Forslag til RÅDETS FORORDNING om ændring af forordning (EF) nr. 1251/1999 om indførelse af en støtteordning for producenterne af visse markafgrøder for deri at indlemme ris

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. Indledning

EF's marked for ris er i alvorlig uligevægt.

I begyndelsen af produktionsåret 1999/2000 var i alt 495 402 t uafskallet ris (svarende til ca. 303 000 t sleben ris) oplagret på offentlige interventionslagre, hvilket udgør ca. 20% af EF's interne produktion. Hvis status quo opretholdes, består der risiko for, at denne mængde stiger med 150 000 til 200 000 t udtrykt i sleben ris pr. år, hvorfra kun nogle tilfældige salg under programmer for fødevarehjælp kan trækkes. De finansielle omkostninger er betydelige, da ris risikerer at miste sin værdi efter to til tre år som følge af kvalitetsforringelse under oplagring.

Markedspriserne ligger konstant under interventionsprisen.

Uligevægten skyldes en kombination af øget indførsel og øget produktion så vel som en begrænsning af subsidieret udførsel under GATT-aftalen.

En hurtig løsning på dette problem skal søges i en revision af den fælles markedsordning for ris, der skal træde i kraft så hurtigt som muligt, dvs. i produktionsåret 2001/2002. Denne løsning kan nås ved at forbedre EF-produktets konkurrencedygtighed så vel som ved at gøre rismarkedet mere fleksibelt. EF-produktionen bør også nedskæres.

2. den nuværende og fremtidige markedssituation

I EF produceres der traditionelt ris af typen Japonica ris (runde og middelkornede ris), der forbruges i de producerende medlemsstater (Italien, Spanien, Grækenland, Frankrig og Portugal).

Forbruget i de nordlige medlemsstater er dog hovedsageligt rettet mod Indica ris (langkornet ris), der indføres fra USA, AVS/OLT-landene, Thailand, Indien og Pakistan.

Fra 1988 til 1993 opmuntrede EF til produktion af Indica-sorter ved hjælp af direkte betalinger til producenterne for at omstille fra overskudsproduktionen af Japonica ris til Indica ris. Efter nævnte periode steg produktionen af Indica ris selv uden direkte betaling som følge af efterspørgslen fra de nordlige medlemsstater (fra 27 000 ha i 1988/89 til 120 000 ha i 1999/2000) og dækker nu ca. 55% af forbruget af denne ristype i EF.

Tabel 1: Statusopgørelse for EF-ris 1994/95-1999/2000

>TABELPOSITION>

Produktionen er steget siden 1996/97 som følge af forøgelsen af risarealet så vel som gode udbytter efter afslutningen af tørken i Spanien og de gode generelle vejrforhold. For 1998/99 ses der en vis nedgang i risproduktionen især på grund af trykkede markedspriser (se punkt 3).

Indførslen er steget siden 1994/95 som følge af landbrugsaftalen under Uruguay-runden (især Basmati) og præferenceordningerne (toldkontingenter og AVS).

Den samlede udførsel har stabiliseret sig siden 1996/97, da fødevarehjælp delvis har erstattet kommerciel eksport.

Forbruget er steget siden 1995/96 hovedsagelig som følge af nye medlemsstaters tiltrædelse.

I 1996/97 begyndte interventionslagrene at hobe sig op som følge af øget indførsel parret med en øget produktion. I de sidste tre år er i alt 818 000 t uafskallet ris blevet frembudt til intervention. Dette er i gennemsnit 273 000 t uafskallet ris om året eller 164 000 t sleben ris.

Tabel 2: Interventionsopkøb af ris i EF

>TABELPOSITION>

De foreløbige tal for 1999/2000 viser en interventionsmængde på ca. 130 000 t udtrykt i sleben ris. Som allerede anført forringes ris let under oplagring, og der skal sikres særlige dyre oplagringsforhold for så vidt muligt at undgå en sådan forringelse.

Nogle mængder blev anvendt som fødevarehjælp til tredjelande (Nordkorea og Rusland) så vel som til de fattigste personer i EF, men de samlede offentlige lagre steg til 303 000 t udtrykt i sleben ris eller 20% af årsproduktionen.

De fremtidige muligheder for subsidieret udførsel vil blive yderligere begrænset som følge af GATT-loftet på 133 400 t pr. år.

Hvis status quo opretholdes, kan der forventes en forøgelse af interventionslagrene med 250 000 til 350 000 t uafskallet ris pr. år (eller 150 000 til 210 000 t udtrykt i sleben ris pr. år). Hver 100 000 t uafskallet ris, der opkøbes ved intervention, udløser en øjeblikkelig budgetudgift på 10 mio. EUR (værdiforringelse og oplagringsomkostninger) og en supplerende årlig budgetudgift på 4 mio. EUR (oplagring og finansielle omkostninger).

Dette betyder, at situationen bliver uholdbar fra et økonomisk og budgetmæssigt synspunkt.

3. udvikling i producentpriser (uafskallet ris)

I 1995/96 var EF-produktionen stadig lav som følge af tørken i Spanien. I nævnte år var de interne gennemsnitspriser i EF højere end interventionspriserne.

I 1996/97 faldt de interne gennemsnitspriser som følge af stigningen i produktion og indførsel til et godt stykke under interventionsprisen.

I produktionsårene 1997/98 og 1998/99 var de interne priser i EF også lavere end interventionsprisen for både Japonica ris og Indica ris. De var særlig lave i Grækenland for Indica ris.

Tabel 3: De interne gennemsnitspriser i procent af interventionsprisen

>TABELPOSITION>

Det kan konkluderes, at i de sidste tre år har priserne på de mest repræsentative markeder ligget betydeligt under interventionsprisen (interventionen selv løber fire måneder fra den 1. april).

4. importordning

4.1 Fast told

I forbindelse med forhandlingerne under Uruguay-runden blev det aftalt at omforme de variable afgifter til faste toldsatser og at nedsætte dem med i alt 36% inden 2000. Dette var også tilfældet med ris, og tabel 4 viser de aftalte toldsatser for uafskallet, afskallet og sleben ris.

Tabel 4: Importtold for ris som fastsat i GATT-listen

>TABELPOSITION>

4.2 Loftsystem

EF gik dog ind på i sin GATT-liste at indsætte et særligt bilag 7 for ris, der resulterer i en loftpris for indført afskallet ris på:

- for Japonica ris: 188 af interventionsprisen for uafskallet ris

- for Indica ris: 180% af interventionsprisen for uafskallet ris

uafhængigt af risens pris/kvalitet.

Dette betyder i praksis en lavere told for dyrere ris, mens det under en normal værdiordning lige er det modsatte.

Da priserne på Basmati-ris (aromatisk Indica ris fra Indien og Pakistan) i gennemsnit lå 250 EUR/t højere end verdensmarkedsreferencepriserne til beregning af tolden, blev der indrømmet et særligt nedslag til et lignende beløb for denne ristype [1]. Indførslen af Basmati-ris steg derfor fra ca. 40 000 t i 1994/95 til ca. 100 000 t i 1998/99, der blev indført til lav told eller toldfrit.

[1] I 1995/96 var dette nedslag kun 50 EUR/t for Pakistani Basmati.

På grund af dette loftsystem faldt den opkrævede importtold for afskallet Indica ris mellem juli 1995 og februar 2000 fra ca. 390 EUR/t til ca. 200 EUR/t. Dette er 89 EUR/t under den aftalte faste told for 1999/2000.

4.3 Ordning for kumulativ tilbagebetaling

USA anmodede to gange (november 1995 og februar 1997) om oprettelse af et panel til bilæggelse af striden om EF's importordning for ris og korn, da landet fandt EF's ordning med repræsentative priser i strid med GATT. Ifølge USA skulle bilaget anvendes for de enkelte forsendelser. For at undgå et panel indførte EF en ordning for kumulativ tilbagebetaling for afskallet ris i en forsøgsperiode fra den 1. juli 1997 til den 31. december 1998 for at beregne importtolden på grundlag af de priser, der blev deklareret for de enkelte forsendelser.

I 1997/98 faldt den gennemsnitlige importtold for almindelig afskallet ris med ca. 70 EUR/t til 200 EUR/t som følge af anvendelsen af ordningen for kumulativ tilbagebetaling.

4.4 Den nuværende beregning af importtold

I december 1998 blev det besluttet efter konsultationerne mellem Kommissionen og USA ikke at forlænge ordningen for kumulativ tilbagebetaling, da den havde vist sig at være administrativt tung og årsag til handelsforvridninger. Der er blevet indført en ny ordning, der er baseret på de tidligere repræsentative priser for afskallet Indica ris forhøjet med 8%, hvilket for tiden fører til en told for denne ristype på 200 EUR/t (Basmati-nedslaget opretholdes på det samme niveau på højst 250 EUR/t).

4.5 Præferenceindførsler

Ud over indførsel under loftsystemet indfører EF betydelige mængder ris under præferenceordninger, hvoraf den vigtigste er kvoten på 160 000 t afskallet ris fra AVS/OLT (35% af den normale told for AVS-landene og ingen told for OLT).

Desuden skulle det toldkontingent, der blev aftalt på grundlag af GATT-artikel XXIV (tiltrædelse af ny medlemsstater), udvides med

- 63 000 t/år sleben ris uden told

- 20 000 t/år afskallet ris med en told på 88 EUR/t.

Disse præferenceindførsler udgør ca. 40% af den samlede indførsel, og gennemsnitstolden herfor er ca. 15% af tolden i GATT-listerne.

Indførslerne under loftsystemet ikke har nogen kvantitativ grænse, hvorimod ovennævnte præferenceordninger og toldkontingenter begrænset til visse mængder.

5. forslag til reform

Efter omhyggelig drøftelse af alle aspekter, herunder overholdelse af GATT-reglerne, er Kommissionen nået til den konklusion, at rissektorens integration i ordningen for markafgrøder kombineret med afskaffelsen af interventionsprisen er den bedste måde at løse de nuværende problemer på.

5.1 Integration af ris i ordningen for markafgrøder

Fuld integration af ris i ordningen for markafgrøder indebærer store fordele med hensyn til forenkling og opnåelse af markedsligevægt ved, at landmændene frit vil kunne vælge, hvor det er muligt, mellem ris og andre markafgrøder.

For at integrere ris skal der tages flere skridt:

- medlemsstaternes nationale basisarealer for markafgrøder skal udvides for at inkludere risarealerne i de samme referenceår som dem, der blev anvendt i forbindelse med markafgrøderne, dvs. 1989, 1990 og 1991

- det foreslås at forhøje den nuværende arealbetaling for ris fra de nuværende 52,65 EUR/t til 63 EUR/t, hvilket er den samme støtte som fastsat for korn fra 2001/2002. De 63 EUR/t skal multipliceres med det regionale udbytte for at beregne hektarstøtten

- medlemsstaterne vil også have behov for at tilpasse deres regionaliseringsplan for at integrere ris

- de risproducerende medlemsstater vil få mulighed for i deres regionaliserings plan at anvende et andet udbytte for ris end for korn. Hvis dette udbytte er højere end udbyttet for korn, skal der fastlægges et særskilt basisareal

- for at muliggøre denne integration uden at ændre ved medlemsstaternes mulighed for at opretholde status quo for de andre markafgrøder skal de samlede nationale udbytter tilpasses, så de bestående risarealer kan inkluderes.

Fuld integration af ris i ordningen for markafgrøder betyder også forpligtelse til jordudtagning. Med den nuværende jordudtagningssats på 10% betyder dette en nedsættelse af produktionen med ca. 150 000 t uafskallet ris (eller 90 000 t udtrykt i sleben ris), hvilket udgør mere end 50% af det gennemsnitlige interventionsopkøb i de sidste tre år.

5.2 Afskaffelse af interventionsprisen

Intervention bør i sin ideelle form udgøre et virkeligt sikkerhedsnet for overskudsproduktionen. Det skal dog indrømmes, at den i praksis ofte udgør en hindring for markedsfleksibilitet så vel som en hindring for tilpasning af produktionen til efterspørgslen.

I 1995-reformen for ris blev det allerede besluttet at formindske interventionens rolle ved en reduktion af interventionsperioden fra syv til fire måneder (april til juli).

Det foreslås nu helt at afskaffe intervention.

Integrationen af ris i ordningen for markafgrøder vil gøre det lettere for landmændene at reagere på markedssignaler med hensyn til efterspørgslen. Markedsligevægten vil også blive forbedret ved jordudtagning. Som forklaret i punkt 5.1 vil landmændene modtage øgede arealbetalinger, der vil kompensere dem for udsvingene i markedspriserne efter afskaffelsen af interventionen.

Der foreslås et retsgrundlag for, at Kommissionen kan ty til privat oplagring for at afhjælpe markedsforstyrrelser efter afskaffelsen af interventionen.

Hvis der fortsat indtræder alvorlige markedsforstyrrelser efter afskaffelsen af interventionen, indføres der et særligt retsgrundlag, for at Kommissionen kan træffe supplerende passende foranstaltninger.

Med hensyn til indførsler blev bilaget for ris som anført i punkt 4.2 tilføjet til den generelle ordning for fast told (variable afgifter, der blev omformet til faste toldsatser og gradvist nedsat med 36%). Da bilaget bliver uden virkning efter afskaffelsen af interventionsprisen, skal den faste told i princippet opkræves på al ris, der nu indføres til EF under loftsystemet. I så tilfælde øges EF-præferencen, da de nuværende toldsatser i bilaget vil stige fra ca. 200 EUR/t for afskallet ris til en fast told på 264 EUR/t, og nedslagene for Basmati (højst 250 EUR/t) ikke længere vil gælde.

Under disse forhold vil de mængder, der indføres under præferenceordninger (ca. 200 000 t eller 40% af den nuværende indførsel), fortsat blive indført, da de indføres toldfrit eller til lav told.

Andre kvaliteter såsom US parboiled, Thai fragrant og Basmati, der har vundet betydelige markedsandele (for tiden ca. 275 000 t), vil højst sandsynligt fortsat gøre det på grund af deres specielle type og forbrugernes særlige interesse for dem. Fjernelse af bilaget betyder i praksis afskaffelse af et instrument, der er vanskeligt at forsvare ud fra et økonomisk synspunkt, da det fører til forskelsbehandling af forskellige kvaliteter så vel som til handelsforvridning. En tilbagevenden til fast told vil i høj grad forenkle ordningen og gøre den mere gennemskuelig for alle erhvervsdrivende og derfor skabe mere stabile handelsvilkår på verdensmarkedet.

Tilbagevenden til faste toldsatser vil føre til anvendelse af toldsatser, der er bundet i listen, og sætte bilag 7 ud af kraft. Da dette vil have en virkning for Fællesskabets handel med leverandørlandene, er Kommissionen parat til at søge en løsning i forhandlinger med dem, hvor der tages hensyn til Fællesskabets internationale forpligtelser. Kommissionen agter til sin tid over for Rådet i denne forbindelse at fremsætte en henstilling, der er i overensstemmelse med WTO-procedurerne, og vil tage udviklingslandenes interesser i betragtning.

Det foreslås at bevare retsgrundlaget for at subsidiere forsendelser til det franske oversøiske departement Reunion i grundforordningen for ris. Dette retsgrundlag vil blive overtaget i en horisontal forordning, som Kommissionen vil foreslå.

Med hensyn til risarealet i Fransk Guyana skal der i samme horisontale forordning, der skal gælde fra den 1. juli 2001, indsættes en bestemmelse, der definerer dets særlige situation med hensyn til fritagelse for jordudtagning og støtte begrænset til et maksimumsareal.

6. Budgetomkostninger

Ved fuld integration af ris i ordningen for markafgrøder vil budgetudgifterne til hektarstøtte stige med ca. 23 mio. EUR om året.

Afskaffelsen af interventionsordningen vil dog føre til besparelser, der vil mere end opveje ekstraudgifterne. Når de bestående offentlige lagre er nedbragt, vil besparelserne andrage ca. 38 mio. EUR pr. år.

7. Afsluttende bemærkninger

For at integrere rissektoren i ordningen for markafgrøder skal Rådets forordning (EF) nr. 1251/1999 om en støtteordning for producenter af visse markafgrøder ændres. Der skal indføres en bestemmelse for at tilpasse de nationale basisarealer så vel som gennemsnitsudbytterne for at inkludere ris.

Da Kommissionen for nylig også foreslog at ændre forordning (EF) nr. 1251/1999 i forbindelse med reformen af støtteordningen for hør og hamp, skal denne forordning konsolideres efter Rådets vedtagelse af begge ændringer.

Som redegjort for ovenfor foreslås det at fjerne interventionsordningen fra den nuværende grundforordning for ris (forordning (EF) nr. 3072/95).

I betragtning af betydningen af ovennævnte ændringer og behovet for at harmonisere forordningerne for forskellige fælles markedsordninger foreslås det at erstatte den nuværende grundforordning for ris med en ny.

Da dette forslag kan genoprette ligevægten på det interne rismarked, vil det bidrage til at garantere risproducenternes indkomst på længere sigt - der er hovedformålet med dette forslag - og sikre fortsat risproduktion i Det Europæiske Fællesskab.

De foreslåede foranstaltninger kan genoprette eller bevare EF-risens konkurrence dygtighed og vil derfor gavne mange små og mellemstore landbrugsbedrifter i denne sektor.

De foreslåede foranstaltninger tilgodeser også miljøet og landbrugets mangesidede funktioner, da deres mål er at sikre fortsat risavl i områder, hvor en omhyggelig forvaltning af vandressourcerne er vigtig for at opretholde særlige miljøkendetegn. Kommissionen er overbevist om, at det er vigtigt at dyrke ris i de særlige traditionelle områder, og anmoder medlemsstaterne om senest den 31. december 2003 at forelægge en særlig rapport om virkningen af de foreslåede foranstaltninger så vel som af eventuelle nationale foranstaltninger, der træffes i denne forbindelse.

I denne forbindelse er det vigtigt at notere sig, at Rådets forordning (EF) nr. 1259/1999 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte også gælder for ris og især artikel 3 om miljøbeskyttelse. Desuden tillader den nuværende forordning om udvikling af landdistrikter (forordning (EF) nr. 1257/1999, kapitel VI), at medlemsstaterne tager risarealer mere permanent ud af produktionen (mindst fem år), f.eks. for at oprette naturreservater for fugle.

De foreslåede foranstaltninger bidrager i stor udstrækning til budgetdisciplin, da den dyre ophobning af interventionslagre ikke kan fortsætte og vil blive standset.

For at landmændene kan blive informeret betids og medlemsstaterne kan træffe de nødvendige administrative foranstaltninger, er det vigtigt, at Rådet træffer afgørelse om dette forslag så hurtigt som muligt.

2000/0152 (CNS)

Forslag til RÅDETS FORORDNING om ændring af forordning (EF) nr. 1251/1999 om indførelse af en støtteordning for producenterne af visse markafgrøder for deri at indlemme ris

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 36 og 37,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [16],

[16] EFT C af.., s. .

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [17],

[17] EFT C af.., s. .

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg [18], og

[18] EFT C af.., s. .

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [19], og

[19] EFT C af.., s. .

ud fra følgende betragtninger:

(1) Den fælles landbrugspolitik sigter mod at nå de mål, der er fastsat i traktatens artikel 33, under hensyntagen til markedssituationen.

(2) EF's rismarked er i voldsom uligevægt, og situationen er præget af et meget stort interventionslager, der udgør ca. en femtedel af EF-produktionen, og som stiger mærkbart hvert år. Denne uligevægt skyldes både en forøgelse af den interne produktion, en forøgelse af indførslen samt en begrænsning af udførslen med restitution ifølge den almindelige landbrugsaftale.

(3) Hvis støtteordningen for priser som fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1955 om den fælles markedsordning for ris [20] opretholdes, vil interventionslagret af ris stige regelmæssigt i betragtning af vanskeligheden med at finde afsætningsmuligheder for disse lagre, hvilket vil medføre en mærkbar stigning i budgetudgifterne.

[20] EFT L 329 af 30.12.1995, s. 18.

(4) Der bør søges en løsning på dette problem i forbindelse med en revision af den fælles markedsordning for ris. Løsningen bør gå ud på en begrænsning af produktionen, en bedre ligevægt og et mere fleksibelt marked samt en bedre konkurrencedygtighed for EF's landbrug, samtidigt med at de andre mål i traktatens artikel 33 forfølges, herunder opretholdelse af støtte til producenternes indkomst. Denne ændring foretages ved forordning (EF) nr. .../2000 [21].

[21] EFT L af.., s. .

(5) Det fremgår af en dybtgående gennemgang af situationen i alle dens aspekter, at rissektorens integration i støtteordningen for producenterne af visse markafgrøder i Rådets forordning (EF) nr. 1251/1999 [22], senest ændret ved forordning (EF) nr. 2704/1999 [23], og i forordning (EF) nr. ..../2000 for deri at indlemme hør og hamp til fiberproduktion kombineret med afskaffelsen af interventionsprisen er den mest passende løsning.

[22] EFT L 160 af 26.6.1999, s. 1.

[23] EFT L 327 af 21.12.1999, s. 12.

(6) Da ris har et andet udbytte end de andre kornarter, bør medlemsstaterne have mulighed for at fastsætte et særskilt udbytte for dette produkt.

(7) Inddragelsen af ris i støtteordningen for producenter af visse markafgrøder medfører i visse medlemsstater en ændring af gennemsnitsudbytterne. Dataene for disse gennemsnitsudbytter i forordningen bør derfor tilpasses.

(8) I betragtning af afskaffelsen af interventionsprisen bør det enkelte grundbeløb, der er fastsat for samtlige markafgrøder fra det første produktionsår, anvendes på ris.

(9) De nødvendige foranstaltninger for nærværende retsakts iværksættelse vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [24],

[24] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 1251/1999 foretages følgende ændringer:

1. Artikel 3, stk. 3, andet afsnit, affattes således:

"Det vandede basisareal skal være lig med det gennemsnitlige areal, der i 1989, 1990 og 1991 blev vandet med henblik på dyrkning af markafgrøder, herunder forhøjelser i medfør af artikel 3, stk. 1, fjerde afsnit, sidste punktum, i forordning (EØF) nr. 1765/92. De arealer, der skal tages i betragtning for ris i forbindelse med dette særskilte areal, er fastsat i artikel 6, stk. 4, i forordning (EF) nr. 3072/95.

Det vandede basisareal i Portugal skal gradvis forøges med 60 000 ha for de arealer, hvor det er fastslået, at investeringerne i vandingsanlæg blev påbegyndt efter den 1. august 1992. Denne forøgelse kan helt eller delvis lægges til det vandede majsareal som omhandlet i artikel 3, stk. 2."

2. Artikel 3 indsættes som stk. 3a:

"3a. Medlemsstaterne kan i deres regionaliseringsplan vælge for ris at anvende en særskilt udbyttesats for hver produktionsregion. Disse særskilte udbytter fastsættes på et sådant niveau, at deres vægtede gennemsnit er 6,04 for Italien, 6,35 for Spanien, 7,48 for Grækenland, 6,05 for Portugal og 5,86 for Frankrig. I så fald skal der fastlægges et basisareal som omhandlet i artikel 2, stk. 2, særskilt for ris."

3. I artikel 3, stk. 6, indsættes som sidste afsnit:

"Medlemsstaterne forelægger Kommissionen en eventuel revision af regionaliseringsplanerne for deri at inkludere dataene for ris senest den 1. august 2000."

4. Artikel 3, stk. 7, første afsnit, affattes således:

"Vælger en medlemsstat i medfør af stk. 1 at fastlægge produktionsregioner, hvis afgrænsning ikke svarer til afgrænsningen af de regionale basisarealer, forelægger den Kommissionen en oversigt over alle ansøgninger om betaling og de hertil svarende udbytter. Fremgår det af disse oplysninger, at det gennemsnitsudbytte, der følger af regionaliseringsplanen for 1993, eller det gennemsnitsudbytte, der for Østrig, Finland og Sverige følger af planen for 1995, eller det udbytte, der for Italien, Spanien, Grækenland, Portugal og Frankrig er fastsat til henholdsvis 4,00 t/ha, 2,95 t/ha, 3,48 t/ha, 3,00 t/ha og 6,02 t/ha, er overskredet for en medlemsstat, nedsættes alle betalinger i denne medlemsstat for det følgende produktionsår i forhold til den konstaterede overskridelse. Denne bestemmelse finder dog ikke anvendelse, når den mængde udtrykt i tons korn, for hvilken der er indgivet ansøgninger, ikke overstiger den mængde, der fremkommer ved at multiplicere medlemsstatens samlede basisareal med ovennævnte gennemsnitsudbytte."

5. Artikel 4, stk. 2, affattes således:

"2. Den i stk. 1 nævnte beregning foretages ved anvendelse af det gennemsnitlige kornudbytte for alle markafgrøder. Vælger en medlemsstat at anvende et særskilt udbytte som fastsat i artikel 3, stk. 3a, anvendes dette udbytte for ris, og det gennemsnitlige kornudbytte for de andre markafgrøder end ris. Behandles majs særskilt, anvendes "majsudbyttet" dog for majs og ris og udbyttet for "andre kornarter end majs" for korn, oliefrø og hørfrø samt for hør og hamp til fiberproduktion."

6. I artikel 4, stk. 3, første afsnit, indsættes følgende:

"for ris:

- 63,00 EUR/t fra produktionsåret 2001/2002."

7. I artikel 6, stk. 2, indsættes følgende afsnit:

"Senest den 31.december 2003 sender medlemsstaterne Kommissionen en rapport om miljøsituationen for risproduktionen med særlig henvisning til udviklingen i de traditionelle områder og virkningen af nationale foranstaltninger, der træffes for at bevare miljøinteressen for udtagne risdyrkningsarealer."

8. I artikel 9 foretages følgende ændringer:

a) den indledende sætning affattes således:

"Gennemførelsesbestemmelserne til nærværende kapitel vedtages efter proceduren i artikel 9a, stk. 2,, især gennemførelsesbestemmelserne vedrørende:"

b) i første afsnit indsættes følgende led efter femte led:

"- ris og eventuelt fastsættelse af det særskilte basisareal under hensyntagen til de arealer, der er fastsat i artikel 6, stk. 4, i forordning (EF) nr. 3072/95,"

c) andet afsnit, første led, nr. ii), affattes således:

"ii) certificeret frø i tilfælde af hård hvede, ris samt hør og hamp til fiberproduktion,"

9. Som artikel 9a indsættes:

"Artikel 9a

1. Kommissionen bistås af Forvaltningskomitéen for Korn, der blev oprettet ved artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92.

2. Når der henvises til nærværende stykke, finder artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF anvendelse under overholdelse af samme afgørelses artikel 8.

3. Den i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsatte periode fastsættes til en måned"

10. I artikel 10, stk. 3, sidste afsnit, og artikel 12 erstattes henvisningen til "artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92" med henvisningen til "artikel 9a, stk. 2".

11. I bilag I indsættes som punkt VI:

KN-kode // Varebeskrivelse

VI. RIS

1006 10 //

Ris

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Den anvendes fra produktionsåret 2001/2002.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

>TABELPOSITION>

BILAG TIL FINANSIERINGSOVERSIGTEN

1. Udgifternes art

Forslagets budgetvirkning for EUGFL-garantisektionens udgifter vurderes i forhold til antagelserne for rissektoren i det foreløbige budgetforslag for 2001 (status quo-modellen):

- hektarstøtten udbetales for et samlet støtteberettiget areal på 408 034 ha med et maksimalt basisareal for EF på 434 123 ha

- under de nuværende forordninger forventes der offentlige interventionsopkøb på 333 000 t uafskallet ris (svarende til 200 000 t udtrykt i sleben ris) med salg af 157 000 t.

Som følge af afskaffelsen af interventionsordningen vil 200 000 t sleben ris ikke længere blive opkøbt, hvilket vil trykke markedspriserne. Dette kan føre til en forbedring af EF-risens konkurrencedygtighed og en forøget efterspørgsel på EF's indre marked så vel som øgede muligheder for udførsel til tredjelande uden restitution. Dette antages at få følgende konsekvenser:

* øget salg af EF-ris på EF's indre marked på 40 000 t, hvoraf 15 000 t svarer til en forøgelse af det samlede interne forbrug som følge af forbedret markedsfleksibilitet og 25 000 t erstatter en tilsvarende mængde indført ris

* øget EF-udførsel uden restitutioner på 15 000 t

* en nedsættelse af restitutionssatserne og støtten til forsyning af Reunion med ris på op til 60 EUR/t udtrykt i sleben ris som følge af forbedret konkurrenceevne, der svarer til gennemsnitsforhøjelsen af arealstøtten.

Foranstaltningens følger for budgettet er vist i bilag I.

2. egne indtægter

Uden foregribelse af resultaterne af rådslagningerne med de interesserede lande.

EF's nuværende indførsel af ris udtrykt i sleben ris (eksklusive brudris) anslås til 525 000 t (ca. 710 000 t udtrykt i produktvægt).

Ved afskaffelsen af interventionsprisen kan den nuværende ordning med importafgifter i forbindelse med en loftspris blive erstattet med fuld told som fastsat i WTO-listerne fra den 1.7.2000. I så fald anslås det under hensyntagen til indrømmelserne for visse kategorier ris, der indføres fra AVS-landene og de oversøiske områder, så vel som minimumskontingenterne under WTO, at den fulde told vil medføre et fald i EF's indførsel fra 2001/20002 på 25 000 t til 500 000 t. Det antages, at det samlede fald på 25 000 t vil blive koncentreret på de kategorier og oprindelser, hvor tolden forhøjes mest.

Forslagets forventede virkninger for de egne indtægter er vist i bilag III.

BILAG I

Beregning af den foreslåede ændrings budgetvirkning for den fælles markedsordning for ris

>TABELPOSITION>

BILAG II

>TABELPOSITION>

BILAG III

>TABELPOSITION>

1. Forventede indførsler og toldsatser

>TABELPOSITION>

2. Virkning pr. finansår

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Bemærk

Det antages, at tolden bogføres som egne indtægter to måneder efter indførselsmåneden.