BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET om produktionstendenserne i de forskellige medlemsstater og virkningen af reformen af den fælles markedsordning for hør og hamp bestemt til fiberproduktion for afsætningsmulighederne og sektorens økonomiske levedygtighed

1. Indledning

Denne rapport og de lovforslag, der ledsager den, er udarbejdet efter artikel 15. stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1673/2000 af 27. juli 2000 om den fælles markedsordning for hør og hamp bestemt til fiberproduktion [1], hvor det er fastsat, at:

[1] EFT L 193 af 29.7.2000, s. 16.

"Kommissionen senest den 31. december 2003 forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, i givet fald ledsaget af forslag, om tendenserne i produktionen i de forskellige medlemsstater og virkningen af reformen af den fælles markedsordning på afsætningsmulighederne og sektorens økonomiske levedygtighed. Den skal ligeledes redegøre for maksimumsindholdet af urenheder og skæver i korte hørfibre og hampefibre.

Rapporten skal i givet fald lægges til grund for en ny fordeling og eventuelt en forhøjelse af de nationale garantimængder. Kommissionen tager især hensyn til produktionsniveauet, forarbejdningskapaciteten og afsætningsmulighederne på markedet."

Der skal i øvrigt efter samme artikel 15 forelægges en ny rapport i 2005 om den ordning for støtte til forarbejdning af hør og hamp bestemt til fiberproduktion, der blev indført ved forordning (EF) nr. 1673/2000.

2. Reformen i 2000

I juli 2000 vedtog Rådet en reform i to dele af sektoren for hør og hamp. På den ene side blev disse to produkter integreret i den generelle støtteordning for producenter af visse markafgrøder. På den anden side ydes der en forarbejdningsstøtte til de første forarbejdningsvirksomheder, der fremstiller fibre af hør- og hampestrå.

For lange hørfibre ydes der en støtte på 160 EUR/t fibre indtil produktionsåret 2005/2006, og dette beløb hæves til 200 EUR/t fra produktionsåret 2006/2007. Der ydes et andet og mindre beløb på 90 EUR/t indtil produktionsåret 2005/2006 for korte hørfibre og hampefibre, der indeholder højst 7,5 % urenheder og skæver. Denne grænse er fastsat for ikke at fremme produktion af fibre, der tager sigte på afsætningsmuligheder til meget ringe værdi. Medlemsstaterne har dog mulighed for at fravige nævnte grænse og forøge den til 15 % for korte hørfibre og til 25 % for hampefibre i produktionsårene 2001/2002 til 2003/2004 for at gøre det muligt for forarbejdningsvirksomhederne at tilpasse sig de nye regler.

Denne forarbejdningsstøtte er underlagt en stabiliseringsmekanisme, der består af to maksimale garantimængder, en for lange hørfibre og en for korte hørfibre og hampefibre, fordelt på medlemsstaterne i form af nationale garantimængder, idet hver medlemsstat har mulighed for at foretage overførsler mellem sine to nationale garantimængder på grundlag af en ækvivalenskoefficient, der tager sigte på at sikre operationen budgetneutralitet.

Der ydes i øvrigt endvidere indtil produktionsåret 2005/2006 en supplerende støtte til de godkendte første forarbejdningsvirksomheder for hørarealer, der ligger i visse traditionelle produktionsområder for lange fibre. Denne støtte varierer mellem 50 EUR/t og 120 EUR/t efter område.

3. Disponible oplysninger

For at støtteordningen kan fungere korrekt under hensyntagen til denne sektors særlige forhold fastsatte Kommissionen den periode, hvor stråene kan forarbejdes, til 22 måneder. Derfor råder Kommissionen ved redigeringen af denne rapport kun over foreløbige data for de første to år, hvor den nye ordning anvendes, dvs. produktionsårene 2001/2002 og 2002/2003 samt de første skønnede data for produktionsåret 2003/2004. Det skal desuden tilføjes, at produktionen i produktionsåret 2001/2002 blev stærkt forstyrret af meget ugunstige vejrforhold og derfor ikke kan anses for repræsentativ for produktionstendenserne.

De disponible data gør det derfor altså ikke muligt at foretage en fin analyse af produktionsniveauet efter reformen og tilpasningen til nationale garantimængder. Når dette er sagt, kan dog visse forhold konstateres på grundlag af de disponible foreløbige data og de oplysninger, der er indsamlet hos de erhvervsdrivende.

I første række har interessen for den traditionelle produktion af lang hør holdt sig og er endog øget. Det gennemsnitlige hørareal i de tre vigtigste producentlande for lange fibre er således steget fra ca. 65 000 ha inden reformen til ca. 90 000 ha i gennemsnit. Markedet for lange fibre har allerede været lovende i nogle år og synes meget mindre udsat for cykliske kriser. I aftagerleddet har faldet i de samlede produktionsomkostninger for det endelige produkt som følge af den store udvikling i spinderierne i Kina, som flere og flere EU-fibre eksporteres til, gjort det muligt for hør at vinde frem på markedet for tøj i mellemklassen, hvor efterspørgslen er mere stabil end i markedets dyre ende, som hør tidligere var begrænset til.

Med hensyn til produktionen af korte hørfibre og hampefibre er situationen radikal forskellig fra situationen før reformen: såning med det eneste mål for øje at opnå en EU-præmie er ophørt. Arealerne, der udelukket er udlagt med hør til fremstilling af korte fibre, overstiger ikke 5 000 ha i hele EU. Med hensyn til hamp har arealet stabiliseret sig omkring 15 000 ha i hele EU.

Denne sektor har gennemgået en betydelig udvikling med hensyn til en forbedret udnyttelse af diversificerede afsætningsmuligheder. Udnyttelsen af korte hørfibre og hampefibre i isoleringsmaterialer, der syntes lovende for nogle år siden, synes ganske langsomt at finde sin plads på markederne. Fremstilling af sammensatte materialer af disse fibre er nu blevet en industriel virkelighed om end endnu i lille målestok, men byder på interessante fremtidsperspektiver: i dag indeholder flere meget gængse bilmodeller elementer såsom dørfyldninger eller hattehylder af blandede materialer, der indeholder hør- eller hampefibre. Paletter, emballager, løsdele er også markeder, hvor sektoren forsøger at trænge ind for tiden ved at fremhæve de korte hør- og hampefibres tekniske og miljøvenlige egenskaber. Der kan i øvrigt også konstateres fremskridt på områder, hvor der også anvendes skæver eller støv fra fremstilling af fibre: det er tilfældet med fiberplader til møbler, fremstilling af halmmåtter, strøelse til dyr og produkter til gartneriet.

De vigtigste afsætningsmuligheder for såvel korte hørfibre som hampefibre er dog stadig ud fra et kvantitativt synspunkt de samme: papirindustrien, især til fremstilling af fint og teknisk papir eller til styrkelse af genbrugspapir og blandinger med andre fibre til tekstilbrug, hvilket mest vedrører kort hør. Det skal understreges, at de fleste korte hørfibre og hampefibre til disse anvendelseformål efter den første forarbejdning har over 7,5 % urenheder, selv om fremstillingsprocesserne undertiden senere omfatter en mere effektiv rensning. Disse fibre er derfor støtteberettiget som følge af ovennævnte undtagelse, som de fleste producerende medlemsstater har besluttet at anvende. Det er klart, at på nuværende tidspunkt ville de første forarbejdningsvirksomheders aktivitet, der går ud på at fremstille disse fibre, ikke kunne opretholdes uden forarbejdningsstøtten for fibre, der indeholder over 7,5 % urenheder.

4. Ordningens funktion

Lige fra begyndelsen af den nye ordning for støtte til hør og hamp til fiberproduktion har klart positive virkninger vist sig i sektoren. Integrationen af disse to afgrøder i ordningen for markafgrøder har forenklet situationen for landmændene og sat de to afgrøder på lige fod med de konkurrerende afgrøder. Den nye ordning for forarbejdningsstøtte har gjort det muligt at opretholde, ja endog udvikle produktioner, der tager sigte på en lønsom erhvervsaktivitet, og ansporet hele branchen til at stræbe efter en fuldstændig forædling af de opnåede produkter og biprodukter med positive resultater for effektivitet og konkurrencedygtighed. I fremtiden integreres støtteordningen for producenterne i enkeltbetalingsordningen, der blev besluttet i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik i juni 2003.

På nuværende tidspunkt er det i betragtning af manglen på definitive data om produktionen samt den temmelig korte periode siden ikrafttrædelsen af den nye støtteordning helt relevant ikke at indføre ændringer i ordningen for forarbejdningsstøtte inden den mere fuldstændige analyse, der kan foretages i 2005. Dette indebærer derfor, at medlemsstaternes mulighed for at fravige grænsen på 7,5 % urenheder og skæver indtil produktionsåret 2003/2004 forlænges indtil produktionsåret 2005/2006.

5. RESUMÉ OG KONKLUSIONER

Denne rapport imødekommer Rådets anmodning om en undersøgelse af udviklingen i produktionen af hør og hamp til fiberproduktion efter reformen af den fælles markedsordning for sektoren, der trådte i kraft den 1. juli 2001.

De disponible data gør det ikke muligt at foretage en fin analyse af produktionstendenserne i medlemsstaterne og tilpasningen til de nationale garantimængder. De indsamlede oplysninger gør det dog muligt at konkludere, at ordningen har haft klart positive virkninger for sektoren.

Under disse forhold bør der ikke foretages ændringer i den nuværende støtteordning inden den mere fuldstændige analyse, der kan foretages i forbindelse med rapporten i 2005. Dette indebærer derfor, at medlemsstaternes mulighed for at fravige grænsen på 7,5 % urenheder og skæver indtil produktionsåret 2003/2004 forlænges indtil produktionsåret 2005/2006.

BILAG

>TABELPOSITION>