ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 614 
 
 
 
Vol. 1984/0 235 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K O M (84) 614 endelig udg. 
Bruxelles, den 13. november 1984
EN EUROPÆISK POLITIK FOR RATIONEL UDNYTTELSE 
AF ENERGIEN I BYGGERIET
(Meddelelse forelagt Rådet af Kommissionen)
K O M (84) 614 endelig udg.

EN EUROPÆISK POLITIK FOR RATIONEL UDNYTTELSE 
AF ENERGIEN I BYGGERIET
INDHOLD
Side
1INDLEDNING
■ rc 1- Byggesektoren i EF
- Målsætninger for og indsats i  en europæisk politik for
rationel udnyttelse af energien i  byggeriet 1
RETNINGSLINJER FOR AKTION
- Fremme af varmesyn af bygninger 5
- Tekniske forbedringer og lovgivning
- Optimal anvendelse af finansielle ressourcer
^ 14- Brugeroplysmng og -adtæra
17KONKLUSIONER

BEGRUNDELSE
Emne: "En europæisk politik for rationel udnyttelse af energien i  byggeriet" 
(Meddelelse til Rådet fra Kommissionen)
1 . D e n  9 . juni 1 9 8 0  vedtog R åd et for D e  europæiske Fællesskaber e n  resolu­
tion (1 ) o m  n y e retningslinjer for Fællesskabets indsats p a  energibespa­
relsesområdet. D e n n e  resolution fastlagde retningslinjerne for et grund­
program  o g  anbefalede alle medlemsstater at træffe e n  ræ k k e foranstalt­
ninger, der skal tilskynde til rationel energiudnyttelse, bl.a. i  
byggeriet.
2 . D e  af medlemsstaterne trufne foranstaltninger p å  energi om rådet^er for 
nylig blevet analyseret af K o m m issio n en  (2). I  øvrigt er der p a  fælles­
skabsplan iværksat adskillige foranstaltninger p å  s a m m e  om råde.
3 . Energim æssigt ligger byggesektoren - boligsektoren o g  d en  tertiære 
sektor - p å  førstepladsen, b åde i  kraft af sit energiforbrug (38/ af 
Fællesskabets sam lede forbrug) o g  i  kraft af sit besparelsespotentiel 
(ca. 5 0 %  af det sam lede potentiel for alle sektorer).
4 . K o m m issio n en  skønner, at e n  udnyttelse af besparelsespotentiellet i  
byggeriet (s o m  er anslået til 7 5  M toe/år i  prim æ r energi indtil 1 9 9 5 ) er 
m ulig v ed  hjælp af rationel udnyttelse af energien, hvilket k a n  ske v ed  
e n  systematisering af d e  delaktioner, s o m  allerede er iværksat, o g  e n  
sam m en læ g n in g  af bestræbelserne, private o g  offentlige, i  medlemsstaterne 
o g  i  Fællesskabet.
5 . Efter e n  g en n em g an g  af byggeriets økonom iske betydning for E F  o g  d e  m a l 
o g  den indsats, s o m  e n  europæisk politik p a  dette o m rad e indebærer, 
definerer d en  foreliggende meddelelse forskellige retningslinjer for 
handling, s o m  støtter sig p å  tidligere program m er, der allerede er iværk­
sat i  medlemsstaterne eller i  Fællesskabet:
- fre m m e  af varm esyn af bygninger
- tekniske forbedringer o g  lovgivning
- optimal anvendelse af finansielle ressourcer
- brugeroplysning o g  -adfærd.
6. Energibesparelsesmålene o g  -potentiellet er beskrevet i  bilag A .  D e n  
nuvæ rende situation inden for sektoren (energiforbrug, prispolitik, 
lovgivning o g  foranstaltninger p å  fællesskabsplan o g  medlemsstatsplan) 
er beskrevet i  bilag B . E n  frem gangsm åde v ed  varm esyn er beskrevet i  
bilag C . D e  foranstaltninger, s o m  Fællesskabet allerede har truffet, 
er beskrevet i  detaljer i  bilag D  - H .
(1 ) E F T  nr. C  1 4 9  af 18.6.1980.
(2 ) K 0 M (8 4 ) 87, K 0 M (8 4 ) 8 8  o g  K 0 M (8 4 ) 3 6  (K om m issionens meddelelser 
til R ådet) .

-  1 -
I N D L E D N I N G
B Y G G E S E K T O R E N  I  E F
1 . S a m m e n  m e d  industrien, Landbruget o g  transportsektoren udgør byggeriet
(s a m m e n  m e d  "offentlige arbejder") e n  af d e  vigtigste erhvervsgrene i  
industrilandenes økonom i.
D e  økonom iske forgreninger af denne sektor (bolig- o g  terti ærsektor) er 
yderst omfattende, o g  strækker sig fra fremstilling af kom ponenter (m ate­
rialer, materiel, systemer), over projekteringen (i ngeniørarbejde),og d e n  
egentlige opførelse lige til brugernes anvendelse.
H e r gives nogle tal, der viser byggesektorens betydning i  Fællesskabets 
økonom i:
- bidrag til Fællesskabets sam lede væ rdi tiIvækst (byggeri o g  offentlige 
arbejder):  7 %
- direkte beskæftigede: 8  m io
- irlige investeringer (byggeri): 2 1 0  m ia  E C U  fordelt således:
n y e boliger: 9 0 byggematerialer: 6 5
andre nybygninger: 6 0 projektering: 1 5
vedli gehoIde Ise/m oderni seri ng: 6 0 opførelse: 1 3 0
2 1 0 2 1 0
M ålsæ tning for o g  indsats i  e n  europæisk politik for rationel udnyttelse af 
energien i  byggeriet (boliger- o g  tertiærsektoren)
2 . M e d  et slutforbrug i  1 9 8 2  p å  248,5 M to e  (dvs. 0,9 toe pr. indbygger) tegner 
bolig- o g  tertiærsektoren sig for m ere  e n d  3 8 %  af det sam lede energiforbrug 
i  Fællesskabet. E n d n u  vigtigere: der findes i  denne sektor betydelige
energibesparelsesmuligheder, der i  øjeblikket k u n  er m e g e t dårligt ud­
nyttet. K o m m issio n en  anslår d e  m ulige besparelser til 7 5  M to e  (prim ærener-

-  2 -
gi) pr. Ir (1); d en  skanner/ at der i  1 9 9 5  vil k u n n e nås e n  sådan 
nedbringelse af energiforbruget m e d  økonom isk rimelige om kostninger.
Betragtninger om kring investeringernes økonom iske rentabilitet er behandlet 
i  bilag A . Til orientering k a n  der s o m  kritisk væ rdi groft regnet anføres 
e n  bruttoløbetid p å  1 0  år, der svarer til e n  investeringsudgift pr. årligt 
sparet toe p å  3  500-4 0 0 0  E C U . Amortiseringen foregår i  gennem snit over 
fire år, hvilket svarer til e n  investering p å  ca. 1  5 0 0  E C U  pr. årligt 
sparet toe.
3 . U d  over m ålet m e d  at n å  e n  reduktion i  energiforbruget p å  7 5  M to e  pr. ar 
skulle d e  foreslåede aktioner bidrage til at:
- nedbringe Fællesskabets energi afhængighed og forbedre dets handelsbalance
(2);
- skabe investeringer i  byggesektoren af størrelsesordenen 8-9 m ia  E C U  o m  
året (3);
- mobilisere erhvervslivet (industrifolk, distributionsled, virksomheder, 
ingeniørfirmaer). D ette program  vil k u n n e  berøre 3  m io  stillinger, hvoraf 
4 0 0  0 0 0  (4 ) vil v æ re  n y e  stillinger;
- form indske forbrugernes energiudgifter i  bolig- o g  tertiærsektoren m e d  
25-30 m ia  E C U  o m  året i  1 9 95.
1 ) Svarer til ca. 3 0 %  af sektorens sam lede energiforbrug. Jf. bilag A .
2 ) I  1 9 8 2  udgjorde Fællesskabets energiregning 3 ,6 %  af dets bruttona-
t iona Iprodukt.I l s ^ r e ^ tV e n  investering pr. oprettet stilling pi 20 000-23 000 E C U . Dette
relativt lave tal forklares v ed  byggeerhvervenes lidet industrialiserede 
karakter, hvor arbejdskraften fortsat udgør e n  betydelig del af om kost­
ningerne. D isse tal bør imidlertid tager m e d  forbehold, fordi d e  i  udstrakt 
grad afhæ nger af produktionsapparatets reaktionsevne o g  produktivi 
tetsmargenerne i  denne sektor.

- 3  -
4. I de sidste ti Ir er der blevet iværksat diverse foranstaltninger både på 
fællesskabsplan og i  medlemsstaterne. Der er blevet opnået resultater, men 
de er kun punktvise og utilstrækkelige. Ved bare at videreføre de 
igangværende programmer uden nogen form for ajourføring vil energibespa­
relsespotentiellet i  byggesektoren ikke blive fuldt udnyttet.
Kommissionen er bekendt med krisen i  byggesektoren som økonomisk sektor 
såvel som med den generelle knaphed på offentlige midler. Indsatsen og
fremtidsudsigterne, nemlig:
- nedbringelse af energiafhængigheden
- investeringsskabelse
- mobilisering af erhvervslivet
- og endelig betydelig nedbringelse af adskillige 
brugerkategoriers energiudgi fter,
er sådanne, at der bør gøres en samlet indsats både på nationalt plan og 
på fællesskabsplan for at udnytte energibesparelsesmulighederne. De 
allerede udfoldede bestræbelser fortjener at blive udbygget og optimeret, 
og kun ved samordning af denne indsats, det være sig offentlig eller
privat, national eller på fællesskabsplan, men navnlig regional og lokal, 
er det muligt at få det bedste ud af resultaterne og den indvundne
erfaring.
Der er ingen tvivl om, hvor vanskelig denne udfordring er at tage op, idet 
beslutningstagere og brugere er meget forskellige og spredt vidt omkring 
inden for denne Økonomiske sektor; problemets sammensathed afspejles i  
spørgsmålets mange sider:
- den institutionelle side: centraladministrationer, regionale myndigheder, 
kommuner, nationale, regionale og fællesskabsdækkende finansierings­
organer, offentlige og private;
- den erhvervsmæssige side: private brugere i  boligsektoren (udgøres 
undertiden af interessegrupper), ejere, ejendomsadministratorer 
(dobbeltaspektet investor/bruger, interessekonflikt mellem ejer og 
lejer), private selskaber i  tertiærsektoren (forretninger, kontorer, 
hoteller), offentlige institutioner (undervisning og sundhed, kontorer, 
fritidscentre), almennyttige boligselskaber;
- den økonomiske side: industrifolk og håndværkere i  byggeerhvervene;
- den fysiske side: bygningers art og typologi, klimaforhold, geografisk
miljø.

- 4  -
I  den n e forbindelse har medlemsstaterne (centraladministrationen o g  
regionale o g  lokale m yndigheder) o g  D e t europæiske Fællesskab e n  vigtig 
rolle at spille for at fre m m e  indsatsen, rationalisere o g  udvikle d e  m est 
effektive aktioner, afstikke retningslinjerne for europæisk politik for 
rationel udnyttelse af energien p å  dette om råde.
5 . D e  af K o m m issio n en  foreslåede retningslinjer for aktion tager udgangspunkt 
i  d e  tidligere program m er, der allerede er iværksat i  medlemsstaterne 
eller af Fællesskabet (5). D e r blev foretaget e n  g en n em g an g  af situationen 
i  øjeblikket p å  dette om råde; detaljerne er nøjere anført i  b i lag B  (6).
D e t drejer sig hovedsageligt o m  bedst at udnytte d e n  indvundne erfaring 
v ed  at systematisere o g  rationalisere bestræbelserne o g  generelt ø g e  
kravene m e d  hensyn til energinyttevirkningen.
K om m issionen har til hensigt navnlig at læ g g e  v æ g t p a  at:
- fre m m e  varm esyn, der er uundværlige forud for e n  om fattende 
energim æssig renovering af d en  bestående bygningsm asse;
- formidle positive resultater o g  udarbejde et "referenceregelsæt"
- bekendtgøre bygningers nominelle forbrug;
- finde frem  til d e  m est effektive finansieringsmetoder.
(5 ) B aggrunden for næ rvæ rende m eddelelse består hovedsagelig af:
- Rådets resolution af 9. juni 1 9 8 0  ( E F T  nr. C  1 4 9  af 18.6.1980, hvori det 
anbefales alle medlemsstater at træffe e n  ræ k k e  foranstaltninger, der 
skal tilskynde til rationel energiudnyttelse, bl.a. i  bygninger;
- to meddelelser til R åd et fra K o m m issio n en  ( K 0 M C 8 4 )  8 7  endelig udg. o g
K 0 M C 8 4 )  8 8  endelig udg.), hvori medlemsstaternes energipolitikker
analyseres o g  sam m enlignes;
- e n  meddelelse til R åd et fra K o m m issio n en  (K 0 M (8 4 ) 3 6  endelig udg.) hvori 
medlemsstaternes energibesparelsesprogrammer sam m enlignes.
(6 ) Energiprogram  - prispolitik - program m er p a  fællesskabsniveau o g  i
medlemsstaterne.

- 5 -
RETNINGSLINJER FOR AKTION
Fremme af varmesyn af bygninger
6. En væsentlig hindring for at gennemfare energimæssige forbedringsarbejder i  
eksisterende bygninger bestir i  de vanskeligheder, som ejer og lejer har 
ved at afgøre, hvilke foranstaltninger der er mest egnede til at nedsætte
energi forbruget.
Varmesyn af bygninger er et uundværligt hjælpemiddel hertil; det giver de 
pågældende beslutningstagere (kommuner, almennyttige boligselskaber, 
enkeltpersoner osv.) alle de oplysninger, der kræves for at kunne vælge, 
hvilke forbedringer der skal udføres på bygningen: bygningens og dens
udstyrs varmemæssige egenskaber, mulige foranstaltninger (energibesparelser 
og/eller anvendelse af alternative kilder), omkostninger, energibesparelser 
og rentabilitet ved hver enkelt planlagt foranstaltning. Synet vil kun 
opfylde sit formål, der er at være til støtte for beslutninger om 
arbejder, hvis det er fuldstændigt og objektivt. Det kræver uddannelse og 
strenge regler for dem, der foretager synet, for at sikre kvaliteten heraf 
(metoders pålidelighed, overholdelse af entreprisebetingelser osv.) (7).
I to medlemsstater (Danmark og Frankrig) er varmesyn vidt udbredt; 
dokumentet i  bilag C giver en god beskrivelse af den metode, der er 
udarbejdet i  Frankrig.
Kommissionen mener, at en almen udbredelse af varmesyn er en nødvendig 
forudsætning for storstilede energi forbedringer i  den bestående 
bygningsmasse. I øjeblikket er denne procedure kun kendt i  et mindretal af 
medlemsstater. Et effektivt middel til at fremme varmesyn er, at gøre det
(7) Til orientering kan størrelsesordenen af omkostningerne ved et varmesyn 
omtrentligt anslås til:
.  enfamilieshus: 25° EC“
.  bygninger med under 50 boliger 1  500 3 000 ECU
.  bygninger med over 50 boliger^ 3 000 - 5 000 ECU
byqninqer i  terti ærsektoren pa
under 1  000 m2: o 500-1 000 ECU
.  byqninqer i  tertiærsektoren pa
1  000 - 5 000 m2:  o 1  000 - 3 000 ECU
byqninqer i  tertiærsektoren pa
over 5 000 m2: 3 000 - 5 000 ECU

-  6 -
obligatorisk ved ejendomshandler (8).
7. For at fremme ordningen med et varmesyn af en bygning, før der udarbejdes 
et hensigtsmæssigt arbejdsprogram, vil Kommissionen lancere et
demonstrationsprogram for energi forbedr i  nger vedrørende offentlige
bygninger i  nogle byer i  Fællesskabet (9):
(a) i  hver medlemsstat udvælges en eller to byer pa 10 000 - 40 000 
indbyggere; for hver af disse byer opstilles en liste over de 
bygninger, der skal underkastes varmesyn: offentlige kontorer, skole- 
og universitetsbygninger, sportscentre, hospitaler, plejehjem osv.;
(b) varmesyn af disse bygninger;
(c) evaluering af de foretagne varmesyn, sammenligning af anvendte 
metoder, opfølgning af demonstrationsforanstaltninger for at få et 
bedre kendskab til disse bygningskategorier samt fastlæggelse af 
foranstaltninger til videnformidling, der kunne iværksættes efter 
dette demonstrationsprogram;
(d) oplysnings- og bevidstgørelseskampagne vedrørende ordningen og 
resultaterne af varmesynet og demonstrat ionsforanstaItningerne for at 
foranledige alle berørte ansvarlige til at træffe lignende 
foranstaltninger vedrørende bygninger, som de administrerer.
Efter at have fastlagt de tekniske regler for varmesynet og
anvendelsesområdet (berørte bygningskategorier) regner Kommissionen med at 
finansiere udgifterne vedrørende pkt. b, c og d ovenfor (Artikel 704 
af budgettet). De samlede omkostninger for dette program er anslået til :
(mio ECU)
(b) Varmesyn 1,8
(c) Evaluering og opfølgning 0,3
(d) Oplysningskampagne 0,4
I ALT 2,5
(8) Da dette punkt ligeledes omfatter lovmæssige aspekter, er det behandlet 
under punkt 16 nedenfor.
(9) Gennemførelse af de arbejder, der udvælges blandt de i  varmesynet 
foreslåede, vil blive for de berørte lokale myndigheders regning, 
eventuelt med særlig støtte fra medlemsstaterne.

- 7 -
Kommissionen vil senere undersøge, om der bør Lanceres andre programmer 
vedrørende andre bygningskategorier: almennyttigt boligbyggeri, kontorer,
stormagasiner, hoteller osv.
Tekniske forbedringer og lovgivning
8. Denne anden retningslinje for aktionen er mangeartet og vedrører såvel nye 
som bestående bygninger. Aspekterne heraf er bade:
- tekniske:
.  specifikationer og harmoniserede beregningsmetoder 
.  .  forskning, udvikling og demonstration
.  referenceregelsæt
- lovgivningsmæssige:
.  energinyttevirkning i  nybyggeri 
.  fremmende foranstaltninger
.  myndighederne må gå i  spidsen ved opførelse af offentlige 
bygninger
.  energinyttevirkning i  bestående bygninger 
.  bekendtgørelse af nominelt forbrug.
9. Behovene inden for tekniske specifikationer og harmoniserede beregnings­
metoder for energinyttevirkningen af energibesparende produkter er 
vigtige, navnlig for at garantere komponenternes kvalitet og 
energinyttevirkning.
For så vidt angår byggeprodukter:  materialer, komponenter, materiel og 
systemer, der bidrager til rationel energiudnyttelse, vil Kommissionen 
fastlægge prioriteter, der stemmer overens med det europæiske regelsæt for 
energibesparelser i  bygninger (jf. pkt. 11).
Med hensyn til midlerne vil den bl.a. udnytte mulighederne under de 
internationale organer med kompetence på området (ISO, CEN osv.).

-  8 -
10. I det fyrste rammeprogram for Fællesskabets videnskabelige og tekniske
aktiviteter for perioden 1984-1987 (K0M(83) 260 endelig udg.), der var 
emnet for Rådets resolution af 25. juli 1983 (10), er det i
programvejledningen anfrirt, at fællesskabsaktioner inden for forskning, 
udvikling og demonstration brir have fortrinsret; iværksættelsen af de 
foreslåede aktioner vil tage hensyn til disse retningslinjer.
Med hensyn til forskning og udvikling skal der på baggrund af en 
gennemgang af fortegnelsen over teknikker, der skal udvikles, kunne 
opstilles prioriteter for fællesskabsprogrammet i  fuld overensstemmelse 
med de nationale programmer.
Med hensyn til demonstration var byggesektoren allerede omfattet af 
betydelige programmer både i  medlemsstaterne og på fællesskabsplan. 
Kommissionen regner med fremover at priviligere de mest lovende områder 
som f.eks.:
- energimæssig renovering af store ejendomskomplekser, navnlig 
almennyttigt boligbyggeri,
- energimæssig renovering af offentlige bygninger (administra­
tionskontorer, skoler, universiteter, sportscentre, hospitaler 
osv.),
- fremgangsmåder, der frirer til en betydelig ændring i  borgernes 
adfærd (regulering, planlægning, individuel afregning af 
udgi fter osv.) .
For at sikre en bedre koordinering af nationale foranstaltninger og 
fællesskabsprogrammerne vil Kommissionen fortsat bruge Det rådgivende 
udvalg for forvaltning af demonstrationsprogrammer (CCGPD) som stritte 
for bedre udveksling af oplysninger om vurdering af de resultater, der er 
opnået som led i  de forskellige programmer, formidling af disse 
resultater, og hvilke retningslinjer der kan afstikkes for de forskellige 
programmer.
11. Kommissionen vil udarbejde et regelsæt for energibesparelser i  
byggesektoren, der skal tjene som "referencerege Isæt" for hele 
Fællesskabet. Dette dokument skal omfatte de tekniske, kvalitative og 
kvantitative regler og de nridvendige procedurer for at nå det optimale 
niveau af energibesparelser, der kan opnås i  byggesektoren.
(10) EFT nr. C 208 af 4.8.1983.

-  9 -
Denne aktion er berettiget ved den store margen, der bestir mellem de af 
medlemsstaterne iværksatte foranstaltninger og det teknisk gennemførlige 
og det økonomisk berettigede; selv om der inden for FU&D er blevet 
udfoldet omfattende bestræbelser og opnået betydelige resultater takket 
være nationale programmer og fællesskabsprogrammer, er ikke alle blevet 
omsat i  praksis, hvilket imidlertid er det endelig mal.
Referenceregelsættet, der sætter målene på det højeste teknisk og 
økonomisk gennemførlige niveau, ville saledes udgøre:
- en målestok til at anslå den indsats, som hver enkelt medlemsstat endnu 
skulle kunne gøre (under hensyntagen til bl.a. forskellige klimatiske 
paramet re),
- et mål for de nationale politikkers samstemmighed,
- en støtte til fremme af resultaternes overgang fra forskning til 
anvendelser i  praksis,
- et meget nyttigt referenceelement for fagfolk og industrifolk ved 
fastlæggelse af retningslinjerne for deres virksomhed.
Ved udarbejdelsen af dette dokument vil Kommissionen anvende
undersøgelsen af gennemførligheden af et europæisk modelregelsæt for 
energibesparelser ved bygningsopvarmning (jf. bilag B, pkt. 5). Efter 
offentliggørelsen vil Kommissionen regelmæssigt ajourføre og revidere 
dette europæiske regelsæt for at det kan forblive brugbart.
12. Lovgivning er et egnet middel til at forbedre energi nyttevirkningen
nybyggeri, eftersom alle byggeprojekter allerede er underlagt bestemmelser 
vedrørende byplanlægning, sikkerhed osv. For en ringe meromkostning (af 
størrelsesordenen 3-5% af de samlede byggeomkostninger) kan forbruget i  
Øvrigt nedsættes med mindst 30%. Det er således økonomisk berettiget ved 
hjælp af lovbestemmelser at kræve investeringer, hvis rentabilitet er 
langt bedre end de tilsvarende foranstaltninger på bestående bygninger
(11) .
(11) Isolering, navnlig af vægge og vinduer, koster 2-4 gange mindre ved se ve 
opførelsen end ved efterisolering af bestående bygninger. Det drejer sig 
ligeledes om at berede sig pi fremtiden: 20% af de bygninger, der vi 
eksistere i  år 2000, er endnu ikke opført; størsteparten af de i  dag 
opførte bygninger vil stadig bruges - og forbruge energi i  adskillige
artier.

-  10  -
I de fleste medlemsstater (12) er der varmenormer vedrørende nybyggeri.  
Disse bestemmelser er imidlertid meget forskellige både hvad angår 
indførte metoder og krav til energinyttevirkning. Kommissionen vil 
undersøge alle egnede metoder med henblik på at opstille bestemmelser 
vedrørende minimumskrav til isolering, til regulering af varmesystemer og 
til ventilation og luftkonditionering med det formål at gøre en høj 
energinyttevirkning obligatorisk, men økonomisk berettiget (13).
Det europæiske regelsæt for energibesparelser i  bygninger (jf. pkt. 11 
ovenfor) skal tjene som reference for en skærpelse af de nationale 
reglementer for nybyggeri. I øvrigt vil den sammenlignende undersøgelse af 
krav til varmeisolering i  EF-landene, der allerede blev offentliggjort i  
1978 og 1980 (jf. bilag E, pkt. 2), regelmæssigt blive ajourført.
13. Der bør i  øvrigt iværksættes aktioner til at fremme en forbedret 
energinyttevirkning i  nybyggeri.  Varmelovgivningen bør udbygges i  etaper 
under hensyntagen til udviklingen i  energipriserne og til udviklingen af 
energispareteknikker.
Kommissionen skønner, at medlemsstaterne burde:
- bebude en kommende skærpelse af lovgivningen med talsatte mal adskillige 
år forud for ikrafttrædelsen;
- anvende en "beregningsmetode" (14), hvorved man kan bestemme 
energibesparelserne i  en ny bygning med "høj energinyttevirkning" i  
forhold til en referenceløsning, der svarer til den gældende lovgivning, 
og fastsætte en form for "mærkning" af det højstydende nybyggeri (f.eks. 
af bygninger, hvis energiforbrug ligger mindst 20% under lovens krav);
(12) Jf. dok. K0M(84) 36 op cit., bilag I, s. 4, tabel 1.
(13) Der bør imidlertid tages hensyn til mulige negative virkninger: f.eks. 
kan alt for høje meromkostninger ved byggeri gøre vilkårene endnu værre 
for en i  øjeblikket kriseramt sektor. Derfor er det vigtigt at 
bekendtgøre en skærpelse af lovgivningen adskillige år i  forvejen (jf. 
pkt. 13 nedenfor).
(14) Udarbejdelse heraf vil blive foretaget på Kommissionens initiativ.

- udvikle uddannelsesaktioner for de erhvervsfolk, der deltager i  
byggefasen (arkitekter, ingeniører, entreprenører og håndværkere) (15).
En sådan ordning ville fremme udviklingen af højtydende teknikker og  
processer og åbne markederne herfor. Desuden ville den forberede  
byggeerhvervet på en skærpelse af varmelovgivningen.
14. Kommissionen mener, at de nationale, regionale og lokale myndigheder burde  
overveje at lade høje energinyttevirkningsgrader indgå i  de entreprise­
betingelser, der opstilles ved offentlige udbud:  nye offentlige bygninger  
burde tjene som eksempel med hensyn til rationel energiudnyttelse.  
Følgelig opfordrer Kommissionen medlemsstaterne til at indføje, hvis de  
endnu ikke har gjort det, krav til energinyttevirkning i  entreprise-
betingelserne for udbud vedrørende opførelse af offentlige bygninger.  
Disse foranstaltninger kunne eventuelt begrænses til enten bygninger, der  
opføres af staten, eller udvides til at omfatte bygninger, der opføres af  
offentlige institutioner, kommuner og halvoffentlige selskaber for
almennyttigt boligbyggeri.
Hvis der allerede findes en varme lovgivning for de pågældende
bygningskategorier (boliger eller tertiærsektor), bør kravene i  de  
gældende regler skærpes. I modsat fald bør der fastsættes særlige regler
for offentlige bygninger.
15. De foranstaltninger, der skal udarbejdes for at forbedre de eksisterende  
bygningers energi nyttevirkning er hovedsagelig baseret på tilskyndende
foranstaltninger, idet det i" det hele taget er vanskeligt at udarbejde  
lovgivning, iværksætte den og kontrollere den på dette omrade. Der bør dog  
indføres normer, der svarer til dem, de'  gælder for nybyggeri (jf. ovenfor  
pkt.  12), og der bør udføres isoleringsarbejder hver gang, der iværksættes  
et omfattende moderniseringsprogram for bestående bygninger. Kommissionen  
vil undersøge alle særforanstaltninger på dette område (krav om varmesyn  
eller endog særbestemmelser, der gør visse former for energibesparelsesar-
(15) Der bør ligeledes skrides ind på det grundlæggende uddannelsesplan
(tekniske skoler, universiteter ...)  for at undervise i  de særlige
as
pekter ved teknikker til energibesparelse og anvendelse af vedvarende  
energi kiIder.

-  1 2  -
bejder obligatoriske) med henblik på at foreslå Rådet et direktiv eller en 
henstilling herom. Desuden bør medlemsstaterne indfyre en bedre kontrol af 
varme-, klima- og ventilationsanlæg.
16. Det sidste område, hvor Kommissionen finder en lovgivning nyttig, er •  
markedets gennemsigtighed gennem mærkning med nominelt forbrug.  Kravet om 
varmesyn forud for ejendomshandeler er allerede blevet omtalt tidligere
(j  f.  pkt.  6.).
Denne foranstaltning kunne udvides til at omfatte nye bygninger og gøre 
udstedelse af en attest obligatorisk: enten opfylder bygningen gældende
normer eller også gør den det ikke, og attesten giver således en 
beskrivende fortegnelse med talangivelser over det nødvendige arbejde. 
Under alle omstændigheder bør bygningens nominelle forbrug være anført på 
attesten.
Kommissionen vil undersøge, hvordan et direktiv herom eventuelt kunne 
foreslås Rådet med udgangspunkt i  erfaringen fra lignende foranstaltninger 
truffet af myndighederne i  nogle medlemsstater.
Optimal udnyttelse af de finansielle ressourcer
17. Nationale, regionale eller lokale myndigheder har i  forbindelse med deres
energipolitik iværksat talrige programmer for finansiel støtte til
investeringer vedrørende energibesparelser eller energierstatninger.
Disse foranstaltninger henhører faktisk under medlemsstaterne, idet disse 
kan fastlægge de betingelser, der er bedst egnede for de forskellige 
investorkategorier (kommuner, forretningsfolk, enkeItpersoner, boligsel­
skaber osv).
18. For så vidt angår de nationale programmer finder Kommissionen det 
nødvendigt at søge at opnå større nyttevirkning af den offentlige støtte; 
man kunne opnå dette ved at:

- 13 -
- gennemgå de forskellige i  øjeblikket gældende finansielle incitamenter for 
at hente inspiration fra de mest effektive foranstaltninger, som visse 
medlemsstater har truffet;
- reservere støtten til de mest effektive energibesparende investeringer, dvs. 
som kan udvise et forhold omkostninger pr. sparet toe, som tigger under en 
vis grænse, der varierer fra land til land og undertiden efter 
energiformerne eller investeringskategorierne (16), og som ligeledes tager 
hensyn til den samlede energibesparelse i  udstyrets levetid;
- tilstræbe en igangsættervirkning hvad angar en vid udbredelse af højtydende 
teknikker eller udarbejdelse af arbejdsprogrammer; Kommissionen mener, at 
medlemsstaterne i  det mindste i  visse tilfælde bør yde finansiel støtte til 
byggeprojekter med "høj energinyttevirkning"; denne støtte kan medvirke til 
at opmuntre bygherrer og iværksættere til at gå ind på en meromkostning ved 
opførelsen, især i  starten, for at fremme den proces, der skal lægge op til 
den kommende lovgivning (støttebeløbet kan nedsættes efterhånden som datoen 
for den nye lovgivnings ikrafttræden nærmer sig);
- begunstige de former for arbejder, der er af størst interesse for samfundet;
- motivere visse kategorier af bygherrer i  særlig grad ved at opfylde mål, der 
supplerer den rationelle energiudnyttelse (forbedring af komforten, 
renovering af forfaldne bygninger osv.) og ved at indføre garantiordninger 
for resultater, kvalitetskontrol og pris;
- tage hensyn til de berørte erhvervsgrenes særlige problemer (aktiviteten i
byggesektoren ___)  og de iværksatte aktioners virkninger på beskæftigelsen;
(1
6) Se i  denne forbindelse bilag A, pkt. 3. Efter al logik bør "meget
rentable" arbejder (der afskrives på under 2 ar f.eks.) være udelukket 
fra offentlig støtte. Erfaringerne har vist, at denne form for arbejde 
generelt er af ringe omfang sammenlignet med andre arbejder, hvis 
afskrivningstid f.eks. er på mellem 2 og 10 ar. Desuden er grænsen mellem 
"meget rentable" og "rentabel" meget vanskelig at definere præcist. 
Talrige arbejder og navnlig de "mindre rentable" (vægisolering f.eks.) 
kan i  øvrigt betragtes som "alsidige", dvs. at de ikke blot bidrager til 
bedre varmeisolering, men også til bedre lydisolering eller større 
tæthed, social renovering af boligen ... Man bør saledes være opmærksom 
på, at energibesparelsesprogrammer vedrørende den bestående bygningsmasse 
ligeledes kan være programmer for generel renovering af forfaldne 
bygninger.

- 14 -
- vedtage de nødvendige Ledsageforanstaltninger: erhvervsuddannelse
(navnlig inden for de nye teknikker), oplysningskampagner, __
- 
bygge pi foreninger eller formidlende organer, der lokalt kan fremme og 
animere disse støtteprogrammer og således betydeligt øge virkningerne af 
den finansielle støtte, navnlig til enkeltpersoner, småhandlende osv.
19. Den nødvendige finansiering f.orudsætter lån. Følgelig har Kommissionen til 
hensigt at:
- bekræfte lånemulighederne og eventuelt udbygge dem,
- undersøge sammen med Den europæiske Investeringsbank og med 
medlemsstaternes berørte organer, hvilke ændringer der eventuelt kunne 
foretages i  de gældende låneregler for bedre at tilpasse dem de 
foreslåede retningslinjer for aktion.
Som et eksempel, der fortjener at vinde større udbredelse (17), kan i  
øvrigt nævnes en foranstaltning som den, der er indført i  Frankrig i  
forbindelse med "særlig fond for omfattende arbejder" (F.S.G.T.), hvor den 
franske energistyrelse (Agence Frangaise pour la Maitrise de l'Energie) 
optræder som en slags mellemled mellem Den europæiske Investeringsbank og 
kommunerne.
Energiproducenter og -forsyningsselskaber samt visse finansieringsorganer 
kunne eventuelt foreslå kontrakter, hvorefter investeringerne tilba­
gebetales ved hjælp af fortjenesten ved de gennemførte besparelser.
Brugeroplysning og -adfærd
20. Det er altafgørende at indsamle, analysere og sammenligne alle disponible 
data, evaluere iværksatte foranstaltninger og endelig udforme og foreslå 
de bedst egnede midler til en fuldstændig formidling af oplysninger.
(17) Kommissionen vil nøje gennemgå de nærmere regler for denne 
særforanstaItning og undersøge, i  hvilken form lignende foranstalt­
ninger kunne gennemføres i  de andre medlemsstater.

- 15 -
Til denne opgave foreslår Kommissionen at nedsætte en ekspertgruppe, 
hvis hovedopgaver skulle være følgende:
- indsamle, analysere og sammenligne alle oplysninger vedrørende 
nationale programmer;
- fastlægge og iværksætte aktioner til udbredelse af indsamlede 
oplysninger, af evalueringsresultater og foretagne analyser;
- indsamle detaljerede makro-økonomiske statistikker om energiforbrug;
- varetage opfølgningen af Fællesskabets mål, direktiver og henstillinger;
- fastlægge retningslinjerne for fællesskabsaktioner, varetage koordine­
ringen heraf med de nationale programmer og udarbejde nye forslag, der 
skal forelægges Rådet.
Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at systematisere evalueringen 
af deres foranstaltninger og tilsende den alle oplysninger om deres 
programmer og de opnåede resultater, idet denne informationsudveksling 
skal fremme en teknisk berigelse af de talrige medvirkende, fremme 
udarbejdelsen af visse aktioner, øge effektiviteten af forskellige 
programmer og endelig sprede kendskabet til gode erfaringer.
Med hensyn til de i  gangværende fæ l  lesskabsprogrammer (FU&D) skal 
resultaterne formidles ud i  vide kredse. Kommissionen er begyndt at 
afholde konferencer og at formidle informationsdokumenter og brochurer 
vedrørende disse foranstaltninger. Denne aktion er ved at blive udbygget 
under hensyntagen til, hvor langt programmerne er skredet frem, navnlig 
ved hjælp af SESAME-basen, som offentligheden om kort tid vil få adgang 
til via EURONET.
I forbindelse med de nationale programmer iværksættes diverse for­
anstaltninger for at ændre brugernes adfærd:  det kan dreje sig om
lovbestemmelser (begrænsning af rumtemperaturen eller natbelysningen, 
...), men især om oplysnings- og bevidstgørelseskampagner. Virkningen af 
disse ret billige foranstaItninger kan være meget omfattende:

- 16 -
Frankrig skanner f.eks., at der hvert Ir spares 10 Mtoe i  bygninger takket 
være adfærdsændringer siden 1974. Kommissionen mener,, at medlemsstaterne 
fortsat skal oplyse offentLigheden, især i  perioder med stabile eller 
faldende reelle energipriser.
I den private eller den offentlige sektor kunne man i  forskellige 
medlemsstater for at fremme mere økonomisk adfærd, udbygge foranstalt­
ninger såsom udnævnelse af specielt udannede energi chefer, udsendelse af 
vejledninger i  energistyring (18), indførelse af energiregnskaber 
(manuelle eller ved hjælp af telematik), og individuel afregning af 
energi forbrug.
Kommissionen ville i  øvrigt bestræbe sig på at forbedre kendskabet til 
energiforbrugeres adfærd og ønsker og bedre vurdere de resultater, der kan 
forventes af de forskellige planlagte foranstaltninger for at øge 
virkningen af EF-aktioner eller nationale aktioner ved bedre at tilpasse 
dem de berørte befolkningers psyko-sociologiske egenskaber.
22. Producenter af husholdningsapparater gør generelt en betydelig indsats i  
retning af at lave mere energiøkonomiske apparater. Disse bestræbelser 
bør logisk tilgodeses pi informationsplanet ved mærkning af energifor­
bruget. Det drejer sig om dels at give sådanne apparaters energimæssige 
virkninger al den opmærksomhed, de fortjener (19), og dels at opmuntre 
producenterne til at fortsætte deres indsats i  denne retning.
Rådet har allerede vedtaget et rammedirektiv og et gennemførelsesdirektiv 
vedrørende el-ovne (20). Kommissionen har til hensigt at søge behandlingen
(18) Kommissionen udarbejder i  øjeblikket sadanne vejledninger for forvaltning 
af sundhedsinstitutioner og for centraliseret forvaltning af kommunale 
bygninger. Der burde foretages en opgørelse over private initiativer pa 
dette område (Kommissionen har kendskab til en vejledning for forvaltning 
af supermarkeder), og Kommissionen burde bidrage til at fremme sadanne 
publikationer på europæisk plan.
(19) Og dermed udbygge bevidstgørelsen hos brugerne.
(20) Jf. bilag D, side D.2.

- 17 -
af andre gennemfrirelsesdirektiver genoptaget med henblik p8 at fire
dem til en positiv slutning.
KONKLUSIONER
Som konklusion, rinsker Kommissionen at understrege :
- vigtigheden af en rikonomisk rimelig udnyttelse af energibesparelses- 
mulighederne i  byggesektoren;
- at ordningen med varmersyn er uundvaerdig, idet den er et vigtigt ins­
trument til stritte for beslutninger om energimaessig renovering af 
bestående bygninger, isaer ved ivaeksaettelse af et demonstrations- 
programm for varmemaessig renovering af offentlige bygninger i  nogle 
byer i  fael leskabet, til hviIket medlemsstaterne brir tilsige deres stritte;
- nridvendigheden af at forsknings-, udviklings- og demonstrationspro-
o . 0grammerne, der er ivaeksat pa faellesskabsplan, viderefrires pa det
retsgrundlag, der allerede eksisterer, eller som er ved af blive
udarbej det;
o- betydningen af en lovgivning med henblik pa at forbedre den varmemaessige 
nyttevirkning i  nybyggeri og ved renovering af bestående bygninger.

EN EUROPÆISK POLITIK FOR RATIONEL UDNYTTELSE 
AF ENERGIEN I BYGGERIET
BILAGER
BILAG A :  Målsætning for 1995 - Nedbringelse af energiforbruget i  bolig
og tertiærsektoren
BILAGB:  Nuværende situation i  sektoren
BILAGC:  Fremgangsmåde ved varmesyn
BILAGD:  EF-henstillinger og -direktiver
BILAGE:  Nyere undersøgelser foretaget på Kommissionens anmodning
BILAGF:  Ha rmoni se ri ngsforanstaItni nger
BILAGG:  Slutrapporter om forskning foretaget under 
vedrørende energibesparelser i  bygningerF S U-programmet
BILAGH:  Aktioner ved Det fælles Forskningscenter i Ispra

BILAG A
Nedbringelse af energiforbruget i  
bolig- og tertiærsektoren
MÅLSÆTNING FOR 1995
NYBYGGERI
Ber bygges hvert år ca. 2 millioner nye boligækvivalenter i Fælles­
skabet: 1,4 mio boliger og 0 ,6 mio boligækvivalenter i tertiær-  
sektoron ( 1).
Foranstaltningerne vedrørende nybyggeri (navnlig bestemmelserne  
om isolering og regulering, nen også fremme af højtydende varme­
systemer osv.) skulle gøre det muligt at spare 1 toe (tous olieæk­
vivalent), ( 2)  primær energi pr. boligækvivalent, dvs. i alt 2 mio 
toe/år.
l) Antallet af boligækvivalenter i en ikke-boligmæssig bygning kan  
vurderes ud fra disse bygningers gulvareal eller deres energi­
forbrug.
2) Det drejer sig om en gennemsnitlig energibesparelse i forhold
til referencesituationen fra før 1974; denne værdi tager således  
hensyn til såvel virkningerne af bestemmelserne om nybyggeris  
varmeisolering siden 1974 som de nye foranstaltninger, der skal  
ivræksættes i de kommende år.

A.2.
2. Ved år 1995 vil der således kunne være sparet 20 M toe i Fælles­
skabet takket være forbedringer i den energimæssige ydelse af nye  
bygninger og deres varmeanlæg.
VARM EM f f .  S SI G renovering  af bestående  bygninger
3. Energibesparelsespotentiellet er et almindeligt udviklet begreb  
for bestående bygninger:  det er alle de energibesparelser, der
kan opnås, hvis der i disse bygninger foretages enhver mulig varme-  
mæssig forbedring, med undtagelse af det, der ikke er "rimelig  
rentabelt".
Denne "rimelige rentabilitet" er vanskelig at definere, eftersom  
de fleste varmemæssige forbedringer svarer til investeringer med  
mange forskellige kriterier, hvis fordele ikke kun kan vurderes  
udelukkende ud fra de energibesparelser, de medfører. Til eksempel  
kan anføres:
- udvendig isolering betyder ligeledes en oppudsning af facaden,  
en renovering af boligen, forebygger i visse tilfælde vandind­
trængen, og fører ofte til et mere harmonisk udseende,
- termoruder giver ligeledes bedre støjdæmpning,
- terasseisolering udbedrer også utætheder,
- installering af nye højtydende kedler nedbringer ofte foruren­
ingen.... eller er under alle omstændigheder nødvendig, når
gam
le kedler skal udskiftes.
For at vurdere om investeringer i energibesparelse er rentable,  
skal man ligeledes tage hensyn til de anvendte materialers leve­
tid (der kan variere fra nogle få år, f.eks. belysning, til ad­
skillige .årtier, f.eks. isolering) og de tilsvarende påløbende

A.3.
udgifter (vedligehold,,,..), nøje fastlægge visse økonomiske  
parametre såsom tilbagediskonteringsfaktoren, prisen på de for­
skellige energiformer (forbruger- og importpriser) osv.
ITvis det på trods af disse forhold viser sig nødvendigt nøjere  
at fastlægge denne "rimelige rentabilitet", kan man i store linjer  
definere den ved en bruttotilbagebetalingstid ( 3)  på under omkring  
10 år, eller et maksimalt investeringsbeløb på 3 500 til 4 000 ECU  
(4) for årl igt at spare 1 toe.
4. Det fælles Forskningscenter i Ispra har foreslået en foreløbig  
vurdering af energibesparelsespotentiellet i bestående bygninger  
ved at udarbejde en matematisk model af Fællesskabets boligmasse;  
denne model er siden blevet videreiadviklet for Italiens vedkommende.  
De vigtigste parametre, der er taget i betragtning, er klimazoner,  
boligens bestanddele, bygningernes termiske karakteristika og de  
forskellige typer heraf. Der er foretaget adskillige forenklende 
hypoteser: der er lagt vægt på isolering og ensartethed i arbejds­
omkostningerne på tværes af de forskellige medlemslande. Ikke desto  
mindre svarer dette første skøn stort set til de vurderinger, AFME  
er nået frem til for Frankrigs vedkommende.
Ved at anvende de resultater, der er opnået i Ispra, på hele Fæl­
lesskabets boligmasse, kan der foretages en foreløbig vurdering  
af de kummulerede investeringer, som er nødvendige for virkelig­
gørelse af et givet niveau af energibesparelser.
3) Forhold udtrykt i nr og lig med
investering
nedbringelse af første års energiudgifter
4) Alt efter sparede energimængder og lande kan dette forhold  
variere betydeligt.

A.k.
Energibesparelser Nødvendige investeringer for at opnå
de tilsvarende energibesparelserpr«  dl
M toe U  mia 130X1)
7
15
20
30
ko
k52 til 5  
7 til 15
12 til 21
30 til 39 
58 til 67  
30 til 90
Tabel 1: Forholdet mellem energibesparelsespotentiellet og de
vendige kumulerede investeringer
Det siger sig selv, at hver ny kategori af energibesparelser bliver  
dyere og vanskeligere at gennemføre end den foregående. Der kan af  
tabel 1 udledes en vurdering af de gennemsnitlige investeringsomkost­
ninger pr. sparet toe pr. år for hver af kategorierne i tabellen,  
hvorved det faktiske energibesparelsespotentiel kan evalueres som  
funktion af de forudgående overvejelser om "rimelig rentabilxtet".

A.5.
Samlede Bnergibesparelse Gennemsnitlig Gennemsnitlig in-
energi- i kategorien investering i vestering for
bespar— (M toe/år) kategorien årligt at spare
eiser (mio ECU) 1 toe (ECU)
(il toe/-'Ir
7 7 3 500 500
15 8 7 500 950
20 5 5 500 1 100
30 10 18 000 1 800
40 10 28 000 2 800
45 5 22 500 4 500
Tabel 2: Investeringskategorier for energimæssige forbedringer af be-
stående bygninger
6. Anvendes nå tabel 2 de indledende betragtninger om investeringers  
"rimelige rentabilitet", udgår af sig selv den sidste kategori (4-0  
til 45 M toe, en gennemsnitlig investering på 4 500 ECU/årligt sparet  
toe) .
Det skulle således teoretisk og "rimeligt" være muligt i den bestå­
ende boligmasse årligt at spare henved 40 M toe til en samlet in­
vestering på 5<S - 67 tnia ECU. Den "gennemsnitlige" investering pr.  
årligt sparet toe ville således ligge på ca. 1 600 ECU i et interval  
mellem 500 og 3 500 ECU.

A. 6.
7. En anden fremgangsmåde giver tilsvarende resultater:
Fmllosstabets boligmasse udgør ca. 1^0 millioner bolignkvivalenter  
(bolig- og tertimrsektor),  den for ca. 95# vedkommende er blevet  
opført før de seneste energimæssige bestemmelser trådte i kraft.
1 betragtning af denne bestående boligmasses gennemsnitlige energi­
udnyttelse, der er temmelig dårlig ,  findes der et betydeligt  
energibesparelsespotenti el,
Det kunne sættes som mål hvert år at varmerenovere 5 - 6  millioner  
■j^ol i gækvi val en t er (dvs. af boligmassen) .  Med en gennemsnitlig
besparelse i primær energi på 0,6 toe pr. boligækvivalent følger  
deraf en samlet besparelse på ca. 3,5 M toe om året,  dvs. 35 M 
toe i 1995.
3. Det ser alt i alt ud til at være realistisk at lægge sig fast på  
sidstnævnte tal, der er en smule lavere end de første skøn, dvs.  
med hensyn til renovering af bestående boliger: en besparelse p.i
M toe pr. år i 1995«
ADFÆRDSÆNDRING
i
9. En sænkning af rumtemperaturen med 0,5°C i hele Fællesskabet ville  
medføre en energibesparelse på mindst 6 M toe.

A.7.
Andre adfærdsændringer (energistyring i store boligkomplekser, 
anvendelse af husholdningsapparater og belysning.,..) ville lige­
ledes kunne føre til betydelige energibesparelser.
10. Et mal på 9 M toe besparelse af primær energi i 1995» takket være  
en mere økonomisk adfærd, må anses for realistisk.
FORBEDRET NYTTDVITkn ING AF IITJSKOLDNINGSAPPARATER OG BELYSNING
11. Nye apparaters energinyttevirkning (hårde hvidevarer, belysning 
osv. )  forventes forbedret med gennemsnitlig 20fo fra nu af og ind­
til 1005.  Deraf ville følge en energibesparelse på omkring 11 I I  
toe i dette tidsrum.
SANEIIjSITATNING: NÅL FOR 1995
12. Af det foregående kan udledes energibesparelsespotentiellet år
1995.

A.S.
Mål
(i M toe)
- Nybyggeri (2 millioner boligrekvivalenter/ar)
- VannerenoverLng af 5 til 5 millioner 
bo li gmkvi val ent er/ "  r
- Adfr'-rd sn-’ ndri  ng
- Forbedret nyttevirkning af apparater og 
belysning
I ALT20
35
9
li
75
De ovenfor fastsatte nål forer således til en besparelse i primær  
energi nå 75 M toe pr. år i 1995 1 bolig- og tertiærsektoren.
VURDERING AF INVESTERINGER
13. Den "gennemsnitlige investeringsomkostning" pr. åirligt sparet toe 
er ovenfor blevet anslået til ca. 1 600 ECU for eksisterende byg­
ninger. For så vidt angår nybyggeri drejer det sig om en meromkost­
ning, der selvfølgelig er mindre end for bestående bygninger. For 
alle typer bygninger tilsammen kan der derfor regnes med 1 500 ECU/ 
åirligt sparet toe.

A.9.
lå. Adfærdsændringen kræver i ordets egentlige forstand ingen inve­
steringer. Forbedring af husholdningsapparaters og belysnings­
systemers nyttevirkning lcrrever derimod investeringer i industrien  
(forskning, forsøg, indførelse af nye fabrikationsprocesser osv.),  
men i det omfang, hvor den vedvarende og hurtige udvikling på  
markedet gør investeringer nødvendige, endog uden forbedring af 
de pågældende apparaters energi-nyttevirkning, synes det rimeligt  
at tage sådanne udgifter i betragtning i den foreliggende beregn­
ing.
15. Det samlede investeringsbeløb, der kræves til at iværksætte dette  
program, skulle nærme sig ?0 til 85 mia ECU for hele perioden  
1985-1995,  dvs. ca. 8 til 9 mia ECU pr. år.

B.1 .
BILAG  B.
NUVÆRENDE SITUATION 1 SEKTOREN 
ENERGIEORBRUG
1. Energiforbruget i bolig- og tertiærsektoren omfatter flere områder: opvarmning, 
ventilation, klimaanlæg, produktibn af varmt, brugsvand, belysning, køkken, 
husholdningsapparater, kontorudstyr, elevatorer osv. Inden for boligsektoren 
havde det gennemsnitlige forbrug pr. år og pr. boligenhed tendens til at stige 
indtil 1979 og derefter til at falde. Der er stor forskel mellem medlemsstaterne. 
Denne situation er illustreret i figur 1.
figur 1 - Husstandsforbruget pr. boligenhed (1982)
Toe/å r/boli genhedI alt
andet forbrug
opvarmning + varmtbrugsvand.

B.2.
2. Den del af energien, som bruges til rumopvarmning, er stærkt knyttet
til ydre paramentre, som i det væsentlige er klimatiske, hvilket delvis forklare
de observerede forskelle. En beregning af det specifikke forbrug pr. indbygger
og pr. graddag vil til en vis grad kunne korrigere virkningen af klimatiske 
(se tabel 1 neden for)
variationer. Det kan imidlertid konstateres, at medlemsstaterne fordeler sig 
i tre klart adskilte grupper:
- medlemsstater med lille specifikt forbrug (Det forenede Kongerige, Irland); 
men hvor der konstateres en jævn stigning i forbruget. Denne stigning kan 
forklares gennem udbredelsen af centralvarme, som endnu kun er lidt udbredt 
i disse medlemsstater;
- medlemsstater med stort specifikt forbrug (Belgien og Nederlandene); disse 
ligger langt over de andre medlemsstater i Fællesskabet;
- medlemsstater, hvis afvigelse fra det gennemsnitlige specifikke forbrug 
indsnævres (Forbundsrepublikken Tyskland, Italien, Frankrig, Danmark).
Indtil nu har indsatsen i denne sidste medlemsstat givet de mest 
bemærkelsesværdige resultater.
Land B DK D F IRL I NL UK
Forbrug 11,4 7,7 7,9 7,1 6,5 6,4 10,6 6,0
Tabel 1  : :  Årligt forbrug til opvarmning i husstande, udtrykt i MJ
pr. indbygger og pr. graddag (1982).
PRISPOLITIK
3. Politikken vedrørende priserne på de forskellige energiformer for slutfor­
brugeren er et vigtigt led i en energipolitik.

B.3.
En analyse af prisen inkl. afgifter for diverse energiformer leveret til 
forbrugerne i begyndelsen af 1983 afslører betydelige forskelle.
Således praktiserer Danmark energipriser, som ligger langt over Fællesskabets 
gennemsnit. Dette er også, omend i mindre grad, tilfældet med Frankrig og Italien. 
På den anden side praktiserer Storbritannien og Irland (for sidstnævnte lands 
vedkommende kul) priser, som ligger væsentligt under Fællesskabets gennemsnit.
Figur 2 nedenfor giver en grafisk fremstilling af energiprisudviklingen siden 
1970 for seks medlemsstater.
Figur 3 gør det muligt af sætte prisen for hver energiform (for hvert land) 
i forhold til Fællesskabets gennemsnit.
Under indtryk af prisstigningerne og den afvigende udvikling af energiforbruget 
pr. boligenhed, har den del, som af den enkelte husstand anvendes til opvarmning, 
varmtvandsproduktion og belysning i forhold til slut forbruget udviklet sig 
forskelligt, som tabel 2 viser.
ÅrBDKDFIRL1NLUK
19705,3%4,6%3,5%3,1%4,2%3,3%3,9%4,7%
19745,4%5,9%3,8%3,7%4,9%3,3%4,2%4,3%
19807,2%8,2%4,5%4,6%6,2%4,0%5,3%4,7%
Tabel 2: Andel af husstandenes energiudgifter til boligformål i forhold til 
slut forbruget.
(Kilde :  EUROSTAT).
Den store vægt af energiudgifterne til boligformål kan forklares på forskellige 
måde:
- høje priser (Danmark);
- energiforbrug støtte end Fællesskabets gennemsnit (Belgien, Nederlandene);

B.4.
- købekraft under Fællesskabets gennemsnit (Irland).
Den beskedne stigning i energiudgifterne i Irland og Det forenede Kongerige 
kan forklares ved, at slutenergiprisen,  inkl. afgifter i faste priser er 
er forblevet så godt som konstant.
4. Under påvirkning af den afvigende prisudvikling, ændring i levemåde
(udbredelse af centralvarme) og forøgelse af købekraften er strukturen af 
forbruget af energiprodukter i sektoren ændret dybtgående, som det fremgår af 
tabel 3·
1973 1981
Kul 13,4% 7,6%
Fyringsolie 36,1% 42,2%
Gas 16,3% 30,5'
Elektrici tet 14,2% 19,7'
I alt 100,0% 1 0 0,0%
tabel 3: Forbrug af energiprodukter i bolig- og tertiærsektoren. Fordelingen 
pr. energikilde.

B.5.
Figur 2
Mindre brugere. Energiprisindeks 
Fast pris i  national valuta 
(basis 100 :  1970)
■  BELGIE / BELGIQUE  
•BR DEUTSCHLAND  
»FRANCE  
•  IT  ALI A  
- NEDERLAND  
-UNITED KINGDOM

B.6.
Figur 3 - Energipris inkl. afgifter til husholdningsbrug udtrykt i  
kpbérkraftstandard pr. gigajoule. Januar 1984.
EUR-10
EUR-10
EUR-10
EUR-10

B.7.
FORSKRIFTER OG FORANSTALTNINGER PÅ EF-NIVEAU 
Henstillinger og direktiver
5. Hvad angår rationel energiudnyttelse inden for byggeri har Rådet vedtaget flere 
henstillinger siden 1976 vedrørende varmeisolering af bygninger, varmeinstalla- 
tioner, varmeregulering og måling af varmeforbrug.
I øvrigt er der vedtaget EF-direktiver på to områder: det ene vedrørende 
ydelsen af varmeanlæg og det andet vedrørende angivelse af energiforbrug på 
husholdningsapparater (rammedirektiv og gennemførelsesdirektiv for elovne).
Disse direktiver og henstillinger er angivet i bilag D.
De anvendes på forskellig måde og med forskellig indførelsesfrist i de 
forskellige medlemsstater. Men generelt må man sige, at EF-teksterne har 
medvirket til at fremskynde vedtagelsen af nationale foranstaltninger til 
fremme af rationel udnyttelse af energi i byggeriet.

B.8.
Undersøgelser
6. Der er i den seneste tid gennemført flere undersøgelser på Kommissionens initiativ. 
Disse udgør et særlig interessant grundlag for det fremtidige arbejde. Disse 
undersøgelser er angivet i bilag E.
Harmonisering
7. Der foregår arbejde vedrørende både bygningskonstruktionsprincipper som 
vedrørende produkter til byggeformål i forbindelse med harmoniseringen af 
nationale foranstaltninger (se bilag F).
Dette arbejde vedrører byggeriet som helhed. For så vidt angår spørgsmål, som 
især angår energi, kan bl.a. nævnes isoleringsmaterialer, termoruder og sol- 
f angere.
Forskning og udvikling
8. Rådet vedtog henholdsvis i 1975 og 1979 to F&U-programmer på energiområdet.
Det andet program, hvis finansiering beløb sig til 105 mio ECU, sluttede i 
juni 1983.
Arbejdet vedrørende reduktionen af energiforbruget i bygninger er fortsat i 
to delprogrammer: energibesparelse og solenergi. I øjeblikket er et tredje 
firårsprogram under udarbejdelse.
Disse programmer tager især sigte på at gøre det teknisk muligt på længere 
sigt at nå frem til en formindskelse af energiforbruget i bygninger på 
mindst 50%.
I delprogrammet energibesparelse (1979-1983) er der undertegnet 60 kontrakter, 
som i det væsentlige behandler følgende emner:
i

B.9.
- udvikling af varmepumper, med vægten lagt på absorptionstypen;
- forbedring af konventionel opvarmning og regulering af denne;
- forbedring af væg- og loft isolering; udvikling af reflekterende film 
til eksisterende ruder;
- formindskelse af træk;
- datamatsimulering til beregning af lavenertjibygningers konstruktion.
Forsknings- og udviklingsdelprogrammet vedrørende solenergi vedrører 
udvikling af passive og aktive solsystemer og udarbejdelse af retningslinjer 
for konstruktion af solenergisystemer.
Det tredje program (1984-1987) blev godkendt af Rådet.
Listen over eksisterende rapporter vedrørende dette arbejde er angivet i
bilag G.
9. Derudover fortsætter Det fælles Forskningscenter i Ispra diverse arbejder 
inden for delprogrammet vedrørende solenergi med vægten lagt på passiv tek­
nologi i byggesektoren og vedrørende varmelagring.
Der er også startet to foranstaltninger inden for datafangst og energisyn 
vedrørende den eksisterende bygningsmasse (jf. bilag H).
Demonstrationsprojekter
10. For at fremme den praktiske anvendelse af de teknikker, som er udviklet til 
forsknings- og udviklingsstadiet, vedtog Rådet i 1978 et firårigt fællesskabs­
program vedrørende demonstrationsprojekter, som skulle gøre det muligt

B.10.
at yde finansiel støtte til demonstrationsprojekter både inden for energi­
besparelser og inden for alternative energikilder (1).
Den 11. juli 1983 vedtog Rådet et nyt demonstrationsprogram for 1983 (?). 
Videreførelsen af programmet for 1984 og 1985 blev besluttet den 23/8/84 (3).
For energibesparelser henhørende under programmet var der pr. 31. december 1983 
forpligtet 124 mio ECU som støtte til 232 demonstrationsprojekter.
Af dette tal er 5,9 mio ECU blevet anvendt til bygninger (30 projekter minus 
den, som blev trukket tilbage efter accept).
Projektet vedrører i ser:
- boligbyggeri med lavt energiforbrug;
- teknikker til energibesparelse i bygninger i den tertiære sektor;
- nye varmepumpetyper;
- højtydende kedler.
For så vidt angår alternative energikilder har demonstrationsprojekterne 
omfattet solenergiteknikker til varmtvandsproduktion og til opvarmning af 
bygninger og svømmebassiner.
Der har allerede været gennemført talrige demonstrationsprojekter i byggesektoren 
både på nationalt niveau og på EF-niveau. En samlet vudering af disse projekter 
skal give et fingerpeg om, hvilke områder der skal have prioritet i det nye 
EF-program.
(1) Forordning (EØF) nr. 1302/78 og 1303/78 offentliggjort i EFT nr. L 158 
af 16.6.1978. se "Evaluering af demonstrationsprojekter i Fællesskabet i 
bnergisektoren" (KOM(82) 324).
(2) Forordning (EØF) nr. 1972/83 offentliggjort i EFT nr. L 195 af 19.7.1983.
(3) Forordning (EØF) nr. 2126/84 offentliggjort i EFT nr. L 196 af 26.7.1984.

B.11.
FORORDNINGER, INCITAMENTER OG FORANSTALTNINGER I MEDLEMSSTATERNE (4)
Forordninger ( 5)
11. Der er i det store og hele indført isoleringsforkrifter for nybyggeri i næsten 
alle medlemsstaterne, men isoleringsnormer for eksisterende bygninger er 
stadigvæk sjældne.
Mange medlemsstater har ligeledes vedtaget regler vedrørende varmeanlæg og 
fyr og kræver en mindsteisolering af varmt vandsrør;  men visse lande kræver 
stadigvæk ikke reguleringsmulighed for varmeanlæg.
Individuel opdeling af varmeudgifter er kun obligatorisk i et lille antal 
medlemsstater, medens de fleste lande i det mindste for offentlige bygninger 
har temperaturbegrænsninger.
Mærkning af husholdningsapparater i henhold til EF-direktiverne er endnu kun 
lidt udbredt i Fællesskabet.
Finansielle incitamenter ( 6)
12. Næsten alle medlemsstater har indført specifik støtte til byggesektoren. 
Generelt bør der lægges større vægt på udlejningsejendomme, idet disse i de 
fleste lande
4) Kommissionen har sendt Rådet en rapport vedrørende programmerne for 
energibesparelse i medlemsstaterne, hvori det bl.a. gennemgås, hvilke foran­
staltninger der er gennemført i byggesektoren (K0M(84) 36).
5) Se K0M(84) 36, bilag I, pkt. 1.
6) Se K0M(84) 36, bilag I, pkt. 2.

B.12.
endnu ikke i tilstrækkelig grad har nydt godt af denne støtte, for at udnytte 
det fulde energibesparelsespotentiel (7).
Der er tre mulige interventionsmetoder: direkte støtte, skattemæssige foran­
staltninger og diverse låneordninger iværksat af medlemsstaterne eller af 
Fællesskabet selv. Den direkt støtte er blevet valgt af talrige lande i Fælles­
skabet, men er i afgjort tilbagegang i 1983 på grund af de betydelige omkostninger, 
den medfører - afskaffeles i Forbundsrepublikken Tyskland og kraftig nedsættelse 
i Danmark. Generalt varierer den samlede støtte (direkte støtte, skattemæssige 
regler, lån til lav rente) væsentligt i de forskellige lande. Således var 
støtten i 1982 i Det forenede Kongerige og i Belgien begrænset til 1,4 FCU/ 
beboer/år og 2 ECU/beboer/år med henholdsvis 5,9 ECU/beboer/år i Nederlandene.
Forskning
13. Medlemsstaternes forskellige F&U-strategier på energiområdet er afhængige af 
de disponible ressourcer (gas i Nederlandene, olie i Det forenede Kongerige), 
de klimatiske forhold og energipolitikken (elektricitet fra kerneenergi i 
Frankrig). Heraf følger en forskellig prioritering inde for F&U: drevne 
varmepumper i Frankrig, gasdrevne varmepumper i Nederlandene, et dansk forspring 
inden for besparelse ved rumopvarmning og en særlig vægt lagt på solopvarm­
ning i middelhavslande såsom Italien og Grækenland.
7) Generelt strider ejerens og lejerens interesser mod hinanden i udlejnings­
ejendomme. Dette er en væsentlig hindring for, at markedskræfterne kan 
fungere.

B. 13.
Demonstrationsprojekter
14. De fleste medlemsstater har demonstrationsprogrammer, især inden for bolig­
sektoren. Rapporten "Evaluering af demonstrationsprojekter i Fællesskabet 
i energisektoren" (K0M(82) 324) samt Kommissionens meddelelse til Rådet 
"Demonstrationsprojekter på energiområdet" (K0M(83) 381) gengiver de 
vigtigste punkter i disse nationale demonstrationsprojekter.

C.1.
BILAG C
FREMGANGSMÅDE VED VARMESYN
(Uddrag af brochuren "Le diagnostic thermique des båtiments existants" (var­
mesyn af eksisterende bygninger), udgivet i  november 1983 af L'Agence Fran<;aise 
pour La Maitrise de L'Energie (det franske kontor for energistyring) henvendt 
ti L  fagfolk).
SKEMA FOR VARMESYNET
Det i  det følgende fremlagte "skema for varmesyn" er naturligvis ikke en formu­
lar, som blot skal udfyldes. Det skal ikke opfattes som en "opskrift", men 
som en rettesnor for, hvilke opgaver der skal udføres. Enhver fagmand, som 
foretager et varmesyn, skal overveje de forskellige punkter, der er nævnt 
i  dette dokument, og disse overvejelser mi nødvendigvis afpasses efter hver 
enkelt af de bygninger og zoner, som skal undersøges.
I - BESKRIVELSE OG GENNEMGANG
Hver bygning gennemgås grundigt med henblik pa ved beregning, maling eller 
i  mangel heraf ved skøn (1) at finde frem til de oplysninger, som kræves til 
varmesynets fase II (drift, bearbejdning af oplysninger) og III (syntese).
(1) Der er til dato ingen bestemmelser om, at én metode skal foretrækkes frem 
for en anden, men det er afgørende nødvendigt for hver etape at notere, 
hvordan oplysningerne er fremkommet. For beregningerne skal beregnings­
grundlaget altså anføres, for målingerne den anvendte metode og dens re­
sultater; ligeledes skal grundlaget for eventuelle skøn anføres.

C.2.
Til den ende vil det være rigtigt at udnytte, hvad der findes af dokumenter 
som f.eks. arbejdstegninger og installationsplaner, varmejournal osv., samt 
dokumenter vedrørende den bærende konstruktuion, klimaskærmen, opdeling, ind­
retning og rummenes anvendelsesforhold.
I. Rummenes særlige karakteristika i  henhold til deres benyttelse, beliggen- 
hed, placering i  zoner og faktiske anvendelsesforhold
II. Bygni ngens/bygni  ngernes benyttelse
Art, aktivitet (offentlig, privat osv.).
12. Beliggenhed, klimatiske forhold og lokale ressourcer
Grundstykkets egenskaber, vejrlig, orientering, solindfald, vindpåvirkning, 
bygningens form osv.
Man skal især registrere grundstykkets egenskaber med hensyn til solindfald 
samt bygningsforhold, som er gunstige eller ugunstige for installering 
af udstyr til udnyttelse af solenergi (solfangere osv.).
Mulighederne for forsyning med lokale ressourcer, som f.eks. træ, kul og 
affald, skal registreres.
13. Zoneinddeling og faktiske anvendelsesforhold
Der fastlægges en zoneinddeling som funktion af:
- permanent eller periodisk benyttelse
- rummenes funktion (portnerbolig osv.)
- særlige gratis varmetilskud (køkkener osv.)
- uopvarmede rum (garager)
- specielle volumer (biografsale).
For hver fastlagt zone beskrives varmekilder, volumen, temperatur, funk­
tion, benyttelsesperioder osv.

C.3.
2. Beskrivelse af bygningen (for hver bygning)
21. Beskrivelse af konstruktionen
- Opførelsesdato - byggeproces (traditionelt eller industrialiseret bygge­
ri, facadebeklædningselementer osv.). Fotografier og skematisk bebyggel­
sesplan med orientering. Omkredse, arealer, højder, antal zoner, antal 
etager, antal boliger, uopvarmede og opvarmede voluminer.
- Undersøgelser og ombygninger, der nylig er foretaget eller er under 
opførelse (f.eks. opsætning af solfangere til varmt brugsvand, repara­
tion af fladt tag efter skader, forårsaget af ekstreme temperaturer osv.). 
Andre planlagte eller vedtagne undersøgelser eller ombygninger (f.eks.: 
vedtagelse ved ejergeneralforsamling af fornyelse af udvendige døre
og vinduer osv.).
- Forskellige dokumenter stillet til rådighed af bygherren (f.eks.: planer 
og besigtigelsesdokumenter udarbejdet ved sidste renovering osv.).
22. Bygningsgennemgang (art, tilstand, karakteristika osv. - analyseres under 
II - 1).
For hver bygning.
Tæthed af bygningen som helhed, nedslidning, luftgennemtrængning, fugt, 
kondensfugt osv.
Facadeåbninger: art, de oplukkelige deles tæthed (fremstillingsmaterialer, 
fremtrædelsesform, betjening, luft- og vandtæthed osv.), dimensionering, 
orientering, tillukninger (forskellige former for skodder, rullejalou­
sier osv.). Væggenes art og tilstand (anfør tykkelse, sammensætning osv.), 
arealet af ydervægge pr. type (enkle, sammensatte, præfabrikerede elemen­
ter), af brystninger, af lysåbninger, af nederste etagedæk (terrændæk, 
krybekælderdæk, etagedæk over uopvarmede rum osv.), af tage: flade og 
hældende tage osv.
Kuldebroer, ventilationsåbninger, naturlig eller mekanisk ventilation 
(måling af kapacitet osv.), ventilation af krybekælder osv., luftskiftet (2) 
k-værdi, varmetabsfaktor.
(2) Der planlægges en særlig undersøgelse for den tertiære sektor med præcis 
angivelse af: zoner, behandlede volumer, fugt, temperatur osv., samt den 
fremgangsmåde, der anvendes ved denne del af undersøgelsen (grad af udsat­
hed, vindueskategori, luftgennemtrængning, luftskifte osv.).

C.4.
3. Beskrivelse og gennemgang af varmeinstalLationerne (art, tilstand, egen­
skaber, som analyseres under II - 1).
31. Principdiagram
32. Opvarmning - klimaanlæg
321. Fyrrummets placering (kælder, fladt tag), areal, vedligehold, mulighed 
for installation af supplerende anlæg.
322. Energi lagring (volumen, alder, vedligehold), måling.
323. Fyr:
- Energiform.
Antal - eventuel udnyttelse til varmt brugsvand.
Dato for ibrugtagning, nylig reparation og ombygning.
Tilstand (nedslibning, tæring osv.).
- Mærke, type, effekt - Dimensionering - Isolering.
Brændere (alder, type, dato for sidste justering eller forandring).
Tab ved slukning.
Bortledning af forbrændingsprodukter, dertil knyttede apparater.
- Effektregulering.
Årligt antal driftstimer.
Funktionsbeskrivelse.
Periodevis udkobling.
- Målinger, foretaget på stedet; målehyppighed (røggasser, CO.,, osv., 
røggastab, øvrige tab) på grundlag af varmejournal eller periodiske 
syn. I mangel af disse vigtige elementer måles den øjeblikkelige produk­
tionsydelse den dag, synet finder sted (skal anføres under I - 713).
- Produktionsydelse (bestemmelse).
324. Distribution
For hver distributionszone
- Installationsdiagram.
Cirkulationsvæskens art.
Faktisk fremløbs- og returtemperatur i forhold til udetemperatur.
- Distributionsmåde - horisontal zone, facade osv.
- vertikal zone, facade osv.
- rørenes diameter, længde osv.
- Cirkulationspumpens egenskaber, kapacitet osv.

C.5.
- Eventuel isolering: art, tykkelse, længde osv., passage gennem opvar­
mede og i  kke-opvarmede rum (kælder, loft osv.).
Installationskanaler osv.
- Lokale enheder (reguleringsventilers tilstand osv.).
Ledningsnettets tilstand (tiIkalkning, tilslamning osv.).
Nettab (målinger osv.).
- Distributionsydelse (beregnet eller skønnet osv.).
- Tilpasning af distributionsnettet til rummenes brugsmønster og varmebehov.
- Indregulering.
Reguleringsanordninger (art, antal, placering, betjeningskomfort osv.).
325. Varmegivere
Art (gulvvarme, radiatorer), dimensionering, antal reguleringsapparater  
for varmegiverne (enkelt, dobbelt regulering osv.), ydelse, tilpasning  
efter behov.
- diagram over cirkulationstemperaturen.
- Opvarmningsydelse (grundlag for bestemmelsen: forskel mellem det mest  
og det mindst opvarmede rum osv.).
326. Regulering:
For hver zone.
- Anlæggets alder, beskrivelse af det.
Type (indendørs termostat, udetemperaturføler på ventil, brænder osv.).  
Installering og placering af følsomme elementer (i forhold til vejrlig,  
orientering osv.)  .
- Indstilling (indstillet temperatur ...).
- Termostatventiler - zone, antal ... placering.
- Reguleringsgradient - kommentarer osv.
- Reguleringsydelse (grundlag for skønnet eller beregningen).
327. Programmering pr. zone:
- Beskrivelse af anlægget.
Type.
Natsænkning og/eller -standsning.
Perioder og temperaturer, hvor opvarmningen standses, graddage eller  
gradtimer.
328. Optimal start/stop programmering
329. Ydelse som helhed:

C.6.
- Beregningsmetode.
- Beregning.
33. Varmt brugsvand
Dagligt vandforbrug (ifølge måling, skøn osv.).
Ko Idtvandstemperatur.
331. Placering
332. Vandvarmer
Særskilt centralt anlæg til opvarmning af brugsvand
- Gennemstrømningsvandvarmer.
- Ved selvstændige apparater.
- Energiform.
- Antal vandvarmere - ibrugtagningsdato.
- Mærke, type, effekt - tilpasning til forskellige anvendelsesformål.
- Varmtvandstemperatur.
- Produktionsydelse (udførte målinger; ved skøn anføres grundlaget herfor).  
Centralt anlæg til både rumopvarmning og varmt brugsvand
- Gennemgang af varmeanlæggets funktion som brugsvandvarmer (virknings­
grad i  sommerperioden osv.).
Andet
333. Beholder (kapacitet, tilpasning efter behov)
- Vandets temperatur i  beholderen, isolering, tab, osv.
- Eventuelt forbrugsmåling (tilstand).
- Sammenligning af beholderens kapacitet og forbrugt vandmængde.
- Beholderens ydelse (volumen/forbrug/tab fra beholderen).
334. Distribution
- Distributionsmåde.
- Eventuel isolering, art osv.
- Vandtemperatur ved tapsted.
- Tilpasning af temperaturen til forskellige anvendelsesformål (  køkken,  
bad, brusebad, håndvask osv.).
- Nettab, temperaturkonstans.
- Tilstedeværelse af forbrugsmålere.
- Distributionsydelse (metode, hvorefter den er bestemt).
335. Regulering
- Type.
- Ti Istand.

C.7.
336. Programmering
- Varmeproduktionscyklus - forløb, perioder, hvor der standses.
- Tilpasning til behovsperioder og brugsmønster.
337. Ydelse som helhed
- Beregningsmetode.
- Beregning.
4. Drift af varmeinstallationerne
- Vedligeholdets udførelse, regelmæssighed og hyppighed.
- Driftsform (ved ejer, en af bygherren ansat, lejer osv.).
- Kontrakttype.
- Varmejournal - milehyppighed.
5. Specifik anvendelse af elektricitet (belysning, motorer, pumper, eleva­
torer osv.)
- Belysning for hver zone.
- Trappeautomater.
- Indgangsbelysning.
- Programmering.
- Lyskildernes tilstand og art - tilpasning efter behov.
- Osv.
6. Gennemgang af særligt udstyr
Særlige former for udstyr (f.eks. køkkener, svømmebassiner, vaskerier,  
edb-rum osv.) ml undersøges efter metoder, som er specielt tilpasset de  
forskellige tilfælde (dampproduktion, klimati sering osv.).
7. Energiforbrug (i faktureringsenheder, S.I.-enheder, toe og vedlagt en om­
sætningstabel for energienheder).

C.8.
71. Varmeforbrug
711. Opgørelse:
Opgørelsens herkomst.
Opgørelse over de seneste tre Irs varmeforbrug under hensyntagen til,  
om den valgte referenceperiode er repræsentativ, ledsaget af eventuelle  
nyttige bemærkninger til opgørelsen (om foretagendet har arbejdet normalt  
el ler ikke,usædvanlige vejrforhold osv.).
712. Beregning af det teoretiske forbrug
Anfør den anvendte metode, kilden til de klimatiske data og det grundlag,  
der er anvendt ved beregningen af enhedsgraddage eller gradtimer. Husk  
at tage hensyn til gratisvarmen.
Ved bygninger i  den tertiære sektor skal beregningsmetodens nøjagtighed  
stige i  takt med stigende specificering af bygningens kompleksitet og  
særlige anvendelsesformål (f.eks. forskellige instillede temperaturer osv.).
713. Sammenligning og kommentarer
Ved hjælp af ovenstående oplysninger sammenlignes det teoretiske og det  
faktiske forbrug. Der fremsættes kommentarer på grundlag af de mangler,  
som er konstateret ved ovennævnte gennemgang.
Der anføres korrelationsmåder f.eks. for ændringer i  ydelsen, nedsættelse  
af antallet af graddage, forbrug af varmt brugsvand fra rumopvarmnings-  
anlæg.
72. Andet forbrug (varmt brugsvand, elektricitet, andet energiforbrug) for  
hvert forbrugselement.
721. Måling
722. Beregning
723. Sammenligning
NOTE: For så vidt angår brugsvand, f.eks., skal beregningsgrundlaget for for­
bruget så vidt muligt baseres på målinger.

C.9.
II - DRIFT OG BEARBEJDNING AF OPLYSNINGER
1. Kritisk analyse af den eksisterende situation
Ovennævnte opgørelser og de fejl og mangler, der er konstateret pi stedet,  
skal gøre det muligt at foretage en dybtgående kritisk analyse på følgen­
de punkter:
- analyse af bygningens anvendelsesforhold og drift.
- Analyse af bygningens kvalitet:
Denne analyse skal fremhæve bygningens isoleringsmæssige kvaliteter og  
mangler både for væggenes vedkommende og på alle de punkter, som har  
at gøre med luftskiftet (for stort eller lille).
Analysen sakl omfatte de frister, der kan forventes at gælde for bygnings­
arbejder, f.eks. råhusarbejder, tætning eller genopretning af bygningens  
grundlæggende sundhed osv.
- Analyse af varmeanlæggenes kvalitet:
Denne analyse skal på samme måde over for bygherren påpege de væsentlige  
mangler ved varmeanlæggene som helhed eller dele af dem (rumopvarmning,  
varmt brugsvand, andet specifikt udstyr og tilbehør osv.).
- Hele bygningens og dens installationers egnethed til energistyring (f.eks.  
træghed i  bygningens reaktion på regulering osv.).
- Aktuel eller langsigtet mulighed for spredning af energikilderne (her  
må der foretages en præcis analyse af forsyningsmulighederne på stedet)  
og for udnyttelse af nye teknikker.
2. Undersøgelse og drift
Der opstilles for hver bygning og hvert anlæg:
- en tabel over de vigtigste parametre for forbedringerne: graddage, ydel­
ser, varmetab, forbrug, nyttevirkning osv.;

C.10.
en Liste over mulige forbedringer i  driften (styring af anlægget, vedlige­
hold, overholdelse af måltemperaturer, natlukning for varmt brugsvand osv.);  
resultatet af undersøgelser af tænkelige forbedringer (bygningsmæssige  
forbedringer og forbedringer af varmeanlæggene, udnyttelse af vedvarende  
energikilder og højtydende teknikker); forbedringerne kan bl.a. omfatte:
.  isolering  
.  luftskifte
.  udskiftning af materiel
.  installering af regulerings- og programmeringsudstyr  
.  elektricitet til specifik brug  
.  omstilling af fyringsanlægget
.  omstilling af produktionen af varmt brugsvand (central eller lokal)
.  installering af solfanger til varmt brugsvand
.  ombygning af fyringsanlægget med henblik på anvendelse af kul, træ  
eller affald
.  installering af en varmepumpe (baseret på udeluft, grundvand osv.)
.  varmegenvinding fra af kastnings luft  
.  rationel udnyttelse af damp, spildvarme osv.
For hvert undersøgt indgreb anføres:
.  detaljeret beskrivelse af arbejdets iværksættelse (areal, længde, tyk­
kelse, materiel osv.)
.  beregning af energibesparelsen (og beregningsmetode)
.  de dertil svarende omkostninger (pr. installeret enhed og i  alt)
.  rentabilitetsberegning opstillet til bygherrens formål.
Det bør her også præciseres, hvor længe investeringen er om at tjene  
sig ind igen i  forhold til det installerede materiels skønnede levetid.  
Varianter undersøges, hver gang forskellige processer eller teknikker  
kan anvendes, f.eks. ved produktion af varmt brugsvand eller ved affugt-  
ning af luft fra svømmehaller.

C.11
III - SYNTESE
Med udgangspunkt i  denne undersøgelse foreslås en eller flere sammenhængende  
planer for forbedring af anvendelsesforholdene og for bedre drift af bygnin­
gens anlæg (opvarmningstemperatur, temperatursænkning om natten, eventuel  
ændring af driftskontrakten, ændring af trappeautomaters tændingstid osv.),  
for teknisk mulige arbejder både på bygningen selv og på varmeanlæggene. Der  
tages hele tiden hensyn til samspillet mellem de foreslåede forbedringer  
(f.eks. tages indregulering og kalibrering af reguleringsanlægget op igen,  
hvis der isoleres osv.). Planerne ledsages af:
- beskrivelse af indgrebene
- økonomiske rammer
- sammenligning mellem det målte forbrug og det beregnede forbug under hen­
syntagen til den foreslåede plan (beregningen og den anvendte rettesnor  
for kumulerede energibesparelser anføres)
- rentabilitetetsberegning opstillet til bygherrens formål
- et eventuelt forslag om mere detaljerede undersøgelser af komplekse indgreb  
eller særlig omfattende teknikker.
Den varmesynsrapport, som afleveres til bygherren, skal omfatte:
- beskrivelse og gennemgang svarende til fase I
- analyser og resultater svarende til fase II
- syntesen (fase III), hvorved bygherren kan vurdere de tekniske og økonomiske  
fordele ved disse forbedringer (driftsforhold, sammenhængende arbejdsplan).
Denne rapport skal give bygherren et godt grundlag for at beslutte, hvilke  
forbedringer han ønsker udført på sin bygning eller i  driften af dens anlæg.

D .1.
B I T, A G D
E F - h e n s t i l l i n g e r  o g  - d i r e k t i v e r
Radet har vedtaget adskillige benstillinger og direktiver vedrorende
rationel energiudnyttelse i bygninger:
- henstilling 76/492/EOF af 4. maj 1976 (2) vedrører rationel energi  
udnyttelse i varmeanlæg i eksisteronde bygninger;
- henstilling 76/496/ErF af 4 maj 1976 (3) omhandler rationel energi  
udnyttelse ved bragen af elektriske husholdningsapparater!
- henstilling 77/712/ECF af 25. oktober 1977 (4) vedrører var.ne-  
regulerlng, -produktion af varmt vand og maling af varme i nybyg­
geri ;
- henstilling 79/167/EOF af 5. februar 1979 (5) anbefaler at med­
lemsstaterne indfører et firårigt nrogram med henblik på at ned­
bringe energieftersporgslen ved at forbedre bygningers varmeiso­
lering;
1) EET nr. L l4ø af 28.5.1976.
2) EET nr. L l4o af 28.5.1976.
3) EFT nr. L 140 af 28.5.1976.
4) EFT nr. L 295 af 18.11.1977.
5) EFT nr. L 037 af 13.2.1979.

D.2.
resolutionen af 9. rnaj 1930 (6) om nye retningslinjer for Fælles­
skabets indsats på. energibesparelsesområdet foreslås medlemsstaterne  
et grundlæggende måleprogram for de forskellige forbrugssektorer;
henstilling 82/6 o4/EGF af 23. juli 1932 (7) anbefaler, at medlems­
staterne yder betydelig finansiel støtte til varmemæssig renovering  
af bygninger i det omfang, investeringerne giver gode rentabili­
tetsvilkår;
direktiv 78/170/EGF af 23. februar 1978 (8) ændret ved direktiv  
u2/835/P0F af 10. december 1932 (9) vedrører godkendelse af varme-  
producerende anlæg på basis af en mindste ydeevne, hvis niveau  
fastsættes af medlemsstaterne, idet apparaterne underlægges enten  
afprøvning på. fabrikken eller afprøvning efter installation;
rammedirektiv 79/530/EGF af 1^·. maj 1979 (lo) vedrører oplysning  
ved mærkning on husholdningsapparaters energiforbrug;  dette ramme­
direktiv skal følges op af en række gennemførelsesdirelctiver for  
hver enkelt apparattype;  gennemførelsesdirektivet for el-ovne  
(79/53l/^rå?)  blev vedtaget ved samme lejlighed (li) og for så vidt  
angåir gennemførelsesdirektiverne for vaskemaskiner, opvaskemaskiner  
og køleskabe behandles de i øjeblikket i Rådet; der foreligger  
udkast vedrørende vandvarmere, gasovne og tørretumblere.
6) ZFT nr. C 149 af 13.6.1930.
7) FFT nr. L 247 af 23.3.1932.
3) 'F'!' nr. L 052 af 23.2.1978.
9) .m - nr. L 378 af 31.12.1932.
10) 3FT nr. L 145 af 13.6.1979
11) 3 3  nr. L 145 af 13.6.1979.

E.1.
BILAG E
Nyere undersøgelser foretaget på Kommissionens anmodning
1. Undersøgelsen "Varme-, ventilations- og indeklimaanlæg i bygninger" 
foretaget af Building Services Research and Information Association 
(Bracknell - UK) når i konklusionen frem til en række henstillinger 
vedrørende de pågældende anlæg i deres helhed:
- et regelsæt for udformning af anlæg}
- en databank med nonner for anlægskomponenternes ydeevne og virk­
ningsgrad;
- en målenorm for eksisterende anlægs virkningsgrad;
- et europæisk regelsæt for syn og forbedring af eksisterende an­
læg;
2. Undersøgelse "Krav til varmeisolering i Fællesskabets lande" fore­
taget af IJyttenbroeck og Carpentier fra Centre Scientifique et 
Technique de la Construction (Bruxelles) (foreligger kun på engelsk)
I denne undersøgelse gennemgås de krav, der var på området i 19^0 
land for land, opstillet således, at de kan sammenlignes. I under­
søgelsens konklusioner foreslås en enkel udtryksmåde for krav med 
hensyn til isolering samtidig med at arkitekterne får fuldstændig 
frie hænder med hensyn til udformning, og således at de ubesværet 
kan beregne, om deres projekt er i overensstemmelse med lovgivningen

E.2.
3. Undersøgelse "Sammenlignende cost/benefit-analyse af varmeisolering  
for to standardbygninger i medlemslandene" foretaget af EXPERTEC 
(laris) (foreligger kun på fransk)
I denne undersøgelse konstateres dot, at omkostningerne ved forøget  
varmeisolering i eksisterende bygninger eller nybygninger varierer  
meget fra land til land, at rentabiliteten ved isolering af klima­
skærmen er middelmådig og, at isolering er uden betydning i middel­
havslandene. Det konkluderes, at isoleringsniveauer af størrelses-
O
ordenen 0,6 w/m^/K for enfamiliehuse eller 0,3 w/m /K for kontor-  
bygninger ikke kan onnås ved kun at forbedre varmeiso1eringen af  
klimaskomen: der bør ske ændringer i udformningen af vandinstal­
lationen og i arkitekturen.
k. Undersøgelse "Forbruget i bolig- og tertiærsektoren" foretaget af  
S1ÎMA (Paris) (foreligger kun på fransk)
Denne undersøgelse, der er blevet gennemført takket være et net  
at kont gilet per s oner i medlemsstaterne, omfatter en analyse i tre
del e :
- data vedrørende energiforbrug i husholdningssektoren i medlems­
land ene i
- sammenligning af medlemsstaternes varmebes t emmels er,
- analyse af særlige tilfælde i bolig- og tertiærsektoren, og navn­
lig casestudies af virkningerne af de foretagne ændringer i  
eksisterende bygninger samt i bygninger,  der anvender grundlæg­
gende teknikker.
5. Undersøgelse »Gennemforligheden af et europæisk modelregelsæt for  
energibesparelser ved bygningsopvarmning" foretaget af 1'Associa­
tion pour l'initiation à la recherche dans le bâtiment (Paris)  
(foreligger på tysk, engelsu, fransk og italiensk)

E.3.
Der er blevet foretaget en systematisk undersøgelse af energibe­
sparende foranstaltninger i bygninger, og der er blevet foreslået 
et model regelssot for målinger vedrørende energibesparelser ved 
rumopvarmning.

F.1 .
D I I, A G F
Harmoniseringsforanstaltninger 
1. Hed hensyn til bygningskonstruktion
1.1. Het igangværende arbejde vedrører udarbejdelse af normer: "EURO-
NORMER" for konstruktion, beregning og opførelse af stabile og 
sikre strukturer.
Der er planlagt 8 EURONORMER
EC 1 Emiles normaliserede regler 
EC 2 Betonkonstruktioner
Armeret beton og forspændt beton 
EC 3 Stålkonstruktioner
EC k Sammensatte stål/betonkonstruktioner
EC 5 Trækonstruktioner
EC 6 Murværk
EC 7 Fundering
EC 8 Regler for byggeri i seismiske zoner
El TRONORMERNE EC 2 til 6 er hver især specifikke for en struktur­
materialetype og kan således betegnes som vertikale normer; EC 
7 og navnlig EC 8 anvendes derimod horizontalt.
Ilvad angår det tekniske indhold, er EURONORMERNE EC 1, EC 2,
EC 3 og EC 8 de mest fremskredne og praktisk talt færdige.

F .2 .
1.2. Iværksættelse af EURONORT-TERNE vil principielt ske ved særdirektiver 
omfattet af et rammedirektiv, der definerer den metode, hvorefter 
de opstilles eller ændres.
Det påtænkes i første omgang at offentliggøre dem som en rapport 
fra Kommissionen, indtil de politiske og juridiske spørgsmål, der 
sædvanligvis opstår i forbindelse med rådsdirektiver, har fundet 
en løsning.
1.3. Ud over strukturernes stabilitet er der blevet arbejdet med et 
andet område: bygningernes sikkerhed med hensyn til brandfare.
ITvor stabilitetsområdet hovedsageligt vedrører mekaniske aspekter, 
vedrører brandsikring på sin side hovedsagelig fysiske aspekter, 
og der optræder i denne forbindelse en række systemer såsom detek— 
tion, slukning og brandventilation. Reglerne for brandsikring 
gælder - som reglerne for byggeri i seismiske områder — horizon— 
talt for alle bygninger, idet det selvfølgelig er underforstået, 
at der i hvert tilfælde fastlægges et sikkerhedsniveau, der står
i forhold til risikoen,
Ud fra et konstruktivt synspunkt er brandsikring ikke neutral; 
den påvirker selve udformningen af bygningsværket,  såvel de struk­
turelle dele som de øvrige, samt den samlede funktion.
1.4. Det er nøjagtig de samme forhold, man finder med hensyn til energi­
besparelser betragtet ud fra synspunktet om bygningsværkets termiske 
egenskaber, og derfor bør man altid betragte en bygning som et 
system, hvor det ikke er muligt fuldstændig at skille de enkelte 
elementer.
Denne fremgangsmåde, der består i at behandle en bygnings energi- 
problem i en sammenhæng, hvor bygningen betragtes som et system 
med mange funktioner, og ikke bare ud fra dette ene synspunkt, er 
den, der ligger til grund for arbejdet i de internationale organer, 
som beskæftiger sig med spørgsmålet.

F.3.
Dette er tilfældet i C.I.B. (Det internationale Byggeråd for 
forskning, undersøgelser og Dokumentation), navnlig C.I.B.W. 67
- udvalget for "Energibesparelse".
Det er ligeledes tilfældet i Den økonomiske Kommission for Europa 
i Geneve inden for arbejdsgrupperne under udvalget for bolig, byg­
ning og planlægning.
2. Vedrørende byggematerialer
2.1. For så vidt angår byggematerialer, har harmoniseringsarbejdet re­
sulteret i:
- dels forlæggelse for Rådet af et forslag til rammedirektiv, hvori 
fastlægges de nærmere regler i forskellige procedurer, som markeds­
føring og anvendelse af byggematerialer er underlagt;
- dels iværksættelse af det indledende arbejde med henblik på at 
udarbejde særdirektiver. Dette sker i samarbejde både med er­
hvervsorganisationerne og med internationale standardiserings­
organer eller lignende.
2.2. Det er navnlig tilfældet for så vidt angår energispørgsmål:
- arbejdet i ISO/TC 163 - "Varmeisolering" med henblik på at fast­
lægge terminologi, målemetoder og beregningsmetoder;
- arbejdet i CEN/TC «8 - "Klassificering af byggematerialer i 
henhold til deres varmeisolerende egenskaber", og hvorom det
må understreges, at retningslinjerne er blevet fastlagt generelt 
og endog i detaljer i samarbejde med GD III (det tidligere GD 
XI) og CEN siden 1976;

F .4.
- arbejdet i U.E.A.T.C. (Union Européenne potir 1'Agrement Tech­
nique dans la Construction) vedrørende termoruder, og det plan 
lagte arbejde vedrørende solfangere.
For såvidt angår termoruder sigter det igangværende arbejde mod 
at opstille regler, hvorved man kan vurdere en termorudes egnet­
hed ud fra:
- sikkerhedskrav,
- krav til beboelighed og navnlig varmekomfort,
- krav til holdbarhed.

G.1.
B ILA G  G
SLUTRAPPORTER OM FORSKNING FORETAGET UNDER F&U-PROGRAMMET VEDRØRENDE
ENERGIBESPARELSER I BYGNINGER
V a r m e p u m p e r ,  v a r m e k i l d e r
Investigation on using the earth as a heat storage 
medium and as a heat source for heat pumps
Analysis of the factors which determine the COP 
of the heat pump
The use of soil with and whithout artificial heat 
regeneratie n as a heat source for heat pumps
Recovery of waste heat in sewers by heat pumpsEUR 6835 EN 
EUR 7414 EN
EUR 7043 EN
EUR 6968 FR 
EUR 7061 D E
Konventionelle varmepumper og komponenter
Development of domestic h°at pumps
Air source heat pumps under Northern European 
climatic conditions
Frosting and defrosting behaviour of outdoor coils 
of air source hear pumps
Microprocessor based control system for heat pumps
Heat pump models for microprocessor based control 
systems
Analysis of the factors which determine the COP 
of a heat pump
Heat pumps for individual roomsEUR 7098 EN
EUR 7338 EN
EUR 7281 EN 
EUR 7283 EN
EUR 7046 FR
EUR 7007 EN
Avancerede varmepumper
Development of an absorption heat pump fired by 
primary energy for domestic heating EUR 6326 EN

G.2.
Design construction and testing of a prototype 
absorption heat pump fired with primary fuel
Directly fired heat pump for domestic and light 
commercial application
The design and development of an absorption heat 
pump for domestic heating
Heat pump operating with a fluid mixture
Feasibility and design study of a gas engine 
driven high temperature industrial heat pumpEUR 7064 D E
EUR 7063 FN
EUR 7 ]2 9  EN
EUR 6843 FR
EUR 7667 EN 
EUR 6262 EN
A n v e n d e l s e r  a f  v a r m e p u m p e r
A gas engine driven heat pump using air as heat 
source for an apartment building
Diesel heat pump for district heating plants and 
for the heating of large housing blocks
Air source electrical heat pumps for 56 apartmentsEUR 7133 EN
EUR 6740 EN
I s o l e r i n g  ( v i n d u e r  o g  v m g g e )
Production of infrared reflective layers on glass
Infrared reflective coatings on plastic film
Heat and sound insulation with coated glass
Energy savings by infrared reflective finishing
Development and optimization of polyurea foam
The detection and classification of heat leaks 
with help of infrared thermographyEUR 6604 FR 
EUR 6805 FR
EUR 6741 EN
EUR 6611 D E
EUR 6323 FN
EUR 6737 EN
i ' l n e r g i b e s p a r e l s e r  o g  v a r m e g e n v i n d i n g
Energy savings in low cost houses
Building characteristics and gratuitious energy
Natural ventilation and energy consumption
The performance of a heating control system in 
experimental housesEUR 7385 EN 
EUR 7875 FR
EUR 8506 EN

G .3.
C om parison o f  the e f f i c i e n c i e s  o f  space and  
w a te r  h e a t in g  a p p lia n c e s
E l e c t r i c  h o t w a te r h e a t e r s
H ea t re c o v e ry  in  b u ild in g s
H eat re c o v e ry  in a i r  c o n d it io n in g  systemsEUR 6 8 5 1  EN 
EUR 6 5 9 8  DE
EUR 7 3 7 7  EN
FILL ESSE ABETS F : ; U -1 >  ROG RAF I'A EN ERGI O'-RA OFT - ENERGI BESPAR ELSE
Su rvey o f  r e s u l t s  and C o m p ila tio n  o f  New P r o je c t s  -  
1 9 7 5 /7 9
S u rv ey  o f  r e s u l t s  and c o m p ila t io n  o f  New P r o je t s  -  
1 9 7 9 /8 3EUR 7 3 8 9  EN
EUR 8 8 6 1  EN
SYSTEM ST MULERING I BYGNINGER
P ro c e e d in g s  o f  th e  I n t e r n a t i o n a l  C o n fe ren c e  in  
L iè g e  6 - 8 / 1 2 / 1 9 8 3 X I 1 /4 2 5 /8 3  EN
VA.RMEMJMP ER
P ro c e e d in g s  o f  fo u r  c o n t r a c t o r s  m e e tin g s  h e ld  in  B ru s s e ls  
on 28, 29 A p r i l  and 13 and 14 May 1982 EUR 8 0 7 7  EN
ENERGI BESPARELSE T RYGNINGER
P ro c e e d in g s  o f  e i g h t  c o n t r a c t o r s  m e etin g s  in  1982 EUR 8 4 6 3  EN
P U B L IK A T IO N E R  OM S O L E N E R G I I  B O L IG E R
S o la r  Houses in  E u ro p e, 1981 (Pergamon)
S o la r  Energy A p p l ic a t io n s  in  Houses, 1981 (Pergam on)
P a s s iv e  S o l a r  A r c h i t e c t u r e  in  Europe, 1981 (The A r c h i t e c t u r a l  P re s s , London)  
M o n it o r in g  S o la r  H e a tin g  S ystem s, 1983 (P irg a m o n )

G.4.
Serie A, Reidel, Solenergianvendelser i boliger
Vol. 1 1982 Contractors' meeting
Vol. 2 1982 Contractors' meeting
Vol. 3 1983 Solai’  Thermal Energy in Europe, An assessment
Udgivelser i 19^3
Vol. 4 Passive Solar Handbook
Vol. 5 Contractors' meeting
Vol. 6 European Experience uith Solar Collectors
i

H.1.
B I L A G H
Aktioner ved Det fælles Forskningscenter i Ispra
Ved Det fælles Forskningscenter i Ispra arbejdes der inden for ram­
merne af solenergiprogrammet godkendt af Ministerrådet med følgende 
områder:
- udarbejdelse og efterprøvning af benstillinger om metoder til 
måling af komponenters ydeevne}
- undersøgelse af ældnings- og pålidelighedsproblemer vedrørende 
teknologier og materialer til solenergisystemer;
- vurdering af de forskellige aktive såvel som hybride systemers 
ydeevne ved forsøg i virkelig størrelse og modellering;
- mfiling og sammenligning af teknologier for passiv solenergi.
Der er desuden iværksat to aktioner med henblik på datafangst og 
energisyn ("energy audits").
Den første aktion har til formål at afgøre, hvilken type og hvor 
mange oplysninger der endnu skal indsamles, for at der kan planlægges 
en passende aktion til fremme af rationel energiudnyttelse på de 
nationale eller regionale myndigheders vegne.

H.2.
Man indsamler de disponible oplysninger om bygningsmassen navnlig 
for at kunne bestemme den største energibesparelse svarende til 
en given, samlet investering på regionalt eller nationalt plan. 
Ved samme lejlighed fastlægges ligeledes en prioritetsrækkefølge 
for de forskellige besparelsesforanstaltninger. Den efterfølgende 
etape er vurdering af økonomiske incitamenter og standardiser­
ing.
Man undersøger samtidig beregningsmetoden og dataene for at fast­
lægge et minimumsniveau af detaljer og nødvendig præcision.
Den anden aktion består i konceptudarbejdelse af et program for 
energisyn ("audits").
Disse "syn" har først og fremmest to fonnål:
- byde ejere på hjælp ved beslutningstagning}
— supplere oplysningerne om bygningsmassen efter ovennævnte an­
givelser.
I dette program undersøges både de måleteknikker og modeller, der 
skal anvendes til at fortolke målingerae.
Endelig udvikles databasekonceptet, der både skal anvendes til de 
nævnte vurderinger og til gradvis at udvikle enklere og mindre 
instrumenterede "syn".