[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 16.11.2006

KOM(2006) 687 endelig

2006/0229 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING

om Fællesskabets statistiske program 2008-2012

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET

Begrundelse og formål

Troværdige statistiske oplysninger om den økonomiske, sociale og miljømæssige situation i EU og om de tilsvarende forhold på nationalt og regionalt plan er en nødvendig forudsætning for den europæiske integration. Disse faktuelle oplysninger er nødvendige, for at EU's institutioner, medlemsstaterne, virksomhederne og borgerne kan vurdere behovet for og udviklingen i europæiske politikinitiativer. Harmoniserede og sammenlignelige statistikker er desuden nødvendige for den almene befolknings kendskab til EU, for borgernes deltagelse i debatten og den demokratiske proces vedrørende EU's fremtid samt for de økonomiske aktørers deltagelse i det indre marked.

Formålet med forslaget er på denne baggrund at fastlægge et omfattende strategisk program for officielle EF-statistikker. Det bør omfatte udarbejdelse og levering af produkter og tjenesteydelser til brugerne, forbedring af statistikkernes kvalitet og den videre udvikling af det europæiske statistiske system (ESS - det partnerskab, der omfatter Eurostat, de nationale statistikmyndigheder og andre nationale myndigheder, som i det enkelte medlemsstater er ansvarlige for udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker).

Generel baggrund

Kravet om en flerårigt statistisk program for Fællesskabet følger af artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 322/97, der bestemmer, at dette program skal indeholde retningslinjer, hovedområder og målsætninger for de planlagte aktioner for en periode på højst fem år og danne rammen for udarbejdelse af alle EF-statistikker. Fællesskabets statistiske program gennemføres via de årlige arbejdsprogrammer, der indeholder mere detaljerede målsætninger for hvert år, og via specifik lovgivning om de største aktioner. Fællesskabets statistiske program er genstand for en interimsrapport og en formel evaluering efter udløbet af programperioden.

Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører

Fællesskabets nuværende statistiske program dækker perioden 2003-2007 og er det sjette program i rækken, jf. Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2367/2002/EF.

Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål

Hovedformålet med de officielle EF-statistikker er løbende at underbygge udarbejdelsen, overvågningen og evalueringen af Fællesskabets politikker med pålidelige, objektive, sammenlignelige og kohærente faktuelle oplysninger. På nogle områder anvendes de statistiske oplysninger også direkte af Fællesskabets institutioner til forvaltning af centrale politikker. I bilag II til forslaget gøres der rede for, hvordan de officielle EF-statistikker støtter de forskellige politikker, der er opdelt efter traktatens afsnit.

Skønt der anvendes officielle statistikker til støtte for næsten alle Fællesskabets politikker, er programmet indrettet efter Fællesskabets overordnede politikprioriteringer inden for:

- velstand, konkurrenceevne og vækst

- solidaritet, økonomisk og social samhørighed samt bæredygtig udvikling

- sikkerhed

- yderligere udvidelse af Den Europæiske Union.

2. HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE

Høring af interesserede parter

Høringsmetoder, hovedmålgrupper og respondenternes overordnede profil

Medlemsstaterne, EFTA-landene og kandidatlandene har deltaget direkte i udarbejdelsen af forslaget. Høringen var rettet mod de nationale statistikmyndigheder, hvis ledere er medlemmer af eller observatører i Udvalget for det Statistiske Program, som er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF. Herudover er forskellige dele af programmet blevet drøftet mere indgående i ESS's tekniske arbejdsgrupper, der også omfatter institutionelle brugere og internationale organisationer, som deltager i det bredere statistiske samarbejde på internationalt plan.

Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Statistisk Information på det Økonomiske og Sociale Område (CEIES), der er nedsat ved Rådets afgørelse 91/116/EØF (ændret ved Rådets afgørelse 97/255/EF), har afgivet udtalelse om programudkastet.

Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik (CMFB), der er nedsat ved Rådets afgørelse 91/115/EØF (ændret ved Rådets afgørelse 96/174/EF), har også afgivet udtalelse om programudkastet.

Oversigt over svarene og redegørelse for, hvordan de er blevet taget i betragtning

Der blev modtaget mange konstruktive tilbagemeldinger som følge af høringen af de nationale statistikmyndigheder. Medlemsstaterne kom især ind på følgende: forholdet mellem Fællesskabets statistiske program og andre dele af den grundlæggende retlige ramme for EF-statistikker og adfærdskodeksen for europæiske statistikker; prioriteringen af statistiske aktioner og krav; virksomhedernes indberetningsbyrde; ESS's fleksibilitet og evne til at opfylde brugernes behov samt beskyttelsen af den statistiske fortrolighed. På baggrund af disse tilbagemeldinger er en række spørgsmål blevet afklaret for medlemsstaterne, og retsakten samt bilag I til forslaget er blevet forbedret på en række punkter. Nogle af medlemsstaternes forslag, især vedrørende fastsættelsen af prioriteringer, kunne dog ikke indarbejdes i deres helhed. Andre tilbagemeldinger vedrørte tilgange og målsætninger i forbindelse med de forskellige afsnit i traktaten og affødte mange præciseringer og forbedringer i bilag II til forslaget.

CEIES hilste i sin udtalelse forslaget velkommen, men mente også, at der var plads til forbedringer, navnlig med hensyn til sammenhæng og konsistens i ESS, målretning mod bredere brugergrupper, tilvejebringelse af metadata, opdeling af de statistiske oplysninger efter køn og eventuel komplettering af den nuværende liste over strukturindikatorer til måling af, hvor langt man er nået med Lissabon-målene. CEIES gav også udtryk for forbehold med hensyn til differentieringen af de statistiske krav efter henholdsvis store og små medlemsstater. Disse tilbagemeldinger har givet anledning til forbedringer af forslaget, f.eks. hvad angår opdelingen af social- og arbejdsmarkedsstatistikker efter køn og udviklingen og implementeringen af et metadatalager.

CMFB hilste forslaget velkommen og fandt det velstruktureret og -afbalanceret. CMFB støttede i det store og hele programmets vigtigste prioriteringer og målsætninger, især vedrørende statistikker til brug for den økonomiske og monetære politik, forudsat at de ikke forsinker den udvikling, der allerede er planlagt for 2007 på disse områder. CMFB finder det positivt, at der lægges større vægt på statistisk styring og fastsættelse af prioriteringer, og deler dermed Økofin-Rådets synspunkter med hensyn til behovet for at sikre en hensigtsmæssig praksis og tilstrækkelige ressourcer og kapaciteter til udarbejdelse af statistikker af høj kvalitet på nationalt og europæisk plan. CMFB har givet udtryk for tilfredshed med de midler, der tages i brug i forbindelse med målsætningerne om bedre opfyldelse af brugernes behov, bedre kohærens på tværs af statistikker og statistiske systemer og bedre udveksling af fortrolige data mellem de statistiske myndigheder.

Ekspertbistand

Der har ikke været behov for ekstern ekspertbistand.

Konsekvensanalyse

På grund af kravene i artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 322/97 er spørgsmålet ikke, om der skal indføres lovgivning eller ej. Spørgsmålet er, hvordan disse krav kan opfyldes på den mest fordelagtige måde for EU.

Det er vanskeligt at analysere "konsekvenserne af statistik", både i teori og praksis. For det første er virkningerne af statistik overvejende indirekte. De følger af beslutninger og foranstaltninger, der træffes - på forskellige niveauer, helt eller delvist, og af politiske eller finansielle grunde - på grundlag af statistiske oplysninger, og når disse beslutninger og foranstaltninger indirekte afspejler de statistiske oplysningers tilgængelighed og kvalitet. Ofte vil det hverken kunne lade sig gøre i praksis eller være finansielt forsvarligt at vurdere disse virkninger i detaljer. Det er derfor vanskeligt at tale om statistiske oplysningers sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger. Statistikkens værdi ligger snarere i dens egnethed til at vurdere andre politikkers virkninger.

For det andet udgør Fællesskabets statistiske program en ramme, der indeholder retningslinjer for den fremtidige udvikling og overordnede målsætninger, som derefter udmøntes mere konkret i de årlige programmer og i specifik lovgivning. Der kan derfor ikke på nuværende tidspunkt gives en mere præcis analyse af virkningerne, men en sådan vil blive gennemført i forbindelse med udarbejdelsen af de specifikke forslag.

På den anden side er det klart, at en given tilgang til Fællesskabets statistiske program har nogle direkte virkninger, der kan gøres til genstand for en generel evaluering og sammenlignes som værende resultatet af to alternativer - den "snævre" og den "brede" tilgang. Disse virkninger vedrører:

A. Det europæiske statistiske systems evne til at levere statistikker af tilstrækkelig god kvalitet (dvs. relevante, nøjagtige, aktuelle og punktlige, tilgængelige og klare, sammenlignelige og kohærente) til at kunne støtte Fællesskabets politikker effektivt.

B. Omkostningerne for de medlemsstater, der er ansvarlige for gennemførelsen af de statistiske aktioner.

C. Den byrde, der pålægges virksomheder og husstande i forbindelse med besvarelsen af undersøgelser.

Ad A: En snæver tilgang ville sikre den fortsatte levering af eksisterende statistikker, men vil næppe leve op til kravet om at imødekomme nye brugerbehov hurtigere og bedre. Den kan heller ikke forventes at medføre store forbedringer af aktualiteten af de europæiske aggregater, da disse fortsat ville bero på de konventionelle ESS-instrumenter og -processer, som indebærer, at udarbejdelsen af EF-statistikker altid er afhængig af, at alle de nationale aggregater er til rådighed.

En bred tilgang derimod - hvor Fællesskabets statistiske program dels styrer udviklingen af en række instrumenter til ESS som f.eks. europæisk stikprøveudtagning, øget anvendelse af ad hoc-moduler, differentiering af krav og øget anvendelse af administrative datakilder, dels fastlægger principper for revidering af prioriteringer og neddrosling af krav, som ikke længere er omkostningseffektive - vil forbedre ESS's evne til at opfylde nye behov i forbindelse med fællesskabspolitikkerne, samtidig med at systemet fortsat vil være i stand til at opfylde de nuværende centrale behov.

Ad B: Alt andet lige vil en snæver tilgang formentlig indebære, enten at omkostningerne for medlemsstaterne gradvist vil stige, fordi nye (yderligere) behov for oplysninger skal imødekommes ved hjælp af konventionelle instrumenter, eller at nogle af de statistiske behov skal opfyldes af kilder uden for det officielle statistiske system. Dette vil imidlertid skade det statistiske systems relevans og kohærens som helhed og vanskeliggøre kontrollen med det.

En bred tilgang derimod - hvor Fællesskabets statistiske program omfatter fælles politikker og målsætninger for sådanne instrumenter - vil øge ESS's evne til at opfylde brugernes behov på en mere omkostningseffektiv måde og dermed sætte medlemsstaterne i stand til at foretage en bedre afvejning af krav og ressourcer.

Ad C: En snæver tilgang ville efter alt at dømme medføre en betydelig risiko for gradvist at øge indberetningsbyrden. Det ville ske i en situation, hvor der ikke er indført mere fleksible instrumenter i ESS til at afhjælpe den byrde, der opstår i forbindelse med nye politikrelaterede krav. En bred tilgang derimod vil sætte ESS i stand til aktivt at styre indberetningsbyrden og samtidig opretholde et højt relevansniveau.

Man har derfor valgt en bred tilgang i Fællesskabets statistiske program.

3. FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER

Resumé af forslaget

Med forslaget fastsættes Fællesskabets statistiske program for perioden 2008-2012. Programmet indeholder retningslinjer, hovedområder og målsætninger for de planlagte aktioner samt en oversigt over de EF-statistikker, der er nødvendige til gennemførelse af Den Europæiske Unions politikker.

Retsgrundlag

Programmet er baseret på traktatens artikel 285.

Subsidiaritetsprincippet

Målene for den foreslåede foranstaltning, nemlig Fællesskabets statistiske program 2008-2012, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan på grundlag af en fællesskabsretsakt, fordi kun Kommissionen kan koordinere den nødvendige harmonisering af de statistiske oplysninger på fællesskabsplan, på alle de statistikområder, der er omfattet af denne retsakt, mens selve dataindsamlingen kan foretages af medlemsstaterne; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5.

Proportionalitetsprincippet

Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende grunde:

Forslaget fastlægger målsætninger for den femårige periode. Disse målsætninger defineres og tilrettelægges mere indgående i Kommissionens årlige statistiske arbejdsprogrammer, der udarbejdes i tæt samarbejde med medlemsstaterne og vedtages under hensyntagen til udtalelse fra Udvalget for det Statistiske Program. Herudover vil der på et tidligt stadium blive udarbejdet specifik lovgivning om nye statistikkrav i direkte samarbejde med medlemsstaterne.

Som anført i forslagets artikel 4, stk. 2, skal der ved udarbejdelsen af Kommissionens årlige statistiske arbejdsprogrammer tages hensyn til de udarbejdede statistikkers omkostningseffektivitet, og der skal sikres en løbende revidering af prioriteringerne med det formål at udnytte medlemsstaternes og Kommissionens ressourcer bedst muligt og begrænse indberetningsbyrden. I forslaget fastsættes endvidere en specifik målsætning for implementering af metoder og procedurer til vurdering af omkostninger - baseret på de principper og den metodologi, der anvendes i andre ordninger af denne art, f.eks. EU Net Cost Model (EU's nettoomkostningsmodel) og Standard Cost Model (standardomkostningsmodellen) - og fordele ved statistikker. Disse metoder og procedurer skal anvendes ved revideringen af de nuværende statistikkrav og vurderingen af nye brugerbehov. Der fastsættes endvidere en specifik målsætning for overvågning af den indberetningsbyrde, der lægges på virksomhederne, og undersøgelse af metoder, hvorved den kan begrænses.

Reguleringsmiddel/reguleringsform

Foreslået reguleringsmiddel: andet.

Andre midler ville ikke være hensigtsmæssige af følgende grunde:

I betragtning af forslagets mål og indhold er en beslutning det bedst egnede middel.

4. BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER

Eurostats behov for driftsressourcer til gennemførelsen af programmet anslås for øjeblikket til i alt 274,2 mio. EUR i hele programperioden. Dette beløb udgør de budgetmidler, Eurostat har brug for, for at kunne udføre alle de aktiviteter, der er beskrevet i programmet. Det omfatter dog ikke:

- udgifter til personale og administration

- driftsressourcer under andre budgetposter vedrørende statistik, som eventuelt vil kunne stilles til rådighed til dækning af nye reguleringsbehov i perioden 2008-2012 (aktioner af Edicom-typen)

- driftsressourcer, som andre generaldirektorater har stillet til rådighed af deres egne budgetmidler

- ressourcer, som stilles til rådighed på nationalt og regionalt plan.

Eurostat vil omfordele sine egne drifts- og personaleressourcer for at opfylde programmets overordnede prioriteringer. Når henses til udviklingen i det statistiske arbejde - og til trods for, at det er hensigten at omfordele ressourcerne på grundlag af en revidering af prioriteringerne - er det ikke sikkert, at de påtænkte ressourcer vil kunne opfylde alle kravene. Hvis det af den grund skulle blive nødvendigt at udskyde arbejdsopgaver, som er planlagt i dette program, vil det blive anført i de årlige arbejdsprogrammer under hensyntagen til:

- de ressourcer, budgetmyndighederne har afsat til Kommissionen

- de ressourcer, der er til rådighed i ESS til gennemførelsen af arbejdet.

5. YDERLIGERE OPLYSNINGER

Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul

Forslaget indeholder en klausul om fornyet gennemgang.

Forslaget indeholder en udløbsklausul.

Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

Den foreslåede retsakt er af relevans for EØS og bør derfor omfatte hele EØS-området.

2006/0229 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING

om Fællesskabets statistiske program 2008-2012

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 285,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[1],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[2],

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[3],

efter proceduren i traktatens artikel 251[4], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) I medfør af Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker[5] skal der udarbejdes et flerårigt statistisk program for Fællesskabet.

(2) I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 322/97 bør Fællesskabet, for at det kan udforme, gennemføre, overvåge og evaluere sin politik, rettidigt have rådighed over statistiske oplysninger, der er sammenlignelige mellem medlemsstaterne, ajourførte, pålidelige, relevante og udarbejdet så effektivt som muligt.

(3) For at sikre sammenhængen i og sammenligneligheden af statistiske oplysninger i Fællesskabet bør der udarbejdes et femårigt statistisk program for Fællesskabet, hvori der fastlægges retningslinjer, hovedområder og målsætninger for de aktioner, der påtænkes til opfyldelse af disse prioriteringer.

(4) Den specifikke metode til udarbejdelse af EF-statistikker kræver et særligt snævert samarbejde inden for et statistisk system, der udvikles i Fællesskabet gennem Udvalget for det Statistiske Program, som er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom[6], med hensyn til tilpasning af systemet, særlig gennem udstedelse af de retsakter, som er nødvendige for udarbejdelsen af de nævnte EF-statistikker. Der skal desuden tages hensyn til de byrder, der pålægges respondenterne, hvad enten der er tale om virksomheder, offentlige enheder (statslige og kommunale), husstande eller enkeltpersoner.

(5) For at der kan udarbejdes EF-statistikker inden for rammerne af det femårige program, skal der være et snævert, koordineret og kohærent samarbejde mellem Eurostat og de nationale myndigheder. Eurostat bør derfor varetage forskellige former for koordinering af de nationale myndigheder i et netværk, der danner det europæiske statistiske system (ESS), for at sikre rettidig tilvejebringelse af statistiske data til støtte for Den Europæiske Unions politikker.

(6) Ved udarbejdelsen og formidlingen af EF-statistikker i henhold til denne beslutning bør medlemsstaternes og Fællesskabets statististiske myndigheder overholde de principper, der er fastsat i adfærdskodeksen for europæiske statistikker, som er knyttet til Kommissionens henstilling af 25. maj 2005 om medlemsstaternes og Fællesskabets statistikmyndigheders uafhængighed, integritet og ansvarlighed[7].

(7) I forbindelse med udarbejdelsen af Kommissionens årlige statistiske arbejdsprogrammer bør der tages hensyn til behovet for løbende revidering af de statistiske prioriteringer, bl.a. gennem forenkling af processer og neddrosling af krav, der har mistet deres betydning, med henblik på at udnytte de ressourcer, der er til rådighed, bedst muligt.

(8) Målene for denne beslutning, nemlig Fællesskabets statistiske program 2008-2012, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne beslutning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

(9) Denne beslutning fastlægger for hele programmets varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning[8].

(10) Hovedlinjerne i dette program er i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 322/97 blevet forelagt Udvalget for det Statistiske Program, Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Statistisk Information på det Økonomiske og Sociale Område, der er nedsat ved Rådets afgørelse 91/116/EØF[9], og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik, der er nedsat ved Rådets afgørelse 91/115/EØF[10] -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Fastlæggelse af det statistiske program

Fællesskabets statistiske program for perioden 2008-2012, i det følgende benævnt "programmet", fastlægges hermed. Programmet er indeholdt i bilag I og II.

Bilag I indeholder retningslinjer, hovedområder og målsætninger for de planlagte aktioner i denne periode. Bilag II indeholder en oversigt over de EF-statistikker, der er nødvendige til gennemførelse af Den Europæiske Unions politikker.

Artikel 2

Politikprioriteringer

1. Under hensyntagen til de midler, som de nationale myndigheder og Kommissionen har til rådighed, er programmet indrettet efter Fællesskabets vigtigste politikprioriteringer inden for:

- velstand, konkurrenceevne og vækst

- solidaritet, økonomisk og social samhørighed samt bæredygtig udvikling

- sikkerhed

- yderligere udvidelse af Den Europæiske Union.

2. Programmets overordnede prioriteringer og generelle målsætninger gøres til genstand for en detaljeret årlig planlægning i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 322/97.

Artikel 3

Statistisk styring

1. Programmet gennemføres i overensstemmelse med principperne i adfærdskodeksen for europæiske statistikker med henblik på at udarbejde og formidle harmoniserede EF-statistikker af høj kvalitet og sikre, at det europæiske statistiske system som helhed fungerer korrekt. De nationale myndigheder og Fællesskabets statistikmyndighed sørger for:

a) at indføre en institutionel og organisatorisk ramme, der fremmer effektivitet og troværdighed hos de nationale statistikmyndigheder og Fællesskabets statistikmyndighed, der udarbejder og formidler officielle statistikker

b) at iagttage europæiske standarder, retningslinjer og god praksis i forbindelse med de fremgangsmåder, som de nationale statistikmyndigheder og Fællesskabets statistikmyndighed anvender, når de tilrettelægger, indsamler, bearbejder og formidler officielle statistikker, samt at tilstræbe et omdømme for god forvaltning og effektivitet for at styrke disse statistikkers troværdighed

c) at sikre, at EF-statistikkerne stemmer overens med de europæiske kvalitetsstandarder og opfylder behovene hos institutionelle brugere i Den Europæiske Union, offentlige myndigheder, forskningsinstitutioner, civilsamfundets organisationer, virksomheder og befolkningen i almindelighed.

Artikel 4

Fastsættelse af prioriteringer, effektivitet og fleksibilitet

1. Programmet skal sikre fortsat statistisk støtte til beslutninger og evalueringer på Fællesskabets aktuelle politikområder og levere statistik støtte til alle yderligere krav, der opstår i forbindelse med Fællesskabets nye politikinitiativer.

2. Kommissionen tager ved udarbejdelsen af de årlige statistiske arbejdsprogrammer hensyn til de udarbejdede statistikkers omkostningseffektivitet og sikrer en løbende revidering af de statistiske prioriteringer med det formål at udnytte medlemsstaternes og Kommissionens ressourcer bedst muligt og begrænse indberetningsbyrden.

3. Programmet skal sikre udviklingen af instrumenter, der kan gøre det europæiske statistiske system mere fleksibelt og forbedre dets evne til rettidigt at imødekomme ændrede brugerbehov.

Artikel 5

Finansiering

1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af dette program er for perioden 2008-2012 fastlagt til 274,2 mio. EUR.

2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for de beløbsgrænser, der er fastsat i finansieringsrammen.

Artikel 6

Rapporter

1. I løbet af det tredje år af programmets gennemførelse udarbejder Kommissionen en interimsrapport om gennemførelsen og forelægger den for Udvalget for det Statistiske Program.

2. Ved udløbet af den periode, der er omfattet af programmet, forelægger Kommissionen efter høring af Udvalget for det Statistiske Program en evalueringsrapport om programmets gennemførelse. Rapporten skal være færdig inden udgangen af 2013 og skal derefter forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet.

3. Som led i interimsrapporten om gennemførelsen og den endelige evalueringsrapport gøres der rede for resultatet af revideringen af prioriteringerne.

Artikel 7

Ikrafttrædelse

Denne beslutning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Artikel 8

Adressater

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...].

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

[…] […] Formand Formand

BILAG I DET FEMÅRIGE STATISTISKE PROGRAM: TVÆRGÅENDE EMNER

Dette bilag vedrører tværgående aspekter af strategisk betydning for udviklingen i EF-statistikkerne på mellemlang og lang sigt. Der gøres først rede for, hvordan selve politikken på det statistiske område bidrager til den europæiske integration; dernæst beskrives de generelle kendetegn ved det europæiske statistiske system og samarbejdet med brugere og producenter af data; til sidst gøres der rede for de vigtigste af de instrumenter , fællesskabsmyndigheden anvender i samarbejde med de nationale myndigheder. For hvert af disse aspekter sammenfattes i dette bilag de vigtigste målsætninger og de initiativer, der skal tages i denne femårige periode.

1. STATISTIKKENS ROLLE FOR DEN EUROPÆISKE INTEGRATION

Troværdige statistiske oplysninger om den økonomiske, sociale og miljømæssige situation i EU og om de tilsvarende forhold på nationalt og regionalt plan er en nødvendig forudsætning for den europæiske integration. Disse faktuelle oplysninger er nødvendige, for at EU's institutioner, medlemsstaterne og borgerne kan vurdere behovet for og udviklingen i europæiske politikinitiativer. Harmoniserede og sammenlignelige statistikker er desuden nødvendige for den almene befolknings kendskab til EU, for borgernes deltagelse i debatten og den demokratiske proces vedrørende EU's fremtid samt for de økonomiske aktørers deltagelse i det indre marked.

Det mere udvidede og integrerede EU kommer til udtryk i det europæiske statistiske system (ESS). Der sker således som led i ESS's strategier og foranstaltninger en kontinuerlig harmonisering af begreber, definitioner og metoder. Desuden sker der, når det er nødvendigt, en integration af produktionsprocesserne, og der iværksættes fælles, interoperable systemer. Det er imidlertid vigtigt, at ESS videreudvikler sine strukturer, strategier og foranstaltninger, så det kan sikres, at systemet fortsat har den nødvendige kvalitet og effektivitet til at kunne opfylde alle brugerbehov, og også forbedrer sig i den henseende. Bl.a. kan forskning i officielle statistikker bidrage til den videre udvikling af EF-statistikkernes infrastruktur, effektivitet og kvalitet.

Målsætningerne i programperioden er følgende: Det "fælles statistiske sprog", der består af begreber, nomenklaturer og metodologier, skal yderligere harmoniseres, udvikles og implementeres. Revideringen af det europæiske nationalregnskabssystem og gennemførelsen af rev. 2 af NACE-nomenklaturen for økonomiske aktiviteter er nogle af de vigtigste aktioner på dette område. Der skal udarbejdes et europæisk statistisk register over multinationale grupper af foretagender, og dette skal integreres i statistikproduktionsprocessen. Der skal i samarbejde med andre relevante tjenestegrene i Kommissionen, det europæiske centralbanksystem og internationale organisationer videreudvikles og implementeres standarder og fælles værktøjer til effektiv og sikker udveksling af statistiske data og metadata inden for ESS. Disse standarder vil blive indført på alle relevante områder. Et metadatalager - med adgang for både brugere og producenter - skal udvikles og implementeres, så data og metadata kan forbindes med hinanden igennem hele dataproduktionscyklussen. Brugen af internet - ikke kun til formidling til slutbrugerne, men også til andre dele af den statistiske produktionsproces - skal fremmes. Der skal udvikles og implementeres politikker og værktøjer til en harmoniseret forvaltning af fortrolige oplysninger i ESS. Herudover skal der udvikles og implementeres harmoniserede metoder, som kan give godkendte forskere optimal adgang til anonymiserede mikrodata. Risikoen for videregivelse vil blive behørigt evalueret, og der vil blive udviklet tekniske metoder, der kan lette adgangen til og udvekslingen af statistiske data. Der skal udvikles metoder til udveksling af værktøjer inden for ESS. Til dette formål skal anvendelsen af software med åben kildekode (OSS - Open Source Software) fremmes. Der skal indføres metoder til bedre praktisk udnyttelse af resultaterne af forskning i officielle statistikker. |

- 2. FORBINDELSER MED BERØRTE PARTER

2.1. Det europæiske statistiske system

Eurostat har ansvaret for at sikre udarbejdelsen af EF-statistikker som grundlag for EU's politikker. Effektiv udarbejdelse af de statistikker, der er omfattet af dette program, hvor medlemsstaternes myndigheder er ansvarlige for udarbejdelsen af harmoniserede nationale statistikker, og hvor Eurostat er ansvarlig for udarbejdelsen af EF-statistikker på grundlag af data, som leveres fortrinsvis af de nationale statistikmyndigheder, kræver et tæt og koordineret samarbejde. Dette samarbejde opnås gennem det europæiske statistiske system.

Det europæiske statistiske system (ESS) er det partnerskab, der omfatter Eurostat, de nationale statistiske kontorer og andre nationale statistikmyndigheder, som i det enkelte medlemsstater er ansvarlige for udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker i overensstemmelse med principperne i adfærdskodeksen for europæiske statistikker. Eurostat påtager sig den nødvendige forvaltning og koordinering af dette system for at sikre rettidig levering af statistikker til støtte for EU's politikker.

Udveksling af erfaringer, bedste praksis, knowhow og vigtige metodologiske teknikker mellem partnerne i ESS er også en grundlæggende forudsætning for, at systemet kan fungere uden problemer. Dette fremmes gennem udviklingen af det europæiske uddannelsesprogram inden for statistik.

Målsætningerne i programperioden er følgende: Kommissionen og medlemsstaterne vil tage passende initiativer med henblik på at efterleve adfærdskodeksen for europæiske statistikker. Der vil blive indført strukturer og procedurer med henblik på at overvåge og rådgive om overholdelsen af adfærdskodeksen i Eurostat og hos de nationale statistikmyndigheder. Et rådgivende organ på højt plan skal komplettere styringsstrukturen. Der skal indføres en procedure for kvalitetsmærkning af officielle europæiske statistikker. Det europæiske uddannelsesprogram inden for statistik har til formål at forbedre den generelle kvalitet af de europæiske statistikker gennem en højnelse af statistikernes kvalifikationer og fremme af deres uafhængighed, tilskyndelse til både teoretisk og praktisk uddannelse samt udveksling af bedste praksis og erfaringer. |

- 2.2. Samarbejde med brugerne

Det er yderst vigtigt, at der føres en tæt, løbende dialog med brugerne af Fællesskabets statistikker om deres behov, de formål, de rent faktisk anvender dataene til, og deres prioriteringer. Det nuværende samarbejde med brugerne er meget gavnligt og omfatter bl.a. aktiviteterne i Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Statistisk Information på det Økonomiske og Sociale Område (CEIES), samarbejdet med de europæiske brancheorganisationer og de formelle drøftelser af det statistiske arbejdsprogram i Kommissionens tjenestegrene. Men da antallet af brugere af Fællesskabets statistikker vokser og brugerne får mere forskelligartede behov, vil Eurostat yderligere styrke dialogen mellem det europæiske statistiske system og dets brugere.

Målsætningerne i programperioden er følgende: Afstanden mellem brugere og producenter af data skal mindskes ved at forbedre kommunikationen med forskellige brugergrupper og -netværk. Der skal foretages en proaktiv undersøgelse af brugerbehovene. Dette vil sætte det europæiske statistiske system i stand til at imødekomme nye behov mere effektivt. CEIES skal styrkes. Dette vil medvirke til at gøre udviklingen af Fællesskabets statistikker mere brugerorienteret. |

- 2.3. Teknisk samarbejde med lande uden for EU

I samspillet mellem EU og dets nabolande samt med andre regioner og lande i hele verden er det nødvendigt med pålidelige officielle statistikker om disse landes økonomiske og sociale forhold. Der finder et omfattende teknisk samarbejde sted med det formål at opbygge de pågældende landes statistiske kapacitet og levere de statistikker, som er nødvendige for forvaltningen af EU's politikker. Dette gælder især kandidatlandene. Som led i samarbejdet udnyttes den ekspertise, som mange partnere i det europæiske statistiske system er i besiddelse af.

Målsætningen i programperioden er følgende: At udarbejde og gennemføre regionale udviklingsprogrammer og sikre, at der er tæt forbindelse mellem de statistiske aktioner og EU-programmernes bredere målsætninger. |

- 2.4. Samarbejde med internationale organisationer

Statistikker skal ikke kun være sammenlignelige EU-medlemsstaterne imellem, men også på det bredere internationale plan, og mange af områderne i det europæiske statistiske system (ESS) er da også baseret på internationalt anerkendt metodologi. I mange tilfælde fører ESS an og udvikler standarder, inden de globale standarder udvikles. I sådanne tilfælde er det meget vigtigt, at de globale metodologier tager hensyn til den europæiske udvikling. Det internationale samarbejde omfatter også fælles forvaltning af store projekter og koordinering af arbejdsprogrammer og dataindsamlingsaktiviteter for at undgå dobbeltarbejde.

Erfaringen viser, at en koordineret fælles holdning er vigtig, hvis EU's prioriteringer skal have indflydelse på dagsordenen for de internationale statistiske systemer og disses udvikling og harmonisering. Der er derfor blevet indledt et intensivt arbejde med fastlæggelse og koordinering af EU's holdninger forud for internationale møder på højt plan.

Målsætningerne i programperioden er følgende: At sørge for, at EU konsekvent er repræsenteret - og, når det er relevant, koordinerer sine holdninger - i de vigtigste internationale statistiske fora, og når det gælder emneområder, som prioriteres højt i forbindelse med EU's politikker. At fremme internationalt samarbejde og koordinering af arbejdsprogrammer for at undgå dobbeltarbejde og forbedre de internationale statistikkers sammenlignelighed. |

- 3. INSTRUMENTER

3.1. Bedre lovgivning

I artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 322/97 er der fastsat tre former for "særlige statistiske aktioner", der kan anvendes til at gennemføre Fællesskabets statistiske program: for det første lovgivning, der vedtages efter den fælles beslutningsprocedure, og som kan give Kommissionen visse gennemførelsesbeføjelser; for det andet foranstaltninger, der træffes direkte af Kommissionen, men som er underkastet strenge begrænsninger, nemlig at foranstaltningerne ikke må vare over ét år, at de data, der skal indsamles, skal foreligge eller være tilgængelige forlods hos de ansvarlige nationale myndigheder, og at alle de ekstraomkostninger på nationalt plan, der måtte følge af foranstaltningen, skal afholdes af Kommissionen; for det tredje aftaler mellem Eurostat og medlemsstaternes myndigheder.

I de fleste situationer, hvor det er nødvendigt at indsamle statistiske oplysninger, bør det foretrukne valg være at vedtage lovgivning i overensstemmelse med traktatens bestemmelser. Denne lovgivning skal være baseret på en realistisk lovgivningspolitik i overensstemmelse med Kommissionens politik for enklere og mere målrettet lovgivning. Nye lovgivningsinitiativer vil i alle enkeltheder blive udarbejdet i samarbejde med de berørte parter og skal modsvare brugernes behov, undgå at lægge for stor en byrde på respondenterne og tage behørigt hensyn til prioriteringer, omkostninger og mulighederne for at opnå de ønskede resultater.

Målsætningerne i programperioden er følgende: På bestemte områder, hvor den regelmæssige udarbejdelse har gjort EF-statistikkerne modne til det, skal der tages initiativer til at afløse aftaler med fællesskabslovgivning. På statistiske områder, hvor fællesskabslovgivningen er meget sammensat, skal der tages initiativer til at omarbejde og forenkle lovgivningen. På statistiske områder, hvor fællesskabslovgivningen ikke effektivt modsvarer brugernes behov, prioriteringerne og den socioøkonomiske og teknologiske situation, skal der tages initiativer til at ophæve eller revidere lovgivningen. |

- 3.2. Kontrol med overholdelsen af lovgivningen

Kriterierne for kvaliteten af Fællesskabets statistikker omfatter - ud over de videnskabelige krav - det grundlæggende krav om overensstemmelse med principperne i traktaten og den afledte lovgivning. En streng og systematisk overvågning af anvendelsen af lovgivningen er derfor en vigtig prioritering. I den forbindelse vil der blive fulgt en sammenhængende helhedstrategi for overholdelse af lovgivningen. Den vil tage udgangspunkt i principperne om en realistisk lovgivningspolitik, medlemsstaternes forpligtelse til systematisk at anvende statistiklovgivningen samt en sammenhængende og systematisk kontrol med overholdelsen af lovgivningen. En del af processen med at overvåge, om lovgivningen overholdes, består i at have tætte kontakter til de kompetente nationale myndigheder i alle faser.

Målsætningen i programperioden er følgende: At sikre systematisk kontrol med overholdelsen af fællesskabslovgivningen. |

- 3.3. Bedre opfyldelse af brugernes behov

For at forbedre statistikservicen over for brugerne og ESS's effektivitet generelt skal der i højere grad fokuseres på de centrale behov i forbindelse med EU's politikker. Her vil man gå frem efter "EU-først-princippet", en pragmatisk strategi, der skal lette udarbejdelsen af europæiske aggregater, som er særlig vigtige for Fællesskabets politikker. Herudover skal ESS's fleksibilitet og evne til hurtigt at imødekomme ændrede brugerbehov styrkes.

Målsætningerne i programperioden er følgende: Kohærensen på tværs af de statistiske systemer skal forbedres. Dette vil styrke mulighederne for at imødekomme brugernes behov ved at kombinere forskellige statistiske kilder. Der skal i bestemte tilfælde gøres større brug af ad hoc-moduler i forbindelse med fællesskabsundersøgelser. Dette vil øge lydhørheden over for nye behov. Kravene skal i højere grad differentieres efter landenes vægtning i de europæiske aggregater. Dette vil mindske omkostningerne betydeligt for nogle nationale myndigheder, ligesom det vil mindske byrden for respondenterne. Desuden vil det forbedre EU-aggregaternes aktualitet. Der kan i bestemte tilfælde anvendes europæiske stikprøver med det formål at sørge for god datakvalitet for så vidt angår de europæiske aggregater. Dette vil forbedre kohærensen og sammenligneligheden samt strømline produktionsprocesserne. |

- 3.4. Finansiel støtte til aktioner, der bidrager til Fællesskabets målsætninger

For at sikre rettidig opfyldelse af brugernes behov kan Kommissionen yde støtte til statistikudvikling og kapacitetsopbygning i ESS ved at indgå tjenesteydelseskontrakter eller tilskudsaftaler.

Målsætningen i programperioden er følgende: Der skal indgås tjenesteydelseskontrakter og tilskudsaftaler med henblik på at sikre en optimal statistikudvikling og kapacitetsopbygning i det europæiske statistiske system, idet de disponible ressourcer udnyttes bedst muligt. |

- 3.5. Udnyttelse af partnernes ekspertise i fællesskabssammenhæng

For at opfylde ESS's målsætninger og sikre den forbedring af programmer, processer og produkter, der er nødvendig for at imødekomme de stadig større brugerbehov, kræves der ikke kun tilstrækkelige ressourcer; der skal også sættes ind med alle ESS's kreative kræfter og kompetencer. Der skal derfor indføres nye metoder til at strukturere den praktiske tilrettelæggelse af visse aktiviteter - idet man udnytter den ekspertise og bedste praksis, der er til rådighed - for at frigøre synergieffekter og forbedre effektiviteten og kvaliteten generelt.

Målsætningen i programperioden er følgende: Der skal indføres fælles strukturer, værktøjer og processer. Det skal ske med deltagelse af de nationale myndigheder og relevante tjenestegrene i Kommissionen, og således at man fremmer visse medlemsstaters specialisering i bestemte former for statistisk virksomhed til gavn for ESS som helhed. |

- 3.6. Formidling

I programperioden vil der ske væsentlige ændringer i formidlingsmål og -værktøjer, som ikke blot vil ændre selve formidlingsfunktionens karakter betydeligt, men også i høj grad indvirke på de øvrige faser af den statistiske produktionsproces.

Den hurtige udvikling i internettets kapacitet og tilgængelighed vil gøre dette til det vigtigste værktøj til formidling af statistiske data i fremtiden. Det vil øge antallet af potentielle brugere betydeligt og dermed skabe nye muligheder for formidling. Det vil desuden give mulighed for et mere intensivt samarbejde mellem Eurostat og de nationale statistiske kontorer. Internettet vil imidlertid også medføre store nye udfordringer med hensyn til at præsentere dataene brugervenligt, således at brugerne nemmere kan finde statistiske oplysninger, få dem frem på skærmen og forstå dem. Den formidling, der i dag foregår via papirpublikationer og offline elektroniske medier, skal overgå til at blive en supplerende form for formidling. Passende strukturer til brugerbistand og kommunikation med brugergrupper er vigtige bestanddele i en effektiv formidling.

Målsætningerne i programperioden er følgende: Eurostat's hjemmeside skal forbedres med hensyn til indhold, brugervenlighed og funktioner, og samtidig skal den leve op til bedste praksis. Der skal i højere grad samarbejdes med andre formidlingsplatforme i ESS og i andre af Kommissionens tjenestegrene for at lette anvendelsen af netsteder og forbedre værdien af de statistiske oplysninger for brugerne. |

- 3.7. Cost-benefit-balancen

ESS skal nøje overvåge balancen mellem på den ene side behovet for oplysninger til brug for Fællesskabets politik og på den anden side de ressourcer, der er nødvendige både på EU-plan og på nationalt og regionalt plan for at kunne levere disse oplysninger. Det er specielt vigtigt at få fremskaffet de nødvendige ressourcer på nationalt plan for at kunne opfylde de behov, der er for statistiske oplysninger, når der skal træffes beslutninger om EU-politikker. Det er imidlertid også vigtigt at bevare tilstrækkelig fleksibilitet med henblik på at gøre det muligt for de nationale myndigheder at opfylde Fællesskabets statistiske behov på den mest omkostningseffektive måde.

Fastsættelsen af prioriteringer skal baseres på tre overordnede, vejledende principper:

- vurdering af brugernes behov, herunder af relevansen for politikudformningen på fællesskabsplan

- vurdering af omkostningerne for respondenterne, medlemsstaterne og Kommissionen

- vurdering af specifikke statistiske spørgsmål, som har betydning for en bestemt statistiks omkostningseffektivitet, herunder afvejning af de forskellige komponenter, der udgør kvaliteten af statistikkerne, f.eks. "nøjagtighed" og "aktualitet", og mulighederne for fleksible indberetningsforpligtelser med fokus på EU's centrale behov.

Disse principper vil blive anvendt på en gennemsigtig måde og i overensstemmelse med de praktiske retningslinjer, der skal udvikles og styres af Eurostat i samarbejde med de nationale statistikmyndigheder. Formålet er at optimere den overordnede omkostningseffektivitet og opnå en afbalanceret prioritering af aktiviteterne i de årlige statistiske arbejdsprogrammer.

Målsætningerne i programperioden er følgende: Der skal indføres metoder med henblik på en gennemgribende revidering af Fællesskabets eksisterende statistikområder og en vurdering af nye eller betydeligt ændrede brugerbehov. Dette vil være vigtigt for den løbende forbedring af EF-statistikkerne, da det vil sikre afdækning af krav, som kan neddrosles eller sløjfes, og for indførelsen af reviderede eller nye initiativer inden for statistik. På statistiske områder, hvor der er pålagt virksomhederne en stor indberetningsbyrde, skal der indføres foranstaltninger til overvågning af byrden, og det skal undersøges, hvordan den kan mindskes. Et vigtigt redskab hertil vil være øget anvendelse af administrative data til statistiske formål. På de områder, hvor indberetningsbyrden er størst, skal der fastsættes mål for dens nedbringelse. |

- BILAG IIDET FEMÅRIGE STATISTISKE PROGRAM: MÅLSÆTNINGER OG AKTIONER

Dette bilag indeholder en oversigt over de fællesskabsstatistikker, der er nødvendige til gennemførelse af Den Europæiske Unions politikker. Efter et indledende afsnit om tværgående statistisk virksomhed til støtte for de overordnede politikprioriteringer beskrives statistikbehovene opdelt efter afsnittene i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Dette vil give en del gentagelser, da nogle af de statistiske aktiviteter bidrager til mere end ét afsnit. I dette bilag gøres der for hvert politikområde rede for den retlige ramme, den nuværende situation og de vigtigste initiativer, der skal tages i denne femårige periode.

Kommissionen vil hvert år drøfte sine prioriteringer med medlemsstaterne, så der kan fremkomme forslag til forenkling af statistikkravene. Disse forslag skal integreres i arbejdet med vedtagelse af nye retsgrundlag og gennemførelsesforanstaltninger hertil. For at fremme forenkling og modernisering af dataindsamlingsmetoderne og dermed lette indberetningsbyrden vil der desuden jævnligt blive drøftet bedste praksis for dataindsamling med medlemsstaterne, og denne praksis vil blive gjort til genstand for udveksling medlemsstaterne imellem.

TVÆRGÅENDE STATISTISK VIRKSOMHED TIL STØTTE FOR FÆLLESSKABETS OVERORDNEDE POLITIKPRIORITERINGER

Strukturindikatorer og indikatorer for bæredygtig udvikling

Den retlige ramme

Lissabon-strategien, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i marts 2000, affødte en række strukturindikatorer, hovedsagelig vedrørende økonomisk vækst og beskæftigelse, jf. de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse 2005 (EF-traktatens artikel 99). Strategien for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i juni 2006, har tilvejebragt et nyt grundlag for indikatorer for bæredygtig udvikling.

Den nuværende situation

Det kræver statistiske oplysninger og indikatorer at overvåge gennemførelsen og virkningerne af Lissabon-strategien og strategien for bæredygtig udvikling, som begge er af tværgående karakter. Der foretages hele tiden justeringer af indikatorerne for at tilpasse dem til de faktiske behov og for at forbedre kvaliteten af de oplysninger, der leveres til den almene befolkning.

Nogle områder - f.eks. fødevaresikkerhed og -kvalitet, kemiske produkter og pesticider, sundhed og miljø, virksomhedernes ansvar, biologisk mangfoldighed, naturressourcer, transport, marine økosystemer, god forvaltningsskik og finansielle tjenesteydelser - er endnu ikke tilstrækkelig dækket af indikatorer.

De vigtigste initiativer 2008-2012

- Strukturindikatorerne og indikatorerne for bæredygtig udvikling skal tilpasses de nye brugerbehov og specifikke nationale programmer.

- Der skal udvikles nye indikatorer for bæredygtig udvikling i samarbejde med andre tjenestegrene i Kommissionen og Det Europæiske Miljøagentur for bedre at opfylde eksisterende og kommende behov, især inden for fødevaresikkerhed og -kvalitet, kemiske produkter og pesticider, sundhed og miljø, virksomhedernes ansvar, biologisk mangfoldighed, naturressourcer, transport, marine økosystemer, arealanvendelse og god forvaltningsskik. De regionale opdelinger vil blive videreudviklet efter behov.

- De eksisterende indikatorers kvalitet skal forbedres, og oplysningerne om kvaliteten af offentliggjorte indikatorer skal kompletteres.

- Kommunikationen om både strukturindikatorer og indikatorer for bæredygtig udvikling skal styrkes i overensstemmelse med de underliggende strategiers betydning.

Udvidelsen

Den retlige ramme

I forbindelse med tiltrædelsesforhandlingerne skal Kommissionen have et komplet sæt pålidelige statistikker til rådighed, som metodologisk set er sammenlignelige med EU-landenes statistikker. Den statistiske bistand til nye medlemsstater, kandidatlande og potentielle kandidatlande er stærkt reguleret, bl.a. af tiltrædelsesakten og Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa).

Den nuværende situation

EU lever op til sine målsætninger inden for statistisk bistand, men står nu over for tre udfordringer af en lidt anden karakter:

- at integrere de potentielle nye medlemmer i alle fællesskabsmekanismerne, f.eks. budgetterne for egne indtægter og strukturfondene og alle andre emner og programmer

- at sørge for god forberedelse af kandidatlandene forud for tiltrædelsen ved at deltage i forhandlingsforløbet og følge op på de forpligtelser, de indgår under forhandlingerne og frem til tiltrædelsen

- at fortsætte med at forberede de resterende kandidatlande og hjælpe dem med at nå frem til fuldstændig overholdelse af den gældende fællesskabslovgivning.

Dette stiller store krav til kandidatlandenes statistikproduktionen. Grundlæggende økonomiske statistikker er uundværlige, herunder statistiske oplysninger om den sektormæssige og regionale fordeling af bruttonationalproduktet, befolkningen, beskæftigelsen osv. Andre vigtige statistikker måler gennemførelsen af det indre marked, f.eks. med hensyn til handel med varer og tjenesteydelser, etableringsretten, betalingsbalancen, kapitalstrømme, personmobilitet samt industriproduktion og -struktur. Der er desuden behov for statistikker til støtte for EU's politikker på vigtige områder, som er følsomme i forbindelse med tiltrædelsesforhandlingerne, f.eks. landbrug, transport, regionale forhold og miljø.

De vigtigste initiativer 2008-2012

- Indsamlingen af sammenlignelige data til vigtige politikker skal konsolideres med henblik på forhandlinger og til intern brug i Kommissionen.

- Der skal fortsat ydes bistand til nye medlemsstater, kandidatlande og potentielle kandidatlande for at tilpasse deres statistiske systemer til Fællesskabets krav.

AFSNIT I FRIE VAREBEVÆGELSER

Den retlige ramme

Traktatbestemmelser: artikel 133 (den fælles handelspolitik). Retsakter, der dækker relevante statistiske områder: Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 638/2004 om statistikker over varehandelen mellem medlemsstaterne og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 3330/91 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 184/2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer.

Den nuværende situation

Nogle af de vigtigste resultater i den foregående programperiode var justeringerne af lovgivningen om handelsstatistik, hovedsagelig hvad angår Intrastat-forordningen, gennemførelsen af Intrastat-indberetningssystemet i de nye medlemsstater og nedbringelsen af antallet af positioner i den kombinerede nomenklatur. Dette arbejde blev udført for bedre at imødekomme brugernes behov for statistiske data på både fællesskabsplan og medlemsstatsplan, idet det muliggjorde en korrekt fortolkning af den makroøkonomiske udvikling og en vurdering af EU's og medlemsstaternes konkurrenceevne. Samtidig blev indsamlingen og bearbejdningen af de statistiske data effektiviseret, og den administrative byrde for leverandørerne af statistiske oplysninger blev som følge heraf reduceret. Disse resultater svarer i det store og hele til Lissabon-dagsordenens målsætninger.

I perioden 2008-2012 vil målet være at fortsætte forenklingsarbejdet, harmoniseringen af de forskellige typer statistikker over internationale varebevægelser og betalingsbalancestatistikken og samtidig undersøge mulighederne for at forbinde handelsstatistiske data og nomenklaturer med andre typer statistikker, fortrinsvis erhvervsstatistik og nomenklaturer for økonomiske aktiviteter. Dette vil være endnu et skridt i retning af en enklere og mere gennemsigtig og forståelig ramme for udarbejdelse og anvendelse af handelsstatistik, hvilket yderligere vil mindske den administrative byrde for virksomhederne og dermed gavne den europæiske økonomis konkurrencestilling. Samtidig vil man ved at forbinde de forskellige typer statistikker med hinanden formentlig gøre det muligt at anvende nye former for analyse af den økonomiske og strukturelle udvikling og af bæredygtig anvendelse af ressourcer i EU.

De vigtigste initiativer 2008-2012

- Kommissionen vil foreslå et envejssystem for Intrastat, der skal træde i kraft i 2010.

- Der vil blive udviklet metoder og værktøjer med henblik på en bedre integration af de forskellige typer statistiske oplysninger, der afkræves virksomhederne.

- Konsistensen mellem varehandelsstatistikken og betalingsbalancestatistikken vil blive forbedret yderligere ved at gøre disse to typer varestatistikker forenelige med hinanden.

AFSNIT II LANDBRUG

Den retlige ramme

Landbrugsstatistikken afspejler landbrugets store integration i EU, den fælles landbrugspolitiks store vægt i EU's budget og den væsentlige rolle, denne statistik spiller for beslutningstagningen i forbindelse med den fælles landbrugspolitik.

Den nuværende situation

Den traditionelle landbrugsstatistik, der fortsat vil have afgørende betydning for den fælles landbrugspolitik (markedsforvaltning), skal konsolideres og rationaliseres. På den anden side vil de nye politikområder (udvikling af landdistrikterne, overholdelse af miljølovgivningen og miljøpåvirkning samt fødevaresikkerhed) kræve strukturelle statistikker, som eventuelt skal udarbejdes mindre hyppigt, men som skal opfylde behovet for detaljerede og i nogle tilfælde specifikke geografiske opdelinger svarende til f.eks. rumlige data (geodata) om jord, vandskel og biologisk mangfoldighed. Landbrugstællingen i 2010 vil være en meget værdifuld kilde i den forbindelse.

Et af de vigtigste forslag i Kommissionens handlingsplan for økologisk landbrug fokuserer på udviklingen af markedet for økologiske fødevarer på grundlag af statistiske oplysninger. Med henblik herpå vil man overveje at indsamle statistiske data om både produktion og markedsføring af økologiske produkter. Den retlige struktur af EU's landbrugsstatistiksystem skal i nær fremtid forenkles og derefter gennemføres i både EU- og kandidatlandene.

Der vil blive lagt særlig vægt på udviklingen af specifikke indikatorer for miljøforvaltning og bæredygtig forvaltning af skove og træforarbejdningsindustrien. Der vil være behov for overvågning af EU-handlingsplanen for skovbruget efter lanceringsfasen, som er planlagt i 2006/2007.

Fiskeristatistikprogrammet skal bl.a. omfatte fortsat gennemførelse af den eksisterende lovgivning, også for akvakulturstatistik, udvikling af socioøkonomiske indikatorer og indikatorer for bæredygtig udvikling samt udarbejdelse af forsyningsbalancer for fiskevarer. Eurostat vil følge udviklingen i den foreslåede havpolitik og tilpasse sit arbejdsprogram i overensstemmelse hermed.

De vigtigste initiativer 2008-2012

- Ifølge lovgivningen skal der i princippet gennemføres en landbrugstælling i 2010 (hvis resultater skal foreligge senest i 2011) samt en tiårig undersøgelse af vindyrkningsarealer. Resultaterne af 2007-undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur skal foreligge i 2008 (sammen med resultaterne af 2007-undersøgelsen vedrørende frugttræer).

- Ifølge lovgivningen skal der gennemføres undersøgelser af produktionsmetoder i landbruget, arealanvendelse, anvendelse af input og økologisk landbrug.

- De løbende undersøgelser af vegetabilsk og animalsk produktion skal gennemføres efter den reviderede lovgivning. De foreslåede retsakter sigter mod at konsolidere og forenkle den eksisterende lovgivning.

- Afhængigt af konklusionerne af den igangværende gennemførlighedsundersøgelse skal der udarbejdes statistikker over indkomsten i sektoren landbrugshusstande.

- Indikatorerne for udvikling af landdistrikterne og landbrugsmiljøindikatorerne vil blive videreudviklet og gjort tilgængelige.

- Der vil blive lagt særlig vægt på udviklingen af et mere effektivt system til indsamling og validering af landbrugsstatistikker.

- Der skal udarbejdes nye statistiske oplysninger til vejledende brug i forbindelse med den foreslåede havpolitik, der er under udarbejdelse i Kommissionen.

AFSNIT III DEN FRIE BEVÆGELIGHED FOR PERSONER, TJENESTEYDELSER OG KAPITAL[11]

Den retlige ramme

Den frie bevægelighed for kapital og tjenesteydelser er meget vigtig for det indre marked i EU. Den hører til de såkaldte "grundlæggende frihedsrettigheder", som er kernen i det indre marked. Kommissionen har i forbindelse med sit ansvar for overvågning af korrekt og rettidig gennemførelse af traktatens bestemmelser om den frie bevægelighed for kapital og tjenesteydelser behov for pålidelige og sammenlignelige statistiske oplysninger.

De relevante traktatbestemmelser om den frie bevægelighed for kapital findes i EF-traktatens artikel 56-60. Retten til fri udveksling af tjenesteydelser på tværs af grænserne er fastsat i EF-traktatens artikel 49. Retsakter, der dækker relevante statistiske områder: Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 184/2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer, Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1608/2003/EF om produktion og udvikling af fællesskabsstatistikker om videnskab og teknologi samt Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over udenlandske datterselskabers struktur og aktiviteter (KOM(2005) 88 endelig).

Den nuværende situation

Da den frie bevægelighed for tjenesteydelser og kapital får stadig større betydning, stiger efterspørgslen efter statistikker af høj kvalitet. Udfordringen består i at offentliggøre relevante data rettidigt og tilpasse systemet til de politiske beslutningstageres ændrede krav, samtidig med at indberetningsbyrden holdes på et lavt niveau.

Fra 2006 vil gennemførelsen af betalingsbalanceforordningen forbedre kvaliteten af dataene om handel med tjenesteydelser og direkte investeringer. Herudover vil statistikker over udenlandske datterselskaber gøre det muligt at måle globaliseringen af produktionssystemerne. De udarbejdede statistikker vil fortsat dække både extra-EU- og intra-EU-handel og dermed opfylde det indre markeds behov.

Det forhold, at multinationale virksomheder får stadig større betydning, vil nødvendiggøre nye former for dataindsamling. I henhold til den nye forordning om virksomhedsregistre skal der bl.a. indberettes individuelle data om grupper af multinationale foretagender til Eurostat, og der skal sendes harmoniserede oplysninger tilbage til medlemsstaterne, så der kan oprettes et fællesskabsregister over multinationale grupper af foretagender (EuroGroups), som skal implementeres fuldt ud fra og med 2008.

De politiske beslutningstagere i EU, de nationale tilsynsmyndigheder og postvirksomhederne har brug for, at der regelmæssigt udarbejdes statistikker af høj kvalitet over posttjenester til støtte for udviklingen i retning af et åbent postmarked og derefter. De nærmere bestemmelser om dataindsamlingen vil blive baseret på vurderingen af pilotprojektet fra 2006 for at sikre data af høj kvalitet.

Internationaliseringen af forskning og udvikling og af de menneskelige ressourcer, der er forbundet hermed, er altafgørende for, hvordan den europæiske økonomi vil klare sig. Det er derfor vigtigt at indsamle FoU-data i forbindelse med betalingsbalancen, statistikker over udenlandske datterselskaber og foranstaltninger vedrørende multinationale virksomheder.

De vigtigste initiativer 2008-2012

- Nomenklaturen for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2, der indeholder en mere detaljeret opdeling af tjenesteydelser, vil blive anvendt på alle relevante områder.

- Det skal sikres, at vigtig lovgivning (om betalingsbalancen, international handel med tjenesteydelser, udenlandske direkte investeringer og udenlandske datterselskaber) gennemføres og ajourføres.

- Der skal tilsigtes bedre måling af internationaliseringen af forskning og udvikling.

- Arbejdet med statistikker over opholdstilladelser - omfattende både EU-borgere og tredjelandsstatsborgere - vil fortsætte, så længe der er behov for denne type data i forbindelse med Fællesskabets politikker.

AFSNIT IV VISUM, ASYL, INDVANDRING OG ANDRE POLITIKKER I FORBINDELSE MED DEN FRIE BEVÆGELIGHED FOR PERSONER[12]

Den retlige ramme

Der vil blive udviklet statistikker over migration og asyl samt kriminalitet og strafferetspleje for at opfylde de nye behov for statistikker til støtte for Kommissionens handlingsplan om gennemførelse af Haag-programmet om styrkelse af frihed, sikkerhed og retfærdighed. Denne handlingsplan omfatter bl.a. forslag til forvaltning af migrationsstrømme, migranters sociale og økonomiske integration, grænsekontrol, asyl og styrkelse af sikkerheden gennem fælles tiltag til bekæmpelse af kriminalitet, især organiseret kriminalitet. Der skal stilles betydeligt flere og bedre statistikker til rådighed for at kunne støtte disse foranstaltninger. Det gælder specielt for gennemførelsen af de fire nye fonde, der er foreslået i rammeprogrammet om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme for perioden 2007-2013[13]. Arbejdet hermed vil begynde inden 2008 og fortsætte i hele dette statistiske programs livscyklus og derefter.

Den nuværende situation

Fællesskabets statistikker over migration og asyl er i øjeblikket berørt af alvorlige problemer med manglende data og ringe harmonisering. Der er iværksat foranstaltninger til afhjælpning af disse svagheder, og arbejdet hermed vil fortsætte i hele programperioden. Disse forbedringer vil ske i kraft af gennemførelsen af ny lovgivning om EF-statistikker over migration og asyl i de første år af dette program. Der vil blive udarbejdet kriminalstatistik i overensstemmelse med EU-handlingsplanen 2006-2010 for en overordnet og sammenhængende EU-strategi for måling af kriminalitet og strafferetlig behandling deraf. Det vil blive undersøgt, hvorvidt det er muligt og ønskeligt at indføre et retsgrundlag for disse statistikker.

I erkendelse af de store forskelle i medlemsstaternes administrative og statistiske systemer for migration og asyl og for kriminalitet og strafferetspleje vil foranstaltningerne til forbedring af statistikkernes sammenlignelighed sætte fokus på harmonisering af statistikproduktionen snarere end på indførelsen af fælles datakilder og procedurer. I nogle tilfælde kan det dog være nødvendigt at udvikle nye datakilder (f.eks. til statistikker over organiseret kriminalitet).

De vigtigste initiativer 2008-2012

- Lovgivningen om Fællesskabets migrations- og asylstatistikker skal gennemføres fuldt ud. Det vil give et grundlag for løbende foranstaltninger, der kan styrke disse statistikkers tilgængelighed, sammenlignelighed, aktualitet og politikrelevans.

- Der skal udvikles statistikker, som kan give socioøkonomiske oplysninger om indvandrergrupper, bl.a. ved gennemførelse af ad hoc-moduler i arbejdsstyrkeundersøgelsen og indsamling af oplysninger om indvandrere som led i Fællesskabets folketællingsprogram for 2011.

- Der skal indføres EF-statistikker over kriminalitet (herunder organiseret kriminalitet), viktimisering og strafferetspleje, og sammenligneligheden af oplysningerne skal forbedres, eventuelt gennem udarbejdelse og gennemførelse af et fælles EU-modul om viktimisering.

AFSNIT V TRANSPORT

Den retlige ramme

EU's transportpolitik har udviklet sig meget hurtigt i de sidste 15 år. Formålet med denne politik er fastlagt i hvidbøgerne om transport fra 1992 og 2001 samt i Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet "Hold Europa i bevægelse - Bæredygtig mobilitet på vores kontinent - Midtvejsevaluering af Europa-Kommissionens hvidbog fra 2001 om transportpolitikken" fra juni 2006 (KOM(2006) 314 endelig). Politikken sigter mod at optimere transportsystemet ved at sørge for, at individuelle transportformer og disses samspil i intermodale transportkæder fungerer effektivt, konkurrencedygtigt, sikkert og miljøvenligt. Det er nødvendigt med renere og mere effektiv transport, for at den øgede mobilitet ikke skal få negative konsekvenser. EU's transportpolitik er et vigtigt element i EU's strategi for bæredygtig udvikling og Lissabon-dagsordenen for vækst og beskæftigelse.

Den nuværende situation

Fællesskabets transportstatistikker skal udvikle sig til et fuldstændigt transportinformationssystem bestående af data om gods- og passagerstrømme, trafik, infrastruktur, transportformer, materiel, personmobilitet, sikkerhed, energiforbrug, miljøpåvirkning, transportomkostninger, infrastrukturinvesteringer, transportvirksomheder og strukturindikatorer og indikatorer for bæredygtig udvikling.

Dækningen af statistikkerne over gods- og passagerstrømme og trafik er tilfredsstillende for alle transportformer, undtagen for passagertransport ad landevej og ikke-motoriserede transportformer. Herudover mangler der i øjeblikket i trafikstatistikken for alle transportformer vigtige data, som er nødvendige for at kunne overvåge færdselstætheden, emissioner til luft og anden negativ miljøpåvirkning. Godstransportstatistikkerne drejer sig fortsat hovedsagelig om enkelte transportformer og giver ikke tilstrækkelige oplysninger om intermodale transportkæder.

I det nuværende transportinformationssystem mangler der oplysninger om investeringer i og omkostninger i forbindelse med transportinfrastruktur, ligesom der mangler geografisk opdelte oplysninger om transportnet og -strømme med forbindelser mellem den geografiske repræsentation af trafiknettet og de data, der indsamles om dette net. Disse oplysninger er nødvendige til støtte for investeringer i den europæiske transportinfrastruktur og Fællesskabets regionalpolitik.

De vigtigste initiativer 2008-2012

- Dækningen af alle transportformer i form af retsgrundlag for Fællesskabets transportstatistikker skal konsolideres og kompletteres. Det igangværende arbejde med udarbejdelse af indikatorer for fordelingen på forskellige transportformer af både passager- og godstransport skal fortsættes. Der vil blive lagt særlig vægt på passagertransport ad landevej.

- Indsamlingen af supplerende statistikker over intermodale transportkæder og bytransport samt udarbejdelsen af indikatorer, som er nødvendige for at kunne overvåge integreringen af miljø- og sikkerhedshensyn i transportpolitikken, skal fremmes. Indsamlingen af data om infrastrukturinvesteringer og -omkostninger skal tages op til revision. Der skal også tages hensyn til behovet for indikatorer for logistikresultater. Der vil blive lagt særlig vægt på indsamlingen af data udtrykt i køretøjkilometer .

AFSNIT VI DE FÆLLES REGLER OM KONKURRENCE, FISKALE SPØRGSMÅL OG INDBYRDES TILNÆRMELSE AF LOVGIVNINGERNE

Der er ikke behov for et egentligt statistisk program. De statistiske oplysninger til dette afsnit afledes efter behov af de data og indikatorer, der udarbejdes i forbindelse med andre afsnit i programmet.

AFSNIT VII DEN ØKONOMISKE OG MONETÆRE POLITIK

Den retlige ramme

Traktatbestemmelser: Artikel 99 (koordinering og overvågning af den økonomiske politik, 104 (overvågning af den finanspolitiske udvikling), 105 (monetær politik og prisstabilitet) 133 (den fælles handelspolitik), 269 (egne indtægter), De vigtigste retsakter: Rådets forordning nr. 2223/96 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (ENS 95), Rådets forordning nr. 1287/2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser ("BNI-forordningen"), Rådets afgørelse 2000/597/EF om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter, Rådets forordning nr. 3605/93 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, Rådets forordning nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser, Rådets forordning nr. 1165/98 om konjunkturstatistik, Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 184/2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer samt EU's personalevedtægt.

Den nuværende situation

Overvågningen og koordineringen af den makroøkonomiske politik i EU, gennemførelsen af den monetære politik i Den Økonomiske og Monetære Union samt Fællesskabets strukturpolitikker skal baseres på pålidelig statistisk information. Desuden er tilvejebringelsen af statistikker til administrativ brug i EU yderst vigtig.

Eurostat og medlemsstaterne skal sikre, at dataindberetningsprogrammet under det europæiske nationalregnskabssystem gennemføres efter hensigten. De pågældende data er meget vigtige i forbindelse med konjunktur- og strukturanalyser. Der vil blive gjort en stor indsats for at forbedre målingen af produktivitet, der fremmes af Euklems-projektet.

Tilvejebringelsen af statistikker til administrativ brug i EU er fortsat yderst vigtig. Det drejer sig bl.a. om BNI- og momsdata til beregning af egne indtægter, makroøkonomiske data, som er nødvendige i forbindelse med strukturpolitikkerne (især købekraftspariteter) , og data, som er nødvendige i forbindelse med EU-tjenestemænds vederlag og pensioner.

Der vil blive ført tilsyn med harmoniseringen og sammenligneligheden af de data, der anvendes i forbindelse med den budget- og finanspolitiske overvågning , for at sikre, at de politiske beslutningstagere råder over sammenlignelige statistiske instrumenter af høj kvalitet, der kan danne grundlag for velfunderede vurderinger af situationen i de enkelte medlemsstater.

I de senere år er udviklingen i de harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) blevet langsommere, og der skal gøres en mere målrettet indsats for at forbedre kvaliteten af forbrugerprisindeksene (navnlig hvad angår ejerboliger, kvalitetsjusteringer og prøveudtagning).

Der er behov for løbende at forbedre aktualiteten, dækningen og formidlingen af de vigtigste europæiske økonomiske indikatorer (PEEI). Hvad angår konjunkturstatistikken skal der ske forbedringer i dækningen af tjenesteydelser, specielt med hensyn til produktionspriser for tjenesteydelser, længden af tidsserierne og dataenes aktualitet.

For så vidt angår betalingsbalancestatistikken består de nuværende udfordringer bl.a. i at levere passende input til nationalregnskaberne og opretholde kvaliteten af kildedataene i de medlemsstater, hvor tærsklerne for bankernes indberetning hæves.

De vigtigste initiativer 2008-2012

- Aktiv deltagelse i revideringen af de internationale standarder for nationalregnskaber (SNA 93) og betalingsbalancestatistik (BPM5 - IMF's betalingsbalancemanual).

- Revidering af det europæiske nationalregnskabssystem (ENS 95).

- Gennemførelse af rev. 2 af NACE-nomenklaturen i forbindelse med nationalregnskaberne, betalingsbalancen og konjunkturstatistikken; gennemførelse af anden vigtig lovgivning.

- Indførelse af et europæisk system for forbrugerprisstatistikker baseret på HICP, forenkling og konsolidering af den retlige ramme for HICP og sikring af HICP's troværdighed gennem en mere effektiv kommunikationspolitik og strategi for overholdelse af lovgivningen.

AFSNIT VIII BESKÆFTIGELSE

Den retlige ramme

Udviklingen inden for EU's arbejdskraftstatistik vil være præget af den reviderede Lissabon-strategi, der nu er fokuseret på vækst og beskæftigelse i Europa, de mål og benchmarks, der er fastsat i forbindelse med den europæiske beskæftigelsesstrategi, og Den Økonomiske og Monetære Union, der kræver et fuldstændigt sæt statistikker omfattende kortere perioder end et år for at beskrive udviklingen på arbejdsmarkedet i euroområdet og Den Europæiske Union.

Den nuværende situation

Arbejdsmarkedsstatistikken bygger på et stærkt retsgrundlag , der sikrer regelmæssig indberetning af data til beregning af skøn over beskæftigelse, arbejdsløshed, lønninger og lønomkostninger. Alligevel vil det i forbindelse med nye politikområder være nødvendigt at udvide statistiklovgivningen til også at omfatte andre områder såsom i) statistikker over ledige stillinger, som evaluerer efterspørgselssiden af arbejdsmarkedet og supplerer statistikkerne over beskæftigelse og arbejdsløshed, ii) indvandreres situation på arbejdsmarkedet med henblik på en bedre integration af denne befolkningsgruppe og iii) overgangen fra skole til arbejdsliv, hvorved man vil støtte politikker, der kan sikre, at de unge integreres problemløst på arbejdsmarkedet. Andre områder såsom kvalitet i arbejdet og beskæftigelse set på baggrund af en aldrende arbejdsstyrke, arbejdstagernes og virksomhedernes tilpasningsevne samt informationssamfundets krav til arbejdsmarkedet vil fortsat være i centrum for statistikudviklingen.

De senere års forbedringer af arbejdsstyrkeundersøgelsen har gjort denne undersøgelse og dens årlige moduler til hovedkilden til udarbejdelse af sammenlignelige data om arbejdsmarkedet. Arbejdsstyrkeundersøgelsen er en husstandsundersøgelse, hvis resultater skal suppleres med virksomhedsdata såsom struktur- og konjunkturstatistikker over lønninger og lønomkostninger. Der er dog behov for yderligere kvalitetsmæssige forbedringer af arbejdsmarkedsstatistikken, f.eks. med henblik på at skabe bedre kohærens med beskæftigelsesdata fra nationalregnskaberne og fra andre erhvervs- og landbrugsundersøgelser og indføre europæiske ordninger for stikprøveudtagning og flash-estimater for at forbedre aktualiteten af de formidlede indikatorer. Der bør desuden foretages en tilbundsgående analyse af de eksisterende datakilder for at sikre mere fleksible procedurer for formidling af anonymiserede individuelle data til forskersamfundet og indføre en revideret fagklassifikation (ISCO) i 2011, som i højere grad afspejler jobstrukturen og gør det muligt at foretage bedre internationale sammenligninger.

De vigtigste initiativer 2008-2012

- Ad hoc-modulet i arbejdsstyrkeundersøgelsen 2008 om arbejdsmarkedsstituationen for indvandrere og deres efterkommere, ad hoc-modulet i arbejdsstyrkeundersøgelsen 2009 om overgangen fra skole til arbejdsliv og arbejdsstyrkeundersøgelsens program med ad hoc-moduler 2010-2012 skal fastlægges og gennemføres.

- Dækningen af undersøgelserne af løn- og lønomkostningsstrukturerne skal udvides til at omfatte hele økonomien, og 2008-lønomkostningsundersøgelserne og 2010-lønstrukturundersøgelsen skal gennemføres.

- Der skal i forbindelse med de kortsigtede arbejdsmarkedsstatistikker indføres europæiske ordninger for stikprøveudtagning baseret på en mere udstrakt brug af eksisterende data, så der kan udarbejdes aktuelle kvartalvise og månedlige beskæftigelses- og arbejdsløshedsaggregater for euroområdet.

- Arbejdskraftstatistikken skal gøre det muligt at overvåge informationssamfundets behov for arbejdskraft og knowhow.

- Fuldstændig gennemførelse af Rådets forordning om statistikker over ledige stillinger.

AFSNIT IX DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Den retlige ramme

Kommissionens ansvar for at forhandle handelsaftaler med tredjelande, herunder handelsaftaler om tjenesteydelser, er fastsat i traktatens artikel 133. Retsakter, der dækker relevante statistiske områder: Rådets forordning nr. 1172/95 om statistikker over Fællesskabets og dets medlemsstaters udveksling af goder med tredjelande, Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 184/2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer samt Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over udenlandske datterselskabers struktur og aktiviteter (KOM(2005) 88 endelig).

Den nuværende situation

Databehovene bliver større, i takt med at nye handelskonkurrenter og -partnere (f.eks. Kina, Indien, Brasilien og Latinamerika) gør sig gældende på verdensscenen, og også som følge af strukturelle ændringer inden for handel med varer og tjenesteydelser . Desuden prioriteres indsamling, analyse og harmonisering af data af høj kvalitet fra kandidatlandene og EU's vigtigste partnerlande fortsat højt.

Samtidig vil der blive gjort en indsats for at opretholde kvalitetsstandarderne for grænseoverskridende handel med tjenesteydelser, udenlandske direkte investeringer og udenlandske datterselskabers handel. I den forbindelse vil gennemførelsen af forordningen om betalingsbalancestatistikker og vedtagelsen af forordningen om EF-statistikker over udenlandske datterselskaber være særdeles vigtig.

De vigtigste initiativer 2008-2012

- Der skal gennemføres ny lovgivning om Extrastat, som har til hovedformål at stille yderligere relevante toldoplysninger og supplerende statistikker til rådighed gennem anvendelsen af registre over handelsvirksomheder.

- Det skal sikres, at vigtig lovgivning (om betalingsbalancen, international handel med tjenesteydelser, udenlandske direkte investeringer og udenlandske datterselskaber) gennemføres og ajourføres.

- Den Internationale Valutafonds nye internationale metodologiske standarder skal anvendes i EU i forbindelse med udarbejdelsen af betalingsbalancestatistikker.

- Håndbogen om statistik over international handel med tjenesteydelser (Manual on Statistics of International Trade in Services) og den reviderede udgave heraf skal gennemføres i EU.

AFSNIT X TOLDSAMARBEJDE

Der er ikke behov for et egentligt statistisk program. De statistiske oplysninger til dette afsnit afledes efter behov af de data og indikatorer, der udarbejdes i forbindelse med andre afsnit i programmet.

AFSNIT XI SOCIAL- OG ARBEJDSMARKEDSPOLITIKKEN, UDDANNELSE, ERHVERVSUDDANNELSE OG UNGDOM

Den retlige ramme

Statistikkerne på dette område vil tage udgangspunkt i den åbne koordinationsmetode for så vidt angår social udstødelse, pensioner og sundhedspleje og langvarig pleje; strategien for bæredygtig udvikling; EF-traktatens artikel 143 (rapporter om den sociale og arbejdsmarkedsmæssige situation) og 13 (bekæmpelse af forskelsbehandling); strategien for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; Rådets resolution fra 2003 om fremme af handicappedes beskæftigelse og sociale integration og Kommissionens meddelelse om lige muligheder for handicappede. I UN/ECE's "Strategy for Education for Sustainable Development" slås der også til lyd for dataudvikling.

Den nuværende situation

Systemet af statistikker over levevilkår og social beskyttelse beror på to grundpiller, nemlig ESSPROS (systemet af statistikker for social beskyttelse) og EU-SILC (statistikker over indkomstforhold og levevilkår), som danner grundlaget for Laeken-indikatorerne og pensionsindikatorerne i den åbne koordinationsmetode. Der skal ske yderligere fremskridt med hensyn til udvikling af indikatorer for fattigdom på regionalt plan og børnefattigdom.

Dataene om livslang uddannelse dækker formel, ikke-formel og uformel læring i uddannelsessystemer og de samme former for selvstyret læring. Der er på grundlag af eksisterende uddannelsesstatistikker blevet udarbejdet nye data om erhvervsuddannelse i virksomhederne (der måler virksomhedernes engagement i og bidrag til de ansattes erhvervsuddannelse) og voksenuddannelse. Der foreligger data om ungdomsanliggender i eksisterende undersøgelser, og disse vil blive udnyttet fuldt ud, inden der gøres en yderligere indsats for at integrere ungdomsaspekterne bedre i eksisterende undersøgelser.

Hvad angår sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen vil der ved dataindsamling og -analyse blive fokuseret på årsager, omstændigheder og omkostninger i forbindelse med arbejdsulykker, på erhvervsbetingede sygdomme og arbejdsrelaterede sundhedsproblemer samt på faktorer, der kan skade arbejdstagernes sundhed. Der vil blive udviklet og iværksat regelmæssig indsamling af statistikker, specielt harmoniserede undersøgelsesmoduler om handicap. Statistikkerne vil blive yderligere forbedret for at støtte de nationale strategier for udvikling af en tilgængelig og varig sundhedspleje og langvarig pleje af høj kvalitet .

Der er igangsat et forberedende arbejde med henblik på udvikling af en fælles metodologi for statistikker over omfanget og virkningerne af forskelsbehandling.

Hovedmålet med befolkningsstatistikken vil være at tilvejebringe de fuldstændige data og analyser, der er nødvendige for at vurdere konsekvenserne af de demografiske ændringer i Europa. Dette skal opnås ved at forbedre indsamlingen af demografiske data, både med hensyn til metoder og indhold, gennemføre lovgivning med henblik på folke- og boligtællingerne i 2011 og regelmæssigt udarbejde langsigtede befolkningsfremskrivninger.

De vigtigste initiativer 2008-2012

- Udvikling af et begrænset antal kernevariabler og af det nye E4SM-instrument (European System of Social Statistical Survey Modules).

- Konsolidering af EU-SILC-projektet, udvikling af den longitudinelle formidling og fuldstændig ibrugtagning af bruttoindkomstbegrebet.

- Udvikling af indikatorer for fattigdom på regionalt plan (ved hjælp af estimeringsmetoder for mindre områder) og børnefattigdom.

- Udarbejdelse af gennemførelsesforordninger til ESSPROS for at forbedre dataenes dækning, sammenlignelighed og aktualitet.

- Forbedring af den eksisterende ramme for statistikker over livslang uddannelse med hensyn til kvalitet (herunder dækning, aktualitet, sammenlignelighed og relevans) og resultater, herunder udfyldelse af datahuller (f.eks. vedrørende investeringseffektivitet, mobilitet, underviseres kvalitet, uddannelsers kvalitet, erhvervsuddannelse og den sociale baggrund for studerende på videregående uddannelser), og adgang til oplysninger i uddannelsesinstitutioner.

- Der skal gradvist udarbejdes statistikker over ungdomsanliggender ved hjælp af eksisterende kilder og om nødvendigt ved at integrere disse bedre i eksisterende undersøgelser.

- Alle sociale og arbejdsmarkedsmæssige data, der indsamles om enkeltpersoner på EU-plan, skal kønsopdeles, og der vil blive fastlagt en række kerneindikatorer for ligestilling mellem mænd og kvinder.

- Der vil blive udviklet og iværksat en fælles metodologi med henblik på at indsamle og forbedre eksisterende statistiske data om omfanget og virkningerne af forskelsbehandling.

AFSNIT XII KULTUR

Der udarbejdes i øjeblikket kun kulturstatistikker i begrænset omfang. Der findes derfor ikke nogen fuldstændig og sammenhængende ramme for kulturstatistikker og heller ikke nogen særskilt lovgivning herom.

Hvis der opstår nye politikbehov, vil det være nødvendigt at konsolidere kulturstatistikkerne og sørge for, at der udarbejdes data regelmæssigt og på et varigt grundlag (med udgangspunkt i forskellige datakilder). Det er desuden nødvendigt at foretage et forholdsvist omfattende metodologisk arbejde, f.eks. for bedre at måle kulturens sociale og arbejdsmarkedsmæssige virkninger og kultursektorens rolle i en videnbaseret økonomi.

AFSNIT XIII FOLKESUNDHED

Den retlige ramme

Rådets direktiv 89/391 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet, Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002 om vedtagelse af et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008) og Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø.

Den nuværende situation

Sundhedsinformationssystemet, der blev oprettet i forbindelse med Fællesskabets tidligere handlingsprogrammer for folkesundhed, vil blive videreudviklet gennem aktioner inden for "viden og oplysninger om sundhed" under det kommende program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2007-2013). Eurostat vil i tæt samarbejde med medlemsstaterne, kandidatlandene og EØS- og EFTA-landene i det europæiske statistiske system (ESS) videreudvikle den statistiske del af dette informationssystem, især hvad angår EU's sundhedsindikatorer (ECHI).

Statistiske data om folkesundhed er også nødvendige i forbindelse med indikatorer for bæredygtig udvikling, strukturindikatorer, kontekstindikatorer for handicap og indikatorer udviklet som led i den åbne koordinationsmetode til støtte for de nationale strategier for udvikling af en tilgængelig og varig sundhedspleje og langvarig pleje af høj kvalitet.

I samarbejde med aktørerne under Fællesskabets folkesundhedsprogram, de relevante EU-organer og internationale organisationer med kompetence inden for folkesundhedsstatistikker (WHO, OECD og UN/ECE) fokuseres der på den videre udvikling og gennemførelse af metodologien, især inden for sundhedstilstand (herunder handicap og sygelighed), sundhedsdeterminanter (f.eks. livsstils- og miljøfaktorer), sundhedspleje (herunder sundhedsudgifter) og dødsårsager.

De vigtigste initiativer 2008-2012

- Når det er muligt, vil der blive vedtaget kommissionsforordninger til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø.

- Infrastrukturen i det grundlæggende system af folkesundhedsstatistikker skal styrkes, idet der tages særlig hensyn til undersøgelse, konsolidering og gennemførelse af de relevante metodologier som f.eks. interviewundersøgelsen vedrørende sundhed i EU (EHIS) og System of Health Accounts (SHA).

- Folkesundhedsstatistikkernes - herunder handicap- og sundhedsplejestatistikkernes - tilgængelighed, sammenlignelighed, aktualitet og politikrelevans skal forbedres, idet der især skal ske en videreudvikling af metodologien og tages hensyn til forholdene i de enkelte lande.

AFSNIT XIV FORBRUGERBESKYTTELSE

Den retlige ramme

Forbrugerpolitikken har fået en meget højere profil i de seneste år (traktatens artikel 153). Eurostats arbejde vil tage udgangspunkt i strategien for sundhed og forbrugerbeskyttelse og i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EF-handlingsprogram for sundhed og forbrugerbeskyttelse (2007-2013), der blev vedtaget af Kommissionen i april 2005.

Det overordnede område "forbrugerbeskyttelse" omfatter to underområder: "forbrugerspørgsmål" og "fødevaresikkerhed".

Den nuværende situation

Hvad angår forbrugerspørgsmål udarbejder Eurostat hvert år en publikation i Panorama-serien med titlen "Consumers in Europe: facts and figures" og har nedsat en taskforce på tværs af tjenestegrenene vedrørende detaljerede prisstatistikker.

Fødevaresikkerhed er et vigtigt emne i forbindelse med forbrugerbeskyttelsespolitikken, og EU har udviklet en lang række lovgivningsmæssige og andre aktioner, der har til formål at sikre effektive kontrolsystemer i hele kæden, herunder lovfæstede miljø- og dyrevelfærdsstandarder.

Formålet med Eurostats indsats inden for fødevaresikkerhedsstatistikker er at yde metodologisk rådgivning og levere statistiske data af interesse ikke kun for politiske beslutningstagere, men også for private parter og offentligheden i almindelighed.

De vigtigste initiativer 2008-2012 (forbrugerspørgsmål)

- Udvikling af "hård" officiel statistik (f.eks. detaljerede priser, grænseoverskridende udgifter til forbrug og business-to-consumer) og metodologisk bistand til "blød" statistik, der udvikles af andre offentlige eller private organer.

- Udarbejdelse af en handlingsplan på grundlag af konklusionerne fra taskforcen på tværs af tjenestegrenene vedrørende detaljerede prisstatistikker.

- Igangsættelse af en grundig undersøgelse vedrørende et modul om forbrugerbeskyttelsesspørgsmål, der skal integreres i det nye E4SM-instrument, som Eurostat er i færd med at udvikle.

De vigtigste initiativer 2008-2012 (fødevaresikkerhed)

- Udviklingen af statistikker, som er relevante for overvågning af fødevaresikkerheden, skal fortsættes.

- Udbuddet og kvaliteten af statistikkerne over mærkede produkter (økologiske produkter, produkter baseret på genetisk modificerede organismer osv.) skal forbedres.

AFSNIT XV TRANSEUROPÆISKE NET

Der er ikke behov for et egentligt statistisk program. De statistiske oplysninger til dette afsnit afledes efter behov af de data og indikatorer, der udarbejdes i forbindelse med andre afsnit i programmet.

AFSNIT XVI INDUSTRI

Erhvervsstatistik

Den retlige ramme

Der er behov for europæisk erhvervsstatistik til støtte for analyser af konkurrenceevne, produktivitet og vækst og for at råde over vigtige oplysninger til overvågning af de fremskridt, der gøres med de fornyede Lissabon-mål.

Rådets forordning (EF) nr. 58/97 om statistik over erhvervsstrukturer (med ændringer), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 48/2004 om udarbejdelse af årlige EF-statistikker om stålindustrien for referenceårene 2003-2009, Rådets forordning (EØF) nr. 3924/91 om iværksættelse af en fællesskabsundersøgelse vedrørende industriproduktionen. Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) om virksomhedsregistre. Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-statistikker over udenlandske datterselskabers struktur og aktiviteter. Kommissionens forordning (EF) nr. 1450/2004 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1608/2003/EF om produktion og udvikling af fællesskabsstatistikker om innovation.

Den nuværende situation

Statistikken over erhvervsstrukturer anvendes til detaljerede analyser af den europæiske erhvervssektor. Set fra brugernes synspunkt er de vigtigste problemer dataenes utilstrækkelige aktualitet og den langsommelige tilpasning til nye politikbehov, f.eks. utilstrækkelige oplysninger om servicesektoren, iværksættervirksomhed, globalisering og overgangen til bæredygtige produktionsmønstre. I visse fremstillingssektorer er produktionsstatistikker et væsentligt supplement til forståelsen af sektorens resultater.

Fællesskabets innovationsstatistikker er det vigtigste værktøj til måling af innovation i Europa. Disse statistikker udarbejdes hvert andet år fra og med 2004. Der gives i stadig højere grad adgang til mikrodata fra Fællesskabets innovationsundersøgelse (CIS).

Statistikkerne over udenlandske datterselskaber er under udvikling, og med den nye forordning vil der være et sæt grundlæggende variabler til rådighed til måling af globaliseringen. Fællesskabsregisteret over multinationale foretagender (EuroGroups ), der indføres ved den nye forordning om virksomhedsregistre, befinder sig i en pilotfase.

De vigtigste initiativer 2008-2012

- Det skal sikres, at vigtig lovgivning gennemføres fuldt ud (omarbejdning af forordningen om statistik over erhvervsstrukturer, forordningen om EF-statistikker over udenlandske datterselskaber, EuroGroups-registeret). De pilotundersøgelser, der er fastsat i lovgivningen, skal gennemføres og underkastes en fuldstændig evaluering.

- Hvad angår fællesskabsstatistikkerne om innovation skal Oslo-manualen 2005 efter planen gennemføres fuldt ud i forbindelse med Fællesskabets innovationsundersøgelse (CIS) i 2008. Desuden skal datakvaliteten og -adgangen forbedres yderligere i forbindelse med Fællesskabets innovationsundersøgelse i 2010 og efterfølgende CIS-undersøgelser.

- Der skal udvikles nye statistikker med henblik på at øge forståelsen af økonomiens globalisering.

- Brugernes klagepunkter med hensyn til manglende aktualitet og træghed i opfyldelsen af nye behov skal takles ved at teste nye fleksible dataindsamlingsmetoder via ad hoc-undersøgelser og europæisk stikprøveudtagning.

- Samtidig med at virksomhedernes ret til at holde deres data fortrolige vil blive beskyttet, vil der blive udviklet metoder til at offentliggøre de europæiske aggregater på så detaljeret et aktivitetsniveau som muligt.

- En revideret nomenklatur for økonomiske aktiviteter (NACE rev. 2) vil blive anvendt i forbindelse med alle erhvervsstatistikker fra og med referenceåret 2008.

- Der vil blive udviklet metoder til at begrænse den byrde, der lægges på virksomhederne, f.eks. øget anvendelse af administrative data, små målrettede undersøgelser og anvendelse af offentligt tilgængelige data om virksomheder og af XBRL-teknologi.

Statistikker om informationssamfundet

Den retlige ramme

Anvendelsen af informations- og kommunikationsteknologi (ikt) er en af de faktorer, der har størst betydning for fremskridt i retning af et rummeligt samfund, bedre job og øget konkurrenceevne for europæiske virksomheder. Eurostats statistikker vedrørende informationssamfundet er uundværlige som grundlag for europæiske beslutningstageres vurderinger af de strukturelle ændringer i retning af en videnbaseret økonomi og bidrager til overvågning af de fremskridt, der gøres med de fornyede Lissabon-mål.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 808/2004 om EF-statistikker om informationssamfundet.

Den nuværende situation

Eurostat har i en årrække bidraget til benchmarking af informationssamfundet ved at levere indikatorer for både virksomheders og husstandes/enkeltpersoners anvendelse af ikt. Denne aktivitet vil blive fortsat og forbedret af hensyn til politikkrav såsom i2010-initiativet, der er baseret på den reviderede Lissabon-strategi, og andre politikinitiativer. Det kan derfor være nødvendigt at udvide det nuværende retsgrundlag til også at omfatte nye områder.

For at gå ud over aspekterne ikt-parathed og -anvendelse vil der som supplement til de igangværende fællesskabsundersøgelser blive indsamlet data om ikt-investeringer og om ikt's betydning for virksomhedernes resultater og adfærd samt for samfundet. Behovene for at tilpasse retsgrundlaget for statistikker om informationssamfundet med henblik på at sikre tilvejebringelse af fuldstændige, aktuelle og nationalregnskabskompatible data om ikt-sektorerne og elektronisk kommunikation vil blive evalueret og gjort til genstand for konkrete tiltag.

De vigtigste initiativer 2008-2012

- Indikatorerne for informationssamfundet, herunder indikatorerne for ikt-sektoren og dennes konkurrenceevne, skal løbende tilpasses de ændrede politikbehov under hensyntagen til det bredere internationale samarbejde om ikt-måling.

- Statistikkerne over ikt-investeringer og -anvendelse skal videreudvikles for bedre at opfylde målet om at måle den bæredygtig udvikling og virkningerne af informationssamfundet.

Turismestatistikker

Den retlige ramme

Turisme er en vigtig økonomisk aktivitet i EU med et stort potentiale for at bidrage til større beskæftigelse og økonomisk vækst såvel som til udvikling og socioøkonomisk integration, også i landdistrikter, randområder og underudviklede områder.

Rådets direktiv 95/57/EF om indsamling af statistiske oplysninger vedrørende turisme.

Den nuværende situation

I øjeblikket indsamles der statistikker over udbud af og efterspørgsel efter turistindlogering samt over de økonomiske aspekter i forbindelse med turistadfærd. De områder, der især fokuseres på, er imidlertid at opnå bedre sammenlignelighed mellem de eksisterende statistikker og at få indført harmoniserede satellitregnskaber for turisme inden for rammerne af den bredere målsætning om bæredygtig turisme, for hvilken relevante indikatorer skal fastlægges og beregnes. På grund af de umiddelbare virkninger, som f.eks. terrorangreb eller spredningen af smitsomme sygdomme har på turistsektoren, er et af de vigtigste fokusområder forbedringen af dataenes aktualitet.

De vigtigste initiativer 2008-2012

- De nuværende turismestatistikker og deres retsgrundlag skal moderniseres.

- Der skal indføres harmoniserede satellitregnskaber for turisme, og der skal udvikles og beregnes indikatorer for bæredygtig turisme.

Energistatistik

Den retlige ramme

Sikker og miljøvenlig forsyning af energiprodukter til en rimelig pris er kernen i EU's energipolitik. Systemet af energistatistikker er blevet udviklet som svar på behovene i forbindelse med denne politik.

Systemet af energistatistikker er i stor udstrækning baseret på en aftale. Ud over direktiv 90/377/EØF af 29. juni 1990 om en fællesskabsprocedure med hensyn til gennemsigtigheden af prisen på gas og elektricitet til den endelige forbruger i industrien findes der visse retlige forpligtelser, som dækker specifikke aspekter af systemet.

Den nuværende situation

I de seneste par år er oliemarkederne blevet meget svingende og uforudsigelige, mens priserne er steget meget. EU bliver stadig mere afhængig af energi, og energiefterspørgslen er stigende, hvilket sår tvivl om, hvorvidt emissionerne af drivhusgasser kan reduceres, samtidig med at EU's el- og gasmarkeder endnu ikke har udviklet sig til et egentligt konkurrencedygtigt indre marked. På denne politiske baggrund har Kommissionen - som svar på stats- og regeringschefernes opfordring i 2005 - reageret med en række forslag (grønbog med titlen "En europæisk energistrategi: bæredygtighed, konkurrenceevne og forsyningssikkerhed"), f.eks. oprettelse af et europæisk observationscenter for forsyningssikkerhed, der skal holde øje med efterspørgslens og forsyningernes udvikling på EU's energimarkeder, et nyt fællesskabsdirektiv om varme og køling, overvågning/fastlæggelse af målsætninger for vedvarende energi efter 2010 (herunder elektricitet og flydende biobrændsler) og overvågning af forbedringer af energieffektiviteten i slutanvendelserne.

De vigtigste initiativer 2008-2012

- En forordning om energistatistik, der dækker de nuværende krav og dermed forbedrer kvaliteten.

- En retlig forpligtelse til at indsamle statistikker over de priser, der betales af husstandene for elektricitet og gas

- En metodologi/tilgang med henblik på at stille oplysninger til rådighed om de egentlige oprindelseslande og bestemmelseslande for hhv. import og eksport af gas.

- Forbedring af metodologi og nomenklaturer med henblik på indsamling af statistikker over flydende biobrændsler.

- Definition af indikatorer og dataindsamling til vurdering af energieffektiviteten som fastsat i direktiv 2006/32/EF.

- Om nødvendigt indførelse af flere konkurrenceindikatorer til vurdering af effektiviteten af konkurrencen på og integreringen af gas- og elmarkederne.

AFSNIT XVII ØKONOMISK OG SOCIAL SAMMENHØRIGHED

Den retlige ramme

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) og Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (INSPIRE).

Den nuværende situation

Der indsamles regionale statistiske data om en række generelle statistiske områder, hvoraf nogle er omfattet af en retsakt og andre af en aftale. Typisk sendes dataene løbende til Eurostat. Data om byernes udvikling til Urban audit-projektet indsamles hvert tredje år fra og med 2003.

Der indsamles og opbevares geografisk information i GISCO-databasen til brug for Eurostat og alle Kommissionens generaldirektorater. I mangel af standarder og en harmoniseret ramme for indsamlingen af oplysninger kræver det betydelige ressourcer at vedligeholde og ajourføre databasen korrekt. På den anden side øger den stadig større bevidsthed om potentialet ved at kombinere geografisk information med statistiske og tematiske oplysninger efterspørgslen efter kortlægning, analyser og anvendelser.

De vigtigste initiativer 2008-2012

Det arbejde, der skal udføres som led i det statistiske program for perioden 2008-2012, vil blive bestemt af formen af Fællesskabets nye regionalpolitik i strukturfondenes nye programmeringsperiode . A