fleste medlemsstaters befolkning mangler accept af, at atomkraft og det dertil knyttede braendselskredsloeb er sikkert. Tjernobyl oegede i betydelig grad befolkningens bange anelser, og selv om disse er aftaget noget som foelge af den sikre reaktordrift i medlemsstaterne, er der lang vej tilbage, foerend atomkraft af befolkningen igen opfattes som miljoemaessigt og strategisk forsvarligt.

10.2.2.1. Desuden er det kun seks af de tolv medlemsstater, der benytter atomkraft, og dette afstedkommer i sig selv divergerende interesser og holdninger, naar politikken fastlaegges. Tjernobyl-katastrofen har resulteret i et faelles tema, som har foert til en faelles front - dette tema er nemlig, at man har indset, at det er noedvendigt at arbejde i retning af international forstaaelse og en international tackling af nuklear sikkerhed. Endemaalet maa vaere international harmonisering af sikkerhed og tilladelser.

10.2.2.2. Inden for Den Europaeiske Union maa maalet vaere at naa frem til bred konsensus om nuklear energi som vaerende et af noegleelementerne i en faelles energi- og miljoepolitik. Ikke desto mindre boer forskning i nuklear fission inden for det fjerde rammeprogram primaert tjene til opfyldelse af hovedmaalet, nemlig forbedring af sikkerheden. Forskning boer gennemfoeres paa en maade, som fremmer det gode samarbejde mellem medlemsstaterne. Et saadant samarbejde vil givetvis kunne resultere i en bedre forstaaelse af sikkerhedsspoergsmaal og derved medvirke til processen henimod bred konsensus.

10.2.3. Aktioner med omkostningsdeling og samordnede aktioner opfattes som det bedste og det mest omkostningseffektive middel til at stimulere samarbejde mellem medlemsstaterne. I overensstemmelse med tidligere udtalelser mener OESU derfor, at budgettet til det indirekte aktionsprogram ligger alt for lavt, isaer naar man betaenker, at der bevilges 50 millioner ECU til straalingsbeskyttelse. OESU mener, at balancen mellem direkte og indirekte aktioner fremover boer revideres, og at bevillingerne til aktioner med omkostningsdeling boer saettes i vejret.

10.2.4. OESU er klar over og er bekymret over, at f.eks. CGC5, som har ansvaret for at raadgive Kommissionen om det indirekte aktionsprogram for forskning i kernereaktorsikkerhed, ikke blev orienteret om FFC-middelfordelingen.

10.2.4.1. Naar der ikke stilles detaljerede oplysninger om det foreslaaede FFC-program til raadighed for de beroerte parter forud for de endelige beslutninger om programmet som helhed, er det ikke muligt at soerge for ordentlig koordinering. Dette peger paa et potentielt meget svagt punkt i Kommissionens overordnede indfaldsvinkel til forskningens planlaegning paa dette felt. Paa Korfu slog Det Europaeiske Raad til lyd for »styrket koordinering af forskningspolitikken«. Paa baggrund af den information, som der sigtes til ovenfor, anser OESU Det Europaeiske Raads opfordring for berettiget.

10.2.5. OESU mener, at det er en forudsaetning for effektivitet, at sikkerhedsforskningen i form af baade indirekte og direkte aktioner i hoej grad saetter fokus paa kunden.

10.2.5.1. Det erkendes stadig i utilstraekkelig grad, at den regulerende myndighed repraesenterer befolkningen, og at de offentlige selskaber er ansvarlige for sikkerheden paa deres anlaeg. De offentliges selskaber, som har ansvaret for sikker forsyning med kernekraftfremstillet elektricitet til hovedparten af Unionens mere end 300 millioner indbyggere, boer helt sikkert inddrages snaevrere i udformningen af de naermere forskningskrav og i resultatevalueringen, jf. artikel 4 i Kommissionens forslag. Selvfoelgelig boer andre vigtige brugere saasom producenter af kernebraendsel og dem, der driver oparbejdningsanlaeg, ogsaa medinddrages.

10.2.6. Én mekanisme, som Kommissionen f.eks. kan benytte til at opnaa stoerre ansvarlighed, ville bestaa i at etablere brugergrupper, saaledes som tilfaeldet eksempelvis var under TELEMAN-programmet. Eksistensen af saadanne grupper ville fremme opnaaelse af konsensus, fordi de ville blive noedt til at naa frem til enighed om de sikkerhedsspoergsmaal, som forskningsprogrammet skulle omhandle, samt den indsats, som var paakraevet for disses loesning. Saadanne grupper boer se naermere paa FFC's program og paa de indirekte aktionsprogrammer. Kommissionen anmodes om at overveje at indfoere en mekanisme i stil med det her foreslaaede.

10.2.7. Paa reaktorsikkerhedsomraadet foreslaar Kommissionen som en reaktion paa det ringe budget at koncentrere de indirekte aktionsressourcer om blot ét emne, nemlig alvorlige uheld. Selv om dette nok vil opnaa stor politisk opbakning, foerer udelukkelsen af andre ligesaa vigtige reaktorsikkerhedsspoergsmaal, som omhandler forebyggelse snarere end begraensning (eksempelvis konstruktionssikkerhed, anlaeggenes foraeldelse, softwarepaalidelighed, evaluering af sandsynlighedsundersoegelser vedroerende sikkerhed osv.), til et misforhold mellem Faellesskabets og medlemslandenes prioriteter i henseende til sikkerhedsforskning. Herved forpasser man ogsaa muligheden for, at dette program kan give sig udslag i konsensus om disse vigtige spoergsmaal inden for atomkraft paa internationalt plan. Kommissionen anmodes om at tage prioriteterne paa reaktorsikkerhedsomraadet op til ny vurdering.

10.2.8. Det kan ikke undgaas, at budgetstramningerne bliver haarde, og saadan vil det ogsaa vaere fremover. Kommissionen boer derfor tage initiativ til at faa udviklet en strategi for rationalisering af de vigtigste af de anlaeg, som det yder stoette til i Europa. Ved at lade programmerne saette fokus paa specifikke anlaeg eller teams vil man ogsaa kunne tilskynde til et praktisk, internationalt samarbejde (PHEBUS er et godt eksempel).

10.3.

Saerlige bemaerkninger

10.3.1. Arbejdet med udforskning af nye koncepter boer ikke omfatte alvorlige uheld, da arbejdet under denne overskrift (herunder ogsaa arbejde med udforskning af nye koncepter) allerede daekkes under overskriften reaktorsikkerhed. FFC skal ogsaa udfoere aktiviteter vedroerende alvorlige uheld. Arbejdet med kvantificering af fordelene ved det passive system samt nye braendselskredsloebsaktiviteter saasom MOX kan stoettes. Arbejdet med separations- og transmutationsprocesser boer betinges af en gennemgang af de igangvaerende undersoegelser, herunder spoergsmaalet om oekonomisk gennemfoerlighed.

10.3.2. Nuklearindustrien er i dag den eneste industrigren, som omfatter det fuldstaendige kredsloeb helt hen til definitiv bortskaffelse af affaldsmaterialer. Europa besidder hele teknologien i det fulde nukleare kredsloeb og er foerende i verden i denne henseende. Under overskriften afslutning af braendselskredsloebet er udvikling af en koordineret stillingtagen til de grundlaeggende sikkerhedskriterier af saerlig stor betydning, naar der skal naas frem til konsensus. Da der ikke er noget behov for fortsat at producere plutonium, vil det kunne vaere til stor nytte at arbejde med at paavise sikker, direkte bortskaffelse af braendsel, uden risiciene eller omkostningerne til oparbejdning.

10.3.2.1. Bevillinger til nedlukning af reaktorer er udeladt, selv om saadanne bevillinger er medtaget i det tredje rammeprogram. Et beloeb paa omkring 10 millioner ECU til forskning paa dette felt boer atter medtages, saa der kan ydes stoette til pilotprojekter til nedlukning, saaledes at man over for befolkningen kan paavise, at nedlukning er teknisk og oekonomisk gennemfoerlig.

10.3.3. Angaaende programdelen »bestraalingens virkninger for mennesket og miljoeet« konstaterer OESU med tilfredshed, at dets henstilling om det relevante saerprogram inden for det tredje rammeprogram paa dette aarelange, grundlaeggende arbejdsfelt nu igen faar tildelt flere bevillinger i det fjerde rammeprogram.

10.3.3.1. Ligesom foer mener OESU imidlertid, at det er uheldigt at lade dette straalingsbeskyttelsesprogram indgaa blot som et led i anden forskning. Der er ikke blot tale om straalingsbeskyttelse i forbindelse med atomkraft, men ogsaa i hoej grad om naturlig, medicinsk og industriel straalingsbelastning samt om principielle spoergsmaal vedroerende ringe straalingsdosers virkninger. Netop paa dette for befolkningen saa foelsomme omraade afstedkommer dette alvorlige misforstaaelser.

10.3.4. Aktiviteterne vedroerende historiske forpligtelser haenger sammen med spoergsmaalet om reaktorerne i Central- og OEsteuropa og i SNG. Ydelse af teknisk bistand og kapitalinvesteringer daekkes af andre af Den Europaeiske Unions programmer. Disse programmer er omfattende og skal tage sigte paa at faa tilvejebragt en paalidelig og konsekvent sikkerhedsfilosofi i OEsteuropa. De bevillinger, som foreslaas afsat i det fjerde rammeprogram, boer udnyttes til at bistaa disse lande med at deltage i et samarbejdsprogram om sikkerhedsforskning.

11. Kontrolleret termonuklear fusion [94/0073 (CNS)]

11.1.

Indledning

11.1.1. Det langsigtede maal med Faellesskabets fusionsprogram, som omfatter alle medlemsstaternes (plus Sveriges og Schweiz') aktiviteter inden for magnetisk indesluttet kontrolleret termonuklear fusion, er faelles konstruktion af sikre og miljoevenlige reaktorprototyper, hvilket skal foere til opfoerelse af oekonomisk rentable kraftvaerker, der opfylder de potentielle brugeres behov.

11.1.2. I perioden 1994-1998 er hovedmaalet at udarbejde planerne for Naeste Trin under firepartssamarbejdet mellem Euratom, Japan, Rusland og USA om International Thermonuclear Experimental Reactor Engineering Design Activities (ITER-EDA).

11.1.2.1. Der er ligeledes behov for specialstudier i mulige forbedringer af plasmafysiske og -tekniske koncepter og til gennemfoerelse af det langsigtede teknologiske udviklingsarbejde, der skal bringe os naermere udnyttelsen af fusion som energikilde. Resultaterne af saadanne studier vil blive udnyttet baade ved driften af ITER-reaktoren og paa lidt laengere sigt ved konceptformuleringen ad DEMO-reaktoren (demonstrationsreaktor).

11.1.3. Det er tanken, at dette program skal efterfoelge det program, som Raadet vedtog den 31. december 1991 for perioden 1990-1994 (). OESU fremsatte udtalelse om det paagaeldende forslag den 20. marts 1991 (). Der blev bevilget en samlet sum paa 568 millioner ECU til gennemfoerelsen af dette program.

11.1.4. Kommissionen foreslaar, at der over EF's budget bevilges 794 millioner ECU til gennemfoerelsen af det nye program, som fordeles paa de forskellige omraader, hvor Kommissionen foreslaar indsatsen koncentreret (i %):

- Naeste Trin-aktiviteterne

40-50

- JET-faellesforetagendet

22-32

(i hovedsagen med fokus paa stoette til Naeste Trin)

- Konceptforbedringer

22-32

- Langsigtet teknologi 5-9

11.1.5. Det Faelles Forskningscenter (FFC) vil deltage i programmets gennemfoerelse, og der er hertil afsat yderligere 46 millioner ECU. Hovedparten af det forskningsarbejde, der skal udfoeres af FFC, sker til stoette for ITER.

11.2.

Baggrund

11.2.1. Forskning i kontrolleret termonuklear fusion har til formaal at afklare, om der findes en maade, hvorpaa det - til fredelige formaal - er muligt at efterligne den proces, som finder sted inde i solen, hvor enorme energimaengder hele tiden udledes ved fusionen af hydrogenatomer i en temperatur paa mange millioner grader Celcius. Lykkes dette forehavende, vil der vaere banet vej for en potentielt meget stor, ny energikilde for konvertering til elektricitet.

11.2.2. Forudsaetningen, for at dette maal kan naas, er, at fusionsprocessen foregaar i reaktorer, der uden risiko kan klare de temperaturer, der findes i solen, og at processen oekonomisk kan sammenlignes med andre kraftkilder inden for tiaarige tidsintervaller.

11.2.3. Fusionsforskningen tog sin begyndelse i Europa sidst i 1950'erne og var oprindeligt koncentreret i CERN i Schweiz. I 1978 etablerede EF JET (Joint European Torus), som var forberedt til at gennemfoere magnetisk indesluttet kontrolleret termonuklear fusion i toroidal geometri under anvendelse af et TOKAMAK-koncept. Dette er ikke den eneste maade, hvorpaa der kan opnaas en kontrolleret fusionsproces, men det er den vej, man generelt har benyttet i Europa og ogsaa i USA, Rusland og Japan. JET's opbygning varede 5 aar, inden JET blev operationel i 1983; JET anses for verdens foerende fusionseksperiment.

11.2.4. JET's primaere formaal har vaeret udforskning af de parametre, skal benyttes til et udstyr, som ikke alene skal kunne klare en oejeblikkelig fusion, men endnu vigtigere, en antaendelse, dvs. tilvejebringelsen af en selvopretholdt plasma. (Dette efterfoelgende udviklingstrin omtales som Naeste Trin.) Den videnskabelige og tekniske komité (STC), som blev oprettet for at raadgive Kommissionen inden for rammerne af Euratom-traktaten, fastslaar i sin rapport fra november 1993, at det Naeste Trin maa vaere skabelse af nyt TOKAMAK-udstyr, som kan klare antaendelse og opretholde forbraendingen i plasma i mindst 1 000 sekunder, dvs. tilstraekkeligt laenge til, at man kan undersoege forbraendingen under forhold, som kan anses for at vaere en stabil tilstand med hensyn til alle tidsskalaer af betydning for plasmaens fysiske opfoersel.

11.2.5. Det var egentlig hensigten, at Europa (dvs. EU sammen med Sverige og Schweiz) inden for fusionsforskningen skulle udforme og konstruere sin egen maskine (kendt som Next European Torus eller NET) til Naeste Trin. Der blev imidlertid i 1988 undertegnet en aftale med USA, Japan og USSR samarbejde for at fremme fusionsforskningen og med henblik herpaa at indsamle ideer og ressourcer samt nedbringe omkostningerne (Rusland har siden overtaget ansvaret, efter at USSR ikke laengere eksisterer).

11.2.5.1. I betragtning af den aktuelle fusionsforsknings fundamentale betydning, og at der er tale om et saerdeles langsigtet og meget kostbart projekt, var og er tanken om en international approach klart nok tiltraekkende.

11.2.6. De fire underskrivere af 1988-aftalen har siden samarbejdet om konstruktionstekniske undersoegelser (EDA) vedroerende en international termonuklear forsoegsreaktor (ITER), som ogsaa skulle baseres paa TOKAMAK-konfigurationen. Der har vaeret og er stadig inden for ITER-samarbejdet forskellige opfattelser med hensyn til konstruktionen, hvilket ikke kan undre i betragtning af opgavens karakter. Vigtigt er det imidlertid, at Anden Protokol, som skal sikre en fortsaettelse af undersoegelsessamarbejdet og en afslutning af dette i 1998, blev undertegnet i marts i aar.

11.2.7. Maalet med udfoerelsen og konstruktionen af ITER er at opnaa antaendelse og derefter at vise, at den kan holdes i gang i mere end nogle faa sekunder. Den kan imidlertid ogsaa anvendes i forbindelse med en undersoegelse af nogle af de problemer, som det er noedvendigt at loese for at naa frem til det naeste stadium efter ITER, som skal vaere udfoerelse og konstruktion af en demonstrationsreaktor, der kan frembringe elektricitet. Dette stadium har faaet betegnelsen DEMO.

11.2.8. Europa samler nu i hovedsagen sin indsats omkring ITER-samarbejdet, for saa vidt angaar Naeste Trin, men arbejder dog fortsat paa de noegleteknologier, der har tilknytning til NET, for det tilfaelde, at samarbejdet skulle bryde sammen. (Man boer goere sig klart, at der under alle omstaendigheder i praksis er en betydelig overlapning mellem konstruktionen af ITER og NET, saa der er ikke tale om, at Eu