KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 13.10.1999 
KOM(1999) 508 endelig 
1999 
PERIODISK RAPPORT 
FRA KOMMISSIONEN 
OM 
MALTAS 
FREMSKRIDT MOD TILTRÆDELSE 
Indholdsfortegnelse 
A. Indledning 
a) Forord 
b) Forbindelser mellem Den Europæiske Union og Malta 
Udvikling på basis af associeringsaftalen mellem EU og Malta (også i den 
bilaterale handel) 
Finansielt samarbejde 
Tiltrædelsespartnerskab/det nationale program for overtagelse af regelværket 
Førtiltrædelsesbistand 2000 
B. Kriterier for medlemskab 
1. Politiske kriterier 
Indledning 
Den seneste udvikling 
1.1. Demokrati og retsstatsforhold 
Parlamentet 
Den udøvende magt 
Den dømmende magt 
Foranstaltninger til bekæmpelse af korruption 
1.2. Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal 
1.3. General evaluering 
2. Økonomiske kriterier 
2.1. Indledning 
2.2. Den økonomiske udvikling 
Makroøkonomisk udvikling 
Strukturreformer 
2.3. Vurdering på baggrund af Københavnskriterierne 
En fungerende markedsøkonomi 
Evnen til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen 
2.4. Generel evaluering 
3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab 
3.1. Det indre marked uden grænser 
De fire friheder 
Konkurrence 
3.2. Innovation 
Informationssamfundet 
Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender 
Forskning og teknologisk udvikling 
Telekommuni kati on 
Den audiovisuelle sektor 
3.3. Økonomiske og fiskale anliggender 
Den Økonomiske og Monetære Union 
Beskatning 
Statistik 
3.4. Sektorpolitik 
Industri 
Landbrug 
Fiskeri 
Energi 
Transport 
Små og mellemstore virksomheder 
3.5. Økonomisk og social samhørighed 
Beskæftigelse og sociale anliggender 
Regionalpolitik og samhørighed 
3.6. Livskvalitet og miljø 
Miljø 
Forbrugerbeskytte! se 
3.7. Retlige og indre anliggender 
3.8. Eksterne politikker 
Handel og internationale økonomiske forbindelser 
Udvikling 
Told 
Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik 
3.9. Finansielle spørgsmål 
Finanskontrol 
3.10. Generel evaluering 
4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk 
4.1. Administrative strukturer 
4.2. Administrationens og retsvæsenets kapacitet: nøgleområder for gennemførelse af 
Fællesskabets regelværk 
C. Konklusion 
Bilag 
Menneskerettighedskonventioner, som ansøgerlandene har ratificeret 
Statistiske data 
A. Indledning 
a) Forord 
På Rådets (almindelige anliggender) anmodning fra oktober 1998 fremlagde 
Kommissionen i februar 1999 en rapport i tilknytning til sin udtalelse om Maltas 
ansøgning om medlemskab, efter at dette land havde besluttet at forny sin 
medlemskabsansøgning, der havde været stillet i bero siden november 1996. Det 
konkluderedes heri, at "Kommissionen vil udarbejde en periodisk rapport, som vil blive 
fremlagt ved årets udgang sammen med rapporterne om de øvrige ansøgerlande og deres 
fremskridt hen imod medlemskab, og hvori der gøres detaljeret rede for situationen med 
hensyn til Maltas forberedelser til medlemskabet. Kommissionen forventer, at Malta på 
det pågældende tidspunkt, når Det Europæiske Råd drøfter mulighederne for at udvide 
tiltrædelsesforhandlingerne, vil være i stand til at slutte sig til de øvrige ansøgerlande, 
med hvilke der allerede er forhandlinger i gang." 
Denne periodiske rapport om Malta følger i store træk strukturen i rapporten fra februar 
1999. Den: 
- beskriver forbindelserne mellem Malta og Den Europæiske Union, 
- analyserer situationen med hensyn til opfyldelsen af de politiske betingelser, der er 
fastsat af Det Europæiske Råd (demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder og 
beskyttelse af mindretal), 
- vurderer Maltas situation og prognoserne for de økonomiske betingelser, der er omtalt 
af Det Europæiske Råd (en fungerende markedsøkonomi, evnen til at klare 
konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen), og 
- vurderer Maltas evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab, dvs. til at 
overtage EU's regelværk, således som det er fastsat i traktaten, afledt ret og EU's 
politikker. 
På Det Europæiske Råds møde i Madrid understregedes nødvendigheden af, at 
ansøgerlandene foretager en tilpasning af deres administrative strukturer for at kunne 
garantere en harmonisk gennemførelse af EU's politikker efter tiltrædelse; dette område 
behandles også i rapporten. 
Der ses i rapporten nærmere på de fremskridt, der er gjort siden februar-rapporten. Det 
vurderes, om planlagte reformer, der blev omtalt i rapporten fra februar, er blevet 
gennemført, og der redegøres også for nye initiativer. 
Vurderingen af fremskridtene med hensyn til opfyldelse af de politiske kriterier og 
efterlevelse af regelværket er koncentreret om den udvikling, der har fundet sted siden 
februar-rapporten, mens den økonomiske vurdering bygger på Maltas økonomiske 
resultater over en længere periode. Vurderingen af fremskridtene med hensyn til 
overtagelse af regelværket er foretaget på grundlag af den lovgivning, der er vedtaget, 
snarere end den lovgivning, som befinder sig i forskellige forberedelsesfaser eller 
godkendelsesfaser i parlamentet. Denne fremgangsmåde sikrer alle ansøgerlandene en 
ligelig behandling og gør det muligt at foretage en objektiv vurdering og sammenligning 
af landene, hvad angår konkrete fremskridt i forberedelsen af tiltrædelsen. 
Denne rapport trækker på mange forskellige informationskilder. Malta er blevet anmodet 
om at fremlægge oplysninger om, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til 
forberedelse af medlemskabet siden offentliggørelsen af februar-rapporten. Screeningen 
af regelværket, der blev indledt i maj 1999, resulterede i yderligere oplysninger. Der er 
ved udarbejdelsen taget hensyn til Rådets drøftelser og beslutninger fra Europa-
Parlamentet1. Kommissionen har også støttet sig til evalueringer, der er udarbejdet af 
forskellige internationale organisationer, herunder især bidrag fra Europarådet, OSCE, 
internationale finansielle institutioner og ikke-statslige organisationer. 
b) Forbindelser mellem Den Europæiske Union og Malta 
Rådet (generelle anliggender) besluttede i marts 1999, at screeningen skulle indledes 
hurtigst muligt. Malta blev opfordret til at fastlægge et nationalt program for overtagelse 
af Fællesskabets regelværk. Kommissionen blev anmodet om at fremsætte forslag til 
fastlæggelse af en specifik førtiltrædelsesstrategi for Malta. Det blev på grundlag heraf 
erklæret, at formandskabet ville invitere Malta til at deltage i det næste møde på Europa­
konferencen. 
Kommissionen indledte screeningen med Malta i maj 1999 med ni kapitler. 
I forbindelse med Det Europæiske Råd i Koln i juni 1999 udtryktes der tilfredshed med, 
at det på baggrund af rapporten i tilknytning til Kommissionens udtalelse om Maltas 
ansøgning om medlemskab nu var muligt at indlede en analytisk gennemgang af EU's 
regelværk med Malta. Det meddeltes også, at Kommissionen ville indsende en rapport i 
tide inden Det Europæiske Råds møde i Helsingfors om Maltas fremskridt hen imod 
medlemskab, der sammen med de tilsvarende rapporter om de øvrige ansøgerlande, 
skulle danne grundlaget for Det Europæiske Råds beslutninger på mødet i Helsingfors. 
Rådet (generelle anliggender) nåede i juni 1999 til enighed om at udbygge den 
igangværende multilaterale dialog med de central- og østeuropæiske lande og Cypern til 
også at omfatte Malta. Det blev her bl.a. konkluderet, at en udvidet dialog om udenrigs-
og sikkerhedspolitiske spørgsmål med Malta kunne være nyttig for begge parter og gøre 
det muligt for Malta at gøre sig bekendt med og tilpasse sig de instrumenter, der 
anvendes under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og at indgå i et fuldt 
samarbejde med EU i internationale sammenhænge. 
Udvikling på basis af Associeringsaftalen mellem EU og Malta (også i den bilaterale 
handel) 
Der kan ikke meldes om nogen synderlig udvikling med hensyn til gennemførelsen af 
denne aftale. Etableringen af en toldunion over to femårige etaper har længe været et mål, 
og det mangler endnu at blive realiseret. 
Det blandede parlamentariske udvalg bestående af repræsentanter for Maltas parlament 
og Europa-Parlamentet mødtes i februar 1999 samtidig med offentliggørelsen af 
Kommissionens seneste rapport. 
For Europa-Parlamentet er ordførerne: A. Oostlander og E. Baron Crespo; medordførere: M. Aelvoet, 
J. Donner, O. Von Habsburg, E. Caccavale, F. Kristoffersen, M. Hoff, C. Carnero Gonzales, 
P. Bernard-Raymond, R. Speciale, J. Wiersma, J.W. Bertens og B. Malone. 
5 
EU er fortsat Maltas vigtigste handelspartner (EU er samhandelspartner i forbindelse med 
tre fjerdedele af landets udenrigshandel). Værdien af Maltas eksport til EU var 763 mio. 
EUR i 1998, mens der blev importeret for 2 mia. EUR fra EU. 
Finansielt samarbejde 
Det finansielle og tekniske samarbejde er baseret på den fjerde finansprotokol (juni 1995 
- oktober 1998). I marts 1999 besluttede Rådet at forlænge den fjerde finansprotokols 
gyldighed med et år, frem til 31. december 1999. Der er 5 mio. EUR til rådighed for 
1999. 
Der er allerede blevet disponeret over 2 mio. EUR til en operation med risikovillig 
kapital med EIB og over 844 000 EUR til et stipendieprogram. Der vil inden årets udgang 
være disponeret over 511000 EUR til teknisk bistand, der skal bringe det centrale 
statistiske kontors metoder i overensstemmelse med EUROSTAT's, og over 1 645 000 
EUR til et program for teknisk bistand og administrativt samarbejde. 
Protokollen er det eneste finansielle instrument (bortset fra EIB-lån) til støtte af 
aktiviteter inden for rammerne af finansielt og teknisk samarbejde. 
Malta bør sikre, at fremtidig finansiel støtte fra EU anvendes effektivt. 
Tiltrædelsespartnerskab/det nationale program for overtagelse af regelværket 
Det er planlagt vedtagelse af et første tiltrædelsespartnerskab for Malta i 1999. Formålet 
med tiltrædelsespartnerskabet er inden for et enkelt sæt rammer at fastsætte prioriterede 
områder for det videre arbejde, de finansielle ressourcer, der er tilgængelige til at nå de 
opstillede mål, og de betingelser, der skal gælde for ydelse af denne bistand. 
Malta er i øjeblikket i gang med at forberede sit første nationale program for overtagelse 
af regelværket. 
Førtiltrædelsesbistand 2000 
Kommissionen er ved at fastlægge regler for de aktiviteter, der skal finansieres under 
førtiltrædelsesstrategien i de kommende fem år. De finansierede aktiviteter vil især blive 
koncentreret omkring harmoniseringsprocessen (baseret på de prioriterede områder, der 
vil blive fastsat i tiltrædelsespartnerskabet med Malta). 
B. Kriterier for medlemskab 
1. Politiske kriterier 
Indledning 
I rapporten i tilknytning til Kommissionens udtalelse om Maltas ansøgning om 
medlemskab fra februar 1999 konkluderede Kommissionen: 
"I politisk henseende bekræfter denne rapport konklusionerne i Kommissionens udtalelse 
fra 1993: institutionerne fungerer normalt, og der er ingen særlige problemer på 
menneskerettighedsområdet. Den offentlige forvaltning har en tilstrækkelig stor 
arbejdsstyrke, men der skal gøres en særlig indsats for at gøre den mere effektiv. 
Tilsyneladende har Malta ingen større problemer med at forberede sine forvaltnings- og 
regeringsstrukturer til deltagelsen i Fællesskabets institutioner." 
Den seneste udvikling 
Embedsperioden for Republikkens Maltas præsident udløb i april 1999. Parlamentet 
udnævnte i april 1999 vicepremierminister og udenrigsminister professor Guido de 
Marco til præsident for Republikken Malta, hvilket førte til en delvis 
regeringsomdannel se. 
I marts 1999 blev der afholdt lokalvalg i 21 kommuner på Malta og Gozo. 
EU-medlemskabet prioriteres højt af det regerende nationalistparti, mens oppositionen, 
Maltas arbejderparti, fortsætter sin kritiske linje på dette område. 
Der er blevet etableret statslige og ikke-statslige organer med henblik på at forberede 
tiltrædelsesprocessen. 
1.1. Demokrati og retsstatsforhold 
Som nævnt i februar-rapporten, har Malta formået at skabe stabile institutioner, der 
garanterer demokratiet og retsstaten. I dette afsnit redegøres der derfor kun for de 
vigtigste udviklingstendenser i det forgangne år. 
Parlamentet 
Der har ikke været nogen ny udvikling. 
Den udøvende magt 
Det er nødvendigt at styrke den udøvende magts administration. Antallet af ansatte i den 
offentlige administration er stadig højt (ca. 33 000 personer). På trods af igangværende 
uddannelse af de ansatte og indførelse af informationsteknologi er Malta stadig nødt til at 
gøre en stor indsats for at styrke effektiviteten i den offentlige administration, bl.a. 
gennem uddannelse og omfordeling af menneskelige ressourcer, således at de modsvarer 
behovene bedre. 
Den dømmende magt 
Retssystemet er generelt temmelig trægt. Dette gælder ikke kun selve retsprocessen, men 
også eksekveringen af domme. 
Foranstaltninger til bekæmpelse af korruption 
Ombudsmandens kontor, som undersøger påstande om korruption, fungerer fortsat godt. 
Effektiviteten i den stående kommission til bekæmpelse af korruption, som har til opgave 
at beskytte borgernes rettigheder, bør imidlertid højnes, da den arbejder for langsomt. 
Malta har ikke undertegnet Det Europæiske Råds strafferetskonvention om korruption, 
som åbnedes for undertegnelser af Det Europæiske Råds medlemmer i januar 1999. 
Malta har endnu ikke tilsluttet sig OECD's pagt til bekæmpelse af bestikkelse (henstilling 
fra Rådet under OECD til medlemslandene vedrørende bestikkelse i internationale 
forretningstransaktioner). 
Malta deltager ikke i De Forenede Nationers program til korruptionsbekæmpelse, der skal 
sikre skærpet kontrol med narkotika og bedre forebyggelse af kriminalitet. 
1.2. Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal 
I rapporten fra februar 1999 blev det konkluderet, at der ikke er problemer med respekten 
for de grundlæggende menneskerettigheder og frihedsrettigheder. Denne konklusion er i 
vidt omfang stadig gyldig. 
Malta har ratificeret de fleste menneskerettighedsinstrumenter (jf. bilag). 
De grundlæggende borgerrettigheder og politiske rettigheder respekteres fortsat på Malta. 
Dog findes der restriktioner vedrørende udlændinges køb af jord. 
Nylige hændelser har vist, at racisme ikke længere er et ukendt fænomen på Malta. 
Det er endvidere blevet rapporteret, at visse personer, der tilbageholdtes af politiet på 
Malta, ikke havde adgang til sagførerbistand lige fra starten af deres anholdelse, og at 
vilkårene for fængslede ikke er tilfredsstillende. Malta bør søge at forbedre vilkårene for 
fængslede, herunder med hensyn til oplysning om rettigheder ved anholdelse, adgang til 
sagførerbistand og lægebehandling. 
1.3. Generel evaluering 
Malta opfylder de politiske Københavnskriterier. 
2. Økonomiske kriterier 
2.1. Indledning 
I rapporten i tilknytning til Kommissionens udtalelse om Maltas medlemsansøgning, som 
vedtoges af Kommissionen i februar 1999, blev det konkluderet, at det "vil være 
nødvendigt, at Malta gør en yderligere indsats for at sikre en stabil og sund 
makroøkonomi og viderefører reform- og liberaliseringsarbejdet." Da Malta kun har en 
lille økonomi, skulle det være muligt for landet at gøre den nødvendige indsats på disse 
områder og derigennem opnå en vellykket integrering i EU's økonomi. 
Ved gennemgangen af den økonomiske udvikling i de øvrige ansøgerlande baserede 
Kommissionen sig på konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i København i juni 
1993, hvor det blev fastslået at medlemskab af Den Europæiske Union kræver: 
• en fungerende markedsøkonomi, og 
• evne til at modstå konkurrencen og markedskræfterne i EU. 
Kommissionen har anvendt samme fremgangsmåde i det følgende. 
2.2. Den økonomiske udvikling 
BNP-væksten i faste priser anslås at have været på omkring 4% i 1998 med en svag 
afdæmpning af de tidligere opnåede vækstrater. En vedvarende ringe indenlandsk 
efterspørgsel har bidraget til at halvere det nuværende underskud på den løbende 
betalingsbalance i forhold til 1995-1996, hvor det var tæt på 11% af BNP. Inflationen 
faldt til 1,4% i sidste kvartal af 1998, hvilket gav en gennemsnitlig årlig inflation på 
2,4%. Arbejdsløsheden steg til mere end 5% i de første måneder af 1999 på trods af stor 
efterspørgsel efter arbejdskraft i den private sektor. Det vigtigste mål med Maltas 
økonomiske politik er at få nedbragt underskuddet på de offentlige finanser, som er tæt 
på 12% af BNP. 
Makroøkonomisk udvikling 
Mens væksten i BNP i faste priser i årene 1993-1996 mindst var 4%, lå den i 1998 på lidt 
over 4%. Siden 1993 har der således været en stigning i Maltas BNP pr. indbygger på en 
fjerdedel i faste priser, hvilket dog er lavt i forhold til EU-gennemsnittet (de maltesiske 
statistikker gør det endnu ikke muligt at foretage en direkte sammenligning på grundlag 
af købekraft). 
Arbejdsløsheden var ved udgangen af 1998 på 5,1% og steg lidt i de første måneder af 
1999. Antallet af erhvervsaktive gik imidlertid op i 1998, mens nedgangen i 
beskæftigelsen i den offentlige sektor blev mere end opvejet af jobskabelsen i sektoren 
for private markedsmæssige tjenester. Samtidigt stagnerede beskæftigelsen i den direkte 
produktion, og antallet af selverhvervende, som tegner sig for 11% af de erhvervsaktive, 
gik ned. 
10 
En afmatning i den indenlandske efterspørgsel har resulteret i et mindre underskud på 
handelsbalancen og på betalingsbalancens løbende poster sammenlignet med situationen 
for 2 år siden. I 1998 blev denne tendens forstærket af en usædvanligt stor vækst i 
elektronikeksporten og et fald i energipriserne, selv om effekten af dette fald blev 
neddæmpet på grund af tidligere terminskøb. 1998 var også et godt år for turismen: der 
var 6,4% flere turister end i 1997. Et af verdens førende krydstogtselskaber besluttede at 
gøre Malta til udgangspunkt for sine togter fra og med 1999. Med hensyn til finansiering 
af underskuddet på betalingsbalancens løbende poster skal det bemærkes, at de 
langfristede kapitaltilførsler er blevet øget i de seneste to år på bekostning af de 
kortsigtede tilførsler. 
Inflationen blev reduceret til 2,4% i 1998; i december var forbrugerprisindekset kun 1,3% 
højere end i december 1997. Efter indførelsen af momsen i januar 1999 steg den årlige 
inflation til 1,9% i februar, men faldt til 1,4% i maj. 
Den nylige uro på de internationale finansmarkeder havde ikke nogen synderlig 
indvirkning på den maltesiske økonomi. Efter en nedsættelse på Vi% i årets første halvdel 
er centralbankens interventionsrente tilbage, hvor den var for to år siden, men i 
mellemtiden er forskellen i forhold til EU's rente forblevet et godt stykke over 1% som 
følge af nedsættelsen af eurozone-rentesatserne. Maltas centralbank forsinkede 
nedsættelsen af rentesatserne med henvisning til, at væksten i 1998 (10%) i kreditter til 
husholdningerne og virksomhederne (inkl. statsejede virksomheder) stadig var stor, og at 
stigningen i den indenlandske efterspørgsel på ny ville øge presset på udenrigsbalancen. 
Den maltesiske lira har siden 1989 været knyttet til en "kurv" bestående af tre valutaer: 
ECU, det engelske pund og den amerikanske dollar. Liraen blev tilpasset med henblik på 
indførelsen af euroen den 1. januar 1999; vægtningen i kurven er uændret 56,8% for 
euroen og 21,6% for pund og dollar hver især. 
På trods af tegn på en strammere finanspolitik voksede budgetunderskuddet fra 4% i 
1995 til 11,8% af BNP i 1998. Statens låntagning i denne periode til finansiering af det 
voksende budgetunderskud er øget meget betydeligt. De voksende driftsudgifter, 
herunder lønninger til de offentligt ansatte, bidrog stærkt til forringelsen af de offentlige 
finanser. Hertil kom, at statens indtægter faldt på trods af den økonomiske vækst. Dette 
fald skyldtes især en nedgang i skatteindtægterne, som var resultatet af et ændret 
tidspunkt for indbetaling af skat og en ændring af den indirekte beskatning tilbage i juli 
1997. Siden begyndelsen af 1990'erne er kløften mellem bidrag og ydelser under 
socialsikringen blevet stadigt større. En anden vigtig årsag til det stigende offentlige 
underskud er betalingen af renter. Ved udgangen af 1998 udgjorde den offentlige gæld 
55,2% af BNP. 
11 
Vigtigste økonomiske trends 
Malta 
Vækst i BNP i faste priser 
Inflationstakt 
- årsgennemsnit 
- december-december 
Arbejdsløshedsprocent ved årets 
udgang 
- ILO's definition 
Den samlede offentlige sektors 
budgetbalance-^ 
Betalingsbalancens løbende 
poster 
Udlandsgæld-^ 
- gæld/eksport 
- bruttoudlandsgæld 
Indgående udenlandske direkte 
investeringer 
- betalingsbalancedata 
Kilde: Nationale kilder, OECD's % 
% 
% 
% 
% af BNP 
% af BNP 
mio. ECU/EUR 
% 
mia. ECU/EUR 
% af BNP 
mio. ECU/EUR 
udlandsgældsslalis 1995 
6,2 
4,0 
3,7 
-3,5 
-11,0 
-274 
5,6 
140 1996 
4,0 
2,5 
4,4 
-7,7 
-10,7 
-281 
9,7 
256 
tikker og IMF's sta 1997 
4,9 
3,1 
5,0 
-6,2 
-183 
90 
2,6 
3,8 
113 1998 
4,1 
2,4 
5,1 
-4,8 
-150 
97 
3,2 
tsfinansstatistikker. seneste 1999 
4,0 
5,1 
-3,5 
-26,7 januar­
marts 
juni 
januar­
marts 
januar­
marts 
Strukturreformer 
Den nuværende regerings økonomiske program er baseret på en mellemfristet 
finanspolitik, der har til formål at nedbringe det offentlige underskud til 4% af BNP 
senest i 2004. Denne politik bygger på en forbedret forvaltning af skatter og afgifter samt 
anvendelse af skatteforhøjelser, når der er udsigt til, at udviklingen i udgifterne vil bringe 
den planlagte nedbringelse af underskuddet i fare. Regeringen har i den forbindelse 
vedtaget en tidsplan for afvikling af afgiftssystemet. I denne politik indgår også 
strukturelle reformer for statens udgifter kombineret med et tilsagn om sikring af social 
bistand og en ordning for omskoling af arbejdsløse. Regeringen understreger, at sådanne 
foranstaltninger ikke blot er nødvendige for Malta, men også vil medvirke til at fremme 
medlemskabet af EU. 
Den maltesiske regering er først for nylig gået i gang med privatiseringen og 
omstruktureringen af den offentlige sektor. Der er til det formål blevet oprettet en task 
force med deltagelse af repræsentanter for den offentlige og den private sektor. 
Forsyningsvirksomhederne er stadig statsejede, og virksomheder som f.eks. tørdokke og 
2 Bortset fra lokalmyndigheder. 
3 Oplysningerne er blevet til i samarbejde mellem BIS, IMF, OECD og Verdensbanken. Denne kilde 
burde være mere pålidelig: dækningen er bredere, dobbelttælling undgås, og man er mere up to date. 
12 
skibsværfter subsidieres fortsat i vidt omfang af staten. Den statsgaranterede gæld i 
tabsgivende statslige virksomheder udgør på nuværende tidspunkt mere end 40% af BNP. 
Ethvert privatiseringsinitiativ vil sandsynligvis møde hårdnakket modstand, og der øves 
stigende pres på medlemmerne i den omtalte task force. 
I juni 1999 solgte Maltas regering sin andel på 70% i Mid-Med Bank, Maltas største 
bank, til Midland Bank. Salget omfattede også de aktier, der indirekte var i statens 
besiddelse via andre statskontrollerede virksomheder; disse aktier udgjorde en indirekte 
andel på næsten 3% af Mid-Med Bank. Midland Bank er en filial af the Hong Kong and 
Shanghai Banking Corporation (HSBC), som anslås at have betalt 86 mio. MTL for 
statens andel. Arbejderpartiet protesterede voldsomt mod handelen og hævdede, at 50% 
af det nationale bankmarked herved ville overgå til en udenlandsk virksomhed, hvilket 
var til fare for Maltas suverænitet 
Vigtigste indikatorer for den økono 
Befolkning tusind 
(gennemsnit) 
BNP pr. indbygger KKS-EUR 
%af 
EU-
gennemsn. 
Landbrugets4 andel i: 
- brutttoværditilv. % 
- beskæftigelsen % 
Investeringer/BNP % 
Bruttoudlandsgæld/ % 
BNP 
Vare- og 
tjenesteeksport/BNP % 
Saml. udenlandske mia. EUR 
investeringer iflg. EUR pr. 
EBRD indbygger 
Kilde: Nationale kilder, OECD's u 
IMF og EBRD. miske struktur i 1998 
378 
2,8 
1,8 
-
100,7 
87,5 
dlandsgældsstatistikker, 
Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri. 
13 
2.3. Vurdering på baggrund af Københavnskriterierne 
En fungerende markedsøkonomi 
Som nævnt i Agenda 2000 forudsætter en fungerende markedsøkonomi, at priser og 
handel liberaliseres, og at der findes et velfungerende retssystem, som også indbefatter 
ejendomsrettigheder. Makroøkonomisk stabilitet og konsensus omkring den økonomiske 
politik er til gavn for markedsøkonomien. En veludviklet finansiel sektor og et marked 
uden væsentlige hindringer for markedsadgang og -udgang fremmer den økonomiske 
effektivitet. 
Maltas nye regering råder over et komfortabelt flertal til at foretage de politiske 
justeringer, der er nødvendige for at komme tættere på den makroøkonomiske stabilitet, 
der omtales i EU-traktaten. 
Hovedmålet med den økonomiske politik er at reducere det offentlige underskud til et 
niveau, der er holdbart i det lange løb og gør det muligt for Malta at opretholde et 
balanceret budget på mellemlangt sigt efter EU-tiltrædelsen. Dette ville også kunne 
bidrage til at reducere renteforskelle i forhold til EU. 
Malta genindførte momsen den 1. januar 1999, efter at en tidligere momsordning var 
blevet erstattet af en alternativ indirekte skattestruktur midt i 1997. Genindførelsen af 
momsen blev kombineret med højere punktafgifter på cigaretter og olie. Punktafgifterne 
på andre produkter blev sænket for at opveje indførelsen af momsen. 
Valget i september 1998 gjorde det også muligt at annullere den stigning i vand- og 
elafgifterne, der fandt sted i slutningen af 1997. I november 1998 var de fleste regninger 
fra offentlige forsyningsværker med de tidligere prisstigninger endnu ikke blevet betalt. 
Som nævnt ovenfor har den maltesiske regering en tidsplan for afskaffelse af det stadigt 
store antal importafgifter (jf. afsnittet om fri bevægelighed for varer). Den har også gjort 
det klart, at den påtænker at fjerne den tilbageværende kontrol med kapitalbevægelser. 
Malta har siden midten af 1999 anvendt internationale normer for risikovurdering i 
banksektoren. Bankernes risikosamvejede solvensnøgletal var ved udgangen af 1998 
15,3%. Der føres nu nøje kontrol med valutakursrisici i forbindelse med renteudsving, og 
reglerne i finanssektoren strammes op med henblik på yderligere liberalisering af 
kapitalkontrollen. 
Malta har en fungerende markedsøkonomi. Den makroøkonomiske stabilitet bør 
genetableres gennem en nedbringelse af det meget store underskud på det offentliges 
finanser. Malta bør også fortsat åbne sin økonomi gennem yderligere liberalisering af 
handel og kapitalposter. 
Evnen til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen 
Som nævnt i Agenda 2000 afhænger Maltas evne til at opfylde dette kriterium af, om der 
findes en markedsøkonomi og stabile makroøkonomiske rammer, der giver de 
økonomiske aktører mulighed for at træffe beslutninger i tillid til de bestående forhold. 
14 
Det kræver også tilstrækkelige menneskelige og fysiske ressourcer, herunder 
infrastruktur. Statsvirksomhederne skal omstruktureres, og alle virksomheder er nødt til 
at investere for at forbedre deres effektivitet. Jo større adgang virksomhederne har til 
udenlandsk finansiering, og jo bedre de er til at omstrukturere og innovere, desto bedre 
vil de også kunne tilpasse sig. Jo højere grad af økonomisk integration et land og dets 
økonomi opnår med Unionen forud for tiltrædelsen, desto bedre vil det som helhed 
betragtet være i stand til at overtage forpligtelserne ved medlemskab. Dette kommer klart 
til udtryk i udbuddet og mængden af varer, der indgår i samhandelen med EU's 
medlemsstater. 
Hvad angår tidsplanen for afskaffelse af importafgifter, har Maltas regering erklæret, at 
der vil blive truffet foranstaltninger til at bistå små virksomheder, der i særlig grad 
berøres af liberaliseringen af handelen. Regeringen mener også, at yderligere fjernelse af 
kapitalkontrollen kan styrke Maltas position som mål for direkte udenlandsk investering 
og har til hensigt at understøtte sin fremgangsmåde med en one-window-po\itik for 
potentielle investorer og effektiv støtte, når først virksomhederne er blevet etableret. 
Den elektroniske sektor, den elektromekaniske sektor og turismen udgør de vigtigste 
investerings- og beskæftigelsesområder. Udenlandske direkte investeringer er 
omskiftelige og betinget af store privatiseringer som f.eks. HSBC's overtagelse af Mid-
Med Bank. 
EU er fortsat Maltas vigtigste eksportmarked og aftager mere end halvdelen af den 
samlede eksport. Ca. 70% af Maltas import kommer fra EU. Maltas store afhængighed af 
turisme og et begrænset antal eksportprodukter gør, at landets handel er sårbar over for 
op- og nedgange i den internationale efterspørgsel. 
Landbrugets og fiskeriets BNP-andel er beskeden og udgør kun 3%. 
Malta burde være i stand til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen, 
hvis landet træffer passende foranstaltninger, navnlig i form af fortsat industriel 
omstrukturering. 
2.4. General evaluering 
Malta er en fungerende markedsøkonomi og skulle være i stand til at klare 
konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen, forudsat at der træffes passende 
foranstaltninger og navnlig ved fortsat omstrukturering af industrien. Maltas økonomiske 
vækst faldt i 1998 med en vedvarende ringe efterspørgsel, der førte til et fald i 
underskuddet på de løbende poster. Inflationen faldt i slutningen af 1998, mens 
arbejdsløsheden steg til trods for et pres på arbejdsmarkedet. 
De største udfordringer for den maltesiske økonomi i de kommende år vil være at 
nedbringe underskuddet på statsfinanserne og at forbedre inkasseringen af statens 
indtægter. Malta vil også skulle fortsætte med at åbne sin økonomi gennem en yderligere 
liberalisering af handelen og kapitalposterne. Landet skal arbejde videre med at styrke og 
virkeliggøre regeringens økonomiske politik. 
15 
3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab 
Formålet med dette afsnit er at ajourføre februar-rapporten med hensyn til Maltas evne til 
at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab - dvs. til at overtage de lovgivningsmæssige 
og institutionelle rammer, kaldet regelværket, som EU anvender til at nå sine opstillede 
mål med. 
I februar-rapporten konkluderede Kommissionen: 
"For så vidt angår overtagelsen af regelværket, indeholder associeringsaftalen fra 1971 og 
tillægsprotokollerne dertil et stort antal af de instrumenter, der er nødvendige til den 
gradvise overtagelse af regelværket. Det endelige mål i form af en toldunion er dog endnu 
ikke ført ud i livet ved hjælp af disse instrumenter. 
Med hensyn til det indre marked har Malta gjort fremskridt på visse områder, siden 
udtalelsen blev afgivet i 1993. Som hovedregel synes der ikke at være større problemer 
med Maltas overtagelse af regelværket. Der er gjort fremskridt ved vedtagelse af ny 
lovgivning på områderne offentlige indkøb, selskabsret og regnskabsføring, selv om det 
er nødvendigt med yderligere tilpasninger. Det er dog stadig nødvendigt med mærkbare 
forbedringer på områderne intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder og 
beskyttelse af personlige data. Desuden kan det blive nødvendigt at gøre en omfattende 
indsats med hensyn til håndhævelsesaspekterne. 
Med hensyn til fri bevægelighed for varer er en række vigtige institutionelle 
foranstaltninger med tilknytning til gennemførelsen af regelværket, navnlig den nye 
approach, endnu ikke truffet eller bragt til afslutning. Hvad angår fri bevægelighed for 
kapital, bør Malta fastlægge en nøjagtig tidsplan for at kunne følge en velordnet 
liberaliseringsplan. Med hensyn til fri bevægelighed for tjenesteydelser er det stadig 
nødvendigt at træffe visse foranstaltninger såsom vedtagelse af en indlånsgarantiordning 
og overvågning på et konsolideret grundlag. Det vil være nødvendigt at tilpasse den 
maltesiske lovgivning om betalingssystemer efter EU's direktiver. Hvad angår fri 
bevægelighed for personer, vil det være nødvendigt at foretage en mere detaljeret 
undersøgelse af spørgsmålet om, i hvilken udstrækning bestemmelserne om gensidig 
anerkendelse af eksamensbeviser er forenelige med EF's direktiver. 
Desuden kan der i forskelligt omfang konstateres fremskridt med overtagelsen af 
regelværket på de fleste områder. Der bør dog lægges større vægt på en række områder, 
hvor det stadig er nødvendigt med vigtige forbedringer. En række vigtige overtagelses-
og gennemførelsesaktiviteter vil kræve en betydelig indsats fra de maltesiske 
myndigheders side, hvis de i de kommende år skal opnå fuld overensstemmelse med det 
samlede regelværk." 
Følgende redegørelse er opbygget på samme måde som de periodiske rapporter for de 
øvrige ansøgerlande og fokuserer på de fremskridt, der er gjort siden februar 1999. Under 
hver overskrift beskrives de lovgivningsbeslutninger, der er truffet, og de fremskridt, der 
er gjort med henblik på at gennemføre og håndhæve lovgivningen. 
16 
3.1. Det indre marked uden grænser 
Unionens indre marked er i traktatens artikel 14 defineret som et område uden indre 
grænser, hvor den fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital er 
sikret. Dette indre marked, der står i centrum for integrationsprocessen, er baseret på en 
åben markedsøkonomi, hvor konkurrence og økonomisk og social samhørighed slår fuldt 
igennem. 
En effektiv virkeliggørelse og håndhævelse af disse fire friheder kræver ikke kun 
efterlevelse af vigtige principper som f.eks. principperne om ikke-forskelsbehandling 
eller gensidig anerkendelse af national lovgivning, men også en effektiv anvendelse af 
fælles regler på områder som sikkerhed, miljøbeskyttelse eller forbrugerbeskyttelse. De 
kræver også effektive genoprettelsesmidler. De samme principper gælder for visse fælles 
regler, f.eks. på områderne offentlige indkøb, intellektuelle ejendomsrettigheder og 
databeskyttelse, der er vigtige midler til at skabe den overordnede ramme for 
økonomiernes virke. 
I 1996 trådte en ny lovgivning i kraft for offentlige indkøb. Denne lovgivning stemmer til 
dels overens med EF-direktiverne. Malta mangler stadig at udvide anvendelsesområdet 
for lovgivningen til de lokale myndigheder. Der findes kontrolprocedurer, men de skal 
bringes i overensstemmelse med regelværket. I august 1999 opgav man 
præferenceordningen for lokale producenter og leverandører. Siden februar er der indgået 
kontrakter for i alt ca. 90 mio. EUR. 
Der er behov for en hurtig modernisering af Maltas nuværende lovgivning om 
intellektuelle rettigheder og for en tilpasning til regelværket. 
Siden februar har der ikke været nogen udvikling med hensyn til ophavsret og beslægtede 
rettigheder. Det er nødvendigt med en vedvarende indsats for at gennemføre og 
håndhæve ny lovgivning og for at komme piratvirksomhed og forfalskninger til livs. 
På området industrielle ejendomsrettigheder vil Malta skulle vedtage ny lovgivning for 
patenter og varemærker. Der kræves specifikke uddannelsesprogrammer både i 
forbindelse med intellektuelle rettigheder og industrielle ejendomsrettigheder. Der bør 
indføres supplerende beskyttelsescertifikater for lægemidler og plantebeskyttelsesmidler. 
Det blev i februar-rapporten slået fast, at Malta har "opnået temmelig god 
overensstemmelse med regelværket på selskabsrettens område". Der kan ikke rapporteres 
om yderligere fremskridt på dette område. 
Malta bør hurtigst muligt vedtage lovgivning om beskyttelse af personlige data. Der skal 
i den forbindelse etableres en uafhængig tilsynsførende myndighed. Malta har endnu ikke 
ratificeret Europarådets konvention om beskyttelse af personlige data. 
De fire friheder 
Med hensyn til fri bevægelighed for varer fastslog Kommissionen i sin februar-rapport, at 
der ikke fandtes eller ikke var færdigbehandlet institutionelle ordninger til gennemførelse 
af regelværket, herunder den nye approach. Malta bør i forbindelse med fri bevægelighed 
17 
for kapital fastlægge en præcis tidsplan for en veltilrettelagt liberalisering. Med hensyn til 
fri bevægelighed for tjenesteydelser og personer mangler Malta endnu at bringe sin 
lovgivning i fuld overensstemmelse med regelværket. 
Fri bevægelighed for varer 
Afskaffelse af afgifter på import fra EU er en forudsætning for Maltas egentlige 
gennemførelse af EF-traktatens artikel 28. I juli 1999 traf regeringen beslutning om en 
tidsplan for ophævelse af afgifter på ikke-landbrugsprodukter. Pr. oktober vil kun 56 
afgifter være ophævet, 121 afgifter vil være ophævet pr. 1. januar 2000, 392 vil blive 
ophævet i et langsommere tempo (20% den 1. januar 2001, 30% den 1. januar 2002 og 
50% den 1. januar 2003). 
Den lange periode, der således er tale om, står i skærende kontrast til det tilsagn Malta 
tidligere gav om at ophæve 400 afgifter ved udgangen af 1996. Der er endnu ikke truffet 
beslutning om en tidsplan for fjernelse af afgifter på landbrugsprodukter, men det 
spørgsmål bør snarest tages op. 
På området varernes fri bevægelighed mangler Malta generelt lovgivning, der er i 
overensstemmelse med EU's regelværk, og bør derfor overveje at vedtage et program for 
tilnærmelse til det indre marked. 
På området standardisering og certificering er der ikke gjort fremskridt. 
Det er behov for at få fastlagt lovgivningsrammer for gennemførelse af EU's regler for 
autorisation, metrologi og markedsovervågning og for et effektivt system til 
overensstemmelsesvurdering. 
Med hensyn til sektorspecifik lovgivning kan der rapporteres om følgende fremskridt: 
• EF-direktiverne om elektrisk lavspændingsudstyr, elektromagnetisk kompatibilitet og 
udstyr til eksplosionsfarlige atmosfærer er blevet gennemført med sekundære 
retsakter. Der bør stadig gøres fremskridt med trykudstyr, legetøj, fritidsfartøjer, 
metrologi og færdigpakning, mekanisk udstyr, personlige værnemidler, medicinsk 
udstyr, apparater, der anvender luftformige brændstoffer, og byggeprodukter. 
• Hvad angår fødevarer, blev der mellem marts og juli 1999 indført lovgivning til 
gennemførelse af regelværket på områderne ekstraktion med opløsningsmidler, 
fødevarer til anvendelse i slankekost, sukker, honning, marmelade, frugtgelé og 
kastanjecreme. 
På kemikalieområdet er der ikke gjort fremskridt med hensyn til grænser, god 
laboratoriepraksis og vaske- og rengøringsmidler. Der findes ingen krav til 
forhåndsregistrering af den sidste gruppe produkter. 
Der kan ikke rapporteres om lovgivningsforanstaltninger til gennemførelse af direktivet 
om produktansvar. 
18 
Fri bevægelighed for kapital 
Malta halter stadig bagefter med tilpasningen til regelværket på 
kapitalbevægelsesområdet, selv om der er truffet flere liberaliseringsforanstaltninger 
siden sidste rapport. 
Grænserne for borgernes udgående kapitaltransaktioner er forhøjet mærkbart. Den 
almindelige autorisationsprocedure i forbindelse med bankernes udenlandske 
risikoeksponering er blevet afskaffet og erstattet af et loft for en sådan eksponering på 
20% af egenkapitalen. Den maksimale periode, hvori eksporterende virksomheder kan 
opretholde udenlandske indtægter på kontoer i fremmed valuta, er blevet forlænget. Det 
samme gælder fristen for opretholdelse af swap-tilladelser og overtrækstilladelser hos 
udenlandske banker. Malteserne har endvidere fået mulighed for at optage langfristede 
lån i udlandet. 
På trods af disse ændringer findes der stadig ganske omfattende restriktioner for 
kapitalbevægelser og navnlig for udgående transaktioner. Indgående transaktioner lettes 
ved relativt fordelagtige fritagelser. Indgående direkte investeringer er således gratis, når 
der ses bort fra nogle få sektorer. Der gives normalt godkendelse til køb af fast ejendom 
til erhvervsformål, der skønnes at være til gavn for Malta, og til køb af boliger af høj 
standard. 
Fri bevægelighed for tjenesteydelser 
Generelt har Malta allerede opnået en høj grad af overensstemmelse med EU's lovgivning 
på området finansielle tjenesteydelser. 
Fra midten af 1999 anvender Malta også internationale normer (svarende til EU's) ved 
risikovurdering i banksektoren. Disse ændringer tager sigte på gennemførelse af 
kapitalkravsdirektivet. 
Maltas centralbank har ansvaret for tilsynet med bankerne. Der er blevet gennemført 16 
kontroller på stedet siden februar, elleve i kreditinstitutioner og fem i finansielle (ikke-
bankvirksomhedsdrivende) institutioner. Resultaterne herfra drøftes med ledende 
medarbejdere i de berørte institutioner og evalueres derefter internt af centralbanken. Der 
forelægges tilsynsrapporter for den eksterne revisor. 
Malta ændrede i 1998 sin forsikringslovgivning for at følge EF-direktiverne. Siden da er 
der ikke meldt om lovgivningsforanstaltninger i sektoren. Maltas center for finansielle 
tjenesteydelser har siden februar undersøgt regnskaberne i fem maltesiske 
forsikringsselskaber. Det har desuden undersøgt regnskaberne i 31 selskaber, der fungerer 
som agenter for forsikringsselskaber, og i 20 selskaber, der har autorisation til at drive 
mæglervirksomhed. Der er ikke blevet gennemført kontrol på stedet siden februar. 
Hovedparten af EU's børslovgivning er allerede blevet inkorporeret i Maltas børslov. Der 
er behov for yderligere tilpasning af lovgivningen i værdipapirssektoren. 
Hvad angår store betalinger, har omfanget af transaktionerne hidtil ikke krævet indførelse 
af et tidstro afregningssystem (RTGS). Der bør imidlertid indføres et sådant system for at 
bringe det maltesiske betalingssystem på linje med det, der findes i EU's medlemsstater. 
19 
1994-forordningen om hvidvaskning af penge pålægger det finansielle system 
forpligtelser med hensyn til identifikation, regnskabsføring, uddannelse og indberetning 
af mistænkelige transaktioner. Denne forordning gennemfører kun delvist Rådets direktiv 
91/308/EØF om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system 
til hvidvaskning af penge. 
Fri bevægelighed for personer 
Hvad angår fri bevægelighed for personer, frihed til at etablere sig og gensidig 
anerkendelse af eksamensbeviser og kvalifikationer, er der ikke gjort egentlige 
fremskridt. En vedvarende indsats er nødvendig for at sikre reel overensstemmelse med 
regelværket på dette område. 
Malta vil være nødt til at afskaffe personkontrollen ved de indre grænser i forbindelse 
med luft- og søtransport i EU. 
Konkurrence 
Den gældende konkurrencelov ligger tæt op ad EU's grundlæggende antitrustregler. Malta 
har imidlertid ingen specifik fusionskontrol. 
Malta har endnu ikke noget specifikt kontrolsystem for statsstøtte. Der ydes flere 
forskellige former for statsstøtte (eksportstøtte, driftsstøtte m.m.), og de kriterier, der 
anvendes ved tildelingen, skal bringes i overensstemmelse med EU's regler, navnlig med 
hensyn til skibsbygning og skibsreparationer. 
Malta bør sikre fuld gennemsigtighed ved at fremlægge årlige statsstøtterapporter efter 
EU-modellen og udarbejde en fuldstændig opgørelse over eksisterende støtte. Der skal 
ligeledes etableres en myndighed, der skal føre tilsyn med statsstøtte, og som har de 
nødvendige beføjelser og ressourcer. 
Der findes statsmonopoler på Malta i flere sektorer (telekommunikation, postvæsen, el-
og vandforsyning m.m.), og de bør være omfattet af konkurrenceregler. Kommercielle 
monopoler bør være i fuld overensstemmelse med traktatens artikel 31. 
Malta har ingen bestemmelse svarende til traktatens artikel 86. Konkurrencereglerne 
anvendes derfor i almindelighed ikke på offentlige eller private virksomheder, der har 
særlige rettigheder eller eksklusivrettigheder. Denne situation skal der rettes op på. 
Konklusion 
Der er ikke gjort mærkbare fremskridt siden februar, og Malta bør prioritere det indre 
marked højt. 
Der skal især satses på indførelse af ny lovgivning og etablering af administrative 
strukturer til gennemførelse af regelværket, navnlig på følgende områder: intellektuelle 
og industrielle ejendomsrettigheder, databeskyttelse, fri bevægelighed for varer, 
kapitalliberalisering, konkurrence (statsstøtte, antitrust og kommercielle statsmonopoler). 
20 
Fortsat brug af afgifter på import fra EU stemmer ikke overens med filosofien bag det 
indre marked, og deres ophævelse bør fastlægges endeligt i en tidsplan med kortere 
frister. 
3.2. Innovation 
Informationssamfundet 
Der findes flere internet-serviceudbydere, og ca. 7% af befolkningen har adgang til 
internet. Der er for kort tid siden indgået et partnerskab mellem internet­
serviceudbyderne og kabelfjernsynsselskabet Melita Cable (der når ud til omkring 80% af 
husstandene), der har indgået en alliance med et amerikansk selskab, der leverer Web-
TV-tjenesteydelser. Med hensyn til fjerndatanet har virksomheden Malta Information 
Technology and Training Services Ltd. etableret et moderne netværk (MAGNET), som 
det driver med henblik på at give de offentlige organer adgang til fælles administrativ 
information. 
Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender 
Der mangler at blive taget fat på visse spørgsmål vedrørende personers fri bevægelighed 
og ikke-forskelsbehandling som f.eks. kvinders adgang til erhvervsuddannelse og 
arbejdsmarkedsparternes deltagelse i fastlæggelse af politikker. Der skal endvidere gøres 
fremskridt inden for lovgivningen, som skal bringes i overensstemmelse med direktivet 
om uddannelse til børn af vandrende arbejdstagere. 
Der lægges med Maltas beskæftigelsespolitik i stigende grad vægt på omskoling af 
menneskelige ressourcer. Dette er særligt vigtigt på grund af de forventede strukturelle 
ændringer i både den offentlige og private sektor i det kommende par år. Der bør i 
forbindelse med denne nye prioritering i beskæftigelsespolitikken tages hensyn til Maltas 
fremtidige deltagelse i EU's beskæftigelsespolitik. 
Malta har udtrykt interesse for at deltage i EU-programmer som Socrates n, Leonardo da 
Vinci II og Youth. 
Forskning og teknologisk udvikling 
Det eksisterende EU-regelværk på området behøver ikke at bliver gennemført i national 
retsorden. Det skal imidlertid sikres, at der er overensstemmelse mellem den generelle 
retsorden og EU's regelværk. 
Der har ikke været nogen ny udvikling siden sidste rapport. Forskning og teknologisk 
samarbejde mellem EU og Malta finder sted under det femte rammeprogram. 
Telekommunikation 
21 
Telekommunikationssektoren er veludviklet og råder over et fuldt digitaliseret netværk 
og en dækningsgrad på 50,4 linjer pr. 100 indbyggere (faste linjer), hvilket svarer til EU-
gennemsnittet på 52,6. Malta bør imidlertid starte med at vedtage regler, der er i 
overensstemmelse med regelværket, inden konkurrencen frigives på 
taletelefonitjenesteområdet, senest januar 2003, og inden den gradvise åbning af 
markederne for andre former for serviceydelser før denne dato. Myndighederne har 
allerede meddelt de koncessionerede telekommunikationsoperatører, at de har til hensigt 
at fremrykke datoen for liberalisering af markedet for taletelefoni, som er fastsat til 2010 
ved telekommunikationsloven af 1997. 
Hvad angår privatisering, solgte regeringen ved offentligt udbud i juni 1998 40% af 
aktierne i Maltacom og beholdt selv de resterende 60%. 
Der blev i 1998 foretaget en ændring af postloven, hvorved Maltas postvæsen blev 
omdannet til et aktieselskab og fik pålagt forpligtelser vedrørende alment udbud af 
posttjenester. 
Den audiovisuelle sektor 
Der er ikke blevet gjort fremskridt på Malta med hensyn til gennemførelse af regelværket 
på det audiovisuelle område (direktivet om fjernsyn uden grænser) siden februar 1999. 
Konklusion 
Der skal gøres yderligere fremskridt i forbindelse med uddannelse, erhvervsuddannelse 
og ungdomsanliggender. Der er ikke sket noget nyt inden for videnskab og teknologisk 
udvikling. Med hensyn til telekommunikation vil Malta skulle gøre en betydelig indsats 
for at bringe sig i overensstemmelse med EU's regelværk. 
3.3. Økonomiske og fiskale anliggender 
Den Økonomiske og Monetære Union 
Malta vil skulle bringe sig i fuld overensstemmelse med regelværket, således som det er 
defineret i afsnit VU i EF-traktaten og andre relevante tekster og sikre, at de 
administrative strukturer til gennemførelse og håndhævelse af regelværket kommer på 
plads. 
Malta har kun gjort små fremskridt i sin forberedelse af deltagelsen i Den Økonomiske og 
Monetære Union. Hvad angår den del af regelværket, der skal gennemføres inden 
tiltrædelsen, er Maltas centralbank ikke fuldt uafhængig af regeringen: selv om 
medlemmer af bestyrelsen ikke kan modtage eller godkende direktiver fra nogen person 
eller myndighed under den nuværende lovgivning, kan finansministeren stadig, under 
særlige omstændigheder, give centralbanken direktiver om den pengepolitik, der skal 
føres. Malta efterlever heller ikke traktaten, når centralbanken finansierer den offentlige 
sektor direkte. På nuværende tidspunkt kan centralbanken både yde regeringen 
midlertidige forskud og købe statsobligationer på det primære marked. En ændring af 
loven om Maltas centralbank, der afskaffer overtræk, er endnu ikke blevet sat i kraft. I 
22 
følge de maltesiske myndigheder har regeringen ikke adgang til finansieringsmidler fra 
finansielle institutioner på særligt gunstige vilkår. 
Overensstemmelse med regelværket vedrørende Den Økonomiske og Monetære Union er 
betinget af en fuldstændig liberalisering af kapitalbevægelserne, som gennemgås i 
afsnittet om den frie bevægelighed for kapital. 
Beskatning 
Malta indførte moms i 1995, men den blev i juli 1997 erstattet af en diskriminerende 
told- og punktafgift. Efter Maltas beslutning om at forny sin ansøgning om medlemskab 
af EU blev told- og punktafgiften erstattet af moms i januar 1999. 
På punktafgiftområdet blev der i maj 1999 vedtaget en ændring til loven om 
punktafgifter, som øger toldafgiften for cigaretter og indfører en punktafgift på tobak, der 
ikke importeres til industriel produktion af cigaretter, og som nedsætter punktafgiften for 
kerosen. Hvad angår direkte beskatning, er der fra og med 1999 indført selvangivelse i 
forbindelse med indkomstskat og bøder og strafrenter ved for sen indbetaling af skat. 
Konklusion 
Genindførelsen af moms er et fremskridt, og systemet er nu i overensstemmelse med de 
generelle principper i Fællesskabets momsordning, selv om der stadig er behov for 
betydelige tilpasninger. Der er imidlertid ikke gjort fremskridt på punktafgiftområdet, 
hvor Maltas ordning i vidt omfang afviger fra den, der anvendes i Fællesskabet. Malta 
bør forberede en velstruktureret og målrettet førtiltrædelsesstrategi på disse områder. 
Statistik 
Malta burde kunne opfylde EU's krav på mellemlang sigt. Maltas centrale statistiske 
kontor (COS) begyndte ved udgangen af 1998 at indføre det europæiske 
nationalregnskabssystem (ESA 1995), og det vil kunne anvendes normalt i midten af 
2002. De institutionelle rammer for de nødvendige ændringer er kommet på plads, og 
indførelsen er i gang. 
- Hertil kommer, at FMI for nylig har godkendt betalingsbalanceindberetningen (som 
også er i overensstemmelse med Eurostats retningslinjer), og at der er sket en 
intensivering/revidering af dataindsamlingen på områder som turisme, landbrug & 
fiskeri, miljø, transport og sociale anliggender. 
23 
3.4. Sektorpolitik 
Industri 
Maltas regering har erkendt, at økonomien ikke er tilstrækkeligt åben, og at dele af den 
hjemmemarkedsorienterede industri har en ringe konkurrenceevne. Den har derfor 
vedtaget et program til omstrukturering af industrien og en tidsplan for fjernelse af 
beskyttende afgifter på ikke-landbrugsprodukter. Afskaffelsen af disse afgifter bør 
imidlertid foregå i et hurtigere tempo end oprindeligt planlagt (jf. afsnittet om fri 
bevægelighed for varer). 
Instituttet til fremme at små virksomheder (IPSE), der blev oprettet i 1998, begynder nu 
at gennemføre omstruktureringsprogrammet. 
En stor del af de hjemmemarkedsorienterede virksomheder, der blev startet under en 
importsubstitutionspolitik, opererer fortsat inden for beskyttende rammer. Der mangler 
stadig at blive vedtaget en national erhvervspolitik. 
På Malta er den direkte statsdeltagelse begrænset til skibsværfts- og 
skibsreparationssektoren, som modtager betragtelig statsstøtte og derfor giver anledning 
til bekymring. Kontrol med statsstøtte udgør en vigtig del af industripolitikken (jf. 
afsnittet om konkurrence). 
Det er nødvendigt, at Malta omstrukturerer sin industri og forbereder sine SMV er på 
tiltrædelse. Indsatsen bør især koncentreres om skibsværfts- og skibsreparationssektoren. 
Landbrug 
Situationen i landbruget 
Landbrugsproduktionen tegner sig for ca. 2,7% af BNP (1998) og 1,6% af den samlede 
beskæftigelse. Deltidslandbruget øges til stadighed, og myndighederne tilskynder til 
etablering af kooperative virksomheder. Malta eksporterer navnlig nye kartofler om 
foråret og i meget mindre omfang andre gartneriprodukter som blomster og tomater. 
Mangel på vand er det største problem på det maltesiske landbrugsareal, som er på ca. 
12 000 ha (6% kunstvandes). 
Landbrugspolitik 
Maltas landbrugspolitik er generelt ikke i overensstemmelse med regelværket på 
landbrugsområdet, og statens rolle i forbindelse med produktion og afsætning af 
landbrugsprodukter forbliver vigtig. De afgifter, der på nuværende tidspunkt er gældende, 
udgør en betragtelig beskyttelse for Maltas landbrug. Denne beskyttelse ved grænserne 
skal senest ved tiltrædelsen bringes i overensstemmelse med EU's ordninger. 
Malta har endnu ikke fastlagt lovgivningsrammer til gennemførelse af EU's regelværk på 
landbrugsområdet. 
24 
Der er ikke gjort konkrete fremskridt med hensyn til tilpasning af Maltas lovgivning til 
regelværket på vigtige landbrugspolitiske områder som f.eks. plantesundhed eller 
markafgrøder, selv om det landbrugsregelværk, der indgår i de fælles markedsordninger 
for disse sektorer, anvendes umiddelbart ved tiltrædelsen og derfor ikke behøver at blive 
gennemført af Malta. Landets evne til at gennemføre og håndhæve dette regelværk vil 
derfor være af meget stor betydning. Gennemførelsen af regelværket på 
veterinærområdet og plantesundhedsområdet skal programmeres. 
Der gennemføres visse miljøprogrammer, som tilskynder til at anvende økologiske 
dyrkningsmetoder og begrænse anvendelsen af pesticider. 
Konklusion 
Der er ikke gjort mærkbare fremskridt med hensyn til at tilpasse den nationale lovgivning 
til regelværket på landbrugsområdet. En fuldstændig integrering af Maltas landbrug og af 
landbrugspolitikken i den fælles landbrugspolitik vil kræve en betydelig indsats. Det er 
nødvendigt, at der sker en tilpasning af beskyttelsesafgifterne på landbrugsprodukter til 
EU's regelværk. 
Fiskeri 
Det lokale fiskeri tegner sig for 0,21% af det nationale BNP (1998). Der er ikke meldt om 
fremskridt i forbindelse med tilpasning af lovgivningen til regelværket. Malta vil være 
nødt til at foretage nogle tilpasninger, navnlig med hensyn til sine politikker vedrørende 
kontrol, import, statsstøtte og fartøjsregisteret, således at landets fiskeripolitik bringes i 
overensstemmelse med EU's. Det vil i den forbindelse være nødvendigt at gennemføre en 
større reform af Maltas administration. 
Energi 
Malta har ikke gennemført ny lovgivning siden februar 1999. Der skal ske tilpasning til 
regelværket vedrørende råolie, handel med olieprodukter og olielagre samt vedtages 
lovgivning om specifikke foranstaltninger, der kan iværksættes i tilfælde af en oliekrise. 
Det er vigtigt, at formuleringen af politikker holdes adskilt fra aktiviteterne, og at evnen 
til gennemførelse af regelværket styrkes. 
Konklusion 
Det meste af regelværket på energiområdet skal vedtages, herunder lovgivning om det 
interne energimarked (direktiver om gas og elektricitet), nødberedskab, herunder 
opbygning af olielagre, og energieffektivitet. 
25 
Transport 
Der er stadig et efterslæb med hensyn til gennemførelse af regelværket inden for 
vejtransport, navnlig med hensyn til vejsikkerhed, adgang til erhvervet, køretid, hviletid 
og beskatning. Det skal bemærkes, at Malta ikke har undertegnet en række vigtige ECE-
konventioner på områderne sociallovgivning og transport af farligt gods, som også indgår 
i EU's regelværk. 
Søtransport er af central betydning for Malta, og der er endnu et pænt stykke vej til 
fuldstændig gennemførelse af regelværket. Betingelserne for at etablere rederier på Malta 
og få tilladelse til at sejle under maltesisk flag er lempeligere end dem, der i 
almindelighed anvendes af medlemsstaterne. Malta opfylder stadig ikke visse meget 
vigtige sikkerheds- og forureningskrav, hvorfor der hurtigt bør gøres fremskridt på dette 
område. Den mangelfulde sikkerhed hos de skibe, der er registreret i Maltas 
fartøjsregister, giver anledning til bekymring. Det er vigtigt, at flagstatsadministrationen 
forbedres. Der bør fastlægges en sund strategi med henblik på at udelukke fartøjer, der 
ikke lever op til normerne, fra registeret. 
På /w/rtransportområdet er Malta både økonomisk og teknisk godt med. Selv om EU's 
regelværk endnu ikke er gennemført på flere vigtige områder, er kendskabet hertil vældig 
godt. Det er Maltas erklærede politik at indgå liberale aftale om tjenesteydelser på 
luftfartsområdet, der er baseret på klausulen om gensidighed i forhold til alle EU's 
medlemsstater, herunder i forbindelse med godkendelse af tariffer, kapacitetskontrol og 
markedsadgang. Malta er medlem af De Fælles Luftfartsmyndigheder. 
Malta vil inden længe begynde at deltage i samarbejdet i TINA (vurdering af 
ansøgerlandenes behov for transportinfrastruktur) 
Maltas deltagelse i det transeuropæiske netværkssamarbejde om det 
verdensomspændende satellitnavigationssystem (GNSS) skal ses i forbindelse med 
etableringen af et multimodalt og bæredygtigt satellitnavigationssystem for Middelhavet. 
Konklusion 
På grund af søtransportens betydning for Malta bør man prioritere gennemførelse og 
håndhævelse af regelværket i denne sektor. 
Små og mellemstore virksomheder 
Maltas økonomi præges af små og mellemstore virksomheder. Disse virksomheder er 
præget af økonomiens mangel på åbenhed og den ringe konkurrence i dele af den 
hjemmemarkedsorienterede industri. 
SMV'erne har svært ved at skaffe finansiering, navnlig startkapital og investeringskapital 
til omstrukturering. Regeringen giver imidlertid lånegarantier og har indført en 
eksportkreditgarantiordning. Der anvendes særlige programmer og foranstaltninger af 
forretningsbanker og andre finansinstitutioner, der skal forbedre SMV'ernes adgang til 
finansiering. 
26 
Malta kan deltage på ad /zøc-basis i partnerskaber på lige fod med andre 
middelhavspartnerlande og få bistand i forbindelse med EU-initiativer som f.eks. Euro 
Info Korrespondancecentre, det europæiske net for virksomhedssamarbejde (BC-NET). 
Malta kan endelig også deltage i arrangementer til fremme af erhvervssamarbejde som 
Europartenariat og INTERPRISE. 
3.5. Økonomisk og social samhørighed 
Beskæftigelse og sociale anliggender 
Arbejdsløsheden er stigende på Malta og er i øjeblikket på mere end 5%. 
Beskæftigelsespolitikken tager sigte på omskoling af arbejdskraften. Der forventes at 
blive gennemført en revision af beskæftigelsespolitikken i de kommende år. 
Malta er gået i gang med en grundig revision af lovgivningen på følgende områder: 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsret og ligebehandling af mænd og 
kvinder. Der er behov for ny lovgivning, og der skal være særlig opmærksomhed 
omkring håndhævelse. 
Der findes en veletableret arbejdsmarkedsdialog, og inden for dennes rammer har man 
blandt andet set nærmere på den stadigt større forskel på rig og fattig. Der blev i juni 
1999 nedsat en national velfærdsreformkommission med henblik på at undersøge 
reformer af de nationale pensions- og socialsikringsordninger. 
Konklusion 
Der mangler at blive foretaget betydelige tilpasninger inden for beskæftigelse og sociale 
anliggender. 
Regionalpolitik og samhørighed 
EU støtter styrkelsen af samhørigheden, hovedsagelig gennem strukturfondene. Malta 
skal gennemføre disse instrumenter effektivt og samtidigt overholde de principper, mål 
og procedurer, der vil være fastlagt på tiltrædelsestidspunktet. 
Der har ikke været nogen ændring siden rapporten fra februar 1999. Da der ikke 
foreligger nøjagtige statistikker for BNP med angivelse af købekraftsparitet, er det ikke 
muligt at foretage sammenligninger med andre EU-regioner. Malta har ikke en regional 
struktur, og der findes ikke noget niveau mellem de nationale myndigheder og de 67 
kommuner. For Gozo (og Comino) findes der et separat ministerium og specifikke 
støtteprogrammer. 
Konklusion 
Der bør lægges vægt på udarbejdelse af statistikker efter samme retningslinjer som EU-
statistikkerne. 
27 
3.6. Livskvalitet og miljø 
Miljø 
Malta er for nylig begyndt at overveje at bringe sin miljøpolitik på linje med EU's, men 
der er ikke fastlagt nogen overordnet strategi. 
Der er ikke gjort fremskridt inden for naturbeskyttelse, og der er heller ikke blevet gjort 
store fremskridt med hensyn til beskyttelse af vand- og luftkvaliteten, affaldshåndtering, 
kontrol med industriforurening og risikostyring. Der bør også være større 
opmærksomhed omkring generelle problemer som f.eks. kemikalier og genetisk 
modificerede organismer. 
Malta ansøgte 15. juli 1999 om medlemskab af Det Europæiske Miljøagentur. 
Konklusion 
Der skal gøres en stor indsats på alle miljøområder med gennemførelse og håndhævelse 
af regelværket samt med etablering af den nødvendige administrative kapacitet. En meget 
vigtig ting i forbindelse med gennemførelse af regelværket på miljøområdet er, at der 
udarbejdes et velkvalificeret overslag over de udgifter, der er forbundet hermed. Indtil 
videre har Malta ikke opstillet en sådan direktivspecifik finansieringsplan. 
Forbrugerbeskyttelse 
Maltas forbrugerbeskyttelsespolitik er ikke i overensstemmelse med regelværket. I maj 
1999 blev der oprettet et forbrugerråd bestående af forbrugerorganisationer. Der er i 
betragtning af turismens betydning for Malta bl.a. opstillet følgende prioriteter: 
pakkerejser, timeshare, forbrugerkredit, urimelige kontraktbetingelser og 
sammenlignende og vildledende reklame. Maltas lov om tjenesteydelser inden for 
rejsevirksomhed og turisme (vedtaget 13. juli 1999) tager sigte på visse af disse områder; 
med denne lov har man således kunnet oprette en særlig maltesisk myndighed for turisme 
og konsolidere og ajourføre eksisterende lovgivning om turisme. 
Selv om der er positive tendenser med hensyn til forbrugerbeskyttelse, ligger der endnu et 
stort arbejde forude. 
3.7. Retlige og indre anliggender 
I februar-rapporten blev det understreget, at de vigtigste krav på kort sigt omfatter en 
ophævelse af det geografiske forbehold over for Geneve-konventionen, men at det var 
nødvendigt med yderligere oplysninger om den korrekte gennemførelse af asylretten, 
bekæmpelsen af ulovlig indvandring og organiseret kriminalitet, navnlig 
narkotikabekæmpelsen og metoderne dertil. Det blev endvidere påpeget, at Malta skulle 
forstærke sin deltagelse i det internationale samarbejde på de retlige anliggenders 
område, både de civilretlige og de kriminalretlige. 
28 
Indvandring/grænsekontrol 
Siden marts 1999 har maltesiske borgere ikke skullet udfylde landings-
/ombordstigningskort med henblik på at føre kontrol med borgernes bevægelser. Man vil 
også indstille brugen af disse kort for andre rejsende inden udgangen af 1999. Hvad angår 
den øgede illegale indvandring ad søvejen, var de fælles militærøvelser for Malta og 
Italien i 1999 koncentreret om overvågning af denne form for trafik. 
Det er nødvendigt at foretage en evaluering af Maltas lovgivning på området vandring og 
grænser og af den måde, hvorpå den gennemføres, navnlig ved søgrænser, og at 
kontrollere, hvor meget personale, uddannelse og udstyr, der er behov for. Ansvaret for 
overvågning af kysterne bør overgå fra de væbnede styrker til et civilt grænsepoliti. 
Malta skal fortsætte den gradvise tilpasning af sin visalovgivning og -praksis til den, der 
er gældende i EU. 
Asyl 
Malta opretholder et geografisk forbehold over for Geneve-konventionen og accepterer 
kun flygtninge af europæisk oprindelse. Dette forbehold skal ophæves for at kunne 
efterleve regelværket. Malta har endvidere ikke nogen specifik asyllovgivning. Da der 
hverken findes lovgivning eller administration på området, retter Malta sig efter de 
beslutninger, der træffes af FN's Højkommissariat for Flygtninge om asyl, og 
anmodninger behandles af en lokal ikke-statslig organisation, kommissionen for 
migranter. 
Politi 
Malta ratificerede i april 1999 den europæiske konvention om hæleri og efterforskning 
samt beslaglæggelse og konfiskation af udbyttet fra strafbare forhold. 
Malta har endnu ingen generel lovgivning om databeskyttelse, selv om der findes flere 
databeskyttelsesbestemmelser i central lovgivning som f.eks. loven om officielle 
hemmeligheder, skatteloven og socialsikringsloven. Det er en forudsætning for Maltas 
deltagelse i Europol-samarbejdet, at det råder over en lov om databeskyttelse. 
Det er nødvendigt med mere personale i afdelingen til bekæmpelse af økonomisk 
kriminalitet for at kunne bekæmpe svindel og korruption effektivt. Der skal også bruges 
mere personale i den afdeling, der har ansvaret for internationalt samarbejde, og som har 
til opgave at etablere et tættere samarbejde med Europol. 
Narkotika 
Selv om Malta ikke regnes for at være et center for produktion af illegale stoffer, så er det 
imidlertid transitland og mål for handel med narkotika fra Nordafrika, Mellemøsten og 
Østeuropa. Brug af narkotika og handel med narkotika er blevet et stort problem på 
Malta. Malta har endnu ikke undertegnet aftalen om ulovlig handel ad søvejen - en aftale, 
som er særligt relevant som følge af Maltas beliggenhed. Yderligere personale og udstyr 
er påkrævet for at kunne gennemføre regelværket vedrørende illegale stoffer. 
Retssamarbejde 
29 
Malta undertegnede i juni 1999 Europarådets konvention om tilsynet med betinget dømte 
og betinget løsladte lovovertrædere. Som nævnt i rapporten fra februar 1999 mangler 
landet imidlertid stadig at vedtage flere internationale aftaler. 
Konklusion 
For at kunne gennemføre EU's regelværk på området retlige og indre anliggender vil 
Malta være nødt til at vedtage en række retlige instrumenter: en lov om asyl uden 
geografiske forbehold, en lov om databeskyttelse, aftalen om ulovlig handel ad søvejen 
og flere internationale konventioner om retligt samarbejde. 
Malta vil også skulle forberede sig bedre til gennemførelse af regelværket med hensyn til 
asyl, bekæmpelse af illegal indvandring, organiseret kriminalitet og narkotika. 
3.8. Eksterne politikker 
Handel og internationale økonomiske forbindelser 
Malta er medlem af Verdenshandelsorganisationen. Når landet bliver medlem af EU, skal 
det opgive sin status som udviklingsland og undertegne de plurilaterale WTO-aftaler, 
Fællesskabet har indgået. 
Malta har givet udtryk for vilje til at arbejde tæt sammen med EU om forberedelse af den 
kommende runde af WTO-forhandlinger, således at positionerne og politikkerne kan 
bringes i så tæt overensstemmelse med hinanden som muligt. 
Malta har undertegnet den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser 
(GATS). Der er ikke rapporteret om større ændringer på dette område siden den sidste 
rapport. Den nye WTO-runde vil give Malta mulighed for gradvist at indgå de samme 
forpligtelser som EU på dette område. 
Der har ikke været betydelige ændringer i Maltas gennemsnitlige toldsatser siden den 
sidste rapport. 
Der er ikke blevet anmeldt yderligere præferencehandelsaftaler. 
Udvikling 
Malta har på indeværende tidspunkt ingen udviklingspolitik. 
30 
Told 
Maltas toldlovgivning er ikke i overensstemmelse med regelværket, og der er ikke gjort 
mærkbare fremskridt i retning af at tilpasse toldlovgivningen til regelværket. Der skal ske 
en tilpasning på områder som f.eks. toldprocedurer af økonomisk betydning, frizoner, 
toldoplag, toldkvoter og -lofter, suspensioner samt forfalskede og piratkopierede varer. 
Det vil være nødvendigt at indføre et informationssystem for bindende tarifering. 
Malta bør i første række vedtage den kombinerede nomenklatur (hvilket indebærer 
ændring af oprindelsesreglerne), revidere den nuværende ordning til værdiansættelse af 
varer med henblik på gennemførelse af WTO-aftalen om toldansættelse (Gatt 1994) og 
anvende det administrative enhedsdokument (SAD). 
Malta har udtrykt interesse for at undertegne en protokol om gensidig administrativ 
bistand på toldområdet med EU, og Kommissionen har allerede iværksat den procedure, 
der er nødvendig for indgåelse af en aftale på dette område. 
Konklusion 
Malta bør fastlægge en førtiltrædelsesstrategi for toldadministrationen med henblik på 
harmonisering af toldlovgivningen i forhold til regelværket, opbygning af den 
institutionelle og administrative kapacitet til at kunne varetage ansvaret i forbindelse med 
EU-toldadministration og generel indførelse af IT i administrationen. 
Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik 
Malta fortsætter med at afpasse sin udenrigspolitik til EU's. Unionen inviterede i juni 
1999 Malta til igen at deltage i den multilaterale politiske dialog med de associerede 
centraleuropæiske lande og Cypern inden for rammerne af den fælles udenrigs- og 
sikkerhedspolitik, således at landet kunne gøre sig bekendt med og afpasse sin politik 
efter Unionens FUSP-instrumenter og indgå i et fuldt samarbejde med EU i internationale 
sammenhænge. Malta vil fremover deltage i dialogen, herunder i de møder, der jævnligt 
afholdes for politiske direktører og europæiske korrespondenter og i arbejdsgrupper, og 
tilpasse sine holdninger til EU's. Allerede forud for genoptagelsen af den multilaterale 
dialog har Malta generelt støttet EU's holdninger på FUSP-området og tilsluttede sig 
således også den fælles holdning vedrørende Kosova, forbuddet mod jugoslaviske 
flyvninger og olieembargoen over for Jugoslavien. 
Malta søger at bidrage til regional stabilitet inden for rammerne af Euro-Middelhavs-
dialogen og har etableret et tæt samarbejde med sine Middelhavsnaboer. 
31 
3.9. Finansielle spørgsmål 
Finanskontrol 
En tilpasning af lovgivningen til regelværket er påkrævet for at gøre det muligt at indføre 
ordningen med egne indtægter. Den administrative praksis på dette område skal 
forbedres. 
Der er også behov for andre (lovgivningsmæssige og administrative) ændringer for at 
opfylde EU's kontrolkrav. Det er værd at bemærke, at den offentlige interne finanskontrol 
varetages ved decentral kontrolforvaltning i ministerierne. Svaghederne vedrører 
revisorernes "funktionelle uafhængighed", kvaliteten af den "interne revisorfunktion" og 
antallet af medarbejdere, der er kvalificeret til at gennemføre finanskontrol. For at råde 
bod på dette overfører Malta ansvaret til et overordnet revisionsudvalg, der er uafhængigt 
af finansministeriet og under kabinetsekretariatets direkte kontrol. 
Malta vil også skulle etablere passende administrative ordninger til forvaltning af og 
kontrol med EU-midler, som Malta vil modtage efter tiltrædelsen. 
Konklusion 
Der ligger et stort arbejde forude, både med tilpasning til regelværket og med etablering 
af de nødvendige administrative strukturer. 
3.10. Generel evaluering 
Der er siden Kommissionens seneste rapport fra februar 1999 kun gjort beskedne 
fremskridt, hvad angår det indre marked. Malta bør hurtigt vedtage et program for 
tilpasning på dette område. Der er gjort fremskridt med hensyn til offentlige kontrakter, 
hvor klausulen vedrørende national præference er blevet ophævet, men der er mangler på 
området standardisering og certificering. Det er nødvendigt at fremskynde tilpasningen på 
områder som beskyttelse af intellektuel ejendomsret og databeskyttelse. Genindførelsen 
af momsen i 1999 var et positivt skridt, men der er brug for yderligere tilpasning. Den 
fortsatte brug af afgifter på import fra EU er uheldig, og den bør straks opgives. 
Der er sket en relativt stor tilpasning på konkurrencelovgivningsområdet, selv om der 
ikke findes fusionsregler på Malta, og virksomheder med specielle eller eksklusive 
rettigheder er stadig ikke underlagt konkurrenceregler. Der er ingen systematisk kontrol 
med statsstøtte og ingen lovgivning på området. Tilpasning på dette område bør 
opprioriteres, særlig i forbindelse med støtte til skibsbygning og skibsreparationer. Staten 
spiller fortsat en vigtig rolle i landbrugssektoren, og der er på det seneste kun gjort meget 
beskedne fremskridt for at tilpasse sektoren til den fælles landbrugspolitik. I 
transportsektoren er der brug for yderligere tilpasning, navnlig i forbindelse med maritim 
sikkerhed og forureningskontrol. Malta er nødt til at vedtage en overordnet strategi for 
tilpasning på miljøområdet og styrke sin kapacitet med henblik på gennemførelse af 
regler og håndhævelse af disse. Hvad angår retlige og indre anliggender, bør Malta 
vedtage en asyllov og ophæve sine geografiske forbehold. Det er nødvendigt at styrke 
kapaciteten på områder som kontrol med indvandring, databeskyttelse, bekæmpelse af 
narkotika og organiseret kriminalitet. 
32 
Det er stadig nødvendigt at etablere institutioner i forbindelse med miljø, told, 
forbrugerpolitik, fiskeri, søtransport og regionalpolitik. Det er nødvendigt at gennemføre 
en generel styrkelse af den administrative kapacitet. 
33 
4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk 
Dette kapitel ajourfører de oplysninger, der blev givet i februar-rapporten. På Det 
Europæiske Råds møde i Madrid i december 1995 blev der gjort opmærksom på behovet 
for at skabe betingelser for en gradvis, harmonisk integrering af ansøgerlandene, bl.a. 
gennem en tilpasning af deres administrative strukturer. Agenda 2000 understregede i den 
forbindelse, at det var vigtigt med en effektiv inkorporering af EU's lovgivning i den 
nationale lovgivning og omend endnu vigtigere, at denne lovgivning gennemførtes 
korrekt i marken ved hjælp af passende administrative og retlige strukturer. Dette er en 
afgørende forudsætning for, at man kan skabe den gensidige tillid, der er nødvendig for et 
kommende medlemskab. 
Hvor det er muligt, skal der fremlægges oplysninger om det ministerium eller den 
organisation, der er ansvarlig for en specifik del af regelværket, dets retlige beføjelser, 
personale og budget. Ligesom i medlemsstaterne skal hver administration beslutte, 
hvordan begrænsede menneskelige og finansielle ressourcer skal anvendes og sikre, at 
den har tilstrækkelig kapacitet til at gennemføre regelværket. Der findes ikke noget ideelt 
personaleniveau, og tal alene giver ikke udtryk for evnen til at gennemføre regelværket 
effektivt. I de tilfælde, hvor sådanne oplysninger er tilgængelige, skal der imidlertid 
fremlægges tal om personalets størrelse og ændringer i personaleniveauet. Det er klart, at 
på områder, hvor der skal gøres et stort arbejde med kontrol og håndhævelse, er det ikke 
nok med en eller to medarbejdere, og i sådanne tilfælde kan et meget lille personale være 
udtryk for, at den administrative kapacitet skal øges. 
Mange af de håndhævelsesstrukturer, der omtales i denne rapport, er kun blevet etableret 
for nylig. De er ved at gå i gang med at træffe beslutninger på områder med tilknytning til 
regelværket, men det er ofte for tidligt at evaluere disse beslutningers kvalitet og 
forenelighed med regelværket, eller den nødvendige information foreligger ikke. På visse 
områder er det imidlertid muligt at fremlægge oplysninger som dokumentation for, at 
regelværket er ved at blive en reel og integrerende del af den nationale 
beslutningstagningsproces. Kommissionen vil i det kommende år fortsætte samarbejdet 
med hvert af ansøgerlandene med henblik på at opbygge en database om den 
administrative kapacitet og om håndhævelse, der vil gøre det muligt for Unionen at 
evaluere den operationelle kapacitet til at gennemføre regelværket. 
I februar-rapporten konkluderede Kommissionen: 
"Med hensyn til Maltas administrative og retlige kapacitet til at anvende regelværket 
synes der ikke at foreligge større problemer. Det vil dog være nødvendigt at forbedre den 
forvaltningsmæssige kapacitet på en række områder, bl.a. told, konkurrence, søtransport 
og retlige og indre anliggender". 
4.1. Administrative strukturer 
Maltas administrative strukturer er baseret på demokratiske principper. 
Antallet af offentligt ansatte er på nuværende tidspunkt 33 000. I februar-rapporten blev 
det konkluderet, at der var "gode muligheder for at forbedre effektiviteten i den offentlige 
forvaltning", og det gælder stadig. 
34 
Siden februar er der blevet etableret visse administrative strukturer til forvaltning af 
integrationsprocessen. Der er blevet etableret statslige og ikke-statslige organer som led i 
forberedelsen af tiltrædelsen. Beslutninger vedrørende screening og 
forhandlingsprocessen skal træffes af et ad hoc-kabinetsudvalg, der ledes af 
premierministeren på grundlag af henstillinger fra Malta/EU-styrings og -aktionsudvalget 
(MEUSAC), der ledes af udenrigsministeren. MEUSAC er meget repræsentativt på 
nationalt plan og repræsenterer således både regeringen, den offentlige sektor, 
fagforeningerne, de politiske partier og interessegrupper. 
Der er endvidere blevet oprettet en Euro-Assistance Co-ordination Task Force, der skal 
lette deltagelsen i EU-programmer, som Malta har adgang til, og sikre fuld og effektiv 
udnyttelse af EU-midler før og efter medlemskabet. 
4.2. Administrationens og retsvæsenets kapacitet: nøgleområder for 
gennemførelse af Fællesskabets regelværk 
Ensartet anvendelse af EU-lovgivning: Det nuværende antal dommere er - som fastsat 
i retsplejeloven - 17 inklusive retspræsidenten. Der er endvidere 17 fredsdommere. Der 
lægges mere vægt på kendskab til EF-ret. Der er i øjeblikket ingen ubesatte stillinger for 
dommere eller fredsdommere. 
Det er på nuværende tidspunkt ikke muligt at foretage en omfattende og nøjagtig 
evaluering af den retlige kapacitet til gennemførelse af regelværket. 
Det indre marked: afdelingen for kontrakter, som er en autonom enhed under 
finansministeriet, har ansvaret for gennemførelse og håndhævelse af de forskellige dele af 
lovgivningen om offentlige indkøb. Bortset fra de ni medlemmer af udvalget vedrørende 
almindelige kontrakter (der ikke er offentligt ansatte) har denne afdeling 26 ansatte. 
Alle ministerier og flere offentlige selskabers udbud behandles i afdelingen for 
kontrakter. Lovgivningen om offentlige indkøb giver store beføjelser til lederen af denne 
afdeling, direktøren for kontrakter, som kan skønne, om der skal træffes endelig afgørelse 
i de forskellige sager af finansministeriet. 
Afdelingen for kontrakter har kompetence til at føre tilsyn med anvendelse af offentlige 
udbud og til at vejlede ministerierne om offentlige erhvervelser, oplyse m.m. Alle udbud, 
der finansieres med offentlige midler, offentliggøres i Maltas statstidende, mens 
selskabernes udbud normalt offentliggøres i de nationale medier. 
Udvalget vedrørende almindelige kontrakter kan i henhold til lovgivningen om offentlige 
indkøb fungere som et revisionsudvalg, som hører og træffer beslutning om klager, der 
indgives af skadelidte tilbudsgivere, og optræder som mægler mellem det pågældende 
ministerium/selskab og de berørte tilbudsgivere. Efter indførelsen af en klageprocedure 
har skadelidte tilbudsgivere nu mulighed for at indgive klage over tildelingen af 
kontrakten, før denne underskrives. Der er endvidere mulighed for at appellere til 
handelsretten. 
35 
Ministeriernes administrative kapacitet synes at være tilstrækkelig. Der skal dog lægges 
særlig vægt på passende uddannelse af personalet. Hvad angår offentligretlige organer, 
kommuner og offentlige foretagender (offentlig forsyning), vil Malta være nødt til at 
etablere den nødvendige administrative infrastruktur for at kunne påtage sig ansvaret for 
at overvåge anvendelsen af reglerne for offentlige indkøb, som skal være i 
overensstemmelse med EU's regler på området. 
Kontoret for industriel ejendomsret har ansvaret for at godkende registrering af 
varemærker, patenter og andre former for ret. Når varerne er blevet frigivet på det lokale 
marked, håndhæves den industrielle ejendomsret af politiets afdeling for økonomisk 
kriminalitet. Denne afdeling gennemfører jævnlige kontroller i detailbutikker og på åbne 
markeder. Toldvæsenet råder over en efterforskningsafdeling, der er ansvarlig for 
håndhævelse ved grænserne. 
Administrationen skal styrkes mærkbart med henblik på at fremme en effektiv 
gennemførelse af regelværket. Det kan være nødvendigt, at den nuværende struktur 
udvikler sig hen imod en national myndighed, der råder over et kompetent personale af 
den rigtige størrelse. Der findes ingen ret, der er specialiseret i sager vedrørende 
intellektuel ejendomsret. Disse sager behandles af civilretten, men meget få dommere og 
anklagere kender lovgivningen om intellektuel ejendomsret. Der er brug for grundig 
uddannelse inden for politi og toldvæsen. 
Der skal lægges særlig vægt på at styrke ressourcerne på håndhævelsesområdet. 
Finansministeriet (budgetkontoret, finansforvaltningen og toldvæsenet) og det nationale 
revisionsorgån er ansvarlige for anvendelse af lovgivningen om regnskabsføring. Ca. 160 
ansatte i ministeriet og 30 ansatte i revisionsorganet er beskæftiget med gennemførelse af 
den relevante lovgivning på Malta. 
Revisorerne er ansvarlige over for en revisionsbestyrelse (finansministeriet), der er nedsat 
i henhold til loven om regnskabsførererhvervet. 
Der findes allerede en administration, der kan gennemføre regelværket på dette område, 
men de menneskelige ressourcer skal styrkes mærkbart. 
Selskabsregisteret, der har et personale på 25 personer, har ansvaret for gennemførelse af 
EU's selskabslovgivning. 
Selskabsregisteret er underlagt Maltas center for finansielle tjenesteydelser og fører tilsyn 
med selskaber, der er omfattet af selskabsloven af 1995, og med partnerskaber, der er 
omfattet af regeringsloven af 1962 om kommercielle partnerskaber. 
Den eksisterende struktur burde være tilstrækkelig til at gennemføre og håndhæve 
regelværket. 
Der findes ingen administrative strukturer til at tage sig af databeskyttelse, og det er 
uheldigt for Maltas evne til at gennemføre regelværket. 
Der skal etableres en uafhængig tilsynsførende myndighed, der kan overvåge den 
korrekte gennemførelse af bestemmelserne om databeskyttelse. 
36 
Gennemførelsen af EU's lovgivning om fri bevægelighed for varer falder ind under flere 
myndigheders administrative område. 
Ca. 15 kontorer og ministerier er ansvarlige for gennemførelse af den tekniske lovgivning 
på dette område. I visse sektorer skal der ske en styrkelse af de menneskelige ressourcer 
for at sikre en fuldstændig gennemførelse af regelværket. 
Der skal etableres en ordning for gensidig anerkendelse. Den nuværende administrative 
og tekniske infrastruktur skal udvides med henblik på kontrol af overensstemmelse med 
regler om produktsikkerhed ved import af produkter fra tredjelande. 
Maltas standardiseringsmyndighed blev etableret i forbindelse med ændringen fra 1996 af 
loven om Maltas standardiseringsråd, der indebar oprettelse af en selvstændig myndighed 
for standarder og tilhørende spørgsmål. Denne myndighed er nu den eneste på Malta, der 
har ansvar for koordinering af standardisering og tilhørende aktiviteter. Den ledes af et 
råd, hvis medlemmer repræsenterer den offentlige administration (industri, landbrug, 
told, forbrugerspørgsmål, miljøbeskyttelse og folkesundhed) og andre områder (handels-
og erhvervsorganisationer og rådet for videnskab og teknologi). Rådet har et personale på 
5 fuldtidsansatte og 15 rådsmedlemmer (på deltid). 
Sundhedsministeriet har ansvaret for anvendelse af de fødevarestandarder, der fastsættes 
af sundhedsministeriet eller anvendes efter henstilling fra Maltas standardiseringsråd. 
Malta burde ikke støde på uoverstigelige barrierer for gennemførelse af regelværket i 
forbindelse med fri bevægelighed for varer. Uddannelse vil imidlertid være af afgørende 
betydning. Der mangler stadig at blive etableret administrative strukturer, der vil være i 
stand til at gennemføre og håndhæve regelværket. 
Hvad angår fri bevægelighed for kapital, regulerer og overvåger Maltas centralbank 
kredit- og finansinstitutioner, den står for valutakontrol i henhold til loven om 
valutakontrol af 1972 og fører endvidere tilsyn med betalingssystemet på foranledning af 
finansministeren. Centralbanken har 329 ansatte. 
Der er ikke behov for en ny administrativ struktur for at gennemføre regelværket på dette 
område. Tværtimod vil liberaliseringsprocessen medføre, at nuværende administrative 
systemer til kontrol og godkendelse af kapitalbevægelser vil skulle afskaffes. 
Med hensyn til finansielle tjenesteydelser regulerer Maltas center for finansielle 
tjenesteydelser forsikrings- og investeringsvirksomheder, kollektive 
investeringsordninger og offshore-selskaber. Centeret har 66 ansatte. 
Maltas center for finansielle tjenesteydelser udsteder licenser; det kan suspendere eller 
annullere licenser eller fastsætte restriktioner for disse i forbindelse med forseelser; 
centeret kan endvidere gennemføre undersøgelser og udstede offentlige erklæringer. 
37 
Afhængigt af ressourcerne føres der til stadighed kontrol på stedet, fjernkontrol med 
overholdelsen af reglerne og anden form for nødvendig kontrol. 
Regelværket vil sandsynligvis kunne gennemføres med den nuværende administrative 
struktur. På mellemlang sigt bør der etableres en separat myndighed, der kan føre tilsyn 
med forsikringssektoren. 
Med hensyn til fri bevægelighed for personer har Maltas universitets 
immatrikulationskontor ansvaret for anerkendelse af alle eksamensbeviser fra 
videregående uddannelse og faglige kvalifikationer. Det kan rådføre sig med de 
respektive erhvervsorganisationer, hvis der opstår problemer. I visse erhverv er der 
endvidere behov for en autorisation for at kunne udøve det pågældende erhverv 
(statsautorisation til advokater, arkitekter m.fl.). Ministeriet for retlige og indre 
anliggender udsteder autorisationer til advokater, mens autorisationer til arkitekter 
udstedes af miljøministeriet. 
Loven om arkitekterhvervet, der godkendtes af parlamentet i midten af 1996, trådte i 
kraft 1. oktober. Denne lov omhandler oprettelse af et autorisationsråd for arkitekter, der 
skal indgå i et samarbejde med sammenslutningen af arkitekter og staten. Rådet skal bl.a. 
behandle ansøgninger om udstedelse af licenser til arkitekter og godkende og anerkende 
kvalifikationer, der er opnået på udenlandske universiteter, med henblik på udstedelse af 
autorisationer. 
Anerkendelse af faglige kvalifikationer, for hvilke der mangler at blive fastlagt regler og 
lovgivning, udgør et større problem. Med hensyn til immatrikulationskontoret virker 
ordningen ganske godt for maltesere, men den er temmelig langsom for udlændinge, 
hvilket er et forhold, der kan fortolkes negativt derhen, at der er modvilje mod at lade 
udlændinge etablere sig på Malta. Hvad angår statsautorisationen for advokater, 
arkitekter m.fl., er det ikke nok med den igangværende styrkelse af den administrative 
struktur. Hvad der er brug for, er at der oprettes en uafhængig regeludstedende 
myndighed for de forskellige berørte sektorer. 
Konkurrence: den nationale myndighed, der skal sørge for håndhævelse af 
konkurrencereglerne (regler om restriktive aftaler, om misbrug af dominerende stilling og 
selskabsfusioner), er kontoret for loyal konkurrence (25 ansatte). Myndigheden 
undersøger påstande om illoyal konkurrence og forelægger sager med overtrædelser for 
kommissionen for loyal handel. 
Kommissionen for loyal handel har beføjelse til at træffe beslutninger og er en uafhængig 
myndighed, der udpeges af præsidenten. Den fastlægger sine egne procedurer og har i 
øvrigt de beføjelser, den er tillagt i den nationale civilret. 
Der vil skulle etableres en national myndighed, som kan føre tilsyn med statsstøtte (dvs. 
evaluere foreneligheden af statsstøtte med de kriterier, der er fastsat i det relevante EU-
regelværk). 
Telekommunikation: statens ejerfunktion set i forhold til den offentlige netoperatør 
Maltacom varetages af økonomiministeriet og er derfor koblet fra regulerings-
funktionerne, hvilket er i overensstemmelse med regelværket. Kontoret for regulering af 
telekommunikationssektoren er ikke uafhængigt af regeringens fastlæggelse af politikker, 
38 
da det er underlagt ministeriet for transport og kommunikation, og premierministeren 
udnævner kontorets direktør. 
Kontoret for regulering af telekommunikationssektoren under ministeriet for transport og 
kommunikation har ansvaret for udstedelse af licenser, fastsættelse af tariffer, regulering 
af radiofrekvenser, bilæggelse af tvister og varetagelse af abonnenternes interesser. 
Afdelingen for trådløs telegrafisk transmission under ministeriet har ansvaret for 
standarder og afprøvning af telekommunikationsudstyr. Reguleringskontoret har 65 
ansatte omfattende ingeniører og teknisk og administrativt personale. 
Klagenævnet for telekommunikationsanliggender bilægger tvister mellem 
reguleringskontoret og operatøren eller operatørerne. Det består af en formand og to 
andre medlemmer, der udpeges af ministeren for transport og telekommunikation. 
Den regulerende myndighed bør gøres mere uafhængig af regeringen og mangler endnu 
at demonstrere sin effektivitet med hensyn til fastlæggelse af regler, der er i 
overensstemmelse med regelværket, især i forbindelse med licenser, sammenkobling og 
nummerering. 
Audiovisuelle tjenesteydelser: Maltas radiospredningsmyndighed, som råder over et 
personale på 22 medarbejdere, varetager i overensstemmelse med radioloven af 1991 
gennemførelse og håndhævelse af lovgivning på det audiovisuelle område. Medlemmerne 
af dette lovbefalede organ udpeges af republikkens præsident i forståelse med 
premierministeren og efter høring af oppositionens leder. 
Bortset fra de funktioner, der er fastsat i forfatningen (dvs. sikring af den nødvendige 
upartiskhed i politiske anliggender, i forbindelse med uoverensstemmelse på 
arbejdsmarkedet og den gældende ordre public), er det Radiospredningsmyndighedens 
opgave at tildele radio- og fjernsynsstationslicenser, føre tilsyn med disse stationer og at 
fastlægge driftsregler og licensforpligtelser; hvis betingelserne ikke opfyldes, skal den 
pålægge sanktioner gående fra bøder til midlertidig eller endegyldig inddragelse af 
licenser. Radiospredningsmyndigheden behandler også appeller fra licenshavere og 
sikrer, at reglerne for annoncering overholdes. 
Regeringen (premierministeren) har ansvaret for tildeling af frekvenser under Maltas 
radiospredningsmyndighed. 
Radiotjenesteydelserne omfatter stats- og privatejede radio- og fjernsynsstationer, der 
sender til hele Malta, lokalradiostationer med begrænset service og kabelfjernsyn. 
Kabelfjernsynet giver adgang til lokale og udenlandske programmer og til mange andre 
jordbaserede og satellitbaserede kanaler. 
Radiospredningsmyndigheden er en nonprofit-organisation, hvis ressourcer hovedsagelig 
kommer fra det offentlige (statsbudgettet). For at sikre Radiospredningsmyndighedens 
uafhængighed er regeringen lovmæssigt forpligtet til at yde en støtte på mindst en kvart 
million EUR. Andre indtægtskilder er licensafgifter (hvoraf 20% automatisk betales til 
det ministerium, der har ansvaret for trådløs telegrafisk transmission), franchise-afgifter 
og bøder. 
Radiospredningsmyndigheden er et dynamisk organ. Det har i mange år været aktivt 
medlem af Den Europæiske Radiounion og af the Commonwealth Broadcasting 
39 
Association. Det er også medlem af Det Europæiske Medieinstitut og stiftende medlem af 
EPRA, the European Platform of Regulatory Authorities, der blev oprettet på en 
konference på Malta i 1995. 
Beskatning: Forvaltningen af skatter og afgifter varetages af skattedepartementet (395 
ansatte), momsdepartementet (125 ansatte) og departementet for told og afgifter (685 
ansatte, hvoraf 32 er beskæftiget med punktafgifter), som alle er underlagt 
finansministeriet. 
De foreliggende oplysninger gør det ikke muligt at foretage en grundig og nøjagtig 
evaluering af Maltas evne til at gennemføre regelværket på en tilfredsstillende måde. 
Landbrug: Ministeriet for landbrug og fiskeri omfatter tre afdelinger: landbrug, 
veterinærtjeneste, fiskeri og akvakultur. 
Plantesundhedsafdelingen, som hører ind under afdelingen for landbrug, har 41 
medarbejdere og behandler alle spørgsmål vedrørende plantesundhed (udstedelse af 
certifikater, registrering af pesticider og gødningsmidler og plantesundheds- og 
sikkerhedskontrol). Der findes et biologisk laboratorium under afdelingen for 
plantesundhed. Som medlem af Plantebeskyttelsesorganisationen for Europa og 
Middelhavsområderne (EPPO) opgraderer plantesundhedsafdelingen til stadighed sine 
standarder og er i stand til at rådgive landmændene ("tidlig varsling"). 
Veterinærtjenesten, som har 180 ansatte, fører tilsyn med alle relevante aktiviteter: 
udstedelse af licenser, herunder til import, jævnlige inspektioner på gårde og på slagterier 
og inspektioner i virksomheder, der pakker og emballerer levnedsmidler, samt i 
detailforretninger. Denne tjeneste kan iværksætte sanktioner, hvis de gældende 
bestemmelser ikke efterleves. 
Der findes ingen administrativ infrastruktur til at varetage området sortsbeskyttelse, men 
afdelingen for landbrug under ministeriet for landbrug og fiskeri kan anvendes som 
"postkasse" for ansøgninger til EU-Sortsmyndigheden. 
Malta mangler stadig at fastsætte maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer, og der 
er ingen kapacitet til at iværksætte foranstaltninger på dette område. 
Ministeriet for landbrug og fiskeri råder over de basale administrative strukturer til 
gennemførelse og håndhævelse af EU's lovgivning på et stort antal områder, herunder 
veterinærområdet og plantesundhed. Visse afdelinger har behov for flere ressourcer, 
hvad angår kvalificerede medarbejdere og udstyr til gennemførelse af regelværket; et 
eksempel herpå er afdelingen for plantesundhed, som er nødt til at foretage en 
omstrukturering af sine menneskelige ressourcer. Veterinærtjenesten er nødt til at gøre 
bedre brug af sine menneskelige ressourcer og fremme samarbejde og samordning med 
andre organer somfeks. afdelingen for folkesundhed, afdelingen for landbrug og politiet 
med henblik på inspektioner. Da Malta er en ø, vil det med henblik på styrkelse af 
grænsekontrollen være nødvendigt med uddannelse. Der skal ligeledes etableres nye 
administrative strukturer på mange områder, hvor Malta i øjeblikket ikke har nogen 
lovgivning. 
40 
Fiskeri: Fiskeri og akvakultur udgør en afdeling under ministeriet for landbrug og fiskeri. 
Fiskeriafdelingen med 50 ansatte har regulerende opgaver, mens akvakulturenheden med 
6 ansatte i højere grad beskæftiger sig med forsøg og uddannelse. 
Med henblik på gennemførelse af regelværket vil der skulle foretages ændringer for så 
vidt angår fartøjsregister et og inspektion og kontrol. Det vil ligeledes være nødvendigt at 
foretage ændringer af markedsstrukturen for at gennemføre den fælles markedsordning. 
Energi: Enemalta er landets største energileverandør og gennemfører i den forbindelse 
aktiviteter i forbindelse med erhvervelse, forarbejdning, fremstilling, distribution og salg 
af energi. Enemalta, som er et selvskab med selvstændigt ansvar, hører ind under 
økonomiministeriet og kontrolleres af staten. 
Enemalta omfatter tre områder: elektricitet (2 varmekraftværker), gas (import af 
jordoliegas) og olie (køb og afsætning af alle olieprodukter, brændstofforsyning til 
bunkring og internationale flykunder). Enemalta har 2 000 ansatte. 
Malta har ingen atomkraft, og afdelingen for olieefterforskning hører ind under 
premierministerens ressort. Denne afdeling har 12 ansatte og er ansvarlig for 
gennemførelse af EU's lovgivning om olie- og gaslicenser. Anvendelsen af nye 
energikilder befinder sig stadig på forsøgsstadiet. 
Maltas standardiseringsmyndighed er ansvarlig for effektiv anvendelse af energi og råder 
over en medarbejderstab på 20 personer (5 på fuldtid og 15 på deltid). Når EU's 
lovgivning om energieffektivitet er gennemført, vil arbejdet med gennemførelse af 
lovgivningen blive fordelt på Maltas standardiseringsmyndighed, og de ministerier, der er 
ansvarlige for forbrugerspørgsmål og industri. 
Der er behov for lovgivning og håndhævelse for at kunne efterleve EU's direktiver 
vedrørende energiproduktion. Det er af afgørende betydning, at der oprettes et 
uafhængigt regulerende organ. Der findes ikke noget "kriseorgan" til at koordinere og 
gennemføre kriseforanstaltninger på nationalt plan. 
Transport: Ministeriet for transport og kommunikation er den kompetente 
administrative myndighed. 
Internt i ministeriet har den offentlige transportmyndighed (PTA) ansvaret for 
fastlæggelse af regler (og disse håndhævelse) vedrørende offentlig landtransport, og 
trafikkontrolrådet (4 medlemmer) er ansvarlig for trafikregler, hvis håndhævelse fuldt ud 
varetages af politiet. 
Den offentlige transportmyndighed omfatter en formand og fire andre medlemmer, der 
udpeges af ministeren med ansvar for offentlig transport (disse udnævnelser foretages 
årligt); myndigheden har 172 ansatte. 
Malta har for nyligt vedtaget lovgivning om teknisk kontrol af biler, der skal foretages af 
private prøvestationer. I en første fase (der begynder i oktober 1999) vil der kun blive 
foretaget kontroller af køretøjsdele, der ikke påvirkes direkte af vejenes ringe kvalitet 
(styretøj, lys, bremser og plader). 
41 
Under ministeriet findes en vejafdeling med 25 ansatte, der fastlægger og kontrollerer 
efterlevelse af standarder for planlægning, udformning, bygning og vedligeholdelse af 
veje. 
Andre afdelinger under ministeriet for transport og kommunikation er: 
• Afdelingen for civil luftfart, som regulerer den civile luftfart, tilbyder luftfartstjenester 
i det område, der hører ind under Maltas flyveinformationsområde, og endvidere 
sikrer, at der forefindes faciliteter til forvaltning af Maltas internationale lufthavn 
(MIA). 
• Afdelingen for licenser og afprøvning, som yder tjenester på hele licensområdet, i 
forbindelse med uddannelse, afprøvning af køretøjer og kontrol af bilister. 
• Maltas internationale lufthavn, som koordinerer administration, politikker, forvaltning, 
tilsyn, kontrol, forskning, planlægning, handel og alle andre aktiviteter i Maltas 
lufthavne. 
• Maltas søfartsmyndighed (med 190 ansatte), som er ansvarlig for søtransport, herunder 
administration, tjenesteydelser i og drift af havne og lystbådehavne. 
Havnene har et monopol, som sætter dem i stand til egenhændigt at fastsætte 
transporttariffer, hvilket resulterer i urimeligt høje interne transportomkostninger på 
Malta (fra havn til det endelige bestemmelsessted). Det forbliver et problem, at der er 
store mangler ved håndhævelsen og efterlevelsen af internationale regler og krav. Der vil 
skulle gøres en særlig indsats for at gennemføre og håndhæve internationale sikkerheds-
og forur eningsnormer, som er helt centrale områder på søtransportområdet. 
Beskæftigelses- og socialpolitik: Socialministeriet forvalter socialsikringsordningen, 
hvorunder der udbetales sociale overførsler, bistand og pensioner til fattige, syge, ældre 
og ledige. På socialbistandsområdet er der blevet etableret et offentligt kontor med ansvar 
for gennemførelse af et program med socialt sigte. Socialministeriet er ligeledes ansvarlig 
for gennemførelse af den nationale beskæftigelsespolitik. Til den opgave er der under 
loven af 1990 om den nationale beskæftigelsesmyndighed oprettet et 
erhvervsuddannelsesorgan (ETC), hvis hovedopgave er at fremme ansættelse af ledige og 
drive beskæftigelses- og omskolingscentre. 
Ansvaret for gennemførelse af erhvervsuddannelse og anden uddannelse påhviler både 
socialministeriet (via ETC) og undervisningsministeriet. Socialministeriet har ligeledes 
ansvar for udvikling og gennemførelse af socialpolitikker, som har indflydelse på 
beskæftigelsen. 
Bortset fra arbejdernes fagforening, som er den største fagforening for arbejdstagere, er 
de andre store fagforeninger og arbejdstagersammenslutninger tilsluttet Maltas 
fagforbund. De største arbejdsgiversammenslutninger er sammenslutningen af 
arbejdsgivere på Malta, sammenslutningen af virksomheder på Malta og Maltas 
handelskammer. Maltas råd for økonomisk udvikling, som har deltagelse af 
arbejdsgivere, fagforeninger og andre relevante organer, høres af regeringen i vigtige 
arbejdsmarkedsanliggender. 
42 
Under socialministeriet har man en række kontorer/kommissioner, der har ansvar for 
gennemførelse af forskellige dele af regelværket (den nationale handicapkommission, 
som er et organ, der rådgiver og forvalter tjenesteydelser, Sedqa, der er et offentligt organ 
inden for bekæmpelse af narkotika- og alkoholmisbrug, og kommissionen til fremme af 
kvindernes situation (ligestilling). 
Området sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen varetages på nuværende tidspunkt af 
afdelingen for arbejdsmarkedsforhold og beskæftigelse (49 ansatte) under 
socialministeriet og af kommissionen til fremme af erhvervsmæssig sundhed og 
sikkerhed (trepartsorgan, som også har deltagelse af arbejdsmarkedets parter). 
Folkesundhed hører ind under sundhedsministeriet. Der findes otte afdelinger under 
sundhedsafdelingen med hver sin direktør (finanser og administration, 
sundhedsoplysning, politik og planlægning, sundhedsfremme, menneskelige ressourcer, 
institutionel sikkerhed, primær sundhedspleje og folkesundhed). 
Sundhedsministeriet har til opgave at sikre alle Maltas borgere komplette og gratis 
behandlingstilbud. Der findes også en privat sundhedssektor. Statens første embedslæge 
rådgiver regeringen om sundhedsspørgsmål m.m. Han er leder af sundhedsafdelingen og 
er administrativt ansvarlig i forhold til ministeren for gennemførelse af regeringens 
sundhedspolitik. 
Den administrative kapacitet til gennemførelse af regelværket på området er endnu ikke 
blevet forbedret tilstrækkeligt. Afhjælpning af manglerne ved de allerede eksisterende 
administrative strukturer bør opprioriteres. Der er desuden behov for investering i 
infrastruktur og ansættelse og passende uddannelse af menneskelige ressourcer. 
Regionalpolitik og samhørighed: Den maltesiske regering har oprettet en såkaldt euro­
assistance task force, der skal koordinere eventuelle fremtidige EU-støtteforanstaltninger 
(forud for og efter tiltrædelse). Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske 
interesseorganisationer og andre berørte parter er repræsenteret i denne task force. 
På området regionalpolitik og samhørighed er det socialministeriet, 
undervisningsministeriet og ministeriet for Gozo, der har ansvaret for, at der tages hensyn 
til den sociale dimension (iværksættelse af foranstaltninger under Den Europæiske 
Socialfond og tilhørende lovgivning). Ministeriet for Gozo har- ansvaret for 
gennemførelse af relevant lovgivning om øen Gozo. Planlægningsmyndigheden varetager 
udvikling af landdistrikter, hvad angår anvendelsen af arealer. 
På grund af Maltas størrelse er der aldrig blevet fastlagt nogen egentlig regionalpolitik. 
Forberedelserne med henblik på gennemførelse af EU's strukturpolitikker har været 
minimale. Meget få ansatte i det offentlige kender EU's samhørighedspolitikker og 
strukturforanstaltninger. Der vil skulle oprettes en administrativ struktur, der kan 
koordinere gennemførelsen af foranstaltninger under strukturfondene og være ansvarlig 
for denne gennemførelse under EF RU. 
Miljø: Miljøministeriet og navnlig dets miljøbeskyttelsesafdeling er den myndighed, der 
har ansvaret for horisontal lovgivning, mens dens egentlige gennemførelse (og 
håndhævelse) heraf kan fordeles på flere forskellige organer (det er f.eks. 
indenrigsministeriet, der foretager miljøkonsekvensundersøgelser, mens 
planlægningsmyndigheden udsteder miljøtilladelser). 
43 
Ministeriet er ansvarlig for at føre kontrol med luft- og vandkvaliteten (kontoret for 
koordinering af kontrol under miljøbeskyttelsesafdelingen) herunder bekæmpelse af 
forurening af overfladevand og affaldshåndtering (kloakeringsafdelingen). 
Planlægningsmyndigheden under indenrigsministeriet har ansvaret for naturbeskyttelse, 
miljøkonsekvensundersøgelser, udstedelse af miljøtilladelser og fredning af 
naturområder. Civilbeskyttelse varetages af afdelingen for civilbeskyttelse under 
indenrigsministeriet. 
Miljøbeskyttelsesafdelingen har i alt 225 ansatte, hvoraf 13 er beskæftiget i det kontor, 
der koordinerer forureningskontrollen. Planlægningsmyndigheden beskæftiger 320 
personer. 
Hvad angår industriel forurening, findes der endnu ingen administrativ struktur til at 
varetage kontrol og risikostyring. 
Der mangler endnu at blive truffet beslutning om fuldstændig overtagelse af regelværket 
om affaldshåndtering, naturbeskyttelse (f.eks. fugledirektivet), støj fra køretøjer og 
maskiner, nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse. 
Den administrative kapacitet er utilstrækkelig. Lovgivningen lever ikke op til kravene, og 
håndhævelsen er i almindelighed meget utilstrækkelig eller ikke-eksisterende. Der er et 
stort behov for yderligere investering i udstyr og menneskelige ressourcer. 
Der er stort set hverken gjort fremskridt med gennemførelse og håndhævelse af 
lovgivning om luft- og vandkvalitet (milljøbeskyttelsesafdelingen, 
forureningskontrolkontoret og sundhedsministeriet) eller med affaldshåndtering 
(kloaker ingssektionen). 
Forbrugerpolitik: Afdelingen for forbrugeranliggender under økonomiministeriet har 
ansvaret for forbrugerpolitikken, men råder kun over et meget lille personale (en 
inspektør og nogle kontorassistenter). I henhold til forbrugerloven af 1994 skal der 
nedsættes et forbrugerråd, og dette skete i maj i år. Rådet skal under sig på en gang have 
de forskellige forbrugerorganisationer (indtil videre kun to) og rådgive om 
forbrugerpolitik. Indtil nu er der dog ikke fastlagt nogen forbrugerpolitisk handlingsplan. 
På grund af afdelingens begrænsede kapacitet iværksættes der kun foranstaltninger i 
meget ringe omfang. 
Der findes yderligere et lille inspektionsorgan under sundhedsministeriet. Det har til 
opgave at kontrollere restauranters og hotellers fødevaresikkerhed. 
Et andet organ er standardiseringsmyndigheden, der er en selvstændig myndighed for 
standarder og lignende spørgsmål. 
En særlig forbrugerdomstol træffer afgørelser om klager. 
De eksisterende administrative strukturer er svage, og det er nødvendigt at bygge dem 
op. Med de eksisterende administrative strukturer er det ikke muligt at foretage en 
fuldstændig gennemførelse af den nye lovgivning og føre tilsyn med anvendelsen af den. 
De administrative strukturer skal styrkes og forbedres med hensyn til menneskelige 
44 
ressourcer, og der skal ansættes flere specialiserede medarbejdere. Der skal endvidere 
lægges vægt på uddannelse af de ansatte. 
Retlige og indre anliggender: Der findes hverken en offentlig struktur, der kan behandle 
asylansøgninger, eller et uafhængigt retsorgan, der kan behandle klager, og 
asylansøgningerne behandles af en ikke-statslig organisation. Ydre grænser og 
indvandring er områder, der hører ind under immigrationspolitiet, som har et personale 
på 124 ansatte. 
Maltas politi tager sig af organiseret kriminalitet, terrorisme, narkotika, bedrageri og 
korruption og politisamarbejde. Kriminalpolitiet består af to sektioner, afdelingen for 
efterforskning og en mobil enhed. Den første består af 9 grupper af politifolk, der har 
ansvar for generel efterforskning, og en gruppe, som foretager efterforskning i 
forbindelse med stjålne biler. 
Narkotikapolitiet er den største organisation, der er direkte beskæftiget med bekæmpelse 
af narkotikakriminalitet. Det råder over 6 grupper af politifolk med i alt 39 medarbejdere, 
og det ledes af en vicepolitimester. Toldvæsenets narkotikaafdeling har 46 ansatte, der 
gennemfører risikoevaluering og målrettede kontroller på skibe, i fly og af passagerer. 
Afdelingen for bekæmpelse af økonomisk kriminalitet har ansvaret for efterforskning i 
mange forskelligartede sager, lige fra forfalskninger til krænkelse af ophavsretten og fra 
bestikkelse af offentligt ansatte til valutak'ontrol m.m. Denne afdelings personale tæller 
kun 15 personer. 
Det nuværende politisamarbejde er baseret på bilaterale aftaler og finder i øvrigt sted 
inden for rammerne af Interpol. Interpol-kontoret beskæftiger kun 7 politifolk med 
begrænsede administrative opgaver. Samarbejdet på det civilretlige og kriminalretlige 
område henhører under udenrigsministeriet. 
Den administrative kapacitet til at gennemføre håndhævelse i forbindelse med retlige og 
indre anliggender vil skulle styrkes. Der skal være særlig opmærksomhed omkring 
velegnet uddannelse og videreuddannelse af personalet. Der vil være behov for 
yderligere faciliteter og flere ansatte, for at Maltas politi kan indgå i et aktivt samarbejde 
i Europol. Det er desuden brug for mere personale og udstyr, for at immigrationspolitiet 
kan gennemføre regelværket vedrørende de ydre grænser. 
Told: Toldvæsenet, som er underlagt finansministeriet, har ansvar for gennemførelse af 
regelværket i forbindelse med told og har 685 ansatte (inden for forvaltning, finansielle 
og menneskelige ressourcer, landing og frigivelse, efterforskning, punktafgifter og interne 
afgifter for rejsende). 
Toldvæsenet behandler import- og eksportdokumenter, udsteder oprindelses- og 
landingscertifikater og andre certifikater, giver tilladelse til udbetaling af restitutioner og 
fører kontrol med, at import-/eksportkravene opfyldes. 
Det vil være nødvendigt at gennemføre en gennemgribende reform af toldvæsenet med 
henblik på at få ansat flere medarbejdere og at opnå et tilstrækkeligt infrastruktur- og 
udstyrsniveau, navnlig med hensyn til informationsteknologi og efterforskning. Der bør 
også lægges stor vægt på uddannelse af de ansatte. 
45 
Finanskontrol: Det nationale revisionskontor (30 ansatte) er Maltas kontrolinstitution. 
Selv om de administrative strukturer synes at fungere tilfredsstillende, bør der ske 
forbedringer, navnlig med hensyn til den interne revisionsstruktur og oprettelse af et 
kontor beskæftiget med finansiel efterretning eller bekæmpelse af bedrageri, der kan 
fungere som kontaktled for funktionærer fra Kommissionen, der efterforsker tilfælde af 
muligt bedrageri, som er i modstrid med EU's finansielle interesser. Dette vil indebære, 
at der ansættes yderligere kvalificeret arbejdskraft, og at uddannelsesmulighederne 
forbedres. 
46 
C. Konklusion 
Malta opfylder Københavnskriterierne i politisk henseende. 
Malta er en fungerende markedsøkonomi og skulle være i stand til klare 
konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen, forudsat at der træffes passende 
foranstaltninger, særlig til at skabe egnede betingelser for fortsat industriomstrukturering. 
Maltas økonomiske vækst faldt i 1998 med en vedvarende ringe efterspørgsel, der førte 
til et fald i underskuddet på de løbende poster. Inflationen faldt i slutningen af 1998, 
medens arbejdsløsheden steg til trods for et pres på arbejdsmarkedet. 
De største udfordringer for den maltesiske økonomi i de kommende år vil være at 
nedbringe underskuddet på statsfinanserne og at forbedre inkasseringen af statens 
indtægter. Malta vil også skulle fortsætte med at åbne sin økonomi gennem en yderligere 
liberalisering af handelen og kapitalposterne. Det vil skulle arbejde videre med at styrke 
regeringens økonomiske politik og føre den ud i livet. 
Siden Kommissionens sidste rapport i februar 1999 er der ikke sket nævneværdigt meget 
mere på området det indre marked. Malta bør som en prioritet vedtage et program for 
tilpasning på dette område. Der er sket en udvikling med hensyn til offentlige indkøb, 
hvor klausulen om national præference er blevet afskaffet, men der består stadig mangler 
på området standardisering og certificering. Tilpasningen på områder som beskyttelse af 
intellektuel ejendomsret og databeskyttelse skal fremskyndes. Genindførelsen i 1999 af 
moms var et positivt skridt, men der er stadig behov for en yderligere tilpasning. Der 
opkræves stadig afgift ved import fra EU, hvilket straks bør ophøre. 
Tilpasningen på antitrust-området er ret langt fremme, men Malta har ingen lovgivning 
om virksomhedsfusion, og virksomheder med særlige eller eksklusive rettigheder er 
stadig ikke underkastet konkurrencereglerne. Der er ingen systematisk kontrol med 
statsstøtte, og der findes ingen lovgivning herom. Tilpasning på dette område skal 
prioriteres, særlig med hensyn til støtte til skibsbygning og -reparation. Staten spiller 
stadig en vigtig rolle i landbruget, og fremskridtet med hensyn til at forberede sektoren på 
den fælles landbrugspolitik har i den seneste tid været beskedent. I transportsektoren 
kræves der en større tilpasning, særlig med hensyn til sikkerhed til søs og 
forureningsbekæmpelse. Malta vil skulle lægge en overordnet strategi for tilpasning i 
miljøsektoren og styrke kapaciteten til at anvende og håndhæve lovgivningen. Med 
hensyn til retlige og indre anliggender skal Malta vedtage en asyllov og hæve sit 
geografiske forbehold. Kapaciteten på områder som indvandringskontrol, databeskyttelse, 
bekæmpelse af narkotika og organiseret kriminalitet vil skulle styrkes. 
Der vil stadig skulle etableres institutioner på området for miljø, told, forbrugerpolitik, 
fiskeri, søtransport og regionalpolitik. Den administrative kapacitet skal styrkes på alle 
områder. 
47 
BILAG 
MENNESKERETTIGHEDSKONVENTIONER RATIFICERET AF ANSØGERLANDENE, 
JUNI 1999 
Tilslutning til følgende 
konventioner og 
protokoller 
EMK (Den Europæiske 
Menneskerettigheds­
konvention) 
Protokol nr. 1 (ret til 
ejendom mv.) 
Protokol nr. 4 
(bevægelsesfrihed mv.) 
Protokol nr. 6 (dødsstraf) 
Protokol nr. 7 (ne bis in 
idem) 
Den Europæiske 
Konvention til 
Forebyggelse af Tortur 
Den Europæiske 
Socialpagt 
Den reviderede 
Europæiske Socialpagt 
Tillægsprotokol til Den 
Europæiske Socialpagt 
(ordning for kollektive 
klager) 
Rammekonventionen om 
Beskyttelse af Nationale 
Mindretal 
ICCPR (Den Internationale 
Konvention om Borgerlige 
og Politiske Rettigheder) 
Valgfri protokol til ICCPR 
(ret til individuel 
kommunikation) 
Anden valgfri protokol til 
ICCPR (afskaffelse af 
dødsstraf) 
ICESCR (Den 
Internationale Konvention 
om Økonomiske, Sociale 
og Kulturelle Rettigheder) 
CAT (Konventionen mod 
tortur) BG 
X 
X 
O 
o 
0 
X 
o 
o 
o 
X 
X 
X 
X 
X 
X CY 
X 
X 
X 
o 
o 
X 
X 
o 
X 
X 
X 
X 
o 
X 
X cz 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
o 
o 
o 
X 
X 
X 
o 
X 
X EE 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
o 
o 
o 
X 
X 
X 
o 
X 
X HU 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
0 
o 
X 
X 
X 
X 
X 
X LV 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
o 
o 
o 
o 
X 
X 
o 
X 
X LIT 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
o 
0 
o 
0 
X 
X 
o 
X 
X MT 
X 
X 
X 
X 
0 
X 
X 
0 
0 
X 
X 
X 
X 
X 
X PL 
X 
X 
X 
o 
0 
X 
X 
0 
o 
o 
X 
X 
o 
X 
X RO 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
0 
X 
0 
X 
X 
X 
X 
X 
X SK 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
o 
o 
X 
X 
X 
o 
X 
X SV 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
0 
X 
o 
X 
X 
X 
X 
X 
X T 
X 
X 
o 
0 
o 
X 
X 
o 
o 
0 
0 
0 
0 
0 
X 
48 
CERD (Den internationale 
konvention om afskaffelse 
af alle former for 
racediskrimination) 
CEDAW (Konventionen 
om afskaffelse af alle 
former for diskrimination 
imod kvinder) 
CRC (Konventionen om 
Barnets Rettigheder) X 
X 
X X 
X 
X X 
X 
X X 
X 
X X 
X 
X X 
X 
X X 
X 
X X 
X 
X X 
X 
X X 
X 
X X 
X 
X X 
X 
X 0 
X 
X 
X = Konventionen er ratificeret 
O = Konventionen er IKKE ratificeret 
BG = Bulgarien; CY = Cypern; CZ = Den Tjekkiske Republik; EE = Estland; HU = Ungarn; LV 
= Letland; LIT = Litauen; MT = Malta; PL = Polen; RO = Rumænien; SK = Slovakiet; SV = 
Slovenien; T = Tyrkiet 
49 
Bilag 
STATISTISKE DATA 
50 
STATISTISKE DATA 
Basisoplysninger 
Befolkning (gennemsnit) 
Areal 
Nationalregnskab 
Bruttonationalprodukt i løbende priser 
Bruttonationalprodukt i løbende priser 
Bruttonationalprodukt pr. indbygger i løbende priser 
Bruttonationalprodukt i faste priser (national valuta) 
Bruttonationalprodukt pr. indbygger i løbende priser 
Produktionsstruktur 
- Landbrug 
- Industri (ikke bygge- og anlægsvirksomhed) 
- Bygge- og anlægsvirksomhed 
- Tjenesteydelser 
Udgiftsstruktur 
- Udgifter til konsum 
- husholdninger og NPIH'er 
- offentlig forvaltning og service 
- Faste bruttoinvesteringer 
- Lagerændringer 
- Eksport af varer og tjenesteydelser 
- Import af varer og tjenesteydelser 
Inflationsrate 
Forbrugerprisindeks 
Betalingsbalance 
- Saldo på betalingsbalancens løbende poster 
- Betalingsbalance 
Eksport af varer 
Import af varer 
- Tjenester, netto 
- Indkomst, netto 
- Løbende overførsler, netto 
- heraf den offentlige forvaltnings overførsler 1994 1995 1996 1997 1998 
i 1 000 
368 370 373 375 378 
i km2 
: : 315,6 
i mia. maltesiske lira 
1 028,5 1 145,5 1 201,3 1 288,2 1 364,4 
i mio. EUR 
2 293,2 2 482,2 2 625,1 2 952,7 3 132,3 
i EUR 
6 207 6 687 7 019 7 841 8 276 
udvikling i % i forhold til forudgående år 
5,7 6,2 4,0 4,9 4,1 
i købekraftsstandarder 
i % af samlet bruttoværditilvækst5 
2,8 
26,1 
3,4 
67,7 2,9 
25,5 
3,3 
68,3 2,9 
24,7 
3,1 
69,3 2,9 
24,3 
3,0 
69,7 2,8 
24,7 
2,8 
69,7 
i°/< 
79,5 
59,1 
20,4 
29,7 
96,7 
106,9 af bruttonationalproduktet (markedspriser) 
81,7 
61,1 
20,5 
31,9 
93,8 
107,5 85,3 
63,7 
21,6 
28,7 
87,0 
101,0 82,9 
62,4 
20,5 
25,3 
85,1 
93,5 82,5 
62,2 
20,3 
23,8 
87,5 
92,4 
udvikling i % i forhold til forudgående år 
4,1 4,0 2,5 3,1 2,4 
i mio. EUR 
-111 
-507 
1361 
1 867 
259 
58 
79 
27 -274 
-553 
1490 
2 042 
209 
30 
39 
8 -281 
-601 
1396 
1998 
233 
9 
78 
45 -183 
-579 
1467 
2 046 
330 
8 
59 
26 -150 
-528 
1626 
2 154 
368 
-53 
63 
25 
Faktoromkostninger. 
51 
Offentlige finanser 
Den offentlige forvaltnings overskud/underskud" 
Finansielle indikatorer 
Udlandsgæld, brutto 
Monetære aggregater 
-Ml 
-M2 
- Samlede fordringer 
Gennemsnitlige kortfristede rentesatser 
- Udlån 
- Indlån 
Vekselkurser i forhold til EUR 
- Gennemsnit for perioden 
- Ved periodens udgang 
- Effektiv vekselkurs 
Reserveaktiver' 
- Reserveaktiver (inkl. guld) 
- Reserveaktiver (ekskl. guld) 
Udenrigshandel 
Import 
Eksport 
Handelsbalance 
Bytteforhold 
Import fra EU-15 (EU-12 i 1994) 
Eksport til EU-15 (EU-12 i 1994) 
Befolkning 
Naturlig tilvækst 
Nettomigration 
Spædbørnsdødelighed 
Middellevetid: Mænd 
Kvinder 1994 1995 1996 1997 1998 
i % af bruttonationalproduktet 
-4,3 
59,8 -3,5| -7,7| : 
i % af bruttonationalproduktet 
60,9 71,2 89,1 100,7 
i mia. EUR 
1,0 
3,5 
2,1 1,1 
3,8 
2,4 1,1 
4,2 
3,0 1,1 
4,7 
3,5 1,2 
5,0 
3,8 
% pr. år 
8,5 
4,5 7,4 
4,5 7,8 
4,5 8,0 
4,6 8,1 
4,6 
(1EUR=... maltesiske lira) 
0,449 
0,453 0,461 
0,463 0,458 
0,451 0,437 
0,433 0,435 
0,442 
1990=100 
93,4 94,5 93,4 94,8 95,8 
i mio. EUR 
1525 
1509 1254 
1 246 1229 
1221 1 297 
1294 1417 
1416 
i mio. EUR 
2 047 
1320 
-727 2 249 
1463 
-786 2 200 
1362 
-837 
forudgående år = 2 250 
1438 
-812 
100 
103,3 2 379 
1637 
-742 
104,3 
i % af samlet import/eksport 
75,7 
74,0 
5,8 
2,4 72,7 
71,4 68,5 
56,9 
pr. 1 000 indbygg 
5,1 
-0,5 5,8 
1,6 70,2 
54,3 
ere 
5,2 
1,6 69,3 
52,8 
3,8 
pr. 1 000 levendefødte 
9,1 8,9 10,7 6,4 5,3 
ved fødsel 
74,9 
79,1 74,9 
79,5 74,9 
79,8 74,9 
80,1 74,48 
80,19 
6 Kun centraladministrationen. 
1 National kilde. 
8 National kilde. 
9 National kilde. 
52 
Arbejdsmarkedet (ILO's metode) 
Erhvervsfrekvens 
Arbejdsløshed, i alt 
Arbejdsløshed, personer under 25 år 
Arbejdsløshed, personer på 25 år og derover 
Gennemsnitligt antal beskæftigede efter NACE-kategori 
(LFS) 
- Landbrug og skovbrug 
- Industri*" (ikke bygge- og anlægsvirksomhed) 
- Bygge- og anlægsvirksomhed 
- Tjenesteydelser 
Infrastruktur 
Jernbanenet 
Motorvejsnet 
Industri og landbrug 
Mængdeindeks for industriproduktionen 
Mængdeindeks for landbrugsproduktionen, brutto 
Levestandard 
Antal biler11 
Antal telefonabonnenter 
Antal Internet-forbindelser 1994 1995 1996 1997 1998 
i % af arbejdsstyrken 
47,0 
4,1 
4,4 
4,0 48,0 
3,7 
4,3 
3,5 48,6 
4,4 
5,2 
4,1 48,6 
5,0 
6,4 
5,1 5,1 
6,5 
4,7 
i % af samtlige erhvervsaktive 
1,9 
26,0 
3,9 
68,2 1,9 
25,0 
4,3 
68,8 1,9 
24,1 
4,3 
69,7 1,9 
23,8 
4,1 
70,2 1,8 
23,9 
4,0 
70,3 
i km pr. 1 000 km2 
0 0 0 0 0 
i km 
157 
forudgående år =100 
116,7 
: 129,5 
: 123,5 
: 121,7* 
: 130,4* 
: 
pr. 1 000 indbyggere 
564 597 547 
48312 611 634 
3,0013 
foreløbige data 
foreligger ikke 
10 
11 
12 
13 Undtagen vandforsyning. 
Siden 1996 er et stort antal indregistrerede køretøjer blevet afregistreret, hvilket er baggrunden for 
faldet i indregistrerede køretøjer mellem 1995 og 1996. 
Faste telefonlinjer. Kilde: De Forenede Nationer. 
Kilde: De Forenede Nationer. 
53 
Bemærkninger vedrørende den anvendte metodologi 
Inflationsrate 
Prisindeks 
Det maltesiske prisindeks er et Laspeyres-indeks med 1995=100 som basis. Indeksvægt­
ningerne er udledt af en etårs husholdningsundersøgelse foretaget i 1994. "Kurven", der 
anvendes til indeksering, indeholder 350 varer, hvis priser er overvåget direkte og må­
nedligt af det centrale statistiske kontors medarbejdere. Indekset anvendes også til måling 
af lokale inflationsrater. 
Finanser 
Kilder 
IMF's publikation 'International Financial Statistics' er anvendt som hovedkilde. Europa-
Kommissionen anvendes i videst muligt omfang som kilde for vekselkurser i forhold til 
euro. 
For så vidt angår bruttoudlandsgæld, er OECD's statistikker over udlandsgæld (External 
Debt Statistics) blevet anvendt som kilde i forbindelse med perioden 1994-96. Dataene 
for 1997-98 er resultatet af et tæt samarbejde mellem Den Internationale Betalingsbank, 
Den Internationale Valutafond, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling 
og Verdensbanken og er udgivet af disse organisationer i fællesskab. Gælden beregnes i 
forhold til hele økonomien og omfatter både kort- og langfristet gæld. I henhold til prak­
sis omregnes udestående gæld fra US dollar til euro ved hjælp af de vekselkurser, der er 
gældende ved årets udgang, mens bruttonationalproduktet omregnes til euro ved hjælp af 
de gennemsnitlige årlige vekselkurser. 
For så vidt angår den offentlige forvaltnings underskud/overskud, er ansøgerlandene i 
øjeblikket ikke i stand til at levere pålidelige nationalregnskabsdata. På grund af manglen 
på pålidelige data udledes der en approksimation ud fra EMF's Government Finance 
Statistics Yearbook (jf. forklaring af metodologien nedenfor). 
Metode 
Reserveaktiver er data for beholdningen ved årets udgang. De defineres som summen af 
centralbankens beholdning af guld, udenlandsk valuta og andre (brutto) tilgodehavender 
hos ikke-residente. Guld værdisættes til markedsprisen ved årets udgang. 
Den offentlige forvaltnings underskud/overskud er en approksimation af nationalregn-
skabsdefinitionen, afledt af data baseret på IMF's GFS-metodologi (government finance 
statistics). Den offentlige forvaltnings underskud/overskud beregnes ved at lægge den 
statslige forvaltnings underskud/overskud (normalt inklusive visse midler uden for bud­
gettet) sammen med de lokale forvaltningers underskud/overskud. Summen justeres for 
nettoudlån/-indlån i forbindelse med særlige politikker, som er en finansieringspost i na­
tionalregnskabet. GFS-data udregnes på kontantbasis. 
Monetære aggregater er data for beholdningen ved årets udgang. Ml betyder normalt 
sedler og mønter i omløb samt anfordringsindskud. M2 betyder normalt Ml plus tidsind-
54 
skud og andre kortfristede fordringer over for banker. Med samlede fordringer menes 
normalt indenlandske fordringer på den offentlige sektor (nettoværdi af indskud, herun­
der i ikke-finansielle offentlige virksomheder) og på den private ikke-finansielle sektor 
samt på andre ikke-monetære finansielle institutioner. Det bør bemærkes, at problemerne 
med at måle mængden af fremmed valuta i omløb i nogle af ansøgerlandene kan påvirke 
dataenes pålidelighed. 
Rentesatserne er gennemsnitlige årlige satser. Udlånssatserne er normalt gennemsnits-
satsen for lån ydet af de indberettende banker. Satserne for indskud svarer normalt til 
gennemsnitssatserne for anfordringsindskud og tidsindskud. 
Vekselkurser: Når de foreligger, er eurovekselkurserne de kurser, der officielt meddeles. 
Den effektive vekselkurs vægtes over for de vigtigste handelspartnere med udgangspunkt 
i 1990. 
Udenrigshandel 
Import og eksport (løbende priser). Handelsdataene er hovedsagelig baseret på det al­
mindelige handelssystem, men også det særlige system anvendes. Direkte re-eksport og 
handel med toldfrie områder samt handel med licenser, knowhow, patenter og tjeneste­
ydelser er ikke medregnet. Importværdien er angivet i CIF/CF; eksportværdien er angivet 
i FOB. Klassificeringen er foretaget ud fra det harmoniserede system og den nationale 
toldtarif, som består af et 10-cifret kodesystem. 
Bytteforhold. Er beregnet som eksportenhedsværdiindekset divideret med importen-
hedsværdiindekset. 
Import og eksport (EU-15). Data opgivet af Republikken Malta. 
Arbejdsstyrken 
Erhvervsfrekvens (ILO's metode): arbejdsstyrkens procentvise andel af den samlede be­
folkning på 15 år og derover. Denne indikator er udledt af LFSS (Labour Force Sample 
Survey) under iagttagelse af ILO's definitioner og anbefalinger: 
Arbejdsstyrken: beskæftigede og arbejdsløse i henhold til ILO-definitionerne som angivet 
nedenfor. 
Beskæftigede: alle personer på 15 år og derover, som i referenceperioden arbejdede mindst 
én time mod løn eller andet vederlag som arbejdstagere, iværksættere, deltagere i 
kooperativer eller medhjælpende familiemedlemmer. Personel i de væbnede styrker og 
kvinder, der har orlov for at passe børn, er medregnet. 
Arbejdsløse: alle personer på 15 år og derover, som opfylder alle tre betingelser i ILO's de­
finition af arbejdsløse: 
(i) være uden arbejde 
(ii) aktivt søge arbejde 
(iii) være klar til at påbegynde et arbejde inden for en periode på fjorten dage. 
55 
Arbejdsløshed (ILO's metode). De arbejdsløses procentvise andel af arbejdsstyrken. Denne 
indikator er udledt af LFSS (Labour Force Sample Survey) under iagttagelse af ILO's 
definitioner og anbefalinger (jf. ILO-definitionerne som beskrevet ovenfor). 
Gennemsnitligt antal beskæftigede efter NACE-kategori. Dette tal udregnes i henhold til 
følgende ILO-definitioner og -anbefalinger: 
Erhvervsaktive: erhvervsaktive personer, såvel ansatte som selvstændige i en given periode. 
Disse personer skal registreres således hos Employment and Training Corporation (ETC), 
som er det officielle organ, der beskæftiger sig med arbejdsmarkedet. Ifølge loven skal alle 
erhvervsaktive registreres hos ETC. Der udføres ikke undersøgelser af arbejdsstyrken, uden 
at oplysningerne om de beskæftigede er relateret til en referenceperiode. 
Infrastruktur 
Jernbanenet. Alle jernbaner i et bestemt område. Dette omfatter ikke vejstrækninger eller 
vandveje, uanset om disse bruges til transport af jernbanegods, f.eks. via trailere eller 
færger, der transporterer jernbanevogne. Jernbanelinjer, der kun anvendes i forbindelse 
med turisme og kun i turistsæsonen, er udelukket fra denne kategori; ligesom jernbaner, 
der udelukkende er beregnet til anvendelse i forbindelse med minedrift, skovbrug, indu­
stri eller landbrug, og som ikke er åbne for offentligheden, heller ikke betragtes som in­
frastruktur. Dataene vedrører jernbanernes sporlængde. 
Motorvejsnet. En motorvej er en vej, som er specielt beregnet og anlagt til motorkøre-
tøjstrafik, som ikke betjener tilliggende arealer, og som: 
(a) undtagen på visse steder eller midlertidigt har adskilte kørebaner i de to 
kørselsretninger, der er adskilt fra hinanden enten ved en ikke-farbar midterrabat 
eller undtagelsesvis på anden måde 
(b) ikke direkte krydser andre veje, jernbanelinjer, sporveje eller gangstier 
(c) er skiltet som motorvej og forbeholdt særlige kategorier af motorkøretøjer. 
Omfatter motorvejstil- og frakørsler, uanset hvor skiltene er anbragt. Omfatter også 
motorveje i områder med bymæssig bebyggelse. 
Industri og landbrug 
Mængdeindeks for industriproduktionen. Industriproduktion omfatter råstofudvinding, 
fremstillingsvirksomhed samt elektricitets-, gas- og vandforsyning (i henhold til NACE 
Rev.l, hovedafdeling C, D og E). 
Mængdeindeks for landbrugsproduktionen, brutto. Mængdeindeksene for landbrugspro­
duktionen beregnes i faste 1993-priser. Kvartalsindeksene er beregnet på basis af det for­
udgående kvartal. 
Levestandard 
Antal biler. Passagerbiler: motorkøretøjer - motorcykler undtaget - der er beregnet til 
passagertransport og konstrueret til transport af højst ni personer (inkl. føreren). 
56 
Betegnelsen passagerbil dækker derfor også mikrobiler (hvortil der ikke behøves køre­
kort), taxier og lejede passagerbiler, såfremt disse højst har 9 passagersæder. Kategorien 
omfatter i visse tilfælde også varevogne. 
57 
Kilder 
Arealoplysninger, nationalregnskaber, inflationsrate, infrastruktur, industri og landbrug, 
reserveaktiver for 1998, udenrigshandel, arbejdsmarkedet: nationale kilder. 
Befolkning: Eurostat. 
Betalingsbalance: IMF. 
58 
ISSN 0254-1459 
KOM(1999) 508 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 17 01 11 06 
Katalognummer: CB-CO-99-497-DA-C 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg