En fremskyndet udvikling og udbredelse af avanceret og pålidelig kunstig intelligens i Europa er en forudsætning for Europas fremtidige konkurrenceevne og velstand. Den pakke, der fremlægges i dag, er en milepæl på vejen mod dette mål, idet den udnytter de muligheder, som kunstig intelligens stiller til rådighed, samtidig med at den imødegår de tilknyttede risici. Der skal en hurtig og beslutsom indsats til fra Den Europæiske Unions, Europa-Parlamentets og medlemsstaternes side for at omsætte ambitionerne til virkelighed.

EU's økonomiske og lovgivningsmæssige beføjelser har med udgangspunkt i fælles aktioner, koordinering og investeringer et enormt potentiale med hensyn til at give den europæiske industri en konkurrencefordel og styrke det indre marked. EU's indsats kan desuden fremme vedtagelsen af EU-standarder for pålidelig kunstig intelligens på globalt plan og sikre, at udviklingen, optagelsen og formidlingen af kunstig intelligens er bæredygtig og baseret på de værdier, principper og rettigheder, der beskyttes i EU til gavn for alle og for vores miljø.

For det fjerde gøre fremskridt med hensyn til at opbygge et strategisk lederskab i sektorer med stor indvirkning , herunder klimaændringer og miljø, sundhed, den offentlige sektor, robotteknologi, mobilitet, sikkerhed og indre anliggender samt landbrug.

For det tredje sørge for, at kunstig intelligens er til gavn for mennesker og udgør en positiv kraft i samfundet. Kommissionen vil fortsat træffe foranstaltninger for at sikre, at kunstig intelligens, der udvikles og markedsføres i EU, er menneskecentreret, bæredygtig, sikker, inklusiv, tilgængelig og pålidelig. For at nå disse mål er det afgørende at have den lovgivningsmæssige ramme på plads for at sikre tillid til AI-systemer og samtidig fremme EU's værdibaserede tilgang til kunstig intelligens på globalt plan. Medlemsstaterne opfordres også kraftigt til at pleje talenter og øge udbuddet af de færdigheder, der er nødvendige for at gøre det muligt at udvikle pålidelig kunstig intelligens.

For det andet gøre EU til et sted, hvor ekspertise trives, lige fra laboratoriet til markedet. Kommissionen vil derfor fokusere på at finansiere netværk af ekspertisecentre for kunstig intelligens og etablere et europæisk partnerskab om kunstig intelligens, data og robotteknologi under Horisont Europa for at fremme ekspertise inden for forskning. For at sikre, at der kan udføres test og forsøg i forbindelse med innovation og hurtig optagelse, vil medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen medfinansiere innovative test- og forsøgsfaciliteter for kunstig intelligens gennem programmet for et digitalt Europa samt et netværk af europæiske digitale innovationsknudepunkter, der vil at hjælpe SMV'er og offentlige forvaltninger med at indføre kunstig intelligens.

For det første fastsætte de grundlæggende forudsætninger for udvikling og optagelse af kunstig intelligens i EU ved at fokusere på en samarbejdsramme og en infrastruktur for data og databehandling. De grundlæggende forudsætninger skal udformes på en SMV-venlig måde, så små virksomheder kan bidrage til at udvikle og udbrede kunstig intelligens i hele EU. Medlemsstaterne opfordres til i samarbejde med EU at fremskynde de tiltag, der lægges op til i de nationale strategier for kunstig intelligens, og gøre brug af genopretnings- og resiliensfaciliteten og Samhørighedsfonden, når det er nødvendigt. Dette omfatter investering i støtteinfrastruktur såsom dataområder og databehandlingsressourcer.

2021-revisionen af den koordinerede plan giver mulighed for at skabe yderligere europæisk merværdi og styrke EU's globale rolle inden for kunstig intelligens. Den indeholder fire centrale forslag til, hvordan Europa-Kommissionen sammen med medlemsstaterne og private aktører gennem fremskyndelse, handling og tilpasning kan udnytte de muligheder, som AI-teknologier giver, og lette den europæiske tilgang til kunstig intelligens. Disse fire centrale forslag er beskrevet nedenfor.

Derfor forpligtede Kommissionen og medlemsstaterne sig i 2018 til at samarbejde og vedtog den koordinerede plan for kunstig intelligens som et første skridt. Den koordinerede plan lagde fundamentet for samordning af politikker vedrørende kunstig intelligens og tilskyndede medlemsstaterne til at udvikle nationale strategier. Siden den koordinerede plan blev vedtaget i slutningen af 2018, har den teknologiske, økonomiske og politiske kontekst for kunstig intelligens imidlertid udviklet sig betydeligt. For at den koordinerede plan kan forblive fleksibel og egnet til formålet fremlægger Kommissionen hermed revisionen af den koordinerede plan for 2021 .

Kunstig intelligens er et sæt teknologier af strategisk relevans, og Den Europæiske Union må stå sammen om at udnytte fordelene ved kunstig intelligens. Hvis det skal lykkes, er det afgørende at koordinere AI-politik og -investeringer på europæisk plan. Det vil sammen med Europas globale konkurrenceevne og lederskab gøre det muligt at udvikle og indføre de nyeste teknologier. En sådan koordinering vil gøre Europa i stand til at udnytte fordelene ved kunstig intelligens for økonomien, samfundet og miljøet og bidrage til at fremme europæiske værdier på verdensplan.

5.Oprettelse af et globalt lederskab i EU: den reviderede koordinerede plan for kunstig intelligens

Den foreslåede forordning om kunstig intelligens kombinerer således øget sikkerhed og beskyttelse af grundlæggende rettigheder, samtidig med at den støtter innovation og skaber tillid uden at forhindre innovation.

I henhold til den foreslåede forordning er andre anvendelser af AI-systemer kun underlagt minimale gennemsigtighedskrav, f.eks. ved chatbots, systemer til følelsesgenkendelse eller deep fakes. Dette vil give folk mulighed for at træffe informerede valg eller trække sig ud i en given situation. Endelig vil den foreslåede forordning tilskynde til anvendelse af reguleringsmæssige sandkasser, hvor der stilles et kontrolleret system til rådighed for at teste innovative teknologier i et begrænset tidsrum, adgang til digitale innovationsknudepunkter og adgang til test- og forsøgsfaciliteter, der vil hjælpe innovative virksomheder, SMV'er og nystartede virksomheder med at blive ved med at innovere i overensstemmelse med det nye udkast til forordning. Det kan overvejes at tage yderligere skridt til at udbygge sandkassesystemet i forbindelse med revisionen af forordningen.

For så vidt angår biometriske fjernidentifikationssystemer (f.eks. til ansigtsgenkendelse af forbipasserende i offentlige rum) anlægger den foreslåede forordning en strengere tilgang. Anvendelse i realtid til retshåndhævelsesformål vil i princippet være forbudt på offentligt tilgængelige områder, medmindre loven undtagelsesvis tillader det. Enhver tilladelse er underlagt særlige sikkerhedsforanstaltninger. Alle AI-systemer, der er beregnet til biometrisk fjernidentifikation af fysiske personer, skal desuden gennemgå en forudgående overensstemmelsesvurderingsprocedure, der afholdes af et bemyndiget organ, for at kontrollere, at kravene til højrisiko-AI-systemer overholdes, og vil i øvrigt være underlagt strengere krav til journalføring og menneskelig kontrol.

Det foreslåede udkast til forordning fastlægger et forbud mod visse anvendelser af kunstig intelligens, der er i strid med Den Europæiske Unions værdier eller krænker grundlæggende rettigheder. Forbuddet omfatter AI-systemer, der ændrer en persons adfærd ved hjælp af subliminale teknikker eller ved at udnytte specifikke sårbarheder på en måde, der forårsager eller sandsynligvis vil forårsage fysisk eller psykisk skade. Det omfatter også social bedømmelse af AI-systemer i almindelighed fra de offentlige myndigheders side.

For det tredje angives det i forslaget, at AI-systemer med høj risiko skal overholde en række specifikt udformede krav, som omfatter brug af datasæt af høj kvalitet, udarbejdelse af passende dokumentation for at forbedre sporbarheden, udveksling af relevante oplysninger med brugeren, udformning og gennemførelse af passende tilsynsforanstaltninger foretaget af mennesker og opnåelse af de højeste standarder med hensyn til robusthed, sikkerhed, cybersikkerhed og nøjagtighed. Det skal vurderes, om AI-systemer med høj risiko stemmer overens med disse krav, inden de markedsføres eller tages i brug. For at sikre en gnidningsløs integration i de eksisterende retlige rammer tager forslaget, hvor det er relevant, hensyn til de sektorspecifikke sikkerhedsregler, så der er sammenhæng mellem retsakterne og forenkling for de økonomiske aktører.

For det andet fokuserer forslaget på såkaldte "højrisikotilfælde" af kunstig intelligens for at undgå overdreven regulering, dvs. hvor de risici, som AI-systemerne repræsenterer, er særlig høje. Om et AI-system klassificeres som et højrisikosystem afhænger af systemets formål og af, hvor stor skade det kan forårsage, og sandsynligheden for, at det indtræffer. Højrisikosystemer omfatter f.eks. AI-systemer, der er beregnet til at rekruttere arbejdstagere eller evaluere personers kreditværdighed eller til retsafgørelser. For at sikre, at reglerne er fremtidssikrede og kan tilpasses nye anvendelser og AI-systemapplikationer forbundet med høj risiko, er der mulighed for at klassificere nye AI-systemer som højrisikosystemer inden for visse foruddefinerede anvendelsesområder.

Den foreslåede forordning om kunstig intelligens indeholder regler, der skal øge gennemsigtigheden og minimere risiciene for sikkerheden og de grundlæggende rettigheder, før der kan anvendes AI-systemer i Den Europæiske Union. Arkitekturen er baseret på en række centrale komponenter, der som helhed bygger på en forholdsmæssig og risikobaseret europæisk lovgivningsmæssig tilgang. Den indeholder for det første en teknologineutral definition af AI-systemer, der er fremtidssikret, i den forstand, at den kan omfatte teknikker og tilgange, som endnu ikke er kendt eller udviklet.

Ved at sikre befolkningens tillid burde den planlagte risikobaserede lovgivning fremme optagelsen af kunstig intelligens i hele Europa og styrke Europas konkurrenceevne. Kommissionens forslag forfølger derfor de to mål om at imødegå de risici, der er forbundet med bestemte AI-applikationer, på en forholdsmæssig måde og fremme optagelsen af kunstig intelligens. For at være fremtidssikret og innovationsvenlig er de foreslåede retlige rammer kun udformet med henblik på at gribe ind, når det er strengt nødvendigt og på en måde, der minimerer byrden for de økonomiske aktører med en let forvaltningsstruktur.

Som det fremgår af hvidbogen om kunstig intelligens, og som det i vid udstrækning blev bekræftet ved den efterfølgende offentlige høring, skaber brugen af kunstig intelligens en række store risici, som den eksisterende lovgivning ikke dækker i tilstrækkelig grad. Omend der allerede findes en solid lovgivningsramme på EU-plan og nationalt plan for at beskytte grundlæggende rettigheder og værne om sikkerheds- og forbrugerrettigheder, herunder især den generelle databeskyttelsesforordning og retshåndhævelsesdirektivet, kan visse specifikke træk ved AI-teknologier (f.eks. opacitet) gøre det mere udfordrende at anvende og håndhæve en sådan lovgivning og skabe store risici, der nødvendiggør et skræddersyet lovgivningsmæssigt initiativ. Med forslaget indføres derfor et sæt harmoniserede regler for udformning, udvikling og anvendelse af visse AI-systemer forbundet med høj risiko samt begrænsninger for visse anvendelser af biometriske fjernidentifikationssystemer.

De to arbejdsområder blev kombineret i Kommissionens hvidbog om kunstig intelligens, som blev offentliggjort sammen med en rapport om sikkerheds- og ansvarsaspekter af kunstig intelligens, tingenes internet (IoT) og robotteknologi . I hvidbogen foreslås en række foranstaltninger til fremme af et ekspertisemiljø, hvilket har banet vejen for den seneste revision af den koordinerede plan. Hvidbogen indeholder ligeledes politiske løsningsmodeller for en fremtidig EU-lovramme, der skal værne om et tillidsmiljø i Europa, og lægger grunden for nærværende forslag til en reguleringsmæssig ramme for kunstig intelligens. Den offentlige høring om hvidbogen om kunstig intelligens , som fandt sted fra februar til juni 2020, havde bred deltagelse, og gjorde det muligt for europæiske borgere, medlemsstater og interessenter at give deres mening til kende og bidrage til at forme EU's tilgang til og politiske valgmuligheder vedrørende kunstig intelligens.

Den pakke, der offentliggøres i dag, er resultatet af tre års intensiv politikudformning inden for kunstig intelligens på europæisk plan. Efter Europa-Kommissionens offentliggørelse af den europæiske strategi for kunstig intelligens i april 2018 og efter en omfattende høring af interessenter udarbejdede Ekspertgruppen på Højt Niveau vedrørende Kunstig Intelligens sine retningslinjer for pålidelig kunstig intelligens i april 2019 og en evalueringsliste for pålidelig kunstig intelligens i juli 2020. Desuden dannedes AI-alliancen ("AI Alliance") som en platform for ca. 4 000 interessenter til at drøfte de teknologiske og samfundsmæssige konsekvenser af kunstig intelligens, hvilket kulminerede i en årlig AI-forsamling. Parallelt hermed udgør den første koordinerede plan for kunstig intelligens , der blev offentliggjort i december 2018, et fælles tilsagn med medlemsstaterne om at fremme udviklingen og anvendelsen af kunstig intelligens i Europa og koordinere den europæiske og nationale indsats inden for kunstig intelligens.

Den koordinerede plan og forslaget til en lovgivningsmæssig ramme er en del af Den Europæiske Unions bestræbelser for at være en aktiv deltager i internationale og multilaterale fora inden for digitale teknologier og en global leder inden for fremme af pålidelig kunstig intelligens og for at sikre sammenhæng mellem EU's foranstaltninger udadtil og dets interne politikker. Kunstig intelligens er i global sammenhæng blevet et område af strategisk betydning i forbindelse med geopolitiske, kommercielle og sikkerhedsmæssige aspekter. Lande overalt i verden vælger at bruge kunstig intelligens til at opnå tekniske fremskridt på grund af dens nytteværdi og potentiale. Reguleringen af kunstig intelligens er i sin vorden, og der står meget på spil for, at EU kan stå i spidsen for udviklingen af nye ambitiøse globale normer, internationale standardiseringsinitiativer og samarbejdsrammer vedrørende kunstig intelligens i overensstemmelse med det regelbaserede multilaterale system og de værdier, det står for. I overensstemmelse med den fælles meddelelse om styrkelse af EU's bidrag til regelbaseret multilateralt samarbejde agter EU at uddybe partnerskaber, koalitioner og alliancer med tredjelande — navnlig ligesindede partnere — og med multilaterale og regionale organisationer. Den har også til hensigt at indgå i et emnebaseret samarbejde med andre lande og at holde igen, når disse værdier er truet.

Som reaktion på disse udfordringer inden for kunstig intelligens har Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd gentagne gange opfordret til lovgivningsmæssige tiltag for at sikre et velfungerende indre marked for AI-systemer, hvor både fordelene og risiciene ved kunstig intelligens inddrages på en passende og vedvarende måde. Kommissionens forslag til en lovgivningsmæssig ramme for kunstig intelligens udgør et vigtigt stadium på vejen hen imod beskyttelse af sikkerhed og grundlæggende rettigheder og sikrer, at man kan have tillid til udviklingen og optagelsen af kunstig intelligens.

Brugen af kunstig intelligens skaber samtidig risici, der skal imødegås. Visse egenskaber ved kunstig intelligens, såsom uklarheden ved mange algoritmer, som gør det vanskeligt at undersøge årsagssammenhænge, udgør specifikke og potentielt store risici for sikkerheden og de grundlæggende rettigheder, som den eksisterende lovgivning enten ikke kan regulere, eller som gør det til en udfordring at håndhæve den eksisterende lovgivning. I mange tilfælde er det f.eks. ikke muligt at fastslå, hvorfor et AI-system er nået frem til et bestemt resultat. Som følge heraf kan det blive vanskeligt at vurdere og påvise, om en person er blevet dårligt stillet på en urimelig måde som følge af, at der er anvendt AI-systemer, f.eks. i forbindelse med en afgørelse om ansættelse eller forfremmelse eller en ansøgning om støtte fra det offentlige. Brugen af AI-systemer kan give berørte personer store problemer med at rette forkerte beslutninger. Ansigtsgenkendelse i offentlige rum kan have en meget indgribende virkning på privatlivets fred, medmindre det er ordentligt reguleret. Desuden kan dårlig uddannelse og den måde, AI-systemer designes på, give anledning til betydelige fejl, der kan underminere privatlivets fred og ikkeforskelsbehandling. AI-baserede robotter og intelligente systemer skal konstrueres og udformes således, at de opfylder de samme høje standarder for sikkerhed og beskyttelse af grundlæggende rettigheder, som gælder for traditionelle teknologier i EU-retten.

For at udnytte fordelene ved kunstig intelligens kan Europa bygge videre på sine eksisterende stærke sider. Europa har en førende position på verdensplan inden for robotteknologi og konkurrencedygtige industrielle økosystemer. Disse aktiver sætter sammen med en stadig mere avanceret databehandlingsinfrastruktur (f.eks. højtydende computere) og store mængder data fra det offentlige og fra erhvervslivet Europa i stand til at skabe en kapacitet inden for kunstig intelligens, der er førende på verdensplan, på grundlag af dets enestående forskningscentre og et stigende antal innovative nystartede virksomheder. For at udnytte disse stærke sider med tilgængelige midler vil EU's medlemsstater og Kommissionen samle ekspertise, koordinere tiltag og i fællesskab mobilisere yderligere ressourcer. Kommissionen fremlægger således i dag — på grundlag af det samarbejde, den har etableret med medlemsstaterne siden 2018 — en revideret koordineret plan for kunstig intelligens.

Kunstig intelligens kan bidrage væsentligt til målene i strategien for EU's sikkerhedsunion. Det kan være et strategisk redskab til at imødegå aktuelle trusler og foregribe både fremtidige risici — herunder hybride trusler — og muligheder. Kunstig intelligens kan bidrage til at bekæmpe kriminalitet og terrorisme og sætte de retshåndhævende myndigheder i stand til at holde trit med de hurtigt udviklende teknologier, som kriminelle anvender til deres grænseoverskridende aktiviteter.

En styrkelse af kapaciteten inden for kunstig intelligens vil bidrage til større modstandsdygtighed over for fremtidige chok, eftersom europæiske virksomheder vil have tilstrækkelig ekspertise til hurtigt at kunne anvende kunstig intelligens til nye udfordringer. Kunstig intelligens kan desuden bidrage væsentligt til målene i den europæiske grønne pagt og hjælpe industriforetagender, virksomheder, myndigheder og borgere med at træffe mere bæredygtige valg for at integrere vedvarende energikilder i energisystemet gennem en mere intelligent netforvaltning eller for at reducere drivhusgasemissionerne gennem intelligent mobilitet, optimeret ressourceanvendelse og præcisionslandbrug for blot at nævne nogle få eksempler.

Kunstig intelligens og andre digitale teknologier kan bidrage til en vedvarende genopretning efter covid-19 på grund af deres potentiale til at øge produktiviteten i alle økonomiske sektorer, åbne nye markeder og skabe enorme muligheder for Europas økonomiske vækst. AI-teknologier bidrager til at optimere industrielle processer, gøre dem mere modstandsdygtige, effektive og grønnere og muliggør innovativ selvlæring og realtidsløsninger, lige fra prædiktiv vedligeholdelse til kollaborative robotter, fra digitale tvillinger til udvidet virkelighed ("augmented reality"). Nye forretningsmuligheder og øget økonomisk dynamik forventes at skabe nye beskæftigelsesmuligheder og opveje de potentielle tab af arbejdspladser. Kunstig intelligens kan bidrage til at forbedre mulighederne for, at personer med handicap og ældre kan leve uafhængigt ved at give dem kompenserende og understøttende løsninger. Kunstig intelligens har desuden potentiale til at spille en vigtig rolle med hensyn til at informere borgerne og styrke borgerinitiativer.

Genopretnings- og resiliensfaciliteten kan forventes at sætte skub i medlemsstaternes investeringer i kunstig intelligens og støtte førende forsknings-, innovations- og testkapacitet, så den fremskyndede udvikling og anvendelse af kunstig intelligens kan bidrage til økonomisk og social genopretning og forbedre konkurrenceevnen på længere sigt. Mulighederne er så meget desto større, fordi finansieringen af genopretnings- og resiliensfaciliteten lægges oven i programmet for et digitalt Europa og Horisont Europa samt betydelig innovationsfinansiering gennem programmerne under samhørighedspolitikken.

Den nyligt vedtagne genopretnings- og resiliensfacilitet (RRF) vil sætte Europa i stand til at hæve sit ambitionsniveau og blive den første aktør til at indføre kunstig intelligens. Genopretnings- og resiliensfaciliteten, som vil være i centrum af EU's genopretningsplan, vil stille et hidtil uset beløb på 672,5 mia. EUR til rådighed i form af lån og tilskud til støtte for medlemsstaternes reformer og investeringer i genopretningens første afgørende år. Mindst 20 % af de disponible midler, som udgør 134 mia. EUR i genopretnings- og resiliensfacilitetens livscyklus , afsættes til foranstaltninger til fremme af den digitale omstilling.

Styrkelsen af Europas færdigheder inden for kunstig intelligens er et centralt element i den bredere strategi, der går ud på at gøre Europa klar til den digitale tidsalder og omdanne de næste ti år til det digitale årti som fastlagt i det digitale kompas . Fremme af AI-drevet innovation er navnlig tæt forbundet med gennemførelsen af den europæiske datastrategi, herunder det nylige forslag til en forordning om datastyring , eftersom kunstig intelligens kun udnyttes fuldt ud, når der er nem adgang til data. Særlig små og mellemstore virksomheder vil have brug for rimelig adgang til data for at muliggøre en bred optagelse af kunstig intelligens i EU's økonomi. Den foreslåede lovgivningsmæssige ramme for kunstig intelligens vil også fungere parallelt med den gældende produktsikkerhedslovgivning, navnlig revisionen af maskindirektivet , der bl.a. omhandler sikkerhedsrisici ved nye teknologier, herunder de risici, der opstår i forbindelse med samarbejde mellem mennesker og robotter, cyberrisici med sikkerhedsmæssige konsekvenser og selvkørende maskiner. Rammen er ligeledes en tilføjelse til strategien for EU's sikkerhedsunion, den nye strategi for cybersikkerhed , handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 og den nyligt foreslåede retsakt om digitale tjenester og retsakten om digitale markeder samt den europæiske handlingsplan for demokrati. Endelig vil den foreslåede ramme blive suppleret med lovgivning med henblik på at tilpasse EU's rammer for erstatningsansvar, såsom revision af direktivet om produktansvar, for at imødegå ansvarsspørgsmål i forbindelse med nye teknologier, herunder kunstig intelligens, og med en revision af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed.

Den Europæiske Union søger at fremme udviklingen og udbredelsen af kunstig intelligens på grund af det potentiale, som kunstig intelligens frembyder. Kommissionen planlægger gennem programmet for et digitalt Europa og Horisont Europa at investere 1 mia. EUR om året i kunstig intelligens og mobilisere yderligere investeringer fra den private sektor og medlemsstaterne for at nå op på 20 mia. EUR om året inden for dette årti.

Den pakke om kunstig intelligens, der fremlægges i dag, udgør en vigtig milepæl i begge politiske dimensioner. For at fremme udviklingen af kunstig intelligens og imødegå de potentielle store risici, som kunstig intelligens udgør for såvel sikkerheden som for grundlæggende rettigheder, fremlægger Kommissionen både et forslag til en lovgivningsmæssig ramme for kunstig intelligens og en revideret koordineret plan for kunstig intelligens.

I lyset af den hurtige teknologiske udvikling inden for kunstig intelligens og en global politisk kontekst, hvor flere og flere lande investerer kraftigt i kunstig intelligens, må EU's medlemsstater stå sammen om at udnytte de mange muligheder og tackle de udfordringer, der er forbundet med kunstig intelligens, på en fremtidssikret måde. Med lanceringen af den europæiske strategi for kunstig intelligens i april 2018 har Kommissionens tostrengede politik været fokuseret på at gøre EU til et AI-knudepunkt i verdensklasse og samtidig sikre, at kunstig intelligens er menneskecentreret og pålidelig. Kommissionens hvidbog om kunstig intelligens , der blev offentliggjort i februar 2020, indeholder en klar vision for kunstig intelligens i Europa: et ekspertisemiljø og et tillidsskabende økosystem for kunstig intelligens.

Kunstig intelligens (AI) vil have enorm indflydelse på den måde, mennesker lever og arbejder på i de kommende årtier. Dette ræsonnement er grundlaget for den europæiske strategi for kunstig intelligens, som blev lanceret i april 2018 og er blevet bekræftet siden da. Kunstig intelligens indebærer mange potentielle fordele for vores samfund, fra mindre forurening til færre trafikdræbte, fra bedre lægehjælp og forbedrede muligheder for personer med handicap og ældre til bedre uddannelse og flere måder at inddrage borgerne i demokratiske processer på, fra hurtigere beslutningstagning til en mere effektiv bekæmpelse af terrorisme og kriminalitet, både online og offline, samt forbedring af cybersikkerheden. Kunstig intelligens har vist sit potentiale ved at bidrage til at bekæmpe covid-19, hjælpe med at forudsige sygdommens geografiske spredning, diagnosticere infektionen ved hjælp af CT-scanninger og udvikle de første vacciner og lægemidler mod virusset. Mere end noget andet har kunstig intelligens udvist en alsidighed, som kun få andre teknologier kan stå mål med. Samtidig indebærer brugen af kunstig intelligens også visse risici, såsom potentielt at udsætte mennesker, herunder børn, for risikoen for væsentlige fejl, der kan underminere grundlæggende rettigheder og sikkerhed og vores demokratiske processer.

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 21.4.2021 COM(2021) 205 final BILAG

til Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale udvalg og Regionsudvalget Fremme af en europæisk tilgang til kunstig intelligens



Indhold Koordineret plan for kunstig intelligens 2021 — revision Indledning: etablering af EU's globale lederskab inden for menneskecentreret kunstig intelligens med medlemsstaterne I.Skabe grundforudsætninger for udvikling og optagelse af kunstig intelligens i EU 1.Erhverve, samle og dele politisk indsigt 2.Udnytte datapotentialet 3.Fremme af kritisk databehandlingskapacitet II.Gøre EU til et sted, hvor ekspertise trives, lige fra laboratoriet til markedet 4.Samarbejde med interessenter, f.eks. gennem det europæiske partnerskab om kunstig intelligens, data og robotteknologi samt ekspertgrupper 5.Opbygge og mobilisere forskningskapacitet 6.Stille værktøjer til rådighed gennem en on demand-platform for kunstig intelligens og et miljø, hvor udviklere kan teste og eksperimentere, og SMV'er og offentlige forvaltninger kan indføre kunstig intelligens (digitale innovationsknudepunkter) 7.Finansiere og udbrede innovative idéer og løsninger til kunstig intelligens III.sørge for, at kunstig intelligens er til gavn for mennesker og udgør en positiv kraft i samfundet 8.Pleje talent og forbedre udbuddet af de færdigheder, der er nødvendige for at muliggøre et velfungerende økosystem for kunstig intelligens 9.Udvikle en politisk ramme, der kan skabe tillid til AI-systemer 10.Fremme EU's vision for bæredygtig og pålidelig kunstig intelligens i verden IV.Opbygge strategisk lederskab i sektorer med stor indvirkning 11.Udnytte kunstig intelligens i forbindelse med klimaet og miljøet

12.Bruge den næste generation af kunstig intelligens til at forbedre sundheden 13.Fastholde Europas førerposition: strategi for robotteknologi inden for kunstig intelligens 14.Gøre den offentlige sektor til pioner med hensyn til anvendelse af kunstig intelligens 15.Anvende kunstig intelligens inden for retshåndhævelse, migration og asyl 16.Gøre mobilitet mere intelligent, sikker og bæredygtig gennem kunstig intelligens 17.Støtte kunstig intelligens til fremme af et bæredygtigt landbrug Konklusioner: Tillæg 1 - Tidsplan — nøgleaktioner Tillæg 2 Analyse af nationale strategier og investeringer i kunstig intelligens 1.Oversigt over de nationale strategier 2.Fremtidsudsigter — kommende nationale tiltag 3.Medlemsstaternes investeringer i kunstig intelligens



Koordineret plan for kunstig intelligens 2021 — revision Indledning: etablering af EU's globale lederskab inden for menneskecentreret kunstig intelligens med medlemsstaterne Europas globale lederskab med hensyn til at indføre de nyeste teknologier, udnytte fordelene og fremme udviklingen af menneskecentreret, bæredygtig, sikker, inklusiv og pålidelig kunstig intelligens afhænger af Den Europæiske Unions (EU's) evne til at fremskynde, handle på og tilpasse de politiske prioriteter for og investeringer i kunstig intelligens. Dette er hovedbudskabet og en vision for denne 2021-revision af den koordinerede plan. Den koordinerede plan for kunstig intelligens fra 2018 repræsenterer et fælles tilsagn fra Europa-Kommissionen og medlemsstaterne om at samarbejde om at maksimere Europas potentiale til at konkurrere globalt . Den lagde grunden til et indgående samarbejde, fastlagde investeringsområder og tilskyndede medlemsstaterne til at udvikle nationale strategiske visioner for kunstig intelligens. Processerne og de offentlige debatter i medlemsstaterne, EU og globalt, som den koordinerede plan fra 2018 gav anledning til, viser, at det var et vigtigt første skridt i retning af at fastlægge en fælles kurs og målsætninger for en europæisk politik for kunstig intelligens. Som følge af de tiltag, der blev vedtaget og muliggjort med den koordinerede plan fra 2018, har de fleste medlemsstater vedtaget nationale strategier for kunstig intelligens og er begyndt at gennemføre dem. Investeringerne i kunstig intelligens er vokset, og EU har været i stand til at mobilisere en kritisk ressourcepulje for at støtte disse processer . Revisionen i 2021 af den koordinerede plan er det næste skridt — den indeholder en række konkrete fælles aktioner for Europa-Kommissionen og medlemsstaterne om, hvordan EU's globale lederskab inden for pålidelig kunstig intelligens kan realiseres. De foreslåede nøgleaktioner afspejler en vision om, at Kommissionen sammen med medlemsstaterne og private aktører skal:

-fremskynde investeringer i kunstig intelligens for at fremme en modstandsdygtig økonomisk og social genopretning gennem optagelsen af nye digitale løsninger -handle i forbindelse med strategier og programmer for kunstig intelligens ved at gennemføre dem fuldt ud og rettidigt for at sikre, at EU høster det fulde udbytte af fordelene ved at være den første til at indføre noget sådant og -tilpasse politikker om kunstig intelligens for at afhjælpe fragmentering og tackle globale udfordringer. Fremskynde private og offentlige investeringer og udnytte tilgængelig EU-finansiering, f.eks. gennem programmet for et digitalt Europe, Horisont Europa og genopretnings- og resiliensfaciliteten. Kommissionen foreslog, at Unionen skulle investere mindst 1 mia. EUR om året i kunstig intelligens fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa i programmeringsperioden 2021-2027. Denne finansiering på EU-plan bør tiltrække og samle investeringer for at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og maksimere virkningen ved at forene kræfterne og opnå langt mere i fællesskab end med en ukoordineret, individuel indsats. Målet er gradvist at øge de offentlige og private investeringer i kunstig intelligens til i alt 20 mia. EUR om året inden for dette årti. Genopretnings- og resiliensfaciliteten giver desuden en hidtil uset mulighed for at modernisere og investere i kunstig intelligens, så EU kan opnå en førerposition på globalt plan med hensyn til udvikling og optagelse af menneskecentrerede, pålidelige, sikre og bæredygtige AI-teknologier . EU må ikke forspilde denne mulighed. I denne koordinerede plan redegøres der for, hvordan EU-finansiering, herunder programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa og genopretnings- og resiliensfaciliteten, kan støtte fælles aktioner blandt medlemsstaterne. Handle med hensyn til strategier og programmer for kunstig intelligens ved at tage rettidige og konkrete skridt understøttet af finansiering: fra intention til handling. Den koordinerede plan fra 2018 viste, at koordinering og fælles indsats fra medlemsstaternes og Europa-Kommissionens side med inddragelse af erhvervslivet og offentligheden i udviklingen og optagelsen af AI-teknologier kan skabe betydelig merværdi for EU's økonomi, miljø og samfund. Det betyder, at strategier, initiativer og programmer giver størst værdi, hvis idéer til samarbejde er veludformede, målrettede og finansierede. Det er EU's erfaringer med digitale innovationsknudepunkter et eksempel på. Der er sket en modning af såvel teknologi som offentlig politik vedrørende kunstig intelligens, og de er klar til at blive indført i stor skala . På globalt plan er det antal virksomheder, der anvender AI-teknologier, tredoblet i det forløbne år . Udviklingen på beslægtede områder, f.eks. inden for robotteknologi og tingenes internet (IoT), skaber nye teknologiske grænser og potentiale for AI-systemer. Omkostningerne ved ikke at handle kan være betydelige . For at gå fra intention til handling foreslås der derfor i revisionen for 2021 en række specifikke tiltag med en klart angivet tidsplan og mulige samarbejds- og finansieringsmekanismer. Tilpasse AI-politikken for at tackle globale udfordringer og fjerne fragmentering: Fragmenteringen mellem forskellige EU-tiltag og fragmenteringen mellem nationale foranstaltninger og EU-foranstaltninger kan forsinke fremskridtene med hensyn til optagelsen af kunstig intelligens og stå i vejen for virkeliggørelsen af de potentielle fordele. Revisionen bidrager derfor til at bringe fælles aktioner vedrørende kunstig intelligens mere på linje med hvidbogen om kunstig intelligens for 2020, den europæiske grønne pagt og EU-foranstaltningerne som svar på covid-19-pandemien ved at styrke de heri foreslåede tiltag vedrørende miljø og sundhed. De nationale strategier understregede bl.a. vigtigheden af at bygge videre på og fremme den menneskecentrerede, pålidelige, sikre, bæredygtige og inklusive tilgang til kunstig intelligens. De nationale strategier understregede også behovet for at udvikle sektorspecifikke fælles aktioner . I 2021-revisionen tages der således hensyn til ændrede teknologiske og politiske miljøer, og der inddrages indhøstede erfaringer fra de to års gennemførelse af den koordinerede plan og de strategier, som medlemsstaterne har vedtaget. Denne tilpasning afspejles i den foreslåede nye struktur i den koordinerede plan . For gennem fremskyndelse, handling og tilpasning at udnytte de muligheder, som AI-teknologierne frembyder, og lette en europæisk tilgang til kunstig intelligens, der er menneskecentreret, pålidelig, sikker, bæredygtig og inklusiv, under fuld overholdelse af vores centrale europæiske værdier, indeholder denne revision af den koordinerede plan fire centrale sæt forslag til Den Europæiske Union og medlemsstaterne: Skabe grundforudsætninger for udvikling og optagelse af kunstig intelligens i EU -Erhverve, samle og dele politisk indsigt (kapitel 1) -Udnytte datapotentialet (kapitel 2) -Fremme kritisk databehandlingskapacitet (kapitel 3) Gøre EU til et sted, hvor ekspertise trives, lige fra laboratoriet til markedet -Samarbejde med interessenter, f.eks. gennem det europæiske partnerskab om kunstig intelligens, data og robotteknologi samt ekspertgrupper (kapitel 4) -Opbygge og mobilisere forskningskapacitet (kapitel 5) -Skabe et miljø, hvor udviklere kan teste og eksperimentere, og SMV'er og offentlige forvaltninger kan indføre kunstig intelligens (digitale innovationsknudepunkter) (kapitel 6) -Støtte finansiering og skalering af innovative idéer og AI-løsninger (kapitel 7) Sørge for, at kunstig intelligens er til gavn for mennesker og udgør en positiv kraft i samfundet -Pleje talent og forbedre udbuddet af de færdigheder, der er nødvendige for at muliggøre et velfungerende økosystem for kunstig intelligens (kapitel 8) -Udvikle en politisk ramme, der kan skabe tillid til AI-systemer (kapitel 9)

-Fremme EU's vision for bæredygtig og pålidelig kunstig intelligens i verden (kapitel 7) Opbygge strategisk lederskab i sektorer med stor indvirkning -Udnytte kunstig intelligens i forbindelse med klimaet og miljøet (kapitel 11) -Bruge den næste generation af kunstig intelligens til at forbedre sundheden (kapitel 12) -Fastholde Europas førerposition: Strategi for robotteknologi inden for kunstig intelligens (kapitel 13) -Gøre den offentlige sektor til pioner med hensyn til anvendelse af kunstig intelligens (kapitel 14) -Anvende kunstig intelligens inden for retshåndhævelse, migration og asyl (kapitel 15) -Gøre mobilitet sikrere og mindre forurenende ved hjælp af kunstig intelligens (kapitel 16) -Støtte kunstig intelligens til fremme af et bæredygtigt landbrug (kapitel 17) 2021-revisionen af den koordinerede plan giver i overensstemmelse hermed et overblik over de foranstaltninger, der er truffet siden vedtagelsen af den koordinerede plan fra 2018, og den indeholder en række fremtidsperspektiver med konkrete forslag og henstillinger til yderligere tiltag og identificerer områder, hvor partnerskabet mellem EU og medlemsstaterne er særligt effektivt med hensyn til at gøre Europa til et knudepunkt for udvikling og anvendelse af avanceret, menneskecentreret kunstig intelligens. 2021-revisionen har til formål at fremme ovennævnte mål og indeholder et forslag om 14 indbyrdes forbundne fælles indsatsområder for samarbejde mellem Europa-Kommissionen og medlemsstaterne (syv horisontale og syv sektorspecifikke områder). Ligesom i EU's hvidbog fra 2020 og den koordinerede plan fra 2018 dækker 2021-revisionen af den koordinerede plan ikke udvikling og anvendelse af kunstig intelligens til militære formål. I.Skabe grundforudsætninger for udvikling og optagelse af kunstig intelligens i EU For at støtte udviklingen og optagelsen af kunstig intelligens og nå målene i denne koordinerede plan er der behov for en række grundforudsætninger. Den første er en passende forvaltnings- og koordineringsramme. En effektiv og velfungerende forvaltnings- og koordineringsramme kan bidrage til at skabe stordriftsfordele, minimere informations- og transaktionsomkostninger og fremme synergier mellem medlemsstaterne. Den anden grundforudsætning er data. Udviklingen af AI-teknologier kræver ofte store, sikre og robuste datasæt af høj kvalitet. Det er derfor vigtigt at sikre, at der findes et ordentligt dataflow inden for EU, herunder i samarbejdet med vores handelspartnere og på tværs af sektorer i overensstemmelse med gældende EU-ret, herunder den generelle forordning om databeskyttelse for personoplysninger og Unionens internationale forpligtelser. Det tredje er en beregningsinfrastruktur. Denne infrastruktur er nødvendig for at lagre, analysere og behandle de stadig større datamængder. Dette kræver til gengæld nyudvikling og nye tilgange for at øge databehandlingskapaciteten, f.eks. gennem halvledere, der gør det muligt at bruge AI-algoritmer til at lagre, køre og teste data. Tilsammen skaber disse tre faktorer brede forudsætninger for en vellykket indførelse af AI-teknologier i EU. Med henblik på at skabe grundforudsætninger for udvikling og optagelse af kunstig intelligens og styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Kommissionen foreslås det derfor i revisionen at fokusere på tre nøgleaktioner: at opbygge en forvaltningsramme for at erhverve, akkumulere og dele politisk indsigt i kunstig intelligens på effektiv vis at udnytte det potentiale, som data besidder, fuldt ud at fremme kritisk beregningsinfrastruktur for at støtte kapacitetsopbygning og fremme udviklingen af kunstig intelligens. 1.Erhverve, samle og dele politisk indsigt Viden er afgørende. Deling af viden og politisk indsigt og koordinering af politiske tiltag og investeringer på et område i hastig udvikling, såsom kunstig intelligens, kan udgøre en vigtig konkurrencefordel. Medlemsstaterne og Kommissionen er derfor i den koordinerede plan fra 2018 nået til enighed om en forvaltningsmekanisme vedrørende en fælles indsats og har foreslået to sæt foranstaltninger for at opbygge politisk indsigt og skabe synergier. Medlemsstaterne blev opfordret til at indføre nationale strategier eller programmer for kunstig intelligens (eller tilføje en AI-dimension til andre relevante nationale strategier og programmer) og dele disse med hinanden og Kommissionen, og Kommissionen gav tilsagn om at holde øje med udviklingen og mobilisere ekspertise. 1.1. Maksimere fordelene ved de nationale strategier og fremskynde de foreslåede foranstaltninger Oversigt over trufne foranstaltninger

Alle medlemsstater gjorde en betydelig indsats for at udvikle nationale strategier for kunstig intelligens eller medtage en AI-dimension i deres eksisterende strategier og programmer . Vedtagelsen af nationale strategier var med til at fremme strukturerede overvejelser om prioriteterne og målene for udvikling og udbredelse af kunstig intelligens og gav anledning til en bredere offentlig debat i mange medlemsstater. Udvekslingen af oplysninger om de nationale strategier bidrog også til en struktureret dialog mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Som det fremgår af analysen af de nationale strategier, var vedtagelsen af nationale strategier et vigtigt første skridt i retning af at fremme og strømline den europæiske indsats inden for kunstig intelligens. Denne proces bidrog til at identificere de prioriterede sektorer for fælles aktioner, gav en indgående kortlægning af de vigtigste investeringsprioriteter, som medlemsstaterne havde planlagt, og påpegede mulige skridt fremad for fælles projekter med deltagelse af flere lande og fælles aktiviteter. Fremtidsudsigter Næste skridt er at sikre, at medlemsstaternes indsats for at udbygge de nationale strategier giver konkrete resultater og fører til synergier på EU-plan. For at støtte medlemsstaterne i deres arbejde med at udvikle og gennemføre nationale strategier for kunstig intelligens vil Kommissionen fortsat: -fremme optagelsen af og synergierne mellem de nationale foranstaltninger, der er fastlagt i de nationale strategier for kunstig intelligens og fælles aktioner under den koordinerede plan. Dette kan omfatte foranstaltninger til at styrke koordineringsmekanismerne og tilvejebringe analyser og undersøgelser, f.eks. gennem AI Watch -forbedre formidlingen af oplysninger til medlemsstaterne om de praktiske tiltag, herunder finansiering, der gøres for at støtte udviklingen og optagelsen af kunstig intelligens. I 2021 vil Kommissionen f.eks. fortsat informere medlemsstaterne om hvilke EU-midler, der er til rådighed for kunstig intelligens. Medlemsstaterne opfordres indtrængende til at: -gøre bedst mulig brug af relevante EU-finansieringsmuligheder, herunder genopretnings- og resiliensfaciliteten, til at støtte og styrke udviklingen og optagelsen af AI-teknologier på både nationalt og lokalt plan på grundlag af de nationale strategier, bl.a. ved at tiltrække private investeringer -om nødvendigt gennemgå og ajourføre de nationale strategier for kunstig intelligens for at sikre, at de identificerede tiltag og investeringer gennemføres fuldt ud i praksis, og underrette Kommissionen om fremskridtene i overensstemmelse hermed -udvikle og fremme instrumenter, der giver mulighed for regelmæssig overvågning, koordinering, evaluering og udveksling af erfaringer og bedste praksis over et bredt spektrum af interessenter -øge støtten til og investeringerne i fælles aktioner, der er fastlagt i den koordinerede plan og -udveksle, udvikle og gennemføre foranstaltninger på nationalt og regionalt plan, der har fungeret godt i andre medlemsstater, f.eks. vellykkede nationale initiativer til at udvikle og fremme et virtuelt datalager. 1.2.Drage fuld nytte af den tekniske ekspertise i ekspertgrupper om kunstig intelligens med støtte fra Europa-Kommissionen Den teknologiske og socioøkonomiske udvikling inden for kunstig intelligens er meget dynamisk og kræver ofte specialiseret ekspertise. For at overvåge udviklingen og optagelsen af AI-teknologier og fremme evidensbaseret politik for kunstig intelligens har Kommissionen derfor gjort en betydelig indsats for at mobilisere ekspertise, indsamle data, overvåge udviklingen og indsamle og analysere interessenters holdninger vedrørende kunstig intelligens. Oversigt over trufne foranstaltninger For at mobilisere ekspertise inden for AI-teknologier nedsatte Kommissionen tre horisontale ekspertgrupper: -Ekspertgruppen på højt plan om kunstig intelligens — denne gruppe analyserede indgående de etiske konsekvenser af kunstig intelligens for politikudformningen og producerede tre resultater i løbet af sit mandat: -etiske retningslinjer for pålidelig kunstig intelligens -politiske og investeringsmæssige anbefalinger vedrørende pålidelig kunstig intelligens og -en evalueringsliste for pålidelig kunstig intelligens .

-Ekspertgruppen på højt plan om den digitale omstillings indvirkning på EU's arbejdsmarkeder — I 2019 udsendte denne gruppe en rapport med anbefalinger, herunder kort-, mellem- og langsigtede politiske tiltag for EU, medlemsstaterne, virksomhederne og andre interessenter med henblik på at forme den digitale omstilling af arbejdsverdenen og gøre den smidig, inklusiv og menneskecentreret . -Ekspertgruppen vedrørende ansvar og nye teknologier — Denne gruppe offentliggjorde i 2019 en rapport om ansvar for kunstig intelligens og andre nye digitale teknologier. Ud over horisontale grupper fokuserede ekspertgrupper inden for sektoren på specifikke politikområder, der er berørt af anvendelsen af AI-teknologier, herunder selvkørende køretøjer , luftfart, mobilitet og transport, indre anliggender og nye sikkerhedsrisici . Dette arbejde gav værdifuld ekspertise og bidrog til de igangværende politiske drøftelser på EU-plan om spørgsmål vedrørende kunstig intelligens, herunder de udfordringer og muligheder, som AI-teknologier giver anledning til, og de offentlige politikker, der er behov for. I 2018 udviklede og lancerede Kommissionen (i samarbejde med medlemsstaterne) AI Watch for at overvåge udviklingen inden for AI-teknologier. AI Watch overvåger industriel, teknologisk og forskningsmæssig kapacitet, politiske initiativer vedrørende kunstig intelligens i medlemsstaterne, investeringer, færdigheder inden for kunstig intelligens, udvikling og udbredelse af kunstig intelligens og deres indvirkning på økonomien, samfundet og de offentlige tjenester. I de første to år offentliggjorde AI Watch undersøgelser til støtte for evidensbaseret politikudformning og for at bidrage til den offentlige debat om kunstig intelligens . For at overvåge indførelsen og anvendelsen af nye og disruptive teknologier til levering af offentlige tjenester i hele Europa, herunder AI-teknologier, oprettede Kommissionen i 2018 en platform for innovative offentlige tjenester (IPSO). For at overvåge optagelsen af nye digitale og centrale støtteteknologier (herunder kunstig intelligens) inden for industriel udvikling lancerede Kommissionen i 2020 et projekt vedrørende avancerede teknologier til industrien (ATI). Den bestilte også en undersøgelse af EU-virksomheders brug af AI-baserede teknologier . I 2020 begyndte Eurostat at indsamle data om udbredelsen af kunstig intelligens i EU. Det første datasæt blev indsamlet ved hjælp af fire proxyindikatorer knyttet til kunstig intelligens med fokus på chatbots, big data-analyse med maskinlæring, big data-analyse med natursprogsbehandling og servicerobotter. Det vigtigste initiativ til indsamling af interessenternes synspunkter om EU's strategi for kunstig intelligens var en åben offentlig høring, der fulgte i kølvandet på offentliggørelsen af hvidbogen om kunstig intelligens fra 2020, idet der blev indsamlet synspunkter på tre brede områder: tiltag til opbygning af et ekspertisemiljø muligheder for en lovramme for kunstig intelligens og foranstaltninger vedrørende sikkerhed og ansvar i forbindelse med kunstig intelligens . Ud over deres svar på den offentlige høring gav medlemsstaterne feedback om mulige ændringer af den koordinerede plan og fælles aktion gennem drøftelser i Gruppen vedrørende Kunstig Intelligens og Digitalisering af EU's Industri og bilaterale høringer med Kommissionen. For at opnå et bredere samarbejde med interessenter om emner vedrørende kunstig intelligens har Kommissionen oprettet et onlineforum, Den Europæiske Alliance vedrørende Kunstig Intelligens , som er en platform, hvor godt 4 000 interessenter fra hele verden kan udveksle oplysninger og drøfte de teknologiske og samfundsmæssige konsekvenser af kunstig intelligens . Kommissionen afholdt møder i AI-alliancen i juni 2019 og i oktober 2020 . Fremtidsudsigter For at mobilisere ekspertise, overvåge den igangværende udvikling og indsamle data om kunstig intelligens vil Kommissionen fortsætte med at -forbedre dataindsamlingen om optagelsen af kunstig intelligens — i 2021 lancerer Eurostat et komplet modul om kunstig intelligens, der omfatter optagelse af syv AI-teknologier, anvendelse af AI-teknologier, sourcing og hindringer for anvendelse. AI Watch vil fortsat overvåge og indsamle data om optagelsen af AI-teknologier, herunder i den offentlige sektor; -støtte AI-alliancens arbejde ved at drive allianceplatformen og afholde årlige forsamlinger om kunstig intelligens med et bredt spektrum af interessenter for at skabe en ramme for afgivelse af input til EU's politiske beslutningstagning vedrørende kunstig intelligens og -evaluere udviklingen og indsamle den nødvendige viden om AI-teknologier. Dette kan f.eks., hvis det viser sig nødvendigt, omfatte nye ekspertgrupper eller sektorspecifikke initiativer vedrørende kunstig intelligens, som kan give input til EU's politiske beslutningstagning om kunstig intelligens eller bistå Kommissionen med at evaluere de foranstaltninger, der er nødvendige for at støtte medlemsstaternes gennemførelse af EU's politik og foreslåede lovgivning om AI-teknologier. Kommissionen skal i samarbejde med medlemsstaterne -Analysere og senest i 2022 foreslå, hvordan det er muligt at styrke overvågningen af udviklingen, optagelsen og indvirkningen af AI-teknologier i EU i den private og den offentlige sektor. Dette vil bygge på de erfaringer, der indhøstes gennem arbejdet i AI Watch og initiativerne i de nationale AI-observatorier. I analysen vil det også blive overvejet, hvordan det er muligt at styrke og opbygge synergier og forbindelser med eksisterende overvågningsmekanismer eller kommende EU-forvaltningsstrukturer for kunstig intelligens eller internationale overvågningsaktiviteter og -regelmæssigt overvåge gennemførelsen af den koordinerede plan for at sikre, at den holdes ajourført. Kommissionen vil i 2022 foreslå en tidsplan, en matrix og en metode for den næste revision af den koordinerede plan på grundlag af feedback fra medlemsstaterne om 2021-revisionen og i samråd med andre EU-institutioner og -organer. 1.3.Styrkelse af udveksling og samarbejde gennem medlemsstaternes gruppe vedrørende kunstig intelligens og digitalisering af EU's industri Indsatsen for at lette samarbejdet mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og Kommissionen støttes yderligere af forvaltningsmekanismer, der fremmer udvekslingen af oplysninger og bidrager til at udstikke den strategiske kurs for samarbejdet om AI-politik. Oversigt over trufne foranstaltninger Medlemsstaternes gruppe vedrørende kunstig intelligens og digitalisering af EU's industri (MS Group on AI and DEI), der i tekniske spørgsmål blev bistået af en Sherpa-gruppe, styrede drøftelserne mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Den spillede en central rolle i forbindelse med udarbejdelsen og revisionen af den koordinerede plan. Gruppen mødtes regelmæssigt og sørgede for den nødvendige koordinering mellem nationale ministerier og andre interessenter, f.eks. i erhvervslivet, den akademiske verden og civilsamfundet. I årene efter vedtagelsen af den koordinerede plan fra 2018 har gruppen behandlet alle de vigtigste områder, den dækker, herunder ekspertisecentre for kunstig intelligens, test- og forsøgsfaciliteter, de retlige rammer, reguleringsmæssige sandkasser, data, færdigheder, kunstig intelligens for den grønne pagt, kunstig intelligens for sundhed, digitale innovationsknudepunkter og kunstig intelligens inden for sikkerhed.

Fremtidsudsigter For at lette forvaltningsmekanismerne for samarbejde vil medlemsstaternes gruppe vedrørende kunstig intelligens og digitalisering af EU's industri med støtte fra Kommissionen fortsat: -styre drøftelserne mellem medlemsstaterne og Kommissionen — gruppen vil engagere sig i tematiske eller sektorspecifikke deep dive-analyser om forskellige emner, f.eks. standardiseringsaktiviteter, den socioøkonomiske indvirkning af kunstig intelligens, finansieringsmuligheder, foranstaltninger til støtte for nystartede virksomheder, støtte til indførelse og indkøb af kunstig intelligens i den offentlige sektor, kunstig intelligens og cybersikkerhed samt kunstig intelligens og mobil konnektivitet Kommissionen vil med støtte fra medlemsstaterne fortsat: -evaluere behovet for at etablere samarbejde og netværk på EU-plan for at opbygge EU-kapacitet og -i samarbejde med det fremtidige samprogrammerede partnerskab om kunstig intelligens, data og robotteknologi udveksle bedste praksis fra medlemsstaterne om udvikling, udbredelse og optagelse af AI-systemer Medlemsstaterne opfordres til at: -lette samarbejdet og skabe et system af regionale AI-netværk og -lette drøftelserne om oprettelse af nationale koalitioner og lette udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstater og interessenter om eksisterende nationale AI-koalitioner ved at samle interessenter fra den offentlige og den private sektor, f.eks. i fælles workshopper om tematiske områder af fælles interesse. Dette tiltag vil i kombination med det samprogrammerede partnerskab om kunstig intelligens, data og robotteknologi bidrage til grænseoverskridende samarbejde og tiltrække flere interessenter. 2.Udnytte datapotentialet Adgang til data af høj kvalitet, bl.a. med hensyn til mangfoldighed, ikkeforskelsbehandling og muligheden for at anvende, kombinere og genanvende data fra forskellige kilder på en måde, der er i overensstemmelse med den generelle forordning om databeskyttelse, er væsentlige forudsætninger og en forudsætning for udvikling og ibrugtagning af visse AI-systemer. Men dataudveksling — navnlig mellem virksomheder — har ikke fået tilstrækkeligt fodfæste på grund af manglende økonomiske incitamenter, manglende tillid og manglende juridisk klarhed. Det blev derfor i den koordinerede plan fra 2018 foreslået at oprette fælles europæiske dataområder til gnidningsløs datadeling på tværs af grænserne. Der blev også lagt vægt på vigtigheden af at udvikle en paneuropæisk IT-infrastruktur og cloud-tjenester, navnlig i betragtning af den internationale konkurrence med hensyn til adgang til data. Oversigt over trufne foranstaltninger Den 19. februar 2020 vedtog Kommissionen en europæisk datastrategi , der sigter mod at skabe et indre marked for data for at sikre Europas globale konkurrenceevne. Dette indebærer, at der skal skabes de rette incitamenter til udveksling af data, og at der indføres praktiske, retfærdige, ikke-diskriminerende og klare regler for adgang til og anvendelse af data i overensstemmelse med de europæiske værdier og rettigheder såsom beskyttelse af personoplysninger, forbrugerbeskyttelse og konkurrenceregler. Det betyder også, at den offentlige sektors data skal gøres mere tilgængelige ved at åbne op for datasæt af høj værdi og gøre det muligt at genanvende dem til innovation. I juni 2020 offentliggjorde Kommissionen en rapport om datadeling mellem virksomheder og myndigheder (B2G) fra en ekspertgruppe på højt plan med en række politiske, juridiske og finansieringsmæssige anbefalinger for at gøre B2G-datadeling i offentlighedens interesse til en skalerbar, ansvarlig og bæredygtig praksis i EU. Den europæiske strategi for data fremmer også datadeling, f.eks. handelspraksis mellem virksomheder (B2B). Som opfølgning på datastrategien foreslog Kommissionen den 25. november 2020 en ny forordning om datastyring. Den foreslåede forordning indeholder en række foranstaltninger, der skal øge tilliden til datadeling, herunder B2B-praksis, og sigter derved mod at stille flere kvalitetsdata til rådighed for AI-applikationer. Den etablerer nye EU-regler om neutralitet for at give nye dataformidlere mulighed for at organisere pålidelig datadeling. Den omfatter foranstaltninger til fremme af videreanvendelse af visse data fra den offentlige sektor. Den giver mulighed for at gøre det lettere og sikrere for virksomheder og enkeltpersoner at stille deres data frivilligt til rådighed for almenvellet på klare betingelser. Den lægger op til, at der oprettes en "europæisk resultattavle for datainnovation", der skal støtte og rådgive om tværsektoriel standardisering og interoperabilitet, idet dette spiller en stor rolle med hensyn til at sikre tilgængeligheden af data af høj kvalitet. Forordningen om datastyring kan om nødvendigt suppleres af sektorspecifik lovgivning. Fremtidsudsigter For at støtte tiltag vedrørende data vil Kommissionen: -vedtage et forslag til en retsakt om data med henblik på at fremme den offentlig forvaltnings brug af privatejede data (B2G), behandle spørgsmål vedrørende dataadgang og -anvendelse mellem virksomheder, navnlig ikke-personoplysninger fra genstande, der er forbundet til tingenes internet (tredje kvartal 2021) og -foreslå en gennemførelsesretsakt om at gøre datasæt af høj værdi i den offentlige sektor frit tilgængelige i et maskinlæsbart format til videreanvendelse (andet kvartal 2021) . Kommissionen skal i samarbejde med medlemsstaterne:

-lancere en europæisk alliance for industrielle data, edge og cloud for at mobilisere private og offentlige aktører til at forene kræfterne og styrke Europas industrielle position på det globale marked for cloud og edge computing. Dets primære rolle vil være at fremme koordineringen af offentlige og private investeringer i forskning, udvikling og udbredelse af næste generation af cloudkapacitet på lokalt og nationalt plan samt EU-plan. Alliancen vil blive forbundet med de europæiske dataområder og dermed skabe gunstige vilkår for innovative datadelingsmiljøer baseret på åbne, interoperable, sikre og ressourceeffektive cloud- og edge-løsninger. Det vil også fremme synergier mellem arbejdet med den europæiske cloudsammenslutning og medlemsstaternes initiativer . -investere i europæiske dataområder og den europæiske cloudsammenslutning gennem programmet for et digitalt Europa, finansieringsinstrumenter under Connecting Europe-faciliteten og andre instrumenter, såsom EU4Health for det europæiske sundhedsdataområde. Med de første indkaldelser under programmet for et digitalt Europa og Connecting Europe-faciliteten, som skal iværksættes i andet kvartal 2021, vil Kommissionen navnlig: -iværksætte sektorspecifikke tiltag som annonceret i den europæiske datastrategi for at opbygge europæiske dataområder til industriproduktion, den grønne pagt, mobilitet, sundhed, finansiering, energi, landbrug, offentlig administration og færdigheder. -bidrage til at investere i tiltag, der fokuserer på udvikling af innovative og energieffektive cloud-til-edge-tjenester og -infrastrukturer, middlewareplatforme og sammenkobling af eksisterende databehandlingskapaciteter i medlemsstaterne -fortsætte med at støtte forskning, udvikling og optagelse af næste generation af computer- og datateknologier og -infrastrukturer under klynge 4 af Horisont Europa, "Det digitale område, industri og rummet", for at muliggøre oprettelsen af et europæisk indre marked for data med de tilsvarende dataområder og et pålideligt og sikkert AI-økosystem. De første indkaldelser vil finde sted i april 2021. og -bistå alle interesserede medlemsstater med at etablere et eventuelt vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse med fokus på næste generation af cloudinfrastruktur og relaterede tjenester. Medlemsstaterne opfordres til at: -investere i at styrke Europas position inden for den næste generation af cloud- og edge-teknologier og fremme optagelsen af cloud computing gennem deres nationale genopretnings- og resiliensplaner og i overensstemmelse med eksempelkomponenten for genopretnings- og resiliensfacilitetens flagskib "Opskalering", herunder gennem projekter med deltagelse af flere lande. 3.Fremme af kritisk databehandlingskapacitet Uden databehandlingsinfrastrukturer vil tilgængeligheden af data ikke skabe merværdi . Kommissionen træffer derfor foranstaltninger til at støtte udviklingen af de teknologiske systemer og den næste generation af databehandlingsinfrastrukturer for at åbne op for anvendelsen af data til kunstig intelligens . Oversigt over trufne foranstaltninger For at støtte udviklingen af højtydende databehandlingskapacitet (HPC) i Europa koordinerer fællesforetagendet EuroHPC indsatsen og samler ressourcer fra 32 deltagende lande med henblik på at udvikle og udbrede en supercomputerinfrastruktur i verdensklasse, som vil være lettilgængelig på sikker vis overalt i Europa. De vigtigste tendenser inden for AI-hardware kan sammenfattes på følgende måde: (1) den næste generation af AI-løsninger vil skulle være stærkere og mere energieffektiv for at opfylde behovene for stadig mere avancerede uddannelsesmodeller, og (2) databehandling vil i stigende grad bevæge sig i retning af "edge computing" på udstyr, der er tættere på brugerne og i stand til at implementere AI-applikationer i realtid. Disse tendenser gør det nødvendigt at tilpasse infrastrukturen, og Kommissionen tager som beskrevet nedenfor skridt til at bane vej for den næste generation af computerinfrastrukturer. EU fokuserer derfor på tiltag, der kan støtte udviklingen af AI-hardware. AI-modeller stiller stadig højere krav til datakraft, så hurtig adgang til data fra hukommelsen, dvs. højtydende og effektive processorer, er af afgørende betydning for AI-infrastrukturer. Dertil kommer, at AI-modeller er meget energikrævende, og eftersom AI-teknologier i stigende grad trænger ind i vores dagligdag, er et sådant energibehov ikke bæredygtigt. Derfor kræver optagelse af kunstig intelligens adgang til dedikerede laveffektprocessorer til kunstig intelligens, der leverer den nødvendige databehandlingskapacitet og er langt mere effektive end processorer til generelle formål. På dette forskningsområde har nye hjerneinspirerede teknologier, såsom neuromorfisk databehandling, eksempelvis potentiale til at levere banebrydende energieffektivitet. Kommissionen har i den forbindelse støttet pionerarbejde inden for laveffektbaserede AI-teknologier under Horisont 2020 og støtter initiativer til videreudvikling og udnyttelse af sådanne kompetencer under Horisont Europa og forskningsaktiviteter vedrørende nye arkitekturer til processorer med ultralavt strømforbrug, herunder gennem det institutionaliserede europæiske partnerskab om centrale digitale teknologier (KDT) med særligt fokus på avancerede AI-applikationer. Flagskibet "Opskalering" i målene for den årlige strategi for bæredygtig vækst for 2021 er bl.a. rettet mod investeringer i avanceret mikroelektronik med særligt fokus på processorer som f.eks. AI-chips. I december 2020 undertegnede 18 medlemsstater en erklæring om processorer og halvlederteknologier for at konsolidere EU's stilling med hensyn til design af avancerede chips og produktionskapacitet. I 2019-2020 omhandlede projekterne AI4DI, TEMPO og Andante under fællesforetagendet elektronikkomponenter og -systemer for europæisk lederskab (fællesforetagenet ECSEL) infrastruktur for kunstig intelligens. Et andet udviklings- og finansieringsområde, som Kommissionen støtter, er fotonik. Ved at blande elektronik med optiske elementer kan der indbygges kunstig intelligens i billeddetektion, og effektforbrug og latenstid kan reduceres i neurale netværk. Fremtidsudsigter For at styrke Europas design og -produktionssystem for processorer og halvledere og udvide den industrielle tilstedeværelse i hele forsyningskæden vil Kommissionen med støtte fra medlemsstaterne: -lancere en industriel alliance om mikroelektronik med henblik på at udarbejde strategiske køreplaner, forsknings- og investeringsplaner for design, udbredelse og fremstilling af processorer til kunstig intelligens, databehandling og kommunikation under hensyntagen til hele halvlederøkosystemet og relaterede komponenter. Det vil bidrage til at styrke økosystemet for elektronikdesign og etablere produktionskapacitet i meget avancerede knudepunkter -fremme det forberedende arbejde i 2021 med alle interesserede medlemsstater, hen imod et potentielt vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse med fokus på den næste generation af avancerede processorer for kunstig intelligens, databehandling og kommunikation -oprette en test- og forsøgsfacilitet, der støttes af programmet for et digitalt Europa, om avancerede AI-komponenter og -systemer, idet der skal iværksættes en indkaldelse i andet kvartal 2021 for at etablere en infrastruktur i verdensklasse til test og validering af avancerede AI-databehandlingsteknologier inden for en bred vifte af applikationer

-investere i forskning og innovation med henblik på at dække databehandlingsbehovene i forbindelse med laveffektløsninger til edge-AI gennem det institutionaliserede europæiske partnerskab om digitaliserede nøgleteknologier under Horisont Europa (tredje kvartal 2021). Dette partnerskab, der bygger på det nuværende fællesforetagende ECSEL, vil øge Europas potentiale med hensyn til at innovere inden for elektronikkomponenter og -systemer og relaterede softwareteknologier. Et af de primære strategiske mål vil være at udvikle AI-databehandlingsløsninger, navnlig til avancerede og indlejrede applikationer. Digitaliserede nøgleteknologier vil gennem fælles aktioner levere pålidelige, sikre og laveffektbaserede løsninger for at skabe et ekspertise- og tillidsbaseret databehandlingsmiljø. Medlemsstaterne opfordres til at: -Fortsætte udviklingen af national integreret dataforvaltning og HPC-infrastruktur til støtte for forskning, innovation og udvikling af færdigheder inden for kunstig intelligens gennem regionale, nationale og europæiske digitale innovationsknudepunkter -sikre, at akademiske, industrielle og offentlige organisationer kan udnytte den nationale HPC- og dataforvaltningsinfrastruktur og -ekspertise til at optimere og opskalere deres AI-innovation og -applikationer og -investere i at styrke Europas position inden for processorer og halvlederteknologier for kunstig intelligens og fremme optagelsen af cloud computing gennem deres nationale genopretnings- og resiliensplaner i overensstemmelse med eksempelkomponenten for genopretnings- og resiliensfacilitetens flagskib "Opskalering" og gennem projekter med deltagelse af flere lande. II.Gøre EU til et sted, hvor ekspertise trives, lige fra laboratoriet til markedet Ud over data- og databehandlingsinfrastruktur kræver udviklingen og udbredelsen af AI-teknologier også målrettede tiltag og tilstrækkelige ressourcer med fokus på ekspertise inden for forskning og innovation (FoI), adgang til de nødvendige talenter og færdigheder, en understøttende politisk ramme og international koordinering. Disse tiltag er "horisontale", dvs. at de går på tværs af alle politikområder og bidrager til at gøre Den Europæiske Union til det sted, hvor ekspertise trives, lige fra laboratoriet til markedet. De foreslåede "horisontale" fælles aktioner dækker en hel AI-livscyklus. Dette omfatter aktioner, der skal fremme et ekspertisemiljø, herunder grund- og anvendelsesorienteret forskning, udvikling, udbredelse og markedsføring/optagelse af kunstig intelligens i verdensklasse samt foranstaltninger til at støtte tilliden til AI-teknologier, fremme talent og færdigheder og styrke en EU-indsats med global rækkevidde. Finansiere og udbrede innovative idéer og løsninger til kunstig intelligens Skabe et miljø, hvor udviklere kan teste og eksperimentere, og SMV'er og offentlige forvaltninger kan indføre kunstig intelligens (EDIH) Opbygge og mobilisere forskningskapacitet 4.Samarbejde med interessenter, f.eks. gennem det europæiske partnerskab om kunstig intelligens, data og robotteknologi samt ekspertgrupper Dette afsnit fokuserer på tiltag, der er afgørende for at fastlægge og engagere sig kollektivt i at støtte en køreplan for ekspertise og for at opnå en større udbredelse af kunstig intelligens. Oversigt over trufne foranstaltninger Europæiske partnerskaber bringer Kommissionen, medlemsstaterne og private og/eller offentlige partnere sammen om at tackle og levere løsninger på nogle af Europas mest presserende udfordringer og modernisere erhvervslivet gennem samordnede forsknings- og innovationsinitiativer. Partnerskaberne tilvejebringer bl.a. en retlig struktur til at samle ressourcer og nå op på en kritisk masse og gøre finansieringen af forskning og innovation i hele EU mere effektiv ved at dele finansielle, menneskelige og infrastrukturmæssige ressourcer. Partnerskaber letter også oprettelsen af et indre marked for innovative produkter og tjenesteydelser, gør det muligt for innovative teknologier at nå hurtigt ud på markedet og realisere den forsknings- og innovationsindsats, der er nødvendig for at imødegå kritiske samfundsmæssige udfordringer og vigtige EU-politiske mål. Flere Horisont 2020-partnerskaber var specifikt relevante for AI-teknologier. Det offentlig-private værdipartnerskab (OPP) om big data mellem Europa-Kommissionen og Big Data Value Association (BDVA) har til formål at samarbejde om datarelateret forskning og innovation, styrke opbygningen af datasamfund og skabe grundlaget for en blomstrende datadreven økonomi i Europa. Det offentlig-private partnerskab om robotteknologi (SPARC) samler den europæiske robotteknologiindustri, den akademiske verden og Europa-Kommissionen med henblik på at styrke den europæiske robotteknologindustris konkurrencestilling og fremme kvaliteten af dens videnskabelige grundlag. Det kontraktlige offentlig-private partnerskab High-Performance Computing (HPC) blev lanceret i 2014 for at udvikle den næste generation af HPC-teknologier, -applikationer og -systemer i exaskala og opnå ekspertise inden for levering og anvendelse af HPC-applikationer . I december 2018 ophørte dette partnerskab med oprettelsen af det europæiske fællesforetagende for højtydende databehandling (EuroHPC JU), og den private del tilsluttede sig EuroHPC JU. EuroHPC JU giver EU og EuroHPC-deltagerlandene mulighed for at koordinere deres indsats og samle deres ressourcer med henblik på at lancere exaskalasupercomputere i verdensklasse og gøre Europa førende på verdensplan inden for HPC ved at levere databehandlingsløsninger og forbedre samarbejdet inden for avanceret videnskabelig forskning.

Fællesforetagendet for elektronikkomponenter og -systemer for europæisk lederskab (fællesforetagendet ECSEL) er det første fællesforetagende, der har baseret sin forvaltning på en trepartsmodel (Kommissionen, de deltagende medlemsstater og erhvervslivet). Det har til formål at sikre ekspertise i verdensklasse inden for centrale støtteteknologier og Europas konkurrencemæssige lederskab inden for hardware og indlejret software, der er afgørende for udviklingen og udbredelsen af AI-baserede digitale systemer. Det offentlig-private partnerskab om fotonik (fotonik21) har til formål at gøre Europa førende inden for udvikling og udbredelse af fotonik inden for forskellige anvendelsesområder såsom IKT, belysning, industriel produktion, biovidenskab og sikkerhed. Fabrikkerne i det fremtidige offentlig-private partnerskab for avanceret produktion sigter mod at gennemføre den næste industrielle revolution (Factories 4.0). Fremtidsudsigter Kommissionen vil fortsat støtte europæiske partnerskaber inden for rammerne af Horisont Europa og styrke den strategiske tilgang til forskning og innovation (FoI) inden for AI-teknologier. Kommissionen vil i 2021: -oprette bl.a. følgende europæiske partnerskaber af relevans for kunstig intelligens, herunder: -Et samprogrammeret europæisk partnerskab om kunstig intelligens, data og robotteknologi — hovedformålet er at fremme innovation, optagelse og accept af kunstig intelligens, data og robotteknologi. Partnerskabet vil bygge bro mellem interessenter, hvilket kan danne grobund for en menneskecentreret og pålidelig europæisk vision for kunstig intelligens . Det vil skabe forbindelser til medlemsstaterne og give et overblik over større nationale politikker og initiativer ved at udpege nationale og/eller regionale ambassadører. -Følge op på sit forslag fra september 2020 om en ny forordning, der skal erstatte Rådets forordning fra 2018 om oprettelse af EuroHPC JU — dette fastsætter en ambitiøs mission og et væsentlig større budget for 2021-2033 for at forsyne Europa med en af verdens førende hyperforbundne supercomputer- og kvantecomputerinfrastrukturer. -Gennem den enkelte basisretsakt foreslå et institutionaliseret europæisk partnerskab om centrale digitale teknologier. Dets hovedformål er med udgangspunkt i de af fællesforetagendet ECSEL opnåede resultater at fremme udviklingen med henblik på at styrke økosystemet for Europas processorer og halvlederteknologier ved at tackle centrale teknologiske, sikkerhedsmæssige, samfundsmæssige og miljømæssige udfordringer. -Det samprogrammerede europæiske partnerskab om fotonik vil sikre Europas teknologiske suverænitet gennem fotoniske innovationer og overførsel af disse til applikationer, forbedre Europas konkurrenceevne og sikre langsigtet beskæftigelse og velstand. og -Det samprogrammerede europæiske partnerskab "Made in Europe" vil være drivkraften bag bæredygtig produktion i Europa, herunder gennem kunstig intelligens, bidrage til en konkurrencedygtig og modstandsdygtig fremstillingsindustri i Europa og styrke merværdien i forsyningskæder på tværs af sektorer. -støtte og fremme synergier (herunder tilrettelæggelse af fælles indkaldelser) mellem europæiske partnerskaber (samprogrammeret og institutionaliseret) om AI-teknologier såsom kunstig intelligens, data og robotteknologi, fotonik, Made in Europe, EuroHPC og centrale digitale teknologier. 5.Opbygge og mobilisere forskningskapacitet I dette afsnit fokuseres der på foranstaltninger, der skal sætte skub i forskning og innovation inden for kunstig intelligens og forbedre den europæiske konkurrenceevne. Oversigt over trufne foranstaltninger Ud over de strategiske forskningsdagsordener for offentlig-private partnerskaber gør EU også en indsats for at styrke ekspertise inden for grundforskning og anvendt forskning og fremhjælpe talenter i Europa. Kommissionen investerede gennem Horisont 2020 50 mio. EUR over fire år for at skabe et forskersamfund bestående af et nært forbundet netværk af AI-ekspertisecentre . Målet er at øge samarbejdet mellem de bedste forskerhold i Europa, så de kan forene kræfterne for at tackle store videnskabelige og teknologiske udfordringer inden for kunstig intelligens og fremme et tættere samarbejde, integration og synergier mellem forskerhold og erhvervslivet. Fem projekter er udvalgt til at danne netværket, samle forskere i verdensklasse og etablere en fælles tilgang, vision og identitet for det europæiske AI-system. Disse omfatter fire netværk af AI-ekspertisecentre og én koordinerings- og støtteaktion. For at sikre, at EU's støtte til forskning holder trit med den teknologiske udvikling inden for kunstig intelligens, har Kommissionen vurderet sine tværsektorielle investeringer i kunstig intelligens under Horisont 2020 i forhold til eksisterende forskningstendenser og -behov og identificeret fremtidige investeringsmuligheder for kunstig intelligens, primært under Horisont Europa. Den har også brugt input fra den offentlige høring om hvidbogen om kunstig intelligens og målrettet høring med AI-samfundet, navnlig det offentlig-private partnerskab om kunstig intelligens, data og robotteknologi, til at planlægge nye emner inden for forskning i kunstig intelligens og yderligere netværk af ekspertisecentre. Fremtidsudsigter

For at fremme ekspertise inden for forskning vil Kommissionen: -fra og med 2021 og i tæt dialog med medlemsstaterne og det bredere AI-samfund oprette et AI-fyrtårn for Europa, som bebudet i hvidbogen. AI-fyrtårnet vil bygge på de eksisterende og fremtidige netværk af AI-ekspertisecentre med det formål at opbygge en alliance af stærke europæiske forskningsorganisationer, der vil dele en fælles køreplan for at støtte ekspertise inden for grundforskning og anvendt forskning med henblik på at tilpasse de nationale AI-bestræbelser, fremme innovation og investeringer, tiltrække og fastholde talent inden for kunstig intelligens i Europa og skabe synergier og stordriftsfordele. Dette initiativ vil samle førende aktører fra forskning, universiteter og erhvervsliv i Europa, der skal arbejde på fælles aftalte ambitiøse udfordringer med det overordnede mål at blive en global reference for ekspertise inden for kunstig intelligens. Som følge heraf vil Europas mangfoldighed stimulere en sund konkurrence i stedet for at fragmentere AI-samfundet -under Horisont Europa i 2021 og 2022 finansiere yderligere netværk af AI-ekspertisecentre, der beskæftiger sig med supplerende forskningsområder, som endnu ikke er dækket af de eksisterende netværk af AI-ekspertisecentre, og styrker forskningsindsatsen vedrørende kritiske forskningsemner inden for kunstig intelligens. Dette vil fremme udviklingen af sikrere og mere pålidelig kunstig intelligens, støtte grundlæggende og anvendelsesorienteret forskning inden for næste generation af kunstig intelligens for at holde Europa på forkant med kunstig intelligens -under Horisont Europa, der starter i 2021, fremme det aktuelle tekniske niveau inden for forskellige forskningsområder inden for kunstig intelligens, herunder forskning i det næste niveau af intelligens og autonomi for AI-baserede systemer, gennemsigtighed inden for kunstig intelligens, grønnere kunstig intelligens, kunstig intelligens for komplekse systemer, fremskridt inden for edge-AI-netværk, upartiske AI-systemer og styrkelse af menneskers handlemuligheder med avanceret AI-støtte -ud over at udvikle støtteteknologier også bruge Horisont Europa-programmet til at vise, hvordan kunstig intelligens bidrager til at omdanne store økonomiske sektorer inden for produktion og tjenesteydelser, herunder med konsekvenser for arbejdskraften, og tackle store samfundsmæssige udfordringer på områder som sundhedssektoren, civil sikkerhed, klimaændringer, energi, mobilitet, medier (f.eks. bekæmpelse af desinformation) og landbrugsfødevarer -inden for rammerne af det samprogrammerede europæiske partnerskab om kunstig intelligens, data og robotteknologi mobilisere interessenter via den strategiske dagsorden for forskning, innovation og udbredelse for at udvikle og gennemføre strategien for forskning, innovation og udbredelse i Europa med fokus på ansvarlig udvikling og anvendelse af kunstig intelligens -have som målsætning, at AI-relaterede projekter, der modtager FoI-finansiering under Horisont Europa, hvor det er relevant, overholder princippet om "ethics by design", herunder for pålidelig kunstig intelligens. For at opnå et mangfoldigt forskersamfund for kunstig intelligens slår Kommissionen desuden til lyd for mangfoldighed og inklusivitet i projektkonsortier. Medlemsstaterne opfordres til at: -oprette regionale og nationale ekspertisecentre for forskning inden for kunstig intelligens, f.eks. ved at anvende nationale finansieringsinstrumenter og midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, og oprette en forsknings- og teknologioverførselsstruktur, der kan tiltrække og fastholde talent, og samtidig sigte på at blive et nationalt referencepunkt for forskning og udvikling inden for kunstig intelligens. Centrene vil sikre regionalt opsøgende arbejde og udveksling, samarbejde på europæisk plan og sammen med de EU-finansierede netværk opbygge det distribuerede europæiske AI-fyr -styrke investeringerne i forskning i kunstig intelligens på nationalt plan, f.eks. gennem genopretnings- og resiliensfaciliteten. 6.Stille værktøjer til rådighed gennem en on demand-platform for kunstig intelligens og et miljø, hvor udviklere kan teste og eksperimentere, og SMV'er og offentlige forvaltninger kan indføre kunstig intelligens (digitale innovationsknudepunkter) Dette afsnit fokuserer på foranstaltninger, der bidrager til at bringe innovation fra laboratoriet til markedet for at sikre en bred optagelse og udbredelse af AI-teknologier. Oversigt over trufne foranstaltninger Faciliteter til test og forsøg med innovative AI-systemer er afgørende for udbredelsen og optagelsen af AI-teknologier. Dette er især vigtigt for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), som har svært ved fuldt ud at udnytte den hurtige udvikling inden for digitale teknologier til at blive konkurrencedygtige og innovative. EU har i samarbejde med medlemsstaterne foreslået to sæt foranstaltninger: -Test- og forsøgsfaciliteter — dvs. teknologiinfrastrukturer med særlig ekspertise og erfaring med test af moden teknologi i en given sektor under virkelige eller næsten virkelige forhold. Målet er at give udviklere en infrastruktur til test af AI-teknologi, inden den sendes på markedet. -Digitale innovationsknudepunkter — "kvikskranker", der hjælper alle virksomheder, som er interesserede i at bruge kunstig intelligens, med at gøre deres forretnings-/produktionsprocesser, produkter eller tjenester mere konkurrencedygtige ved hjælp af AI-teknologier. Europæiske digitale innovationsknudepunkter giver virksomheder mulighed for at teste AI-teknologier, inden de investerer, herunder relaterede tjenester såsom finansieringsrådgivning og rådgivning om uddannelse og kompetenceudvikling, som er nødvendige for at opnå en vellykket digital omstilling. Test- og forsøgsfaciliteter I den koordinerede plan for 2018 hedder det, at for optimere investeringerne og undgå dobbeltarbejde eller konkurrerende tiltag bør der udvikles et begrænset antal specialiserede referencecentre i stor skala, som bør åbnes for alle aktører i Europa. Efter vedtagelsen af den koordinerede plan og som forberedelse til programmet for et digitalt Europa tog Kommissionen forberedende skridt til at udvikle dette koncept og forberede test- og forsøgsfaciliteter for kunstig intelligens. Helt konkret har Kommissionen siden 2019 samarbejdet intensivt med medlemsstaterne om at finjustere begrebet test- og forsøgsfaciliteter og prioritere relevante sektorer. I januar 2020 afholdt Kommissionen fem workshopper med deltagelse af interessenter fra erhvervslivet, den akademiske verden og medlemsstaterne for at drøfte test- og forsøgsfaciliteter for bestemte sektorer (landbrugsfødevarer, produktion, sundhedsydelser og intelligente byer) og teknologier (edge-AI).

Resultaterne af det forberedende arbejde og udvekslingen med interessenterne tyder på, at forsøg og test af den nyeste teknologi i virkelige miljøer er afgørende for at bringe teknologi på markedet og er en del af innovationskæden, hvor Europas AI-system har brug for betydelig støtte for at forblive konkurrencedygtig på verdensplan. Test- og forsøgsfaciliteter for kunstig intelligens spiller en særlig rolle for AI-ekspertisemiljøet. Som hardwareteknologi giver Edge AI klare fordele: Det giver realtidsdrift samt fordele i form af sikkerhed og beskyttelse af data og energiforbrug. Test- og forsøgsfaciliteterne for edge AI har som en europæisk platform til formål at sætte virksomheder af enhver størrelse i stand til at teste og eksperimentere med innovative edge AI-komponenter på grundlag af avancerede laveffektteknologier til databehandling, såsom neuromorfisk databehandling. I betragtning af EU's nuværende afhængighed af databehandlingsteknologier, de høje omkostninger ved det nødvendige halvlederudstyr og behovet for langsigtede investeringer er test- og forsøgsfaciliteterne for edge AI nødvendig for at lukke finansieringskløften, så europæiske virksomheder får adgang til AI-databehandlingshardware med lavt effektforbrug. Test- og forsøgsfaciliteterne for edge AI vil med andre ord give Europa et ekspertisemiljø, der vil udgøre et vigtigt instrument til at opnå teknologisk lederskab inden for kunstig intelligens. Hvis test- og forsøgsfaciliteter skal spille en central rolle i AI-systemet, skal de være nemme at bruge, virke under virkelige forhold, nøje inddrage slutbrugerne og kunne anvendes af udviklere i hele den private og offentlige sektor, navnlig SMV'er. Et effektivt samspil mellem test- og forsøgsfaciliteter og dataområder vil desuden være afgørende for at skabe lige vilkår og sikre ikke-diskriminerende markedsadgang. Dette kan f.eks. opnås ved at kombinere dataområderne og test- og forsøgsfaciliteterne på områder af fælles interesse. Test- og forsøgsfaciliteter spiller en vigtig rolle med hensyn til at teste AI-teknologiers robusthed, pålidelighed og sikkerhed ved at teste deres evne til at opfylde de forpligtelser, der er fastsat i forordningen om kunstig intelligens. Endelig bør projekter knyttet til test- og forsøgsfaciliteter interagere med parallelle initiativer på den europæiske on demand-platform for kunstig intelligens. Digitale innovationsknudepunkter For at hjælpe europæiske virksomheder (især SMV'er) med at få mest muligt ud af de nye teknologier lancerede Kommissionen initiativet "Digitalisering af EU's industri" i 2016. En af grundpillerne i dette initiativ er at oprette og støtte digitale innovationsknudepunkter, som giver adgang til teknisk ekspertise og forsøgsmuligheder, så virksomhederne kan teste, inden de investerer. Digitale innovationsknudepunkter leverer også innovationstjenester såsom finansieringsrådgivning og den uddannelse og udvikling af færdigheder, som virksomhederne har brug for til at opnå en vellykket digital omstilling. Medlemsstaterne og regionerne har investeret i digitale innovationsknudepunkter, og Kommissionen har (gennem Horisont 2020-projekter i 2019 og 2020) stillet over 200 mio. EUR til rådighed for netværket af digitale innovationsknudepunkter. Omkring halvdelen af denne finansiering vedrørte innovation inden for AI-relevante områder, herunder robotteknologi og big data, og der blev gennemført særlige aktiviteter for regioner med få digitale innovationsknudepunkter. Horisont 2020-projekterne videregiver typisk finansiering gennem åbne indkaldelser til SMV'er for at give dem mulighed for at deltage i innovative forsøg med digitale innovationsknudepunkter i en grænseoverskridende sammenhæng. Den Europæiske Revisionsret vurderede denne dimension af initiativet til digitalisering af EU's industri og anbefalede, at Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne træffer yderligere foranstaltninger med hensyn til finansiering og overvågning af digitale innovationsknudepunkter. Støtten under programmet for et digitalt Europa vil imødekomme Revisionsrettens bemærkninger. Mærket europæiske digitale innovationsknudepunkter indføres for at markere forskellen i forhold til den tidligere fremgangsmåde, der blev finansieret under Horisont 2020. EU og medlemsstaterne vil investere 1,5 mia. EUR i at oprette et netværk med ca. 200 knudepunkter i de europæiske regioner. Tilskuddene bør anvendes til at forbedre de udvalgte europæiske digitale innovationsknudepunkters kapacitet, så de kan levere tjenesteydelser til SMV'er og den offentlige sektor. Udvælgelse og finansiering af disse europæiske digitale innovationsknudepunkter er medlemsstaternes og Kommissionens fælles aktion. De europæiske digitale innovationsknudepunkter vil stimulere en bred optagelse af kunstig intelligens, HPC, cybersikkerhed og andre digitale teknologier i industrien (navnlig SMV'er) og blandt organisationer i den offentlige sektor i Europa. De vil også støtte dem i anvendelsen af digital teknologi med henblik på at forbedre bæredygtigheden af deres processer og produkter, navnlig med hensyn til energiforbrug og reduktion i drivhusgasemissioner. De vil sikre en bred geografisk dækning og have både lokale og europæiske funktioner. De europæiske digitale innovationsknudepunkter vil anvende de værktøjer og ressourcer, som on demand-platformen for kunstig intelligens stiller til rådighed, og vil være en multiplikator for test- og forsøgsfaciliteterne. De europæiske digitale innovationsknudepunkter vil hjælpe virksomheder, der har brug for at udnytte den relevante test- og forsøgsfacilitet til at innovere nye produkter og tjenesteydelser og gøre dem klar til at blive sat på markedet. On demand-platform for kunstig intelligens Den europæiske on demand-platform for kunstig intelligens og det tilknyttede systeminitiativ startede i 2019 og finansieres under Horisont 2020. Det samler interessenter og ressourcer inden for kunstig intelligens og overvinder dermed fragmentering og fremskynder AI-baseret innovation (forskning, produkter, løsninger). Den platform, der er under udvikling, skal fungere som en europæisk drivkraft for markedet for kunstig intelligens og udgøre en kritisk masse af ressourcer, netværkseffekter i lokalsamfundet og hurtig udvikling og vækst. Aktiviteter møntet på at konsolidere systemet startede i januar 2021 for at inddrage større brugergrupper, navnlig fra andre sektorer end teknologisektoren, og for at lette anvendelsen og optagelsen af platformens ressourcer. Fremtidsudsigter For at bidrage til at bringe innovation fra laboratoriet til markedet — for at sikre en bred optagelse og udbredelse af AI-teknologier — vil Kommissionen sammen med medlemsstaterne: -samfinansiere test- og forsøgsfaciliteter under programmet for et digitalt Europa for at tilvejebringe en fælles, højt specialiseret ressource, der skal deles på europæisk plan, og fremme hurtig udbredelse og større optagelse af pålidelig kunstig intelligens i hele Europa. I denne sammenhæng gælder følgende: -de første indkaldelser (i 2021-2022) vil fokusere på følgende udpegede sektorer: produktion, sundhed, landbrugsfødevarer, intelligente samfund og edge AI. Det anslåede budget pr. sektor vil være ca. 20-75 mio. EUR. -i løbet af 2021-2022 udvælge netværket af op til 210 europæiske digitale innovationsknudepunkter, der dækker alle regioner i Europa. Med hensyn til kunstig intelligens planlægges følgende specifikke aktiviteter: -mindst ét digital innovationsknudepunkt i hver medlemsstat med AI-ekspertise. Netværket af europæiske digitale innovationsknudepunkter vil udveksle bedste praksis og etablere et effektivt samarbejde med hinanden (ved hjælp af anbefalingerne fra DIH-netværket for kunstig intelligens) for at yde den bedst mulige støtte til SMV'er og organisationer i den offentlige sektor overalt i Europa -netværket af europæiske digitale innovationsknudepunkter vil arbejde tæt sammen med on demand-platformen for kunstig intelligens, test- og forsøgsfaciliteterne og dataområderne, og de vil fremme anvendelsen af disse infrastrukturer over for SMV'er, der befinder sig overalt i Europa. Dette vil fremme udbredelsen af ressourcer og give virksomhederne mulighed for at eksperimentere med kunstig intelligens -I 2021 og årene derefter konsolidere on demand-platformen for kunstig intelligens som en central europæisk værktøjskasse af AI-ressourcer, der er nødvendige for industrien og den offentlige sektors anvendelse, så den kan: -blive den vigtigste europæiske markedsplads for AI-ressourcer. Det vil give let og enkel adgang til AI-værktøjer, som derefter distribueres lokalt af de europæiske digitale innovationsknudepunkter eller anvendes direkte af brugerindustrien (især SMV'er) eller den offentlige sektor -samarbejde med relevante nationale og europæiske initiativer om at blive den centrale AI-værktøjskasse i Europa for alle, der søger AI-ekspertise, -teknologi, -tjenester og -software. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at:

-afsætte en lige stor finansieringsandel til projekter i test- og forsøgsfaciliteter, der udvælges af Kommissionen med hjælp fra uafhængige eksperter -fastlægge relevante nye prioriteter for yderligere test- og forsøgsfaciliteter ud over de nuværende sektorer for landbrugsfødevarer, produktion, sundhedsydelser og intelligente samfund. Eventuelle nye sektorer kunne f.eks. være mobilitet, offentlig forvaltning eller grøn omstilling -fuldt ud udnytte de muligheder, som genopretnings- og resiliensfaciliteten og samhørighedsprogrammerne giver for at finansiere flere europæiske digitale innovationsknudepunkter og test- og forsøgsfaciliteter med henblik på at bringe innovation tættere på markedet -støtte oprettelsen af lokale, regionale og/eller nationale markeder for kunstig intelligens med henblik på interaktion og udveksling af bedste praksis og fremme opskalering på tværs af grænserne gennem den europæiske on demand-platform for kunstig intelligens (central AI-værktøjskasse og -markedsplads), europæiske digitale innovationsknudepunkter og Startup Europe. 7.Finansiere og udbrede innovative idéer og løsninger til kunstig intelligens Dette afsnit fokuserer på støtteforanstaltninger med særligt fokus på nystartede virksomheder, vækstvirksomheder og andre små og mellemstore virksomheder, der udvikler AI-teknologier. InvestEU og genopretnings- og resiliensfaciliteten giver afgørende ressourcer til at styrke anvendelsen af finansielle instrumenter. Oversigt over trufne foranstaltninger For at støtte nystartede virksomheder og SMV'er, både i deres tidlige faser og i opskaleringsfasen, har Kommissionen fremsat investeringsordningen for kunstig intelligens/blockchain og dens støtteprogram . Pilotordningen har til formål at forbedre adgangen til egenkapitalfinansiering for innovative og risikobetonede AI-virksomheder og blockchain-opstartsvirksomheder samt SMV'er med en bred geografisk dækning i EU, herunder mindre udviklede markeder. Ordningen stiller ressourcer til rådighed til investeringer i venturekapitalfonde og medinvesteringer til nationale erhvervsfremmende banker i medlemsstaterne. Fonden har en oprindelig tildeling på 100 mio. EUR fra Horisont 2020-programmet, og det anslås, at dens samlede investeringsvolumen vil nå 700 mio. EUR . Det særlige støtteprogram løber fra 2020 til 2022. I december 2020 lancerede Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe (EIB-Gruppen) også en ny saminvesteringsfacilitet på op til 150 mio. EUR for at investere sideløbende med midler fra Den Europæiske Investeringsfond (EIF) og for at støtte væksten i AI-virksomheder i hele Europa. Det Europæiske Innovationsråd (EIC) støtter nystartede virksomheder inden for kunstig intelligens med at udvikle og opskalere banebrydende teknologier inden for kunstig intelligens og revolutionerende innovationer. Siden pilotfasen blev iværksat, har EIC støttet adskillige innovationer inden for kunstig intelligens på en lang række videnskabelige områder, lige fra biovidenskab, fødevarer og landbrug til energi og miljøvenlige teknologier. EIC Pathfinder yder tilskud til udvikling af innovation fra forskningsprojekter til fremme af samarbejdsorienteret, tværfaglig innovation inden for videnskabsinspirerede og radikalt nye fremtidsorienterede teknologier. EIC Accelerator støtter opskalering af nystartede virksomheder og deres markedsadgang med finansieringsmuligheder og erhvervsfremmetjenester. EIC's støtte er tilgængelig for alle SMV'er med radikalt nye idéer, der understøttes af en forretningsplan for indførelse af innovative løsninger, som kan markedsføres, og hvor der er ambitioner om at opskalere. I pilotfasen (2018-2020) ydede EIC 160 mio. EUR i form af tilskud og 91 mio. EUR gennem direkte egenkapitalinvesteringer til innovative nystartede virksomheder inden for kunstig intelligens og projekter, der omfattede direkte eller indirekte forskning i AI-teknologier. I 2021 vil EIC yde over 1 mia. EUR i tilskud og egenkapital til nystartede virksomheder og SMV'er med fokus på avanceret teknologi. Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) støtter en række initiativer, der går ud på at fremme innovation inden for kunstig intelligens, forberede vores samfund på de ændringer, som kunstig intelligens forårsager, og uddanne en ny generation af innovatorer inden for kunstig intelligens. I 2019 og 2020 afsatte den over 22 mio. EUR til sine AI-aktiviteter. EIT Digital og EIT Health gennemfører langt de fleste projekter vedrørende kunstig intelligens. EIT-fællesskabet støtter i øjeblikket 120 europæiske nystartede virksomheder inden for kunstig intelligens i den tidlige fase og mellemfasen og har allerede investeret over 3 mio. EUR i disse virksomheder. I januar 2021 gik EIT og EIC sammen om at fremskynde støtten til meget innovative nystartede virksomheder og koordinere indsatsen for at støtte kvindelige innovatorer og innovatorer fra mindre repræsenterede regioner . EIC og EIT søger også at udveksle data og ekspertise om de innovative nystartede virksomheder og SMV'er, de støtter, herunder målinger af de opnåede virkninger. Fremtidsudsigter Kommissionen vil med støtte fra medlemsstaterne: -søge at styrke støtten til og finansieringen af pilotprogrammet for investeringer i kunstig intelligens og blockchain samt støtteprogrammet. Efter det attraktive pilotprojekts succes vil InvestEU-programmet for 2021-2027 fortsat yde støtte til investeringer i kunstig intelligens og blockchain gennem EIB-Gruppen og nationale erhvervsfremmende banker med henblik på at mobilisere private investeringer. -fuldt ud gennemføre EIC under Horisont Europa og støtte disruptiv innovation med fokus på menneskecentreret kunstig intelligens. Dette vil ske gennem en blanding af åbne og udfordrende indkaldelser af finansiering. EIC's Pathfinder Challenge fra 2021 vil fokusere på forskning i bevidsthed om kunstig intelligens, mens EIC Accelerator Challenge vil fremme strategiske digitale teknologier og sundhedsteknologier, herunder kunstig intelligens inden for medicin. Desuden lanceres initiativet Women TechEU, der skal iværksættes for at støtte opstartsvirksomheder inden for avanceret teknologi, der er grundlagt og ledet af kvinder -gennem Startup Europe og Innovation Radar mobilisere nystartede virksomheder inden for kunstig intelligens i nationale knudepunkter og Horisont Europa, som er ivrige for at opskalere og imødekomme efterspørgslen efter AI-ekspertise hos SMV'er, der giver sig i lag med digital omstilling. De europæiske digitale innovationsknudepunkter, der finansieres under programmet for et digitalt Europa, vil blive brugt til at skabe en markedsplads og organisere matchmaking-arrangementer for teknologiudbud og -partnerskaber -lette udvekslingen af oplysninger, ekspertise og bedste praksis mellem lokale, regionale og nationale nystartede virksomheder inden for kunstig intelligens på europæisk plan (med deltagelse af SMV'er og nystartede virksomheder og andre relevante interessenter) via det offentlig-private partnerskab om kunstig intelligens, data og robotteknologi, de europæiske digitale innovationsknudepunkter, on demand-platformen for kunstig intelligens (central AI-værktøjskasse og -markedsplads) og Startup Europe -træffe foranstaltninger til at lette tilgængeligheden af åbne data og adgangen til data for SMV'er.

Medlemsstaterne opfordres til at: -støtte nystartede virksomheder og vækstvirksomheder inden for kunstig intelligens i at få adgang til finansiering til deres vækst samt støtte SMV'er i deres digitale omstilling med hensyn til at indføre AI-teknologier. Forudsat at målene og betingelserne for genopretnings- og resiliensfaciliteten er opfyldt, kan medlemsstate