MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Mod et mere bæredygtigt fiskeri i EU: status og retningslinjer for 2023

1.Indledning

Denne meddelelse indeholder yderligere oplysninger om status for europæisk fiskeri og udstikker retningslinjerne for Kommissionens forslag og konsultationer med tredjelande om fiskerimulighederne for 2023, som har til formål yderligere at styrke genopretningen af nogle bestande og beholde sunde bestande på det niveau, der giver det maksimale bæredygtige udbytte (MSY).

Fiskeriet er samlet set stadig mere bæredygtigt takket være sektorens indsats for ikke blot at forbedre bestandenes situation yderligere, men også for at opretholde en god tilstand for bestande, der befiskes bæredygtigt. Dette har ført til, at endnu flere bestande har nået bæredygtige niveauer med rigtig gode resultater, særlig i den nordøstlige del af Atlanterhavet.

På internationalt plan fortsatte EU i 2021 med at være en vigtig drivkraft for yderligere fremskridt i regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er). Der er dog behov for en yderligere indsats, særlig i Middelhavet, hvor situationen fortsat giver anledning til bekymring, og i Østersøen, hvor den seneste tids forbedringer er vendt til en negativ udvikling på grund af pres på miljøet og de marine økosystemer fra andre kilder.

Siden februar i år har Ruslands militære aggression mod Ukraine påvirket fiskeriet set ud fra adskillige perspektiver, særlig i Sortehavet. Udviklingen i sikkerhedssituationen i Sortehavet har resulteret i en afbrydelse af fiskeriaktiviteterne med et midlertidigt forbud mod fiskeri af sikkerhedsmæssige årsager i visse medlemsstaters farvande, f.eks. rumænske farvande i Donaudeltaet, der grænser op til Ukraine, mens andre lande langs Sortehavets kyst har udsendt sikkerhedsadvarsler på regionalt plan til sektoren. Desuden har Ruslands militære aggression ført til afbrydelser af handelsstrømmene, påvirket udsendelsen af videnskabelig rådgivning og visse forhandlinger på internationalt niveau og ført til højere energipriser, hvilket gør det nødvendigt at anvende kriseforanstaltninger inden for rammerne af Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond for at afhjælpe de væsentlige markedsforstyrrelser i sektoren. Dette viser, hvor væsentligt det er at styrke modstandsdygtigheden yderligere for at garantere fødevaresikkerheden i Europa og at nå målene i den grønne pagt, særlig ved hjælp af mere innovation og yderligere omstilling på energiområdet.

2.Fremskridt i retning af et mere bæredygtigt fiskeri i EU

2.1.Udviklingen i biomassen og fiskeripresset

For at sikre, at fiskeriaktiviteterne er bæredygtige, kræver det, at der ikke fanges flere fisk, end der tilgår bestandene hvert år. En bestand befiskes bæredygtigt på MSY-niveau, når forholdet mellem den faktiske fiskeridødelighed (F) og fiskeridødeligheden ved MSY (FMSY) er 1 eller derunder.

I 2020 fortsatte det samlede fiskeripres i EU-farvandene med at falde, og bestandenes tilstand blev fortsat forbedret. Navnlig er det godt at se, at den samlede fiskeridødelighed i 2020 for første gang faldt til under 1 i den nordøstlige del af Atlanterhavet takket være sektorens indsats. Visse andre bestande overfiskes dog stadig og/eller er uden for sikre biologiske grænser, hvilket kræver yderligere fremskridt, hvis målene i den fælles fiskeripolitik skal nås I Østersøen er de seneste års positive tendens blevet vendt på grund af den alvorlige miljømæssige situation og tidligere tiders overfiskeri. Dette har ført til et tab af levesteder for en række bestande, et fald i antallet af fisk i havet og til mindre størrelser for torsk i Østersøen og nu også for andre bestande i Østersøen. I Middelhavet blev der konstateret fremskridt i retning af at nå MSY-målet for EU-bestande og fælles bestande, som forvaltes henholdsvis ved hjælp af den flerårige plan for det vestlige Middelhav henholdsvis af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM), idet fiskeridødeligheden faldt til under 2 for første gang siden 2003.

2.2.Fiskerimulighederne for 2022

De fiskerimuligheder, der er fastsat for 2022, er et vigtigt skridt i retning af en bæredygtig fiskeriforvaltning.

I Atlanterhavet, Østersøen og Skagerrak/Kattegat er fiskerimulighederne primært defineret som fangstbegrænsninger i form af samlede tilladte fangstmængder (TAC'er).

I disse områder blev fangstbegrænsningerne for bestande, der kun forvaltes af EU, fastsat i overensstemmelse med MSY for alle bestande, hvor indikatoren for fiskeridødeligheden var tilgængelig, med undtagelse af sild i den vestlige del af Østersøen, hvor der blev truffet andre strenge foranstaltninger i overensstemmelse med den flerårige plan for Østersøen. Der blev også truffet yderligere beskyttelsesforanstaltninger for bestande, hvis situation er vanskelig, f.eks. torsk i Kattegat, torsk i den østlige del af Østersøen og torsk i den vestlige del af Østersøen. Samlet set anerkender medlemsstaterne rundt om Østersøen og de berørte interessenter, at der skal sættes ind for at genopbygge vigtige kommercielle bestande i Østersøen, og udtaler, at de gør deres bedste for at bidrage til at nå dette mål.

For bestande, som deles med Det Forenede Kongerige, blev begge parter enige om fangstbegrænsninger inden den frist, der er fastsat ved handels- og samarbejdsaftalen, idet disse blev fastsat i overensstemmelse med MSY for de fleste bestande, som der foreligger rådgivning for. Kun for fire bestande (hvor der i rådgivningen blev anbefalet nulfangst) blev der truffet en anden afgørelse, idet parterne blev enige om en lav fangstbegrænsning, som kun omfatter bifangster, for at forhindre choke-situationer i blandede demersale fiskerier. For én bestand blev der opnået enighed om en lille TAC for fortsat at give mulighed for indsamling af data.

For så vidt angår bestande, der deles trilateralt med Norge og Det Forenede Kongerige, blev de tre parter enige om at stræbe efter at opnå en yderligere genopretning af torsk i Nordsøen ved at fortsætte gennemførelsen af afhjælpende foranstaltninger og ved at fastsætte TAC'en under den videnskabelige rådgivning for adskillige andre bestande, som interagerer med torsk i blandet fiskeri. TAC'erne for sild blev fastsat under den videnskabelige rådgivning. Den eneste MSY-vurderede bestand, der deles bilateralt med Norge, blev fastsat på MSY-niveau.

Når det drejer sig om bestandene af makrel, blåhvilling og atlantisk-skandinavisk sild, blev kyststaterne enige om overordnet set at fastsætte TAC'erne på MSY-niveau. Drøftelser om deleordninger er på dagsordenen i 2022 for at undgå, at der i mangel af sådanne ordninger forekommer overfiskeri.

I Middelhavet og Sortehavet, som er karakteriseret ved flerartsfiskeri og mange bestande, der deles med tredjelande, befiskes mange bestande stadig over bæredygtige niveauer, mens fiskeridødeligheden kom tættere på det bæredygtige niveau for nogle bestandes vedkommende, idet syv bestande nåede FMSY i 2020. Der skal fortsat gøres intensive bevaringsbestræbelser for at nå MSY-målet i senest 2025, særlig ved at anvende den flerårige plan for det vestlige Middelhav samt GFCM's nye 2030-strategi. Med fiskerimulighederne for 2022 gennemføres en omfattende pakke af foranstaltninger, som GFCM vedtog i 2021.