[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 4.7.2007

SEK(2007) 894

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Ledsagedokument til

Forslag til RÅDETS FORORDNING om den fælles markedsordning for vin og om ændring af visse forordninger Sammenfatning af konsekvensanalysen {KOM(2007) 372 endelig}{SEK(2007) 893}

1. IDENTIFIKATION AF PROBLEMET

I konsekvensanalysen[1], som ledsager Kommissionens meddelelse "Mod en bæredygtig europæisk vinsektor"[2], gøres der opmærksom på den europæiske vinsektors centrale betydning, både i forhold til verdensmarkedet for vin, men også i forhold til landbruget og andre aktiviteter i landdistrikterne i de vinproducerende medlemsstater og områder. Men selv om en stor del af EU's vinproduktion har et godt omdømme og er konkurrencedygtig, konfronteres sektoren mere og mere med en række mangler:

1. et støt fald i forbruget i årtier som følge af gennemgribende livsstilsændringer i samfundet med hensyn til ernæring

2. faldende konkurrenceevne i forhold til vine, som ikke er fra EU

3. ikke-bæredygtig uligevægt mellem udbud og efterspørgsel i EU's vinsektor

4. kompliceret regelsæt for vinpolitik

5. utilstrækkeligt hensyn til miljøproblemer.

I den henseende er mange af den fælles markedsordnings politiske værktøjer efter alt at dømme ineffektive:

- forbuddet mod nyplantning har ikke i fuldt omfang kunnet begrænse produktionen

- rydningsordningen anvendes stort set ikke længere

- destillationsforanstaltninger og andre markedsforanstaltninger tilskynder til overproduktion og forhindrer dermed ligevægt mellem udbud og efterspørgsel

- visse bestemmelser i den fælles markedsordning har skabt en tung administration

- visse regler (f.eks. om etikettering og vinfremstillingsmetoder ) forhindrer effektivitet og nye produktionsteknikker og markedsføringsmetoder. Etiketteringsreglerne er f.eks. så forskelligartede og stive, at det er vanskeligt at udvikle såkaldte "sortsvine " (vins de cépage) , dvs. vine fremstillet af en eller flere druesorter, hvor der af hensyn til markedsføringen lægges vægt på sorternes betegnelse frem for på produktets geografiske oprindelse.

- den nuværende skelnen mellem bordvin og "kvalitetsvin" produceret i bestemte områder kan ikke længere anvendes til at fremme begrebet geografisk betegnelse for vine

- flere politiske værktøjer udsættes for pres fra WTO 's side.

2. MÅLSÆTNINGER

Ifølge meddelelsen fra juni 2006 bør vinreformen ses som led i den løbende proces, der startede i 2003 med den generelle reform af den fælles landbrugspolitik, som fortsatte i 2004 (reform vedrørende bomuld, humle, olivenolie, tobak) og 2005 (reform vedrørende sukker). Kommissionens seneste lovforslag til ændring af den sidste hovedsektor, som ikke er omfattet af reformen, dvs. frugt og grøntsager[3], er endnu et initiativ i den retning.

Den nye retning, som den fælles landbrugspolitik har taget, er et resolut skridt hen imod en mere fremadrettet, markedsorienteret og bæredygtig landbrugssektor og dermed et vigtigt bidrag til Lissabon-strategiens mål[4] og den politik for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Göteborg[5].

Den nye vinordning bør også være på linje med de grundlæggende principper i den nye fælles landbrugspolitik for at bidrage til resultaterne heraf; derfor bør reformen af vinsektoren have målsætningerne om konkurrenceevne og økonomisk, social og miljømæssig bæredygtighed som rettesnor.

Reformen af den fælles markedsordning for vin bør nærmere betegnet opfylde følgende målsætninger:

- sikre en bedre kvantitativ og kvalitativ ligevægt mellem udbud og efterspørgsel

- forbedre europæiske vines konkurrenceevne

- fremme markedsorientering , horisontal tilgang og krydsoverensstemmelse

- sikre producenternes indkomster

- integrere andre samfundshensyn , f.eks. sundheds- og forbrugerbeskyttelse og miljøspørgsmål

- bevare produktets ægthed og traditionelle kendetegn

- overholde internationale forpligtelser

- forenkle lovgivningen og åbne mulighed for et mere fleksibelt og effektivt regelsæt

- opnå en højere grad af subsidiaritet ved at tilpasse foranstaltningerne til bestemte forhold og behov, men inden for rammerne af visse fælles regler for at undgå konkurrenceforvridning

- sikre en gnidningsløs integration af Bulgarien og Rumænien i EU ved at fremme modernisering og omstrukturering af deres vinsektorer.

3. LOVFORSLAG

Lovforslaget er i vid udstrækning baseret på den aktionsmulighed, som indebærer "gennemgribende reform", og nærmere betegnet på variant B i meddelelsen fra juni 2006, som lovforslaget bringer et skridt videre.

De vigtigste træk ved det nuværende forslag sammenlignet med den "gennemgribende reform" er:

- begrænsning af rydningsordningens omfang (fra 400 000 til 200 000 ha)

- vindyrkningsarealet gøres berettiget til støtte under enkeltbetalingsordningen (selv om det ikke indebærer nye rettigheder).Denne foranstaltning vil integrere et vigtigt træk ved den aktionsmulighed, som indebærer reform svarende til reformen af den fælles landbrugspolitik, i forslaget (meddelelsens aktionsmulighed 3).

- særlig vægt på salgsfremstød for europæisk vin på markeder uden for EU over de nationale rammebeløb og oplysningskampagner om et ansvarligt og moderat vinforbrug i EU.

4. KONSEKVENSANALYSE (STATUS QUO SAMMENLIGNET MED LOVFORSLAGET)

4.1. Økonomisk virkning for vinsektoren

4.1.1. Ligevægt mellem udbud og efterspørgsel

På grund af udsigterne for vinsektoren i EU-27 på mellemlang sigt vil den aktionsmulighed, som indebærer status quo , føre til stigende overskudsproduktion og vil sandsynligvis ikke være bæredygtig.

Med det regelsæt, som Kommissionen foreslår, vil ophævelsen af markedsforanstaltningerne sikre, at vinproduktionen bliver mere markedsorienteret, således at der på lang sigt opnås ligevægt mellem udbud og efterspørgsel.

På kort sigt vil Kommissionens forslag give mulighed for gradvis absorption af overskuddet af vin ved at fremskynde mindskelsen af produktionskapaciteten, tilskynde til strukturtilpasninger i sektoren og fremme efterspørgslen efter EU-vin.

4.1.2. Priser

Ved status quo vil det voksende overskud føre til et stigende pres på interventionsforanstaltningerne og på EU's budget. Markedsværktøjerne vil efterhånden få vanskeligere ved fjerne vinlagrene effektivt. Tilbagevendende kriser vil medføre prisfald, og dermed fald i bedrifternes indkomster .

Reformforslaget vil på lang sigt føre til et tilfredsstillende prisniveau som en direkte følge af, at der er opnået ligevægt mellem udbud og efterspørgsel.

Sektoren må imidlertid regne med et prisfald på kort sigt , da stabiliseringen af markedsforholdene vil kræve en betydelig strukturtilpasning.

Virkningen på vinpriserne blev analyseret på grundlag af den statistiske sammenhæng mellem priserne på bordvin og de samlede vinlagre, som priserne blev ekstrapoleret fra.

Resultaterne viser, at Kommissionens forslag på kort sigt vil få en mindre udtalt virkning på priserne (-7 %) end status quo (–11 %) , og at det med tiden vil sikre en hurtig prisstabilisering.

4.1.3. Konkurrenceevne

Vinsektoren i EU har på nuværende tidspunkt visse handicap i forhold til konkurrenterne:

- mindre produktionsenheder med højere produktionsomkostninger og mindre mængder til dækning af store detailkæders behov

- mindre dynamisk markedsføringsstrategi

- strengere regler.

Disse handicap har medført, at EU's vine har mistet betydelige markedsandele i forhold til konkurrerende vine, både på hjemme- og eksportmarkedet. Det er foruroligende at se, hvordan vor vinsektor har mistet konkurrenceevne , navnlig med hensyn til vin af lav kvalitet og mellemkvalitet.

I denne henseende vil status quo ikke afhjælpe de nuværende problemer.

Kommissionens forslag vil afhjælpe problemerne korrekt gennem:

- større markedsorientering og bedre strukturer

- mere fleksibilitet med hensyn til vinfremstillingsmetoder og etikettering

- lempeligere regler

- støtte til information og salgsfremstød for EU-vin.

Ophævelsen af forbuddet mod nyplantninger fra 2014 vil navnlig være til gavn for konkurrenceevnen , for de mest effektive producenter vil få mulighed for at optimere størrelsen af deres bedrifter og arbejde med det produktionsvolumen, der er mest hensigtsmæssigt.

Endelig vil de foreslåede bestemmelser vedrørende tilsætning kunne føre til en stigning i produktionsomkostningerne for de berørte producenter; jo lavere prisen er på vin, desto kraftigere bliver stigningen. Det er af større betydning for producenter, som tilsætter vin subsidieret koncentreret most, end for dem, der anvender saccharose.

4.1.4. Den økonomiske virkning for konsumalkoholsektoren

Afskaffelse af støtte til konsumalkoholdestillation vil medføre en stigning i produktionsomkostningerne for destillationsvirksomheder, som vil skulle købe bordvin til markedspris.

Stigningen i omkostningerne anslås til ca. 0,4 EUR pr. liter brandy (40 % vol.) og 0,15 EUR pr. liter vin tilsat alkohol. Denne beskedne stigning i omkostningerne vil sandsynligvis blive overført til produktets detailpris.

Da detailprisen på brandy i enlitersflasker normalt er ca. 10 EUR, selv i lande med de laveste toldsatser, vil stigningen i produktionsomkostningerne få en relativt begrænset virkning på prisen for brandy (normalt under 5 %) og en endnu mere begrænset virkning for vin tilsat alkohol.

Prisstigningen vil medføre et fald i forbruget af vin tilsat alkohol, som anslås til 4 mio. hl vin.

4.2 . Social virkning

4.2.1. Landbrugsindkomster

Som nævnt i punkt 4.1.2. vil prisfaldet under den nuværende ordning , som skyldes den gradvise opbygning af et vinoverskud, på lang sigt føre til en væsentlig forringelse af indkomsterne i vinsektoren.

Reformforslaget vil på lang sigt føre til et tilfredsstillende indkomstniveau svarende til det relativt høje prisniveau.

Men som nævnt i prisanalysen vil vinproducenterne skulle regne med et indkomsttab på kort sigt både ved status quo og med Kommissionens forslag .

Virkningen på indkomsterne som følge af det forventede prisfald blev simuleret ved hjælp af oplysninger fra informationsnettet for landøkonomisk bogføring (INLB) og på grundlag af visse "modelbrug", der repræsenterer de vigtigste typer bordvinsproducenter i flere vinproducerende EU-områder.

Analysen viser, at Kommissionens forslag selv på kort sigt vil få en mindre udtalt virkning på indkomsterne i alle områder end status quo , og at det med tiden vil sikre en hurtig indkomststabilisering.

4.2.2. Beskæftigelsen i landbruget

I de første fem år under vinreformen vil den genoplivede rydningsordning ikke alene medføre en reduktion af vindyrkningsarealet, men også en væsentligere nedgang i beskæftigelsen i vinsektoren end med status quo.

Det forventes navnlig, at beskæftigelsen på bedrifterne vil falde med 5,1 % det år, hvor rydningen af vindyrkningsarealer bliver mest intensiv (2009). Procentsatsen vil aftage gradvist i de følgende år og falde til 3,3 %, svarende til den forventede nedgang i beskæftigelsen inden for landbruget under den nuværende ordning.

Kort sagt vil Kommissionens reformforslag bevirke en beskeden fremskyndelse af den normale udvikling på lang sigt i retning af en rationalisering af arbejdskraften og en nedgang i beskæftigelsen inden for landbruget . Det er navnlig interessant at se, at den samlede beskæftigelse efter overgangsperioden i forbindelse med reformen (2013) svarer til den, der ville gøre sig gældende to år senere (2015) med status quo.

4.2.3. Beskæftigelsen i den øvrige del af vinsektoren og inden for relaterede sektorer

Vinproduktionen uden for bedrifter omfatter 8 600 kooperativer og private vinfremstillingsvirksomheder, som i alt beskæftiger ca. 76 000 personer i EU.

Den genoplivede rydningsordning vil bevirke, at visse vinavlere, som er vant til at sende deres produktion til vinfremstillingsvirksomheder, vil standse deres aktiviteter og dermed forårsage en pludselig nedgang i vinproduktionen for de berørte vinfremstillingsvirksomheder.

Som følge af den samlede nedgang i vinproduktionen kunne der blive tale om en væsentlig strukturel tilpasning af vinforarbejdningssektoren. Det ville få kooperativerne til at vokse eller fusionere for at få en optimal størrelse. Det kunne på den ene side medføre tab af arbejdspladser, men på den anden side også tilskynde til rationalisering inden for vinforarbejdningsbranchen, som har haft visse problemer med ineffektivitet på grund af den beskedne størrelse. Samtidig kunne de øgede ressourcer til landdistriktsudvikling i vindyrkningsområderne fremme den nuværende tendens i vinforarbejdningsbranchen til at øge produktionens merværdi ved at udvide deres aktiviteter i den øvrige del af vinsektoren.

En anden branche med tilknytning til vinproduktion er vindestillationssektoren, som omfatter 256 destillerier i Italien, Frankrig og Spanien, og som i alt beskæftiger 6 800 arbejdstagere (der foreligger ikke oplysninger om andre medlemsstater).

Afskaffelsen af destillationsforanstaltninger, navnlig destillation af biprodukter, som tegner sig for en stor del af deres aktiviteter, vil uden tvivl udsætte destillerierne for et stærkt pres, og nogle af dem vil sikkert blive nødt til at lukke . Andre destillerier vil imidlertid få mulighed for at tilpasse sig til de nye forhold , navnlig i betragtning af at der er en betydelig efterspørgsel efter en anden del af deres produktion, nemlig alkoholiske drikkevarer. De øgede midler til landdistriktsudvikling kan anvendes til at finansiere investeringer, som tager sigte på at udvikle nye teknologier, for på den måde at reducere omkostningerne eller finde nye afsætningsmuligheder for destilleriernes produktion, eller til at iværksætte omstrukturering med det formål at finde frem til omstillingsmuligheder for destillerier, der er ved at lukke.

4.3 . Virkning på miljøet

Vinproduktionen belaster miljøet på flere måder (indvirkning på jorden, intensiv brug af plantebeskyttelsesmidler, specielt fungicider, bortskaffelse af biprodukter fra vinfremstilling, øget brug af kunstvanding i visse områder, overspecialisering).

Status quo vil medføre, at alle belastningerne fortsætter .

Reformforslaget vil få mange positive virkninger på miljøet, navnlig ved at gøre vindyrkningsarealer berettiget til støtte under enkeltbetalingsordningen , hvorved støtteforanstaltninger under den fælles markedsordning for vin automatisk forbindes med regler om krydsoverensstemmelse og overførsel af nye midler til den anden søjle .

Øget rydning kan tænkes at få en positiv virkning på miljøet generelt set. Øget rydning betyder nemlig sædvanligvis mindre monokultur. Reglerne om krydsoverensstemmelse vil sammen med præmien for endeligt ophør og berettigelse til støtte under enkeltbetalingsordningen for det ryddede område medvirke til at forebygge den negative virkning af, at jorden opgives.

Endelig kan afskaffelsen af alle destillationsforanstaltninger også få positiv virkning på miljøet, forudsat at biprodukterne fra vinfremstilling håndteres på forsvarlig måde.

4.4 . Virkning for samhandel og overensstemmelse med WTO

Vinsektoren har følgende større problemer i forhold til WTO:

- intern støtte :en stor del af de årlige udgifter under den fælles markedsordning for vin er klassificeret i den gule boks, dvs. den form for støtte, der medfører størst forvridning af handelen.

- eksportrestitutioner :WTO-forhandlinger fører muligvis til en aftale om afvikling af alle eksportsubsidier

- kvalitetspolitik, geografiske betegnelser :det nuværende regelsæt for kvalitet giver ikke mulighed for en optimal international beskyttelse af vore geografiske betegnelser i henhold til WTO-TRIPS-aftalen

- etiketteringsbestemmelser :visse tredjelande anser vore regler for at være diskriminerende.

Status quo vil lade næsten alle problemerne i forbindelse med WTO og den nuværende vinordning være uløste; derfor vil mange af bestemmelserne i den fælles markedsordning kunne blive angrebet i fremtiden .

Reformforslaget vil gøre den fælles markedsordning for vin mere WTO-venlig , selv om alle de foreslåede foranstaltninger under det nationale rammebeløb ikke nødvendigvis vil være omfattet af den grønne boks.

4.5 . Virkning på vinkvalitet, sundheds- og forbrugerbeskyttelse

4.5.1. Vinkvalitet

Med reformforslaget vil den bedre markedsorientering, der opnås gennem ophævelse af markedsforanstaltningerne, være tilbøjelig til at favorisere vine af høj kvalitet .

4.5.2. Sundheds- og forbrugerbeskyttelsespolitik

Under den nuværende markedsordning for vin har konsumalkoholdestillation en negativ virkning på folkesundheden, fordi der ydes støtte til forarbejdning af vin til en drikkevare med højere alkoholindhold. Ved at der gives mulighed for produktion af spiritus til lavere pris, tilskyndes der til øget forbrug heraf, hvilket strider mod hensynet til sundheden.

Afskaffelsen af støtten til konsumalkoholdestillation og, mere generelt, den tilsigtede formindskelse af overskudsproduktionen gennem mere markedsorienteret produktion forventes at få en positiv virkning for folkesundheden. Desuden vil de foreslåede forenklinger af kvalitetspolitikken, ordningen vedrørende geografiske betegnelser og etiketteringsreglerne samt uddannelse og oplysningskampagner kunne øge gennemsigtigheden for forbrugerne .

4.6 . Virkning på forvaltningens effektivitet

Hvis den nuværende fælles markedsordning bevares , er det ensbetydende med, at der videreføres en kompliceret ordning , som vil lægge en stadig større byrde på de økonomiske aktørers skuldre og derved begrænse deres konkurrenceevne og næsten ikke give plads til subsidiaritet .

Kommissionens forslag vil give mulighed for en betydelig forenkling , hovedsagelig ved at man, undertiden efter en overgangsperiode, ophæver visse komplicerede foranstaltninger (plantningsrettigheder, destillationer, privat oplagring af vin og offentlig oplagring af spiritus). Det vil desuden medføre øget subsidiaritet ved at indføre et nationalt rammebeløb, der giver medlemsstaterne mulighed for at vælge mellem en række alternative foranstaltninger, og ved at øge midlerne til udvikling af landdistrikterne i vinområderne.

Endelig er Kommissionens forslag i det store hele baseret på princippet om budgetneutralitet (ca. 1,3 mia. EUR pr. år ). Derfor bliver der ingen ændringer i den samlede støtte til sektoren. Det drejer sig ganske enkelt om at få mere for Fællesskabets penge .

[1] SEK(2006) 770 af 22.6.2006, http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/fullimpact_da.pdf.

[2] KOM(2006) 319 af 22.6.2006http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/com2006_319_da.pdf.

[3] KOM(2007) 17.

[4] KOM(2005) 24.

[5] Formandskabets konklusioner, 15.-16. juni 2001.