Aktivitetsrapport

for perioden 1. juni 2000 til 31. maj 2001

(2001/C 365/02)

INDHOLD

>TABELPOSITION>

FORORD

Denne aktivitetsrapport giver en oversigt over det første virkeår, hvor jeg alene har haft ansvaret, et år der var præget af de mange vanskeligheder forbundet med overgangen fra UCLAF til OLAF.

Den første rapport fra maj 2000 udgjorde mere eller mindre en status over arven fra UCLAF. I løbet af 2001 viste denne arv sig noget mere vanskelig at forvalte end forventet, hvilket kommer til udtryk i den første rapport. En grundig omlægning var nødvendig, især af de interne undersøgelser.

Den første omorganisering havde derfor til formål at bryde med de ofte alt for stramme rammer for undersøgelsesenhederne og ydermere indføre en smidig og gennemsigtig arbejdsstruktur. Dette mål er nu nået og accepteret af alle, navnlig af OLAF's nye medarbejdere.

Nyansættelserne stødte på mange administrative hindringer, navnlig for de ledende stillingers vedkommende, hvorfor de ikke kunne gennemføres inden for de fastsatte tidsrammer. Sideløbende hermed forlod en del medarbejdere OLAF. Kommissionens tilsagn til ansættelserne var en forudsætning. Derfor kan man først nu egentlig tale om en "ny start".

Hovedparten af OLAF's aktiviteter består i at færdiggøre den organisatoriske omlægning og i på ny at afgrænse de prioriterede opgaver, så OLAF fremover bliver i stand til at udføre sine operationelle opgaver uafhængigt med Overvågningsudvalgets fulde opbakning.

Selv om OLAF er et administrativt undersøgelsesorgan bør undersøgelsesresultaterne dog efterfølgende kunne anvendes i forskellige eventuelle retlige procedurer, f.eks. inden for rammerne af disciplinære, administrative (inddrivelse) eller endog strafferetlige procedurer. Der er derfor behov for et snævert samarbejde med medlemsstaternes forskellige myndigheder og domstole. Målet om at nå til undersøgelseskonklusioner, der reelt kan udnyttes, kan kun nås gennem et sådant snævert samarbejde, som skal være internationalt og tværfagligt.

OLAF's tilpasning til de nye krav har vist sig særlig vanskelig i forbindelse med de interne undersøgelser. Det har været nødvendigt at omlægge undersøgelsesmetoderne fuldstændigt for at bringe dem i overensstemmelse med en acceptabel norm for en undersøgelsesorganisme, hvis mål det er at opnå resultater under overholdelse af retsprincipperne. Denne proces er vel i vej med de seneste ansættelser.

Den mistillid, som institutionernes tjenestemænd har udvist, er forbundet med erfaringerne fra den sidste Kommissions fratræden. Man må håbe, at mistilliden kan overkommes, og at der kommer en bedre forståelse af betydningen af OLAF's undersøgelser.

Formålet med de interne reformer er at forbedre OLAF's muligheder for at beskytte EU's interesser. OLAF's bistand i forbindelse med grænseoverskridende forfølgelse af misbrug af offentlige midler og den deraf følgende økonomiske kriminalitet spiller en vigtig rolle i denne henseende. Åbningen af grænserne er en chance for Europa, men undersøgelsesorganerne er ikke altid i stand til hurtigt at overskride de grænser, der fordeler kompetencen. Dette kan forbedres med OLAF's hjælp, og de erfaringer, som OLAF har kumuleret under procedurerne, bør indgå i fremtidens overvejelser om, hvordan samarbejdet kan forbedres. Medlemsstaterne gør allerede sammen med kandidatlande og tredjelande i vidt omfang brug af OLAF's muligheder for at tilvejebringe de nødvendige oplysninger og skabe kontakt mellem de forskellige undersøgelsesorganer og fuldbyrdelsesorganer.

I et stadig mere integreret Europa er samarbejdet mellem undersøgelsesorganerne, herunder også de retlige, vokset hurtigt i løbet af de seneste år, uafhængigt af de tragiske begivenheder den 11. september. Forhandlingerne om Eurojust, en koordineringsenhed for retlig samarbejde, som ventes at påbegynde sit virke næste år, er endnu undervejs, men en midlertidig enhed er i mellemtiden blevet operationel. Ud over dette meget synlige projekt gøres der mange andre bestræbelser på at forbedre samarbejdet. Jeg håber på en åben dialog om et globalt projekt på grundlag af den grønbog, som Kommissionen skal fremlægge sidst i efteråret om Den Europæiske Anklagemyndighed. Der er i denne henseende behov for en stor indsats for at samle de forskellige forslag i et samlet projekt for at opbygge et effektivt samarbejdssystem.

Uafhængigt heraf bør vi bestræbe os på at finde en løsning, så det stadigt større Europa, på trods af de mange undersøgelsesorganer og de forskellige retssystemer, så effektivt som muligt kan bekæmpe uregelmæssigheder, økonomiske kriminalitet og andre former for kriminalitet, der skader fællesskabsinteresserne.

I dag bør alle tænke og agere globalt. Undersøgelsesorganerne er dog desværre i vidt omfang udelukket fra sådanne overvejelser. OLAF deltager aktivt med de erfaringer, som efterforskerne og de retlige eksperter har høstet på området. Kandidatlandene bør ligeledes inddrages i denne dialog på et meget tidligt tidspunkt for at allerede nu at forberede det "samlede projekt" for fremtiden.

Franz-Hermann Brüner

Generaldirektør for OLAF

INDLEDNING

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig skal regelmæssigt aflægge rapport om sine operationelle aktiviteter(1). OLAF's første rapport for perioden mellem den 1. juni 1999, dato for oprettelsen, og den 31. maj 2000 blev vedtaget den 23. maj 2000(2): den indeholder en analyse af OLAF's beføjelser og procedurer som fastlagt i retsakterne, en statistisk og kvantitativ analyse af de operationelle aktiviteter samt en præsentation af en række spørgsmål som oplæg til fremtidige retningslinjer.

Nærværende rapport redegør for perioden mellem den 1. juni 2000 og den 31. maj 2001 for de vigtige ændringer, der er sket eller er undervejs vedrørende OLAF's organisatoriske struktur og arbejdsmetoder med det formål at opfylde opgaven med at beskytte de finansielle interesser, bekæmpe svig og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Fællesskabets interesser.

Rapportens første del redegør for OLAF's tidligere operationelle aktivitet på området beskyttelse af finansielle interesser. De specifikke aktiviteter for hvert eneste hovedområde af Fællesskabets politikker fremlægges ledsaget af et resumé af enkelte illustrerende sager. Af hensyn til beskyttelsen af de personer, der er impliceret i en undersøgelse, og af hensyn til undersøgelseshemmeligheden, er de præsenterede sager offentligt kendte eller procedurerne er i store stræk tilendebragt. Præsentationen respekterer den nye metode, der er fastlagt for sagsbehandlingen og efterfølges af en statistisk analyse af de mange eksisterende oplysninger.

Redegørelsen vedrørende periodens operationelle aktivitet gør status over en virksomhed, der i vid udstrækning lå fast på forhånd på grund af en række vanskeligheder, navnlig:

- det store antal sager overtaget fra det tidligere UCLAF

- den strukturelle træghed som følge af blokoverførslen af menneskelige ressourcer

- den usmidige adskillelse af de forskellige operationelle aktiviteter, mangelen på objektive og gennemsigtige arbejdsmetoder

- beskaffenheden af den disponible ekspertise, som også var gået i arv fra den tidligere struktur

- selve budgetprocedurens forløb over tid, hvorfor budgettet for 2000 var opstillet af den tidligere struktur, før fastlæggelsen af de nye retningslinjer

- de komplekse forhandlinger om budgettet for 2000/2001 forårsaget især af en fastfrysning af flere poster

- de mange ansættelser i løbet af perioden

- den langsommelige omplaceringsproces, som skulle foregå uden at skabe afbrydelser i aktiviteterne

- endelig mangelen på en materiel retlig ramme på fællesskabsplan, navnlig for strafbare handlinger i forbindelse med de interne undersøgelser.

Det var derfor først ved periodens udgang, at generaldirektøren endelig rådede over de nødvendige midler til at iværksætte den nye politik. Perioden 2000-2001 var alt i alt præget af OLAF's ændringer i procedurer, ressourcer og metoder, hvis fornyelse først reelt effektueredes mod periodens afslutning.

Rapportens anden del redegør først for OLAF's vigtigste etableringsfaser. Perioden udgjorde således en overgang præget af overvejelserne om en ny organisation i samråd med Overvågningsudvalget(3), som spiller en stor rolle for at sikre OLAF's operationelle uafhængighed. Dernæst fokuseres på OLAF's funktion inden for de institutionelle rammer, navnlig bestræbelserne for at forny arbejdsformerne og de interne procedurer og for at sikre et optimalt og proaktivt forløb i undersøgelserne og i opfølgningerne herpå. En tredje del resumerer fremskridt med hensyn til de nødvendige instrumenter for at fastlægge OLAF's fremtidige operationelle strategi på grundlag af den nye struktur og en proaktiv samarbejdskultur med medlemsstaterne. Som konklusion indeholder rapporten en opstilling af OLAF's kurs for de fremtidige aktiviteter.

Målsætning

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig har til opgave at beskytte EU's interesser, bekæmpe svig, bestikkelse og enhver anden ulovlig aktivitet, herunder overtrædelser inden for de europæiske institutioner, og skal i sin udøvelse levere en kvalitetsydelse til den europæiske borger på ansvarlig, gennemsigtig og effektiv vis.

Metoder og midler

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig udøver sin opgave ved fuldstændigt uafhængigt at gennemføre interne og eksterne undersøgelser. OLAF tilrettelægger ligeledes et snævert og løbende samarbejde mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder for at koordinere deres aktiviteter. OLAF yder medlemsstaterne den nødvendige tværfaglige bistand og tekniske sagkundskab for at hjælpe dem i deres bekæmpelse af økonomisk og finansiel kriminalitet. OLAF bidrager til udformningen af EU's strategi til bekæmpelse af svig og ulovlige aktiviteter ved at træffe de nødvendige initiativer til styrkelse af de lovgivningsmæssige rammer.

Principper

OLAF udøver sine aktiviteter med integritet, upartiskhed og professionalisme under fuld overholdelse af individuelle rettigheder og friheder i fuld overensstemmelse med lovgivningen.

AFSNIT 1

UNDERSØGELSESAKTIVITETEN(4) (1. JUNI 2000-31. MAJ 2001)

Følgende er en redegørelse over hidtidig aktivitet i den forløbne periode, som navnlig udgjorde en fortsættelse af igangværende arbejde og indførelse af såvel den nye operationelle struktur som opbygning af sagkundskab og fastlæggelse af nye arbejdsmetoder.

1.1. Tendenser i den forløbne periodes undersøgelsesaktiviteter og andre operationelle aktiviteter

En betydelig del af undersøgelsesaktiviteten og de øvrige operationelle aktiviteter(5) i den forløbne periode vedrørte sager, der allerede var indledt ved OLAF's oprettelse. For at iværksætte den nye politik, som lovgiver har besluttet, skulle OLAF ikke starte fra helt bar bund, men måtte foretage en omfordeling af sine ressourcer og interne ekspertise gennem omplaceringer og langvarige ansættelsesprocedurer over perioden. De disponible ressourcer, som var blevet blokoverført ved OLAF's oprettelse, måtte endvidere først og fremmest forbeholdes opbygningen af nye undersøgelsesprocedurer. Denne omfordeling af midlerne fik indvirkning på arbejdet i marken, men førte til vedtagelsen af OLAF-manualen og en fuldstændig indførelse af det nye sagsstyringssystem (Case Management System)(6).

Disse aktiviteter blev tilendebragt i det nye direktorat for undersøgelser og operationelle aktiviteter, oprettet i september 2000 bestående af to hold, der har ansvaret for henholdsvis undersøgelser og operationelle aktiviteter.

Ved at udstyre sig med en sådan operationel struktur og sådanne instrumenter har OLAF sat sig som mål at fastlægge en undersøgelsespolitik, som skal tage udgangspunkt i bidrag til arbejdet fra samtlige afdelingers side, navnlig det fremtidige efterretningsdirektorat. Inden for rammerne af dette aktuelle overgangsforløb er kursen for de operationelle aktiviteter lagt på grundlag af en harmonisering af kriterierne for informationsbehandlingen og en pragmatisk målretning af aktiviteterne.

De to efterforskerhold i det nye operationelle direktorat har forestået videreførelsen af arbejdet i følgende sektorer:

Interne undersøgelser

I overensstemmelse med de opstillede prioriteringer i den samlede strategi og de retningslinjer(7), som indgår i Europa-Parlamentets forskellige beslutninger samt Overvågningsudvalgets udtalelser, har interne undersøgelser vedrørende de europæiske institutioner, organer, kontorer og agenturer fået højeste prioritet i den operationelle sektor.

Direkte udgifter

På området direkte udgifter har operationerne først og fremmest taget udgangspunkt i behovet for at styrke behandlingen af sager med intern forgrening. Komplekse sager af grænseoverskridende karakter og sager, der indebar samarbejde med retsmyndigheder i og uden for EU, var også prioriteret højt, navnlig for at fastlægge et grundlag for arbejdet i 2001/2002 på områder som udgifter til udvidelsen og udgifter i forbindelse med Den Europæiske Udviklingsfond.

Strukturforanstaltninger

For så vidt angår strukturforanstaltninger blev sager med betydelige grænseoverskridende eller finansielle virkninger prioriteret.

Told/Handel

I denne sektor vedrørte aktiviterne væsentligst følgende områder:

- beskyttelse af toldpræferenceordningerne

- sager vedrørende import af sukker og bananer på grund af de store involverede toldsatser

- eksportrestitutioner, især i forbindelse med Den Russiske Føderation(8)

Landbrug

På områderne forædling og produktion, navnlig af olivenolie, tomater, hørtekstiler og mejeriprodukter, på grundlag af risikoidentificering

Told og punktafgifter

Bekæmpelse af smugling af cigaretter og alkohol samt andre ulovlige aktiviteter.

1.2. Interne undersøgelser

I løbet af perioden indledtes 36 undersøgelser, hvoraf 8 vedrører andre af Fællesskabets institutioner, organer, kontorer og agenturer end Kommissionen. 9 undersøgelser gav anledning til en undersøgelsesrapport. Rapporterne vedrører Kommissionen, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Oversættelsestjenesten for Den Europæiske Unions organer og Europa-Parlamentet. 8 undersøgelsesrapporter gav anledning til en beslutning om henvisning til de nationale retsmyndigheder.

Generelt drejer det sig om komplekse tilfælde af svig begået af meget velorganisererede enkeltpersoner eller tilfælde af svig begået af isolerede enkeltpersoner eller individuel adfærd, der kan bestå i overtrædelse af faglige forpligtelser. Sagerne illustrerer de mange forskellige slags adfærd (misbrug af midler, falskneri, manipulering af tilbudsgivning, strafbar videregivelse af oplysninger om tilslag, skjulte aktiviteter), som er udvist af de forskellige institutioners tjenestemænd eller andre ansatte.

Særlige undersøgelser

To særlige undersøgelser gav anledning til afsigelse af dom, og OLAF's bistand illustrerer de samarbejdsvanskeligheder, der er mellem samtlige involverede myndigheder eller tjenester, men samtidigt også en udvikling i praksis. De to sager illustrerer så udpræget behovet for at koordinere bekæmpelsen af svigagtig praksis.

Sagen "Repræsentationskontoret i Stockholm":

I november måned 1999 bliver det bekendt, at der kan være tale om finansielt underslæb begået på Kommissionen repræsentationskontor i Stockholm. På grund af de særlige bestemmelser i protokollen vedrørende privilegier og immuniteter og vedtægten for tjenestemænd valgte de svenske retsmyndigheder at anmode om bistand fra OLAF, som har de nødvendige beføjelser til at udføre undersøgelser inden for Kommissionen. OLAF udførte opgaven og afleverede den 24. maj 2000 sin rapport til Kommissionen og til de svenske myndigheder. På grundlag af de konstateringer, som OLAF's efterforskere havde gjort, kunne retsmyndighederne med det samme fortsætte deres arbejde ligeledes bistået af OLAF.

Anklagemyndigheden i Stockholm kunne foretage de afhøringer og øvrige nødvendige akter, som den mente hensigtsmæssige. Kommissionen indledte den 28. juni 2001 de disciplinære procedurer.

Sagen illustrerer de risici, der er forbundet med en decentral forvaltning af fællesskabsmidlerne og behovet for at sikre en god finansiel forvaltning, navnlig i delegationerne. Den pågældende sag viser endvidere, hvor godt et samarbejde, der er opbygget mellem OLAF og de svenske retsmyndigheder. Offentlighedens interesse i og pressens dækning af denne særlige sag var usædvanlig stor såvel i Sverige som i de øvrige medlemsstater. En stram og professionel sagsbehandling i en sådan intern sag er af umådelig stor betydning for OLAF med hensyn til OLAF's troværdighed over for de europæiske institutioner.

Sagen "turisme"/Frankrig:

En første dom blev afsagt af den franske distriktsdomstol i Paris den 22. september 2000 i en sag om svig, der var konstateret på turismeområdet og anmeldt af Kommissionen (UCLAF) i december 1994. Der blev afsagt domme på et til fire års fængsel og bøder på 304898 EUR for de fem hovedsigtede, og Fællesskabet blev tilkendt en skadeserstatning på 1029030 EUR. Parterne har appelleret sagen, der vil blive behandlet på ny af appelretten i Paris (retsmøder planlagt til udgangen af 2001).

Det forventes, at der i den nærmeste fremtid vil blive afsagt domme i andre igangværende procedurer i samme sag, navnlig i Belgien.

Denne sag viser de vanskeligheder, som de nationale retsmyndigheder har med at sikre en hurtig afgørelse af sager, der er karakteriseret af svigagtige transnationale transaktioner, hvis kompleksitet kan forværres af den vedtægt, der gælder for Kommissionens personale. Det er beklageligt, at de retslige undersøgelser endnu ikke har udviklet sig i samme grad i alle medlemsstaterne.

Den slags undersøgelser viser med al tydelighed, at det er nødvendigt med et tæt samarbejde mellem Fællesskabets og de nationale tjenester og indbyrdes mellem nationale tjenester for at opnå tilfredsstillende resultater for alle implicerede parter inden for en rimelig frist.

For generelt at fremme samarbejdet og sikre hurtigere resultater, vil det fremover være kontorets politik at involvere sin egen strafferetlige ekspertise og de nationale retsmyndigheder på et så tidligt stadium i undersøgelserne som muligt.

1.3. Direkte udgifter

1.3.1. Bistand til tredjelande og udvidelse

Selv om undersøgelser inden for dette område er fastslået som en vigtig aktivitetssektor betyder den prioritet, der tillægges interne sager samt omstrukturering og ændring af undersøgelsesprocedurerne nødvendigvis en nedbringelse af de ressourcer, der er til rådighed for undersøgelse af sager i de omhandlede sektorer. Det er imidlertid vigtigt, at OLAF samarbejder med andre donororganisationer (Verdensbanken, Den Internationale Valutafond, De Forenede Nationers organisationer), herunder med deres undersøgelses- og svigbekæmpelsesstrukturer i betragtning af finansieringsprogrammernes komplementaritet og den synenergi, der opstår ved samarbejde og informationsudveksling. Kontoret har ligeledes draget fordel af et tæt samarbejde med ngo'erne (Non Governmental Organisations) f.eks. "Transparency International", ved at støtte deres aktioner til styrkelse af civilsamfundet ved bekæmpelse af svig og korruption. Da OLAF og ngo'erne forfølger de samme mål, bør kontakterne uddybes.

1.3.1.1. Typer af svig

Den slags svig, der ses på de to områder, er dem, der er identificeret i OLAF's aktivitetsrapport for 1999/2000. For perioden 2000/2001 har OLAF identificeret særlige problemer inden for offentlige udbud.

En betydelig del af EU's budget anvendes til teknisk bistand til tredjelande, herunder til kandidatlandene. De fleste af disse midler formidles gennem kontrakter om tjenesteydelser indgået med specialiserede virksomheder, der konkurrerer i de udbud, der offentliggøres af de ansvarlige tjenestegrene i EU eller af de støttemodtagende forvaltninger, og som EU's tjenestegrene overvåger.

Som det er tilfældet med alle former for udbud, er der forskellige muligheder for at begå svig og uregelmæssigheder. De regler, der er opstillet for at undgå svig og sikre en loyal konkurrence, der giver mulighed for at opnå de bedste tjenester til den mest fordelagtige pris, er baseret på den erfaring, der er høstet i årenes løb.

De tilfælde, som OLAF er interesseret i, vedrører mistanke om uberettiget pres på medlemmerne af de udvalg, der har til opgave at vurdere de tilbud, som tilbudsgiverne afgiver. Der er bl.a. mistanke om ulovlige betalinger og betaling under bordet til disse personer for at opnå en uberettiget fordel i forhold til konkurrenterne. Andre påstande vedrører interessekonflikter mellem de eksperter, der har til opgave at udarbejde projekter og udbudsbetingelser. De gældende regler er indført for at sikre ensartethed for alle konkurrenter. I den forbindelse kan for tidlige informationer om de tekniske specifikationer, hvis disse gives til potentielle tilbudsgivere, påvirke konkurrencen i modsat retning.

OLAF vil søge at styrke samarbejdet med de ansvarlige tjenester for at øge deres muligheder for at afsløre potentielle tilfælde af svig inden for offentlige kontrakter og forbedre de regler og de strukturer, der er nødvendige for at bekæmpe uregelmæssigheder på dette område.

1.3.1.2. Udviklingsbistand og humanitær bistand

Indgåelsen af Cotonou-aftalen i juni 2000 gav stødet til et nyt 20-årigt partnerskab mellem Fællesskabet og AVS-landene, der afløser Lomé-aftalen. Dette partnerskab tager sigte på at skabe gunstigere rammer for en bæredygtig udvikling og en nedbringelse af fattigdommen og vende den proces, der betyder økonomisk, teknologisk og social marginalisering. Aftalen indfører ligeledes særlige høringsprocedurer og egnede sanktioner til behandling af alvorlig korruption.

Kontoret har undersøgt en række sager vedrørende de finansieringer, der er bevilget i medfør af Lomé-aftalen og indledt undersøgelser for at støtte den indsats, der gøres af de retsmyndigheder, der er berørt af problemer med svig i visse AVS-lande. Kontoret mener at det er vigtigt at tage udgangspunkt i denne erfaring i forbindelse med de forpligtelser, der er knyttet til Cotonou, for at styrke indsatsen mod bekæmpelse af svig.

I øjeblikket yder OLAF bistand til Kenya i forbindelse med en kriminalefterforskning af påstande om alvorlige uregelmæssigheder i et udbud. Sagen er under behandling og betragtes som et nyttigt eksempel på, hvad det er muligt at gøre i betragtning af de retslige krav, der stilles til OLAF's direkte indsats i sådanne sager.

1.3.1.3. Udvidelsen

Det er nødvendigt at sikre en hensigtsmæssig beskyttelse af de finansieringer, der foretages før tiltrædelsen. OLAF har derfor koncentreret sig om at støtte de nationale forvaltninger i bekæmpelsen af svig. Nedenfor gives nogle eksempler på det arbejde, der er iværksat i samarbejde med de nationale forvaltninger vedrørende gennemførelsen af undersøgelser.

Offentlige udbud

OLAF har behandlet to sager i Rumænien i 2000 vedrørende offentlige udbud. Et tilfælde vedrørte formodet svig i relation til et udbud om et projekt vedrørende teknisk bistand til de rumænske myndigheder. Udbuddet blev annulleret og offentliggjort på ny efter at være blevet fuldstændig lavet om. I et andet tilfælde fik de indkomne oplysninger OLAF til at mene, at tilbudsgiverne havde påvirket medlemmerne af det uafhængige vurderingsudvalg. Sagen blev overført til den rumænske anklagemyndighed. OLAF's enhed bestående af retsembedsmænd og juridiske rådgivere står for det fortsatte samarbejde med de rumænske myndigheder.

Forvaltning af PHARE-midlerne

OLAF indledte i 2001 en undersøgelse efter påstande om korruption med forvaltningen af PHARE-midlerne i Slovakiet. OLAF assisterer de ansvarlige nationale efterforskere i denne sag og yder den bistand, de har brug for vedrørende programmeringssystemet for PHARE og de gældende procedurer for afgivelse af bud. Der arrangeres et månedligt møde med de nationale efterforskere for at diskutere undersøgelsens foreløbige resultater og arbejdsplanen. OLAF bidrager ligeledes med de oplysninger, som efterforskerne har brug for, og som findes i sagsakter under Den Europæiske Unions kontrol.

JOP-programmet

Endelig har OLAF i visse sager arbejdet tæt sammen med Kommissionens tjenestegrene. Et eksempel på denne type arbejde er en række sager i et joint venture-program finansieret af PHARE.

Inden for rammerne af JOP-programmet har Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender (ECFIN) gennemført en række vigtige kontrolinspektioner hos de støttemodtagende virksomheder. Resultaterne fra disse besøg har gjort det muligt at påvise visse konsulentfirmaers indblanding, herunder nogle hjemhørende i Den Europæiske Union, og få et samlet overblik over deres virksomhed. OLAF har i samarbejde med ECFIN's direktorat "Finanstjenesten" analyseret alle de omhandlede sager og foreslået en udviklingsstrategi under hensyntagen til forskellige forhold, der er fremkommet i løbet af undersøgelsen for at kunne fastslå den anvendte svigmekanisme og træffe de mest effektive forholdsregler for at straffe ophavsmændene.

1.3.2. Interne politikker

OLAF er ansvarlig for gennemførelsen af undersøgelser af mistanke om uregelmæssigheder eller alvorlig svig inden for EU-budgettet, hvilket kaldes "interne politikker". Disse politikker, der omfatter områder som transport, undervisning og kultur, forskning og teknologisk udvikling osv., udgør ca. 60 % af budgettet. De gennemføres og forvaltes af Kommissionens forskellige kompetente tjenester og tillægger ikke medlemsstaterne et formelt ansvar, således som det er tilfældet inden for landbrug og strukturfonde.

OLAF bestræber sig på, i det omfang det er muligt, at samarbejde med Kommissionens ansvarlige tjenestegrene i alle etaper af sådanne programmer for at forebygge og afsløre uregelmæssigheder og svig: høring før programmernes start for at indarbejde hensigtsmæssige svigbekæmpende foranstaltninger i betingelserne for godkendelse af tilskud og betalinger; fælles indsamling og evaluering af oplysninger; fælles kontrol (efter det retsgrundlag, der er vedtaget for kontrollen) og eventuelt koordinering af nødvendig inddrivelse.

I forbindelse med oplysninger, som en af Kommissionens tjenestegrene modtog i marts 2000, igangsatte OLAF en eftersøgning af en ikke-udbyttegivende organisation, der havde modtaget midler fra Kommissionen igennem flere år. I tæt samarbejde med to af Kommissionens tjenester forberedte og gennemførte OLAF en fuldstændig undersøgelse af de forskellige midler, der var udbetalt til organisationen. Ud over et stort antal ikke-støtteberettigede transaktioner har OLAF fundet udgifter, der er forelagt Kommissionen til godtgørelse, men som ikke hidrører fra den pågældende organisation, og udgifter for levering af tjenesteydelser uden faktura eller udgiftsbilag. De foreløbige resultater har bekræftet, at der skal inddrives indtil +- 300000 EUR, hvilket Kommissionens tjenestegrene vil stå for sammen med OLAF. Endvidere er sagen formelt blevet overført til medlemsstaternes retsmyndigheder, således at de kan gå videre med mistanken om svig og bedrageri.

Det fremgår af denne undersøgelse, at Kommissionens vedvarende finansiering af en ikke-udbyttegivende organisation i nogle tilfælde skaber en egentlig afhængighed, da disse organisationer sjældent råder over egne midler til finansiering af deres strukturelle behov (bygninger, udstyr, personale).

1.4. Strukturudgifter

Når man tænker på den helt afgørende rolle, som medlemsstaterne spiller på strukturfondområdet, har OLAF koncentreret sin indsats om kontorets egne undersøgelser og højrisikoområderne. OLAF har ikke desto mindre været særlig opmærksom på, hvordan medlemsstaterne følger op på de systematiske uregelmæssigheder, der ligeledes indebærer et betydeligt finansielt aspekt.

I den forbindelse har OLAF arbejdet tæt sammen med Kommissionens og medlemsstaternes anvisningsberettigede tjenester for at koordinere beskyttelsen af de finansielle interesser og bekæmpelsen af svig og rette op på de eksisterende svagheder.

Siden december 2000 har OLAF brugt et nyt kommunikationssoftware, der er blevet udviklet i forbindelse med forordning nr. 1681/94(9), og som giver mulighed for online-kommunikation mellem medlemsstaterne og de andre berørte tjenester. Dette værktøj vil give en bedre administrativ og finansiel opfølgning.

Endvidere har OLAF givet de kompetente retslige og politimæssige myndigheder alle oplysninger om svigagtige handlinger med henblik på indledning af strafferetlige procedurer og samtidig tilbudt fuldt samarbejde og fuld bistand. Denne mulighed har givet anledning til koordinering og bistand.

Med hensyn til den mere operationelle aktivitet er OLAF særlig opmærksom på de tilfælde, hvor medlemsstaternes indsats alene viser sig at være utilstrækkelig eller umulig, f.eks.:

- transnationale uregelmæssigheder eller uregelmæssigheder, hvor økonomiske operatører, der arbejder i flere medlemsstater, tilsyneladende er impliceret,

- ukorrekte svar fra medlemsstaterne på henvendelser fra OLAF,

- indrømmelse af forskellige fællesskabsfinansieringer (direkte finansieringer og strukturfonde).

I forbindelse med en rutineundersøgelse foretaget af en af Kommissionens anvisningsberettigede tjenester i en medlemsstat vedrørende et projekt, der blev finansieret af en strukturfond, blev OLAF opmærksom på udgifter, som støttemodtageren forelagde på basis af dokumenter udleveret af en af dennes kontrahenter med hjemsted i en anden medlemsstat. Den omhandlede kontrahent, der også modtog direkte fællesskabsstøtte, blev gjort til genstand for en kontrol på stedet, som OLAF foretog på grundlag af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96(10). OLAF's arbejde gjorde det muligt at konstatere, at poster, der blev fratrukket som udgifter inden for rammerne af det samfinansierede projekt, var blevet pustet op, herunder at en del af overfaktureringen var blevet anvendt til at udbetale penge til et selskab, der var oprettet i et skattely. Sagen med kontrolrapporten og hele den dertil hørende dokumentation blev straks overgivet til retsmyndighederne i den medlemsstat, hvor det samfinansierede projekt var blevet forelagt. De ransagelser og beslaglæggelser, der efterfølgende er foretaget med OLAF's bistand, har bekræftet alle mistanker.

1.5. Told/udenrigshandel på landbrugsområdet/skatter og afgifter

1.5.1. Generelt

Det er nødvendigt at tage højde for det forhold, at toldunionen og den fælles handelspolitik henhører under Fællesskabets ene kompetence (EF-traktatens artikel 23 og 131). Kommissionen har derfor beføjelser til at tage skridt over for aktiviteter, der udgør eller ser ud til at udgøre en overtrædelse af toldlovgivningen. Forordning (EF) nr. 515/97(11) er den grundforordning, der indeholder bestemmelser om gensidig bistand mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen. OLAF er ansvarlig for en korrekt anvendelse af denne forordning.

I overensstemmelse med de forskellige gældende retlige instrumenter(12) og de internationale aftaler har OLAF ansvaret for at indføre et effektivt samarbejde på alle niveauer for at sikre en korrekt anvendelse af told- og landbrugsreglerne. I den henseende udveksler OLAF oplysninger, koordinerer de aktioner, der igangsættes i medlemsstaterne, deltager i undersøgelser i medlemsstaterne og i tredjelande og gennemfører kontrolbesøg på stedet.

Alle undersøgelser i toldsektoren vedrører udveksling af varer mellem EU og tredjelande (import, eksport, transit, opmagasinering, forarbejdning) på grundlag af oplysninger om konstateret eller formodet overtrædelse af toldreglerne.

I retsgrundlaget for bekæmpelse af momssvig (forordning (EF) nr. 218/92(13) og direktiv 77/799(14)) fastslås medlemsstaternes primære ansvar(15). Imidlertid skal medlemsstaterne ifølge EF-traktatens artikel 280, stk. 3, samordne deres optræden med henblik på at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod svig og sammen med Kommissionen tilrettelægge "et snævert, løbende samarbejde mellem de kompetente myndigheder".

Kommissionen, der allerede har en operationel erfaring på dette område, har navnlig hvad angår udveksling af oplysninger en rolle som koordinator og igangsætter i de alvorligste sager om svig inden for EU, der har forgreninger til en række medlemsstater. På momsområdet intervenerer OLAF derfor kun i internationale sager, der kræver operationel koordinering på fællesskabsniveau, og udelukkende når en forvaltningsmyndighed eller national retsmyndigheder udtrykkeligt anmoder kontoret om bistand.

1.5.2. Udenrigshandel på landbrugsområdet

Hvad angår handel med landbrugsprodukter med tredjelande prioriteres det bl.a. højt at undersøge spørgsmål vedrørende udbetaling af eksportrestitutioner, inddrivelse af toldafgifter i forbindelse med import af visse landbrugsvarer og anvendelse på landbrugsområdet af præferenceaftaler med tredjelande. OLAF har gennemført særlige undersøgelser i følgende højrisikosektorer: oksekødssektoren (eksport til Rusland), friske frugter og grøntsager (undersøgelse af bananimport - se detaljeret beskrivelse i næste afsnit), mejeriprodukter (undersøgelse af manipuleret smør) samt undersøgelser vedrørende eksport af vin og alkohol.

Undersøgelse af bananimport

Efter den fælles kontrol foretaget af OLAF og de italienske og belgiske myndigheder inden for rammerne af kriminalefterforskninger og administrative undersøgelser, blev det i midten af 2000 fastslået, at der var anvendt falske AGRIM- importlicencer til overgang til fri omsætning af bananer fra Mellem- og Sydamerika. Undersøgelserne fortsætter og er samtidig blevet udvidet til at omfatte andre medlemsstater (Frankrig, Portugal og Spanien).

Import af bananer fra Mellem- og Sydamerika er omfattet af nedsatte toldafgifter (75 EUR/ton) inden for rammerne af det årlig tarifkontingent, når importen sker med AGRIM-importlicencer. Ud over tarifkontingentet er denne import i øjeblikket underkastet en betaling på 680 EUR/ton. Bananerne kommer væsentligst ind i Fællesskabet via belgiske og italienske havne, selv om der også er konstateret lignende transaktioner i Spanien, Portugal, Grækenland og Tyskland. Det er fastslået, at mellem begyndelsen af 1998 og midten af 2000 blev mindst 160000 tons bananer importeret med falske franske licenser, mens ca. 60000 tons blev importeret med falske spanske licenser. Unddragne toldafgifter vurderes indtil dags dato at have udgjort ca. 160 mio. EUR.

Efter afsløringen af dette storstilede tilfælde af svig i banansektoren styrkede Kommissionen straks de gældende kontrolforanstaltninger ved at indføre forordning (EF) nr. 1632/2000(16).

Undersøgelserne af disse falske franske og spanske licenser blev gennemført i samarbejde med de nationale retsinstanser. De illustrerede, hvordan organiserede kriminelle organisationer forsøger at udnytte svagheder i det internationale samarbejde for at opnå store gevinster med lille risiko. Afsløringen af disse aktiviteter viser det glimrende samarbejde, der er mellem medlemsstaterne og OLAF (både på det retslige og det administrative område), ligesom det viser de meget positive resultater af et fælles arbejde udført i partnerskab med informationsudveksling for at beskytte Fællesskabets finansielle interesser.

1.5.3. Fiskeriprodukter/industrivarer (tekstiler; fodtøj)

Hvad angår fiskeriprodukter, industrivarer (herunder tekstiler og beklædning) lægges der mest vægt på sager, der kræver en fællesskabsaktion, og som opfylder et eller flere kriterier:

- deltagelse af internationale koncerner for at erobre markedsandele gennem svigagtig praksis,

- høje toldafgifter eller en kombination af toldafgifter og antidumping-afgifter,

- trusler for andre fællesskabspolitikker og foranstaltninger, der tager sigte på at beskytte den offentlige sundhed,

- sikkerhed for korrekt anvendelse af præferenceordningerne,

- misbrug af transitordningen og toldværdisvindel, navnlig hvad angår tekstiler og fodtøj,

- massivt misbrug af handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger.

På fiskeriområdet har disse aktioner bl.a. gjort det muligt at konstatere betydelige tilfælde af svig vedrørende:

- import af tunkonserves med ulovlig opnåelse af den præferencebehandling, der er forbeholdt AVS-landene (Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet),

- rejer og blæksprutter importeret ulovligt under GSP-præferenceordningen (generel præferenceordning), der ligeledes tog sigte på at omgå sundhedsmæssige forbud gældende for visse indiske producenter,

- import af klipfisk fra Island med ulovlig opnåelse af den præferencebehandling, der er fastsat i EØS-aftalen (Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde).

Inden for industrivarer har disse aktioner bl.a. gjort det muligt at konstatere betydelige tilfælde af svig vedrørende:

- brasiliansk, canadisk og russisk aluminium importeret uden betaling af importafgifter ved ulovlig anvendelse af den ordning, der gælder for de oversøiske territorier,

- import af silicium (metal) med forfalsket oprindelse fra Svejts eller Rusland for at undgå antidumpingafgifterne på kinesiske produkter,

- siliciumcarbid deklareret med falsk oprindelse i Tjekkiet for at undgå antidumpingafgifterne på produkter fra Rusland og Ukraine,

- beklædningsartikler deklareret med Malaysia som oprindelsesland og som importeret derfra med ulovlig opnåelse af præferencebehandling inden for rammerne af GSP og bedrag med de kontingenter, der gælder for det faktiske oprindelsesland (Vietnam),

- fodtøj importeret med falsk oprindelsesland for at omgå de kvantitative begrænsninger og/eller for at undgå de antidumpingafgifter, der er gældende for Kina,

- unddragelse af asiatiske tekstilvarer fra Fællesskabets forsendelsesprocedure for at undgå betaling af toldafgifter og omgå de gældende kvantitative begrænsninger,

- overgang til fri omsætning (uden betaling af moms) af asiatiske tekstilvarer i en medlemsstat på basis af en falsk faktura og en deraf følgende reduceret toldværdi; derefter betaler modtagerne i de øvrige medlemsstater de korrekte beløb til leverandørerne i tredjelandene. På den måde kan toldmyndighederne i indførselsmedlemsstaten ikke fastsætte den korrekte værdi i forbindelse med importen. Endvidere er det vanskeligt at foretage en kontrol af den efterfølgende momsbetaling.

Tekstilimport. Et særligt tilfælde

Efter at OLAF havde foretaget en undersøgelse og sikret sig administrativt samarbejde blev der foretaget kontrol vedrørende ulovlig anvendelse af malajsiske oprindelsescertifikater for tekstilvarer - væsentligst jeans - sammen de kompetente myndigheder i Malaysia.

En importør med hjemsted i Tyskland men med handelsinteresser i andre medlemsstater og visse tredjelande havde systematisk misbrugt Fællesskabets importrestriktioner ved hjælp af falske dokumenter med falsk oprindelse og værdi. Ifølge en analyse foretaget af en medlemsstat (Nederlandene) udgjorde denne form for svig udelukkende i forbindelse med ulovlig import fra Malaysia næsten 10 % af Fællesskabets samlede årlige import for de omhandlede varer. Lignende ulovlig import havde fundet sted tidligere med deklareret oprindelse i Cambodja, Laos, Myanmar, Vietnam og Lesotho. Den økonomiske følge kan vurderes til mindst 30 mio. EUR og 4,5 mio. EUR for de egne indtægters vedkommende.

Den hovedmistænkte undslap de europæiske retsmyndigheder og opnåede svigagtigt 60 mio. EUR fra visse europæiske banker og en afrikansk stats handels- og udviklingskomité.

Dette tilfælde viser med tydelighed, at en enkeltperson, der arbejder i et velorganiseret internationalt kriminelt netværk, har mulighed for at opnå og fremstille falske oprindelses- og transportdokumenter og falske handelsdokumenter. Der er flere følger end den umiddelbare toldgæld (importtold) og momsunddragelsen. Følgerne er til øjeblikkelig skade for handelen og den økonomiske virksomhed for de importører i Fællesskabet, der overholder de gældende regler, samt for Fællesskabets handelspolitik. Det lægger en enorm byrde på Fællesskabets internationale handelsaftaler og aftalerne om administrativt samarbejde, som er uden sammenligning med den direkte finansielle gevinst for bedrageren.

1.5.4. Narkotikaprækursorer

Inden for området narkotikaprækursorer har der været lagt vægt på at koordinere medlemsstaternes indsats for at beslaglægge disse produkter og forhindre, at de anvendes til ulovlig fremstilling af narkotika. Formålet med at fremsende oplysninger til medlemsstaterne er at undgå, at enkeltpersoner og virksomheder opsøger muligheder inden for Fællesskabet. ("shopping around"). Forberedelsen af den internationale overvågning af eddikesyreanhydrid ("Topaz-operationen") har været et andet prioriteret område sideløbende med samarbejdet med de internationale organisationer (f.eks. De Forenede Nationer - Det Internationale Kontroludvalg for Narkotiske Midler - og Verdenstoldorganisationen).

1.5.5. Indirekte skatter

På dette område, der først og fremmest henhører under medlemsstaternes kompetence, kan OLAF i samråd med medlemsstaterne og på deres initiativ yde en samordnet bistand til beskyttelse af de finansielle interesser og bekæmpelse af svig. Denne aktivitet, der er i overensstemmelse med det mandat, der er fastsat i EF-traktatens artikel 280, stk. 3, er et eksempel på den serviceplatform på fællesskabsplan, der er omtalt i konklusionen.

Vægten har været lagt på aktioner, der giver medlemsstaterne mulighed for at koordinere deres insats mod svig, der

- involverer betydelige beløb, og/eller

- er organiseret via karruseller, hvor der er involveret en betydelig fællesskabssamhandel og i visse tilfælde import/eksport og/eller

- er organiseret af kriminelle organisationer, og/eller

- er knyttet til svig på andre områder (cigaretter, hvidvaskning af penge osv.).

På baggrund af disse kriterier har indsatsen især været koncentreret om følgende produkter: biler, mobiltelefoner, elektroniske komponenter og metaller.

Moms - koordinering af undersøgelserne af ædelmetaller (sølv, guld osv.)

Ædelmetaller er blandt de varer, som de internationale kriminelle organisationer bruger til systematisk momssvindel. Råmaterialet til fremstilling af ædelmetaller (f.eks. sølv) findes eller handles på verdensmarkederne, hvor det behandles og sælges i form af barrer eller pulver. Den internationale kurs fastsættes hver dag på Londons børs for ædelmetaller (LME).

Fabrikkerne eller engrossalgsselskaberne leverer varerne til mæglerselskaber på to måder:

- varerne importeres i Fællesskabet, uden at der betales moms i forbindelse med fortoldningen. Derefter sælges de i en anden medlemsstat, hvilket giver importøren mulighed for at få afgiften refunderet på grundlag af en falsk faktura med moms, som køberen i destinationslandet har udarbejdet (denne bliver selv en "svigagtig operatør").

- samme fremgangsmåde anvendes i forbindelse med salg i Fællesskabet.

Manglende momsbetaling giver de økonomiske operatører, der deltager, en uberettiget konkurrencefordel, der betyder fordrejning af det europæiske indre marked. Rækken af transaktioner mellem medlemsstater uden harmoniseret momslovgivning øger følgerne af denne momsunddragelse på hvert stadium. Det deraf følgende provenutab er meget højt.

På foranledning af medlemsstaternes kompetente myndigheder deltager OLAF i koordineringen af de nationale forvaltningers indsats ved at anvende sin ekspertise inden for de forskellige lovgivninger både på det strafferetlige område og på momsområdet og sit kendskab til de forskellige nationale administrative organisationer.

1.6. Landbrug

1.6.1. Indledning

Hvad angår Fællesskabets landbrugspolitik har OLAF især lagt vægt på undersøgelser i hørsektoren (se nedenfor) og de overtrædelser af mælkekvoterne, som selskaber beliggende i flere forskellige medlemsstater formodes at have foretaget.

1.6.2. Uregelmæssigheder med ordningen for hørtekstiler, Spanien

Efter rapporter fra Spanien i 1999 om formodede uregelmæssigheder med hørordningen, der finansieres af Fællesskabet, tog OLAF kontakt med de kompetente spanske myndigheder. Efter denne kontakt indledte Fiscalía Especial Anti-Corrupción (særlig antikorruptions anklagemyndighed) en undersøgelse. OLAF indledte ligeledes sin egen administrative undersøgelse i maj 2000 i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2185/96. I december 2000 modtog OLAF en kopi af den endelige rapport fra den spanske antikorruptionsanklagemyndighed, mens OLAF's undersøgelse blev afsluttet medio marts 2001.

De formodede uregelmæssigheder vedrørte væsentligst en for høj værdiansættelse af hørstrå fra jordlodder til dyrkning af hør samt falske anmodninger om subventioner indgivet til de spanske myndigheder. De omhandlede støtteanmodninger var ledsaget af falske deklarationer om forarbejdning attesteret af hørforarbejdningsfabrikkerne. I undersøgelsesperioden modtog Spanien finansielle overførsler på over 100 mio. EUR. OLAF's undersøgelse blev udvidet til at omfatte en belgisk virksomhed, der var knyttet til de spanske forarbejdningsfabrikker. Der pågår andre undersøgelser på dette område i Portugal og Det Forenede Kongerige.

Straks efter undersøgelsens afslutning medio marts 2001 sendte OLAF et eksemplar af undersøgelsesrapporten til de spanske retsmyndigheder, således at de kunne træffe de nødvendige foranstaltninger, ligesom der blev sendt kopi til FEGA (det spanske udbetalingsorgan) med egnede anbefalinger og til Generaldirektoratet for Landbrug, kontoret for regnskabsafslutning, således at Spanien kan pålægges en finansiel korrektion i forbindelse med regnskabsafslutningen på grund af den eventuelle svigtende kontrol med hørtekstilordningen i de omhandlede perioder(17).

Denne undersøgelse viser, hvor kompleks indsatsen er, og hvor mange aspekter der er tale om: inddrivelse hos virksomhederne, finansielle korrektioner, medlemsstaternes finansieringer, juridisk assistance til de kompetente nationale myndigheder i forbindelse med mistanke om korruption.

1.7 Cigaretter

1.7.1. De prioriterede områder i denne sektor

Beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser rettet mod organiseret international kriminalitet inden for handel med cigaretter har været et af OLAF's indsatsområder i det forgangne år. Cigaretsmugling er et problem for alle medlemsstater og mange tredjelande, og det betyder alvorlige tab for Fællesskabets og medlemsstaternes budgetter. Dem, der organiserer denne svindel, opnår enorme gevinster, og cigaretsmugling er ofte knyttet til andre ulovlige aktiviteter, som f.eks. momssvig, hvidvaskning af penge og ulovlig narkotikahandel. Navnlig på cigaretområdet behandler svindlerne denne form for svig som en international forretning, hvor de har rådighed over enorme ressourcer og en meget sofistikeret infrastruktur.

Smuglede cigaretter oplagres ofte i første omgang i Den Europæiske Union, før de eksporteres eller deklareres som eksporteret til tredjelande. Eksportproceduren og de efterfølgende toldordninger i tredjelandene er normalt helt legale, men de mængder, der eksporteres til visse destinationer - og de omhandlede cigaretmærker - burde give anledning til bekymring over hvad der efterfølgende hænder med disse cigaretter. Kun et styrket samarbejde, en øget opmærksomhed om denne situation og en udveksling af oplysninger og efterretninger kan gøre det muligt at træffe mere effektive foranstaltninger til at nedsætte cigaretsmuglingen. OLAF bidrager således til at bekæmpe cigaretsmugling ved at levere oplysninger om problemet på fællesskabsniveau gennem en koordinering af undersøgelserne i og uden for Fællesskabet og yde tjenester til medlemsstaternes administrative og retslige myndigheder for at hjælpe dem med at analysere, forebygge og retsforfølge disse svigagtige handlinger.

Endvidere bidrager OLAF fuldt ud til Kommissionens civile søgsmål ved domstole i De Forenede Stater mod to amerikanske cigaretfabrikanter. Herudover, og i overensstemmelse med konventionen om gensidig bistand på toldområdet mellem Den Europæiske Union og De Forenede Stater og en aftale mellem OLAF's generaldirektør og den ansvarlige for De Forenede Staters toldmyndigheder, arbejdede to kolleger fra det amerikanske toldvæsen i tre måneder hos OLAF i første halvår af 2001 for at styrke samarbejdet på områder af fælles interesse. Det viste sig at være særdeles nyttigt og kunne gentages.

I virkeligheden findes der ingen nye former for svig i cigaretsektoren: smugling sker typisk ved falsk deklaration, bedrageri og "ren" smugling (ikke-deklarerede forsendelser). Organiseringen af svig ændrer sig imidlertid i takt med de ændrede forhold. Hvis kontrollen med cigaretters oprindelse og bevægelse bliver for stram i en medlemsstat eller i et bestemt tredjeland, flytter svindlerne simpelthen deres transaktioner til en anden medlemsstat eller til et andet tredjeland. På grund af de enorme gevinster er svindlerne rede til at oplagre eller flytte cigaretterne for en betragtelig periode for derved at svække de strafferetlige myndigheders interesse for sagen og derefter senere forsøge på svigagtig vis at indføre cigaretterne i Fællesskabet. I lyset af tendenserne for bevægelse og oplagring af cigaretter vil et af OLAF's hovedmål være at forbedre samarbejdet med visse vigtige tredjelande, således at oplysninger om cigaretternes bevægelser hurtigt bliver tilgængelige og kan udnyttes til at forhindre indsmugling af cigaretter i Fællesskabet.

1.7.2. Beskrivelse af en konkret sag

I en nylig sag ydede OLAF bistand til en medlemsstat, der skulle indsamle beviser til brug for retsforfølgning af en storsvindler, der i flere år havde været impliceret i alvorlig smugleraktivitet i EU. Medlemmer af OLAF foretog fællesskabsinspektioner i landene i det tidligere Jugoslavien for at finde ud af, hvilke smuglerruter og transportmidler der blev anvendt til transport af cigaretter, og fastslå hvem modtagerne er og hvilke lagre, der anvendes. Inspektionerne kortlagde ligeledes den deklarerede endelige bestemmelse for de cigaretter, der blev smuglet ind i Den Europæiske Union, datoerne for disse bevægelser, de anvendte skibe og navnene på besætningen.

I samarbejde med disse landes myndigheder har inspektionerne ligeledes gjort det muligt at undersøge handelsdokumenterne for de forskellige forsendelser og deres finansiering. Man fik adgang til kopier af et meget stort antal dokumenter, der kan hjælpe medlemsstaterne i den fortsatte bekæmpelse af svig i Den Europæiske Union. Endvidere vil OLAF analysere disse dokumenter for at se, om de indeholder yderligere oplysninger, der kunne være til gavn for andre medlemsstater, der ikke har deltaget i inspektionerne. Handelsaftalerne med tredjelandene generelt og relationerne med de kompetente myndigheder i disse lande giver OLAF mulighed for at yde en bistand, der er langt mere vidtrækkende end det, medlemsstaterne kunne opnå ved almindelige bilaterale aftaler med de pågældende lande.

1.8. Statistisk oversigt

Statistikkerne for de operationelle aktiviteter i perioden fra den 1. juni 2000 til den 31. maj 2001 fremlægges nedenfor. Tallene er trukket ud af sagsstyringssystemet og viser tendenserne året før. Det skal ligeledes bemærkes, at tallene er afrundet opad eller nedad. Oversigten, der gives her, er udarbejdet af det daværende personale. Den er derfor ikke repræsentativ for den nye operationelle politik, selv om statistikkerne er udarbejdet på basis af den nye metode og med den åbenhed, som den nye generaldirektør har ønsket. For at sikre kontinuitet i undersøgelsen af sager, har det været nødvendigt at tilpasse den metode, der er beskrevet nedenfor til de eksisterende sager.

Den statistiske opdeling af sagerne sker efter følgende skema: evaluering, undersøgelse og afslutning.

Evaluering

Evalueringen omfatter ingen undersøgelsesvirksomhed. Oplysningerne, hvad enten de kommer med post, telefon, e-mail eller indgives officielt, eller de stammer fra en privatperson, en økonomisk operatør, en national myndighed eller en fællesskabsinstitution evalueres i første omgang af den efterforsker, der er sagsansvarlig i den omhandlede sektor. Den efterforsker, der er ansvarlig for evalueringen, kan anvende de oplysninger, OLAF har adgang til, kontakte institutionerne, agenturer og europæiske organer, kompetente nationale myndigheder og informationskilder for at få bekræftet de indkomne oplysninger. Den konsulent, der har ansvaret for sektoren, foretager en evaluering og oversender sagen til "Operationelt udvalg og interne undersøgelser". Udvalget, der er sammensat af direktøren for operationerne, alle konsulenterne og chefen for enheden "retsembedsmænd og juridisk rådgivning" udarbejder en udtalelse til generaldirektøren, der derefter beslutter, om der skal indledes en undersøgelse. OLAF bestræber sig på at sikre, at evalueringen sker så hurtigt som muligt, og at ressourcetildelingen er hensigtsmæssig. Et af formålene med denne fase er at udelukke utroværdige oplysninger og i givet fald afslutte sagen. Denne filterfunktion giver OLAF mulighed for at afslutte en række sager i denne fase.

Undersøgelse

Med undersøgelse menes, at generaldirektøren har indledt en formel undersøgelse i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1073/1999 eller (Euratom) nr. 1074/1999. Ved afslutningen af denne fase udarbejdes der en endelig undersøgelsesrapport til vedtagelse. På basis af denne rapport træffer generaldirektøren den formelle beslutning om at afslutte sagen. Det er afslutningen på undersøgelsesfasen, og sagen betragtes derefter som afsluttet fra et operationelt synspunkt.

Afslutning

Proceduren og undersøgelsesniveauet for at afslutte en sag er de samme som for at indlede den, selv om beslutningen normalt er baseret på den evaluering, der findes i den afsluttende undersøgelsesrapport. Selv om sagen fra et operationelt synspunkt er afsluttet, kræves der generelt en finansiel, administrativ eller retslig opfølgning (se punkt 3.1 om den reviderede version af OLAF's manual).

I løbet af perioden er sager blevet afsluttet af forskellige grunde. Generelt har der været tale om sager, hvor det efter undersøgelsen har vist sig, at mistanken var ubegrundet. Der var ikke beviser, eller også var det ikke muligt efter evalueringen at fastslå den formodede mistanke. På samme måde har der været konstateret sager eller forhold, uden at det har ført til en konstatering af svig eller finansiel uregelmæssighed. Anklagerne er nu og da blevet trukket tilbage, et vigtigt vidne kan afvise at samarbejde, eller sagen kan vise sig at falde uden for OLAF's kompetenceområde. Nogle sager har ligeledes vist sig at være forældede på grund af det tidsrum, der er forløbet fra overtrædelsen og til OLAF har fået kendskab til sagen eller haft mulighed for at behandle sagen inden for tidsfristen. I den henseende skal det bemærkes, at rekrutteringen af nyt personale og indførelsen af bedre administrationssystemer på ingen måde kan begrunde en langsom sagsbehandling, der kan betyde, at man må opgive at behandle en sag.

Efter vedtagelsen af OLAF's manual og efter en optælling og kontrol af de filer, der skal overføres fra den gamle database (se punkt 2.3.3 nedenfor) for aktivitetsperioden, har OLAF vedtaget en ny statistisk metode baseret på en systematisk og fuldstændig registrering af sager. Før indførelsen af sagsstyringssystemet var der ingen procedure for indkodning af ændringer i basen i forbindelse med generaldirektørens indledning eller officielle afslutning af en sag. Ændringen i en sags status (fra evaluering til indledning og fra indledning til afslutning af en sag) var baseret på en vurdering foretaget af efterforskerne. Siden indførelsen af sagsstyringssystemet i maj 2001 er de interne procedurer blevet indført for at sikre, at alle sager, som generaldirektøren formelt har indledt eller afsluttet indkodes.

Det vil sige, at de sager, der er opført som indledte eller afsluttede i perioden, både omfatter dem, hvis status er blevet ændret af efterforskeren, og dem, som OLAF's generaldirektør formelt har besluttet at indlede eller afslutte.

Situationen pr. 1. juni 2000(18)

>PIC FILE= "C_2001365DA.004601.TIF">

>TABELPOSITION>

Det samlede antal sager i periodens begyndelse er karakteriseret ved:

- en stort set ligelig fordeling mellem sager under evaluering (33 %), sager i undersøgelsesfasen (35 %) og afsluttede sager (32 %).

- et stort antal sager under evaluering inden for told og udenrigshandel på landbrugsområdet (44 % af alle told- og handelssager), direkte udgifter (45 % af alle sager om direkte udgifter) og cigaretsager (46 % af alle cigaretsager). Det viser det store antal oprettede sager, der ikke er blevet behandlet aktivt på grund af manglende ressourcer eller på grund af højere prioriterede sager

- sager om told og handel udgør næsten halvdelen af det samlede antal sager (49 % af det samlede antal).

Flow i løbet af perioden (1. juni 2000-31. maj 2001)

>PIC FILE= "C_2001365DA.004701.TIF">

>TABELPOSITION>

Denne tabel viser, at der i perioden blev oprettet 511 sager, 441 sager kom ind i undersøgelsesfasen, og 659 sager blev afsluttet. Det samlede flow omfatter derfor sager, der allerede var opført pr. 1. juni 2000, og nye sager oprettet i perioden.

Udviklingen i antal sager i perioden er karakteriseret ved:

- et højt aktivitetsniveau på området interne sager, der udgør 8 % af de oprettede sager, hvilket viser, at OLAF prioriterer dette aspekt højt.

- et stort antal afsluttede sager, navnlig inden for told og handel (65 % af det samlede antal afsluttede sager). Det viser den indsats, der er gjort for at genoptage og ajourføre alle de sager, der er importeret fra den tidligere database, som er nævnt i punkt 2.3.3.

Situationen pr. 31. maj 2000

>PIC FILE= "C_2001365DA.004801.TIF">

>TABELPOSITION>

En sammenstilling af tallene for indledte undersøgelse pr. 1. juni 2000 og flowet i analyseperioden viser situationen pr. 31. maj 2001, således som vist ovenfor. En sammenligning af situationen ved begyndelsen af perioden og situationen ved periodens afslutning vises nedenfor.

En sammenligning af situationen ved periodens begyndelse (1. juni 2000) og situationen ved periodens afslutning (31. maj 2001)

>PIC FILE= "C_2001365DA.004901.TIF">

Situationen ved periodens afslutning skal sammenlignes med situationen i begyndelsen af perioden og er karakteriseret ved:

- en absolut stigning i det samlede antal sager fra 1832 til 2343, dvs. en stigning på 28 % i perioden, hvilket er udtryk for et forholdsvis højt aktivitetsniveau, der delvis skyldes det nyligt indførte strengere sagsregistreringssystem, samt en større bevidsthed om OLAF's virksomhed i Den Europæiske Unions institutioner og i offentligheden og et bedre samarbejde med medlemsstaterne

- et betydelig fald i det samlede antal sager under evaluering fra 612 til 436. I forhold til det samlede antal sager, svarer det til et fald fra 33 % til 19 % i perioden. Som nævnt ovenfor skyldes denne udvikling i høj grad OLAF's indsats for at få gang i sagerne på områderne told og handel, således som nævnt ovenfor

- en svag stigning i det samlede antal sager i undersøgelsesfasen, der er steget fra 636 til 664, selv om det udgør et fald i forhold til det samlede antal sager fra 35 % til 28 % i perioden

- en stærk stigning i det samlede antal afsluttede sager fra 584 til 1243, hvilket er en stigning fra 32 % til 52 % i forhold til det samlede antal sager i perioden. Denne udvikling skyldes i høj grad OLAF's indsats for at afslutte de gamle sager, således som nævnt ovenfor

Hvad angår fordelingen af alle sagerne på undersøgelsesområder skal der tages højde for følgende udvikling fra begyndelsen til slutningen af perioden:

- stigningen i antallet af interne undersøgelser (absolut stigning fra 51 til 88 sager, hvilket udgør en stigning fra 3 % til 4 % for alle sager) og i sager om direkte udgifter (absolut stigning fra 304 til 470 sager, dvs. en stigning fra 17 % til 20 % for alle sager)

- et fald i forhold til det samlede antal sager i undersøgelser på told- og handelsområdet (der er en absolut stigning fra 903 til 1065 sager, men der er et samlet fald fra 49 % til 45 % for alle sager) og på cigaretområdet (absolut stigning fra 85 til 102, men samlet et fald fra 5 % til 4 % for alle sager).

AFSNIT 2

OLAF'S PLADS I DE INSTITUTIONELLE RAMMER

2.1. Forholdet til Kommissionens tjenestegrene

Der skelnes i artikel 2 og 3 i Kommissionen afgørelse af 28. april 1999(19) mellem OLAF's undersøgelsesfunktion, som udøves i fuld uafhængighed, og de øvrige funktioner, som udøves som i enhver anden af Kommissionens tjenestegrene.

2.1.1. OLAF's funktionelle autonomi

OLAF nyder således en administrativ og økonomisk autonomi inden for Kommissionen og følger bestemmelserne i afgørelsen af 28. april 1999 for så vidt angår den interne organisatoriske opbygning, dvs. at OLAF anvender Kommissionens beslutninger om sin interne organisation, i det omfang de er forenelige med OLAF's operationelle uafhængighed. Kommissionen har under hensyntagen til OLAF's særlige status med opbakning fra generaldirektøren og Overvågningsudvalget tilpasset strukturen i det rådgivende ansættelsesudvalg for ledende stillinger. Generaldirektøren træffer i sin egenskab af ansættelsesmyndighed afgørelse om den interne organisatoriske struktur og underretter Kommissionen herom.

Med hensyn til finansiering udarbejder OLAF's generaldirektør det foreløbige forslag til budget og meddeler dette til generaldirektøren for Budget(20). På dette grundlag træffer Europa-Parlamentet og Rådet beslutning om OLAF's budget og stillingsfortegnelse. OLAF's generaldirektør har beføjelse som anvisningsberettiget for så vidt angår gennemførelsen af den særlige budgetpost for OLAF i det overordnede budget. I praksis er der i samråd med Generaldirektoratet for Budget og Generaldirektoratet for Personale og Administration samt Kommissionens øvrige tjenestegrene opstillet en mere eller mindre formel opgørelse over de udgifter, der skal forvaltes direkte af OLAF, samt en pragmatisk fordeling af forvaltningsopgaverne med det formål at udnytte stordriftsfordele uden at berøre OLAF's uafhængighed. Den decentralisering af funktionerne, som finansforordningen foreskriver (anvisningsberettiget, regnskabsfører og finansinspektør), er ret fremskreden.

Fællesskabets lovgivende institutioner(21) har villet give OLAF uafhængige beføjelser på området administrative undersøgelser, navnlig inden for Fællesskabets institutioner og organer. Generaldirektøren og Overvågningsudvalget er garanter for denne funktionelle uafhængighed(22).

2.1.2. Administrative og budgetmæssige rammer for Kontoret

2.1.2.1. En ny struktur til iværksættelse af de nye retningslinier

Kommissionen fremlagde sin samlede strategiske tilgang til bekæmpelse af svig for Europa-Parlamentet og Rådet i andet halvår 2000(23). Endvidere har Overvågningsudvalget i sine forskellige udtalelser og sin årlige aktivitetsrapport understreget behovet for at tilpasse OLAF's strukturer og personalesituation til de opgaver, der skal udføres, og prioriteringen af dem. Prioriteringerne er opstillet i handlingsplanen for 2001-2003, der blev godkendt på Det Europæiske Råds møde i Gøteborg den 15. juni 2001(24).

Organisatorisk indebærer den samlede strategiske tilgang en bedre differentiering af de operationelle funktioner: efterforskning, arbejde i marken, bistand og administrativ, lovgivningsmæssig, retlig og finansiel opfølgning. Differentieringen sigter på, udover at undgå dobbeltarbejde og interessekonflikter inden for strukturen, at strukturere det tværfaglige aspekt i arbejdet og fremme komplementariteten.

I denne ånd og under hensyntagen til overførslen af hele medarbejderstaben fra det tidligere UCLAF samt for at sikre overgangen til OLAF og fastlæggelsen af den nye operationelle arbejdskultur, blev der ved en første omstrukturering i september 2000 oprettet to nye direktorater, et med ansvar for undersøgelser og operationer og et andet, horisontalt, som udover at træffe politiske og lovgivningsmæssige initiativer, fik ansvaret for støtte og rådgivning til den operationelle afdeling. Med ledelsesstrukturen i direktoratet for undersøgelser og operationer skete der endvidere en gruppering af sektorkonsulenterne i to hold, et med ansvar for interne undersøgelser, direkte udgifter og strukturforanstaltninger, et andet med ansvar for eksterne undersøgelser og operationer. I overensstemmelse med de udstukne retningslinjer var formålet at erstatte sektorstrukturen med fleksible og tværfaglige hold for at tage højde for en politik med foranderlige prioriteringer. Sigtet med det horisontale direktorat er at styrke den lovgivningsmæssige og retlige dimension samt skabe samhørighed i den operationelle virksomhed med de nationale administrative og retlige myndigheder.

Denne overgangsstruktur skulle gøre det muligt at overføre samtlige ressourcer efter en observationsperiode, der skulle sikre organisationens evne til at tilpasse sig den nye kurs og tilrettelægge den nye ressourceallokering. Ved udgangen af første halvår 2001 blev omstruktureringen af de administrative strukturer videreført med den igangværende oprettelse af et tredje direktorat for strategisk og operationel efterretningsvirksomhed, en tjeneste der før var direkte tilknyttet generaldirektøren. Informationerne har sit knudepunkt på fællesskabsplan, hvorfor der bør tages højde for et fremtidigt observatorium for økonomisk kriminalitet, ligesom der bør bidrages til fastlæggelsen af prioriteringerne for den operationelle indsats. Den nye struktur samler al indsamling og analyse, herunder edb-behandling, af informationer og får først og fremmest ansvaret for at styrke relevansen og resultaterne af OLAF's undersøgelser og operationer. Denne afdeling skal ligeledes stille sin sagkundskab til rådighed internt (Kommissionens øvrige tjenestegrene og de øvrige institutioner) og eksternt (medlemsstaterne) for at sikre komplementariteten med OLAF's indsats.

Sideløbende hermed er følgende oprettet eller under oprettelse:

- et kontor for finansiel opfølgning/inddrivelse for OLAF's egne sager under direktoratet for almene anliggender og lovgivning,

- et kontor, der skal yde støtte til kandidatlandene, direkte tilknyttet generaldirektøren og med ansvar for at opbygge et snævert samarbejde med disse lande for at sætte dem i stand til inden tiltrædelsen at forberede en beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser, der svarer til niveauet i resten af Fællesskabet,

- en finansinspektør med ansvar for at forbedre den økonomiske styring og evalueringerne i overensstemmelse med Kommissionens nye retningslinjer,

- en konsulent med ansvar for sikkerhedsproblemer og datafortrolighed.

2.1.2.2. Tilpasningen af de menneskelige og økonomiske ressourcer

I løbet af de foregående år har budgetmyndigheden styrket OLAF's budgetmidler og menneskelige ressourcer betydeligt(25). I sin udtalelse fra medio maj 2000 udtalte Overvågningsudvalget(26) imidlertid bekymring over den forsinkede iværksættelse af de nødvendige forhold, der kan sikre OLAF's uafhængighed samt administrative og budgetmæssige autonomi. OLAF's ansættelsesforløb viste sig at være en tung og kompleks affære, hvilket kan tilskrives især to faktorer, nemlig at generaldirektøren skulle forvalte overgangen til en ny struktur, selv om budgetforslaget for 2000 var udarbejdet af det tidligere UCLAF(27), og at der ved flere lejligheder blev ændret i stillingsfortegnelsen i løbet af budgetproceduren for 2001. Endvidere viste selv udvælgelsesproceduren for de midlertidigt ansatte (1200 ansøgere) at udgøre en meget stor arbejdsbyrde forud for opstillingen af reservelisterne.

For at følge de lovbestemte retningslinjer og retningslinjerne fra den gruppe på højt plan, som Det Europæiske Råd havde nedsat(28), ændrede budgetmyndigheden ved vedtagelsen af budgettet for 2001 stillingsfortegnelsen for OLAF betydeligt, idet navnlig antallet af midlertidige stillinger i kategori A og B blev forhøjet (123 midlertidigt ansatte godkendt i 2001, faste stillinger faldt fra 143 i 2000 til 109 i 2001) og antallet af B-stillinger blev forhøjet i forhold til A-stillinger. Endvidere blev 76 nye stillinger planlagt i det oprindelige budget for 2001 "indefrosset" i afventning af iværksættelsen af de betingelser, der indgik i beslutningen af 16. maj 2000 om beskyttelsen af de finansielle interesser og bekæmpelse af svig. Der forventes en delvis frigivelse inden for rammerne af ændringsbudgettet for 2001(29). Dette indebærer en omfordeling af tjenestemænd i kategori A over til andre af Kommissionens tjenestegrene, dog således at enhver form for afbrydelse af aktiviteterne eller sagkundskabsniveauet undgås. Tabellen nedenfor beskriver udviklingerne mellem juni 2000 og juni 2001 i OLAF's besatte stillinger:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Tabellen illustrerer de mange store ændringer over perioden. Det udgør en reel udfordring for enhver organisation at forøge antallet af medarbejdere med næsten 70 % samtidigt med, at der foretages en omfordeling af personalet, uden at det går ud over organisationens sammenhæng og kontinuiteten i arbejdet.

Overordnet blev treårsplanen, vedtaget af lovgiver i 1999 med henblik på at bringe det vedtægtsmæssige personale op på 300 i 2001, dog videreført i perioden. For at råde over højt kvalificerede tværfaglige medarbejdere, hvoraf de fleste skulle være eksperter fra medlemsstaterne, gennemførte OLAF en række udvælgelsesprocedurer af midlertidigt ansatte i 2000 og i foråret 2001: to for kategori B og A med henblik på ansættelse af efterforskere specialiseret i komplekse svigsager, herunder interne undersøgelser, og to med henblik på at ansætte retsembedsmænd med speciale i strafferet på området økonomisk kriminalitet.

Efterfølgende blev der oprettet reservelister i november 2000, og de første ansættelser har fundet sted.

Af de årsager, der er nævnt ovenfor, vil OLAF først være i stand til at fuldføre ansættelserne af retsembedsmænd og juridiske rådgivere (to tredjedele af holdet) i andet halvår 2001. OLAF vil således inden udgangen af 2001 kunne råde over retsembedsmænd specialiseret i strafferet og bekæmpelse af større økonomisk kriminalitet. Deres sagkundskab er nødvendig for at dække samtlige nationale retssystemer og kommer til at bidrage til effektivisere de disciplinære, administrative, retlige og civile dimensioner i OLAF's indsats.

For så vidt angår direktørerne blev den ansvarlige for direktorat A (politik, lovgivning og juridiske spørgsmål) udnævnt i april 2001. Direktørerne for direktorat B (undersøgelser og operationer) og C (efterretninger, operationel strategi og informationsteknologi) skulle kunne tiltræde i henholdsvis oktober og november 2001.

Når først alle de ledende stillinger er besat, dvs. en reel besættelse af de nye stillinger for 2001, vil OLAF påbegynde en grundig gennemgang af de enkelte stillinger for at vurdere afpasningen mellem de ressourcer, der er til rådighed ved udgangen af 2001, og de opgaver OLAF har fået pålagt for at sikre sig at være i stand til at udføre dem, hvad enten det drejer sig om operationelle opgaver (undersøgelser og operationer), nye opgaver ("efterretning", administrativ, finansiel, retlig og lovgivningsmæssig opfølgning, navnlig med hensyn til det såkaldte "svigsikringsniveau") eller mere traditionelle opgaver som almindelig tjenestegren i Kommissionen.

2.1.3. En politik for uddannelse i svigbekæmpelse og kommunikation med offentligheden

Specifikt uddannelsestiltag

Under hensyntagen til OLAF's særlige karakter såvel med hensyn til arbejdsområde, status som interventionsmidler er der udarbejdet en specifik uddannelsesstrategi på området bekæmpelse af svig. Internt kræver det store antal nyansatte medarbejdere en indsats fra OLAF's side for at give dem en grunduddannelse, som hurtigst muligt kan gøre dem operationelle i OLAF's multikulturelle og flersprogede miljø, hvor der arbejdes med mange forskellige procedurer. For så vidt angår OLAF's egne aktiviteter, samarbejdes der endvidere snævert med medlemsstaterne, navnlig ved at deltage i deres uddannelsestiltag.

En række tiltag (13 i rapporteringsperioden) blev tilrettelagt i samarbejde med eller samfinansieret af OLAF. I disse tilfælde er OLAF's prioriteringer og bidragsformer blevet kortlagt. OLAF's medarbejdere inviteres endvidere ofte til at deltage med et oplæg eller blot som deltagere i konferencer, seminarer og kollokvier. Mellem juni 2000 og maj 2001 blev der gennemført 74 sådanne tiltag.

Kommunikation med offentligheden

OLAF's arbejde er ofte meget teknisk og bør forklares på forståelig vis overfor den brede offentlighed. OLAF har derfor udarbejdet en informationspolitik om sine operationelle aktiviteter, og denne sigter på at iværksætte gennemsigtige procedurer, som også overholder de principper og begrænsninger, der gælder for meddelelse af følsomme oplysninger som påvirker individuelle rettigheder og undersøgelsernes effektivitet.

OLAF har med dette formål bestræbt sig på at udvikle egnede midler til oplysning af offentligheden, bl.a. fremlæggelse af præcise oplysninger så hurtigt som muligt og i en form, der gør det muligt for medierne at spille deres rolle. Offentligheden er endvidere blevet informeret om OLAF's aktiviteter og de gode resultater, der er opnået takket være samarbejdet med de nationale efterforskningstjenester.

For så vidt angår de operationelle aktiviteter i tilknytning til OLAF's uafhængige funktion, er det kun OLAF's talsmand og OLAF's generaldirektør, der har beføjelse til at have kontakt med medierne. PR-virksomhed vedrørende de af OLAF's aktiviteter, der ikke henhører under den operationelle uafhængighed, forestås af Kommissionens Presse- og Kommunikationstjeneste, navnlig talsmanden for det pågældende kommissionsmedlem.

Der er i øvrigt også oprettet et netværk af "informationsmedarbejdere for svigbekæmpelse". Netværket samler de forskellige talsmænd og PR-ansvarlige i de vigtigste nationale efterforskningstjenester, som OLAF samarbejder med. Netværket har til formål at opbygge synergier og skabe permanente kontakter mellem OLAF's afdelinger for kommunikation, PR og uddannelseskoordinering og de tilsvarende nationale afdelinger(30).

2.2. Forholdet til EU's øvrige institutioner, organer, kontorer og agenturer

2.2.1. De institutionelle rammer

Med udgangspunkt i artikel 280 har lovgiver og Kommissionen ønsket, at OLAF bidrager til samarbejdet med medlemsstaterne, herunder deres politi- og retsmyndigheder(31), samt især yder sin faglige bistand til de øvrige institutioner, organer, kontorer og agenturer samt til de kompetente nationale myndigheder. OLAF yder også Kommissionen faglig og operationel bistand på området strafferetligt samarbejde(32). For at sikre en fuld udvikling af disse opgaver ønsker OLAF på sigt at udgøre en "serviceplatform på fællesskabsplan"(33).

I mellemtiden har OLAF fået klare beføjelser og et præcist afgrænset mandat under Revisionsrettens og Domstolens tilsyn og under Europa-Parlamentets og Rådets politiske tilsyn. Opfølgningen på OLAF's undersøgelsesrapporter henhører under de nationale domstoles tilsyn. OLAF har fået midler til at integrere en fællesskabsdynamik (EF-traktatens artikel 280) i behovet for en mellemstatslig tilgang i tilknytning til målsætningen om et retligt område (artikel 2 i EU-traktaten). Når der er behov for at udføre de respektive opgaver, samarbejder OLAF med Europol eller den midlertidige Eurojust-enhed, ligesom OLAF for øjeblikket sammen med Europol forhandler om en samarbejdsramme, hvori der ligeledes tages højde for de særlige behov for gensidig bistand på OLAF's arbejdsområde.

I henhold til reglerne skal Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig og Fællesskabets øvrige institutioner, organer, kontorer og agenturer informere hinanden indbyrdes i overensstemmelse med deres respektive rettigheder og forpligtelser og under overholdelse af fortrolighedsreglerne og privatpersoners legitime rettigheder, herunder også efter national ret. De interne undersøgelsesbeføjelser bygger især på institutionernes medlemmers og medarbejderes retlige forpligtelser til oplysning og samarbejde under overholdelse af de rettigheder og garantier, de har(34) i henhold til den europæiske menneskerettighedskonvention, vedtægten for Fællesskabet tjenestemænd og øvrige ansatte samt protokollen vedrørende privilegier og immuniteter.

Alligevel bør visse aspekter af OLAF's rolle præciseres på det operationelle område, men også vedrørende praksis i samarbejdet med de institutioner, der impliceres i interne undersøgelser, og som har beføjelser med hensyn til at beskytte finansielle interesser (Europa-Parlamentet, Revisionsretten, Rådet og Kommissionen), bl.a. gensidig oplysning og operationel informationsbehandling, herunder i forbindelse med interne og eksterne undersøgelser(35), forholdet mellem OLAF's interne undersøgelser og disciplinære(36) og administrative procedure. Disse aspekter behandles i et udkast til adfærdskodeks og et udkast til retningslinjer for OLAF's kommunikationspolitik (se punkt 3.2 og 3.3 nedenfor).

2.2.2. Interne undersøgelsers retlige rammer

Overvågningsudvalget understregede i sin første aktivitetsrapport(37) en række huller i OLAF's retlige og institutionelle rammer, især vedrørende de følsomme interne, administrative undersøgelser.

Europa-Parlamentet har opfordret Kommissionen til at forelægge forslag til ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 for at oprette en europæisk anklagemyndighed med kompetence på området interne undersøgelser(38). Kommissionen forelagde fra sin side et første forslag(39), som dog ikke fik Det Europæiske Råds opbakning på mødet i Nice, og har nu foreslået at tage drøftelserne om en europæisk anklagemyndighed til beskyttelse af de finansielle interesser op igen gennem en bred høring af de berørte kredse (grønbog) og inden for rammerne af en traktatændring.

OLAF deler Kommissionens bekymring og bestræber sig på at styrke de interne undersøgelsers legitimitet i afventning af udfaldet af den brede høring om oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed på området beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser. Dette sidste punkt, som er af stor betydning for at styrke institutionernes troværdighed, prioriteres højt af OLAF's ledelse. Spørgsmålet bør grundigt gennemgås inden for rammerne af de fælles overvejelser med Overvågningsudvalget.

Rådet har ligeledes i forbindelse med gennemgangen af Kommissionens årsberetninger(40) konstateret forsinkelser i medlemsstaterne ratificering af konventionen af 26. juli 1995 om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og tillægsprotokollerne hertil(41). Dette kan få konsekvenser for de retlige og retslige rammer for beskyttelsen af EU's finansielle interesser, og udgør især en hindring for den retslige opfølgning på OLAF's administrative undersøgelser.

OLAF's generaldirektør er i denne henseende indstillet på at overveje enhvert tiltag, som gennem en funktionel organisering i højere grad kan imødekomme det spørgsmål, som Europa-Parlamentet og Overvågningsudvalget har rejst.

2.3. Nye forvaltningsværktøjer

Oprettelsen af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig fordrer, at der findes en løsning på flere spørgsmål i forbindelse med kontorets uafhængighed og organisatoriske opbygning. Med OLAF's nye operationelle strategi bliver gennemsigtighed og komplementaritet for så vidt angår adskillelsen mellem de operationelle funktioner (efterretning /undersøgelse /bistand/opfølgning) centraleforvaltningsprincipper. Der er i denne henseende udformet en række nye redskaber for dels bedre at målrette den operationelle aktivitet, dels tilrettelægge en velegnet informationsudveksling. Den interne analyse og udveksling af strategiske og operationelle oplysninger bør kunne bidrage til afgrænsning af prioriteringer for arbejdet i marken og samtidigt fremme den administrative og retlige opfølgning på undersøgelserne. OLAF har endvidere behov for en egen kommunikationsstrategi med udgangspunkt i et velfungerende styringssystem for oplysningerne, som selvklart er meget følsomme.

2.3.1. Information og kommunikation med de øvrige institutioner og medlemsstaterne(42)

Udover de oplysninger, som OLAF råder over som følge af sin egen operationelle virksomhed, modtager Kommissionen oplysninger fra medlemsstaterne ifølge sektorspecifikke regler samt fra de øvrige EU-institutioner og tredjeparter. Fællesskabets og i givet fald nationale bestemmelser om fortrolighed, databeskyttelse (artikel 8 i forordning (EF) nr. 1073/1999), tavshedspligt og beskyttelse af grundlæggende rettigheder (traktatens artikel 286 og 287) finder anvendelse på disse oplysninger. Lovgiver har endvidere vedtaget regler og normer i forbindelse med de nye forordninger om beskyttelse af personoplysninger og aktindsigt(43).

En hensigtsmæssig udveksling af relevante oplysninger i OLAF's besiddelse fordrer således en kortlægning af OLAF's forpligtelser og udformning af en egentlig kommunikationsstrategi. Der bør opstilles kommunikationskriterier og -mekanismer(44) for præcist at identificere de data, der er i OLAF's besiddelse, de forskellige rettighedshavere alt efter deres opgave (og deres ansvar i tilfælde af udspredelse af fortrolige oplysninger) samt for at fastlægge regler for videregivelse af disse ofte følsomme oplysninger. Først og fremmest bør OLAF også råde over et system til indsamling, registrering og behandling af pålidelige og centraliserede operationelle oplysninger, så der kan leves op til kravene om effektivitet, rådighed, gennemsigtighed og kontrolleret tilgængelighed under overholdelse af de indskrænkninger og begrænsninger, der er nødvendige for beskyttelsen af de individuelle rettigheder. Valideringen af et sådant system må foretages af det nye efterretningsdirektorat.

2.3.2. OLAF-manualen

OLAF-manualen blev udarbejdet med det sigte at forbedre arbejdsmetoderne og procedurerne internt i Kontoret. Den er baseret på de lovtekster og forordninger, der finder anvendelse på OLAF. Det drejer sig om et internt dokument til medarbejderbrug, og den dækker de eksisterende lovbestemmelser og interne regler uden at skabe rettigheder eller forpligtelser over for tredjemand. Ledetråden i manualen er et ønske om at sikre gennemsigtighed og effektivitet i OLAF's arbejde i fuld overensstemmelse med de relevante retsgrundlag og personrettigheder.

Manualen vedrører først og fremmest OLAF's operationelle virksomhed. Undersøgelserne udgør OLAF's hovedvirksomhed, og i manualen er det fastlagt, hvilke administrative procedurer, der skal følges i de forskellige undersøgelsesfaser, fra den indledende modtagelse af oplysninger til sagens afslutning. OLAF-manualen beskriver detaljeret intern politik på flere nøgleområder. Interne roller og ansvar afgrænses, og der gives specifikke retningslinjer for en række vigtige spørgsmål.

2.3.3. En effektiv edb-infrastruktur

Den nye kurs for den operationelle politik prioriterer en rationel udnyttelse af oplysningerne (efterretning) og en styrkelse af den strafferetlige dimension i arbejdet i marken. I overensstemmelse med det mandat, der er fastlagt i Kommissionens afgørelse af 28. april 1999, særlig artikel 2, stk. 5, har OLAF's kontor for Informationsteknologi udarbejdet en arbejdsplan for opbygningen af infrastrukturen, indsamling og udnyttelse af oplysninger og ydelse af teknisk bistand til institutionerne, organerne, kontorerne og agenturerne samt til de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. Arbejdet på edb-området sigter på dels at tilrettelægge kontrolsystemer for den interne arbejdsgang, dels at opbygge supportsystemer beregnet til ekstern brug (øvrige tjenestegrene og fællesskabsinstitutioner samt nationale myndigheder).

OLAF har iværksat udviklingen af et nyt sagsstyringssystem for de 2300 sager, der er behandlet siden oprettelsen, og systemet afløste den tidligere database (Irene) i maj 2000. De 2300 sager svarer i vidt omfang til de sager, der er overgået fra Irene-systemet.

Den tidligere database (Irene)

Beslutningen om at udskifte Irene med sagsstyringssystemet blev truffet af hensyn til følgende behov:

- skabe et sagsstyringssystem, der er tilpasset procedurerne i OLAF-manualen,

- skabe en i højere grad centraliseret database for at sikre en ensartet og sammenhængende informationsregistrering for hver enkelt sag under hele forløbet for bedre at kunne følge sagsgangen og give ledelsen et styringsværktøj,

- skabe en teknisk mere stabil database, som lettere kan tilpasses behovene i forbindelse med OLAF's udvidelser.

Sagsstyringssystemets indførelse

Af organisatoriske årsager blev der oprettet et styringsudvalg til overvågning af projektets iværksættelse i oktober 2000. Der blev udpeget en projektgruppe til iværksættelsen. Udviklingen forløb over seks måneder udelukkende med brug af OLAF's ressourcer, og den nye base (sagsstyringssystemet, CMS (Case Management System)) blev operationelt i maj 2001.

Der ligger to vigtige formål til grund for CMS:

- det fungerer som sagsopfølgningsværktøj og letter efterforskernes udarbejdelse af et udtømmende sagsregister,

- det fungerer som et styringsværktøj, hvormed ledelsen og efterforskerne kan følge sagsforløbet takket være rapporteringsfunktionen.

Systemets vigtigste elementer er følgende:

- en særskilt administrativ enhed (kontoret Teknisk og administrativ støtte til efterforskere) har ansvaret for at gennemgå alle indkommende oplysninger om mistanke om svig og afgør, om der skal oprettes en sag (en vigtig funktion, der før udførtes af efterforskerne),

- de data, der indkodes i CMS er mere fuldstændige end i den tidligere base,

- indkodningen af størstedelen af oplysningerne varetages nu af denne supportenhed, hvorimod dette førhen udelukkende var efterforskernes ansvar,

- alt autoriseret personale har adgang til systemet, som gemmer spor af alle opkoblinger (konsultering/indlæsning af data), hvorimod betingelserne for at få adgang førhen var mere restriktive,

- CMS er et kraftfuldt analyse- og rapporteringsværktøj.

Alle sager registreret i Irene-systemet er blevet overført til CMS. Dette skete som følger:

- revalidering og ajourføring af alle sager overført fra den tidligere base. Dette viste sig nødvendigt, fordi oplysningerne lagret i Irene ikke altid var ajour. OLAF har truffet korrigeringsforanstaltninger for at forbedre datakvaliteten. I kraft af mængden af overførte oplysninger fra Irene til CMS og deres meget komplekse karakter, og fordi ajourføringen sker manuelt, er processen endnu ikke afsluttet,

- indlæsning og vedligeholdelse af oplysningerne i CMS,

- udvikling/forbedring af CMS på grundlag af en analyse af brugerbehovet. Især er det planen at udvide basen for at kunne overvåge opfølgningsaktiviteterne, herunder den finansielle, administrative og retlige opfølgning.

Systemet har været operationelt siden den 1. maj 2001 takket være et snævert samarbejde mellem kontoret for informationsteknologi og undersøgelsesdirektoratet. Sammen med den dertil hørende præcise procedurevejledning skaber systemet mulighed for at forbedre kvaliteten af de oplysninger, som behandles af OLAF, samt et grundlag for udarbejdelse af statistikker og rapporter. Det er planen at udvide systemet med moduler for administrativ og retlig opfølgning på afsluttede sager.

Eksterne systemer

Der er sket flere udviklinger vedrørende de eksterne systemer. Der er oprettet et nyt system til registrering af meddelelser fra medlemsstaterne (ECR, "Electronic Communications Registry"). OLAF har hermed fået mere pålidelige midler til registrering, validering og udnyttelse af data, der indkommer i forbindelse med de sektorspecifikke forordninger og førhen blev lagret i Irene-basen. Systemet har fungeret siden oktober 2000 og tillader nu adgang fra Kommissionens berørte tjenestegrene. Denne begrænsede adgang kontrolleres af kontoret for efterretninger, som administrerer adgangstilladelserne.

En anden forbedring består i udviklingen af AFIS, informationssystemet til bekæmpelse af svig, som blev overført til OLAF den 1. januar 2000. Dette system gør det muligt elektronisk at udveksle oplysninger med samarbejdspartnerne i bekæmpelsen af svig, navnlig om uregelmæssigheder opdaget i de forskellige sektorer, samt fremover også om specifikke følsomme produkter. De nye applikationer kan navnlig indlæse de oplysninger, der indgår i de sektorspecifikke forordninger(45). Endvidere er der udarbejdet en ny version af toldinformationssystemet vedrørende områder under tredje søjle.

2.3.4. Samarbejds- og forebyggelsesværktøjer: to eksempler

Samarbejde i forbindelse med udvidelsen

Kontoret har til opgave at forestå den bistand, som Kommissionen yder til medlemsstaternes indbyrdes samarbejde om bekæmpelse af svig(46) for effektivt at beskytte de finansielle interesser. Dette har konsekvenser for kandidatlandene, som forud for tiltrædelsen skal påvise, at de besidder den nødvendige operationelle kapacitet til effektivt at bekæmpe svig og enhver anden form for ulovlig aktivitet, der er til skade for Fællesskabets finansielle interesser(47).

I kandidatlandene er beføjelserne på området bekæmpelse af svig og uregelmæssigheder som regel fordelt på flere administrative og retlige enheder, hvis operationelle kapacitet til effektivt at beskytte fællesskabsbudgettet vanskeligt kan måles. Det ser også ud til, at de fleste af disse enheder ikke samordner deres virksomhed indbyrdes, hvorfor samarbejdet med medlemsstaterne og Kommissionen heller ikke er sikret.

OLAF har de seneste år gjort en stor indsats for i hvert kandidatland at etablere centrale, kompetente kontaktpunkter for at koordinere administrative undersøgelser vedrørende uregelmæssigheder og svig med følger for EU-budgettet i samarbejde med OLAF på det operationelle plan. Kandidatlandene har i oprettelsen af en sådan koordineringsstruktur vist deres vilje til at efterleve gældende EU-bestemmelser og iværksætte et operationelt samarbejde forud for tiltrædelsen.

Denne pragmatiske fremgangsmåde har ført til konkrete resultater i Polen. Der er rettet lignende henvendelser til andre kandidatlande.

Et projekt udarbejdet i samarbejde med OLAF med henblik på opbygning af en horisontal svigbekæmpende struktur i Polen indgår i PHARE-programmet 1999 for Polen. Projektet beløber sig til 3,5 mio. EUR og omfatter følgende tre hovedelementer:

- opbygning af administrative strukturer, dvs. etablere en svigbekæmpende, tværfaglig struktur med den polske myndighed, der specifikt er ansvarlig for beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser,

- investering, dvs. tilvejebringelse af det nødvendige udstyr og IT-kapacitet for den nye struktur,

- uddannelse, dvs. opbygning af operationel kapacitet blandt medarbejderne i den nye struktur og de forskellige underafdelinger.

OLAF og det polske Finansministerium undertegnede den 20. december 2000 en "aftaleprotokol". Heri fastlægges de praktiske vilkår for projektets iværksættelse. I overensstemmelse med projektet og for at bistå de polske myndigheder med at indføre gældende EU-ret på svigområdet arbejder fire nationale eksperter fra medlemsstaterne i øjeblikket i det polske toldvæsen, som er ansvarlig myndighed, når det drejer sig om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser og dermed modtager af projektfinansieringen. Udover disse fire eksperter har OLAF for at understrege projektets betydning besluttet at udlåne en af sine medarbejdere til Polen for at koordinere arbejdet med opbygningen af denne svigbekæmpende struktur, som OLAF har det overordnede ansvar for.

Den tekniske investering for at styrke det polske toldvæsens operationelle kapacitet og uddannelsesprogrammet for personalet forløber efter planen. Projektets institutionelle del er også påbegyndt med oprettelsen i det polske toldvæsen af en særlig enhed med ansvar for bekæmpelse af svig. Det bliver nu vigtigt at fastlægge de operationelle bestemmelser mellem de polske myndigheder med ansvar for fællesskabsmidlerne og det polske toldvæsen, så det operationelle samarbejde bliver effektivt. PHARE-programmet udløber i september 2002. Det synes imidlertid allerede nu nødvendigt at forudse en forlængelse af projektet udover denne dato for at styrke den nyoprettede struktur og videreføre arbejdet med opbygningen af det operationelle samarbejde med Kommissionen.

Samarbejde med tredjelande på efterretningsområdet

Indsamling og struktureret udnyttelse af oplysningerne gør det muligt at udforme en velovervejet operationel politik og fastlægge en strategi for de supplerende prioriterede områder for medlemsstaternes indsats. Opbygningen af denne kapacitet kan danne grundlag for den EU-serviceplatform, som OLAF ønsker indført, navnlig for at bistå medlemsstaterne og tredjelande impliceret i beskyttelse af de finansielle interesser.

Det russiske marked har allerede i flere år været et vigtigt eksportmarked for EU's landbrugssektor, navnlig for animalske produkter. Der er derfor en risiko for omdirigering og ulovlig handel med varer, hvilke kan observeres og forebygges gennem overvågning af varestrømmen og afsløring af falske dokumenter. OLAF har i denne henseende kunnet kortlægge en række alvorlige problemer i kødsektoren, hvor det drejer sig om dels falske russiske tolddokumenter forevist af EF-eksportører for at få udbetalt eksportrestitutioner fra Fællesskabet, dels falske indførselsanmeldelser for varer, der udføres til Rusland. OLAF har derfor efter en række drøftelser med Kommissionens og medlemsstaternes kompetente myndigheder oprettet et "gensidigt informationssystem" med de russiske myndigheder, som gør det muligt at følge leveringers ankomst til bestemmelsesstedet og deres korrekte fortoldning i Rusland. Til dette formål blev der den 5. juli 2000 undertegnet en administrativ protokol med Den Russiske Føderations statslige Toldkommission (SCC).

Systemet trådte i kraft den 1. februar 2001(48) og indebærer, at hver medlemsstat skal udpege et centralt organ, der skal meddele OLAF samtlige de oplysningselementer, som eksportøren afgiver ved leveringer af kød. OLAF videresender disse oplysninger til SCC og behandler SCC's svar. Hvert modtaget svar videresendes til det centrale organ i den pågældende medlemsstat. Når SCC ikke kan bekræfte varernes faktiske ankomst, eller hvis der konstateres indbyrdes afvigende oplysninger, efterforskes der såvel fra den russiske side som fra Fællesskabets side i overensstemmelse med protokollen.

Ultimo maj 2001 havde systemet behandlet flere end 1100 beskeder, heraf efterforskes 1 % af medlemsstaternes kompetente myndigheder.

På grundlag af den første feedback fra medlemsstaterne synes det gensidige informationssystem at have en række praktiske fordele med hensyn til at fremskynde betalingsprocedurerne. I øvrigt er det et glimrende middel til at forbedre samarbejdet med det russiske toldvæsen, da det er et værktøj, der såvel forebygger som bekæmper svig. SCC ønsker ligeledes at opretholde systemet for at udveksle oplysninger. Der vil ved udgangen af 2001 blive foretaget en grundig evaluering af systemet.

2.3.5. En offentlig klagemekanisme ("gratisnummer")

For EU-borgerne er der oprettet et "gratisnummer", som enhver person i medlemsstaterne kan bruge for gratis at ringe til OLAF for at meddele oplysninger om svig og uregelmæssigheder, der kan berøre beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser. Alle opkald registreres og aflyttes af en af OLAF's medarbejdere, der foretager en første vurdering af betydningen og relevansen af de meddelte oplysninger. OLAF kan afhængigt af denne betydning og relevans indlede en sag eller videresende oplysningerne til sine samarbejdspartnere, så de kan analysere dem.

I perioden 1. januar 2000 til 31. august 2001 blev der modtaget 3867 opkald på OLAF's gratisnummer. Af samtlige disse opkald blev 1118 anset for muligt relevante, og OLAF's medarbejdere foretog en første analyse. I 47 tilfælde blev der indledt en mere detaljeret gennemgang, og i 24 tilfælde traf OLAF's generaldirektør en formel beslutning om at indlede en procedure. OLAF overvejer endvidere for øjeblikket hvilke konklusioner, der kan drages af høringsdokumentet om meddelelse om alvorlige funktionsforstyrrelser(49).

2.4. Opfølgning på operationelle sager

For at udnytte resultatet af arbejdet i marken gennem en hensigtsmæssig opfølgning har OLAF organiseret en opfølgning, der følger den adskillelse af de operationelle funktioner, som kommer til udtryk i manualen.

Den overordnede opfølgning på undersøgelsesaktiviteterne bør bestå i følgende:

- administrativ opfølgning: dette består i at drage ikke-finansielle konsekvenser af den operationelle aktivitet under overholdelse af forpligtelserne ifølge fællesskabsretten eller national ret, herunder at sikre at medlemsstaterne gennemfører de administrative sanktioner, der er fastlagt i fællesskabsretten og national ret(50), træffe de fastlagte disciplinærforanstaltninger(51) og i givet fald foreslå de ændringer eller forbedringer af strukturer og procedurer, som synes nødvendige på grundlag af det konstaterede

- finansiel opfølgning: dvs. deltagelse i opfølgningen på de regnskabsmæssige procedurer sammen med Kommissionens kompetente tjenestegrene (anvisningsberettigede, regnskabsførere, OLAF for de direkte udgifter) samt de kompetente myndigheders (nationale eller, oftest, Fællesskabets) inddrivelse af de tabte beløb i form af indtægter og uberettiget udbetalte midler, herunder påløbne renter i henhold til fællesskabsrettens bestemmelser

- retlig opfølgning: denne er i højere grad centreret om kontakten med retsmyndighederne og opnåelse af resultater, der kan udnyttes af de nationale domstole, samt om anvendelsen af civil- og strafferetlige sanktioner i de nationale procedurer

- lovmæssig opfølgning: dette består i at foreslå ændringer af fællesskabsretten eller medlemsstaternes lovgivning på baggrund af erfaringerne fra afsluttet arbejde i marken eller, i hastetilfælde, endnu mens arbejdet i marken pågår. Det drejer sig om en funktion i tilknytning til forbedringen af lovgivningen til bekæmpelse af svig (forebyggelse)(52).

AFSNIT 3

OPBYGNING AF STØTTEFUNKTIONER TIL DEN OPERATIONELLE AKTIVITET

Rapporteringsperioden for denne anden status over OLAF's aktiviteter markerer en ny fase i overgangen til en ny anvendelig struktur for OLAF, i overensstemmelse med lovgivers ønske og udformet for at synliggøre den nye strategi og de operationelle prioriteringer. I løbet af perioden har OLAF sat de første byggesten i denne struktur, som skal sikre OLAF's uafhængighed, en gennemsigtig arbejdsstruktur samt større og mere målrettet operationel effektivitet, og samtidig sikre, at OLAF er i stand til at løse sine opgaver som tjenestegren i Kommissionen.

De strukturelle støttefunktioner, som beskrives i det følgende, bør iværksættes i den nærmeste fremtid. De vil sætte OLAF i stand til på grundlag af midler og parametre, der ligger fast på forhånd, at vurdere prioriteringsområderne og udforme en ny operationel strategi. OLAF vil således kunne yde bistand til såvel medlemsstaterne som institutionerne, navnlig i bekæmpelsen af bestikkelse. Udarbejdelsen af en præcis og målrettet, operationel handlingsplan fordrer følgende:

- klare og letanvendelige procedureregler for undersøgelsesforløbet, og som i øvrigt garanterer overholdelse af individuelle rettigheder: dette var formålet med OLAF-manualen,

- regler for gennemførelsen af OLAF's uafhængighed i forholdet til de øvrige kompetente institutioner på området beskyttelse af de finansielle interesser: dette er formålet med den fremtidige adfærdskodeks for interinstitutionelle forbindelser,

- principper for forvaltningen af de operationelle oplysninger, som sikrer gennemsigtighed og de individuelle rettigheder, tavshedspligt og databeskyttelse: det er målet for projektet "Retningslinjer for en kommunikationspolitik for Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig"(53),

- styrkede samarbejds- og bistandsformer med de nationale myndigheder, herunder især gensidig bistand med myndighederne, især toldmyndighederne, herunder i tredjelande,

- midler og metoder, der kan garantere, at OLAF's undersøgelser tilendebringes, og strukturere en effektiv administrativ, finansiel og retlig opfølgning: dette er årsagen til, at OLAF har påbegyndt en organisatorisk omstilling af de operationelle funktioner i den fre