fif^'V ' KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
m* Bruxelles, den 04.06.1997 
KOM(97) 266 endelig udg. 
97/0153 (COD) 
m 
i 
(Us?! 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
vedrørende et handlingsprogram på fællesskabsplan om forureningsrelaterede 
sygdomme som led i indsatsen på folkesundhedsområdet 
• Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE 
om vedtagelse af et handlingsprogram 1999-2003 på fællesskabsplan 
om forureningsrelaterede sygdomme som led i 
indsatsen på folkesundhedsområdet 
"^TjftiiiM 
TOS)!»!» (forelagt af Kommissionen) 
'ÊjjM: 

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
vedrørende et handlingsprogram på fællesskabsplan om forureningsrelaterede 
sygdomme som led i indsatsen på folkesundhedsområdet 
- INDHOLDSFORTEGNELSE 
I. INDLEDNING 3 
H. FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME I DET EUROPÆISKE 
FÆLLESSKAB 4 
HI. FOREBYGGELSE AF FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME 9 
IV. OVERSIGT OVER FOLKESUNDHEDSAKTIONER I 
MEDLEMSSTATERNE OG PÅ INTERNATIONALT PLAN OM 
FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME 10 
V. OVERSIGT OVER FÆLLESSKABSAKTIONER AF BETYDNING FOR 
FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME 11 
VI. RETNINGSLINJER FOR FÆLLESSKABETS 
FOLKESUNDHEDSAKTIONER VEDRØRENDE 
FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME 14 
VD. HANDLINGSPROGRAM PÅ FÆLLESSKABSPLAN OM 
FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME 16 
VHI.HØRING, VURDERING OG RAPPORTER 19 
I. INDLEDNING 
1. Sundhedsbeskyttelse er et prioriteret område i henhold til artikel 3, litra o), og artikel 129 
i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Fællesskabet skal bidrage til 
virkeliggørelsen af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og rette sin indsats mod 
forebyggelse af sygdomme, navnlig ved at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstater 
og om fornødent støtte disses indsats, fremme samordningen af medlemsstaternes 
politikker og programmer og fremme samarbejdet med tredjelande og med de 
internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed. 
2. Kommissionen har i sin meddelelse af 24. november 1993 om rammerne for indsatsen til 
fremme af folkesundheden (KOM(93) 559 endelig udg.) fastsat rammerne for 
Fællesskabets fremtidige indsats for at nå disse mål. I henhold til de i Kommissionens 
meddelelse fastsatte kriterier er det fastslået, at forureningsrelaterede sygdomme er et 
prioriteret område for så vidt angår Fællesskabets indsats på folkesundhedsområdet. 
3. Forureningsrelaterede sygdomme er sygdomme, som forårsages, fremkaldes eller 
forværres af miljøforurening. I forbindelse med miljøprogrammer er forurening blevet 
defineret som en påvirkning af miljøet, der er forbundet med menneskelig virksomhed, og 
som forstyrrer økosystemets absorptions- og « egenerationsevne. Men i forbindelse med 
folkesundhed er der en mere begrænset definition, der går ud på, at forurening er en 
miljømæssig ubalance eller forstyrrelse, som er menneskeskabt eller naturligt 
forekommende, og som kan skade menneskets sundhed. Disse forureningsfaktorer kan 
være af biologisk, kemisk eller fysisk art og kan forekomme i luften, vandet, jorden eller 
fødevarerne. 
H. FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME I DET EUROPÆISKE 
FÆLLESSKAB 
4. Miljøforurening har i hele menneskehedens historie skabt problemer for sundheden. Men 
den stigende urbanisering og industrialisering og hurtige befolkningsvækst har ført til 
såvel et større antal og en større koncentration af forurenende stoffer som en førøgelse af 
antallet af mennesker, der udsættes for disse. Efterhånden som man har rundet ud af 
forureningens konsekvenser for helbredet, har man taget skridt til at kontrollere 
forureningen og forbedre hygiejnen og leve- og arbejdsvilkårene, f.eks. ved at sørge for 
forsyninger af rent vand og anlæggelse af kloaksystemer i byerne. Faktisk kan de seneste 
200 års forbedringer i sundhedstilstanden i medlemsstaterne snarere tilskrives sådanne 
foranstaltninger end forbedringer i lægebehandlingen. 
5. I Det Europæiske Fællesskab af i dag er der sket et stort fald i omfanget af de sygdomme 
fremkaldt af dårligt miljø og dårlig hygiejne, som tidligere florerede, navnlig smitsomme 
sygdomme som følge af forurenet vand som f.eks. kolera og tyfus. I mange tilfælde er 
sygdommene stort set udryddet. Selv om en række smitsomme sygdomme ganske vist 
stadig udgør en stor trussel mod sundheden, er deres status som 'de alvorligste 
sygdomme' i medlemsstaterne i stor udstrækning overtaget af sygdomme, som skyldes et 
samspil mellem miljø, arv og livsstil, f.eks. luftvejssygdomme og visse former for kræft. 
Langvarig udsættelse for forholdsvis lave koncentrationer af forurening og akut 
udsættelse for høje koncentrationer kan påvirke dette samspil, ligesom forskellige 
forurenende stoffer kan påvirke hinanden. 
6. Selv om forurenende stoffer er med til at forårsage, fremkalde eller forværre disse 
sygdomme og tillige kan påvirke sundheden på en måde, der kan føre til sygdom, vil deres 
virkning i givet fald afhænge af en række forhold som f.eks. de pågældende personers 
arveanlæg, alder, beskæftigelse og livsstil. Men det står klart, at selv når e** 
forureningsfaktors bidrag til en bestemt sygdoms opståen eller forværring er forholdsvis 
beskedent, kan den have væsentlige konsekvenser for folkesundheden, hvis den 
pågældende sygdom er årsag til en betydelig sygelighed og dødelighed. 
7. Forurening bidrager til mange af de væsentligste årsager til sygelighed og dødelighed i 
Det Europæiske Fællesskab, herunder åndedrætsproblemer, allergier, kræftsygdomme, 
hjerte-karsygdomme og smitsomme sygdomme samt neurologiske lidelser og svækket 
immunforsvar. 
LUFTVEJSSYGDOMME i 
8. I de seneste årtier har der været en stigning i udbredelsen af en række alvorlige 
luftvejssygdomme, f.eks. astma, i Fællesskabet. 
Astma 
9. Bronkial astma er en luftvejssygdom, der er kendetegnet ved åndedrætsorganernes 
usædvanlig store følsomhed over for en bred vifte at stimuli, herunder indåndede 
irritamenter og allergener. Astma kan være forbigående eller kronisk og i visse tilfælde 
dødelig. 
10. I de seneste årtier har der tilsyneladende været en betydelig stigning i astmaens udbredelse 
i Det Europæiske Fællesskab og i visse andre industrilande. Dette har skabt offentlig 
bekymring om sygdommen og dens mulige årsager. 1 Det Europæiske Fællesskab voksede 
antallet af dødsfald soi.i følge af astma med 27% mellem 1974-78 og 1980-84. 1 Finland 
blev antallet af astmapatienter mere end fordoblet mellem 1964 og 1987. Da man var nået 
frem til 1994, havde 3% af den finske befolkning astma. Tilsvarende blev antallet af 
voksne astmapatienter i Nederlandene fordoblet mellem 1972 og 1991. I UK har man 
kunnet konstatere en tilsvarende stigning. I 1994 skønnedes 4% af den voksne befolkning 
at være tilstrækkeligt hårdt ramt af astma til at kræve lægetilsyn. Tendenserne blandt børn 
er særlig foruroligende. Antallet af børn med astma blev fordoblet i 1970'erne og 
1980'erae. Også i UK viser tallene for 1994, at 4-6% af børnene var så hårdt ramt af 
astma, at det krævede lægetilsyn. Det skønnes, at dobbelt så mange har fået diagnosticeret 
astma. I Danmark voksede udbredelsen af astma mellem 1987 og 1994 fra 3 til 5%. 
11. Det har været fremført, at en del af denne registrerede stigning i udbredelsen af astma kan 
skyldes ændringer og forbedringer i diaghosticeringskriterier og -teknikker. Men 
undersøgelser fra nyere tid, som tager hensyn til disse forandringer, synes at føre til den 
konklusion, at der har været en reel og konstant stigning i antallet af astmatilfælde. Mange 
forskellige faktorer har været nævnt som forklaring for denne stigning. 
12. Der har været stor interesse omkring udendørs luftforurening som en mulig hovedårsag. 
Selv om niveauet for visse forurenende stoffer er faldet meget, er emissionerne fra 
trafikken steget forholdsmæssigt samtidig med den voksende udbredelse af astma i flere 
medlemsstater. Men udendørsmiljøet synes at have mindre betydning end luftkvaliteten 
indendørs og livsstilen. Der er dog muligvis en forbindelse mellem visse former for 
luftforurening og den markante stigning i udbredelsen af astma i en tidlig alder, som 
sædvanligvis indtræder hos atopiske individer, dvs. dem, der let danner IgE antistoffer 
mod de almindeligst forekommende allergener. Ændringer i indeklimaet forårsaget af 
ændrede byggemetoder, f.eks. den øgede brug af centralopvarmning og isolering (som 
giver et varmt og fugtigt indendørsklima, der fremmer væksten af støvmider og svamp) 
og ændret livsstil (folk tilbringer mere tid indendørs) antages at have særlig betydning på 
dette område. Rygning, navnlig mødrenes, og kost er nogle af de andre faktorer, der kan 
spille ind. 
13. På grund af de mange mennesker i Det Europæiske Fællesskab, der lider af astma, har 
faktorer, som forværrer sygdommen, potentielt stor folkesundhedsmæssig betydning. Der 
er klare beviser på, at udendørs luftforurening påvirker situationen for patienter, der 
allerede har astma. Af flere stort anlagte epidemiologiske undersøgelser af variationerne i 
de daglige koncentrationer af luftbårne forurenende stoffer fremgår det, at stigende 
koncentrationer medfører en væsentlig stigning i antallet af hospitalsindlæggelser i 
forbindelse med astma, antallet af lægebesøg og antallet af skadestuebesøg samt stigende 
medicinforbrug hos astmapatienterne. 
Kroniske obstruktive lungesygdomme 
14. Kroniske obstruktive lungesygdomme, navnlig bronkitis og emfysem, er en væsentlig 
dødeligheds- og sygelighedsfaktor i Det Europæiske Fællesskab. I Frankrig har man f.eks. 
skønnet, at 2,5 millioner mennesker lider af kronisk bronkitis, heraf en tredjedel med 
kronisk obstruktion af luftvejene. Udbredelsen af disse kroniske lungesygdomme vokser 
med alderen og er i dag større for mænd end for kvinder. Sygdommen er også mere 
udbredt blandt rygere (og flere kvinder ryger nu), folk med lav social status og folk, der 
har arbejdet i erhverv, hvor der er store koncentrationer af luftbårne partikler. I Finland 
skønnedes udbredelsen i 4994 blandt ældre at ligge på 12,5% for mænd, men kun 3% for 
kvinder. Med hensyn til dødelighed udgør disse sygdomme en væsentlig dødsårsag i 
industrilandene. I visse lande er dødeligheden vokset. I Frankrig voksede den f.eks. 
mellem 1980 og 1991 fra 26,7 pr. 100.000 indbyggere til 29 pr. 100.000 indbyggere for 
mænd og fra 12,3 til 17,0 for kvinder. 
15. Det er dog vanskeligt nøjagtigt at måle udbredelsen af kroniske obstruktive 
lungesygdomme hos den almindelige befolkning, idet diagnosen som regel kun bliver 
stillet for hospital spatienter, efter at der er foretaget en række tests, herunder måling af 
lungefunktionen. Det er også vanskeligt at sammenligne udbredelsen i de forskellige 
lande, da der benyttes forskellige definitioner, og der ikke altid foreligger data. 
16. Med hensyn til årsagerne til, at disse sygdomme opstår, er nogle af de kendte 
risikofaktorer genetiske, mens andre er adfærdsrelaterede ligesom tilfældet er med astma. 
Det er givet, at rygning spiller en væsentlig rolle. Luftforurening vides at bidrage til at 
forværre sygdommen. De første resultater af Fællesskabet europæiske APHEA-projekt 
(Air Pollution and Health: a European Approach) viser, at en stigning i de daglige 
koncentrationer af visse forurenende stoffer kan spores både i antallet af 
hospitalsindlæggelser i forbindelse med disse sygdomme i europæiske byer og i 
dødeligheden som følge af disse sygdomme. Men det er nødvendigt at fortsætte arbejdet 
med at fastslå årsagerne og rum-tidsforholdet mellem luftforureningsniveauet og 
virkningerne på kort og længere sigt. 
ALLERGIER 
17. I de seneste tyve år er der sket en stærk stigning i allergiudbredelsen i Europa, navnlig i 
byområder. Siden 1970 er udbredelsen af høfeber blandt såvel voksne som børn blevet 
fordoblet i en række fællessHbslande som f.eks. UK og Sverige, prævalenstallene ligger i 
dag mellem 2 og 10% i Fællesskabet. 
18. Reaktionen over for fremmede antigener styres af immunsystemet og påvirkes af en række 
faktorer, herunder arveanlæg, spisevaner, livsstil og eksponering for miljømæssige 
allergener. Det lader til, at selv om arvelighed spiller en meget væsentlig rolle, har de 
forurenende stoffer, der findes i miljøet, afgørende betydning for de specifikke allergener, 
som en person kan blive overfølsom over for. Blandt disse har biologiske agenser som 
f.eks. pollen, dyréskæl og støvmider stor betydning. 
19. Pollenallergi er den mest udbredte form for allergisk sygdom. For 150 år siden, da høfeber 
for første gang blev beskrevet, var den en sjælden lidelse. Men i de senere år har der været 
en meget hurtig stigning i udbredelsen, navnlig i byområder. Siden århundredskiftet har 
der bredt sig en erkendelse af, at der er sammenhæng mellem pollenniveauet og 
allergisygdomme som f.eks. conjunctivitis og høfeber. Men da pollenniveauet i 
atmosfæren ikke er steget, kan den konstaterede stigning i antallet af allergitilfælde ikke 
tilskrives denne faktor alene. 
20. De luftbårne forurenende stoffers indflydelse er en faktor, der må regnes med, da disse 
stoffer kan forværre problemet på tre måder. For det første kan de fremme udviklingen af 
pollenallergi gennem en direkte påvirkning af støvkornene, således at disse bliver mere 
allergeniske. For det andet har det vist sig, at folk reagerer stærkere over for allergeniske 
stoffer, såfremt de allerede er blevet udsat for visse stoffer, der forurener udendørsluften, 
som f.eks. partikelholdige stoffer. Endelig kan udsættelse for forurenende stoffer i den 
omgivende luft i byerne- f.eks. svævestøv og tobaksrøg, føre til en generel stigning i 
luftvejsreaktiviteten, f.eks. ved at lette støvkornenes indtrængen i det menneskelige 
legeme. 
21. Indendørs luftforurening er også en faktor, der må regnes med. De vigtigste allergener i 
indendørsmiljøet er støvmideekskrementer, svampesporer og dyreskæl. Støvmider, som 
hovedsagelig lever i og på madrasser og sengetøj samt i gulvstøv, kan fremkalde 
allergiske reaktioner og forværre eksisterende allergiske symptomer i luftvejene. Næsten 
30% af befolkningen skønnes at være overfølsomme over for disse mider i visse lande. 
Som nævnt tidligere kan isolering og dårlig ventilation fremme udbredelsen af støvmider 
og svamp. 
ANDRE SYGDOMME 
22. Der findes en række andre forureningsrelaterede sygdomme, herunder både hjerte­
karsygdomme og kræft, som allerede er omfattet af folkesundhedsprogrammer på 
fællesskabsplan. 
23. Hjerte-karsygdomme er den væsentligste dødelighedsårsag i Fællesskabet. WHO har 
skønnet, at 1-2% afdødeligheden som følge af hjerte-karsygdomme (hos allerede syge 
personer) i Europa kan tilskrives små stigninger i mængden af forurenende mikropartikler 
i luften, mens tallet ligger på 3% og derover i de mest forurenede områder. Der er 
konstateret en forbindelse mellem niveauet for luftforurening med mikropartikler (under 
10 m eller under 2,5 ) på en givet dag og dødeligheden blandt personer, der allerede er 
ramt af hjerte-karsygdomme eller luftvejssygdomme. De fysiologiske mekanismer kendes 
endnu ikke, men det menes, at partiklerne hæmmer lungefunktionen og fremkalder akutte 
inflammatoriske reaktioner. 
24. Det er tegn på, at andre forurenende stoffer som f.eks. tobaksrøg (passiv rygning) og 
kulilte også kan forværre hjerte-karsygdomme. 
25. Kræft er næst efter hjerte-karsygdomme den vigtigste dødsårsag i Det Europæiske 
Fællesskab. Kemisk fremkaldt kræft er et velkendt fænomen på arbejdsmiljøområdet. De 
kræftfremkaldende kemikalier har for størstedelens vedkommende været genstand for 
lovgivning både på nationalt og fællesskabsplan med henblik på at reducere 
eksponeringsniveauerne. Tilstedeværelsen af selv små mængder kræftfremkaldende 
stoffer, både naturligt forekommende og menneskeskabt, i miljøet har vakt bekymring 
med hensyn til de mulige følger for befolkningen i almindelighed. Der er en række 
faktorer, der skal overvejes, når årsagerne til denne sygdom skal undersøges, herunder 
den lange latenstid. Undersøgelser af den geografiske fordeling af kræfttilfældene tyder 
på, at miljøet spiller en rolle. Men det skønnes, at tre fjerdedele af kræfttilfældene har 
forbindelse med livsstilen. Alene tobak tegner sig for en tredjedel af kræftdødsfaldene, 
men selv om den væsentligste årsag til lungekræft er rygning, far ikke-rygere også 
sygdommen. Meningerne er delte, men det skønnes, at 9-13% af lungekræfttilfældene i 
Europa skyldes passiv rygning. 
26. Den almindelige befolkning er meget opmærksom på den stigende brug af elektricitet i 
hjemmet og på arbejdspladsen samt inden for telekommunikation og radio- og TV-
spredning. Dette har forøget niveauet for elektromagnetisk påvirkning og stråling. 
Befolkningerne er bekymret over de mulige sundhedskonsekvenser. De er navnlig bange 
for, at man ved at bo i nærheden af højspændingsledninger øger faren for børneleukæmi 
eller hjernekræft. Der er<dog ingen klare beviser på, at elektromagnetiske felter kan øge 
kræftrisikoen. Af en netop offentliggjort kommissionsrapport (Ikke-ioniserende stråling: 
kilder, eksponering og sundhedseffekter - CEC/V/1/LUX/3 5/95) fremgår det, at de 
foreliggende epidemiologiske data er ufyldestgørende, og at biologiske undersøgelser 
hidtil ikke har påvist en sandsynlig biologisk forbindelse mellem elektromagnetisk 
påvirkning og kræft. 
27. Smitsomme sygdommes udbredelse hænger i mange tilfælde sammen med 
miljøforurening. Drikkevands og fødevarers kontaminering med mikrobiologiske agenser 
kan f.eks. forårsage hepatitis A, tyfus, kolera og dysenteri. Og tuberkulose har 
forbindelse med ringe levevilkår. Derfor har forbedringerne i den offentlige hygiejne og i 
boligforholdene - bortskaffelse af affald, sanitære installationer, fødevaretilberedning og -
opbevaring osv. kombineret med vaccinationer og andre lægeindgreb bevirket et 
væsentligt fald i forekomsten af mange af disse sygdomme i Det Europæiske Fællesskab. 
Men udbredelsen af fødevareforgiftninger, navnlig som følge af salmonella, Campylobacter 
og listeria,, er vokset i visse lande og giver anledning til bekymring. 
28. Høreskader og andre skader som følge af støjforurening er et stadig større problem. Af 
de foreliggende europæiske oplysninger fremgår det, at støjniveauet i byerne vokser 
konstant. Væsentlige kilder til baggrundsstøj i byområder er vejtrafik, jernbaner, fly, 
industri og byggearbejde. Men også ændret livsstil som f.eks. voksende brug af egne 
stereoanlæg og udsættelse for høje støjniveauer (f.eks. på diskoteker) er sat i forbindelse 
med høreskader. Ud over nedsat hørelse kan støjforurening muligvis medføre dårligere 
sprogtilegnelse og hæmme børns kognitive udvikling. Af andre sundhedsskader kan 
nævnes stress, angst og søvnforstyrrelser. 
HI. FOREBYGGELSE AF FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME 
29. Forebyggelsen af forureningsrelaterede sygdomme kræver for det første, at mængden af 
forurenende stoffer reduceres ved kilden; for det andet at der træffes foranstaltninger, 
således at folk bliver mindre udsat for de forurenende stoffer; og for det tredje, at følgerne 
for de personer, der bliver udsat for dem, mildnes. Der er allerede gjort en stor indsats 
både i medlemsstaterne og på fællesskabsplan for så vidt angår de to første krav, idet der 
er indført kontrol med forureningsniveauet i forbindelse med luft, vand, fødevarer, affald 
og strålingsbeskyttelse, samtidig med at der forskes i de sundhedsmæssige konsekvenser 
og arbejdes på at gøre mennesker mindre udsat for forurenende stoffer i hjemmet og på 
arbejdspladsen. 
30. Det kan ikke lade sig gøre at mindske forekomsten af alle forurenende stoffer eller 
begrænse eksponeringen til et niveau, hvor der ikke længere er nogen sundhedsskadelige 
virkninger. Det vil heller ikke kunne betale sig. I forbindelse med de naturligt 
forekommende og potentielt skadelige agenser i miljøet som f.eks. ultraviolette stråler, 
pollen og visse naturligt forekommende toksiner opnås de største resultater formentlig 
ved at ændre folks adfærd. Men den mulige synergi mellem forurenende stoffer i luften og 
pollen kan muligvis bevirke, at man kan mindske pollens betydning ved at begrænse 
forureningen af den omgivende luft. Det er endvidere muligt, at en begrænsning af 
forureningen til et niveau, som ikke er skadelig for befolkningen i almindelighed, ikke er 
tilstrækkelig til at forhindre sundhedsskader hos visse særlig udsatte enkeltpersoner eller 
grupper i befolkningen som f.eks. børn og ældre. 
31. Derfor er det nødvendigt at supplere emissions- og eksponeringsbegrænsende 
foranstaltninger med folkesundhedsaktioner, som direkte vedrører den brede befolkning. 
Disse aktioner har som mål at forebygge udviklingen af sygdomme ved at begrænse 
enkeltpersoners eksponering og mildne de tilknyttede sundhedsfølger. Som et eksempel 
på en sådan aktion kan nævnes luftkvalitetsdirektivet: Rådets direktiv 96/62/EF af 27. 
september 1996 om vurdering og styring af luftkvalitet (EFT L 296 af 21.11.96, s. 55-
63). I direktivet er der fastsat grænseværdier med henblik på at beskytte menneskers 
sundhed, og der gives mulighed for at fastsætte tærskelværdier for, hvornår 
medlemsstaterne skal informere eller advare offentligheden om ringe luftkvalitet. 
32. En forudsætning for sådanne forebyggende aktioners effektivitet er, at der foreligger 
fyldestgørende data om de problemer, der skal løses. De data, der i dag foreligger på 
fællesskabsplan, giver ikke noget klart billede af forholdet mellem miljøforurening og 
sygdom, navnlig ikke det kvantitative forhold mellem eksponering og virkning. Selv om 
der længe er blevet indsamlet data om miljøforurening på fællesskabsplan og i 
medlemsstaterne, siger de først og fremmest noget om forureningsniveauer og -typer. Der 
findes faktisk data om forurenende stoffers sundhedsmæssige konsekvenser i 
medlemsstaterne, navnlig om den akutte effekt. Men i mange tilfælde er den nøjagtige 
årsagsforbindelse endnu ikke blevet påvist. Vanskelighederne herved omfatter bl.a. 
problemer med at måle eksponeringen, navnlig den langvarige eksponering, nøjagtigt, 
påvise forbindelserne mellem niveauerne for enkeltpersoners eller befolkningers 
eksponering for forurenende stoffer og sundhedskonsekvenserne på længere sigt, de lange 
latenstider mellem eksponeringen og udviklingen af kliniske symptomer, og 
tilstedeværelsen af faktorer, der skaber forvirring. Endvidere findes der kun fa data, der 
gælder for Fællesskabet som helhed, og det er et problem, der må tages op. 
IV. OVERSIGT -OVER FOLKESUNDHEDSAKTIONER I 
MEDLEMSSTATERNE OG PÅ INTERNATIONALT PLAN OM 
FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME 
Medlemsstater 
33. Forureningsrelaterede sygdommes voksende betydning i Det Europæiske Fællesskab og 
den voksende bekymring i offentligheden har fået en række medlemsstater til at 
iværksætte forebyggende aktioner, navnlig vedrørende astma og andre luftvejssygdomme 
og allergier. I Danmark har Sundhedsministeriet f.eks. i 1993 fremlagt en handlingsplan 
for en styrkelse af astma- og allergiforebyggelsen. Det følgende år iværksatte det franske 
Sundhedsministerium og Comité Français d'Education pour la Santé et fireårigt program, 
der skulle øge bevidstheden hos borgere og ansatte i sundhedsvæsenet omkring disse 
sygdomme. 
34. Særligt vedrørende astma har Finland iværksat et tiarsprogram omfattende en række 
foranstaltninger til forøgelse af informationsmængden, fremrykning af 
diagnosticeringstidspunktet, skærpelse af folks evne til under vejledning at tage vare på 
sig selv og formindskelse af forekomsten af atmosfæriske irritamenter, som fremkalder 
astma, f.eks. tobaksrøg. På allergiområdet gennemførte Sverige i 1995 en landsdækkende 
kampagne 'Allergiår 95', som bl.a. omfattede en rullende udstilling, 'allergitoget', som 
skulle sprede oplysninger om allergiers praktiske indvirkning på folks liv. Kampagnen gik 
også ud på at fremme uddannelsen af nøglegrupper som f.eks. lærere og forældre og at 
støtte lokale projekter. 
Internationale aktioner 
35. På internationalt plan arrangerede WHO en ny europæisk konference om miljø og 
sundhed med økonomisk støtte fra Kommissionen. Til brug for konferencen, som blev 
afholdt i Helsinki i juni 1994 med deltagelse af repræsentanter for 47 af WHO/EURO-
medlemsstaterne, blev der udarbejdet en rapport om miljø og sundhed i Europa, "Concern 
for Europe's Tomorrow". Konferencedeltagerne tilsluttede sig handlingsplanen 
"Environmental Health Action Plan for Europe", hvori der var fastlagt en strategi for 
forebyggelse af og kontrol med miljømæssige sundhedsrisici, og vedtog en erklæring om 
indsatsen for miljø og sundhed i Europa. Ifølge denne erklæring forpligtede de deltagende 
lande deres respektive sundheds- og miljømyndigheder til i fællesskab at udarbejde 
nationale handlingsplaner på miljø- og sundhedsområdet inden udgangen af 1997. Italien 
og Det Forenede Kongerige er to af de seks lande, der deltager i et pilotprojekt om 
udarbejdelse af handlingsplanerne inden 1996. Det er meningen, at de skal dele deres 
erfaringer med andre lande. 
36. Under konferencen blev der også oprettet et europæisk udvalg for miljø og sundhed, som 
skulle støtte udarbejdelsen af nationale handlingsplaner for miljø og sundhed og hjælpe 
med at koordinere og evaluere gennemførelsen af den tilsvarende handlingsplan for 
Europa. Kommissionen er repræsenteret i dette udvalg og er således med til at sikre, at 
disse aktioner kommer til at supplere Fællesskabets aktioner og ikke overlapper dem. 
10 
V. OVERSIGT OVER FÆLLESSKABSAKTIONER AF BETYDNING FOR 
FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME 
Miljøpolitik 
37. Der er inden for rammerne af Fællesskabets femte miljøhandlingsprogram "Mod en 
bæredygtig udvikling" (EFT C 138 af 17.5.1993) ved at blive gennemført adskillige 
foranstaltninger til begrænsning af forurening og eksponeringsniveauer. Blandt de 
prioriterede områder er "forbedring af befolkningernes sundhed og sikkerhed" og 
integration af miljøhensyn i alle aspekter af Fællesskabets politik og beslutninger. 
Programmet bygger på den store mængde eksisterende fællesskabslovgivning om luft-, 
vand- og jordforurening, kemiske stoffer, bortskaffelse af affald og beskyttelse mod 
radioaktivitet. 
38. Der er for nylig blevet vedtaget et rammedirektiv om luftkvalitet (Rådets direktiv 
96/62/EF om vurdering og styring af luftkvalitet (EFT L 296 af 21.11.96, s. 55-63)). I 
forbindelse med dette rammedirektiv er Kommissionen ved at forberede eller revidere 
lovgivningen om standarder for udendørs luftkvalitet for så vidt angår de vigtigste 
luftforurenende stoffer under hensyntagen til indvirkningen på menneskers sundhed og 
miljøet. Forslagene i den forbindelse vil også omfatte bestemmelser om formidling af 
oplysninger til offentligheden. 
39. Der er ved at blive taget nye initiativer på flere områder, f.eks. emissionskontrol i 
forbindelse med motorkøretøjer, revision af eksisterende direktiver om kvaliteten af bade-
og drikkevand, orientering af befolkningen om strålings indvirkning på helbredet, og 
udarbejdelse af en strategi til mindskelse af risiciene i forbindelse med kemiske produkter. 
Endvidere fortsætter arbejdet i henhold til direktivet om klassificering og etikettering af 
såvel nye som allerede eksisterende farlige kemiske stoffer (EFT L 133 af 30.5.88) og 
direktivet om klassificering og etikettering af farlige kemiske præparater (EFT L 187 af 
16.7.88, s. 14). Disse direktiver indeholder de kriterier, der skal opfyldes, for at kemiske 
stoffer kan klassificeres på grundlag af f.eks. deres hudtoksicitet og på grundlag af 
inhaleringsrute, hudpåvirkning og hud- og øjenirritation. Sådanne kriterier kan opdateres 
på grudlag af de seneste videnskabelige beviser. 
40. Det Europæiske Miljøagentur blev oprettet for at give europæiske og nationale 
beslutningstagere objektive, pålidelige og sammenlignelige miljøinformationer. 
Miljøagenturet er i nært samarbejde med nationale myndigheder og Kommissionen ved at 
samle oplysninger om luft- og vandforurening med nærmere angivelse af 
forureningskilder. Disse oplysninger vil være et værdifuldt input for forskningen i 
forureningsrelaterede sygdomme. Agenturet samarbejder med WHO og har udarbejdet en 
første rapport om miljø og sundhed. Miljøagenturet planlægger yderligere undersøgelser 
på dette område. 
41. Kommissionens tjenestegrene og Det Europæiske Miljøagentur har for nylig samlet en 
stor mængde data om såvel den nuværende som den fremtidige luftkvalitet. Af 
igangværende eller fremtidige initiativer til begrænsning af emissioner af luftforurenende 
stoffer, der påvirker menneskets udvikling, kan nævnes Fællesskabets 
automobilolieprogram og den heraf følgende lovgivning om emissioner fra motorkøretøjer 
(EFT L 100 af 19.4.1994, s. 42), direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af 
11 
forurening (EFT C 87 af«25.3.1996, s. 8) og direktivet om foranstaltninger mod emission 
fra mobile ikke-vejgående maskiner (EFT C 328 af 7.12.1995, s. 1). 
Aktioner på andre områder 
42. Der er også ved at blive gennemført fællesskabsaktioner på andre områder. Som led i 
levnedsmiddelpolitikken har Rådet i 1995 vedtaget tre direktiver om 
maksimalgrænseværdier for rester af en række aktive stoffer i pesticider. På 
arbejdsmiljøområdet er der vedtaget en lang række helt nye bestemmelser om beskyttelse 
af arbejdstagerne, herunder direktiver om de fysiske, kemiske og biologiske agenser på 
arbejdspladsen. Der arbejdes med grænser for erhvervsmæssig eksponering for kemiske 
stoffer (herunder en udvidelse af det nuværende direktiv om erhvervsmæssig eksponering 
for kræftfremkaldende stoffer) og udvikling af SAFE-programmet (Safety Action for 
Europe), som har til formål at forbedre sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen, 
navnlig i små og mellemstore virksomheder. 
43. I 1995 har Kommissionen endvidere fremlagt en grønbog om energipolitik (KOM(94) 659 
endelig udg. af 11.1.1995), som bl.a. omfatter folkesundhedsspørgsmål og forslag til 
støtte for nye rene teknologier til begrænsning af emissionen af forurenende stoffer. 
Endelig er der som led i Fællesskabets program for forskning og teknologisk udvikling 
iværksat relevante forskningsprojekter i henhoid til programmerne om miljø og klima, 
landbrug og fiskeri og biomedicin og sundhed. Som led i Fællesskabets fjerde 
rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (afgørelse 94/111 O/EF af 
26.4.1994, EFT L 126 af 18.5.1994, s. 1, som ændret ved afgørelse 96/616/EF af 
25.3.1996, EFT L 86 af 4.4.1996, s. 69), dvs. biomedicin- og sundhedsprogrammet, 
forskes der på området "kroniske lidelser, aldring og aldersbetingede sygdomme" i 
ætiologi (læren om sygdomsårsager), herunder miljøaspekter, og i behandling og styring 
af åndedrætsproblemer, herunder astma. Forskningsmålene på området "bedriftssundhed 
og miljømæssig sundhed" omfatter påvisning af væsentlige risikofaktorer og kontrollen 
hermed, også i forbindelse med åndedrætsproblemer og allergier af betydning for 
folkesundheden og bedriftssundheden. 
Rådet 
44. Rådet og sundhedsministrene, forsamlet i Rådet, har i deres resolution af 11. november 
1991 (EFT C 304 af 23.11.1991, s. 6) opfordret Kommissionen til i tæt samarbejde med 
medlemsstaternes kompetente myndigheder at udarbejde en oversigt over den viden og 
erfaring, der foreligger i medlemsstaterne, i Fællesskabet og i de internationale 
organisationer for så vidt angår forbindelsen mellem sundhed og miljø. 
Europa-Parlamentet 
45. Europa-Parlamentet har i sin beslutning A4-0311/95 (EFT C 32 af 5.2.1996, s. 15-24) om 
et socialt handlingsprogram på mellemlangt sigt 1995-1997 anmodet Kommissionen om i 
henhold til de relevante procedurer at forelægge det handlingsprogram, der er fastsat i 
Kommissionens meddelelse om rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden, 
vedrørende forureningsrelaterede sygdomme samt de to øvrige forudsete programmer, et 
om sjældne sygdomme og et om ulykker og personskader. 
12 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
46. I de senere år har udvalget afgivet en række udtalelser om miljøforurening og sundhed. 
Udvalget har i sin vidtrækkende udtalelse af 6. juli 1994 om Kommissionens meddelelse 
om rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden opfordret Kommissionen til at 
behandle emnet bredt og understreget miljøets betydning for sundheden. 
13 
VL RETNINGSLINJER FOR FÆLLESSKABETS FOLKESUNDHEDS­
AKTIONER VEDRØRENDE FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME 
47. Fællesskabets fremtidige folkesundhedsaktioner vedrørende forureningsrelaterede 
sygdomme skal tage hensyn til det store arbejde, der allerede er gjort, navnlig i henhold til 
artikel 129 og 130 R i EF-traktaten. I medfør af traktatens artikel 129 skal Fællesskabet 
bidrage til virkeliggørelsen af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved at fremme 
samarbejdet mellem medlemsstater, støtte disses indsats og i nær kontakt med dem 
fremme en samordning af deres politikker og programmer samt indlede samarbejde med 
tredjelande og internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed. 
48. I henhold til subsidiaritetsprincippet skal Fællesskabet alene gennemføre aktioner på dette 
områder, såfremt og for så vidt de foreslåede aktioner på grund af deres omfang og 
virkning bedre kan gennemføres på fællesskabsplan end på nationalt plan. De skal 
endvidere stå i rimeligt forhold til de forfulgte mål og fastsættes på grundlag af en 
forudgående vurdering. Aktionerne må forventes at medføre en værditilvækst. 
49. I betragtning af de begrænsede midler, der er til rådighed, er det umuligt at lade et 
fællesskabsprogram for folkesundhed omfatte alle de mange forureningsrelaterede 
sygdomme, der findes. Det ville både mindske programmets effektivitet ved at gøre 
aktionerne for diffuse og øge faren for at bevæge sig ind på områder, der er omfattet af 
andre fællesskabsprogrammer. 
50. Spørgsmålet om, hvilke forureningsrelaterede sygdomme der skal prioriteres i 
programmet, skal afgøres på grundlag af en række kriterier, som bygger på de 
prioriteringsregler, der er beskrevet i Kommissionens meddelelse KOM(93) 559 om 
rammerne for indsatsen til fremme af folkesundheden. Der er tale om følgende kriterier: 
- sygdommen må ikke være genstand for folkesundhedsaktioner som led i andre 
fællesskabsprogrammer; 
- de nuværende niveauer for eksponering for forurenende stoffer skal bevisligt udgøre en 
sundhedsrisiko, og endvidere skal der være tale om en væsentlig eksponering af 
befolkningen; 
- sygdommen skal i væsentlig grad øge sygeligheden og/eller dødeligheden i 
Fællesskabet, og/eller der skal bevisligt være en væsentlig stigning i sygdommens 
prævalens; og 
- Fællesskabets aktioner skal medføre en værditilvækst i forhold til medlemsstaternes 
aktiviteter. 
51. På baggrund af disse kriterier vil dette program særlig fokusere på sygdomme i 
forbindelse med luftforurening, i første række luftvejssygdomme og allergier. I dag er 
befolkningerne i Det Europæiske Fællesskab især udsat for luftbårne forurenende stoffer. 
Endvidere har nyere undersøgelser vist, at selv om koncentrationen af visse forurenende 
stoffer i luften er blevet begrænset, har de nuværende forureningskoncentrationer i Det 
Europæiske Fællesskab stadig alvorlige følger. Disse følger kan forbindes med ændringer i 
forureningskoncentrationerne på kort sigt. Længere tids udsættelse for forurening viser 
sig også at have følger. Den heraf følgende dødelighed og sygelighed er foruroligende. 
14 
52. Endvidere gøres der allerede en indsats til forebyggelse af de øvrige kategorier af 
forureningsrelaterede sygdomme i forbindelse med Fællesskabets folkesundhedsstrategi. 
Aktioner vedrørende kræft er omfattet af Europa mod kræft-programmet. Forebyggelse 
af hjerte-karsygdomme er omfattet af programmet til fremme af sundheden, og 
smitsomme sygdomme er genstand for programmet om AIDS og visse andre smitsomme 
sygdomme. 
53. Med hensyn til støj relaterede sygdomme må forebyggelsen for at være effektiv fokusere 
på aktioner til begrænsning af emissioner og eksponeringsniveauer. Der er i direktiv 
86/188/EØF (EFT L 137 af 24.5.1986, s. 28) fastsat krav til beskyttelse af arbejdstagere 
mod at blive udsat for høj støj under arbejdet, og Kommissionen har fremsat forslag til 
ændring heraf. 
54. Der er flere fællesskabsinitiativer vedrørende de forskellige luftforureningsproblemer og -
aspekter, f.eks. THERMIE II (KOM(94) 654 endelig udg.), C02-strategien vedrørende 
biler (KOM(95) 689 endelig udg.) og grønbogen om en fair og effektiv prissætning på 
transportområdet - politiske muligheder for at internalisere de eksterne omkostninger ved 
transport inden for EU (KOM(95) 691 endelig udg.). 
55. Derimod er luftvejssygdomme og allergier ikke omfattet af andre 
folkesundhedsprogrammer. Disse sygdomme giver også rige muligheder for en indsats på 
fællesskabsplan, som kan komplettere såvel det igangværende fællesskabsarbejde om 
begrænsning af miljøforurening som medlemsstaternes aktioner. Indsatsen vedrørende 
disse sygdomme vil derfor udgøre kernen i et program om forureningsrelaterede 
sygdomme, som i medfør af artikel 129 er genstand for et kommissionsforslag til Europa-
Parlamentets og Rådets afgørelse. 
15 
VU. HANDLINGSPROGRAM PÅ FÆLLESSKABSPLAN OM FORURENINGS­
RELATEREDE SYGDOMME 
56. For at yde det bedst mulige bidrag til indsatsen mod forureningsrelaterede sygdomme 
indeholder det foreslåede handlingsprogram på fællesskabsplan en blanding af horisontale 
og sygdomsspecifikke aktioner, som fokuserer på luftvejssygdomme og allergier. Der 
foreslås en række horisontale aktioner til forbedring og formidling af oplysninger og 
erfaringer med hensyn til risikoopfattelse og -styring i forbindelse med 
forureningsrelaterede sygdomme. Disse aktioner vil medvirke til at støtte de aktioner, der 
er rettet mod specifikke forureningsrelaterede sygdomme. Der er behov for at sikre 
komplementariteten mellem de data, der indsamles efter dette program, og data indsamlet 
inden for rammerne af andre fællesskabsprogrammer og -aktioner, som har betydning for 
dette folkesundhedsområde. 
1. Bedre oplysninger om forureningsrelaterede sygdomme på fællesskabsplan 
57. Der findes data om forureningsrelaterede sygdomme, men de er foreløbig utilstrækkelige 
og uegnede som grundlag for Fællesskabets beslutninger eller formidling af oplysninger 
om sundhedsrisici til offentligheden. Dette skyldes i vid udstrækning, at dataene ikke er 
tilstrækkelig detaljerede eller egnede til at belyse årsagsforbindelser, tærskelværdier for 
effekten, forholdet eksponering-reaktion eller synergien. Ofte er dataene heller ikke 
sammenlignelige. Navnlig i forbindelse med luftvejssygdomme er der store variationer i 
diagnosekriterierne og klassificeringen af de forskellige sygdomme. 
58. Det, der er behov for, er en kritisk revision af dataene og en forøgelse af deres 
sammenlignelighed. Dette indebærer f.eks. aftaler om diagnosekriterier og 
overvågningsmetoder og fastsættelse af sammenlignelige indikatorer. Sidstnævnte opgave 
må koordineres med det foreslåede fællesskabsprogram om sundhedsovervågning 
(KOM(95) 449 af 16.10.1995). Dette vil kræve styrkelse af samarbejdet mellem dem, der 
indsamler og analyserer data vedrørende forureningsrelaterede sygdomme, og en 
forbedring af de eksisterende metoder til udveksling af data mellem medlemsstaterne. Det 
vil være nødvendigt at kontrollere, at der foreligger forureningsdata, således at 
sundhedseffekten kan analyseres. Der må indsamles data om forurening på langt sigt ud 
over de kortfristede data. 
59. Fællesskabets indsats har til formål: 
- at bidrage til en bedre forståelse af forurenende stoffers betydning for sygdommes 
opståen og forværring i Det Europæiske Fællesskab og af grundlaget for og 
effektiviteten af forebyggende aktioner. 
60. Aktionerne med henblik på at nå dette mål kan omfatte: 
- Fastsættelse af prioriteter med henblik på påvisning af de sygdomme, i forbindelse med 
hvilke specifikke forurenende stoffer menes at spille en rolle; sammenligning af deres 
prævalens og/eller incidens og deres forbindelse med oplysningerne om de miljømæssige 
faktorer i de forskellige dele af Det Europæiske Fællesskab; undersøgelse af datakvaliteten 
og påvisning af mangler; analyse og revision af de foreliggende data om disse forurenende 
stoffers toksikologi og påvisning af huller i viden; sammenligning af disse data, herunder 
indsamlingsmetoder, anvendte definitioner og kriterier samt måden, hvorpå dataene 
16 
anvendes i analyserne, i afgørelserne om, hvilke foranstaltninger der skal træffes, og i 
oplysningerne til offentligheden. 
- Bidrag til forbedring af sammenligneligheden af data anvendt i de forebyggende aktioner 
ved at støtte udveksling af oplysninger om forureningsrelaterede sygdomme og deres 
forebyggelse, herunder cost/benefit-analyse af aktionernes effektivitet. 
2. Risikoopfattelse og -styring i forbindelse med forureningsrelaterede sygdomme 
61. Befolkningens opfattelse af sundhedsrisiciene ved forurening, navnlig deres omfang og 
betydning fra et sundhedssynspunkt, afviger ofte kraftigt fra ekspertvurderingerne, og 
dette kan føre til unødig ængstelse i befolkningen og skabe et pres der bevirker, at der 
træffes foranstaltninger, der er ude af proportioner 
62. Erfaringen viser, at der er flere grunde til dette. For det første er folk bedre underrettet og 
blevet gjort mere risikobevidste gennem de oplysninger, der spredes gennem medierne. 
For det andet er forventningen om en nulrisiko for sundheden et ideal, der sjældent,,om 
nogensinde, opnås i praksis. For det tredje er der ofte manglende forståelse af, hvorledes 
forureningsrelaterede risici vurderes, og hvilke principper der gælder for deres styring, og 
af rækkevidden af den terminologi, som f.eks. "ubetydelige" "tålelige" eller "acceptable" 
risikoniveauer, der anvendes i forbindelse med medlemsstaternes og Fællesskabets 
forebyggelses- og kontrolforanstaltninger. 
63. For det fjerde kan der opstå misforståelser på grund af manglende oplysninger om, hvor 
stor en del af sundhedsrisikoen der kan tilskrives forurenende stoffer, og hvilken andel der 
kan tilskrives andre faktorer, f.eks. livsstil, og på grund af mediernes måde at præsentere 
oplysningerne på. Befolkningens tendens til at undervurdere rygnings, også passiv 
rygnings, bidrag til luftvejs- og hjerte-karsygdommenes opståen i forhold til bidraget fra 
de forurenende stoffer i den omgivende luft, illustrerer dette punkt. Befolkningens 
bekymring over de mulige risici i forbindelse med elektromagnetiske felter er et andet 
eksempel på forskellene mellem eksperternes og befolkningens opfattelse. 
64. For det femte opfatter offentligheden generelt risici anderledes, end man skulle tro ud fra 
de videnskabelige beviser. Dette kan betyde, at faktorer, der fører til visse mindre risici, 
tillægges langt større betydning end andre. Dette skyldes til dels, at risici opfattes som et 
resultat af den grad af personlig kontrol, der kan udøves over risikokilderne. 
65. På denne baggrund er formålet med Fællesskabets indsats: 
- -at øge den tilgængelige viden om og forståelse af forureningsrelaterede sundhedsrisici, 
risikoopfattelsen, -vurderingen og -styringen. 
66. De foranstaltninger, der skal træffes for at nå dette mål, kan bestå i: 
- -at støtte aktioner til opnåelse af en bedre offentlig forståelse af risiciene, deres 
vurdering og styring; at fremme arbejdet med at bevidstgøre befolkningen om de 
forureningsrelaterede sundhedsrisici i hele Fællesskabet; 
-at fremme aktioner og udveksling af oplysninger om metoderne til forøgelse af offentlighedens 
og opinionens viden om, hvorledes de forureningsrelaterede sundhedsrisici vurderes. 
17 
3. Luftvejssygdomme og allergier 
67. Den større udbredelse af luftvejssygdomme og allergier i de seneste årtier har lagt en 
større byrde på samfundet i almindelighed, øget presset på sundhedstjenesterne og 
foruroliget offentligheden. 
68. Formålet med Fællesskabets indsats på dette område er: 
at støtte aktioner til forebyggelse og begrænsning af disse sygdommes 
prævalens og/eller incidens. 
69. De foranstaltninger, der skal træffes for at nå dette mål, kan bestå i: 
- at bidrage til oplysning af den brede befolkning og særlige grupper om disse sygdomme 
og de agenser, der har betydning for sygdommene; støtte udviklingen af metoder til at 
styrke og sammenkoble informationskampagner; bidrage til selvhjælpsgruppers eller 
støttegruppers indsats over for luftvejssygdomme og allergier; 
- at bidrage til sammenligning mellem forskellige uddannelsesinitiativer, der tages for at 
bekæmpe disse sygdomme, med henblik på at fremme den bedste praksis; undersøge 
effektiviteten af de forebyggende foranstaltninger, der iværksættes, herunder gennem 
cost/benefit-analyser. 
Vin. HØRING, VURDERING OG RAPPORTER 
HØRING 
70. Aktionerne i henhold til dette program vil blive iværksat i nært samarbejde med 
medlemsstaterne, navnlig for så vidt angår samordningen af deres politikker og 
programmer. Med henblik herpå foreslår Kommissionen oprettelse af et rådgivende 
udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. Der vil tillige blive opretholdt 
passende kontakter med WHO, andre relevante internationale organisationer og 
tredjelande under hensyntagen til de krav, programmets aktioner stiller. 
EVALUERINGSRAPPORTER 
71. Programmet vil blive vurderet i to rapporter: 
- en evalueringsrapport i løbet af programmets tredje år til Rådet, Europa-Parlamentet, 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Formålet med denne rapport 
er at sikre, at fællesskabsinstitutionerne og gennem dem alle berørte parter holdes fuldt 
underrettet om forløbet af de aktioner, der iværksættes som led i programmet. 
- en endelig rapport om programmets genne:/iførelse, som vil omfatte en evaluering af 
de iværksatte aktioner, vil blive forelagt ovennævnte institutioner af Kommissionen 
efter programmets afslutning. 
ALMINDELIG INFORMATIONSVIRKSOMHED 
72. Kommissionen vil sørge for, at rapporterne om de iværksatte aktiviteter gøres 
tilgængelige for de berørte parter og offentligheden i almindelighed. 
19 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE 
om vedtagelse af et handlingsprogram 1999-2003 på fællesskabsplan 
om forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen 
på folkesundhedsområdet 
Zo 
BEGRUNDELSE 
1. I sin meddelelse (KOM(93) 559 endelig udg.) af 24. november 1993 om rammerne for en 
indsats til fremme af folkesundheden har Kommissionen fastlagt de principper og den 
strategi, der skal følges for at opfylde de målsætninger om sundhedsbeskyttelse, der er 
fastsat i artikel 3, litra o), og artikel 129 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske 
Fællesskab. Det fastslås i denne meddelelse, at Kommissionen skal støtte 
medlemsstaternes indsats inden for folkesundhed, hjælpe med udformning og 
gennemførelse af målsætninger og strategier og bidrage til sundhedsbeskyttelse overalt i 
Fællesskabet, hvor referencerammen er de bedste resultater, der allerede er opnået på et 
givet område inden for Fællesskabet. 
2. I henhold til artikel 129 skal Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet og Rådet 
forslag til tilskyndelsesforanstaltninger, der kan bidrage til virkeliggørelsen af et højt 
sundhedsbeskyttelsesniveau, til godkendelse. I ovennævnte meddelelse fra Kommissionen 
er der fastsat kriterier, på grundlag af hvilke det skal bestemmes, hvilke områder der først 
og fremmest skal gøres til genstand for handlingsprogrammer på fællesskabsplan. I 
overensstemmelse hermed blev der peget på forureningsrelaterede sygdomme som et 
prioriteret område. 
3. Dette kommissionsforslag, der bygger på artikel 129, og som allerede blev bebudet i 
Kommissionens arbejdsprogram for 1996, er omfattet af princippet om delt kompetence 
mellem Fællesskabet og medlemsstaterne. Forslaget har til formål at forbedre 
informationen om og forebyggelsen af forureningsrelaterede sygdomme, navnlig 
luftvejssygdomme og allergier, og øge kendskabet til og forståelse af risikoopfattelse, -
vurdering og -styring i den forbindelse, for at bidrage til sikring af et højt 
beskyttelsesniveau over for forureningsrelaterede sygdomme. Fællesskabsaktionen på 
dette område, som er gearet til forebyggelse af forureningsrelaterede sygdomme, er ikke 
alene et fællesskabsanliggende. I henhold tit subsidiaritetsprincippet skal Fællesskabet 
alene gribe ind, såfremt aktionen på grund af sit omfang og sine virkninger bedst kan 
gennemføres på fællesskabsplan. 
4. Forureningsrelaterede sygdomme er sygdomme, som forårsages, fremkaldes eller 
forværres af miljøforurening. De tegner sig, navnlig hvis de har forbindelse med 
luftforurening, såvel indendørs som udendørs, for en stor og voksende del af sygeligheden 
og dødeligheden i Det Europæiske Fællesskab og giver anledning til megen offentlig 
bekymring. 
5. Forebyggelsen af forureningsrelaterede sygdomme forudsætter kendskab til forholdet 
mellem forurenende stoffer og sygdomme og har tre faser. Først skal emissionen af 
forurenende stoffer begrænses ved at gribe ind ved kilden. Derefter skal koncentrationen 
af og eksponeringen for forurenende stoffer begrænses, og endelig skal følgerne for de 
personer, der bliver eksponeret, mildnes. Der er allerede gjort meget arbejde både i 
medlemsstaterne og på fællesskabsplan for at kontrollere forureningsniveauet i luft, vand, 
jord, fødevarer og affald og forske i forureningens konsekvenser samt for at begrænse 
eksponeringen for forurenende stoffer. 
6. Det foreslåede femårsprogram tager sigte på at supplere dette arbejde med aktioner, der 
er rettet mod offentligheden, personer, der arbejder i sundhedssektoren, og 
2/ 
myndighederne, og som flår til formål at forbedre folks evne til at reducere eksponeringen 
og mildne forureningens sundhedsmæssige konsekvenser. 
7. Med de begrænsede midler, der er til rådighed, er det umuligt at opstille et 
folkesundhedsprogram på fællesskabsplan, der omfatter de mange forureningsrelaterede 
sygdomme. Dette program vil derfor især fokusere på sygdomme, der har forbindelse med 
indendørs og udendørs luftforurening, først og fremmest luftvejssygdomme, samt 
allergier. I dette program forstås ved indendørs luft luften andre steder end på 
arbejdspladsen, idet eksponeringens art og omfang disse steder er mindre kendt på 
fællesskabsplan. I dag er befolkningen i Fællesskabet især udsat for luftbåret forurening, 
og det udgør en væsentlig sundhedsrisiko. Udbredelsen af forureningsrelaterede 
sygdomme vokser fortsat i foruroligende grad. Endelig giver disse sygdomme rige 
muligheder for en indsats på fællesskabsplan, som kan komplettere såvel det 
igangværende fællesskabsarbejde om begrænsning af miljøforurening som 
medlemsstaternes aktioner. 
8. Som støtte for disse aktioner foreslås det ligeledes at træffe foranstaltninger på to 
generelle områder i nært samarbejde med medlemsstaterne. Den første tager sigte på at 
forbedre oplysningerne om forureningsrelaterede sygdomme på fællesskabsplan, som i 
dag er ufyldestgørende, navnlig fordi medlemsstaternes data ofte ikke er sammenlignelige. 
Der foreslås en aktion til forbedring af denne situation, som skal komplettere aktionen i 
henhold til det fremtidige sundhedsovervågningsprogram (ændret forslag KOM(96) 222 
endelig udg.). Den anden række foranstaltninger vedrører de problemer, der opstår som 
følge af befolkningens opfattelse af forureningsrelaterede sundhedsrisici, og hvorledes 
disse risici vurderes og styres, og som følge af de mangelfulde oplysninger om denne 
opfattelse. 
9. Ved udvælgelsen af mål og fastsættelsen af, hvilke aktioner der skal omfattes af 
programmet, er der taget hensyn til den aktuelle situation i medlemsstaterne og på 
fællesskabsplan på det af programmet dækkede område. Programmet tager sigte på at 
fremskynde en effektiv udveksling af oplysninger og erfaringer, fremme forståelsen af 
hovedproblemerne vedrørende forureningsrelaterede sygdomme i hele Fællesskabet og 
styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne. Herved vil man undgå en unødvendig 
overlapning og fremskynde vedtagelsen af den bedste løsning på problemer omkring 
sådanne sygdomme, som er fælles for alle medlemsstater. 
10. Disse problemer er genstand for en resolution vedtaget den 11.11.1991 af Rådet og 
sundhedsministrene i medlemsstaterne, forsamlet i Rådet (EFT C 304 af 23.11.1991, s. 6) 
og for en beslutning truffet af Europa-Parlamentet, A4-0311/95 (EFT C 032 af 5.2.1996, 
s. 15-24), hvori Kommissionen opfordres til at fremsætte forslag på dette område. 
11. Programmet vil skabe en værditilvækst på flere måder: 
a) Det vil samle medlemsstaterne i en fælles indsats med henblik på en 
kritisk revision og forbedring af de måder, hvorpå oplysninger om 
forureningsrelaterede sygdomme indsamles og anvendes, og af 
oplysningernes indhold, rækkevidde og kvalitet; 
b) Det vil forbedre medlemsstaterne kollektive evne til at analysere, 
hvorledes offentligheden opfatter forureningsrelaterede risici, og forklare, 
* T. 
hvorledes disse risici vurderes og styres, navnlig når forureningen i en 
bestemt medlemsstat stammer fra andre medlemsstater; 
c) Det vil fremskynde og forbedre indsatsen mod luftvejssygdommes og 
allergiers større udbredelse og berolige befolkningen ved at fremme et 
fokuseret samarbejde mellem medlemsstaterne på dette område. 
12. Dette program iværksættes på grundlag af en afgørelse truffet af Europa-Parlamentet og 
Rådet i medfør af artikel 129. Programmet kræver ikke harmonisering af nationale 
bestemmelser på det pågældende område. 
13. Der vil finde en evaluering sted af indsatsen i henhold til programmet i form af to 
rapporter, der vil blive forelagt Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget, nemlig: 
- i programmets tredje år en evalueringsrapport, 
- en endelig rapport om programmets gennemførelse. 
Disse rapporter vil indeholde oplysninger om Fællesskabets finansiering af de 
forskellige indsatsområder samt resultaterne af evalueringerne. 
21 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE 
om vedtagelse af et handlingsprogram 1999-2003 på fællesskabsplan 
om forureningsrelaterede sygdomme 
som led i indsatsen på folkesundhedsområdet 
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 129, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, 
i overensstemmelse med fremgangsmåden i traktatens artikel 189B, og 
ud fra følgende betragtninger: 
1. Forureningsrelaterede sygdomme får stadig større betydning i hele Det Europæiske 
Fællesskab og giver anledning til offentlig bekymring; 
2. i henhold til traktatens artikel 3, litra o), skal Fællesskabets aktioner bidrage til 
virkeliggørelse af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau; 
3. i artikel 129 tillægges der udtrykkeligt Fællesskabet kompetence på dette område, idet 
Fællesskabet skal fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt støtte 
deres indsats; fremme samordningen af deres politikker og programmer, fremme 
samarbejdet med tredjelande og med de internationale organisationer, der beskæftiger sig 
med folkesundhed; Fællesskabets indsats skal være rettet mod forebyggelse af sygdomme 
og fremme sundhedsoplysning og -uddannelse; 
4. i traktatens artikel 130 R bestemmes det, at Fællesskabets politik på miljøområdet skal 
bidrage til beskyttelse af menneskers sundhed; 
5. forebyggelse af forureningsrelaterede sygdomme skal omfatte ikke alene foranstaltninger 
rettet mod forureningskilder og koncentrationer af forurenende stoffer samt begrænsning 
af eksponeringen, men også folkesundhedsaktioner rettet mod offentligheden, der skal 
sætte borgerne i stand til at begrænse eksponeringen og mildne de skadelige konsekvenser 
for sundheden; der skal sideløbende med indsamlingen af data om koncentrationerne af 
forurenende stoffer i luften indsamles data om sundhedskonsekvenser og eksponering; 
6. Rådet og medlemsstaternes sundhedsministre, forsamlet i Rådet, har i deres resolution af 
11. november 1991 ! opfordret Kommissionen til i tæt samarbejde med medlemsstaternes 
1 EFTC304af23.11.1991,s. 5 
ZKJi 
kompetente myndigheder at udarbejde en oversigt over den viden og erfaring, der 
foreligger i medlemsstaterne, i Fællesskabet og i de internationale organisationer for så 
vidt angår forbindelsen mellem sundhed og miljø. 
7. forureningsrelaterede sygdomme er blevet udpeget som prioriteret indsatsområde for 
Fællesskabet inden for rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden2; 
8. Parlamentet har i sin beslutning (A4-0311/95) om et socialt handlingsprogram på 
mellemlangt sigt 1995-19973 anmodet Kommissionen om i henhold til de relevante 
procedurer at fremlægge det handlingsprogram vedrørende forureningsrelaterede 
sygdomme, der er omhandlet i Kommissionens rammemeddelelse om folkesundheden; 
9. på de områder, som ikke hører ind under Fællesskabets enekompetence, som f.eks. 
forureningsrelaterede sygdomme, handler Fællesskabet i overensstemmelse med 
subsidiaritetsprincippet kun såfremt og for så vidt den påtænkte handling på grund af sit 
omfang eller sine virkninger bedre kan gennemføres på fællesskabsplan; 
10. de foreslåede foranstaltninger i dette program vil bibringe Fællesskabet en merværdi ved 
at samle aktiviteter, som allerede gennemføres forholdsvis isoleret på nationalt plan, lade 
aktiviteterne supplere hinanden med de heraf følgende væsentlige resultater for 
Fællesskabet som helhed, bidrage til styrkelse af solidariteten og samhørigheden i 
Fællesskabet, og om fornødent fastsætte normer og standarder for bedst praksis; 
11. samarbejdet med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed, 
og med tredjelande bør fremmes; 
12. programmet vil bidrage til opnåelse af Fællesskabets mål i henhold til artikel 129 ved at 
støtte erhvervelsen af større viden om og forståelse af forureningsrelaterede sygdomme, 
deres forbindelse med forurenende stoffer og deres forebyggelse og formidle 
informationerne på dette område, hvorved sammenligneligheden af oplysningerne herom 
øges, og ved at udvikle aktioner, der kompletterer eksisterende fællesskabsprogrammer 
og -aktioner uden at skabe unødvendige overlapninger; 
13. der blev den 20. december 1994 indgået en "modus vivendi"-aftale mellem Europa-
Parlamentet, Rådet og Kommissionen om gennemførelsesforanstaltningerne for retsakter 
vedtaget efter proceduren i traktatens artikel 189 B; 
14. i denne afgørelse fastsættes en finansiel ramme, der i henhold til punkt 1 i Europa-
Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 udgør det primære 
referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure; 
15. Fællesskabets finansielle overslag gælder indtil 1999 og vil skulle revideres med henblik 
på den periode, der ligger efter 1999; 
2 KOM(93) 559 endelig udg. 
3 EFT C 32 af 5.2.1996, s. 15-24 
IS 
17. for at øge programmets værdi og virkning bør der gennemføres en løbende vurdering af 
de iværksatte foranstaltninger, især med hensyn til disses effektivitet og bidrag til 
opnåelsen af de fastsatte mål, og der bør foretages de nødvendige tilpasninger, hvor dette 
er relevant; 
18. dette program skal have en varighed af fem år for således at sikre, at der bliver 
tilstrækkelig tid til at gennemføre aktionerne med henblik på at nå de fastsatte mål; 
26 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Udarbejdelse af programmet 
1. Et program for fællesskabsaktionen mod sygdomme, der forårsages, fremkaldes eller 
forværres af miljøforurening, i det følgende benævnt "dette program", vedtages herved for 
perioden 1. januar 1999 til 31. december 2003 inden for rammerne af en indsats til fremme af 
folkesundheden. 
2. Formålet med programmet er at bidrage til sikring af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau for 
så vidt angår forureningsrelaterede sygdomme ved at øge den tilgængelige viden om og 
forståelse af sundhedsrisiciene i den forbindelse og imødegåelsen deraf, navnlig for så vidt 
angår astma og andre luftvejssygdomme og allergier. 
3. De aktioner, der skal gennemføres i henhold til dette program, og deres specifikke mål er 
beskrevet i bilaget under overskrifterne: 
1) Aktioner til forbedring af oplysninger om forureningsrelaterede sygdomme 
2) Risikoopfattelse og -styring i forbindelse med forureningsrelaterede 
sygdomme 
3) Luftvejssygdomme og allergier 
Artikel 2 
Gennemførelse 
1. Kommissionen sikrer i nært samarbejde med medlemsstaterne gennemførelsen af de 
aktioner, der er beskrevet i bilaget. 
2. Kommissionen samarbejder med institutioner og organisationer, der er aktive på området 
forureningsrelaterede sygdomme. 
Artikel 3 
Budget 
1. Bevillingsrammen med henblik på programmets gennemførelse i 1999 udgør 1,3 mio. ECU i 
overensstemmelse med de nuværende finansielle overslag. Bevillingsrammen for programmets 
sidste fire år (2000-2003) vil blive nærmere fastsat efter udarbejdelsen af de fremtidige 
finansielle overslag. 
2. De årlige tildelinger fastsættes af budgetmyndigheden på grundlag af de finansielle overslag. 
2> 
Artikel 4 
Sammenhæng og komplementaritet 
Kommissionen sikrer, at der er sammenhæng og komplementaritet mellem de 
fællesskabsaktioner, der gennemføres under dette program, og dem, der gennemføres under 
andre relevante fællesskabsprogrammer og -initiativer. 
Artikel 5 
Udvalget 
1. Kommissionen bistås ved gennemførelsen af denne handlingsplan af et rådgivende udvalg, i 
det følgende benævnt "udvalget", der består af to repræsentanter fra hver medlemsstat, og hvis 
formandskab varetages af Kommissionens repræsentant. 
2. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget udkast til de foranstaltninger, der skal 
træffes, navnlig vedrørende. 
a) kriterier og procedurer for udvælgelse og finansiering af projekter under dette 
program; 
b) evalueringsproceduren. 
Udvalget afgiver udtalelse om udkastet inden for en frist, som formanden fastsætter alt efter 
spørgsmålets hastende karakter, om nødvendigt ved afstemning. 
Udtalelsen optages i mødereferatet; endvidere har hver enkelt medlemsstat ret til at kræve sin 
holdning anført i mødereferatet. 
Kommissionen skal i så vid udstrækning som muligt tage hensyn til udvalgets udtalelse. 
Kommissionen underretter udvalget om, hvorledes dette er sket. 
3. Kommissionens repræsentant holder løbende udvalget underrettet om Kommissionens 
forslag eller fællesskabsinitiativer og gennemførelsen af programmer på andre områder, som er 
af betydning for opnåelsen af de mål, der er fastsat i dette program. 
Artikel 6 
Internationalt samarbejde 
1. Under gennemførelsen af dette program fremmes samarbejdet med tredjelande samt med de 
internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed. 
2. Programmet giver mulighed for deltagelse af de associerede lande i Centraleuropa i 
overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastlagt i associeringsaftalerne eller 
tillægsprotokollerne dertil vedrørende deltagelse i fællesskabsprogrammer. Endvidere har 
Cypern og Malta mulighed for at deltage på grundlag tillægsbevillinger i henhold til de 
bestemmelser, der anvendes for EFT A-lande, i overensstemmelse med de procedurer, der skal 
aftales med disse lande. 
2t 
Artikel 7 
Overvågning og evaluering 
1. Ved gennemførelsen af denne afgørelse træffer Kommissionen de nødvendige 
foranstaltninger til at sikre programmets overvågning og løbende evaluering under hensyntagen 
til de almindelige og specifikke mål, der henvises til i artikel 1 og i bilaget. 
2. I programmets tredje år forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en 
evalueringsrapport. 
3. Ved programmets afslutning forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en 
endelig rapport. 
4. Kommissionen sørger for, at disse to rapporter indeholder dels oplysninger om 
fællesskabsfinansiering inden for de forskellige indsatsområder, dels oplysninger om 
komplementariteten med de øvrige aktioner, der nævnes i artikel 4, samt resultaterne af de 
foretagne evalueringer. Rapporterne forelægges også Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt 
Regionsudvalget. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne 
Formand Formand 
*3 
BILAG 
SPECIFIKKE MÅL OG AKTIONER 
I. AKTIONER TIL FORBEDRING AF OPLYSNINGER OM 
FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME 
Mål: at bidrage til en bedre forståelse af forurenende stoffers betydning for sygdommes 
opståen og forværring i Det Europæiske Fællesskab og af grundlaget for og 
effektiviteten af forebyggende aktioner. 
1. Fastsættelse af prioriteter med henblik på påvisning af de sygdomme, i forbindelse 
med hvilke specifikke forurenende stoffer menes at spille en rolle; sammenligning af 
deres prævalens og/eller incidens og deres forhold til oplysningerne om miljømæssige 
faktorer i de forskellige egne af Det Europæiske Fællesskab; undersøgelse af 
datakvaliteten og påvisning af mangler; analyse og revision af de foreliggende data om 
disse forurenende stoffers toksikologi og påvisning af huller i viden; sammenligning af 
disse data, herunder indsamlingsmetoder, anvendte definitioner og kriterier samt 
måden, hvorpå dataene anvendes i analyserne, i afgørelserne om, hvilke 
foranstaltninger der skal træffes, og i oplysningerne til offentligheden. 
2. Bidrag til forbedring af sammenligneligheden af data anvendt i de forebyggende 
aktioner ved at støtte udveksling af oplysninger om forureningsrelaterede sygdomme 
og deres forebyggelse, herunder cost/benefit-analyse af aktionernes effektivitet. 
n. RISIKOOPFATTELSE OG -STYRING I FORBINDELSE MED 
FORURENINGSRELATEREDE SYGDOMME 
Mål: at øge den tilgængelige viden om og forståelse af forureningsrelaterede sundhedsrisici, 
risikoopfattelsen, -vurderingen og -styringen. 
3. Støtte til aktioner til opnåelse af en bedre offentlig forståelse af risiciene, deres 
vurdering og styring; fremme af arbejdet med at bevidstgøre befolkningen om de 
forureningsrelaterede sundhedsrisici i hele Fællesskabet. 
4. Fremme af aktioner og udveksling af oplysninger om metoderne til forøgelse af 
offentlighedens og opinionens viden om, hvorledes de forureningsrelaterede 
sundhedsrisici vurderes. 
HI. LUFTVEJSSYGDOMME OG ALLERGIER 
Mål: at støtte aktioner til forebyggelse og begrænsning af antallet af disse sygdomme. 
5. Bidrag til oplysning af den brede befolkning og særlige grupper om disse sygdomme 
og de agenser, der har betydning for sygdommene; Støtte til udviklingen af metoder til 
at styrke og sammenkoble informationskampagner; Bidrag til selvhjælpsgruppers eller 
støttegruppers indsats over for luftvejssygdomme og allergier. 
6. Bidrag til sammenligning mellem forskellige uddannelsesinitiativer, der tages for at 
bekæmpe disse sygdomme, med henblik på at fremme den bedste praksis; 
undersøgelse af effektiviteten af de forebyggende foranstaltninger, der iværksættes, 
herunder gennem cost/benefit-analyser. 
"31 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. FORANSTALTNINGENS TITEL 
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et 
handlingsprogram 1999-2003 på fællesskabsplan om forureningsrelaterede sygdomme 
som led i indsatsen på folkesundhedsområdet. 
2. BUDGETPOST 
B3-
3. RETLIGT GRUNDLAG 
Artikel 3, litra o), og artikel 129 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1 Generelle mål 
At bidrage til opnåelse af de i traktaten fastsatte mål: 
- i henhold til artikel 3, litra o) skal Fællesskabet bidrage til opnåelse af et højt 
sundhedsbeskyttelsesniveau; 
- ifølge artikel 129 skal Fællesskabet bidrage til virkeliggørelse af et højt 
sundhedsbeskyttelsesniveau, navnlig ved at fremme samarbejdet mellem 
medlemsstaterne og om nødvendigt støtte deres indsats, fremme samordningen 
af deres politikker og programmer og fremme samarbejdet med tredjelande og 
med de internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed. 
Fællesskabets indsats skal være rettet mod forebyggelse af sygdomme, navnlig 
de alvorligste sygdomme, idet det fremmer forskning i deres årsager og 
spredning samt sundhedsoplysning og -uddannelse. 
Handlingsprogrammets generelle mål er at bidrage til at sikre et højt 
sundhedsbeskyttelsesniveau i forhold til forureningsrelaterede sygdomme. 
Kendskabet til og forståelsen for forureningsrelaterede sundhedsrisici skal øges, 
og der bør informeres om, hvordan man kan gribe ind over for sådanne 
sygdomme, navnlig for så vidt angår astma, andre åndedrætslidelser og 
allergier. 
Dette mål skal opnås ved at træffe foranstaltninger, der: 
-bidrager til en bedre forståelse af, hvilken betydning forurenende stoffer 
har som sygdomsudløsende eller -forværrende faktor i EU, og af 
grundlaget for og virkningen af forebyggende foranstaltninger; 
-øger kendskabet til og forståelsen af forureningsrelaterede 
sundhedsrisici, og hvordan de påvises, vurderes og håndteres; 
-støtter aktiviteter, der har til formål dels at forebygge, dels at nedbringe 
antallet af sådanne sygdomme. 
4.2 Programmets varighed og muligheder for forlængelse af programmet eller 
udvidelse af dette 
- 5 år: 01.01.1999 til 31.12.2003 
- En rapport om programmets gennemførelse skal forelægges Rådet og Europa-
Parlamentet i løbet af programmets tredje år. 
- Rapport til Rådet og Europa-Parlamentet efter programmets afslutning tillige 
med evalueringsresultaterne. 
5. KLASSIFICERING AF UDGIFTER ELLER INDTÆGTER 
- Ikke-obligatoriske udgifter 
- Opdelte bevillinger 
6. ARTEN AF UDGIFTER ELLER INDTÆGTER 
Tilskud til samfinansiering med andre kilder fra den offentlige og/eller private sektor (som 
ikke overstiger en vis procentsats af det samlede beløb, der er afsat til de foreslåede 
projekter). 
Den tildelte finansiering vil være afhængig af omfanget af den aktion, der skal finansieres, 
samt programmets inddragelse i de forskellige planlagte aktiviteter. Dette beløb må højst 
udgøre 70% af budgettet for samtlige foreslåede projekter, undtagen når der er tale om 
netværk og projekter, der både er bestilt af Kommissionen og er af direkte nytteværdi for 
denne, hvor støtten kan udgøre 100%. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1 Metode til beregning af de samlede omkostninger til denne operation 
(definition af enhedsomkostning) 
Den beregningsmetode, der anvendes, bygger på erfaringer indhøstet under 
tidligere folkesundhedsaktioner Disse omfatter de forskellige former for 
fællesskabsaktioner, der er anført i tabel 4 i Kommissionens meddelelse (93) 559 
endelig udgave af 24. november 1994. Aktionerne har givet stor erfaring med 
finansiering af fælles foranstaltninger med deltagelse af medlemsstater og ikke-
statslige organisationer. Der har været tale om indsamling, analyse og formidling 
af oplysninger, etablering af netværk, indførelse af høringsmekanismer og -
procedurer og samarbejde med henblik på fastsættelse af fælles mål og 
koordinering af politikken og med henblik på fastlæggelse og udvikling af 
strategier på fællesskabsplan. 
De anslåede udgifter bygger på den antagelse, at halvdelen af aktionerne efter 
dette program vil kræve 100% finansiering, mens den anden halvdel vil kræve 
50% finansiering, og at aktionerne vil inddrage hovedparten af medlemsstaterne 
eller samtlige medlemsstater. 
Det skønnes, at et samlet beløb på 1,3 mio. ECU vil være nødvendigt for 
gennemførelsen af disse aktioner i programmets første år, 1999. Budgetrammen 
^3 
for de følgende -fire år vil blive fastsal under hensyntagen til Fællesskabets 
fremtidige finansielle overslag. De årlige tildelinger vil blive vedtaget i 
overensstemmelse med de normale budgetprocedurer. 
7.1.1 Bedre oplysninger om forureningsrelaterede sygdomme 
De data, der i dag foreligger om forureningsrelaterede sygdomme, skal 
.gennemgås. De anslåede omkostninger i den forbindelse er 100.000 ECU for det 
første år. Endvidere skal der etableres netværk for at kunne bearbejde de 
oplysninger, der er resultatet af gennemgangen. Et beløb på mindst 200.000 ECU 
skønnes nødvendigt for at etablere netværk. 
7.1.2 Bedre risikoopfattelse og risikostyring 
Omkostningerne ved at formidle oplysninger til offentligheden og særlige grupper 
som f.eks. journalister vil skønsmæssigt beløbe sig til 200.000 ECU i gennemsnit. 
Sideløbende hermed skal der iværksættes aktioner til fremme af forståelsen af 
offentlighedens opfattelse af forureningsrelaterede sundhedsrisici. Der er 
budgetteret med 100.000 ECU til dette formål. 
7.1.3 Forebyggelse af luftvejssygdomme og allergier 
Omkostningerne ved at støtte netværk, der formidler oplysninger om forebyggelse 
af luftvejssygdomme og allergier, for at sammenkoble forskellige 
oplysningskampagner vil skønsmæssigt beløbe sig til 300.000 ECU i programmets 
første år. Ved gennemførelsen af denne foranstaltning skal der tages hensyn til de 
oplysninger, der opnås ved at sammenligne forskellige uddannelsesinitiativer, der 
er iværksat, for at fremme den bedste praksis. Det er planlagt at bruge 300.000 
ECU til dette formål. 
3H 
7.2 Omkostningernes fordeling på de forskellige aktioner (i mio. ECU) 
to FORMAL 
Bedre informationer om 
forurenings-relaterede 
sygdomme INDSATSOMRÅDE 
Opstilling af en prioriteringsplan for identifikation af de sygdomme, hvor 
specifikke forurenende stoffer menes at spille en rolle; sammenligning af deres 
prævalens og/eller incidens og deres forhold til data om miljømæssige faktorer 
i de forskellige egne af Det Europæiske Fællesskab; undersøgelse af 
datakvalitet og påvisning af mangler; analyse og revision af de aktuelt 
tilgængelige data om de pågældende forurenende stoffers toksikologi samt 
indkredsning af vidensmangler; sammenligning af informationer, herunder om 
indsamlingsmetoder og anvendte definitioner og. kriterier, samt undersøgelse 
af, hvordan informationerne anvendes dels i analyserne, dels til fastlæggelse af, 
hvilke foranstaltninger der skal træffes, og endelig til information af 
offentligheden. 
Deltagelse i arbejdet pi at forbede sammenligneligheden af de informationer, 
der anvendes til forebyggende foranstaltninger via støtte til udveksling af 
informationer om forureningsrelaterede sygdomme og forebyggelse heraf, 
herunder cost/benefit-analyser af foranstaltningernes effektivitet. AR 
1999 2000 2001 2002 2003 I ALT 
Vejledende tidsplan 
0,3 
0,1 
• 0,3 
0,1 
cv Risikopåvisning og 
håndtering 
Andedrætslidels-er og 
allergier Støtte til aktioner med henblik pi at informere offentligheden om risici, 
risikovurdering og risikohåndtering; fremme indsatsen for at øge 
offentlighedens erkendelse af forureningsrelaterede sundhedsrisici over hele 
EU. 
Fremme af aktioner og udveksling af informationer om metoder til at øge 
offentlighedens og opinionsdannernes kendskab til vurdering af 
forureningsrelaterede sundhedsrisici. 
Deltagelse i formidling af oplysninger til offentligheden og til specifikke 
grupper om sygdommene og de indvirkende agenser; støtte til udvikling af 
teknikker til at styrke og sammenkæde informationskampagner; bistand til den 
indsats, der gøres af selv-hjælps- eller støttegrupper til bekæmpelse af 
åndedrætslidelser og allergier. 
Medvirken ved sammenligningen af de forskellige uddannelsesinitiativer, 
herunder erhvervsuddannelsesinitiativer, der er blevet inddraget i 
sygdomsbekæmpelsen, med henblik på at fremme de bedste metoder; 
undersøgelse af de trufne foranstaltningers effektivitet, herunder cost/benefit-
analyser. 
I ALT 0,2 
0,1 
0,3 
0,3 
1,3 pm pm pm pm 0,2 
0,1 
0,3 
0,3 
1,3 
7.3 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne (i mio. ECU) 
Forpligtelsesbe­
villinger 
Betalings­
bevillinger 
1999 
2000 
2001 
2002 
2003 
og følgende år 
I ALT 1999 
1,3 
0,78 
0,52 
1,3 2000 
pm 2001 
pm 2002 
pm 2003 
pm I ALT 
0,78 
0,52 
1,3 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG; RESULTATER HERAF 
I ansøgningsformularerne vil der blive krævet oplysninger om potentielle 
støttemodtageres identitet og beskaffenhed, således at deres pålidelighed kan 
vurderes på forhånd. 
Forholdsregler mod svig (kontrol, foreløbige rapporter, endelig rapport) indgår i 
aftalerne eller kontrakterne mellem Kommissionen og støttemodtagere. 
Kommissionen vil gennemgå rapporterne og sikre, at arbejdet er udført korrekt, før 
man foretager udbetaling af mellemliggende og endelige støttebeløb. 
Derudover gennemfører Kommissionen stikprøver med henblik på at konstatere, 
hvorledes midlerne er anvendt. Der er allerede gennemført kontrol med hensyn til 
andre budgetposter vedrørende folkesundhed i forbindelse med regnskabsårene 
1991-1995, og denne kontrol har vist sin effektivitet. 
3-} 
9. OPLYSNINGER OM RENTABILITET 
9.1 Specifikke og kvantificerbare målsætninger 
Fællesskabets foranstaltninger tager sigte på at bidrage til sikring af et højt 
sundhedsbeskyttelsesniveau i forhold til forureningsrelaterede sygdomme. 
Kendskabet til og forståelsen for forureningsrelaterede sundhedsrisici skal 
øges, og der bør informeres om, hvordan man kan gribe ind over for sådanne 
sygdomme, navnlig for så vidt angår astma, andre åndedrætslidelser og 
allergier. 
Indikatorerne, der skal vise, om disse mål er nået, skal omfatte 
foranstaltninger af følgende typer. Disse vil blive yderligere omdefineret i 
forbindelse med det nye fællesskabsprogram om sundhedsovervågning, som 
bl.a. går ud på at udvikle indikatorer for Fællesskabets 
folkesundhedspolitikker. For at opnå målet skal der gennemføres aktioner, 
som: 
- fremmer og støtter etablering af net, som bidrager til en bedre forståelse 
af, hvilken betydning forurenende stoffer har som sygdomsudløsende eller 
-forværrende faktor i EF, og af grundlaget for og virkningen af 
forebyggende foranstaltninger (medlemskab, udarbejdelse af f.eks. 
informationsbulletiner, konferencer, www-diskussionsgrupper osv.); 
- formidler oplysninger om forureningsrelaterede sundhedsrisici og hvordan 
de påvises, vurderes og håndteres; 
- øger kvaliteten af oplysninger og data om forureningsrelaterede sygdomme 
på fællesskabsplan og prævalens- og/eller incidenstal vedrørende disse 
sygdomme; 
- indebærer høringer og samarbejde mellem medlemsstaterne (beskrivelse af 
tilfælde, hvor sådanne høringer har fundet sted, osv.) og 
- hjælper folkesundhedsinstanser, som far hjælp til bedre anvendelse af andre 
fællesskabspolitikker, med at opfylde deres målsætning om forebyggelse af 
forureningsrelaterede sygdomme. 
Målgruppe 
1. Medlemsstaternes kompetente sundhedsmyndigheder på nationalt, 
regionalt og lokalt plan samt relevante internationale 
organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed; 
2. Personer inden for sundhedssektoren, 
sundhedsepidemiologitjenester, sammenslutninger inden for 
sundhed og lægevidenskab, akademiske institutioner osv.; 
3. Ikke-statslige organisationer og andre organer, der beskæftiger sig 
med sundhedsspørgsmål, og offentligheden i almindelighed. 
3 S 
9.2 Begrundelse for foranstaltningen 
Når Fællesskabet iværksætter en aktion i henhold til artikel 129, skal dets 
indsats være rettet mod forebyggelse af sygdomme og sundhedsbeskyttelse. I 
Kommissionens meddelelse om rammerne for en indsats til fremme af 
folkesundheden (KOM(93) 559 endelig udg. af 23.11.1993) er der fastsat 
kriterier til bestemmelse af, hvilke prioriterede områder der skal være 
genstand for fællesskabsprogrammer. I henhold til disse kriterier gennemgik 
Kommissionen i "rammemeddelelsen" af 1993 de forskellige muligheder, der 
var for at bekæmpe sygdomme, navnlig de alvorligste, og deres årsager, 
gennem forskellige fællesskabsaktioner. På grundlag af de i meddelelsen 
fastsatte kriterier blev der fastsat otte prioriterede områder, hvoraf 
forebyggelse af forureningsrelaterede sygdomme var det ene. 
I en resolution af 11. november 1991, opfordrede Rådet og medlemsstaternes 
sundhedsministre, forsamlet i Rådet, Kommissionen til i nært samarbejde med 
de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne at gøre status over, hvor stor 
viden og erfaring medlemsstaterne, Fællesskabet og de relevante 
internationale organisationer råder over med hensyn til sammenhængen 
mellem miljø og sundhed. 
Parlamentet anmodede i sin beslutning A4-0311/95 om handlingsprogrammet 
på mellemlangt sigt 1995-1997 Kommissionen om under overholdelse af de 
behørige procedurer at forelægge det handlingsprogram om 
forureningsrelaterede sygdomme, der er omhandlet i Kommissionens 
rammemeddelelse. 
Programmet har til formål at tilvejebringe hurtigere og mere effektiv 
udveksling af informationer og erfaring, skabe øget forståelse over hele 
Fællesskabet for de vigtigste problemer og spørgsmål vedrørende 
håndteringen af forureningsrelaterede sygdomme og øge samarbejdet mellem 
medlemsstaterne for at undgå dobbelt arbejde og fremskynde indførelsen af 
de bedste metoder til løsning af de problemer, medlemsstaterne har til fælles i 
forbindelse med de pågældende sygdomme. Dette input, som Fællesskabet og 
Kommissionen far i henhold til artikel 129, udgør en klar fælles ramme for de 
regler, der skal gælde. Dette vil være væsentlig mere effektivt end at overlade 
sådanne spørgsmål til et samarbejde mellem regeringer uden noget bidrag fra 
Fællesskabet. 
Med hensyn til interventionsmetoder og tildeling af midler gælder følgende: 
- specifik anvendelse af subsidiaritetsprincippet i forbindelse med 
identifikation af de foranstaltninger, der skal gennemføres og 
samfinansieres; 
- identifikation og udvælgelse af de projekter om forureningsrelaterede 
sygdomme, der skal samfinansieres; 
- modellen med værditilvækst for Fællesskabet vil fortsat blive anvendt, især 
i form af koordinering af nationale foranstaltninger, videreformidling af 
oplysninger og erfaringer, fastsættelse af prioriterede områder, opbygning 
V3 
af netværk, når dette er relevant, udvælgelse af europæiske projekter samt 
motivering og mobilisering af alle berørte parter. 
Til programmets gennemførelse vil der blive benyttet to forskellige metoder. 
Den ene går ud på at støtte projekter, der gennemføres i medlemsstaterne og 
på fællesskabsplan. Udvælgelsen af prioriterede projekter bygger i stor 
udstrækning på generelle og foreløbige målsætninger, samtidig med at 
gennemførelsen af selve foranstaltningerne er afhængig af kvaliteten og 
effektiviteten af de projekter, der forelægges for den kompetente instans i 
årets løb. Den anden metode består i at iværksætte specifikke aktioner, som 
er nødvendige for at opfylde programmets målsætninger, idet disse aktioner 
vil blive finansieret med 100% under dette program. 
Projekterne udvælges efter følgende kriterier: 
- Kompatibilitet med målene og overensstemmelse med mindst et af de 
fastsatte mål; 
- Undersøgelse af projekternes "værditilvækst for Fællesskabet" 
(tværnational deltagelse, udarbejdelse af en model, der kan anvendes i 
andre medlemsstater, oplysninger, der ligeledes kan anvendes i andre 
medlemsstater osv.); 
- Skønnet effektivitet, herunder omkostningseffektivitet; 
- Transparens af og begrundelse for projektkravene; 
- Den udvalgte metodologis relevans; 
- Organisatorisk kompetence og erfaring; 
- Et rimeligt forhold mellem budget og mål; 
- Støtte til projekterne fra de nationale samarbejdspartnere; 
- Objektiv vurdering; 
- Udtalelse fra det pågældende rådgivende udvalg. 
Det budget, der foreslås for dette program, og som andrager 1,3 mio. ECU 
for programmets første år, svarer til det budget, der samtidig blev foreslået 
for Fællesskabets handlingsprogrammer om sjældne sygdomme og 
forebyggelse af skader. Dette afspejler, at der gives lige høj prioritet til disse 
indsatsområder, som er fastsat i Kommissionens meddelelse om rammerne for 
en indsats på folkesundhedsområdet (1993). Denne vurdering gælder endnu i 
dag. Det foreslåede beløb udgør det absolutte minimum, der kræves for 
iværksætte programmet. 
Mo 
9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen 
9.3.1 Overvågning af foranstaltningen 
Overvågningen på fællesskabsplan skal varetages af Kommissionen, der vil 
forelægge en midtvejsrapport om gennemførelse af programmet og en endelig 
rapport efter programmets afslutning for Rådet, Europa-Parlamentet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget, som bygger på 
nationale rapporter og på evalueringer af aktioner i henhold til programmet 
og af individuelle projekter. 
9.3.2 Evaluering 
Evaluering vil finde sted i form af: 
- En evaluering af hovedmålene og àf de projekter, der har modtaget støtte, 
om nødvendigt med inddragelse af uafhængige eksperter; 
- En evalueringsrapport i løbet af det tredje år; 
- En generel rapport om kvalitet og effektivitet af de projekter, der er blevet 
gennemført under handlingsplanen, som af Kommissionen forelægges de 
øvrige fællesskabsinstitutioner efter programmets gennemførelse. 
Resultatindikatorerne, der indgår i denne evaluering: 
- Evaluering af projekter udført af Kommissionens embedsmænd og/eller 
personer, der samarbejder med disse; 
- Analyse af foreløbige rapporter om planlagte og finansierede 
foranstaltninger, hvor sigtet i givet fald kan ændres; 
- Undersøgelse af foranstaltningens virkninger udført af eksterne instanser; 
- Relevans af den metodologi, som planlæggerne har anvendt; 
- Rimeligt forhold mellem budget og mål; 
- Instansernes kompetence og erfaring; 
- Formidling af resultater. 
Hvorledes og hvor hyppigt foregår evalueringerne: 
- Udarbejdelse af foreløbige og endelige rapporter om de forskellige 
foranstaltninger inden for området; 
- Udarbejdelse af en "standard" evalueringsformular for foranstaltningen, 
der fremsendes af støttemodtagerne sammen med de endelige rapporter, 
samt gennemgang af disse dokumenter af Kommissionens embedsmænd 
enten i Kommissionen eller i marken. 
W> 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A) 
Den faktiske anvendelse af de nødvendige administrative ressourcer afhænger af 
Kommissionens årlige afgørelse om tildeling af ressourcer, hvori der navnlig tages 
hensyn til yderligere personale og bevillinger, som budgetmyndigheden måtte have 
tildelt. 
10.1 Personaleforbrug 
| Stillings­
beskrivelse 
I Tjeneste-
I mands-
ansatte eller 
midlerti­
digt ansatte A 
B 
C 
Andre 
former for 
ressourcer 
lait Personale, 
der 
gennem­
fører 
aktionen 
Faste 
stillin-ger 
1 
1 
1 
3 Midlerti­
dige stil­
linger 
0 
0 
0 
0 Rekruttering 
Fra et GD 
eller en 
tjeneste 
1 
1 
1 
3 Ekstra 
personale 
0 
0 
0 
0 Varig­
hed 
10.2 De finansielle virkninger af ansættelse af ekstra personale 
Der er ikke planer om ekstra personale 
10.3 Andre driftsomkostninger, der vokser som følge af aktionen 
-•••••——**—— •—•• i—— .—•——••,.m. 'I..I....-.I..I. i. ,,, i „ .|..;T|I|-I — i« • i..-, • i.i,,.,— -,,-P .,••••—..• • • • — — ,.,. , „—,„.. ..,—..,..., i. .__L__L_iM-
Budgetpost Beløb Beregningsmetode 
Møder A2510 104.250 ECU 2 møder i det rådgivende udvalg pr. år, 
1 repræsentanter pr. medlemsstat = 
2 møder pr. år x 15 repr. x 695 ECU pr. repr. x 5 år = 
104.250 ECU 
^ 
De nødvendige midler til dækning af ovennævnte udgifter for den pågældende 5-års 
periode opnås ved at anvende allerede bevilligede midler. Supplerende midler er ikke 
nødvendige. 
a) Personaleudgifter (Al, A2 og A5) 
3 x 100.000 ECU x 5 år = 1.500.000 ECU 
b) Driftsudgifter 
Mødeudgifter (A-250) 
2 møder pr. år x 15 eksperter x 825 ECU pr. ekspert x 5 år = 
123.750 ECU 
Rejseudgifter (A-130) 
24 tjenesterejser pr. år Bruxelles-Luxembourg x 200 ECU pr. rejse 
x 5 år = 24.000 ECU 
30 tjenesterejser pr. år til rr edlemsstaterne x 1000 ECU pr. rejse x 
5 år =150.000 ECU 
c) lait 1.797.750 ECU 
W3 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 266 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 05 14 13 
Katalognummer : CB-C0-97-253-DA-C 
ISBN 92-78-20667-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
M^