1.Indledning

Energi betyder meget for vores hverdag; vi bruger energi til at tænde lyset om morgen, køre hjem fra arbejde om aftenen, til at opvarme vores hjem, drive sygehuse, skoler og kontorer og til industrielle aktiviteter. For at imødegå klimaændringerne er det af afgørende betydning, at vi går over til ren energi. Vores økonomiske resultater, vores globale geopolitiske forbindelser formes af energi. Overvågning og forståelse af tidligere og fremtidige drivkræfter for energipriser og -omkostninger giver kritisk baggrundsinformation til de energi- og klimapolitiske diskussioner og den økonomiske udvikling i hele EU.

Energisektoren og energipolitikken udvikles løbende for at lette overgangen til ren energi. EU og medlemsstaterne udarbejder programmer og køreplaner for at nå de aftalte energi- og klimamål for 2030, elektricitets- og gasmarkedernes funktionsmåde ændres, og der gennemføres forbedringer. Politikker og foranstaltninger til støtte for innovation og investering udvikler sig hele tiden, og Europa-Kommissionen har for nylig vedtaget sin langsigtede strategi for reduktion af drivhusgasemissioner senest i 2050 i overensstemmelse med forpligtelserne i Paris-klimaaftalen.

Denne rapport og det medfølgende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene indeholder detaljerede data og analyser af udviklingen i energipriser og -omkostninger for husholdninger og industri, for elektricitet, gas og olieprodukter, i EU som helhed, i medlemsstaterne og hos vores handelspartnere. Rapporten giver også en gennemgang af data om energibeskatning, -indtægter og -tilskud. Rapportens oplysninger stammer hovedsagelig fra Eurostat (suppleret med sektorundersøgelser og andre specifikt indhentede data). Det er nyttigt at se på prisudviklingen, når man skal vurdere konkurrencesituationen samt forholdet mellem producenter og forbrugere på energimarkederne. Det er dertil nyttigt at se på omkostningernes udvikling, når man skal vurdere indvirkningen på energifattigdom, industriens konkurrenceevne og energiprisernes overkommelighed generelt samt effektiviteten i markedernes udformning. Det danner også baggrund for en vurdering af støtteordningernes effektivitet, af konsekvenserne for de nationale budgetter og indtægter samt af behovet for investeringer i den europæiske energisektor i overgangsperioden.

Denne rapport understreger energiprisernes fortsatte ustabilitet, især for de globalt fastsatte priser på fossile brændstoffer, hvis aktuelle prisstigninger har en betydelig indvirkning på EU's økonomi og forhøjer EU's energiregning. Prisstigningerne understreger de stærke økonomiske argumenter for dekarboniseringen af EU og øger den økonomiske fordel herved. Rapporten indeholder desuden en vurdering af de løbende forbedringer af Europas energimarkeders funktionsmåde og den dertil knyttede lovgivning. Dette er vigtigt, fordi effektive energimarkeder vil mindske energiomkostningerne, beskytte industriens konkurrenceevne og samtidig skabe de nødvendige indtægter til at finansiere fremtidige større investeringer i sektoren.

Rapportens undersøgelse af energiomkostningerne fremhæver behovet for at beskytte sårbare husholdninger og sikre, at industrien ikke stilles ugunstigt og lukkes ude. Ved at håndtere disse overgangs- og fordelingsaspekter under energiomstillingen sikres det, at overgangen og EU's gennemførelse af Parisaftalens forpligtelser vedrørende klimaændringer skaber nye økonomiske muligheder for både industri og husholdninger.





2.Udviklingen i energipriserne

Denne rapport indeholder data om engros- og detailprisudviklingen for el, gas og olieprodukter i EU, medlemsstaterne og visse G20-lande.

2.1.Elpriser

På engrosmarkedet for elektricitet er der ingen tvivl om, at en større grad af markedssammenkobling og nye forbindelser skaber priskonvergens (et tegn på effektive markeder) undtagen i perioder med store prisstigninger og -fald, når forskellene i det lokale udbud er for store til at kunne udlignes på tværs af medlemsstaterne. Øget brug af vedvarende energi sænker generelt priserne på spotmarkederne, men de samlede pristendenser domineres stadig af kul- og gaspriser, som almindeligvis fastsætter marginalprisen og f.eks. har været ansvarlige for prisstigningen siden sommeren 2016 (forværret af det ekstreme vintervejr i starten af 2017).

Internationale sammenligninger viser, at engrospriserne på elektricitet i EU i faste priser stadig er højere end i USA, Canada og Rusland (hvis elektricitet hovedsagelig stammer fra national vandkraft og nationale fossile brændstoffer), men lavere end i Kina, Japan, Brasilien og Tyrkiet.

I 2017 faldt detailpriserne for EU's forbrugere for første gang siden 2008. Der er ikke længere en tendens til stigende netomkostninger, skatter og afgifter. Afgifterne steg ikke, til dels på grund faldende enhedsomkostninger til investeringer i vedvarende energi, hvilket reducerede indtægterne til de nødvendige investeringer. Skatter og afgifter udgør 40 % af EU's gennemsnitlige elpriser.