:OMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 138 endelig udg. 
Bruxelles, den 2. april 1993 
Konklusioner fra den 1 artikel 25 
1 forordning (EØF) nr. 4253/88 
oahandlede beretning on støtten fra 
Den Europziske Socialfond 1 1991 
(forelagt af Kommissionen) 
Konklusioner fra den 1 artikel 25 
1 forordning (EØF) nr. 4253/88 
oahandlede beretning oa støtten fra 
Den Europæiske Socialfond 1 1991 
1991 er det tredje år, reformen af strukturfondene har været i kraft. 
I 1989 var størsteparten af fællesskabsstøtterammerne fastlagt for mål 
nr. 1 og 2, men også for mål nr. 3 og 4. 
I 1990 var der især tre vigtige aktivitetsområder, der prægede ESF: 
vedtagelsen af FSR for landdistrikter omfattet af mål nr. 5b, 
godkendelse af størsteparten af de støtteansøgninger, der indgik i FSR 
for mål nr. 1 (fremme af udviklingen og strukturtilpasningen i de 
tilbagestående regioner), mål nr. 2 (omstilling i de regioner, der er 
hårdt ramt af industriel tilbagegang), mål nr. 3 (bekæmpelse af 
langtidsledigheden) og mål nr. 4 (fremme af den erhvervsmæssige 
integrering af unge). I 1990 traf Kommissionen også beslutning om 
iværksættelse af tre fællesskabsinitiativer med det formål at fremme en 
grænseoverskridende strategi for udvikling af de menneskelige 
ressourcer i EF (NOW, HORIZON og EUROFORM). 
Regnskabsåret 1991 omfattede for ESF's vedkommende følgende 
aktiviteter: 
Vedtagelse af FSR og støtteansøgningerne for de fem nye tyske 
delstater og den østlige del af Berlin; 
fastlæggelse af de nye FSR for de regioner, der er hårdt ramt af 
den industrielle tilbagegang (dvs. mål nr. 2-regioner) for 1992 og 
1993; 
iværksættelse af fællesskabsinitiativerne NOW, HORIZON og EUROFORM; 
godkendelse af en række interventioner, som endnu ikke var godkendt 
ved udgangen af 1990, specielt interventioner vedrørende mål nr. 5b 
(fremme af udviklingen af landdistrikterne); tidsplanen for 
gennemførelsen af disse interventioner var blevet noget forsinket i 
forhold til tidsplanen for de øvrige mål på grund af den sene 
vedtagelse af de dertil hørende FSR; 
opførelse på budgettet af et beløb på 4 516,6 mio ECU i 
forpligtelsesbevillinger og 4 030 mio ECU i betalingsbevillinger, 
hvori ikke er medregnet forpligtelsesbevillingerne og 
betalingsbevillingerne til fordel for de nye tyske delstater og den 
østlige del af Berlin (270 mio ECU i forpligtelsesbevillinger og 
156 mio ECU i betalingsbevillinger); 
men også intensiveringen af arbejdet med evaluering, kontrol og 
tilsyn med ESF's interventioner. 
-- 2 
I. Fastlæggelse af fællesskabsstøtterammerne 
Fastlæggelse af FSR for de nye tyske delstater og den østlige del 
af Berlin 
I december 1990 besluttede Fællesskabet efter Tysklands forening at 
udvide reglerne for strukturfondene til også at omfatte de nye 
tyske delstater og den østlige del af Berlin. 
Først blev der udarbejdet en FSR for de foranstaltninger, der blev 
programmeret af de tre strukturfonde til fordel for disse nye 
områder (denne FSR blev fastlagt den 13. marts 1991), derefter blev 
der udarbejdet operationelle programmer (som blev godkendt den 17. 
maj 1991) til et betydeligt beløb (3 000 mio ECU for perioden 1991-
1993, heraf 900 mio ECU fra ESF). 
I de nye tyske delstater har ESF lagt hovedvægten på de mest 
hastende foranstaltninger inden for erhvervsuddannelse og 
beskæftigelse (uddannelse af arbejdsløse og af personer, der er 
truet af arbejdsløshed, samt ansatte i små og mellemstore 
virksomheder, støtte til grupper, der er særligt vanskeligt stillet 
på arbejdsmarkedet, uddannelse af undervisningspersonale m.m.). 
Med den faglige bistand fra EF kunne man kompensere for de nye 
delstaters manglende erfaring med hensyn til, hvordan 
strukturfondene i almindelighed og ESF i særdeleshed fungerer. 
Udnyttelsesgraden lå på 100% både for forpligtelsesbevillingerne og 
for betalingsbevillingerne for disse regioner. 
Genforhandling af FSR for nål nr. 2 for perloden 1992-1993 
FSR for mål nr. 2-områderne, som omfattede ESF-interventioner for 
983 mio ECU, var blevet forhandlet i 1989 for en første periode 
frem til 1991. 
I 1991 var der udarbejdet 54 nye udkast til FSR for de to år 1992 
og 1993. De blev vedtaget ved årets udgang efter en positiv 
udtalelse fra Udvalget for Udvikling og Omstilling i Regionerne og 
artikel 124-udvalget (ESF-udvalget). 
Disse FSR omfatter EF-interventioner for et beløb på 3 296 mio ECU, 
der skal fordeles mellem mål nr. 2-områderne for de to år 1992 og 
1993. 
23% af det samlede rammebeløb (dvs. 775 mio ECU) skal komme fra 
ESF. De foranstaltninger, der planlægges på området for 
menneskelige ressourcer, vedrører hovedsagelig følgende områder: 
Udvikling af nye økonomiske aktiviteter baseret på de pågældende 
regioners lokale potentiel, udnyttelse af turistpotejatiellet, 
forbedring af miljøet, støtte til små og mellemstore virksomheder, 
støtte til forskning og udvikling, forbedring af udstyr og 
infrastruktur samt grænseoverskridende samarbejde. 
II. Godkendelse af støtteansøgninger 
Størsteparten af de operationelle programmer og globaltilskud, hvori 
ESF er involveret, blev godkendt i 1990 for mål nr. 1, 2, 3 og 4. I 
1991 godkendtes 217 nye støtteansøgninger for ESF1 s vedkommende til et 
samlet beløb af 1,95 mia ECU. De nye ansøgninger, der blev godkendt, 
vedrører hovedsagelig følgende regioner eller områder: 
De nye tyske delstater og den østlige del af Berlin, hvortil 
godkendtes 7 operationelle programmer, 
mål nr. 5b, hvortil godkendtes 56 støtteansøgninger, 
fællesskabsinitiativerne, hvortil godkendtes 109 støtteansøgninger 
(operationelle programmer og globaltilskud), 
faglig bistand, hvortil Kommissionen også godkendte en række 
ansøgninger i 1991, 
samt nogle operationelle programmer og globaltilskud for mål nr. 1-
regioner, som endnu ikke var godkendt ved udgangen af 1990, men som 
blev godkendt i 1991. 
III. Genneaføreisen af budgettet 1 1991 
Tallene for gennemførelsen af ESF's budget i 1991 er særdeles 
tilfredsstillende både med hensyn til forpligtelsesbevillingerne og med 
hensyn til betalingsbevillingerne, og der er tale om en klar forbedring 
i forhold til tidligere år. Forbedringen skyldes dels de bestræbelser, 
der er gjort fra de forskellige partneres side for at udnytte alle de 
disponible midler på budgettet, dels selve programmeringsprincippet. 
De disponible midler til forpligtelsesbevillinger udgjorde i 1991 
4 529,8 mio ECU (sammenholdt med 4 100 mio ECU i 1989), og de indgåede 
forpligtelser beløb sig til 4 516,6 mio ECU, hvilket er en kraftig 
stigning i forhold til det tilsvarende tal for 1990, nemlig 3 504,9 mio 
ECU. 
I 1991 steg udnyttelsesgraden for så vidt angår forpligtelsesbevillin­
gerne til 99,7% fra 85% i 1990. Dette gode resultat skyldes, at visse 
FSR blev gennemført meget hurtigt, hvorved det blev muligt på forhånd 
at indgå forpligtelser for en del af 1992-trancherne af visse 
operationelle programmer. 
For så vidt angår betalingsforpligtelserne udgjorde de disponible 
midler på budgettet 4 059 mio ECU i 1991 (imod 3 233,9 mio ECU i 1990, 
svarende til en stigning på 25,5% mellem de to regnskabsår). 
Udnyttelsesgraden for så vidt angår betalingsbevillingerne har været 
særdeles tilfredsstillende (4 030 mio ECU, svarende til 99,3%). 
- 4 -
Desuden blev der i 1991 indgået forpligtelser og foretaget udbetalinger 
til fordel for de fem nye tyske delstater og den østlige del af Berlin. 
Disse bevillinger, som ganske vist finansieres af de tre strukturfonde, 
er opført uden for de enkelte fondes egne budgetter. For ESF's 
vedkommende var der tale om forpligtelsesbevillinger i 1991 på 270 mio 
ECU og betalingsbevillinger på 156 mio ECU. 
Kommissionens tjenestegrene betragter det som en vigtig opgave at få 
nedbragt forsinkelserne i udbetalingerne, fordi de finansielle 
mekanismer influerer på den finansielle gennemførelse; derfor arbejder 
man på at forbedre procedurerne for strukturfondsreformens 
iværksættelse. 
IV. Gennemførelsen af FSR siden 1989 
Den kumulerede finansielle gennemførelse i de tre regnskabsår 1989-
1990-1991 har betydet, at det for ESF's vedkommende og for hele EF og 
for alle mål taget under ét er lykkedes at indgå 
forpligtelsesbevillinger for hele det beløb, der var forudset i ESF for 
disse tre år (1989-priser). 
For mål nr. 5b, for hvilket tidsplanen for gennemførelsen er blevet 
forsinket i forhold til de andre mål, har den finansielle gennemførelse 
dog været mindre tilfredsstillende. 
Den imponerende finansielle gennemførelse iøvrigt er udtryk for de 
bestræbelser, der er gjort fra de forskellige partneres side for at 
gennemføre FSR og anvende de disponible midler på budgettet, men det må 
også tilskrives de finansielle mekanismer og selve programmerings-
princippet, som har gjort det muligt i 1991 forskudsvis at finansiere 
1992-trancher af FSR, som er blevet gennemført hurtigere end forventet. 
Den kumulerede gennemførelse af budgettet ved udgangen af 1992 (for 
perioden 1989-1992) skulle give et mere realistisk billede af 
gennemførelsen i marken af de finansierede foranstaltninger, eftersom 
forpligtelserne for 1992 i henhold til de regler, der nu gælder for 
ESF, skal indfris på grundlag af opgørelser over udbetalinger af 
restbeløb vedrørende regnskabsåret 1990 (samt på grundlag af 
attestationer for gennemførelsen vedrørende regnskabsåret 1991). 
V. Iværksættelsen af fællesskabsinitiativerne NOW, HORIZON og EUROFORM 
Kommissionen traf beslutning om disse tre initiativer i december 1991, 
og derfor blev 1991 et "indkørings- og læreår" med hensyn til de tre 
initiativer NOW, HORIZON og EUROFORM, idet man først skulle etablere de 
nødvendige støttestrukturer for forberedelsen og gennemførelsen af de 
forskellige foranstaltninger, hvorefter medlemsstaterne skulle indgive 
støtteansøgninger, som skulle godkendes af Kommissionen, og endelige 
kunne der ved udgangen af 1991 og i begyndelsen af 1992 indgåes 
forpligtelser for de første finansieringstrancher. 
Disse initiativer har helt klart medført et betydeligt administrativt 
arbejde, men de skulle samtidig også forhøje værdien af de foranstalt­
ninger, der indgår i FSR. 
Denne "værditilvækst" er først og fremmest kvantitativ, og de tre 
initiativer har rent faktisk betydet, at det samlede støttebeløb til 
medlemsstaterne er blevet forhøjet med yderligere 545 mio ECU, men den 
skulle også gerne komme til udtryk rent kvalitativt med det 
"grænseoverskridende" element i de finansierede projekter: Hvert enkelt 
projekt skal give mulighed for at overføre erfaringer til en mål nr. 1-
region. 
VI. Intensivering af evalueringsarbejdet 
Tilsyn og evaluering, som er af den største betydning for ESF, er 
blevet intensiveret i 1991. 
Udover undersøgelser med henblik på en detaljeret analyse af EF-
interventionerne inden for området for uddannelse og beskæftigelse til 
fordel for bestemte personkategorier (f.eks. kvinder, handicappede og 
langtidsledige), men også undersøgelser af bestemte typer foranstalt­
ninger (f.eks. ansættelsestilskud) har evalueringsarbejdet drejet sig 
om fastlæggelse af metoder til brug for "ex post-evalueringer" af EF-
interventionerne. 
Denne form for evaluering skal give et bedre indtryk af de 
samfinansierede foranstaltningers virkning og effektivitet (både for så 
vidt angår de enkelte FSR og de enkelte interventionsformer) og danne 
grundlag for forberedelsen af kommende EF-interventioner inden for 
erhvervsuddannelse og beskæftigelse. 
Tilrettelæggelsen af et sådant evalueringsarbejde, som er noget helt 
nyt på EF-plan, har krævet, at medlemsstaterne og Kommissionen i 
fællesskab udarbejder den nødvendige strategi, idet de forskellige 
partnere ikke alle har de fornødne erfaringer på dette område. 
I mål nr. 1-regionerne er der også foretaget evalueringer af 
virkningerne af foranstaltningerne vedrørende de menneskelige 
ressourcer. Dette arbejde skal danne grundlag for en analyse af 
uddannelses- og beskæftigelsespolitikkerne og -strukturerne i de 
pågældende regioner og medlemsstater og for fastlæggelsen af de 
indikatorer, der skal anvendes til forberedelsen og evalueringen af 
fremtidige FSR. 
Alle disse evalueringer er gennemført i et snævert samarbejde mellem 
Kommissionen og de nationale myndigheder: Der blev således i 1991 
oprettet tre partnerskabsstrukturer, nemlig den tekniske støttegruppe, 
arbejdsgruppen under ESF-udvalget og en række partnerskabsmøder om 
evaluering. 
Rapporten blev forelagt Udvalget for den Europæiske Socialfond. 
Udvalget havde mindre forbehold (der belv taget til efterretning) og 
var i sin stillingtagen positiv, og blev modtaget den 23 december 1992. 
ISSN 02544459 
KOM(93) 138 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 
Katalognummer : CB-CO-93-162-DA-C 
ISBN 92-77-54372-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg