KOMMISSIONEN FOR DE EUROPA:ISKE FJELLESSKABER 
Bruxelles~ den 15. 07. 1997 
KOM(97) 2003 endelig udg. 
Kommissionens udtalelse 
om Rumreniens anssgning 
om medlemskab af Den Europreiske Union 

lndbold 
A. INDLEDNING 
a) Forord 
Ans0gning om medle111skab 
Baggrund for udtalelsen 
Udtalelsens indhold 
b) Forbindelser mellem Den Europziske Union og Rumenien 
Historisk og geopolitisk baggrund 
Rumreniens holdning til Den Europreiske Union 
Aftalemressige forbindelser 
F 0r-tiltrredelsesstrategi 
Handelsmressige forbindelser 
Generel evaluering 
B. KRITERIER FOR MEDLEMSKAB 
1. Politiske kriterier 
1.1 Demokrati og retsstatsforhold 
Parlamentet og den lovgivende magts organisation 
Parlamentets funktion 
Den ud0Vende magts organisation 
Den ud0Vende magts funktion 
Den d0mmende magts organisation 
Den d0mmende magts funktion 
1.2 Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal 
Borgerlige og politiske rettigheder 
0konomiske, sociale og kulturelle rettigheder 
Mindretals rettigheder og beskyttelse af mindretal 
1.3 Generel evaluering 
2. 0konomiske kriterier 
2.1 Den ekonomiske situation 
Baggrund 
Liberalisering 
Stabilisering af 0konomien 
Strukturrendringer 
Den finansielle sektor 
Den 0konomiske og sociale udvikling 
2 
2.2 0konomien set I lyset af medlemskab 
Indledning 
En fungerende markeds0konomi 
Evnen til at klare konkurrencepresset og markedskrrefteme 
Udsigter og prioriteter 
2.3 Generel evaluering 
3. Evnen til at patage sig forpligtelserne ved medlemskab 
3.1 Det indre marked uden gramser 
De fire friheder 
De generelle rammer 
Fri bevregelighed for varer 
Fri bevregelighed for kapital 
Fri bevregelighed for tjenesteydelser 
Fri bevregelighed for personer 
Generel evaluering 
Konkurrence 
3.2 Innovation 
Informationssamfundet 
Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender 
Forskning og teknologisk udvikling 
Telekommunikation 
Den audiovisuelle sektor 
3.3 0konomiske og fiskale anliggender 
0konomisk og monetrer union 
Beskatning 
Statistik 
3.4 Sektorpolitik 
lndustri 
Landbrug 
Fiskeri 
Energi 
Transport 
Sma og mellemstore virksomheder 
3.S 0konomisk og social samhsrighed 
Beskreftigelse og sociale anliggender 
Regionalpolitik og samh0righed 
3.6 Livskvalitet og miljs 
Milj0 
F orbrugerbeskyttelse 
3. 7 Retlige og indre anliggender 
3.8 Eksterne politikker 
Handel og intemationale 0konomiske forbindelser 
Udvikling 
Told 
Frelles udenrigs- og sikkerhedspolitik 
3 
3.9 Finansielle sporgsmil 
Finanskontrol 
Konsekvenser for budgettet 
4. Administrativ evne til at anvende Frellesskabets regelvrerk 
4.1 Administrative strukturer 
4.2 Administrationens og retsviesenets kapacitet 
4.3 Generel evaluering 
C. SAMMENFATNING OG KONKLUSION 
Bilag 
Parlamentssammens~tning 
Det indre marked: hvidbogsforanstaltninger 
Statistiske data 
4 
A. lndledning 
a) Forord 
Ans1going om medlernskab 
Rumrenien indgav sin ans0gning om medlemskab af Den Europreiske Union den 22. juni 
1995, og Ministemidet besluttede den 17. juli 1995 at indlede proceduren i traktatens artikel 
0, som fastsretter, at Kommissionen skal h0res. 
Det er pa denne baggrund, at Kommissionen forelregger denne udtalelse som svar pa en 
anmodning fra Det Europreiske Rad i Madrid i december 1995 om, at udtalelsen blev forelagt 
sa snart som muligt efter afslutningen af regeringskonferencen, som blev indledt i marts 1996 
og afsluttet i juni 1997. 
Baggrund for udtalelsen 
Rumreniens ans0gning om medlemskab er til behandling samtidig med ans0gningeme fra ni 
andre associerede lande. Rumreniens ans0gning skal ses som led i en historisk proces, hvor de 
central-og 0steuropreiske lande har overvundet den deling af kontinentet, som har varet i 40 
Ar, og s0ger optagelse i det omrade af fred, stabilitet og velfrerd, som Unionen har skabt. 
Det Europreiske Rad konkluderede pa sit m0de i K0benhavn i juni 1993 f0lgende: 
"De associerede lande i Central-og 0steuropa, som matte 0nske det, kan blive medlemmer af 
Den Europreiske Union. Tiltrredelse vil finde sted, sa snart et associeret land er i stand til at 
patage sig forpligtelserne ved et medlemskab og opfylder de givne 0konomiske og politiske 
betingelser. Medlemskab krrever: 
at ans0gerlandet har opnaet institutionel stabilitet, som garanterer demokrati, 
retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal 
en fungerende markeds0konomi samt evne til at klare konkurrencepresset og 
markedskrrefterne i Unionen 
at ans0geren er i stand til at patage sig forpligtelseme ved et medlemskab, herunder er 
i stand til at tilslutte sig malet om en politisk, 0konomisk og monetrer union. 
Unionens evne til at optage nye medlemmer uden derved at srette tempoet i den europreiske 
integration over styr er ligeledes af stor betydning og b0r indga i overvejelseme i savel 
Unionens som ans0gerlandenes almindelige interesse." 
I denne erklrering angives de politiske og 0konomiske kriterier for unders0gelse af 
tiltrredelsesans0gningerne fra de associerede lande i Central-og 0steuropa. 
Det Europreiske Rad i Madrid i december 1995 henviste til behovet for som led i prre­
tiltrredelsesstrategien "at skabe grundlag for en gradvis og harmonisk integration af 
ans0gerlandene, srerlig gennem: 
5 
SWEDEN 
RUSSIA 
BELARUS 
GERMANY 
UKRAINE 

udvikling af markeds0konomien 
tilpasning af deres administrative strukturer 
skabelse af et stabilt 0konomisk og monetrert klima". 
I sin udtalelse analyserer Kommissionen Rumreniens ans0gning efter egen fortjeneste men pa 
basis af samme kriterier som de andre ans0gninger, som den samtidig skal afgive udtalelse 
om. Med denne fremgangsmade respekteres det 0nske, som Det Europreiske Rad fremkom 
med i Madrid, om at sikre, at ans0gerlandene behandles pa lige fod. 
Foruden de enkelte udtalelser forelregger Kommissionen srerskilt Radet som led i sin 
meddelelse "Agenda 2000" en generel vurdering af tiltrredelsesans0gningeme samt 
henstillinger vedr0rende en strategi for en heldig udvidelse af Unionen. Den forelregger 
samtidig en konsekvensanalyse af udvidelsen for Unionens politikker. 
Udtalelsens indhold 
I udtalelsens opbygning tages der hensyn til konklusioneme af Det Europreiske Rads m0de i 
K0benhavn. Der gives: 
en redeg0relse for de hidtidige forbindelser mellem Rumrenien og Unionen, srerlig 
inden for rammeme af associeringsaftalen 
en analyse af situationen med hensyn til deaf Det Europreiske Rad nrevnte politiske 
betingelser ( demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder, beskyttelse af 
mindretal) 
en vurdering af Rumreniens situation og udsigter med hensyn til de af Det Europreiske 
Rad nrevnte 0konomiske betingelser (markeds0konomi, evne til at klare 
konkurrencepresset) 
en behandling af sp0rgsmalet om Rumreniens evne til at patage sig forpligtelseme ved 
et medlemskab, dvs. Unionens regelvrerk, som det kommer til udtryk i traktaten, den 
afledte ret og Unionens politikker 
endelig en generel vurdering af Rumreniens situation og udsigter med hensyn til 
betingelseme for medlemskab af Unionen og en ~enstilling vedr0rende 
tiltrredelsesforhandlingeme. 
I sin vurdering af Rumrenien med hensyn til de 0konomiske kriterier og landets evne til at 
overtage Unionens regelvrerk har Kommissionen medtaget en prognose; den har fors0gt at 
evaluere, hvilke fremskridt der med rimelighed kan forventes fra Rumreniens side i de 
kommende ar inden tiltrredelse under hensyn til den omstrendighed, at Unionens regelvrerk 
vii fortsrette med at udvikle sig. Til dette formal har man uden at foregribe det faktiske 
tiltrredelsestidspunkt i udtalelsen baseret sig pa en mellemfristet tidsramme pa ca. fem ar. 
6 
Under sit arbejde med udtalelsen har Kommissionen indhentet et vreld af oplysninger om 
Rumreniens situation fra de rum~nske myndigheder og bar benyttet mange andre 
informationskilder, herunder medlemsstateme og talrige intemationale organisationer. 
7 
b) Forbindelser mellem Den Europreiske Union og Rumrenien 
Historisk og geopolitisk haggrund 
Rumrenien er beliggende mellem Sortehavet og Donau-deltaet mod syd0st og gennemskreres 
af Karpateme mod nordvest, som ogsa danner en nord-syd gaende barriere over en stor del af 
landet. Det har et areal pa 23 7 500 km2 og en befolkning pa 22,6 millioner. 
Rumrenien blev grundlagt som en uafhrengig stat i 1859 med Unionen af Valakiet og 
Moldavien. I 1. verdenskrig stod Rumrenien pa de allieredes side og blev besat af 0strig­
ungareme, tyrkeme og bulgareme. I efterkrigsopg0ret generhvervede Rumrenien Bukovina og 
Transylvanien. I 2. verdenskrig blev Bessarabien og Bukovina besat af Sovjetunionen, og 
Rumrenien matte igen afsta Transylvanien til Ungam og Dobrudja til Bulgarien. Ved Paris­
traktaten af 194 7 fik Rumrenien Transylvanien og dele af Bukovina tilbage. 
I 194 7 var kommunistpartiet kommet til magten i Rumrenien. I 1965 blev Nicolae Ceausescu 
f0rstesekretrer for partiet og siden prresident. Rumrenien holdt sig fra 1960'eme pa en vis 
afstand af Sovjetunionen i sine eksteme politikker. Det er grunden til, at landet bade var 
medlem af COMECON og IMF og Verdensbanken. Ceausescus politik indadtil var imidlertid 
yderst repressiv og baseret pa frygt og manipulation. I 1989 var der et intemt partiopr0r og en 
folkerejsning, som forte til, at Ceausescu blev afsat og henrettet i december samme ar. 
Efter et frit valg i maj 1990 blev der indf0rt en ny forfatning i december 1991, under hvilken 
der fandt parlaments- og prresidentvalg sted i 1992, (hvorved de tidligere kommunister igen 
kom til magten). Ved valget i 1996 indtraf det f0rste magtskifte. I denne periode arbejdede 
Rumrenien ogsa hardt pa at regulere sine forbindelser med nabolandene og indgik aftaler med 
Ungam og Ukraine om anerkendelse af grrenser og mindretals rettigheder. 
Rumreniens holdning til Den Europreiske Union 
Rumrenien indgav sin ans0gning om tiltrredelse af Den Europreiske Union den 22. juni 1995 
ledsaget af en national forberedelsestrategi og en erklrering undertegnet af Rumreniens 
prresident og formrendene for senatet og deputerkammeret samt premierministeren og ledeme 
af alle de politiske partier, der var reprresenteret i parlamentet. Erklreringen gav udtryk for 
Rumreniens politiske vilje til at ville orientere sig mod befrestelse og udvikling af retsstaten, 
politisk pluralisme, magtadskillelse, frie valg, respekt for menneskerettighedeme, indf0relse 
af markeds0konomi i overensstemmelse med Den Europreiske Unions principper. 
Det politiske skift, der indtraf i november 1996, og den nye regerings reformer g0r 
forberedelse til europreisk-atlantisk integration et vresentligt mal for Rumreniens 
udenrigspolitik. Disse udsigter kom tydeligt frem i prresident Emil Constantinescus erklrering 
under formand Jacques Santers bes0g i Bucharest den 10. april 1997. Den rumrenske 
prresident ansa europreisk og europreisk-atlantisk integration for at vrere en st0rre politisk 
prioritet for Rumrenien, og endog som den eneste vej for udvikling i nationens interesse. 
Rumreniens vigtigste og mest presserende mal var at finde sin plads blandt demokratieme pa 
det europreiske kontinent. Prresidenten sagde, at Rumrenien ville fortsrette ihrerdigt med den 
omfattende strukturreform af 0konomien, lovgivningen og institutioneme, som var en 
forudsretning for integration i Europa. Det centrale element i disse bestrrebelser, den virkelige 
8 
betydning af overtagelsen af Frellesskabets regelvrerk var imidlertid at integrere de 
demokratiske vrerdier og respekten for menneskerettighederne. Respekt for disse vrerdier og 
konsolidering af dem var det endelige mal for Rumreniens integration i Europa. For 
Rumrenien var Unionen frem for alt en abning mod en afbalanceret og harmonisk struktur til 
styring af kontinentets mikro-og makrokosmos under den europreiske civilisations mrerke, et 
frelles hjemland, hvoralle er lige i vrerdighed og samtidig sig selv. 
Aftalemmssige forbindelser 
Rumrenien var det forste land i Central-og 0steuropa, der fik aftalemressige forbindelser med 
EF i form af en GSP-aftale i 1974 og en aftale om industrivarer i 1980. EF's diplomatiske 
forbindelser med Rumrenien daterer sig tilbage til 1990. Efter Rumreniens tilbagevenden til 
demokrati blev der undertegnet en handels- og samarbejdsaftale i 1991. Denne blev afl0st af 
Europaaftalen, der tradte i kraft i februar 1995. Handelsbestemmelserne i denne aftale blev sat 
i kraft i maj 1993 pa basis af en interimsaftale. Handelen med vin er omfattet af en parallel 
aftale, der udl0ber ved udgangen af 1997. 
Europaaftalen danner nu retsgrundlaget for forbindelserne mellem Rumrenien og Den 
Europreiske Union. Malet med den er at skabe rammer for politisk dialog, at fremme en 
udvidelse af samhandelen og de 0konomiske forbindelser mellem parterne, at danne grundlag 
for Frellesskabets faglige og finansielle bistand og en passende ramme for st0tte af 
Rumreniens gradvise integration i Unionen. De institutionelle bestemmelser i Europaaftalen 
omfatter en ordning for gennemforelse, forvaltning og overvagning pa alle omrader i 
forbindelserne. Underudvalg unders0ger sp0rgsmal af teknisk karakter. Associeringsudvalget, 
som trreder sammen pa ledende tjenestemandsplan, er forum for indgaende dr0ftelser af 
anliggender og ofte l0sninger pa problemer, som opstar i forbindelse med Europaaftalen. 
Associeringsradet, der trreder sammen pa ministerplan, unders0ger udviklingen i 
forbindelserne generelt og udsigterne herfor og er forum for behandling af Rumreniens 
fremskridt med forberedelserne til tiltrredelse. 
For at styrke regeringens policy-formulerings- og beslutningskapacitet i anliggender 
vedr0rende europreisk integration oprettede regeringen et departement for europreisk 
integration, som siden januar 1997 er blevet oph0jet til et ministerium, der henh0rer under 
premierministeren. Et tvrerministerielt udvalg, der ledes af premierministeren, leverer 
radgivning om europreiske integrationsanliggender og bistas af departementet for europreisk 
integration. Ministerierne bar ansvaret for gennemf0relsen af deres respektive dele af 
Europaaftalen og forberedelserne forud for tiltrredelse, herunder bl.a. lovgivningstilnrermelse. 
Departementet for europreisk integration har haft ansvaret for udarbejdelsen af den nationale 
strategi for gennemforelse af henstillingerne i Kommissionens hvidbog om det indre marked i 
samrad med de 23 arbejdsgrupper for europreisk integration. 
Fer-tiltrmdelsesstrategi 
Gennemf@relse q,fEurovaq,ftalen og hvidbogen 
Europaaftalen gennemf0res for flertallet af bestemmelsernes vedkommende efter tidsplanen i 
aftalen. Associeringsradet er tradt sammen pa ministerplan en gang om aret, og 
Associeringsudvalget har holdt m0de to gange pa h0jt tjenestemandsplan. Desuden er et 
9 
blandet parlamentarisk udvalg bestaende af reprresentanter for det rumrenske parlament og 
Europa-Parlamentet tradt sammen fire gange. Der er ogsa oprettet en struktur bestaende af ni 
multifaglige underudvalg, som er i funktion. 
Gennemf0relsen af nogle af aftalens bestemmelser er blevet forsinket. 
Gennemf0relsesbestemmelser til konkurrencereglerne vedrnrende virksomheder, som skulle 
vrere tradt i kraft i 1996, tradte f0rst i kraft i 1997, medens forordningen om statsst0tte endnu 
skal defineres. Handelsbestemmelserne i aftalen er blevet gennemf0rt til tiden med kun fa 
problemer. De rumrenske myndigheder har ikke pa deres side paberabt sig aftalens 
bestemmelser om handelsbeskyttelse. Europa-Kommissionen indledte i 1996 en 
antidumpingprocedure med hensyn til s0ml0se rnr, og der har vreret anvendt en midlertidig 
told siden juni 1997. 
De vigtigste emner, der drnftes inden for rammerne af Europaaftalen er i 0jeblikket: 
lovgivningstilnrermelse og f0r-tiltrredelsesstrategi, makro0konomisk fremskridt, 
handelssp0rgsmal, abning for deltagelse i frellesskabsprogrammer, certificering og 
standardisering og samarbejde vedrnrende tredje s0jle. 
Kommissionens hvidbog af 1995 om det indre marked redeg0r for den lovgivning, som 
ans0gerlandene vil skulle omsrette og gennemf0re for at kunne anvende Frellesskabets 
regelvrerk, og som betragtes som vresentlige elementer i gennemf0relsen af det indre marked 
(kendt under betegnelsen fase 1-foranstaltninger), og som vii skulle prioriteres. Rumrenien 
lregger stor vregt pa dette arbejde. Regeringen vedtog i december 1995 en detaljeret strategi 
for overtagelse af Frellesskabets regelvrerk. Den opfordrede samtidig til inddragelse af de 
st0rre samfundssektorer i processen som f.eks. fagforeninger, erhvervssammenslutninger og 
erhvervskamre. 
Generelt set forl0ber gennemf0relsen af Europaaftalen probleml0st, omend der har vreret 
visse forsinkelser. Den langsomme 0konomiske liberalisering og manglen pa virkelig 
administrativ reform har gjort det vanskeligt at udnytte aftalen fuldt ud, men den nye regering 
er i frerd med at forbedre dette forhold. 
Struktureret dialog 
Rumrenien har deltaget i den strukturerede dialog, som det betragter som et vigtigt element i 
forberedelserne til tiltrredelse. Det far der lejlighed til at redeg0re for sin politik i 
reformhenseende og har anmodet om en styrkelse af dialogen. Rumrenien har inden for 
· rammerne af dialogen spillet en vresentlig rolle i arbejdet med at genskabe stabiliteten i det 
tidligere Jugoslavien. 
I 1996 blev der disponeret over 118,4 mio. ECU for Rumrenien. For perioden 1990-1996 
bel0ber de midler, hvorover der er disponeret, sig til 731 mio. ECU. De vigtigste 
indsatsomrader for Phare har vreret landbrug, uddannelse og forskning, infrastruktur og den 
private sektor, omstrukturering og privatisering. 
Rumrenien har ingen frelles grrense (hverken land-eller s0grrense) med nogen EU­
medlemsstat. Ingen af de rumrenske regioner er derfor berettiget til st0tte via PHARE-
10 
programmeme for grrenseoverskridende samarbejde mellem de central-og 0steuropreiske 
lande og EU-medlemsstater. Men der blev vedtaget et sadant program i 1996 vedr0rende 
grrensen med Ungam, som omfatter projekter inden for 0konomisk udvikling, transport, milj0 
og tredje s0jle. 
Med hensyn til programgennemf0relsen har der vreret vanskeligheder pa grund af mange! pa 
et klart tilsagn om policy-reform, srerlig inden for landbruget og industrien. Men der er 
opretholdt rimelige gennemforelsessatser. 
Deltcw:lse i frellesskabsvrogrammer 
Fra 1997 vil Rumrenien deltage i Socrates, Leonardo og Youth for Europe. Det forbereder sig 
pa deltagelse i LIFE, SA VE og forskellige sociale programmer. 
Handelsmressige forbindelser 
EU's eksport til Rumrenien i 1995 bel0b sig til 3,8 mia. ECU i forhold til 1,2 mia. ECU i 
1990. EU's import var pa 3,4 mia. ECU i forhold til 1,6 mia. ECU i 1990. Rumreniens handel 
med de andre central-og 0steuropreiske lande udvikler sig ikke i samme tempo som med EU. 
Tekstilvarer er den vigtigste eksportartikel til EU, medens varer fra den lette industri udg0r 
den vigtigste import. 
V anskelighedeme med udviklingen af den bilaterale handel skyldes hovedsagelig 
forskriftsmressige og administrative anliggender, sa som eksportlicensudstedelses- og 
certificeringskrav. Men med den nyligt vedtagne rumrenske lovgivning skulle problememe 
med sidstnrevnte falde bort, medens de resterende rumrenske eksportrestriktioner skulle vrere 
afskaffet i januar 1998. 
Generel evaluering 
Siden 1989 har forbindelserne mellem Rumrenien og EU udviklet sig i positiv retning. Der 
har vreret fa vresentlige hindringer, sk0nt Rumrenien vii skulle stramme sin grrensekontrol. 
Tempoet for Rumreniens fremskridt mod integration har vreret bestemt af de 0konomiske og 
politiske reformer og er blevet hremmet af de vedvarende svagheder ved de administrative 
strukturer. 
11 
B. KRITERIER FOR MEDLEMSKAB 
1. Politiske kriterier 
Det Europreiske Rad fastlagde pa m0det i K0benhavn en rrekke "politiske" kriterier for de 
central-og 0steuropreiske ans0gerlandes tiltrredelse: de skulle have "institutionel stabilitet, 
som garanterer demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for og 
beskyttelse af mindretal". 
I forbindelse med den vurdering, som Europa-Kommissionen blev anmodet om at foretage i 
den sammenhreng, st0ttede den sig pa en lang rrekke informationskilder: de rumrenske 
myndigheders svar pa det sp0rgeskema, som Kommissionens tjenestegrene fremsendte i april 
1996, opf0lgende bilaterale m0der, rapporter fra medlemsstaternes ambassader og 
Kommissionens delegationer, evalueringer foretaget af internationale organisationer (navnlig 
Europaradet og OSCE), rapporter fra ikke-statslige organisationer osv. 
I nrervrerende analyse foretages en systematisk gennemgang af de vigtigste organisations- og 
fu.nktionsmressige aspekter ved myndigheder og mekanismer til beskyttelse af grundlreggende 
rettigheder. Den er ikke kun en formel beskrivelse, men tilstrreber at vurdere demokratiets og 
retsstatens reelle funktionsmade. 
Evalueringen vedr0rer situationen i juni 1997. Der foretages ikke nogen detaljeret 
gennemgang af de rendringer, som matte vrere sket i fortiden, ell er som matte vrere bebudet 
for fremtiden, omend der i almindelighed i denne evaluering tages hensyn til reformplaner i 
denne eller hin sektor. Forvaltningsstrukturernes situation er kun behandlet flygtigt og vii 
blive behandlet mere indgaende i kapitel 4. 
1.1 Demokrati og retsstatsforhold 
Rumrenien vedtog i december 1991 ved en folkeafstemning en ny forfatning, som betegner en 
overgang til parlamentarisk demokrati. De rumrenske institutioner fungerer efter hensigten, 
og de forskellige "magter" erkender grrenserne for deres respektive bef0jelser og 0nsker at 
samarbejde indbyrdes. 
Parlamentets og den lovgivende magts organisation 
Parlamentet har to kamre -deputeretkammeret og senatet -der har henholdsvis 343 og 143 
medlemmer. Disse er val gt for en firearig periode efter forholdstalsvalgmaden med en 
sprerregrrense pa 3%. Der er forbeholdt mindretallene 15 pladser i deputeretkammeret. 
I henhold til artikel 89 i forfatningen kan landets prresident opl0se parlamentet, hvis det ikke 
kan indsrette regeringen inden for en frist pa 60 dage, forudsat at der mindst har vreret gjort to 
fejlslagne fors0g. Parlamentet kan kun opl0ses en gang om aret. Det kan heller ikke opl0ses i 
l0bet af de sidste 6 maneder af prresidentens embedsperiode eller i en periode med 
belejringstilstand eller undtagelsestilstand. 
Parlamentarikerne er omfattet af traditionel immunitet. Hvert kammer kan nedsrette 
parlamentariske unders0gelsesudvalg ved afg0relse truffet af en tredjedel af sine medlemmer. 
12 
Hver gruppe reprresenteres i udvalget i forhold til de pladser, den har i det pagreldende 
kammer. 
Rumrenien har et udprreget flerpartisystem, idet 57 partier deltog i valgkampen forud for 
parlamentsvalget i november 1996. Der ydes via statsbudgettet st01:te til partier, som bar 
opnaet mere end 2% ved valget, og de grupperinger, som har opnaet reprresentation i 
parlamentet, modtager yderligere st0tte. 
Parlamentets to forsamlinger deler den lovgivende magt ligeligt mellem sig, og de har begge 
bef0jelse til at blokere lovgivningsprocessen. De deler initiativretten med regeringen. 250 000 
borgere kan ogsa forelregge parlamentet et lovforslag, som dog ikke ma vedr0re skatter, 
intemationale anliggender eller amnesti. 
Regeringen kan i henhold til artikel 114 i forfatningen trrede i stedet for parlamentet og 
lovgive ved hjrelp af n0ddekreter efter bemyndigelse fra parlamentet. Regeringen bar 
0jensynlig gjort srerdeles udbredt brug af denne mekanisme ( en tredjedel af den tidligere 
regerings forskrifter menes at vrere fastsat efter denne procedure), ogsa pa omradet 
"forfatningslove", hvor denne procedure principielt ikke ma anvendes. 
Landets prresident kan i henhold til artikel 90 i forfatningen udskrive folkeafstemning om 
"problemer af national interesse" efter at have radf0rt sig med parlamentet. Revisioner af 
forfatningen skal vedtages ved folkeafstemning for at vrere gyldige (artikel 147, stk. 3, i 
forfatningen). Rumrenien har ikke gjort brug af proceduren med folkeafstemning, siden 
forfatningen tradte i kraft. 
Parlamentets funktion 
Valget i november 1996 var frit og betryggende, selv om der var visse vanskeligheder i 
forbindelse med valgets afholdelse; det f0rte til det f0rste reelle regeringsskift siden 194 7. 
Parlamentet fungerer pa tilfredsstillende vilkar: dets bef0jelser respekteres, og oppositionen 
medvirker fuldt ud ved <lets aktiviteter. 
Den udovende magts organisation 
Landets prresident vrelges ved almindelige direkte valg i to omgang for en firearig periode, 
der kan fomyes en gang. Kandi dater skal mindst have 100 000 vrelgeres opbakning og vrere 
mere end 35 ar gamle. Ud over en statschefs traditionelle bef0jelser spiller landets prresident 
en vigtig rolle for institutionernes funktion og i landets politiske liv. 
Regeringen er ansvarlig over for parlamentet, som kan vrelte den med et simpelt flertal af sine 
medlemmer, idet begge kamre samles til denne afstemning. Premierministeren og ministrene 
udnrevnes formelt af prresidenten, nar de er indsat af parlamentet. 
Ministrene er ansvarlige hver for sig, men kun i strafferetlig henseende. I artikel 108 i 
forfatningen er der fastsat en procedure for indledning af en retsforf0lgning af dem (initiativet 
tages af kamrene ell er prresidenten, og H0jesteret afsiger dommen). Regeringen er i frerd med 
at udarbejde et lovforslag om ministres ansvar i forbindelse med udf0relsen af deres hverv. 
13 
Landets forvaltningsmressige organisation baseres pa decentrale myndighedstrin for 
centraladministrationen pa "judet" -plan ( der er tilsammen 41 + Bukarest, som sidestilles med 
en judet), hvor prrefekten samordner de statslige tjenesters indsats og kontrollerer 
lokalsamfundenes handlinger, som han kan indbringe for en dommer. Lokalsamfundene har 
valgte forsamlinger bade pa "judet" -plan ( 41 "judet" -rad + byradet i Bukarest) og pa 
kommunalt plan (bade by-og landkommuner) (der findes 2 686 kommunalbestyrelser). 
Formanden for hver "judet" og borgmesteren udpeges ved direkte almindelige valg. 
"Judet" -radene koordinerer kommunalbestyrelsemes aktiviteter. Borgmesteren reprresenterer 
den ud0vende magt pa kommunalt plan. Han er ansvarlig over for kommunalbestyrelsen og 
det overordnede rad. Prrefekten har befojelse til at afsrette de lokalt valgte i tilfrelde af 
fors0mmelighed eller korruption, idet en lov fra 1996, der blev rendret i 1997, har fastsat 
bedre regler for ud0velsen af denne kompetence, som tidligere havde fort til magtmisbrug 
(der blev fra 1992 til 1995 afsat 133 borgmestre og 98 kommunalbestyrelsesmedlemmer). 
Den rumrenske forvaltning har ikke nogen vedtregt for offentligt ansatte med angivelse af de 
ansattes rettigheder og forpligtelser. Regeringen har til hensigt at indf0re en lovgivning om 
gennemsigtighed i forvaltningen, idet der ikke i 0jeblikket findes en sadan. 
Hreren, de hemmelige tjenester og politiet er under de civile myndigheders kontrol. Politiet, 
som har militrer status i Rumrenien, er underlagt de vrebnede styrkers domstole. Disse 
respekterer dog en rrekke proceduremressige garantier, og sager kan i sidste instans 
indbringes for H0jesterets militrere afdeling. For de vrebnede styrkers vedkommende 
forelregger Det 0verste Rad for Det Nationale Forsvar i henhold til lov nr. 39/90 parlamentet 
en rrekke afg0relser til godkendelse. Der fores dog ikke kontrol med, om disse afg0relser 
fores ud i livet. 
Deu udeveude magts funktiou 
De centrale statslige institutioner fungerer tilfredsstillende, og landets prresident spiller en 
vigtig rolle for deres aktiviteter. 
Den lokale autonomi hremmes af, at der ikke findes nogen vedtregt for lokalt ansatte, og at 
lokalsamfundene kun har begrrensede 0konomiske midler til radighed. Desuden er der ikke 
altid fastlagt nogen srerlige bestemmelser vedr0rende de kQmmunale ejendomme. Den nye 
regering har allerede vedtaget en tekst, som styrker de lokale bef0jelser og g0r dem klarere. 
Den er nu i frerd med at udarbejde et lovforslag om lokale finanser, der efter planen vii trrede 
i kraft i begyndelsen af 1998, og et lovforslag om kommunale ejendomme. 
Den offentlige forvaltning befinder sig fortsat i en vanskelig situation. Mangelen pa en 
vedtregt for offentligt ansatte og det srerdeles lave l0nniveau giver saledes anledning til 
bekymring. Desuden virkede politiseringen pa visse niveauer inden for forvaltningen tidligere 
strerkt fremmende pa korruptionen. Den nye regering har forelagt parlamentet en vedtregt for 
offentligt ansatte, som bl.a. indeholder strenge straffe for korruption. 
Der har i det rumrenske politi vreret konstateret tilfrelde af brutalitet, som ikke altid har givet 
anledning til retsforf0lgning, og af korruption. De hemmelige tjenester har stadig srerdeles 
store befojelser, bl.a. med hensyn til klassificering af forvaltningsakter, telefonaflytning og 
husunders0gelser. Denne tingenes tilstand kan i vid udstrrekning tilskrives en un0jagtig 
14 
lovgivning om deres befojelser pa dette omrade. Den nye regering agter at rendre denne 
lovgivning med henblik pa at forstrerke parlamentets kontrol med de hemmelige tjenesters 
virke, bl.a. ved nedsrettelse af et parlamentarisk udvalg, som skal overvage de udenlandske · 
efterretningstj en esters virksomhed. 
Den Iovgiveude magts organisation 
Det rumrenske retsvresens uafhrengighed af de 0Vrige "magter" er gradvis blevet mere udtalt. 
Der grelder saledes en regel om uafsrettelighed for alle dommere, der er udnrevnt af landets 
prresident, dvs. i dag 80% af dommerne, idet de resterende 20% stadig er praktikanter. 
Dommerne administreres af Det H0je Dommerrad, der har justitsministeren som formand og 
dommere og anklagere som medlemmer (anklagerne har 5 af radets 15 pladser); Det H0je 
Dommerrad udnrevnes af parlamentet for en firearig periode. 
Den ud0vende magt har befojelse til at kontrollere dommernes virke via et inspektionshold, 
der er underlagt justitsministeren. Desuden er dommernes l0nniveau meget lavt, selv om 
dommerhvervet er et af de h0jestl0nnede blandt statsansatte, og der er derfor mange 
dommere, der forlader hvervet til fordel for en mere lukrativ beskreftigelse som jwidisk 
sagkyndig i den private sektor. 
Anklagemyndigheden, som er undergivet den offentlige anklager, der udnrevnes af 
prresidenten, henh0rer under justitsministeren. Anklagerne har betydelige bef0jelser, og den 
offentlige anklager kan bl.a. enten pa eget initiativ eller pa begrering af justitsministeren 
anmode om, at en endelig dom vedrnrende civilretlige eller strafferetlige tvister tages op til 
fornyet behandling. Desuden fores der ingen domstolskontrol med en betydelig del af 
anklagernes virksomhed. 
Forvaltningsakter kan indbringes for de almindelige domstole, som har srerlige afdelinger til 
at tage sig af disse sager. 
Der er i henhold til den rumrenske forfatning udnrevnt en "folkets advokat", der udf0rer en 
ombudsmands traditionelle hverv. Hans kompetence og midlerne til at handhreve den er dog 
ikke fastlagt prrecist. 
Forfatningsdomstolen, der blev oprettet i 1992, har 9 medlemmer, der udnrevnes for en niarig 
periode, som ikke kan fornyes. Landets prresident, deputeretkammeret og senatet udnrevner 
hver tre medlemmer af F orfatningsdomstolen. Denne kontrollerer loves forenelighed med 
forfatningen forudgaende pa begrering af forskellige myndigheder (prresidenten, formanden 
for deputeretkammeret eller senatet, regeringen, H0jesteret, 50 deputerede eller 25 senatorer) 
og efterfolgende pa begrering af enhver interesseret i forbindelse med en retssag, der vedr0rer 
denne. Men en afg0relse om uforenelighed med forfatningen annulleres, hvis parlamentet 
med to tredjedeles flertal stadfrester sin oprindelige vedtagelse (artikel 145 i forfatningen), 
hvilket formindsker den derved ud0Vede kontrol ganske betragteligt. 
Den dommende magts funktion 
Det rumrenske retsvresen fungerer ikke tilfredsstillende. Domstolene er overbelastede, og det 
tager meget lang tid, for der falder dom i en sag. Denne situation skyldes en kombination af 
mangel pa kvalificerede dommere (23% af dommerembederne er ubesatte i 0jeblikket), 
15 
mangel pa materielle midler, de komplicerede procedurer og det meget store antal nye regler, 
der skal efterleves. Den nye regering har saledes fremsat et lovforslag, der omlregger 
forbindelserne mellem myndighederne inden for den ud0vende magt og anklagemyndigheden 
med henblik pa at fornge anklagemyndighedens autonomi, bl.a. med hensyn til indledning af 
retsforfolgning. Der er desuden planer om i nrer fremtid at forh0je l0nningerne ( de blev 
allerede forh.0jet kraftigt sidst i 1996) og fornge personalet inden for det rumrenske retsvresen. 
Det forhold, at F orvaltningsdomstolens afg0relser i alle tilfrelde kan omst0des af parlamentet 
med et flertal pa to tredjedele af dets medlemmer, lregger alvorlige hindringer i vejen for en 
virkelig kontrol med foreneligheden med forfatningen i Rumrenien. 
1.2 Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal 
Rumrenien har fastsat en rrekke interne normer til sikring af respekten for 
menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder. Disse kan ogsa sikres ved anvendelse 
af visse internationale konventioner, forst og fremmest den europreiske 
menneskerettighedskonvention og de vigtigste tillregsprotokoller dertil. Dette omrade udg0r i 
henhold til artikel F i traktaten om Den Europreiske Union en del af acquis communautaire: 
enhver stat, der 0nsker at tiltrrede Den Europreiske Union, skal pa forhand have ratificeret 
disse tekster. 
Rumrenien, der har vreret medlem af Europaradet siden oktober 1993, ratificerede i juni 1994 
den europreiske menneskerettighedskonvention og tillregsprotokollerne dertil. Desuden giver 
landet enkeltpersoner ret til at indbringe sager for Den Europreiske 
Menneskerettighedsdomstol, hvis de finder, at deres rettigheder i henhold til denne 
konvention krrenkes. 
Landet har ratificeret konventionen om forbud mod tortur og rammekonventionen om 
mindretal. Derimod har det kun undertegnet Den Europreiske Socialpagt. Desuden har det 
ratificeret de vigtigste konventioner, der er indgaet FN's regi pa 
menneskerettighedsomradet. 
Nar de internationale normer er ratificeret af parlamentet, indgar de i den indenlandske 
retsorden (artikel 11 i forfatningen), og interne rumrenske retsregler viger for traktater om 
grundlreggende rettigheder (artikel 20, stk. 2, i forfatningen). 
Borgerlige og politiske rettigheder 
Det anerkendes i den rumrenske forfatning, at enhver har ret til at rette henvendelse til 
retsvresenet for at g0re sine rettigheder greldende. Dette princip bestyrkes af en forholdsvis 
veludviklet retshjrelpsordning. Som folge af de meget restriktive bestemmelser om adgangen 
til at drage politifolk til ansvar er domstolenes muligheder for at fore kontrol med politiets 
virksomhed dog stadig utilstrrekkelige til, at det er muligt for en forurettet person at anlregge 
sag ved domstolene. I den forbindelse indebrerer det nye udkast til vedtregt for politiet ikke 
nogen vresentlige forbedringer af denne situation, som nresten giver straffrihed i alle tilfrelde. 
D0dsstraffen blev afskaffet i 1989 i alle tilfrelde. 
16 
Der rejser sig visse vanskeligheder for ud0velsen af retten til ikke at blive arresteret vilkarligt. 
En person kan ikke tilbageholdes i mere end 24 timer uden srerlig tilladelse fra. en anklager 
eller dommer. Der er dog undtagelser fra denne regel, bl.a. for mindrearige. Desuden kan en 
dommer fastsrette varetregtsfrengsling i 30 dage. Den sigtede kan i denne periode indbringe 
sagen for en domstol med begrering om l0sladelse. De retlige myndigheder benytter sig dog i 
alt for h0j grad af varetregtsfrengsling. 
Valgretten er garanteret alle statsborgere pa mere end 18 ar. 
F oreningsfriheden og retten til fredelige demonstrationer er ligeledes sikret i forfatningen og 
handhreves uden vanskeligheder. Der er i dag nresten 12 000 NGO'er i Rumrenien. 
Ytringsfriheden kommer i Rumrenien til udtryk i det store medieudbud, det vrere sig den 
skrevne presse eller radio-eller fjernsynskanalerne (2 officielle fjemsynskanaler, 10 private 
kanaler og talrige kabel-og satellitkanaler). Forfatningen indeholder et forbud mod c·ensur. 
Straffelovens bestemmelser om udbredelse af falske nyheder og fomrermende 
meningstilkendegivelser kan vrere et vigtigt middel til at begrrense ytringsfriheden -ved 
id0mmelse af strenge straffe til journalister. Den nye regering har oplyst, at den agter at 
revidere straffeloven pa dette punkt. Pressen kan ligeledes udsrettes for 0konomisk pres som 
folge af det offentlige selskab LE TEA' s dominerende stilling pa markedet for distribution af 
avispapir. For de audiovisuelle mediers vedkommende er der tidligere givet oplysning om 
indgriben fra regeringens side i forvaltningen af de officielle kanaler. 
Ejendomsretten er i dag sikret, og ekspropriation kan kun finde sted, hvis det sker af hensyn 
til offentlighedens vel, og hvis der pa forhand gives en rimelig erstatning. Udlrendinge kan 
besidde jord i Rumrenien, forudsat at formalet dermed er en 0konomisk aktivitet. 
Udbetalingen af erstatning til personer, som blev frataget deres ejendom af det 
kommunistiske regime, er i gang -amend i forskelligt omfang fra omrade til omrade. 
Ejendom tilh0rende j0der er tilbagegivet. Der er fremsat et lovforslag om tilbagegivelse af 
ejendom tilh0rende mindretallene. Desuden skal ejendom, der tidligere tilh0rte den grresk­
katolske kirke, efter planen tilbagegives i nrer fremtid i henhold til en aftale, som der i 
0jeblikket fores forhandlinger om med den ortodokse kirke. 
Respekten for privatlivet trues af de betydelige befojelser, der er indr0mmet de hemmelige 
tjenester, som i visse situationer kan foretage husunders0gelser og overvage kommunikation 
uden forudgaende tilladelse fra en domstol. 
Situationen for asylans0gere forekommer foruroligende, da disse ikke altid nyder godt af 
tilfredsstillende betingelser med hensyn til adgang til retsvresen og bolig. Navnlig synes 
fristen pa 10 dage for indgivelse af asylans0gning at vrere for kort. 
En rrekke organisationer oplyser om tilfrelde af umenneskelig og nedvrerdigende behandling 
fra politiets side. Dette sp0rgsmal er srerlig foruroligende, fordi Rumrenien ikke har indfort 
nogen egnet strafordning for sadanne forseelser. Situationen er ogsa vanskelig i frengsleme, 
omend den er blevet forbedret pa det seneste. 
Hvad angar respekt for princippet om lighed for loven, kan homoseksuelle udsrettes for 
eventuelt misbrug som folge af det un0jagtige begreb "offentlig skandale", som anvendes i 
artikel 200 i straffeloven til at bekrempe homoseksuelle handlinger. 
17 
B0ms rettigheder har lrenge vreret et srerdeles foruroligende anliggende i Rurmenien. Landet 
har siden 1970 haft et system, som blev indf0rt i et f0dselsfremmende 0jemed, og som i 
mangel af egnede st0ttemekanismer for familier og placering i vrertsfamilier ansporede til 
anbringelse af b0m i statslige b0mehjem, hvor de levede under kummerlige forhold. Der er 
tale om mere end 100 000 b0rn, og dette tal har vreret yderligere svagt stigende i den seneste 
tid. Pa baggrund af denne situation, som direkte strider mod en rrekke intemationale 
forpligtelser indgaet af Rumrenien (navnlig konventionen af 1989 om b0ms rettigheder), har 
Den Europreiske Union brugt nresten 70 mio. ECU til finansiering af en rrekk.e foranstalt­
ninger, bl.a. via Phare-programmet 
Situationen kan blive forbedret i nrer fremtid, da den nye rumrenske regering har vedtaget to 
n0ddekreter, der dels afskaffer det gamle system, som blev indf0rt ved lov nr. 3/70, og 
erstatter det med nye bestemmelser, dels forbedrer betingelserne for adoption som led i en 
ordning, der lregges ind under de nrevnte "judet". Der er foretaget en forh0jelse af 
familieydelseme og truffet en rrekke andre st0tteforanstaltninger for vanskeligt stillede 
familier. 
0konomiske, sociale og kulturelle rettigheder 
Retten til et leveminimum og til social sikkerhed er sikret i henhold til forfatningen. 
Fagforeningsfriheden er sikret, dog ikke i den offentlige sektor. Fagforeningemes bef0jelser 
med hensyn til kollektive forhandlinger og garantier til beskyttede l0nmodtagere synes ikke 
at vrere tilstrrekkelige. Organisationsgraden i Rumrenien er i dag pa ca. 40%, og de fleste er 
organiseret i 4 sammenslutninger. 
Strejkeretten er anerkendt, undtagen i sektorer, som regeringen anser for at vrere "af offentlig 
interesse" ( offentlige tjenester og visse strategiske offentlige virksomheder), og regeringen 
kan ogsa patvinge andre aktiviteter et minimum afydelser (en tredjedel af den ydede service). 
I praksis har de offentligt ansatte allerede tidligere benyttet sig af strejkevabenet uden 
indgriben. I de 0vrige sektorer forhindres strejker ofte af, at der er fastsat en pligt til at 
indbringe sagen for et forligsorgan fer en kollektiv arbejdsnedlreggelse. Desuden anser 
domstolene mange strejker for at vrere ulovlige. 
Uddannelses- og religionsfriheden er sikret i Rumrenien. 
Mindretals rettigheder og beskyttelse af mindretal 
Mindretallene udg0r 13-15% af den rumrenske befolkning, og der er en klar overvregt af 
ungarere (7,8%) og Roms (sig0jnere), som er anslaet til 5-7% afbefolkningen. 
Beskyttelsen af minoriteter sikres i Rumrenien f0rst og fremmest af visse intemationale 
aftaler. Landet ratificerede saledes i maj 1995 Europaradets rammekonvention om mindretal. 
Rumrenien tilsluttede sig ligeledes princippeme i henstilling 1201 fra Europaradets 
parlamentariske forsamling, som ikke er juridisk bindende, i forbindelse med undertegnelsen 
i september 1996 af den bilaterale traktat med Ungam; pa Rumreniens begrering blev der 
imidlertid i en note til traktaten udtrykkelig udelukket enhver anerkendelse af kollektive 
rettigheder i henhold til denne henstilling. 
18 
Mindretallene i Rumrenien nyder godt af srerlige regler for reprresentation i parlamentet G f. 
ovenfor) og har -under den nye regering -faet en afdeling for mindretal, som er underlagt en 
minister fra UDMR (det ungarske mindretals parti). Det nationale mindretalsrad har siden 
1993 vreret h0rt i .anliggender af interesse for mindretallene og kan unders0ge klager, som 
forelregges det. Derimod blev bestemmelserne i artikel 236 i straffeloven om sanktioner over 
for alle, der synger en udenlandske nationalsang eller hejser et udenlandsk flag, tidligere 
betragtet som vendt mod mindretallene. 
For det ungarske mindretals vedkommende er klimaet blevet strerkt forbedret, for det f0rste 
som f0lge af undertegnelsen i september 1996 af den bilaterale traktat med Ungarn, og for det 
andet som f0lge af udnrevnelsen af den nye regering, hvori UDMR har to ministre. En ny lov 
vil i nrer fremtid erstatte uddannelsesloven af juni 1995, som begrrensede mulighedeme for 
undervisning pa mindretallets sprog og 0gede omfanget af undervisning pa rumrensk, men 
som aldrig havde vreret anvendt. Mindretallene i Rumrenien modtager saledes fortsat 
undervisning pa deres eget sprog, ligesom det tidligere var tilfreldet. Personer, som tilh0rer et 
mindretal~ har ogsa i henhold til et nyt dekret mulighed for at udtrykke sig pa deres eget sprog 
i deres forbindelser med forvaltningen og ret til at fa udleveret civilretlige akter affattet pa 
samme sprog i de lokalsamfund, hvor mindretallene udg0r mere end 20% af befolkningen. 
Dette ber0rer nresten I 624 lokalsamfund i Rumrenien, og af disse vedrnrer 1 3 79 alene det 
ungarske mindretal. 
Det skal bemrerkes, at Roms (sig0jnere), som udg0r en meget stor del af befolkningen 
(anslaet til I, 1-1,5 millioner), udsrettes for megen forskelsbehandling i dagligdagen og ofte 
bliver ofre for brutalitet enten direkte fra politiets side eller fra privatpersoners side, uden at 
dette giver anledning til nogen form for sanktion. Deres sociale situation er meget vanskelig, 
ogsa selv om sociologiske og kulturelle faktorer har en vis betydning ved siden af den 
forskelsbehandling, som de udsrettes for af resten af befolkningen. Det er srerdeles vigtigt, at 
regeringen trreffer de integreringsforanstaltninger, som den netop har bebudet, saledes at der 
virkelig tages hensyn tilde vanskeligheder, som denne befolkningsgruppe star over for. 
Der b0r i den sammenhreng allerede nu sikres et bedre kendskab til befolkningsgruppens 
faktiske situation og opstilles et palideligt sk0n over antallet af Roms (sig0jnere) ~ed boprel i 
Rumrenien og over deres sociale situation (arbejdsl0shedsprocent, sundhedsstatistikker, 
uddannelsesniveau), idet der ikke til dato foreligger n0jagtige data herom. 
19 
1.3 Generel evaluering 
Rumrenien har demokratiske institutioner, hvis stabilitet nu synes sikret. Det vil fortsat vrere 
110dvendigt at konsolidere disse institutioner ved anvendelse af metoder, som i lwjere grad 
garanterer retsstatsforhold pa alle statsapparatets trin. Valgene er frie og betryggende og f0rte 
i november 1996 til et mrerkbart magtskifte. 
Hvad angar respekten for de grundlreggende rettigheder, er der fortsat konstateret en rrekke 
mangler, ogsa selv om de foranstaltninger, som de rumrenske myndigheder har truffet siden 
november 1996, og de forpligtelser, som de har indgaet i samme periode, er positive. Der b0r 
saledes g0res yderligere en betydelig indsats med hensyn til bekrempelse af korruption, 
forbedring af retsvresenets funktion og beskyttelse af individuelle frihedsrettigheder i lyset af 
politiets og de hemmelige tjenesters arbejde og den strafferetlige procedure. 
Selv om det ungarske mindretal synes velintegreret som folge af den seneste forbedring af 
dets situation, er det samme 0jensynlig ikke tilfreldet for Romas (sig0jneme), der udg0r et 
stort mindretal i landet. 
Endelig betegner de reformer, der er indledt pa omradet beskyttelse af b0m i b0mehjem, et 
vigtigt fremskridt, der dog endnu mangler at sla helt igennem. 
Den igangvrerende forbedring, efter at en ny regering har overtaget magten, lader formode, at 
Rumrenien er godt pa vej til at opfylde de politiske betingelser, som Det Europreiske Rad 
fastsatte pa m0det i K0benhavn. 
20 
2. 0konomiske kriterier 
Kommissionen har i sin vurdering af Rumreniens 0konomiske situation og 0konomiske 
udsigter navnlig taget udgangspunkt i konklusioneme fra Det Europreiske Rads m0de i 
K0benhavn i juni 1993, hvori det hedder, at unionsmedlemskab krrever "en fungerende 
markeds0konomi samt evne til at klare konkurrencepresset og markedskrrefteme i Unionen". 
Denne del af udtalelsen indeholder derfor en kort redeg0relse for den 0konomiske situation 
og baggrund, en vurdering af Rumreniens fremskridt inden for centrale omrader af den 
0konomiske omstilling (pris-og handelsliberalisering, stabilisering af 0konomien, 
strukturrendringer, reform af den finansielle sektor) samt en gennemgang af landets 
0konomiske og sociale udvikling. Der afsluttes med en generel vurdering af Rumrenien i 
forhold til de kriterier, der er opstillet af Det Europreiske Rad, samt en gennemgang af 
udsigteme for den lettiske 0konomi og de vigtigste indsatsomrader i de fremtidige reformer. 
2.1 Den 0konomiske situation 
Baggrund 
Rumrenien, der har 22,6 millioner indbyggere, havde i 1995 et bruttonationalprodukt (BNP) 
pa 93 mia. ECU (udtrykt i k0bekraftsparitet). Indbyggertallet udgjorde ca. 6,5% af EU's 
befolkning, mens landets 0konomi kun reprresenterede ca. 1,5% af EU's. BNP pr. indbygger 
udg0r ca. 24% af gennemsnittet i EU. Ved udgangen af marts 1997 sk0nnedes den 
gennemsnitlige manedsl0n at ligge pa ca. 65 ECU. 
Rumrenien er en af medstifteme af WTO. Den 1. juli 1997 tilsluttede landet sig CEFT A. 
Den okonomiske omstillingsvroces 
Da Ceaucescus styre faldt ved udgangen af 1989, var Rumrenien et af de central- og 
0steuropreiske lande, hvis institutioner og 0konomiske, retlige og sociale infrastrukturer la 
lrengst vrek fra de tilsvarende forhold i en markeds0konomi. Landets 0konomi havde 
gennemgaet et srerligt vanskeligt arti. Fast besluttet pa at tilbagebetale landets udlandsgreld 
havde myndighedeme mindre velovervejet indledt et forceret eksportfremst0d og en 
skanelsesl0s importminimering, der fratog landet det strerkt n0dvendige input. En stor del af 
bruttonationalproduktet gik til finansiering af prestigeprojekter med lavt 0konomisk afkast. I 
begyndelsen af 90'eme skabte COMECON's sammenbrud, Golf-krigen og Jugoslaviens 
opl0sning vreldige eksteme rystelser, der ramte landet pa et tidspunkt, hvor det befandt sig i 
et st0rre politisk opr0r. 
Efter Ceaucescus fald i december 1989 befandt Rumrenien sig i en dyb 0konomisk og social 
krise. I adskillige ar kunne landet ikke m0nstre en tilstrrekkelig politisk vilje til at vedtage og 
gennemf0re vellykkede reformer. 1990 var prreget af forvirring med en dyb 0konomisk 
opl0sning, der forstrerkedes af et sammenbrud i lov og orden samt en dramatisk 
fravrersprocent. De to reformprogrammer for 1991 og 1992 var omfattende i deres 
udformning, men blev ikke gennemf0rt i fuldt omfang og k0rte af sporet. Der blev f0rst gjort 
betydelige fremskridt med det program, der blev ivrerksat ved udgangen af 1993. En 
strammere pengepolitik og budgetdisciplin samt en reduktion af inflationen og en vis 
21 
intensivering af virksomhedsreformeme bidrog til fomyet vrekst. Reformhastigheden blev 
imidlertid reduceret i slutningen af 1995 og begyndelsen af 1996. 
Myndighedeme har faktisk gentagne gange lanceret nye reformprogrammer blot for at opgive 
dem fa maneder senere som folge af voksende politisk modstand. Befolkningens st0tte til 
reformeme har svinget pa tilsvarende vis. St0tten var betydelig ved processens indledning, 
men faldt derefter markant som folge af de stadigt stigende omkostninger, omlregningen 
medforte, blot for at stige pa ny, da det stod klart, at strategien med delvise reformer, der blev 
fulgt i perioden fra 1989 til 1996, forte ind i en blindgyde. 
Der blev forst for alvor gjort noget ved det indre modsretningsforhold i denne strategi efter 
parlaments- og prresidentvalget i november 1996, hvor den nye regering udformede et 
radikalt program for makro0konomisk stabilisering og strukturref ormering, som den derefter 
begyndte at fore ud i li vet. 
Som folge heraf befinder landet sig i en ejendommelig situation. I 1996 tegnede den private 
sektor sig for 52% af BNP, men 0konomien domineres stadig af statsejede tabsgivende 
monopoler og ressourcekonsumerende virksomheder. Hvis de foranstaltninger, der blev 
annonceret i begyndelsen af 1997, imidlertid gennemfores effektivt, vii den rumrenske 
0konomi vrere rendret radikalt ved udgangen af 1 997. 
Udenlandske direkte investering:er 
Omfanget af de udenlandske direkte investeringer er lille for et land af Rumreniens st0rrelse. 
Ved udgangen af 1996 udgjorde de kumulerede udenlandske investeringer blot 1, 1 mia. ECU 
(kilde: EBRD). I de forste omstillingsar udviste investoreme under indtryk af den meget store 
usikkerhed omkring landets politiske og 0konomiske kurs stor forsigtighed, der forstrerkedes 
af visse ledende politiske krrefters modstand mod udenlandske investeringer. 
Investeringsstrnmmen tog forst til i 1994, men ikke i tilstrrekkeligt omfang til at pavirke 
0konomien markant. Efter et klart politisk holdingsskift harden nye regering aktivt bejlet til 
udenlandske investorer. Udenlandske investorer har nu lov til at eje jord, og i juni 1997 blev 
der ved hasteprocedure udfrerdiget et dekret, der g0r overskudsrepatriering lettere og 
prreciserer, hvilke st0tteforanstaltninger der star til radighed for de udenlandske investorer. 
Den 0konomiske struktur 
Landbruget er en af de st0rre 0konomiske aktiviteter i Rumrenien. Landbrugets andel af den 
samlede bruttovrerditilvrekst har vreret for opadgaende siden 1990 og tegnede sig i 1996 for 
ca. 20%. Beskreftigelsen inden for sektoren, der tegner sig for mere end en tredjedel af den 
samlede erhvervsaktive befolkning, er h0j efter international standard og har endog vreret 
stigende under omstillingen. Landbrugssektoren har saledes vist sin betydning ved at 
absorbere arbejdskraft, der er frigivet i andre sektorer. Landbrugets og 
levnedsmiddelindustriens produktivitet er fortsat lav. Den private sektor tegnede sig i 1996 
for 87% af landbrugsproduktionen. 
Under reformen, der blev gennemfort i 1991, blev jorden opdelt i lodder. Ejendoms­
rettighedeme blev formuleret vagt, og st0rstedelen af landmrendene fik blot en midlertidig 
ejendomsret. Den usikkerhed, der omgiver ejendomsrettighedeme, har medfort, at 
enkeltpersoner ikke kan srelge deres jord eller stille den som sikkerhed. Den nye regering har 
22 
imidlertid lovet at vedtage en ny jordlov inden juni 1998, der skal klarlregge 
ejendomsrettighederne og skabe grundlaget for et konkurrenceprreget jordmarked. Det er nu 
muligt at srelge jord. 
Kapitalressourcerne til omstrukturering og modernisering er utilstrrekkelige. Udvikling i den 
private landbrugssektor vanskeligg0res af en utilstrrekkelig mekanisering og mangel pa 
tilstrrekkelige st0ttefaciliteter og kreditter. En lukning af de mest ineffektive statsejede 
landbrug, en hurtig privatisering, en nedbringelse af de "dirigerede" kreditters omfang samt 
en liberalisering af handel og prissystemer skulle imidlertid anspore kraftigt til en mere 
effektiv landbrugsproduktion. 
Nogletal for okonomien 
( 1996-data, hvis ikke andet er angivet) 
Befolkning millioner 22,6 
BNP per capita KKS-ECU (/995) 4 100 
i % af gennemsnittet for E U-15 % (/995) 24 
Landbrugets andel af: 
bruttovrerditil vreksten % (/995) 19,9 
beskreftige I sen % (/995) 34,4 
Bruttoudlandsgreld/BNP % 25 
Eksport af varer og tjenesteyder/BNP % (/995) 27 
Udenlandske direkte investeringer . mia. ECU 1,1 
ECU per capita 50 
Ki/de: Kommissionens tjenestegrene, nationale kilder, EBRD 
Udenlandske direkte investeringer omregnet efter kursen ultimo 1996, I ECU = 1,25299 USD 
Industrien tegner sig nu for mere end en tredjedel af den samlede bruttovrerditilvrekst, men 
denne andel er faldet kraftigt i de senere ar og ligger nu mere pa h0jde med EU-niveauet. 
Beskreftigelsen i industrisektoren har stort set samme omfang, men er faldet i absolutte tal. 
Industristrukturerne har imidlertid ikke rendret sig meget siden 1989. Sektoren domineres 
stadig af de samme meget store statsejede virksomheder, som blev oprettet af det tidligere 
regime under den forcerede industrialisering, og som er karakteriseret ved en meget h0j 
energiintensitet, lav produktivitet og privilegeret adgang til statsmidler. Den relativ lette 
adgang til billig energi og billige ramaterialer samt den h0je prioritering af svrerindustriens 
udvikling har skabt en specialisering i sektorer som f.eks. oliesektoren og den petrokemiske 
sektor, der ikke ligger pa linje med landets naturlige ressourcer og komparative fordele. Den 
private sektors andel af industriproduktionen er fortsat lav (24% i 1996) og er ikke steget 
meget i de senere ar (20, 7% i 1995). 
Mange af de store virksomheder, der dominerer industrisektoren, er stadig ineffektive og 
uprofitable. De udg0r en stor kilde til makro0konomisk instabilitet. Den nye regering har 
imidlertid besluttet at trreffe drastiske foranstaltninger, herunder en decideret lukning af nogle 
af de st0rste tabsgivende virksomheder, omstrukturering, privatisering og et stop for 
dirigerede kreditter. 
23 
Sma og mellemstore private virksomheder har vreret ret dynamiske, isrer inden for den lette 
industri som f.eks. levnedsmiddelforarbejdning, tekstiler og m0bler. V reksten i sma og 
mellemstore virksomheder samt privatiseringsprocessen har imidlertid kun pavirket 
beskreftigelsesstrukturen i den industrielle sektor marginalt. Ved udgangen af 1994 
beskreftigede virksomheder med mere end 1 000 ansatte over 60% af den samlede 
arbejdsstyrke, mens statsejede virksomheder tegnede sig for mere end 84% af den samlede 
beskreftigelse pa trods af, at de kun udgjorde 6½% af det samlede antal virksomheder. Selv 
om der har fundet en vis udvikling sted siden da, udg0r koncentrationen af arbejdsstyrken i fa 
st0rre ineffektive virksomheder stadig en betydelig hindring for den industrielle 
omstrukturering. De sociale omkostninger, der uvilkarligt er forbundet med denne proces, er 
ofte blevet brugt som argument for at udsrette de n0dvendige rendringer. 
Produktiviteten er steget konstant siden 1994. Denne forbedrede udvikling har primrert fundet 
sted i sma og mellemstore virksomheder. 
Rumrenien var blandt de mindst serviceorienterede 0konomier i Central- og 0steuropa. 
Tjenesteydelser tegnede sig for mindre end 20% af BNP i 1980'er. Efter 1989 harder fundet 
en hurtig udvikling sted, frem for alt som f0lge af opblomstrende private aktiviteter inden for 
detailhandel og turisme. I 1996 reprresenterede tjenesteydelser omkring 36% af 
bruttovrerditilvreksten, hvoraf den private sektor bidrog med over tre fjerdedele. 
lf0lge rumrenske sk0n har undergrundsokonomien et omfang svarende til maske 20-30% af 
BNP. De h0je marginalsatser i indkomstbeskatningen og socialsikringsbidraget har faet en 
meget stor del af arbejderne til at smutte uden om den officielle 0konomis kanaler og s0ge 
andre indtregtskilder, der ikke opgives. 
Liberalisering 
Prissvstemet 
Der blev indfort et trindelt prisliberaliseringssystem ved udgangen af 1990. De fleste 
forbrugersubsidier blev afskaffet i 1993, hvor antallet af forbrugsvarer, der var underlagt 
direkte priskontrol, ligeledes blev reduceret betydeligt. Ved udgangen af 1995 var 3% af 
forbrugsvareme og de forbrugsrelaterede tjenesteydelser, ca. 7% af industriprodukteme og 
mere end 27% af rastoffer og udgangsmaterialer underlagt administrerede priser. I 
begyndelsen af 1997 besluttede den nye regering at liberalisere priseme yderligere ved at 
begrrense antallet af administrerede priser til mindre end 20 artikler (primrert de offentlige 
forsyningsvrerkers priser samt energipriseme ). Saledes blev priseme pa en rrekke centrale 
landbrugsprodukter liberaliseret i marts 1997. 
Handelssvstemet 
Liberaliseringen af udenrigshandelen er gaet ret sa hurtigt og blev i store trrek afsluttet ved 
udgangen af 1992. Den blev indledt i 1990, hvor udenrigshandelsmonopolet blev afskaffet. 
Allerede i 1991 fik virksomhedeme og i mere begrrenset omfang befolkningen lov til at ligge 
inde med og handle i fremmed valuta. Eksport- og importlicenseme blev stort set afskaffet i 
1992, hvor der blev indfort nye toldtariffer. Rumreniens handelspolitik har imidlertid vreret 
karakteriseret ved en voksende mangfoldighed af vilkarlige og midlertidige nedsrettelser af 
toldsatser, isrer i form af toldkvoter ( dvs. afvigelser fra de "lovbestemte" importafgifter ved 
24 
anvendelse af lavere satser eller ligefrem afgiftsfritagelse for pa forhand fastsatte 
varemrengder). I 1995 var ca. halvdelen af Rumreniens import (opgjort i priser) faktisk 
underlagt specielle ordninger, hvilket stort set overfl0diggjorde landets importtoldordning. I 
1996 blev der indfort omfatteade handelsrestriktioner (herunder afvigelser fra de 
grundlreggende afgifter, eksportforbud og eksportkvoter) i et fors0g pa at bremse det stigende 
handelsunderskud. Nogle af disse foranstaltninger var ikke i overensstemmelse med 
Europaaftalen om handelsrelationer mellem EU og Rumrenien. 
Den nye regering agter imidlertid i l0bet af 1997 at indfore en nye toldkodeks, der forventes 
at g0re handelsordningen mere gennemsigtig. Saledes har myndighedeme til hensigt at bringe 
alle eksportforbud og -kvoter til oph0r i 1998. Allerede i maj 1997 reducerede 
myndighedeme de eksteme toldafgifter for landbrugsprodukter betydeligt. Rumrenien 
tiltrreder CEFTA den 1. juli 1997. 
Valutazystemet 
Valutasystemet er blevet liberaliseret betydeligt. Det gamle system med flere vekselkurser 
blev afskaffet ved udgangen af 1991, hvor den "officielle" og den "kommercielle" kurs blev 
slaet sammen. I den efterfolgende periode var markedet imidlertid karakteriseret ved 
forskellige former for administrative indgreb. I august 1994 blev der oprettet et interbank­
marked for valuta, men i marts 1996 indforte myndighedeme en stram styring, som fik 
intemationale langivere (herunder EU og IMF) til at suspendere deres finansielle bistand. Der 
fremkom en betydelig forskel mellem den officielle paritet og den kurs, private 
vekselbureauer anvendte. Valutamarkedsstyringen resulterede i en overvurdering af den 
nationale valuta, hvilket bidrog til at holde de store energiintensive statsejede virksomheders 
udgifter til import af energi nede. 
I 1997 liberaliserede den nye regering atter valutamarkedet. Alle bankeme fik igen licens til 
at handle med valuta, ligesom andre hindringer blev fjemet. Forskellen mellem de officielle 
og uofficielle kurser forsvandt, valutakursen faldt til rette pa et mere realistisk niveau, og 
omfanget af interbank-markedstransaktioner steg betydeligt. 
I 0jeblikket har Rumrenien udelukkende en begrrenset form for konvertibilitet i de l0bende 
poster og kapitalposterne. Anvendelsen af artikel VIII i IMF's Articles of Agreement og som 
folge deraf en mere avanceret form for konvertibilitet ville krreve, at landet skulle tage de 
resterende administrative restriktioner op til fomyet behandling og opbygge st0rre officielle 
reserver. 
Stabilisering af okonomien 
lnternt 
I 1995 voksede Rumreniens BNP i faste priser med 7,1 %. Pa trods af faldende arbejdsl0shed 
var den makro0konomiske udvikling i 1996 imidlertid mindre god. V reksten faldt til 4, 1 %, 
inflationen steg til 56,9% ved udgangen af december, og centralregeringens budgetunderskud 
steg til 3,9% af BNP (og til 8,3% af BNP for <let kvasifiskale underskud, som indbefatter en 
rrekke skjulte udgiftsposter og kvasifiskal st0tte fra den rumrenske nationalbank). I 1996 
udgjorde BNP i faste priser 88% af BNP i 1989. 
25 
Den makro0konomiske politik har faktisk ikke altid fulgt en konsekvent kurs. Saledes har 
perioder med en restriktiv politik, der har skabt de fleste positive resultater i den 
makro0konomiske stabiliseringsproces, vreret fulgt af perioder, hvor de politiske 
foranstaltninger som en reaktion pa forskellige interessegruppers pres er blevet lempet noget. 
I den sidste fase op til valget i november 1996 blev saledes bade de penge-og finanspolitiske 
foranstaltninger lempet betydeligt. Som folge heraf har den nye regering mattet gennemf0re 
ikke blot strukturreformer, men ogsa drastiske stabiliseringsforanstaltninger, som 
formodentlig medforer et midlertidigt fald i den 0konomiske aktivitet i 1997. 
Udviklingen i de okonomiske nogletal 
Vrekst i realt BNP % 
F orbrugerprisinflation 
Arligt gennemsnit % 
december-december % 
Arbejdsl0shed, ultimo Aret % 
/LO-definition 
Offentlig budgetbalance %a/BNP 
Balance pa de l0bende poster %a/BNP 
Greld/eksport % 
Udenlandske direkte investeringer %a/BNP 
Ki/de: Kommissionens tjenestegrene, nationale kilder, EBRD 
* Registreret arbejdsl0shed 
Eksternt 1994 1995 1996 
3,9 7,1 4,1 
136,7 32,3 38,8 
61,7 27,8 56,9 
8, 1 8,0 6,3* 
-2,0 -2,6 -3,9 
-1,47 -4,6 -5,8 
76,6 73,9 85 
1, 1 1,0 1,5 
Der har vreret underskud pa bade handelsbalancen og betalingsbalancens l0bende poster siden 
1990. Underskuddet pa de l0bende poster toppede i 1996 med 1,8 mia. ECU. Forvrerringen i 
forholdet til udlandet skyldes tlere ting. Den skyldes delvis 0get import af kapitalgoder som 
f0lge af det strerke 0konomiske opsving. Dette er ingen negativ udvikling, da de importerede 
kapitalgoder vii 0ge produktionskapaciteten. Den forvrerrede situation kan imidlertid ogsa 
henf0res til alvorlige strukturelle svagheder, nemlig en markant for0gelse af importen af 
forbrugsvarer og en srerdeles stor stigning i importen afbrrendsel og ramaterialer, der primrert 
anvendes til den ureformerede sektor af 0konomien, der er karakteriseret ved en lav 
vrerditilvrekst og h0j energiintensitet. I 1996 led eksporten under den overvurderede valuta. 
De stabiliseringsforanstaltninger, der blev gennemf0rt i begyndelsen af 1997, vil 
formodentlig fa en positiv virkning pa handelsbalancen (som allerede afspejledes i tallene for 
f0rste kvartal), men en negativ virkning pa handelsvolumenen (isrer pa importen, som 
tendensen viste i de f0rste maneder af 1997). 
Rumreniens udenrigsgreld er fortsat relativ lille, men den er steget kraftigt i den senere tid. 
Ved udgangen af 1996 udgjorde den mellemlange og lange udenrigsgreld 5,5 mia. ECU. 
26 
Greldsbetjeningen (0,95 mia. ECU i I 996) drrener ikke i 0jeblikket landet for ressourcer i 
st0rre omfang, men kan meget hurtigt blive mere problematisk, da Rumreniens greldsprofil 
domineres af kortfristet greld. I 1995 lykkedes det Rumrenien pa ny at fa adgang til de 
internationale private finansmarkeder via en rrekke syndikerede Ian. Landet opnaede desuden 
en ret favorabel kreditrating fra store internationale kreditvurderingsinstitutter, hvilket landets 
lille greldsretning utvivlsomt bidrog til. I 1996 rejste Rumrenien 1,1 mia. ECU pa de 
internationale kapitalmarkeder, og save! handels- som investeringsbanker er srerdeles 
interesseret i at g0re forretninger med landet. Regeringen har fastsat et loft pa 2,5 mici. USD 
for udenlandsk kommerciel lantagning i 1997. 
Den ujrevne kurs i landets makro0konomiske politik har afspejlet sig i valutakursen. En 
periode med relativ stabilitet fra sidst i 1993 til midt i 1995 blev fulgt af en periode, hvor 
valutakursen var kunstigt overvurderet. Denne udvikling er nu vendt, og den nationale valuta 
har fa.et lov til at falde kraftigt i vrerdi i begyndelsen af 1997 (jf. ovenfor). 
Strukturrendringer 
Udenrigshandelen 
Udenrigshandelen er omlagt markant og er nu ikke lrengere rettet mod de tidligere 
COMECON-partnere, men mod Vesteuropa. Handelen med EU-medlemslande tegnede sig 
for ca. halvdelen af Rumreniens udenrigsha.ndel i 1996. Handelen med Tyskland, Frankrig og 
Italien har vreret srerlig dynamisk, selv om den rumrenske eksport i 1996 har lidt under den 
lave eftersp0rgsel i nogle af de st0rre EU-lande. Rusland og i mindre omfang nogle 
udviklingslande i Mellem0sten og Asien er imidlertid stadig betydelige handelspartnere for 
Rumrenien. 
V aresammensretningen i udenrigshandelen undergar en tilsvarende tilpasning. Siden 1990 har 
Rumrenien langsomt l0bende reduceret sin traditionelle eksport af mineralprodukter og 
kemiske produkter samt produkter fra maskinindustrien. Reduktionen af f0rstnrevnte afspejler 
stadig st0rre importbegrrensninger. Faldet i eksporten af industriprodukter skyldes derimod i 
vid udstrrekning sammenbruddet i den interne COMECON-handel, hvor eftersp0rgslen fra de 
traditionelle partnere i den tidligere socialistiske blok er faldet. I de senere Ar er eksporten af 
tekstil-og lrederprodukter samt trreprodukter (papirmasse, papir og m0bler) steget betydeligt. 
Pa importsiden tegner mineraler og brrendsel sig for en stigende andel af den samlede import 
(lidt mindre end en fjerdedel i 1996). Importen af tekstil-og lrederprodukter er ligeledes 
steget markant. 
Det er vanskeligt at sige, om denne varesammensretning ogsa vii g0re sig greldende pa 
mellemlang sigt. Pa den ene side vii eksporten af meget energiintensive produkter 
formodentlig fortsat falde, hvilket ma betragtes som en positiv udvikling. Pa den anden side 
skyldes udvidelsen af handelen med tekstil-og lrederprodukter i stort omfang passiv 
forredling, der er en f0lge af lave enhedsl0nomkostninger. 
Arbejdsmarkedet 
Det rumrenske arbejdsmarked er karakteriseret ved en slaende reallokering af be~kreftigelsen 
til fordel for landbrugssektoren. Denne sektor synes at have opsuget en stor del af den 
arbejdskraft, der er blevet frigjort ved faldet i den industrielle aktivitet. Den drastiske stigning 
27 
i antallet af selvstrendige bar ligeledes bidraget til at begrrense lavkonjunkturemes negative 
virkning. Arbejdsl0shedstallet faldt markant fra begyndelsen af 1994 til udgangen af 1996 
(bvor det naede ned pa 6,3% i henhold til de officielle rumrenske beregninger, der ikke 
foretages efter ILO-metoden), men forventes at stige til mere end I 0% ved udgangen af 1997 
som folge af det nye 0konomiske program. En h0j arbejdsl0sbed kan meget vel blive 
kendetegnende for de kommende ar, bvis omstruktureringsprocessen i de store statsejede 
virksomheder fortsretter. 
Der bar vreret en konstant stigning i arbejdskraftens produktivitet (malt som BNP pr. 
beskreftiget) siden 1993. Dette skyldes snarere en afskedigelse af overskydende arbejdskraft 
og en nedbringelse af fravreret end en effektiv omstrukturering af produktionsprocessen i de 
mange store industrivirksombeder. 
De o.ffentlige finanser 
Finanspolitikken og de dermed forbundne institutioner har undergaet betydelige rendringer 
siden reformprocessens begyndelse. Der er foretaget st0rre rendringer med benblik pa at 
tilpasse skattesystemet til en ny decentraliseret 0konomi, at omdefinere udgiftsprioriteteme 
og at forbedre budgetstyringen. I juni 1993 blev momsen indfort som erstatning for den 
eksisterende omsretningsafgift. Skatten pa virksomhedernes l0nmidler blev ved udgangen af 
1993 erstattet af en skat pa l0nindkomst. I august 1994 blev der vedtaget en ny lov om 
selskabsbeskatning. 
Den sociale sikring er forbedret markant. I 1990 blev der oprettet en arbejdsl0sbedskasse, og 
samme ar blev pensionerne delvis indekseret. Det st0rste udestaende problem er systemets 
finansielle breredygtigbed pa lang sigt. 
Rumrenien bavde overskud pa budgettet i 1980'eme, men siden 1991 er landets finansielle 
situation forvrerret betydeligt. Det konsoliderede offentlige underskud udgjorde 3,9% af BNP 
i 1996 (5,7% af BNP for transaktionsbudgettet opgjort pa periodiseringsgrundlag) og det 
kvasifiskale underskud naede helt op pa 8,3% af BNP. Forvrerringen af de offentlige finanser 
afspejlede den voksende st0tte til tabsgivende og ineffektive sektorer (primrert landbrug og 
sakaldte autonome statsvirksomheder). Den nye regering agter at reducere 
budgetunderskuddet til 3,7% af BNP i 1997 (herunder udgifter, som tidligere er blevet 
betragtet som kvasifiskale ), men forbedringerne bygger i afg0rende grad pa en vellykket 
omstrukturering af virksomhedssektoren og privatiseringen af mellemstore og store statsejede 
virksomheder. 
Virksomhedssektoren · Privatisering og omstrukturering 
Udviklingen i den private sektor bar vreret langsom, men bemrerkelsesvrerdig. I 1996 tegnede 
den private sektor sig for 52% af BNP. Udvidelsen af de private aktiviteter skyldes flere ting, 
nemlig overforslen af ejendom fra statssektoren og etableringen af nye virksomheder. Alt i alt 
bar 750 000 private firmaer, hvoraf en tredjedel er sma familievirksomheder, ladet sig 
registrere over de sidste 5 ar. Privatiseringen er ret fremskreden i sma virksomheder og inden 
for landbrugssektoren. Det er kun i mindre udstrrekning tilfreldet inden for industrien, isrer 
blandt store virksomheder. lnden for omrader som energi og telekommunikation findes der 
stort set ingen privat sektor. I 1996 tegnede den private sektor sig faktisk for mindre end 25% 
28 
af den industrielle produktion. Den langsomme privatisering og det begrrensede udbud af 
kreditter udg0r, som i de fleste overgangs0konomier, de st0rste hindringer for en videre 
udvikling af den private sektor. 
Privatiseringen har stort set vreret begrrenset til medarbejdemes og/eller ledelsens overtagelse 
af virksomhedeme, hvilket hidtil udelukkende har haft en begrrenset virkning pa de 
mellemstore og store virksomheders resultater. Ved udgangen af maj 1997 var blot 840 af de 
3 257 mellemstore og store virksomheder, der blev udbudt til privatisering i 1991, 
pri vatiseret. 
Den nye regering har forelagt en ambiti0s plan for privatisering og omstrukturering af 
virksomheder. Det officielle mal er at privatisere 50 mellemstore og store selskaber om ugen 
fra 1. marts 1997, hurtigt at lukke nogle af de st0rste statsejede tabsgivende virksomheder og 
at omdanne de fleste af de sakaldte autonome statsvirksomheder til kommercielle selskaber. 
Samtidig vii der ikke blive fastsat minimumspriser ved auktioneme, hvilket forventes at 0ge 
pri vati seringsprocessens hastighed. 
Den finansielle sektor 
I december 1990 blev der indfort et todelt banksystem i Rumrenien. Den rumrenske 
nationalbank fik palagt de traditionelle centralbankfunktioner, hvorimod dens kommercielle 
transaktioner blev overfort til 4 statsejede kommercielle banker. Siden da har banksystemet 
vreret gjort til genstand for vigtige rendringer. Ved udgangen af 1996 drev 40 banker 
virksomhed i Rumrenien, herunder 9 filialer eller datterselskaber af udenlandske banker. Selv 
om der er planer om at 0ge bankprivatiseringen, domineres sektoren stadig af statsejede 
banker, hvoraf nogle har en meget stor andel uerholdelige fordringer i deres portef0lje. Nogle 
banker vii maske komme i vanskeligheder under den l0bende omstruktureringsproces 
virksomhedssektoren, nar nogle af deres virksomhedskunder likvideres. 
Banksektoren er fortsat yderst segmenteret og koncentreret, bade med hensyn til indlan og 
udlan. Saledes betjener hver af de store banker primrert en bestemt del af markedet med 
begrrenset konkurrence. Fem statsejede banker tegner sig for mere end to tredjedele af de 
samlede aktiver og for tre fjerdele af de kommercielle Ian. 
Lovgivningen om den rumrenske nationalbanks tilsyn med banker er ret veludviklet. Dens 
regionale afdelingers rolle er ved at blive omdefineret som et n0dvendigt led i styrelsen af 
tilsynet. Nationalbankens tilsynsafdeling udvides med st0tte fra st0rre udenlandske 
centralbanker. Der vii blive lovgivet grundlreggende om bankers insolvens, ligesom 
forsigtigheds- og regnskabsregleme vii blive bragt pa linje med de intemationale standarder. 
Selv om nationalbanken formelt er uafhrengig og underlagt parlamentet, har regeringen 
tidligere to gange i en vis udstrrekning grebet ind over for banken. Der er gentagne gange 
blevet lagt pres pa nationalbanken, ikke blot i sp0rgsmal som valutakursregulering, men ogsa 
i forbindelse med tilsyn, licensgivning og krisemanagement. Det tydeligste eksempel herpa er 
de srerkreditter, som nationalbanken ydede de tabsgivende statsejede virksomheder og 
landbrugsselskaber. 
De monetrere myndigheder gik gradvis bort fra direkte monetrere styringsinstrumenter 
(kreditlofter) og over til mere markedsorienterede instrumenter. Pa nuvrerende tidspunkt 
29 
omfatter nationalbankens instrumenter refinansieringskreditter, renter og mindstereservekrav. 
Der blev etableret et multilateralt clearingsystem i april 1995. De kommercielle banker 
opmuntres til at indfore nye betalingsinstrumenter, men der anvendes stadig kun i ret 
begramset omfang andre betalingsformer end kontant betaling. 
Der er registreret omkring 40 forsikrings- og genforsikringsselskaber i Rumrenien. Sektoren 
domineres dog stadig af tre statsejede selskaber. Ved udgangen af 1995 blev der etableret en 
officiel b0rs (BSE), og i september 1996 abnede et privat sekundrert marked (RASDAQ), 
hvor der handles aktier fra det massive privatiseringsprogram. De finansielle markeder trreder 
imidlertid stadig deres b0mesko. Saledes er antallet af b0rsnoterede selskaber meget lille og 
omsretningen relativ begrrenset, ligesom oplysningskravene fortsat er uklare (specielt pa 
RASDAQ). 
Den ekonomiske og sociale udvikling 
Sociale indikatorer 
Rumreniens befolkning er relativ ung. I 1995 var 66% under 44 ar. Dette er resultatet af det 
tidligere regimes fors0g pa at 0ge fodselstallet kraftigt bl.a. ved hjrelp af omfattende 
0konomiske fordele for b0mefamilier, en streng abortlovgivning, et totalforbud mod 
svangerskabsforebyggende midler og strenge straffe for at overtrrede denne lovgivning. 
F0dselstallet er faldet drastisk efter 1990, hvor myndighedeme opgav denne politik. Faldende 
fertilitet og 0get udvandring har bidraget til, at befolkningstallet siden 1991 er faldet generelt 
med nresten 500 000. 
Rumrenien har fortsat en h0j spredb0msd0delighed og en h0j moderd0delighed i forbindelse 
med fodsler, der ligger et godt stykke over den tilsvarende d0delighed i EU og de central-og 
0steuropreiske lande. Dette er et vidnesbyrd om den relative forringelse af sundhedssystemets 
kvalitet. Udgifteme til sundhedssektoren i Rumrenien er faktisk blandt de laveste i Europa 
(3,9% i 1991). Et stort antal rumrenske hustande (et uofficielt sk0n siger 9%) lever under 
fattigdomsgrrensen. 
Grunduddannelsen er generelt god med en meget h0j alfabetiseringsgrad. Undervisningen pa 
sekundrertrinnet har imidlertid traditionelt vreret strerkt rettet mod erhvervsuddannelse. 
Tilgangen til de h0jere uddannelser har vreret lav. Siden 1989 er tilgangen til de h0jere 
uddannelser og universitetsuddannelseme steget betydeligt, sandsynligvis som folge af at 
adgangsbegrrensningen er fjemet, og at ungdomsarbejdsl0sheden er steget kraftigt. 
Regionale og sektorale skcevbeder 
i 0% af Rumreniens befolkning bor i Bukarest, hvor udviklingsniveauet ligger et godt stykke 
over det nationale gennemsnit. Bukarest befolkning har betydeligt bedre adgang til 
sundhedstjenester og andre offentlige tjenester, og arbejdsl0sheden er lavere. Dette hrenger 
sammen med 0konomiens relativt diversificerede struktur, servicesektorens betydning (som 
vokser) og tilstedevrerelsen af mange udenlandske investorer. 
Oprindeligt var nogle af landets regioner (Bukarest, Galati, Transylvanien) mere 
industrialiseret end andre. Under den forcerede industrialisering i efterkrigsperioden 
besluttede myndighedeme imidlertid at placere de nye industrielle centre i alle regioner, ofte 
30 
uden megen hensyntagen til den regionale 0konomis komparative fordele (f.eks. stalcentret i 
Calarasi). I dag er nogle regioner fortsat strerkt specialiseret inden for svrerindustrien, og 
nogle fa byer er mesten udelukkende athrengige af en enkelt industri eller et stort kombinat 
(f.eks. Resita). 
I 1994 var Rumrenien prreget af betydelige misforhold i arbejdsl0shedsniveaueme. 
Arbejdsl0sheden ligger forst og fremmest over gennemsnittet i omrader med forreldet tung 
industri (Caras-Severin, Dolj og Olt i den sydlige del af landet, Galati, Iasi og Bacau i den 
nord0stlige del) eller i relativt mindre industrialiserede omrader (Tulcea, Vaslui og Botosani i 
den nord0stlige <lei af landet). 
2.2 0konomien set i lyset af medlemskab 
Indledning 
Det Europreiske Rad i K.0benhavn i 1993 fastsatte, hvilke betingelser de associerede lande i 
Central- og 0steuropa skal opfylde for at blive medlemmer af EU. De 0konomiske kriterier 
er: 
• en fungerende markeds0konomi 
• evne til at klare konkurrencepresset og markedskrrefteme i Unionen. 
Disse kriterier er indbyrdes afurengige. For <let forste vii en fungerende markeds0konomi 
bedre kunne klare konkurrencepresset. For <let andet er <let fungerende marked i forbindelse 
med medlemskab af EU <let indre marked. Et EU-medlemskab, der ikke indebrerer integrering 
i det indre marked, giver ingen 0konomisk mening, hverken for Rumrenien eller dets 
handelspartnere. 
Tilslutning til EU's regelvcerk, specielt regleme vedr0rende det indre marked, er saledes 
afg0rende for et ans0gerland, som permanent skal patage sig de 0konomiske forpligtelser ved 
et medlemskab. Denne uigenkaldelige forpligtelse er n0dvendig for at give sikkerhed for, at 
alle dele af det udvidede EU-marked vii fortsrette med at fungere efter frelles regler. 
Evnen til at tilslutte sig EU's regelvcerk har flere dimensioner. Pa den ene side skal 
Rumrenien kunne patage sig de 0konomiske forpligtelser ved et medlemskab pa en sadan 
made, at det indre marked fungerer uproblematisk og retfrerdigt. Pa den anden side 
forudsretter Rumreniens evne til at h0ste det fulde udbytte af konkurrencepresset pa det indre 
marked, at de grundlreggende 0konomiske forhold er gunstige, og at den rumrenske 0konomi 
er prreget af fleksibilitet og rader over tilstrrekkelig menneskelig og fysisk kapital, isrer 
infrastruktur. Hvis disse forhold ikke er til stede, vil konkurrencepresset efter al 
sandsynlighed blive opfattet som for intenst i visse dele af samfundet, og der vil lyde krav om 
protektionistiske foranstaltninger, som, hvis de blev gennemfort, ville trrekke treppet vrek 
under det indre marked. 
Et ans0gerlands evne og vilje til at tilslutte sig og gennemf0re EU's regelvcerk har afg0rende 
betydning, fordi omkostningeme og fordelene ved at g0re det kan vrere ulige fordelt over 
tiden og pa erhvervssektorer og samfundsgrupper. En bred konsensus om, hvilke rendringer i 
den 0konomiske politik EU-medlemskab n0dvendigg0r, og en malbevidst gennemf0relse af 
31 
0konomiske reformer pa trods af pres fra interessegrupper mindsker risikoen for, at et land 
ikke er i stand til at patage sig de 0konomiske forpligtelser ved et medlemskab. 
For de offentlige myndigheder krrever EU-medlemskab administrativ og retlig kapacitet til at 
omsrette og gennemfore den brede vifte af teknisk lovgivning, der er n0dvendig for at fjeme 
hindringeme for den frie bevregelighed inden for EU og derved sikre det indre markeds 
funktion. Disse aspekter behandles i senere kapitler. For den enkelte virksomhed er 
virkningen for konkurrenceevnen af at tilslutte sig EU's regelvrerk afhrengig af dens evne til 
at tilpasse sig de nye 0konomiske forhold. 
En fungerende markedsokonomi 
En markeds0konomi forudsretter, at ligevregten mellem udbud og eftersp0rgsel findes ved 
markedskrreftemes frie spil. Der foreligger en fungerende markeds0konomi, nar retssystemet, 
herunder reguleringen af ejendomsretten, er pa plads og er i stand til at handhreve retslige 
afg0relser. En markeds0konomi fremmes og forbedres af makro0konomisk stabilitet og 
konsensus om hovedlinjerne i den 0konomiske politik. En veludviklet finansiel sektor og det 
forhold, at der ikke findes vresentlige hindringer for markedsadgang og markedsudtrreden, 
bidrager til at effektivisere den made, en 0konomi fungerer pa. 
Rumrenien har gjort enorme fremskridt siden omstillingens begyndelse, selv om landet endnu 
ikke kan betragtes som en fungerende markeds0konomi. Priseme er stort set liberaliseret, og 
de vresentligste handelshindringer fjemet. Rumrenien er dog stadig et land, der er 
karakteriseret ved en h0j grad af regeringsindgreb i 0konomiens funktionsmade. 
Ejendomsrettigheder og muligheden for at overdrage samme er endnu ikke fuldt sikret for i 
hvert fald en produktionsfaktors vedkommende, nemlig jord. Der oprettes stadig regulerende 
organer, og deres mulighed for at sikre, at lovgivningen respekteres og gennemf0res, skal 
stadig udbygges. 
Der har ikke altid vreret fort en konsekvent politik i 0konomiske sp0rgsmal. Som f0lge heraf 
har udviklingen i retning af makro0konomisk stabilitet ikke vreret konstant. Saledes har de 
senere ar vreret karakteriseret ved strerkt svingende resultater med hensyn til vrekst, inflation 
og arbejdsl0shed. De 0konomiske agenter opfatter ikke 00dvendigvis de makro0konomiske 
omstrendigheder som stabile nok til at skabe den n0dvendige opsparing og investering 
(indenlandsk savel som udenlandsk). 
Hvis det omfattende makro0konomiske stabiliserings- og strukturreformprogram, som 
myndighedeme annoncerede i begyndelsen af 1997, gennemfores i fuldt omfang, vii det 
givetvis reformere Rumreniens 0konomi radikalt og skabe grundlag for en sund vrekst i de 
efterfolgende ar. Det vii dog tage mange ar at gennemfore de brerende elementer i 
programmet, isrer med hensyn til omstruktureringen. Det er stadig for tidligt at vurdere, om 
programmet vii blive gennemfort i fuldt omfang og fa den tilsigtede virkning. Den ujrevne 
tilgang til reformer og makro0konomisk instabilitet, der har vreret karakteristisk for de senere 
ar, peger desuden i retning af, at nogle 0konomiske agenter endnu ikke synes at ga fuldt og 
helt ind for omlregningen. Nogle magtfulde grupper, som star til at tabe ved gennemforelsen 
af de nuvrerende reformer, 0nsker flere statsindgreb i 0konomien, flere statskontrollerede 
priser og en tilbagevenden til de gamle metoder for 0konomisk styring. Konsolideringen af de 
markedsmekanismer, der indfores i alle 0konomiens sektorer, er i vid udstrrekning afhrengig 
32 
af, at de vigtigste 0konomiske, sociale og politiske krrefter opnar klar og bred enighed om en 
strategi pa mellemlang sigt. 
Rumrenien skal stadig gennemfore 1nange detaljerede og komplekse foranstaltninger for at na 
frem til en vellykket afslutning pa reformprocessen og for at forberede sig pa EU­
medlemskabet. Gode fremskridt med hensyn til gennemforelsen af Europa-aftalen skulle 
bidrage til at ra markeds0konomien til at fungere i fuldt omfang og skulle sikre, at 
overgangen til medlemskab af EU forl0ber relativt gnidningsl0st. Forudsretningen herfor er, 
at regeringen og det administrative system helhjertet har sat sig dette mal. En 
markeds0konomi fungerer mere effektivt, hvis lovene anvendes transparent, konsekvent og 
effektivt, og hvis de 0konomiske beslutningstagere forventer noget sadant. For Rumreniens 
vedkommende har den offentlige administration (som her omfatter bade regulerende, 
tilsynsforende og beslutningstagende organer) stadig en hel del at g0re for at sikre, at 
vedtagne love fores effektivt ud i livet. Udenlandske investorer har tidligere peget pa den 
uforudsigelige udvikling i retssystemet og den varierende fortolkning af 
dobbeltbeskatningsaftaler som hindringer for at g0re forretninger i Rumrenien. 
Den finansielle sektor, som udg0r et vigtigt element i en modeme markeds0konomi, har hidtil 
ikke kunnet spille sin finansielle formidlingsrolle pa rimelig vis. Den finansielle sektor skal 
styrkes ved yderligere privatisering og ved at indfore et effektivt tilsyn. Nar der f0rst fores 
ordentligt tilsyn med banksektoren, og denne er privatiseret, vil den kunne vrere med at 
underkaste virksomhedssektoren finansiel disciplin. Der er for nylig vedtaget en lov om 
privatisering af banker. 
Endelig er konkurrencen 0get som folge af privatiseringen og den st0rre samhandel med 
udlandet. Ikke des to mindre er den frie ad gang til og af gang fra specifikke 0konomiske 
aktiviteter strerkt begrrenset. Det private engagement i sektorer som energi og 
telekommunikation er fortsat stort set ukendt, pa trods af de fordele, det ville bringe med 
hensyn til ny kapital og knowhow. Der er imidlertid for ganske nylig sket rendringer, idet to 
GSM mobiltelefontjenester er begyndt at operere i landet, og myndighedeme har besluttet at 
afvikle Romanian Petroleum Company. Mangel en pa markedsmekanismer i store dele af 
landbrugssektoren har medfort h0je priser samt en h0j grad af beskyttelse og ineffektivitet. 
Selv om der med st0tte fra de intemationale finansielle institutioner gennemfores radikale 
reformer, skal der gennemfores en meget betydelig omstrukturering og foretages store 
investeringer over mange ar for at bringe sektoren mere pa linje med udviklingen pa det 
europreiske marked og verdensmarkedet. 
Evnen til at klare konkurrencepresset og markedskrrefterne 
Her nogle ar forud for et eventuelt medlemskab -og inden Rumrenien har vedtaget og 
gennemfort st0rstedelen af frellesskabsretten -er det vanskeligt at danne sig en endelig 
opfattelse af landets evne til at opfylde dette kriterium. Der er imidlertid en rrekke 
karakteristiske trrek ved Rumreniens udvikling, som giver et fingerpeg om landets 
sandsynlige evne til at klare konkurrencepresset og markedskrrefteme i Unionen. 
Dette forudsretter en stabil makro0konomisk ramme, inden for hvilken de enkelte 
erhvervsdrivende kan trreffe beslutninger pa en forholdsvis sikker baggrund. Der skal vrere et 
tilstrrekkeligt grundlag af menneskelige og fysiske ressourcer, herunder infrastruktur, saledes 
33 
at de enkelte virksomheder far mulighed for at ruste sig til at modsta det 0gede 
konkurrencepres pa det indre marked. Virksomhedeme ma investere for at styrke 
effektiviteten, sa de bade kan konkurrere pa hjemmemarkedet og udnytte stordriftsfordele, der 
folger med adgangen til det indre marked. Denne evne til at tilpasse sig vii blive st0rre, jo 
mere virksomhedeme far adgang til investeringskapital, jo bedre arbejdskraften er uddannet, 
og jo mere nyskabende de er. 
Endvidere vii en 0konomi vrere bedre i stand til at patage sig forpligtelseme ved medlemskab, 
hvis den forud for tiltrredelsen har opnaet en h0j grad af 0konomisk integration med Unionen. 
Jo mere integreret et land allerede er i Unionen, desto frerre yderligere omstruktureringer skal 
der foretages i forbindelse med medlemskabet. Graden af 0konomisk integration afhrenger 
bade af udbuddet og mrengden af varer, der indgar i samhandelen med medlemsstateme. De 
direkte fordele ved adgangen til det indre marked kan desuden vrerre st0rre i sektorer, hvor 
der er et ret stort antal sma virksomheder, idet disse pavirkes forholdsvis mere af 
handelshindringer. 
I Rumreniens tilfrelde vanskeligg0res en vurdering af konkurrenceevnen srerlig meget pa 
grund af de st0o:e reformer, der er blevet lanceret for nyli~. Evnen til at modsta 
konkurrencepresset afhrenger ikke blot af 0konomiens nuvrerende struktur, men ogsa af den 
made, hvorpa den vii udvikle sig pa kort til mellemlangt sigt. I sa henseende g0r der sig for 
Rumreniens vedkommende et kontrastforhold greldende. Den nuvrerende 0konomiske struktur 
udviser nemli~ me~et vresentlifie strukturelle sva.~heder, mens de reformer, der blev 
annonceret ved begyndelsen af 1997, kan fa en meget positiv virkning pa relativ kort tid, isrer 
hvis privatiseringen skrider hurtigt frem, og der hurtigt viser sig udenlandske direkte 
investeringer. For at kunne modsta konkurrencen inden for EU skal bade industri- og 
landbrugssektoren imidlertid underga en st0rre strukturel omlregning. 
Grundlaget for industriens nuvrerende produktion er i stor udstrrekning, men ikke 
udelukkende, at finde inden for sektorer, som er karakteriseret ved en meget h0j 
energiintensitet, er strerkt afbrengig af importerede ramaterialer, eller har vreret genstand for 
kapacitetsnedskreringer i EU. I lyset af Rumreniens l0nomkostninger og faglrerte 
arbejdsstyrke er en specialisering inden for disse sektorer (metalforarbejdning, kemiske 
produkter, skibsbygning, maskinbygning) ikke n0dvendigvis en darlig strategi, hvis altsa 
produkteme tilpasses de behov, standarder og kvalitetskrav, der grelder pa markedeme i 
Vesten. For indevrerende skal der g0res store anstrengelser i sa henseende. Desuden har 
mange store statsejede virksomheder draget fordel af direkte eller indirekte subsidier, hvilket 
har forhalet eller endda hindret den n0dvendige tilpasning og modernisering. De nuvrerende 
strukturreformer skulle tilsigte en omstrukturering af de meget store statsejede kombinater, 
som med deres nuvrerende form ville sta over for et kraftigt konkurrencepres fra vestlige 
konkurrenters side. 
Rumrenien vii have lettere ved at gennemfore omstruktureringen af de store virksomheder, 
hvis det industrielle grundlag udvides med en lettere industri. Der vii i den forbindelse skulle 
etableres et stort antal nye, sma og mellemstore virksomheder samt tilfores mere udenlandsk 
kapital og knowhow. Den lette industri er allerede veludviklet inden for nogle sektorer 
(trreprodukter, lreder, tekstiler) og har opnaet gode resultater pa eksportmarkedeme. 
34 
Selv om landbnu~et er blevet fors0mt i de sidste artier, kan det potentielt give Rumrenien, 
som for Anden Verdenskrig var storeksport0r af landbrugsprodukter til de europreiske 
markeder og verdensmarkedet, en vigtig komparativ fordel. Modemiseringsprocessen i 
landbrugssektoren er imidlertid lige begyndt og vil krreve en stimulering af investeringeme i 
bade landbrugssektoren og levnedsmiddelindustrien. 
De udenlandske direkte investerin~er har vreret sma for et land af Rumreniens st0rrelse. V ed 
udgangen af 1996 la de kumulative udenlandske direkte investeringer pr. indbygger pa 50 
ECU. Bortset fra nogle fa bemrerkelsesvrerdige undtagelser har de udenlandske direkte 
investeringer ikke bidraget markant til moderniseringen af industrien eller landbruget. Det 
betyder, at produktionen i man~e sektorer stadi~ by~~er pa ~amle o~ forreldede teknolo~ier. 
Tilstrnmningen af udenlandske direkte investeringer skal 0ges betydeligt, hvis rumrenske 
producenters chance for at modsta konkurrencen fra EU-varer af h0j kvalitet og standard skal 
0ges, og hvis frerdighedsniveauet i 0konomien skal forbedres. 
Omfanget af de udenlandske direkte investeringer hrenger ogsa sammen med 0konomiens 
teknologiske niveau. I 0jeblikket er ud~ifteme til forsknin~ o~ udviklin~ me~et lave i de 
kommercielle selskaber. Den grundlreggende forskning udfores stadig primrert i 
statslaboratorier og ofte i forbindelse med militrere programmer. Langt st0rstedelen af 
forskningen og den teknologiske udvikling udfores af statsejede virksomheder. Da der kun 
star offentlige midler til radighed i begrrenset omfang, vil selskabeme selv skulle finansiere 
en voksende andel af deres F&U eller s0ge st0tte fra udenlandske partnere. Udenlandske 
direkte investeringer kan faktisk hurtigere 0ge den teknologiske udvikling ved at inkorporere 
nyere teknologier i den industrielle proces og nye teknikker i produktions- og 
ledelsesfunktionen. 
Pa nuvrerende tidspunkt indikerer det relativt lave teknologiske udviklingsniveau, at 
Rumrenien har en komparativ fordel i industrier med et stort indhold af produktionsfaktorer af 
lav kvalitet. Desuden har det meste af Rumrenieos industri eodnu ikke indledt 
modemiserin~sprocessen og opgraderingen af produktionsfaktoremes kvalitet. Under disse 
omstrendigheder vii st0rstedelen af 0konomien have vanskeligt ved at modsta 
konkurrencepresset pa det indre marked. 
I en markeds0konomi bidrager den finansielle sektor ogsa vresentligt til at 0ge et lands 
konkurrenceevne ved at hjrelpe med til at sondre mellem levedygtige og ikke-levedygtige 
virksomheder og ved at skabe betingelser, hvorunder levedygtige virksomheder kan trives. I 
sa henseende er situationen i Rumrenien ikke tilfredsstillende. Sektoren er for sya~. pla~et af 
uerholdeli~e fordrin~er og domineret af statsejede banker. Sma og mellemstore private 
virksomheder har vanskeligere ved at fa adgang til risikovillig kapital end store statsejede 
virksomheder. Der er ikke let adgang til hverken mellemlange eller lange Ian eller 
egenkapitalfinansiering. De foranstaltninger, der blev truffet i de forste maneder af 1997, 
hvorved bl.a. privatiseringsprocessen for statsejede banker blev indledt, og modemiseringen 
af den centrale lovgivning pabegyndt, forventes ikke desto mindre at styrke landets 
finansielle sektor betydeligt, safremt foranstaltningeme altsa gennemfores fuldt ud. 
Den 0konomiske vrekst og modernisering er afhrengig af, at der udvikles en passende 
transportinfrastruktur samt af, at landets menneskelige kapital styrkes ved en forbedring af 
sundhedspleje og uddannelse. I lyset af <let darlige udgangspunkt vil de nuvrerende tiltag 
35 
inden for alle tre omrader h0jst sandsynligt ikke vrere tilstrrekkelig til at give Rumrenien et 
grundlag for at klare sig i konkurrencen pa det indre marked i den nrermeste fremtid. 
Rumrenien har en rrekke centrale fordele: landets geografiske placering som korsvej for 
mange handelsruter og isrer som adgangshavn til de centraleuropreiske markeder, 
befolkningsst0rrelsen, som vil tiltrrekke industrier, hvor stordriftsfordele spiller en afg0rende 
rolle, den relativt unge befolkning, der indikerer et stort behov for varige forbrugsgoder, og 
lave l0nomkostninger. Alie disse faktorer kunne g0re Rumrenien til en strerk eksportbase, 
hvorfra mindre naboers markeder, specielt for forbrugsvarer, kan betjenes. 
Inden for de sidste par ar harder kunnet observeres en st0rre stigning i produktiviteten, som 
forventes at stige endnu mere i fremtiden. Fagforeningerne har som del af det nye program 
accepteret, at indekseringen af de nominelle l0nninger reduceres, hvilket skulle garantere en 
fortsat relativt lav reall0n. Den reelle valutakurs vii dog utvivlsomt stige pa mellemlangt sigt 
og 0ge l0nomkostningerne i Rumrenien i forhold til landets konkurrenter, men det vii pa 
baggrund af den kraftige reelle valutanedskrivning nreppe ske hurtigt. 
Rumrenien har omdirigeret en stor del af sin handel i retning af EU-markedeme. 
Samhandelen med EU har vreret minimal i 1996 og vii formodentlig fortsat vrere lille i det 
nreste ars tid, da recessionen i Rumrenien pavirker omfanget af samhandelen negativt. Dette 
indikerer, at den 0konomiske inte~ration med EU fortsat er relativ heirreoset pa nuvrerende 
tidspunk.t, og at den rumrenske 0konomi vil blive ramt af et betydeligt chok, hvis der pa et 
tidligt tidspunkt lukkes op for det indre markeds konkurrencepres. 
Udsigter og prioriteter 
Den relative succes, som Rumrenien opnaede i sin makro0konomiske stabilisering i 1995 og 
1996, hvilede pa et meget skrnbeligt fundament. I lyset af den meget langsomme udvikling i 
strukturreformerne var denne periodes h0je vrekstrater ikke breredygtige og ikke forenelige 
med malsretningen om at integrere Rumrenien i den europreiske 0konomi og 
verdens0konomien. Denne diagnose var udgangspunktet i den nye regerings 0konomiske og 
sociale program efter valget i november 1996. 
Det makro0konomiske stabiliserings- og strukturreformprogram, der blev annonceret i 
februar 1997, er et meget ambiti0st fors0g pa i l0bet af en relativ kort periode at rendre de 
gamle 0konomiske strukturer radikalt og lregge grundstenen til en velfungerende 
markeds0konomi. Dette er imidlertid blot et f0rste skridt i den rigtige retning, og der star 
meget tilbage at g0re. 
En stabil og forudsigelig makro0konomisk ramme er den f0rste afg0rende betingelse for at 
der kan skabes et grundlag for en vedvarende vrekst i og modemisering af den 
mikro0konomiske side af 0konomien. Det er i den forbindelse af afg0rende betydning, at der 
pa mellemlang sigt fores en stringent monetrer politik og finanspolitik, som bl.a. skal 
forhindre, at der pa ny opstar en h0j og varierende inflation. Inflationen er steget i de f0rste 
maneder af 1997 (til 174% pa arsbasis i maj) som et udtryk for liberaliseringen af de 
kontrollerede priser og justeringer i de relative priser. Selv om den manedlige inflation 
allerede er begyndt at falde kraftigt bliver det en stor opgave for den nye regering af bringe 
inflationsraten ned pa et meget lavere niveau inden for de nreste par Ar. 
36 
Der vii vrere en rrekke fordele ved at fore en stram kontrol med de offentlige finanser. Ved at 
reducere inflationsforventningerne og afvikle forreldede og ineffektive offentlige programmer 
vil der blive frigjort strerkt tiltrrengte offentlige ressourcer til investeringer pa kritiske 
omrader (f.eks. uddannelse, sundhecl, infrastruktur). 
Pa mellemlang sigt kan den voksende udlandsgreld give anledning til makro0konomisk 
instabilitet. En voksende udlandsgreld skulle ikke i selv give anledning til bekymringer, hvis 
landet, primrert ved hjrelp af en dynamisk eksport, indtjener nok udenlandsk valuta til at 
betjene grelden, og hvis underskuddet pa de l0bende poster finansieres pa forsvarlig vis, 
navnlig ved hjrelp af en regelmressig tilstrnmning af langsigtede udenlandske investeringer. 
Selv om den nye regerings politik forventes at yde et st0rre bidrag hertil, er disse betingelser 
endnu ikke fast forankret i Rumrenien. 
De nye rumrenske myndigheder har allerede erkendt, hvilken afg0rende rolle udenlandske 
investorer og internationale finansielle institutioner skal spille, for at deres 
reformbestrrebelser kan krones med held. Hvis de internationale investorers og langiveres 
tillid skal genskabes, og de skal foranlediges til at foretage mellemlange investeringer i 
Rumrenien, skal der vrere skabt en stabil makro0konomisk ramme, stillet faste og trovrerdige 
garantier for gennemforelsen af strukturreformer, vrere opnaet klar og bred politisk enighed 
om en strategi pa mellemlang sigt og til stadighed herske generel enighed i befolkningen om, 
at reformerne er berettigede. Disse betingelser skal vrere til stede, hvis den politiske og 
0konomiske usikkerhed skal reduceres, og grundlaget for en succesrig 
investeringsplanlregning dermed skabes. 
Det nye 0konomiske program indeholder meget vigtige strukturreformer inden for nresten alle 
0konomiens sektorer: reformering af finanssektoren, omstrukturering af virksomheder samt 
landbrug og valutamarked. Der er allerede gennemfort en rrekke vigtige foranstaltninger. 
Saledes er valutamarkedet nu nresten fuldt liberaliseret, en lang rrekke store statsejede 
tabsgivende virksomheder lukket, ligesom privatiseringen skrider hastigt frem, og de fleste 
input-priser er bragt ned pa det internationale niveau. Ud over de reformer, der papeges i de 
tidligere afsnit, vii der imidlertid skulle gennemfores flere reformer for, at Rumrenien kan 
forberede sig pa EU-medlemskab. 
Det finansielle system er stadig karakteriseret ved overvejende statskontrollerede banker, som 
fortsat er sarbare, og ikke altid opererer pa en fuldstrendig gennemsigtig made. Det endelige 
mal ma vrere at skabe en passende ramme for finansiel formidling og sikre nye institutter 
adgang til sektoren, bade i form af nyetablerede virksomheder og gennem udenlandsk 
deltagelse. Der skal trreffes yderligere foranstaltninger med henblik pa at omstrukturere og 
privatisere statsejede kommercielle banker. Hastigheden og effektiviteten i betalingssystemer 
b0r forbedres. 
Statsejede virksomheder, isrer autonome statsvirksomheder, har gentagne gange vreret fors0gt 
underkastet finansiel disciplin, men fors0gene er hver gang l0bet ind i problemer. Det har 
vreret vanskeligt at gennemfore de programmer, der var rettet mod en omstrukturering af 
virksomheder og finansiel genopretning, da den n0dvendige lovgivning manglede (at blive 
vedtaget og gennemfort). Der er behov for at etablere en effektiv virksomhedsledelse for de 
statsvirksomheder, der ikke skal privatiseres. 
37 
Rumrenien vii mere generelt skulle opbygge en mere effektiv ledelseskultur for selskaber ved 
at skabe et hold af ledere, der er uddannet i Vestens ledelsesmetoder, ved at sikre, at banker 
og investeringsfonde f0rer et bedre tilsyn med selskabemes Ian og investeringer, ved at stille 
krav om en mere gennemsigtig finansiel oplysning og ved at foranledige et mindre passivt 
engagement fra aktionrerernes side. I den forbindelse skal gennemf0relsen af 
privatiseringsprogrammet i de kommende ar krones med held som en afg0rende betingelse 
for at forberede 0konomien pa at skulle fungere i et markedsmilj0. 
Den offentlige sektor skal ved gennemf0relsen af strukturreformer opfylde de grundlreggende 
kriterier for markeds0konomien. Specielt gennemf0relsen af EU's regelw:erk vii krreve nye 
frerdigheder. 
Konsolideringen af en markeds0konomis institutionelle og retlige ramme er en vigtig del af 
arbejdet med at skabe et milj0, hvor det store antal sma virksomheder, der er etableret i de 
senere ar, og private virksomheder i al almindelighed kan trives. Deter ikke overraskende, at 
nogle af trrekkene ved mere veletablerede markeds0konomier er noget underudviklede i 
Rumrenien. Der er saledes mere specifikt behov for at styrke de reguleringsmekanismer, der 
far en markeds0konomi til at fungere effektivt. Det betyder pa det mest grundlreggende plan, 
at ejendomsrettigheder og kommercielle aftaler skal kunne handhreves uden vanskeligheder. 
Udviklingen inden for dette omrade sker formodentlig gradvis, da et effektivt handelsretligt 
lovkompleks ikke fremkommer pa en gang. 
Bag dette elementrere, men afg0rende aspekt vedrerende den retlige ramme, ligger kravet om 
en effektiv konkurrencepolitik. De retlige mekanismer er nu pa plads. Der blev vedtaget en 
konkurrencelovgivning i april 1996, og der er oprettet et konkurrencerad. Efter 
privatiseringen af de dominerende selskaber vii Rumrenien skulle sikre, at de opererer i et 
passende reguleret/konkurrenceprreget milj0, og at potentielle konkurrenter reelt kan ta 
adgang til markedet. 
Den darlige forfatning, som Rumreniens transport- og telekommunikationsinfrastruktur 
befinder sig i, udg0r en alvorlig flaskehals for 0konomiens udsigt til vrekst pa mellemlang 
sigt. Bedre infrastrukturer vii forbedre produktionsfaktoremes samlede produktivitet. De vii 
bidrage til at lette og 0ge samhandelen med nrere og fjeme nabolande. De vii ligeledes hjrelpe 
Rumrenien med at udnytte for~elene og de transportmressige indtjeningsmuligheder ved 
landets strategiske placering ved mange regionale handelsruters korsvej. 
Endelig er forbedringen af den menneskelige kapitals kvalitet et centralt element i 
0konomiens muligheder pa mellemlang sigt. Landet star i den forbindelse over for tre 
indbyrdes forbundne udfordringer, nemlig at reformere sundhedssystemet med henblik pa at 
forbedre den offentlige sundhed i befolkningen som helhed, at tilpasse og udbygge de h0jere 
og tekniske uddannelser samt at udforme og gennemf0re en aktiv arbejdsmarkedspolitik, der 
skal hjrelpe afskedigede arbejdere med hurtigt at erhverve en rrekke grundlreggende 
frerdigheder, der er behov for i de nye 0konomiske omgivelser. Dette sidste aspekt vii vrere 
srerlig relevant for de omrader, der domineres af enkeltstaende industrier, som skal lukkes 
eller omstruktureres i betydeligt omfang. 
38 
2.3 Generel evaluering 
Rumrenien har gjort betydelige fremskridt i opbygningen af en markeds0konomi. Den 
nyomlregning af den 0konomiske politik, der har fundet sted siden regeringsskiftet for kort tid 
siden, har vreret en rendring til det bedre, men der er stadig meget at g0re. Priseme er blevet 
nresten fuldt liberaliseret, men ejendomsretten til jord er ikke garanteret i fuldt omfang, 
retssystemet er stadig skr0beligt, og den politiske linje i 0konomiske sp0rgsmal har ikke altid 
vreret konsekvent. For at skabe stabile forhold skal landet g0re sig yderligere anstrengelser 
for at konsolidere de retlige og administrative rammer og for at g0re noget ved de vedvarende 
makro0konomiske uligevregte. 
Rumrenien ville fa alvorlige vanskeligheder ved at modsta konkurrencepresset og 
markedskrrefteme i EU pa mellemlang sigt. Landet har i den senere tid gjort fremskridt med 
hensyn til at forbedre 0konomiens konkurrenceevne, primrert ved at tage fat pa st0rre 
forvridninger som f.eks. lave energipriser, ved at srette fart i privatiseringen og ved at 
pabegynde likvideringen af store tabsgivende statsejede virksomheder. En stor del af 
Rumreniens industri er imidlertid forreldet, og landbruget skal moderniseres. Det lave niveau, 
der er karakteristisk for forskning og udvikling samt for arbejdsstyrkens frerdigheder, 
indikerer tillige, at 0konomien har behov for en rrekke Ar med vedholdende strukturreformer. 
39 
3. Evnen til at patage sig forpligtelserne ved medlemskab 
Det Europreiske Rad i K0benhavn anf0rte blandt kriterieme for tiltrredelse "evnen til at 
pa.tage sig forpligtelseme ved medlemskab, herunder tilslutning til malene for politisk, 
0konomisk og monetrer union". 
Rumrenien har med sin ans0gning om medlemskab pa basis af traktaten uden forbehold 
accepteret Unionens grundlreggende mal, ogsa dens politikker og instrumenter. Idette kapitel 
gennemgas Rumreniens evne til at patage sig forpligtelseme ved medlemskab, dvs. de retlige 
og institutionelle rammer, der gar under betegnelsen Frellesskabets regelvrerk, pa grundlag af 
hvilke Unionen realiserer sine mal. 
Med Unionens udvikling er regelvrerket gradvis blevet mere tyngende og udg0r en st0rre 
udfordring for fremtidige tiltrredelser, end det var tilfreldet tidligere. Rumreniens evne til at 
gennemf0re regelvrerket vil vrere af central betydning for dets evne til at fungere 
hensigtsmressigt inden for Unionen. 
I de f0lgende afsnit unders0ges pa hvert hovedomrade af Unionens virksomhed den 
nuvrerende og fremtidige situation i Rumrenien. Udgangspunktet for beskrivelsen og analysen 
er et kort sammendrag af Frellesskabets regelvrerk med angivelse af bestemmelseme i 
Europaaftalen og hvidbogen, hvor de er relevante. Endelig gives der for hvert 
aktivitetsomrade en kort vurdering af Rumreniens evne til at patage sig forpligtelseme ved 
medlemskab pa mellemlang sigt. 
3.1 Det indre marked uden gramser 
Det indre marked defineres i traktatens artikel 7 A som et omrade uden indre grrenser med fri 
bevregelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital. Grundlaget for det indre marked, 
som er af afg0rende betydning for integrationsprocessen i Frellesskabet, er en Aben 
markeds0konomi, hvor konkurrence og 0konomisk og social samlwrighed spiller en 
afg0rende rolle. 
Den faktiske gennemf0relse af de friheder, der er nedfreldet i traktaten, forudsretter ikke blot 
overholdelse af sa vigtige principper som ikke-forskelsbehandling eller gensidig anerkendelse 
af nationale regler, saledes som disse principper er blevet prreciseret gennem Domstolens 
retspraksis, men ogsa en samtidig og effektiv anvendelse af en samling af specifikke frelles 
bestemmelser. Disse specifikke bestemmelser har bl.a. til formal at sikre offentlig sikkerhed 
og sundhed, milj0-og forbrugerbeskyttelse, bevarelse af offentlighedens tillid til sektoren for 
tjenesteydelser eller garanti for, at personer, der ud0ver visse specialiserede erhverv, har de 
rette kvalifikationer, og i givet fald at indf0re eller samordne visse regulerings- og 
tilsynsordninger. Al kontrol og systematisk efterpr0vning, som er n0dvendig for at sikre en 
korrekt anvendelse af regleme, skal finde sted inden for selve markedet og ikke ved 
grrenseovergangene. 
Deter ikke alene vigtigt at EF-lovgivningen effektivt inkorporeres i national ret, men ogsa at 
den gennemf0res korrekt i praksis via de relevante administrative og retslige strukturer i 
medlemsstateme og overholdes af virksomhedeme. Denne forudsretning skal vrere opfyldt for 
at sikre den gensidige tillid, som er n0dvendig for at markedet kan fungere tilfredsstillende. 
40 
Dette kapitel b0r lreses i sammenhreng med bl.a. kapitlet om socialpolitik, milj0, 
forbrugerbeskyttelse og sektorpolitik. 
De fire friheder 
Ans0gerlandene overtager gradvis Frellesskabets regelvrerk: 
Associeringsaftalen mellem Det Europreiske Frellesskab og dets medlemsstater og 
Rumrenien tradte i kraft den 1. februar 1995. Hvad angar de fire friheder og indbyrdes 
tilnrermelse af lovgivningeme foreskriver aftalen navnlig en 0jeblikkelig eller gradvis 
anvendelse af et vist antal forpligtelser, gensidige eller ikke-gensidige, vedr0rende 
bl.a. etableringsret, national behandling, frihandel, intellektuel ejendomsret og 
offentlige indk0b. 
Retningslinjeme i hvidbogen (KOM (95) 163 endelig udg.) har til formal at bista 
ans0gerlandene med at forberede integrationen i det indre marked, foretager en 
snrevrere afgrrensning af de pagreldende lovgivninger; den udvrelger de emner og 
"n0gleomrader", som 0ver direkte indflydelse pa den fri bevregelighed for varer, 
tjenesteydelser, kapital og personer, og redeg0r for de betingelser, der er n0dvendige 
for at gennemfore lovgivningen, herunder de retlige og organisatoriske struk.turer. Der 
gennemgas 23 aktivitetsomrader i Frellesskabet, hvor de pagreldende foranstaltninger 
opdeles i to etaper alt efter hvor h0jt de prioriteres, og der fastlregges dermed et 
arbejdsprogram for perioden forud for tiltrredelsen. Kontoret for 
Informationsudveksling om Faglig Bistand (TAIEX) blev nedsat med det formal at 
yde supplerende og malrettet faglig bistand pa de lovgivningsomrader, der er omfattet 
af hvidbogen. Kontoret har for nylig oprettet en lovgivningsdatabase. 
Tiltrredelsen af Den Europreiske Union indebrerer for ans0gerlandene, at de skal 
overtage og gennemfore hele Frellesskabets regelvrerk. Det skal i den forbindelse 
understreges, at den handlingsplan for det indre marked, som blev forelagt for Det 
Europreiske Rad i Amsterdam, indeholder en rrekke prioriterede foranstaltninger, som 
er n0dvendige for at forbedre det indre markeds funktion (EU-15) pa baggrund af 
indforelsen af den frelles valuta. Dette giver sig n0dvendigvis udslag i en udvikling af 
F rellesskabets reg el vrerk. 
De generelle rammer 
Virksomhedeme skal kunne ud0ve deres aktiviteter pa grundlag af frelles regler uanset 
aktivitetsomrade. Disse frelles regler er vigtige, fordi de fastlregger de generelle rammer for, 
hvorledes 0konomien fungerer, og dermed de generelle konkurrencevilkar. Dette omrade 
omfatter ud over konkurrenceregleme ( virksomheder og offentlig st0tte) skatte-og 
afgiftsbestemmelseme, som behandles i et andet afsnit i udtalelsen, abningen af markedet for 
bygge-og anlregsarbejder, indk0b og tjenesteydelser, harmonisering af regleme for 
intellektuel ejendomsret (herunder det europreiske patent), harmonisering af selskabsretten og 
regleme for regnskabsaflreggelse, beskyttelse af personoplysninger samt henvisning af 
sagsanlreg og gensidig anerkendelse af retsaf g0relser ( artikel 220-konventioner). 
41 
Sammendrag 
Offentlh:e indk0b reguleres ved anordning 12/1993 om offentlige indk0b af goder og 
investeringer, som indeholder de greldende procedurer. 
Intellektuel, industriel Pi kommerciel ejendomsret reguleres pa basis af patentloven (1992), 
lov om halvledere (lovl 6/1996), lov om ophavsret og beslregtede rettigheder (lov 8/1996) og 
lov om beskyttelse af m0nstre og modeller (lov 129/ 1992). 
Rumrenien vil anmode om tiltrredelse af Miinchen-konventionen inden udgangen af 1997. I 
takt med tilpasningen af den inteme lovgivning overvejer Rumrenien at tiltrrede de relevante 
konventioner, der administreres af WIPO (V erdensorganisationen for Intellektuel 
Ejendomsret). Det er part i aftalen TRIPs (handelsrelaterede intellektuelle 
ejendomsrettigheder), der for Rumrenien grelder fuldt ud fra den 1. januar 2000. 
Selskabsret reguleres ved lov 3 l /1990, rendret i juli 1996. Der er tale om flere kategorier af 
selskaber: interessentselskaber (kollektive selskaber eller kommanditselskaber) og 
kapitalselskaber (aktieselskaber eller kommanditaktieselskaber). Der findes ca. 500 000 
selskaber. Aktieme kan vrere ihrendehaveraktier eller navneaktier. Det samme grelder 
obligationsemission. 
I tilfreldet med kapitalselskaber er aktionreremes formueretlige ansvar begrrenset til de 
foretagne indskud. Kapitalstillelsen og -beskyttelsen, herunder mindstekapitalen, er omfattet 
af loven. Kreditoremes rettigheder er beskyttet, navnlig ved loven om proceduren for 
reorganisering og for likvidation ( 64/96). Der findes et obligatorisk selskabsregister, hvor alle 
selskaber skal vrere registreret, eller hvor der skal findes vigtige oplysninger om selskabemes 
funktion. 
Pa omradet rei:nskabsret blev der indfort en standardiseret regnskabsplan for selskaber. De 
officielle standarder udstedes af finansministeriet. Ministerieme og statsorganisationer kan 
udarbejde specifikke standarder for visse industrigrene med forudgaende tilladelse fra 
finansministeriet. Der findes ingen standarder for konsolidering af konti. Revision reguleres 
ved anordning 65/94 om 'ordre des experts comptables'. 
Rumrenien har ingen generel lovgivning om beskyttelse af personoplysninier. Der er et 
lovforslag under udarbejdelse. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Den rumrenske lovgivning om offentli~e indk~b er ikke i overensstemmelse med 
princippeme i frellesskabsretten. Loven giver i almindelighed ikke et tilstrrekkeligt grundlag 
til at vurdere, om bestemmelseme i de forskellige direktiver er overholdt, srerlig hvad angar 
tjenesteydelser. EF-bestemmelseme vedrnrende vand, energi, transport og telekommunikation 
genfindes ikke i den rumrenske lov. Rumrenien anvender en generel national prreference for 
varer og tjenesteydelser til en vrerdi pa under henholdsvis 1,5 og 7 mia. lei. Struktureme for 
gennemforelse og kontrol med anvendelsen af standardeme implicerer seks ministerier, og 
fordi procedureme ikke er effektive, er det ikke muligt at sikre overholdelsen af klageres 
rettigheder. Der overvejes visse rendringer for at bringe bestemmelseme i overensstemmelse 
med frellesskabsdirektiveme, mender er ikke forelagt nogen tidsplan herfor. 
42 
Der er foretaget et stort arbejde med lovgivningsharmonisering pa omradet intellektuel 
ejendomsret, og der sikres som helhed betragtet overensstemmelse med Milnchen­
konventionen (1973) og frellesskabsdirektiveme. 
Der skal endnu foretages tilpasninger vedr0rende mrerker, handhrevelse af bestemmelseme 
ved grrensen og <let supplerende beskyttelsescertifikat, der er 00dvendigt pa visse omrader. 
Der forventes med henblik herpa lovforslag i 1996/97 for de to f0rste aspekter og i 1998 for 
<let sidste. 
Med hensyn til selskabsret er den inteme lovgivning i de store linjer i overensstemmelse med 
f0rste, andet, tredje, elvte og tolvte direktiv. Med de senere rendringer, der forventes inden 
1998, vii den rumrenske lovgivning vrere helt overensstemmelse med 
frellesskabsdirekti veme. 
Der er igangsat et ambiti0st arbejdsprogram vedr0rende bade reinskabs- Qi reyisionsva;sen, 
omfattende rendringer af de bestaende forordninger og indf0relse af nye forordninger og 
standarder. De fleste rendringer skal indfores i 1997. Formalet med rendringeme er at bringe 
regleme i fuld overensstemmelse med regnskabsdirektiveme, men teksteme til lovforslagene 
foreligger endnu ikke. Der bliver tale om visse overgangsproblemer i forbindelse med den 
praktiske gennemforelse af de nye regler, bl.a. pa grund af mangel pa kvalificerede 
regnskabsf0rere og revisorer, og det ser ikke ud til, at dette problem kan l0ses pa mellemlang 
sigt. 
Pa omradet databeskyttelse sigter <let lovforslag, der er under udarbejdelse, mod at bringe 
den rumrenske lovgivning i overensstemmelse med EF-rammedirektivet. Lovforslaget 
fastsretter bl.a., at der skal oprettes en uafhrengig kontrolmyndighed til at fore tilsyn med 
!ovens anvendelse. Der overvejes tiltrredelse af Europaradets konvention nr. 108 i 1999. 
Pa <let civilretli2e omrade skal <let bemrerkes, at Lugano-konventionen om rettemes 
kompetence og fuldbyrdelse af retsafg0relser i civile sager, herunder handelssager, i 
0jeblikket ikke er aben for Rumreniens tiltrredelse. Det er pa forhand 00dvendigt med 
fremskridt vedrnrende beskyttelse af civile interesser. 
Konklusion 
Rumrenien skal g0re en srerlig kraftig indsats for at bringe sin lovgivning pa linje med 
frellesskabsstandardeme pa omradet offentli~e indk0b. ~ 
Set pa baggrund af indsatsen i lovgivningshenseende vedr0rende intellektuel ejendomsret har 
Rumrenien bevidnet sin vilje til at overholde Frellesskabets regelvrerk. Der ma dog f0res et 
n0je tilsyn med, hvordan lovgivningen anvendes. 
Med hensyn til selskabsret vil Rumreniens overtagelse af Frellesskabets regelvrerk ikke give 
anledning til st0rre problemer. Oplysningeme om <let igangvrerende arbejde vedr0rende 
re"nskabs- o~ revisionsvresen danner ikke noget tilstrrekkeligt grundlag til at foretage en 
detaljeret vurdering af overensstemmelsen med Frellesskabets regelvrerk eller til at vurdere 
Rumreniens muligheder for at na dette mal pa mellemlang sigt. 
43 
Der skal endnu foretages en harmonisering med frellesskabsretten, hvad angar 
databeskyttelse. 
Eri heva:gelighed for varer 
Den fri bevregelighed for varer forudsretter, at foranstaltninger, der medf0rer begrrensninger 
for handelen, forsvinder, dvs. ikke blot told og kvantitative begrrensninger pa handelen, men 
ogsa alle foranstaltninger med tilsvarende virkning, nemlig de foranstaltninger, der direkte 
eller indirekte finder anvendelse pa nationalt fremstillede eller importerede varer og har 
protektionistiske virkninger. I <let omfang. de tekniske krav ikke er harrnoniseret, er 
anvendelsen af princippet om gensidig anerkendelse af nationale regler og princippet om 
begrrensning af de nationale krav til de mal, der 0nskes opnaet, afg0rende for at garantere 
varers fri bevregelighed, idet princippeme i EF-Domstolens "Cassis de Dijon"-dom finder 
anvendelse. 
Med henblik pa harmonisering har Det Europreiske Frellesskab udviklet den "nye metode", 
der indf0rer en fremgangsmade med omhyggelig balance mellem offentlige og private 
autonome organer, hvori EF-lovgivningen og europreiske standarder spiller en srerlig 
supplerende rolle. I stedet for at patvinge tekniske l0sninger er EF-lovgivningen saledes 
begrrenset til at fastsrette de vresentlige krav, som varer skal opfylde. Varer fremstillet i 
overensstemmelse med europreiske standarder antages at opfylde sadanne vresentlige krav, 
men europreiske standarder er ikke det eneste middel til at bevise en sadan overensstemmelse. 
Den "nye metode" fungerer i forbindelse med den "globale metode" for varecertificering, der 
styrer anbringelsen af EF-overensstemmelsesmrerket pa varen. For andre varer sasom 
lregemidler, kemikalier, motork0ret0jer og levnedsmidler f0lger EF-direktiveme det 
traditionelle regulatoriske m0nster med tilvejebringelse af fuldt detaljerede regler. 
Den frie bevregelighed for varer hviler ligeledes pa gennemf0relse af en rrekke EF­
harrnoniseringsforanstaltninger. I denne forbindelse b0r der lregges stor vregt pa anvendelse 
af regleme for harmonisering pa omradet for beskyttelse af sikkerhed og sundhed, som 
forudsretter indf0relse af passende ordninger og organer for savel virksomheder som 
forvaltninger. 
Blandt de "horisontale" direktiver, der er absolut n0dvendige for, at markedet uden grrenser 
kan fungere effektivt, er bl.a. direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og direktivet 
om produktansvar. Bestemmelseme om produktsikkerhed i almindelighed er drekket i 
afsnittet om forbrugerbeskyttelse. 
De specifikke bestemmelser om landbrugsprodukter ( overholdelse af veterinrere og 
plantesundhedsmressige standarder) beskrives detaljeret i afsnittet om landbruget. 
Sammendrag 
I februar 1997 bebudede Rumrenien en komplet prisliberalisering og bryder dermed med den 
tidligere ordning med administrerede priser, og liberaliserede de facto valutamarkedet. Visse 
basisvarer reguleres dog fortsat (herunder oliederivater, bred osv.) for at kunne foretage en 
mere gradvis tilpasning. 
Eksporten, som i visse tilfrelde er undergivet restriktioner (licensordning, administrative 
tilladelser eller endog eksportforbud), vii blive fuldstrendig liberaliseret senest i 1998 som 
fastsat i associeringsaftalen. 
Ifolge lov 2 l /1996 er befojelserne vedrnrende prisregulering nu overdraget 
konkurrencekontoret under finansminsteriet. 
Regeringens lovgivningsplanlregning blev, hvad angar tilnrermelse af lovgivning, fastlagt i 
1995. Rumrenien anvender sine nationale kvalitetsregler pa indforte varer, og princippet om 
en automatisk anerkendelse af EF-mrerkningen er fomylig blevet anerkendt (1997). Der 
foreligger imidlertid ikke gennemforelsesbestemmelser vedrnrende certificering efter de nye 
principper. 
Hvad angar de n0dvendige strukturer til at anvende Frellesskabets regelvrerk, oprettede 
Rumrenien nye institutioner i 1992, heriblandt det rumrenske standardiseringsinstitut (IRS) og 
kontoret for retlig metrologi (BRML ). IRS er associeret medlem af bade Den europreiske 
Standardiseringsorganisation (CEN) og Den Europreiske Komite for Elektronisk 
Standardisering (CENELEC). 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Punktafgiftsordningen giver anledning til en vis forskelsbehandling til fordel for den 
nationale produktion (alkohol, tobak osv.). 
Rumrenien har i henseende til tilnrermelse af lovgivning gjort meget lidt fremskridt hidtil. Det 
retlige grundlag for indforelse af EF-reglerne er lagt, men den generelle rammelovgivning, 
srerlig vedrnrende standardisering og overensstemmelsesvurdering, opfylder ikke EF­
princippeme. Regeringens lovgivningsplanlregning, der blev fastlagt i 1995, er ikke 
udt0mmende med hensyn til den i hvidbogen angivne lovgivning, og der synes at vrere en 
mange! pa overordnet sammenhreng. 
Formalet med ny lovgivning skal vrere at na en acceptabel grad af overensstemmelse. I 
automobilsektoren forventes de relevante direktiver at vrere pa plads i 1998. Gennemforelsen 
af dem kan eventuelt tage lrengere tid, og der kan eventuelt blive anmodet om en 
overgangsperiode med hensyn til EF-direktiveme om emissioner. Hvad angar f0devarer, 
kemikalier og farmaceutiske produkter har der hidtil vreret mindre fremskridt. Processen 
synes generelt set at skride langsomt frem. Man b0r under alle omstrendigheder holde sig for 
0je, at det ofte er n0dvendigt med sekundrer lovgivning til gennemforelse af den almindelige 
lovgivning. Standardiseringsarbejdet forl0ber langsomt og hremmes af manglen pa en klar 
sondring mellem frivillige og obligatoriske standarder. Flere af de greldende standarder i 
Rumrenien skal efter sigende svare tilde europreiske standarder. 
Rumrenien skal endnu sikre en adskillelse af funktioneme vedrnrende regulering, 
akkreditering, standardisering og produktcertificering, hvoraf de to sidstnrevnte skal vrere en 
opgave for den private sektor. F.eks. er IRS en del af forskningsministeriet og foretager 
standardisering, akkreditering og certificering. Markedstilsynet forventes at blive bragt under 
ministerielt ansvar, men det lider under mangel pa koordination, udstyr og egnet personale og 
er pavirket af de herskende almindelige 0konomiske betingelser. 
45 
Den rumrenske lovgivning vedr0rende civilretligt ansvar for produkter er ikke i 
overensstemmelse med EF-bestemmelserne; der foreligger i 0jeblikket ingen oplysninger om, 
at der eventuelt vil blive foretaget en rendring af den aktuelle lovgivning. 
Pa de omrader, der er reguleret pa nationalt plan, men som ikke er omfattet af en 
frellesskabsharmonisering, mangler der imidlertid oplysninger om den faktiske anvendelse af 
frellesskabsrettens prmc1pper for varers fri bevregelighed i Rumrenien. De 
rapporteringsprocedurer, der udg0r en del af det indre marked~ maskineri, er endnu ikke 
operative og kan saledes ikke anvendes i en for-tiltrredelsessituation: det drejer sig bl.a. om 
direktiv 83/189, der foreskriver underretning om forslag til nationale tekniske standarder og 
forskrifter, beslutning nr. 3052/95 om foranstaltninger, der fraviger princippet om frie 
varebevregelser, procedurer for klager til Kommissionen eller endda muligheden for at lade 
Domstolen afg0re sp0rgsmal, jf. traktatens artikel 177. Samtidig vil en vurdering af 
Rumrenies anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse forudsrette grundigere 
oplysninger om landets nationale regler og administrative praksis, der kan vrere af betydning 
for handelen med varer. 
Konklusion 
Efter en periode, hvor man har kunnet registrere visse vanskeligheder i handelen med 
Rumrenien, giver de nye retningslinjer, som myndighederne vedtog i begyndelsen af 1997, 
anledning til at forvente en positiv udvikling og en vilje til at overholde tidsplanen i 
Europaaftalen for afskaffelse af begrrensningerne for den bilaterale handel. De rumrenske 
myndigheder skal ogsa sikre sig, at deres nationale lovgivning pa omrader, der ikke er 
omfattet af en EF-harmonisering, ikke hremmer samhandelen, idet de srerlig skal kontrollere, 
om de greldende foranstaltninger star i forhold til det mal, de forfolger. 
Der bliver behov for en betydelig indsats, for situationen har udviklet sig i en sadan grad, at 
det kan konkluderes, at Frellesskabets regelvrerk kan gennemfores fuldstrendigt og effektivt i 
Rumrenien. 
Fri hevcgelighed for kapital 
Associeringsaftalen fastsretter princippet om frie kapitalbevregelser mellem Rumrenien og 
Den Europreiske Union. Det grelder, for sa vidt angar Rumreniens forpligtelser, i forbindelse 
med direkte investeringer, der foretages af virksomheder, der allerede er etableret i 
Rumrenien, og hvad angar EF-virksomheders filialer og kontorer (savel som selvstrendige 
erhvervsdrivende) gradvis i l0bet af overgangsperioden. 
Europaaftalen fastsretter, at parterne skal konsultere hinanden med sigte pa at lette 
kapitalbevregelserne mellem Frellesskabet og Rumrenien for at fremme virkeligg0relsen af 
aftalens mal. 
I hvidbogen peges der pa forbindelsen mellem frie kapitalbevregelser og fri udveksling af 
tjenesteydelser. Den anbefaler en rrekke tiltag for liberalisering af kapitalbevregelserne 
begyndende med mellemfristede og langfristede kapitalbevregelser og kapitalbevregelser i 
forbindelse med handelstransaktioner til kortfristede kapitalbevregelser. 
46 
Sammendrag 
Rumrenien tegner sig for den mindste mrengde direkte udenlandske investeringer i regionen 
med et samlet bel0b i perioden 1989-96 pa 1,4 mia. USD. lf0lge andre kilder skal dette bel0b 
vrere h0jere. Dette beskedne resultat skyldes vresentlige kumulerede forsinkelser med 
privatisering i sa at sige alle sekundrere og tertirere sektorer og et ugunstigt retligt, 
forskriftsmressigt og administrativt klima. 
Den rumrenske leu er konvertibel i forbindelse med de fleste transaktioner pa de l0bende 
poster. De rumrenske myndigheder forventer at kunne patage sig forpligtelseme i henhold til 
artikel VIII i IMF-aftaleme engang i 1997. Kapitalbevregelser: kapitaloverf0rsler og 
udenlandsk lanoptagelse krrever generelt tilladelse fra centralbanken. F 0lgende 
kapitalbevregelser til landet er undtaget denne regel: 
valutaudlrendinges indskud hos kreditinstitutioner i Rumrenien 
Ian og kreditter opnaet af valutaindlrendinge og garanteret af staten og 
indskud, der foretages ell er modtages af banker for egen regning. 
Ifolge I oven af 3. maj 1991 om udenlandske investeringer er der ingen begrrensninger for 
udenlandsk erhvervelse af kapitalandele i handelsfirmer oprettet i Rumrenien, og der kan 
foretages udenlandske investeringer i alle erhvervssektorer, undtagen hvor der er tale om 
nationale sikkerhedsinteresser eller milj0beskyttelse. Overskud og investeret kapital kan 
hjemtages i konvertibel valuta. 
Ordningen for kapitalbevregelseme i Rumrenien er generelt pa linje med Europaaftalens 
bestemmelser om kapitalbevregelser. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Der findes talrige bestemmelser vedrnrende udenlandske investeringer og disses virksomhed. 
Lov 3 5/1991 om undelandske investeringer blev suppleret i maj 1997 med en ny lov om 
udenlandske investeringer. Formalet med den nye lov er at forbedre betingelseme for 
hjemtagelse af investerede midler, men isrer at give store investorer (for over 4 mio. ECU) og 
erhververe af andele i privatiserede virksomheder skatteincitamenter. Reglen om obligatorisk 
registrereing hos det rumrenske udviklingsagentur, som udgjorde en hremsko for etablering, 
er blevet ophrevet. Rumrenske datterselskaber af udenlandske virksomheder har nu en klar 
adgang til at erhverve fast ejendom til ud0velse af deres virksomhed: deter ikke tilfreldet for 
filialer og reprresentationskontorer. 
Der bestar endnu visse problemer med oprettelse af et effektivt og sikkert kapitalmarked: 
overforsel af forvaltningen af alle papirl0se vrerdipapirer til uc1;fhrengige registre, organisering 
af gennemsigtighed i selskabers finansielle informationer, bestemmelse af aktiveme for de 
tidligere fonde for privat ejendom. 
Udenlandske investorer havde indtil for nylig ikke fri adgang til vrerdipapirmarkedeme. 
Denne lakune er blevet udfyldt med den nye lov om udenlandske investeringer, som 
indeholder specifikke bestemmelser om 'portefoljeinvestorer', dvs. investorer pa b0rsen eller 
47 
pa det sekundrere marked for andelsbeviser i privatiserede virksomheder (Rasdaq). Overf0rsel 
af overskud og dividende er dog stadig undergivet en forudgaende kontrol af, at investeringen 
er foretaget med udenlandsk valuta. 
Konklusion 
Den rumrenske lovgivning udvikler sig i retning af en st0rre abning af markedet over for 
direkte investeringer. Den meget beskedne investeringsmrengde kan bl.a. forklares ved 
administrativ praksis, som investorer ofte bar omtalt, og som i vresentlig grad begrrenser 
retssikkerheden og transktionerne (bade inden for handel, told og beskatning). En vresentlig 
forbedring af det administrative og retslige klima er af afg0rende betydning for en for0gelse 
af investeringsmrengden. 
Hvad angar de finansielle markeder, bar Rumrenien gjort store fremskridt i de sidste to ar. 
Der er ingen tvivl om, at der pa mellemlang sigt vii blive oprettet et effektivt marked, 
medmindre de markedet iboende risici g0r sig greldende tillige med risiciene som f0lge af 
manglende erfaringer hos de kontrolinstitutioner, der for meget nyligt er blevet skabt. 
De frie kapitalbevregelser er en realitet pa papiret, men i praksis skal det bekrreftes, at 
begrrensningerne for udviklingen af et konkurrenceprreget marked fjernes. Rumrenien bar 
foretaget en begrrenset liberalisering af kapitalbevregelserne. De liberaliserede transaktioner, 
navnlig direkte investeringer, grelder kun udenlandske kapitalstr0mme. Forudsat at der g0res 
en fortsat indsats for afhjrelpning af struktursvaghederne og for stabilisering og reform af 
0konomien, skulle Rumrenien vrere i stand til at overtage sig Frellesskabets regelvrerk pa 
omradet kapitalbevregelser pa mellemlang sigt. 
Fri beva:gelighed for tjenesteydelser 
Grundlaget for den fri bevregelighed for tjenesteydelser er et forbud mod forskelsbehandling, 
bl.a. pa grund af nationalitet, og dels pa regler for harmonisering af forskellige nationale 
regelsret. Disse regler vedr0rer ofte bade etableringsretten, som henh0rer under omradet for 
personers fri bevregelighed, og den fri levering af tjenesteydelser. Deres gennemf0relse 
forudsretter indf0relse af administrative strukturer (banktilsynsudvalg, kontrolmyndigheder 
for den audiovisuelle sektor, tilsynsmyndigheder) samt en styrkelse af samarbejdet mellem 
medlemsstaterne pa kontrolomradet (gensidige anerkendelsesordninger). 
En vigtig del af lovgivningen om fri bevregelighed for tjenesteydelser vedr0rer finansielle 
tjenesteydelser. Ligeledes ber0res problemerne i forbindelse med abningen af nationale 
markeder i traditionelt monopoldominerede sektorer som telekommunikations- og til dels 
energi-og transportsektoren. Disse omrader vii blive behandlet i de relevante afsnit i 
udtalelsen. 
Sammendrag 
Modemiseringen af banksektoren gik i gang i 1991, da den rumrenske nationalbank (BNR) 
fik overdraget det ansvar, der normalt tilfalder en centralbank. 
Banksektoren domineres fortsat af de fem institutioner i den offentlige sektor, navnlig pa 
grund af deres geografiske drekning landet over. De tegner sig for 70% af markedet. Derfor er 
48 
de private banker fortsat sma med hensyn til markedsandel og udvikler sig pa specialiserede 
markeder som international handel, investeringsbankvirksomhed og kooperative banker. De 
vigtigste statsbanker, der er oprettet ved lov 15/1990, afspejler den gamle struktur. Kapitalen 
indehaves af statsejendomsfonden (70%) og for restens vedkommende af de fem tidligere 
fonde for privat ejendom (6% hver). Desuden har Rumrenien opretholdt Sparekassen (CEC) 
under finansministeriets auspicier. Denne bank har en srerlig retlig status som specialiseret 
institution for husholdningeme. 
Pa trods af tydelige tegn pa forhand har det aktuelle tilsynssystem ikke kunnet forhindre to 
private bankers konkurs (reprresenterende over 10% af de samlede aktiver) med et tab pa. 
omkring 400 mio. ECU, der er blevet drekket at statskassen. Andre banker, herunder 
statsbanken Banca Agricola, som alene tegner sig for 30% af bankaktiveme, er endnu under 
et n0je opsyn i betragtning af de risici, den reprresenterer. 
Bankeme lider generelt under, at de har et for stort personale, mangelfulde 
informationssystemer og st0re portefoljer af tvivlsom greld (i hovedsagen i forbindelse med 
tabgivende statsvirksomheder -inden for stal, svrert materiel, petrokemi osv.). 
Statsbankeme havde indtil udgangen af 1996 et faktisk monopol pa valutamarkedet: BNR 
havde kun meddelt 4 bevillinger, heraf 3 til statsbanker. I begyndelsen af 1997 traf regeringen 
beslutning om en komplet liberalisering af valutamarkedeme. Bankeme har endnu ikke 
adgang til b0rsen. 
F orsigtighedstilsynet varetages af BNR. 
Regeringen besluttede i august 1996 at indfore et indskudsgarantisystem (regeringsanordning 
39/1996). Det drejer sig om en fond med offentligretlig status, som stiller sikkerhed for 
indskud foretaget af fysiske personer, det vrere sig valutaind- eller udlrendige, med et bel0b 
pa 10 mio. lei pr. person 1 100 ECU), alle valutaer taget under et. 
Vrerdipapirmarkedeme er et nyt frenomen, og de er i rivende udvikling. Bukarests b0rs blev 
indviet i juni 1995. Antallet af noterede selskaber er voksende (ca. 40 i maj 1997), og man 
konstaterer en stor eftersp0rgsel fra investeringsfondes side, og noteringeme er nu daglige. 
Der blev i september 1996 abnet et nyt marked omfattende Rasdaq til at handtere papirl0se 
vrerdipapirer for 4 000 selskaber, som blev privatiseret som led 
masseprivatiseringsprogrammet, og deter i hurtig udvikling. 
Markedeme er placeret under den nationale vrerdipapirkommissions kontrol (CNVM), der 
blev oprettet ved lov 52/1994, og som har normative og tilsynsbefojelser samt befojelse til at 
godkende operat0rer og institutioner pa markedet (aktionrerregistre og det nationale selskab 
for afregning og kompensation, der blev oprettet samtidig med Rasdaq). 
Ved lov 133/1996 blev de fem fonde for privat ejendom, der var blevet oprettet i 1991 som 
redskaber til omstilling til privatisering, omdannet til private finansielle investeringsselskaber 
med virkning fra den 1. november 1996. 
F orsikringssektoren reguleres ved lov 4 7 / 1991 om forsikringsselskabers oprettelse, 
organisation og drift samt lov 136/1995 om forsikring og genforsikring. Tilsynet med 
49 
sektoren varetages af kontoret for tilsyn med forsikrings- og genforsikringsvirksomhed 
(OSAAR), der er oprettet ved lov 47/1991 (med 14 medarbejdere beskreftiget). 
Selvom der ikke findes noget lovfrestet monopol, findes der i Rumrenien stadig et faktisk 
monopol. Markedet domineres af 8 selskaber, der i 1995 tegnede sig for 92% af alle 
indbetalte prremier. 3 statskontrollerede selskaber tegner sig for st0rstedelen af markedet. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Der har ikke fundet nogen privatisering sted i banksektoren siden 1989. 
Privatiseringsprocessen, som har vreret sat i gang flere gange, er imidleritid altid blevet 
blokeret af parlamentet. Parlamentet vedtog i april 1997 et nyt forslag til privatisering af 
banksektoren: pa dette grundlag tillades privatisering ved afstaelse af aktiver eller ved 
kapitalforh0jelse, til rumrenske eller udenlandske privatpersoner eller private selskaber. 
Vedtagelsen af teksten udgjorde et stort fremskridt, men nogle af bestemmelseme giver stadig 
anledning til problemer (mulighed for fonden for privat ejendom for at beholde 10% af 
kapitalen eller en kontrollerende aktie, der giver den mulighed for at modsrette sig 
beslutninger, der er i strid med 'statens interesser', regeringens fastsrettelse af den 'optimale 
aktionrerstruktur', begrrensning af maksimumssatsen for kapitalandele, af retten til handpant 
pa k0bte andele osv.). Alle disse restriktioner vil kunne hremme den n0dvendige 
omrtrukturering af sektoren. Der er derimod ingen restriktioner for udenlandske bankers 
etablering. 
Forsigtighedsregleme (banklov 33/1191 og de af BNR udstedte regler) er som helhed i 
overensstemmelse med 1. bankdirektiv og direktiveme om bankers egenkapital og solvens. 
Der er i Rumrenien visse forsinkelser med hensyn til indforelse af bestemmelser i 2. 
bankdirektiv og de foranstaltningeme vedrnrende i) hvidvaskning af kapital, ii) tilsyn med 
bankeme pa et konsolideret grundlag, iii) begrrensning af kreditinstitutters kreditrisici og iv) 
tilsyn med kreditinstitutte~s markedsrisici. Gennemforelsen af direktivet om store risici og af 
direktivet om arsregnskaber og konsoliderede regnskaber er under forberedelse. Inddrivelsen 
af lan hos betalingsudygtige debitorer er meget vanskelig pa grund af en mangelfuld 
anvendelse af konkursloven. 
Hvad angar forbyggelse af anvendelse af finanssystemet til hvidvaskning af penge har den 
rumrenske regering som en prioritet for 1997 stillet forslag til en lov herom. Lovforslaget er 
udformet i overensstemmelse med EF-lovgivningen pa omradet. 
Med hensyn til yrerdipapirmarkedet er lovgivningen til dels harmoniseret ved lov 52/1994 om 
vrerdipapirer og fondsb0rser. Til supplering af denne harmonisering agter regeringen i l0bet 
af 1997 at rendre denne lov: teksten indgar som en del af lovgivningsprogrammet for 
gennemforelse af reformprogrammet. For investeringsfondes vedkommende er lovgivningen 
ligeledes harmoniseret ved regeringsanordning 24/1993 om oprettelse og drift af abne 
investeringsfonde foretaget af investeringsselskaber, der optrreder som finansielle 
mellemmrend (godkendt ved lov 83/1994). 
Rumrenien er efter egne oplysninger ikke naet langt med en forsikringslovgivning, der svarer 
overens med de grundlreggende frellesskabsbestemmelser (foranstaltninger i forste etape). 
Myndighedeme fastsretter saledes samme solvensmargen for livsforsikringsselskaber og 
50 
andre forsikringsselskaber, hvilket i princippet ikke er i overensstemmelse med 
frellesskabslovgivningen og er til ulempe for livforsikringsselskaber. 
Aktiviteteme pa forsikrin~somradet reguleres i 0jeblikket i Rumrenien af lov 47/1991 om 
oprettelse, organisation og drift af handelsselskaber pa forsikringsomradet. Bestemmelseme i 
denne lov er helt harmoniseret med bestemmelseme i direktiv 72/l 66/E0F om systemet med 
det grnnne kort og direktiv 9O/232/E0F, som udfylder de bestaende lakuner med hensyn til 
obligatorisk forsikring af rejsende i bil inden for Frellesskabet. Den rumrenske regering agter i 
1997 at vedtage et lovforslag om tilsyn med forsikringsvirksomhed. 
Udenlandske virksomheders adgang til markedet er begrrenset til forsikringskontrakter, der 
indgas med udlrendinge og genforsikringstransaktioner. De kan kun operere i Rumrenien via 
et joint venture, der er oprettet efter rumrensk lovgivning med en rumrensk partner. En ny lov 
forventes at rendre pa dette forhold. 
Konklusion 
De vigtigste beslutninger er truffet til omstrukturering af bank,sektoren. Men overholdelsen af 
forsigtighedsregleme og isrer nationalbankens evne til at fore tilsyn skal styrkes for at sikre, 
at sektoren fungerer pa et solidt grundlag. 
Centralbankens uafhrengighed i forhold til staten er ikke helt komplet: banken optrreder 
stadig som kassemester for staten og bidrager i betydeligt omfang til finansiering af 
budgetunderskuddet. 
Banksektoren er endnu meget sarbar. Deter oodvendigt, at lovgivningsteksten, der er under 
udarbejdelse, muligg0r en konsolidering og en sanering af den, og at privatiseringen af de 
statsbanker, for hvilke der endnu ikke foreligger nogen prrecis tidsplan, g0res mere 
gennemsigtig og foregar pa et mere konkurrenceprreget grundlag. Der bliver under alle 
omstrendigheder tale om en lang proces, som ikke giver mulighed for pa mellemlang sigt at 
optage det rumrenske bankssystem i <let indre marked. 
V rerdipapirmarkedet er endnu lid et udviklet. Tilsynsordningen er i 0jeblikket utilstrrekkelig, 
og man kan have sine tvivl om dens effektivitet. En fortsrettelse og fremskyndelse af 
privatiseringsprogrammet vii dog bidrage til at srette gang i dette marked, hvilket g0r <let 
endnu mere n0dvendigt, at den nye lov om vrerdipapirer og fondsb0rser hurtigt vedtages og 
bringes i anvendelse. 
Pa forsikrin~somradet har Rumrenien tydeligvis en en lang vej for sig bade med hensyn til 
vedtagelse og gennemforelse af lovbestemmelser og afskaffelse af de nuvrerende hindringer 
for markedsadgang. 
Fri bevregelighed for personer 
Den fri bevregelighed for personer omfatter to begreber, der ikke har samme traktatmressige 
baggrund. Pa den ene side vedrnrer artikel 7 A i forste del af traktaten, der omhandler 
"Princippeme", oprettelsen af det indre marked og indebrerer, at medlemsstatemes indre 
grrenser kan passeres uden kontrol. Pa den anden side giver artikel 8 Ai traktatens anden del 
om unionsborgerskabet enhver unionsborger en personlig ret til pa visse betingelser at frerdes 
51 
og opholde sig frit pa medlemsstaternes omrade. Afskaffelsen af grrensekontroller grelder for 
alle personer uanset nationalitet, da det ellers risikeres, at artikel 7 A mister sin nyttevirkning. 
Mens rettighedeme i henhold til artikel 8 A grelder i alle medlemsstater, er de rettigheder, der 
f0lger af artikel 7 A, endnu ikke gennemf0rt fuldstrendigt pa unionsplan. 
a) Fri bewge/ighed for unionsborgere. etableringsfrihed og gensidig anerkendelse al 
eksamensbeviser og kvalifikationer 
Europaaftalen fastslar, at legalt ansatte arbejdstagere (og deres familier) ikke ma 
forskelsbehandles. Den drekker muligheden for at kumulere eller overf0re rettigheder i 
forbindelse med social sikring og opmuntrer medlemsstateme til at indga bilaterale aftaler 
med Rumrenien om adgang til arbejdsmarkeder. I anden fase af overgangsperioden vii 
Associeringsradet unders0ge yderligere mader til at forbedre arbejdstageres bevregelighed. 
I hvidbogen omhandles de lovgivningsmressige krav, der er n0dvendige for at sikre en 
harmonisk udvikling pa arbejdsmarkedet og samtidig forhindre konkurrencefordrejninger. 
Arbejdstagemes fri bevregelighed er en af de grundlreggende frihedsrettigheder, der 
anerkendes i traktaten; adgangen til visse erhverv (f.eks. i den juridiske sektor eller pa 
sundhedsomradet) kan imidlertid afhrenge af visse betingelser, bl.a. kvalifikationer, der alt 
efter tilfreldet er genstand for samordning eller anvendelse af princippet om gensidig 
anerkendelse. Den fri etableringsret garanteres ligeledes af traktaten og vedrnrer 0konomiske 
aktiviteter, der ud0ves af fysiske personer, som ikke er l0mnodtagere, og selskaber. 
Det fri boprelsvalg kan ligeledes g0res til genstand for minimumsbetingelser vedrnrende 
midler til underhold og drekning af en sygeforsikring, nar der ikke ud0Ves en erhvervsmressig 
aktivitet i det pagreldende land. 
Sammendrag 
Der blev i 1996 oprettet et kontor for anerkendelse af studier, eksamensbeviser og 
erhvervsuddannelse under undervisningsministeriet. Der overvejes visse lovforslag i 1997. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
De foreliggende oplysninger om studie_mes indhold og varighed giver ikke mulighed for at 
tage stilling pa et rimeligt grundlag til eksamensbevisers og erhvervskvalifikationers 
rekvivalens. Frellesskabets regelvrerk er ikke onisat i nationale bestemmelser, end ikke 
formelt. Situationen er sa meget desto vrerre, som der ikke findes institutioner til certificering 
af eksamensbeviser og gennemforelsen af regelvrerket. 
Konklusion 
Hvis der ikke g0res en betydelig indsats med hensyn til lovgivningsharmonisering og 
oprettelse og styrkelse af gennemforelsesstrukturerne pa dette omrade, vii anerkendelse af 
rumrenske eksamensbeviser og erhvervskvalifikationer i Det Europreiske Frellesskab ikke 
kunne komme pa tale pa mellemlang sigt. 
52 
b) Afskq,ffelse qfkontrol qfversoner vedde indre grcenser 
Den fri bevregelighed i henhold til EF-traktatens artikel 7 A, dvs. afskaffelsen af kontrol af 
alle personer uanset nationalitet ved de indre grrenser, er endnu ikke virkeliggjort i fuldt 
omfang pa frellesskabsplan. Afskaffelsen af personkontrollen afhrenger af, at der vedtages et 
stort antal ledsageforanstaltninger, hvoraf nogle endnu ikke er blevet godkendt og gennemfort 
af medlemsstateme, se afsnittet om retlige og indre anliggender. Derimod er dette mal naet af 
et begrrenset antal medlemsstater pa grundlag af Schengen-konventionen, der allerede 
anvendes af syv medlemsstater, mens seks andre forbereder sig pa at tage den i brug. 
Traktatforslaget sigter mod at lette opnaelsen af dette mal inden for rammeme afUnionen ved 
at indfore et nyt kapitel om frihed, sikkerhed og retfrerdighed samt ved at integrere Schengen­
regleme i EU. 
Generel evaluering 
1. Rumreniens fremskridt med hensyn til gennemforelsen af lovgivningen i forbindelse med 
hvidbogen er opsummeret i bilaget. Af tabellen fremgar det, at Rumrenien pr. 30. juni 1997 
forventer at have gennemfort 426 af de 899 direktiver eller forordninger, der er omhandlet i 
hvidbogen, i sin nationale lovgivning. Disse oplysninger vedrnrer den lovgivning, som 
Rumrenien allerede mener at have gennemfort, eller som anses for forenelig med 
frellesskabsregleme. Dette indebrerer ikke en stillingtagen til tekstemes forenelighed, hvorom 
Kommissionen ikke pa nuvrerende tidspunkt kan udtale sig. 
2. Som helhed betragtet har den rumrenske lovgivning pa vigtige omrader af det indre marked 
kun meget delvis overtaget Frellesskabets regelvrerk, bortset fra intellektuel og industriel 
ejendomsret. Problememes omfang krrever derfor en meget betydelig og vedvarende indsats 
bade med hensyn til tilnrermelse af lovgivning og oprettelse af strukturer til at gennemfore 
den. Blandt de st0rste prioriteter figurerer en fuldstrendig omstrukturering af finanssektoren 
for at opretholde det forn0dne niveau af till id hos offentligheden og investoreme. 
3. Generelt set er den svage rumrenske offentlige forvaltning et st0rre problem, som stiller 
sp0rgsmalstegn ved savel tempoet i aktiviteterne med tilnrermelse af lovgivning som 
kvaliteten heraf. De forskellige strukturer, der er n0dvendige til at gennemfore lovgivningen 
vedrnrende det indre marked, er i 0jeblikket ikke i stand til at udfore deres mission. Samme 
forbehold grelder evnen hos erhvervslivet, srerlig SMV'eme, til at overholde lovgivningen. 
4. Det vil forst vrere muligt at afskaffe kontrolleme ved Unionens indre grrenser, nar der er 
sket en tilstrrekkelig harmonisering af lovgivningeme. Dette forudsretter en gensidig tillid, der 
bl.a. hviler pa forvaltningeme pa rette niveau (f.eks. betydningen af sikkerhedskontroller af 
visse produkter foretaget pa afgangsstedet). Det var kun muligt at skabe et omrade uden 
grrenser pr. 1. januar 1993, fordi alle formaliteter og kontroller ved medlemsstatemes 
indbyrdes grrenser afskaffedes. Det drejede sig srerlig om tekniske kontroller (bl.a. af varers 
sikkerhed), veterinrere, sanitrere, plantesundhedsmressige, 0konomiske og kommercielle 
kontroller (f.eks. bekrempelse af efterligninger) samt sikkerheds- og milj0mressige kontroller 
(vaben, affald osv.). I de fleste tilfrelde var afskaffelsen kun mulig ved at indfore og 
ivrerksrette frellesskabsforanstaltninger, der tillod en harmonisering af reglerne for 
bevregelighed og markedsforing (isrer vedrnrende produktsikkerhed) og evt. lade kontroller 
53 
og formaliteter finde sted intemt i omradet eller pa medlemsstatemes marked (bl.a. 
vedr0rende moms og punktafgifter, kontrol af dyrs og planters sundhed eller indsamling af 
statistiske oplysninger). 
En del af Rumreniens grrense vii blive Unionens ydre grrense. Dette vii indebrere en styrkelse 
af grrensekontrollen, se afsnittet om told. 
I betragtning af den samlede vurdering, der kan foretages af fremskridtet og tempoet i 
arbejdet pa de forskellige ber0rte omrader er det vanskeligt i dag at fastsla, hvomar 
Rumrenien vii vrere i stand til at gennemfore alle de retsakter, der er 00dvendige for at 
afskaffe kontrollen ved de indre grrenser og overfore denne kontrol til Unionens ydre grrense. 
5. Rumrenien har allerede vedtaget de vresentlige dele af regelvrerket vedr0rende det 
indre marked, undtagen pa omradet intellektuel og industriel ejendomsret. Det vii vrere 
n0dvendigt med en stor indsats, for at Rumrenien kan overtage og gennemfore lovgivningen 
vedr0rende det indre marked samt skaffe sig de n0dvendige handhrevelsesmekanismer. Man 
kan for nrervrerende ikke forvente, at Rumrenien vii vrere i stand til at deltage fuldt ud i det 
indre marked pa mellemlang sigt. 
Konkurrence 
Det Europreiske Frellesskabs konkurrencepolitik bygger pa traktatens artikel 3, litra g), der 
fastsretter, at Frellesskabet skal have en ordning, der sikrer, at konkurrencen inden for det 
indre marked ikke fordrejes. De vigtigste anvendelsesomrader er anti-trust og statsst0tte. 
Europaaftaleme indeholder bestemmelser om en konkurrenceordning, der skal grelde i 
handelsforbindelseme mellem Frellesskabet og Litauen, og som er baseret pa de kriterieme i 
traktatens artikel 85 og 86 (aftaler mellem virksomheder/misbrug af dominerende stilling) og 
artikel 92 og 93 (statsst0tte) og om, at der skal vedtages gennemforelsesbestemmelser pa 
disse omrader senest tre ar efter aftalens ikrafttrreden. Den fastsretter desuden, at Litauen skal 
bringe sin lovgivning i overensstemmelse med Frellesskabets pa konkurrenceomradet. 
Hvidbogen refererer til den gradvise anvendelse af ovennrevnte bestemmelser og 
bestemmelseme i fusionsforordningen ( 4064/89) og artikel 3 7 og 90 (monopoler og srerlige 
rettigheder). 
Sammendrag 
Den nye lov 21/1996 om konkurrence, som bygger pa EF-regleme, blev godkendt af 
parlamentet i februar 1996 og tradte i kraft i februar 1997. Den indeholder bestemmelser om 
aftaler mellem virksomheder, misbrug af dominerende stilling og koncentrationer. 
Ved loven oprettes der dels et konkurrencerad med unders0gelses- og beslutningsbefojelser, 
dels et konkurrencekontor, der henh0rer under regeringen. De to organer, der blev oprettet i 
1996, rader over deres forgrengers (MOF's) personale og finansielle ressourcer. 
Liberaliseringen af de traditionelle monopolsektorer forl0ber gradvis, srerlig inden for 
telekommunikation. Den er dog mere begrrenset inden for lufttransport, posttjenester og 
energi. 
54 
Hvad angar eksklusive rettigheder har Rumamien en eneretsordning for indrnmmelse af 
koncessioner til udnyttelse af mineressourcer. Der findes de facto en sadan ordning for 83 
offentlige selskaber, der anses for at vrere af strategisk betydning (vaben, energi, 
jembanetransport osv.). Der er givet produktionsmonopoler i forskellige industrigrene (tobak, 
cigaretter, spiritus, lregemidler indeholdende narkotika osv.). De omfatter generelt produktion 
og indf0rsel af de pagreldende produkter. Der kan pa visse omrader gives licens til nationale 
operat0rer. 
Hvad angar statsstotte, er den foreliggende information ufuldstrendig og giver ikke den 
n0dvendige gennemsigtighed, der krreves efter EF-regleme. Pa den anden side findes der 
endnu ingen regler for gennemf0relsen af kontrollen med statsst0tte. Desuden er der pavist 
st0tteordninger for fremme af eksporten og driftsst0tte til virksomheder i vanskeligheder. 
Vurdering af den nuvrerende og frcmtidige situation 
Konkurrencelovgivningen vedrnrende aftaler mellem virksomheder, misbrug af dominerende 
stilling og koncentrationer udvikler sig som helhed betragtet i den rigtige retning i 
overensstemmelse med EF-retten. Kontrolinstitutioneme rader i princippet over en 
tilstrrekkelig autonomi til at kunne fungere i fuld uafhrengighed. Der vii dog kunne opsta en 
risiko for konflikt mellem dem pa grund af en vis kompetenceoverlapning. 
Rumrenien opretholder statsmonopoler, som det begrunder i sakaldte "strategiske" interesser 
eller i den offentlige interesse pa omrader, der burde sortere under det private (alkohol, tobak, 
skovbrug osv.). Eventuelle licenser indrnmmes kun rumrenske operat0rer og bevirker dermed 
en diskrimination af ikke-rumrenske statsborgere, hvilket er uforeneligt med Europaaftalen. 
Konkurrencekontoret har udstrakte befojelser med hensyn til prisregulering, der b0r 
begrrenses til offentlige forsyningsselskabers tjenester og produkter. 
Pa statsstotteomradet rader Rumrenien endnu ikke over et trovrerdigt system for kontrol med 
statsst0tte. De lovgivningsmressige rammer mangler endnu. St0tteydelsen sker ikke med den 
forn0dne gennemsigtighed, og det er n0dvendigt hurtigt at foretage en opg0relse over 
bestaende statsst0tte omfattende al st0tte, der ydes af statslige, regionale eller lokale 
myndigheder og med statslige midler. 
Det skal tilfojes, visse st0tteforanstaltninger synes at vrere betinget af eksportresultater, 
hvilket klart ikke er foreneligt med Europaaftalen. Der synes tillige at blive ydet betydelig 
statsst0tte ved indirekte former for statsst0tte, som f.eks. skattelempelser, greldsafskrivning 
og skattebetalingshenstand. Sadanne foranstaltninger udg0r driftsst0tte, der kun tillades pa 
meget strenge betingelser. Pa grund af den manglende gennemsigtighed er det hidtil uklart, 
om betingelseme for ydelse af driftsst0tte er opfyldt. 
Foruden vedtagelse af lovgivning, der ligger tilstrrekkelig nrer EU's, krreves det til en 
trovrerdig handhrevelse af konkurrencelovgivningen, at der etableres velfungerende anti­
trust-og statsst0ttetilsynsmyndigheder. Det forudsretter tillige, at retssystemet, den offentlige 
forvaltning og de relevante 0konomiske beslutningstagere har en tilstrrekkelig forstaelse af 
konkurrencelovgivningen og -politikken. 
55 
Konklusion 
Der er sket betydelige fremskridt i lovgivningstilnrermelsen pa anti-trust-omrddet. Der b0r 
nu srettes ind pa handhrevelse af lovgivning og yderligere uddannelse inden for de to 
konkurrencemyndigheder. 
Hvad angar statsstotte, er der hidtil ikke sket noget st0rre fremskridt, og der vii blive behov 
for en betydelig indsats til at opfylde kravene vedrnrende statsst0tte pa mellemlang sigt, 
srerlig med hensyn til . gennemsigtighed pa basis af en trovrerdig st0tteopg0relse i 
overensstemmelse med EF-praksis og vedtagelse af de n0dvendige regler for et trovrerdigt 
statsst0ttetilsyn. 
En af de umiddelbare udfordringer i konkurrencepolitikken er at sikre, at konkurrencereglerne 
g0res greldende pa de sakaldte "Regies Autonomes" -monopolselskaberne -som synes at 
vrere udelukket fra de normale konkurrenceregler, herunder statsst0tte. 
Desuden synes der i visse sektorer at tindes eksklusive el/er srerlige rettigheder, som ikke er 
forenelige med Frellesskabets regelvrerk. Disse problemer skal angribes i nrer fremtid. 
56 
3.2 Innovation 
Informationssamfundet 
Nuvrerende situation 
Kombinationen af informationsteknologi og telekommunikation kan give srerlig stort 
0konomisk og samfundsmressigt udbytte i Rumrenien. Mulighedeme negligeredes for 1989, 
men grundlreggende uddannelse prioriteredes h0jt. S0m folge heraf bar eftersp0rgslen efter 
personlige computere udviklet sig langt hurtigere, end hvad normal vrekst ville have medf0rt. 
Hvis internettilslutningerne folger samme vrekstm0nster, vii teleinfrastrukturen, der i 
0jeblikket er cirka 40 ar bagud i forhold til EU-gennemsnittet, hremme 
informationssamfundets udvikling. Ved begyndelsen af 1997 sk0nnedes antallet af 
vrertscomputere pa Internet til 0,4 pr 1000 indbyggere. Det samlede antal pc'er i landet 
sk0nnedes til 65.000, med en vrekstrate pa omkring 17%. I maj 1997 lancerede RoEduNet, et 
offentligt net for h0jere uddannelse, sin h0jhastighedsforbindelse via en VSAT-station. 
Regeringen oprettede i begyndelsen af 1997 en national kommission for informatik under 
regeringens generalsekretrer. Denne kommission bar udarbejdet en 'strategi for forberedelse 
af Rumreniens tiltrredelse af Den Europreiske Union pa det informationsteknologiske 
omrade'. Strategien sigter mod en arkitektur bestaende af: 
-et nationalt hovednet 
-dokumentstyring i forvaltningerne ( der er lanceret et udbud herom) 
-en kerne af landsdrekkende systemer (registre og nomenklaturer) 
-en rammelovgivning for information (herunder love om beskyttelse af persondata og 
telehemmelighed med udgangspunkt i EF's regler) 
-fremme af progammelbranchen. 
Konklusion 
Eftersom liberaliseringen hidtil er skredet langsomt frem og BNP-tallet pr. indbygger stadig 
er blandt de laveste i regionen, vil informationssamfundets muligheder sandsynligvis blive 
virkeliggjort senere erid gennemsnitligt i de 0st-og centraleuropreiske lande, medmindre der 
sker store forbedringer. 
57 
llddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanlhu~ender 
I EF-traktatens artikel 126 og 127 hedder det, at Frellesskabet bidrager til udviklingen af et 
lwjt uddannelsesniveau og ivrerksretter en erhvervsuddannclsespolitik, hvis mal er at udvikle 
den europreiske dimension pa uddannelsesomradet, at lette tilpasningen til den industrielle 
udvikling og at fremme arbejdsmarkedets fleksibilitet ved hjrelp af erhvervsuddannelsestiltag. 
Europaaftalen og tillregsprotokolleme hertil rummer bestemmelser om samarb~jde pa disse 
omrader, isrer gennem deltagelse i rammeprogrammet. Hvidbogen rummer ingen 
foranstaltninger pa dette omrade. 
Sammendrag 
Rumreniens udgifter til uddannclse andrager 3,4% af BNP. De offentlige udgifter hertil udg0r 
9,9% af det samlede statsbudget. 75% af undervisningsministeriets budget gar til l0nninger, 
5% til st0rre reparationer og investeringer og resten til driftsudgifter og lrereb0ger. 
Der er 3 600 000 skoleelever. 350 000 studerende, 280 lrerere (heraf 22 600 inden for de 
videregaende uddannelser) i Rumrenien. I det rumrenske uddan.nelsessystem under 
universitetsniveau er der over 29 000 skoler, heraf 1 300 gymnasier, 800 erhvervsskoler af 
forskellig art og 1 300 postgymnasiale erhvervsskoler. Pa universitetsniveau er der 325 
institutioner, bestaende af 63 offentlige og 262 private. 
De ansvarlige instanser inden for disse omrader, er f0lgende: undervisningsministeriet, 
arbejdsministeriet sammen med arbejdsmarkedets parter. Rumreniens nationale komite under 
UNESCO, instituttet for de predagogiske videnskaber, universiteteme og andre ber0rte parter 
( arbejdsmarkedets parter, virksomhedeme ). 
Der er blevet opstillet en ambiti0s tidsplan for gcnnemf0relse af reform.er pa alle 
uddannelsesniveauer (primrer- og sekundrertrinnet, erhvervsuddannelserne og de 
videregaende uddannelser). Den lov om uddannelse, der blev offentliggjort i juli 1995, er en 
progressiv lov pa linje med normeme i EU. 
TEMPUS-programmet har bidraget til opfyldelsen af malene for en reform af de lwjere 
uddan.nelser og skabt grundlag for et samarbejde med videregaende uddannelsesinstitutioner i 
EU. 
Vurdering af den nuvrerende o~ fremtidige situation 
Regeringen er indstillet pa og overbevist om rn~dvendigheden af at reformere landets 
uudervisningssystem med henblik pa at opfylde de nye behov i et demokratisk samfund med 
markeds0konomi og bringe kvaliteten afuddannelseme op pa niveau med EU-normer. 
Det st0rste problem i forbindelse med denne reform er de sparsomme offentlige midler, der er 
afsat til uddannelsessektoren til forbedring og fastholdelse af den uddannelsesmressige 
infrastruktur, anskaffelse af undervisningsmaterialer og -udstyr og betaling af anstrendige 
l0nninger til undervisningspersonalet. 
58 
Andre vresentlige risici, der kan svrekke den igangsatte reform, er undervisningsministeriets 
ringe institutionelle kapacitet med henblik pa at overvage reformens gennemf0relse, samt den 
modstand mod forandringer, der findes pa nationalt og lokalt plan. 
Rumrenien deltager fra 1997 i Frellesskabets programmer Socrates, Leonardo da Vinci og 
Ungdom for Europa, og dette vii yderligere bidrage til at forberede landet til en integrering i 
EU. 
Konklusion 
Seti et tiltrredelsesperspektiv forventes der ikke at opsta st0rre problemer pa disse omrader. 
Forskning og teknologisk udvikling 
I Frellesskabet sigter forskning og teknologisk udvikling, som fastsat i traktaten og i 
rammeprogrammet, pa at fremme den europreiske industris konkurrenceevne, 0ge 
livskvaliteten samt fremme breredygtig udvikling, milj0beskyttelse og andre 
frellesskabspo li tikker. 
Europaaftalen og dens tillregsprotokol abner mulighed for samarbejde pa dette omrade, 
navnlig gennem deltagelse i rammeprogrammet. Hvidbogen omfatter ingen direkte 
foranstaltninger pa dette omrade. 
Sammendrag 
Under forsknings- og teknologiministeriets tilsyn gennemf0res aktiviteteme pa dette omrade 
af f0lgende organer: universiteter, forskningsanlreg afhrengige af ministerier, institutter 
tilh0rende akademieme ( det rumrenske akademi, landbrugs- og skovbrugsakademiet, 
akademiet for lregevidenskab ). 
De samlede udgifter er for 0jeblikket pa 0,68% afBNP. Maltallet for ar 2000 er pa 1 %. 
Regeringens st0rste prioriteter er: 
-bevarelse af det nationale potentiale under hensyntagen til landets faktiske behov 
-omstrukturering og integrering i Den Europreiske Unions system 
-overensstemmelse med overgangen til markeds0konomi. 
Regelmressigt samarbejde med Det Europreiske Frellesskab indledtes i 1992 med det tredje 
rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Hidtil har samarbejdet navnlig vreret 
koncentreret i COPERNICUS (Specific Programme for Cooperation with CECs and NIS -
srerprogram for samarbejde med de central-og 0steuropreiske lande og de nye uathrengige 
stater) og er deltagelsen i <let fjerde rammeprogram forholdsvis lav. Rumrenien er medlem af 
COST (Europreisk Samarbejde om videnskabelig og teknisk Forskning) og EUREKA 
(European Research Coordination Agency -agentur for koordinering af europreisk forskning). 
For nylig blev der vedtaget et meget omfattende nationalt program, "horisont 2000", og der 
blev oprettet en srerlig fond, som skal forvaltes af den nationale styrelse for 
59 
teknologioverf0rsel og innovation, og som bestemt til industrien og sma og mellemstore 
virksomheder. 
Statistikkerne pa dette omrade er endnu ikke forenelige med normeme i OECD. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Siden oprettelsen af ministeriet for forskning og teknologi i 1992 er der gjort en kraftig 
indsats for at rationalisere og modemisere de overordnede strukturer i en stat, der stadig er 
kraftigt centraliseret, og hvor det private initiativ stadig er svagt og usikkert. Disse 
foranstaltninger har, ledsaget af en drastisk nedskrering af det samlede antal forskere, givet 
positive resultater. Det rumrenske system er ikke desto mindre kraftigt pavirket af en lwj 
koncentration af ressourcer i den offentlige sektor og en svag eftersp0rgsel fra industrien 
(savel private som offentlige virksomheder) efter forskningsresultater. 
Bilateralt og multilateralt samarbejde (navnlig med Den Europreiske Union) viser, at landets 
forskere og videnskabelige strukturer er kvalificerede til intemationalt partnerskab. Med 
mindre der gennemf0res drastiske 0konomiske reformer vil struktureme imidlertid fortsat 
vrere afhrengige af regeringens beslutninger og finansielle st0tte. Derfor vii det samlede 
systems konkurrenceevne forblive svag og ikke tillade rumrenske forskeres fulde deltagelse i 
intemationale samarbejdsaktiviteter. Det er derfor n0dvendigt at fortsrette med st0tten til 
initiativer, der tager sigte pa at rationalisere systemet og modemisere infrastruktur, udstyr og 
forskerstanden. 
Konklusion 
Det vil krreve en stor indsats at g0re det rumrenske system for forskning og teknologisk 
udvikling effektivt og konkurrencedygtigt pa intemationalt plan. Med henblik pa tiltrredelse 
b0r der imidlertid ikke regnes med st0rre problemer pa dette omrade. 
Ielekommunikation 
Malsretningeme for EU's telekommunikationspolitik er at afskaffe hindringeme for, at det 
indre marked for teleudstyr, -tjenester og -net kan fungere effektivt, at abne tredjelandes 
markeder for virksomheder fra EU og at sikre, at privatpersoner og virksomheder overalt i EU 
har adgang til moderne teletjenester. Malene nas gennem harmonisering af standarder og 
vilkar for udbud af tjenester, liberalisering af markederne for terminaludstyr, tjenesteydelser 
og net samt vedtagelse af de n0dvendige forskrifter. De direktiver og politikker, der skal til, 
er pa plads, men liberaliseringen af offentlig taletelefoni og den tilh0rende infrastruktur 
udsrettes et ar eller to ud over 1998 i visse medlemsstater. 
Europaaftalen omfatter samarbejde om at forbedre standarder og praksis med henblik pa en 
tilnrermelse til EU-niveauet inden for post-og teletjenester, standardisering, regulerings­
politik og modemisering af infrastruktur. Hvidbogen fokuserer pa tilnrermelse af lovgivning, 
net og tjenester, efterfulgt af yderligere tiltag til en gradvis liberalisering af sektoren. 
60 
Sammendrag 
Sidst i 1980' eme havde Rumrenien et svagt udviklet net, der bestod af forreldet elektro­
mekanisk udstyr og telefonistbetjenk centraler i de fleste landomrader. I 1991 var dreknings­
graden for telefoni 10,8. Dette tal var i januar 1997 steget til 13,9 (og forventes at stige 
yderligere til 30% i 2005). Den gennemsnitlige ventetid pa en telefontilslutning er 4,8 ar. Den 
ansvarlige myndighed er ministeriet for kommunikation, og driftsselskabet, Rom Telecom, er 
tilsyneladende adskilt herfra. I juni 1996 blev der vedtaget en ny telekommunikationslov, der 
fuldender de institutionsmressige rammer, ved at der oprettes et srerskilt myndighedsorgan, 
generalinspektoratet for kommunikation, der er ansvarligt for anvendelsen af regleme for 
post-og telesektoren. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Liberaliseringsr:,rad 
Ifolge de forpligtelser, Rumrenien indgik ved WTO-forhandlingeme i 1997, vil regeringen 
ophreve Rom Telecoms eneret til at drive det faste net og udbyde taletelefonitjenester fra 1. 
januar 2000. Ved siden af det analoge mobilnet blev der i slutningen af 1996 godkendt to net 
til digital mobiltelefoni (GSM). Derudover fik Rom Telecom i juni 1997 tilladelse til at drive 
et digitalt mobilnet ( efter DCS-1800-standarden). Der godkendt 25 operat0rer af 
persons0gesystemer samt to operat0rer af datatransmissionstjenester. Desuden er der 8.500 
VSAT-net med 160.000 abonnenter. Det er planen, at der efter ar 2005 skal gives 
koncessioner til lokale teletjenester i landomrader. Siden marts 1997 har det vreret tilladt at 
udbyde datatransmissionstjenester via kabel-tv-net. 
I l0bet af 1997 har regeringen ivrerksat en rrekke tiltag, der gar ud pa gradvist at rendre Rom 
Telecoms status, sa det bliver en mere kommercielt orienteret virksomhed. Der er fremlagt en 
strategi for en delvis privatisering, og der er planer om at indga en alliance med en strategisk 
partner i 1 99 8. 
Tilna:rmelse ti! EU-lovs:ivnin~en 
F0r 1996 var en del af sektoren blevet delvist indrettet efter EU-lovgivningen, idet visse 
markedssegmenter, bl.a. datatransmission, VSAT-tjenester og analog mobiltelefoni, var 
blevet liberaliseret gennem udstedelse af ministerielle dekreter og tilladelser. Andre dekreter 
har gennemfort visse harmoniseringsprincipper som f.eks. ONP-vilkar for faste kredsl0b. 
En ny telekommunikationslov, der er udformet i samrad med Europa-Kommissionen og i 
overensstemmelse med EU-lovgivningen, blev vedtaget i juni 1996. Ved denne lov oprettes 
en reguleringsmyndighed, der i 1998 skal blive til det endelige nationale myndighedsorgan. 
Driften af Rom Telecom vil blive overfort fra kommunikationsministeriet til statens 
ejendomsfond, og herved adskilles myndigheds- og driftsopgaveme inden for de overordnede 
statslige rammer. Der ma trreffes omfattende foranstaltninger til gennemforelse af loven, bl.a. 
bestemmelseme om tilladelser, forsyningspligt og samtrafik. 
61 
Et lovforslag om anvendelse af radiofrekvensspektret forventes vedtaget i 1998. Hermed 
fastlregges der rammer for en mere gennemskuelig og ikke-diskriminerende procedure for 
tildeling og forvaltning af frekvenser. 
Der synes ikke at vrere tilstrrekkclig administrativ kapacitet til at udstede de nye regler, der er 
n0dvendige for at tilpasse lovgivningen til EU' s, gennemfore den nye lovgivning og navnlig 
fore tilsyn med konkurrencen. Det forve::.:tes dog, at kapaciteten 0ges med oprettelsen af det 
nye myndighedsorgan. 
InfrastrukttJI.. 
If0lge de langsigtede politiske mal skal nettet vrere fuldt digitaliseret inden 2005 og det 
overordnede nationale lysledernet skal vrere pa plads. I begyndelsen af 1997 var der anlagt 
3.000 km kabler, der forbinder de vigtigste regionale centre, og man er i gang med at udvide 
nettet til 7.000 km. I 1998 vil der blive indfort ISDN-tjenester. Det digitale koblingsudstyr 
fremstilles lokalt af joint venture-selskaber med deltagelse af Siemens og Alcatel. Der 
fremstilles ca. 200.000 linjer om aret. 
Fra 1991 til 1997 er drekningsgraden for telefoni steget fra 10,8 til 13,9 tilslutninger pr. 100 
indbyggere. Deter planen at na op pa 28 tilslutninger pr. 100 indbyggere inden udgangen af 
2005 ( sammenlignet med det aktuelle gennemsnit for Irland, Portugal og Grrekenland pa 44 
tilslutninger). Digitaliseringen af nettet skrider ganske godt fremad og var oppe pa 28% ved 
udgangen af 1996 (sammenlignet med 62,4% i gennemsnit for Irland, Portugal og 
Grrekenland). If0lge regeringens planer skal nettet vrere fuldt digitaliseret inden 2005. 
lnvesteringerne i telesektoren i 1995 og 1996 var ikke srerlig h0je -kun 1,1% af BNP. Der 
forventes etableret 3 gange sa mange linjer i 1997 som i de foregaende ar, hvilket indebrerer 
en betydelig investering. Ved udgangen af 1996 var der 20.000 abonnenter pa analoge 
mobiltelefonitjenester, svarende til en drekningsgrad pa 1,2 abonnenter pr. 100 indbyggere. 
Digitale mobiltjenester (GSM), der blev lanceret i april og juni 1997, blev 0jeblikkeligt m0dt 
med stor interesse i befolkningen og tiltrak over 30.000 abonnenter pa nogle fa uger. Der er 
ca. 2 million.er kabel-tv-abonnenter (fordelt pa adskillige hundrede netoperat0rer; 80% af 
landet er drekket). 
Der er deltagelse af udenlandske selskaber i Telefonica Romania, der driver det analoge 
mobiltelefoninet (Telefonica Espania 59,9%, Rom Telecom og Radio Comunicatii hver 
19,9%), i datatransmissionsselskabet Global One Romania (Global One 50,3%, Rom 
Telecom 49,5%) og i de to GSM-net, MOBILROM (France Telecom 51 %, rumrenske 
selskaher 41%) og MOBIFON (Telesystems, Canada 39,9%, Airtouch 10%, rumrenske 
selskaber 50,1 %). 
Sektorens konkurrenceevne 
I 1995 var der 17,9 ansatte i telesektoren pr. 1000 tilslutninger (sammenlignet med 
gennemsnitligt 6,2 i Irland, Portugal og Grrekenland). I 1996 var der lange ventelister pa en 
telefontilslutning, og ventetiden var i gennemsnit 4,8 ar. Isrer pa landet er der mangel pa 
infrastruktur. Prisen pa en standardtilslutning til erhvervsformal (112 ECU) er blandt de 
laveste i regionen. Indtregten pr. tilslutning ( ca. 90 ECU i 1995) er ogsa blandt de laveste i 
62 
regionen og er ikke tilstrrekkelig til at sikre, at Rom Telecom kan 0ge investeringeme uden 
vresentlig st0tte udefra. I 1 997 er man gaet i gang med at udligne taksteme. 
Konklusion 
Pa grund af den langsomme udvikling i sektoren og forsinkelser i liberaliseringen er det ikke 
uden problemer for Rumrenien at overtage EU' s model for liberalisering af telesektoren. Med 
gennemforelsen af den nye lovgivning i l0bet af de nreste par ar kan man dog forvente, at 
Rumrenien vil opna en fuld tilnrermelse til EU-lovgivningen pa lidt lrengere sigt. Sektorens 
konkurrenceevne afhrenger fuldstrendig af, at programmet for modemisering af net og 
tjenester fremskyndes, at udenlandske investeringer 0ges, og af at operat0ren af det offentlige 
net indforer en mere markedsorienteret og fleksibel ledelse. 
Den audiovisuelle sektor 
Formalet med den greldende frellesskabsret vedrnrende av-sektoren er, som led i det indre 
marked, at sikre adgangen til og den frie bevregelighed for audiovisuelle tjenester inden for 
EU samt at fremme den europreiske programindustri. Direktivet om "fjemsyn uden grrenser", 
som finder anvendelse pa alle tv-radiospredningsorganer, uanset transmissionsmaden 
Gordbaseret, satellit, kabel), og uanset om organeme er private eller offentlige, omfatter den 
pagreldende frellesskabsret og fastslar de grundlreggende regler for transnational tv­
radiospredning. Hovedformalene er: at sikre den frie bevregelighed for tv-programmer i 
medlemsstateme, at fremme produktionen og distributionen af europreiske audiovisuelle 
produktioner (gennem bestemmelser om, at et vist minimum af sendetiden skal vrere 
forbeholdt europreiske produktioner og programmer produceret af uafhrengige producenter), 
at fastsrette grundlreggende normer for tv-reklame samt at sikre beskyttelsen af mindrearige 
og retten til berigtigelse. 
Europa-aftalen omhandler samarbejde om fremme og modemisering af den audiovisuelle 
industri og harmonisering af lovgivningsmressige aspekter af den audiovisuelle politik. 
Direktiverne om "fjernsyn uden grrenser" er en fase 1-foranstaltning i hvidbogen. 
Sammendrag 
Lovgrundlaget for av-sektoren udg0res af loven om radio-og tv-transmission. I juli 1992 
oprettedes et nationalt audiovisuelt rad (NAC) som et uafhrengigt regulerende organ. 
Public service-organet er det rumrenske tv, men i l0bet af 9O'eme blev der oprettet mange 
private nationale og lokale selskaber. ProTV, en privat kommerciel national kanal, er 
0jeblikket (primo 1997) den forende tv-station. Kabel-tv har en betydelig andel af markedet. 
Statens monopol pa filmproduktion oph0rte i 1990 med oprettelsen af det uafhrengige 
Nationale Film Center (CNC), som har til opgave at producere og distribuere film. Et antal 
private filmproduktionsselskaber arbejder nu i Rumrenien. Den statslige sektor, som er 
undergivet kulturministeriet, fortsretter med at producere film, men finansieringen er blevet 
drastisk beskaret. Filmdistribution foregar gennem statsmonopolet RADEF-Romaniafilm. 
Ingen udenlandske selskaber er direktc involveret i filmdistribution. 
63 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Av-sektoren i Rumrenien fors0ger at genetablere sig efter store omvreltninger i de senere Ar, 
og den er prreget af hurtig vrekst og stadig forandring. Sektorens mulighed for reelt at 
overholde frellesskabsretten afhrenger af, om programindustriens kapacitet forbedres, saledes 
at den kan im0dega de store udfordringer, som en lovgivningsmressig ramme indebrerer. 
Rumreniens lovgivning pa av-omradet er ikke fuldt ud forenelig med direktivet om "tjemsyn 
uden grrenser". Der er en rrekke mangler, specielt vedr0rende centrale omrader som 
modtagefrihed, fremme af europreiske vrerker (selv om der her forberedes en rendring), 
uafhrengige producenter og reklameindhold. 
Der er forberedt rendringer af av-lovgivningen, som skal dr0ftes i Parlamentet i slutningen af 
1997. Forslagene til rendringer ligger stort set pa linje med den greldende frellesskabsret pa 
av-omradet og forventes vedtaget i l0bet af 1998. 
Konklusion 
Samtidig med, at der ma ske strukturtilpasninger inden for industrien, vii det vrere n0dvendigt 
med en st0t indsats for at tilpasse lovgrundlaget, hvis Rumrenien pa mellemlang sigt skal 
kunne leve op til EU-kravene pa av-omradet. 
64 
3.3 0konomiske og fiskale anliggender 
0konomisk og monetrer union 
Pa det tidspunkt, hvor Rumrenien tiltrreder, vii 0MU' en vrere gaet ind i tredje fase. Dette vii 
medfore betydelige rendringer for samtlige medlemsstater, herunder dem, der ikke deltager i 
euro-zonen. Alle medlemsstater , ogsa de nye, vil komme til at deltage fuldt ud i Den 
0konomiske og Monetrere Union. Deres 0konomiske politik vii vrere et anliggende af frelles 
interesse, og de vii blive inddraget i samordningen af den 0konomiske politik (nationale 
konvergensprogrammer, overordnede 0konomiske retningslinjer, multilateral overvagning, 
procedure i tilfrelde af for stort underskud). De skal overholde stabilitets- og vrekstpagten, ma 
ikke direkte lade deres centralbank finansiere offentlige underskud eller give offentlige 
myndigheder privilegeret adgang til finansieringsinstitutter, og de skal have gennemfort 
liberaliseringen af kapitalbevregelser. 
Tiltrredelsen indebrerer et snrevrere samarbejde med EU om monetrere sp0rgsmal og 
valutakutser. Dette vil krreve strukturreformer til styrkelse af den monetrere politik og 
valutakurspolitikken. Medlemsstater, der ikke deltager i euro-zonen, skal vrere i stand til at 
fore en selvstrendig monetrer politik og i begrrenset omfang deltage i Det Europreiske System 
af Centralbanker (ESCB). Deres centralbanker skal vrere uafhrengige, og deres vigtigste mal 
skal vrere at sikre prisstabilitet. Den monetrere politik skal gennemfores ved hjrelp af 
markedsbaserede instrumenter og fungere effektivt i den forstand, at dens impulser hurtigt far 
virkning for 0konomien. Derfor skal reformpolitikken viderefores med henblik pa at 
eliminere de faktorer, der hindrer en effektiv monetrer politik, f.eks. utilstrrekkelig 
konkurrence i banksektoren, utilstrrekkelig udvikling af de finansielle markeder og problemet 
med "darlige Ian" inden for banksektoren. Endelig skal samtlige medlemsstater behandle 
deres valutakurspolitik som et anliggende af frelles interesse og vrere i stand til at stabilisere 
deres vekselkurser ved hjrelp af en mekanisme, som der endnu ikke er truffet afg0relse om. 
Da medlemskab af Den Europreiske Union indebrerer accept af, at malet er at etablere 
0MU' en, skal Rumrenien pa lrengere sigt opfylde konvergenskriterieme, selv om det ikke 
n0dvendigvis vii blive krrevet ved tiltrredelsen. Selv om opfyldelse af konvergenskriterieme 
ikke er en forudsretning for EU-medlemskab, vil disse fortsat vrere vigtige referencepunkter 
for en stabilitetsorienteret makro0konomisk politik, og de skal derfor fra et vist tidspunkt 
permanent vrere opfyldt af alle nye medlemsstater. Det er derfor af afg0rende betydning, at 
der med held gennemfores systemrendringer og markedsorienterede strukturreformer. 
Rumreniens 0konomiske situation og de hidtil opnaede fremskridt er analyseret i tidligere 
kapitler af denne udtalelse. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Formelt er den rumrenske centralbank relativt uafhrengig af regeringen, bade nar man ser pa 
proceduren for udpegning af centralbankchefen og pa gennemforelsen af den monetrere 
politik. Centralbankens vedtregtsmressige mal er at sikre en stabil national valuta, men dette 
er ikke altid blevet fortolket derhen, at den har skullet sikre prisstabilitet. Loven om 
centralbanken er stadig ikke forenelig med traktatens bestemmelser, der forbyder finansiering 
af budgetunderskud. Dertil kommer, at den rumrenske centralbank for i tiden ikke overholdt 
lovens bestemmelser om grrenserne for finansiering af budgetunderskud. Den i november 
65 
1996 valgte regering har forpligtet sig til at st0tte en stramning af den monetrere politik, og 
dette betyder, at der ikke for 0jeblikket forventes yderligere finansiering afbudgetunderskud. 
Den monetrere politik har ikke altid taget sigte pa at sikre prisstabilitet. Saledes har 
inflationsraten, efter i tre ar at have vreret faldende, igen vreret stigende i 1996. Dette skyldes 
centralbankens omfattende finansiering af budgetunderskud (som f0lge af valget i november) 
og refinansiering af forretningsbanker. Derudover har centralbanken udvidet sine billige Ian 
til ineffektive 0konomiske sektorer gennem "specialiserede" banker. Den nye regering ser ud 
til at have anlagt en strammere penge-og skattepolitisk strategi. Den monetrere politiks 
effektivitet hremmes imidlertid af alle de faktorer, der er frelles for 0konomier under langsom 
omstrukturering. Banksektoren domineres stadig af statsejede banker og er kraftigt 
segmenteret. De finansielle markeder ligger stadig i sv0b, og centralbanken star nresten belt 
uden erfaring i at bruge markedsorienterede instrumenter i den monetrere politik. Endelig er 
den for nylig vedtagne konkurslov stadig vanskelig at handhreve, og darlige Ian udg0r et 
alvorligt problem. 
Siden 1991 har den rumrenske valuta formelt vreret frit flydende. Siden begyndelsen af 1994 
har den rumrenske centralbank interveneret kraftigt pa valutamarkedet: i praksis har der vreret 
tale om et glidende valutakurssystem (crawling peg). PA tidspunkter, hvor der har vreret et 
devalueringspres pa den kommercielle valutakurs, har centralbanken reageret med at indf0re 
administrtive restriktioner pa interbankmarkedets valutatransaktioner. Det har isrer vreret 
tilfreldet i 1996, hvor centralbanken inddrog alle de private bankers tilladelse til at 
gennemf0re valutatransaktioner for at undga en nedskrivning af den kommercielle valutakurs 
som folge af en ekstravagant po]itik. Den nye regering har fors0gt at fremme en 
sammensmeltning af den "officielle" og den "kommercielle" valutakurs, og denne ligger nu 
stabilt takket vrere en stram penge-og skattepolitik. 
Konklusion 
Det er endnu for tidligt at udtale sig om, hvorvidt Rumrenien pa tiltrredelsestidspunktet vii 
vrere i stand til at deltage i euro-zonen. Det vii athrenge af, hvorvidt landet far held med 
strukturrendringeme, sa det kan opfylde og til stadighed overholde konvergenskriterieme, 
hvilket imidlertid ikke er en forudsretning for tiltrredelse. 
Rumreniens deltagelse i 0MU' ens tredje fase som ikke-medlem af euro-zonen vii stadig give 
problemer pa mellemlang sigt. Lovgivningen om centralbanken er ikke fuldt ud forenelig 
med EF-regleme, og den monetrere politik og valutakurspolitikken har endnu ikke entydigt 
vist, at den styrer mod stabilitet. 
Beskatning 
Den greldende frellesskabsret om direkte beskatning ber0rer hovedsagelig enkelte sider af 
selskabsskatten og kapitaltilf0rselsafgiften, mens de fire friheder i EF-traktaten har en mere 
omfattende indvirkning pa medlemsstatemes afgiftssystemer. 
Den greldende frellesskabsret pa omradet indirekte beskatning bestar f0rst og fremmest af 
harmoniseret lovgivning om moms og forbrugsafgifter. Dette omfatter anvendelse af en ikke­
kumulativ generel forbrugsafgift (moms), som opkrreves i alle led af produktionen og 
distributionen af varer og tjenesteydelser. Det betyder ens beskatning af indenlandske og 
66 
udenlandske (import-)transaktioner. Den greldende frellesskabsret pa momsomradet omfatter 
ogsa overgangsordninger for beskatning af transaktioner mellem afgiftspligtige inden for EU. 
Hvad angar forbrugsafgifter omfatter den greldende frellesskabsret harmoniserede 
beskatningsstrukturer og minimumsafgifter sammen med frelles regler om opbevaring og 
transport af varer, der er palagt harmoniserede afgifter (herunder afgiftsoplag). Som resultat 
af gennemf0relsen af det indre marked blev enhver form for fiskal kontrol ved Frellesskabets 
indre grrenser afskaffet i januar 1993. 
Den gensidige bistand mellem medlemsstaternes afgiftsmyndigheder er et vigtigt element i 
det administrative samarbejde i det indre marked. De pagreldende direktiver drekker bade 
direkte og indirekte beskatning. 
Europaaftaleme indeholder bestemmelser om tilnrermelse af lovgivningerne om indirekte 
beskatning. 
Hvidbogen indeholder i etape I de foranstaltninger, der udg0r hovedkravene i 
frellesskabsretten om indirekte beskatning (hovedsagelig de foranstaltninger, der blev 
ivrerksat i Frellesskabet indtil 1993), og i etape II de foranstaltninger, som der derudover er 
behov for til gennemforelse af den greldende frellesskabsret om indirekte beskatning fuldt ud. 
Sammendrag 
Direkte beskatning 
De to direktiver om selskabsbeskatning og konventionen om voldgiftslovgivning indeholder 
et system, der hviler pa gensidighed. Pr. definition kan det derfor ikke forventes, at der 
indf0res bestemmelser herom inden tiltrredelsen. 
lndirekte beskatning 
De samlede indbetalinger af moms og forbrugsafgifter til den rumrenske stats budget var 
henholdsvis ca. 27% og 6% i 1995. Der foreligger i 0jeblikket ikke nyere statistikker med 
tendenser for dise tal. 
Det greldende rumrenske momssystem blev indfort 1. juli 1993 som erstatning for den 
tidligere omsretningsafgift. Rumrenien anvender to momssatser, nemlig en standardsats pa 
18% og en reduceret sats pa 9%. Standardsatsen anvendes pa alle varer og tjenesteydelser, 
herunder importerede varer, som ikke specielt palregges afgift med den reducerede sats. 
Omsretningen af visse varer og tjenesteydelser er momsfri uden fradragsret for den indgaende 
moms. I den rumrenske momslov skelnes der ikke mellem, hvad der betragtes som 
henholdsvis omsretning af varer og af tjenesteydelser. 
Afgiftspligtige har i princippet ret til at fradrage moms pa deres indk0b af varer og 
tjenesteydelser i erhvervs0jemed. Der hersker tvivl om, hvorvidt den rumrenske momslov 
indeholder bestemmelser om momsrefusion til afgiftspligtige uden fast forretningssted i 
landet. 
67 
Forbru.gsQ/g,ifter 
Det greldende forbrugsafgiftssystem blev indfort i Rumrenien samtidig med momssystemet. 
En lang rrekke varer, herunder andre varer end dem, der er underkastet de frelles 
forbrugsafgifter i Frellesskabet (mineralolier, alkohol og alkoholholdige drikkevarer samt 
tobaksvarer) palregges forbrugsafgifter. Hver varegruppe, undtagen cigaretter, palregges 
vrerditold. 
Oensidig bistand 
Afgiftsmyndighedeme har endnu ikke skullet indf0re systemet til gensidig bistand over for 
afgiftsmyndighedeme i EU-medlemsstateme, da den gensidige bistand forst vil trrede i kraft 
ved tiltrredelsen. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Det greldende momssystem i Rumrenien er baseret pa hovedprincippeme i Frellesskabets 
momslovgivning, men er meget generelt og anvendes inkonsekvent. 
Den rumrenske momslov indeholder langt flere muligheder for momsfritagne transaktioner 
end deter tilfreldet i Frellesskabet. Da Rumrenien ikke anvender momsrefusionsordninger for 
ikke-registrerede udenlandske afgiftspligtige, udg0r moms en yderligere omkostning for disse 
erhvervsdrivende. 
Rumreniens medlemsskab af EU ville krreve betydelige tilpasninger for at bringe 
momslovgivningen i overensstemmelse med kravene i den greldende frellesskabsret, bade 
med hensyn tilde almindelige bestemmelser i Frellesskabets momslovgivning og med hensyn 
til <let afgiftssystem, der er behov for i et frellesskab uden kontrol ved de indre grrenser. 
I Rumreniens strategi til gennemf0relse af henstillingeme i hvidbogen vedr0rende moms 
nrevnes der intet nrermere om tilpasning til frellesskabsretten, men Rumrenien forventer, at 
landets momslovgivning vii vrere i overensstemmelse med Frellesskabets ved udgangen af 
1997, dog undtagen overgangsordningeme for moms. 
Forbru.gsqf.g,tfter 
Der er betydelige uoverensstemmelser mellem <let rumrenske forbrugsafgiftssystem og EU' s 
krav. 
For <let forste fin des der ikke no get system til suspension af forbrugsaf gifteme, nar varer 
transporteres mellem godkendte afgiftsoplag uden betaling af afgift. 
For <let andet er der forskelle i afgifteme pa alkoholholdige drikkevarer og cigaretter, hvilket 
giver h0jere afgifter pa importerede varer end pa tilsvarende indenlandske varer. 
I tilfrelde af Rumreniens tiltrredelse af EU kunne varer, der ikke tilh0rer ovennrevnte 
varegrupper, fortsat palregges forbrugsafgifter, medmindre det ville medf0re 
grrenseoverskridende formaliteter i samhandelen mellem medlemsstateme, og pa betingelse 
68 
af, at de er i overensstemmelse med princippeme om ikke-forskelsbehandling mellem 
indenlandske produkter og produkter fra andre medlemsstater. 
For at sikre en korrekt anvendelse af Frellesskabets afgiftslovgivning er det af vresentlig 
betydning, at Rumrenien indforer et afgiftsoplagssystem baseret pa Frellesskabets model sa 
snart som muligt, udvider kontrolforanstaltningeme og tilpasser afgiftssatsemes strukturer og 
niveau pa en sadan made, at de er i overensstemmelse med Frellesskabets krav. 
Den rumrenske strategi til gennemforelse af henstillingeme i hvidbogen indeholder ingen klar 
og detaljeret tidsplan for kommende tilpasninger af den rumrenske lovgivning om 
forbrugsafgifter. Der er udarbejdet lovbestemmelser om indf0relse af afgiftsmrerkning pa 
alkoholholdige drikkevarer (som dog ikke indgar i den greldende frellesskabsret). Y derligere 
patrenkes der en gradvis tilnrermelse af forbrugsafgifteme pa tobaksvarer, bort fra 
vrerditolden pa alkoholholdige drikkevarer og hen mod frerre afgiftspligtige varer. Der er dog 
ingen planer om en fuld harmonisering af lovgivningen. 
Gensidig bistand 
Ved tiltrredelsen skal der ogsa ivrerksrettes hensigtsmressige ordninger for det administrative 
samarbejde og den gensidige bistand mellem medlemsstateme. Disse krav er af vresentlig 
betydning for det indre markeds funktion. 
Konklusion 
Den greldende frellesskabsret pa omradet direkte beskatning synes ikke at volde st0rre 
vanskeligheder. 
Selv om man er gaet i gang med den indirekte beskatning, skal der g0res en betydelig indsats, 
hvis Rumrenien pa mellemlang sigt skal kunne opfylde kravene i den greldende frellesskabsret 
pa omrademe moms og forbrugsafgifter. 
Det skulle vrere muligt for Rumrenien at vrere med i den gensidige bistand, nar 
afgiftsmyndighedeme har opnaet den n0dvendige ekspertise pa omradet. 
Statistik 
Hovedprincipperne i Frellesskabets regelvrerk vedrnrer objektivitet, palidelighed, 
gennemsigtighed, fortrolighed (af de enkelte oplysninger) og udbredelse af statistikker. 
Desuden findes der et vigtigt sret principper og praksis vedrnrende anvendelse af europreiske 
og internationale klassifikationer, nationalregnskabssystemer, virksomhedsregistre og 
forskellige kategorier af statistikker. 
Europaaftalerne omfatter bestemmelser om samarbejde om udvikling af effektive og 
palidelige statistikker i overensstemmelse med intemationale standarder og klassifikationer. 
Hvidbogen indeholder ingen bestemmelser pa dette felt. 
Sammendrag 
69 
Den nationale statistiske kommission, som er et uafhrengigt offentligt organ, har til opgave at 
fremstille og udbrede officielle statistikker i Rumrenien. 
Retsgrundlaget for de rumrenske officielle statistikker er den rumrenske regerings anordning 
nr. 9 af 1992 og lov nr. 11 af 1994. 
Vurdering af den nuvmrende og den fremtidige situation 
Den rumrenske lovgivning er med fa undtagelser forenelig med de greldende standarder i Den 
Europreiske Union. 
De officielle statistikker er generelt af h0j kvalitet, men der forekommer mangler med hensyn 
til regional-, husholdnings- og milj0statistikker og kvartalsnationalregnskaber og 
finansregnskaber. Virksomhedsregistrets kvalitet og drekning krrever en forbedring. 
Konklusion 
Forudsat at der fortsat g0res fremskridt, skulle Rumrenien vrere i stand til at opfylde EU­
kravene vedr0rende officielle statistikker i de kommende ar. 
3.4 Sektorpolitik 
Industri 
EF's industripolitik s0ger at forbedre konkurrenceevnen og saledes opna bedre levestandard 
og h0jere beskreftigelse. Den tager sigte pa at fremme tilpasningen til strukturrendringer, 
skabe et initiativfremmende klima, udvikle virksomhedeme i hele Frellesskabet, fremme 
industrielt samarbejde og s0rge for at udnytte innovationspolitikkens og forskningens og den 
teknologiske udviklingspolitiks industrielle muligheder bedre. EF's industripolitik er 
horisontal. De horisontale ideer overf0res til de enkelte sektorer ved hjrelp af 
sektormeddelelser. EF's industripolitik er resultatet af en kombination af forskellige 
virkemidler fra Frellesskabets forskellige former for politik. Den omfatter bade virkemidler 
med sigte pa markedets funktion (produktspecifikation og markedsadgang, handelspolitik, 
statsst0tte og konkurrencepolitik) og foranstaltninger i forbindelse med industriens evne til at 
tilpasse sig forandringer ( et stabilt makro0konomisk klima, teknologi, uddannelse osv. ). 
For at kunne klare konkurrencepresset og markedskrrefteme i Unionen, skal ans0gerlandenes 
industri have naet et bestemt konkurrencedygtighedsniveau pa tiltrredelsestidspunktet. Det 
skal fremgA, at ans0gerlandene f0rer en politik, der tager sigte pa Ahne, konkurrenceprregede 
markeder, i overensstemmelse med traktatens artikel 130 ("industri"). Samarbejdet mellem 
EU og ans0gerlandene inden for industri,. investering, industriel standardisering og 
overensstemmelsesvurdering, saledes som dette er fastsat i Europa-aftalen, er ogsa en vigtig 
indikator pa, at udviklingen gar i den rigtige retning. 
Sammendrag 
Rumreniens industriproduktion havde i 1995 en vrerdi pa ca. 11,6 mia. ECU eller lidt mindre 
end Irlands industriproduktion. I tidsrummet 1990-1995 faldt industriens andel af BNP fra 
46% til 42%. Den samlede beskreftigelse i industrien treller ca. 2, 7 mio. ansatte. Det samlede 
70 
antal industrivirksomheder anslas til ca. 34 000 hvoraf 96% har under 500 ansatte. SMV 
tegner sig imidlertid kun for 18% af industriproduktionen. Rundt regnet 1/5 af produktionen 
blev eksporteret i 1994. 
F0r omstillingen til markeds0konomi begyndte i 1989, var den rumrenske industri strengt 
statsstyret med store koncentrationer og strerk vregt pa svrerindustrien. Mange industrier 
prreges af forreldet produktionsteknologi, produkter, som ikke er tilpasset markedsvilkarene, 
lav kapacitetsudnyttelse, darlige ledelsesforhold og meget store tab. Industriinvesteringeme er 
faldet siden 1990. Alligevel bliver de rumrenske producenter stadig mere aktive pa 
eksportmarkedeme og afspejler saledes en voksende konkurrencedygtighed i nogle sektorer. 
Rumamiens vigtigste industrisektorer i 1995 
% andel af industriproduktionen 
Levnedsm idler 15 
Maskin-og elektroindustri 12 
StAl, metallurgi, ikke-jemmetaller 
14 
Kemikalier 10 
Tekstiler, beklredning og lreder 
8 
RAvareforarbejdn ing (herunder 
cement, glas, keramik, papir, trre) 
6 
Motork0ret0jer 6 
M0bler 2 
Medicinalvarer 1 
lnformationsteknologi 1 
Andet 16 
Subtotal 91 
Byggeindustri 9 
IALT 100 
Industriproduktionen i % af BNP 36 % andel afbeskreftigelsen i 
industrien 
9 
21 
6 
4 
4 
8 
7 
4 
1 
1 
5 
84 
16 
100 
Levnedsmidler. Denne sektor er en af industriens vigtigste. De fleste virksomheder er 
statsejede. Lav produktivitet, underudnyttelse af produktionskapacitet og manglende 
tilpasning er denne sektors st0rste svagheder. Regeringen er slaet ind pa en protektionistisk 
politik ved at forh0je importtolden. Der er desuden blevet indf0rt diskriminerende afgifter. Pa 
grund af den lave produktkvalitet er eksporten ubetydelig og gar isrer til andre lande i 
Central-og 0steuropa. 
Maskinindustrien er den nrestst0rste industrisektor. Den kan langt fra anses for at have 
kapacitet, specialisering, arbejdskraftproduktivitet og teknologi til at kunne konkurrere 
intemationalt. En stor del af den nuvrerende produktionskapacitet (udnyttelsesgraden er for 
tiden under 50%) skal afvikles i l0bet af de kommende Ar. Pa den anden side kan industrien, 
ved at st0tte sig strerkt til de lave l0nninger, g0re sig forhabning om at bevare en vis 
produktion og eksport af enkle maskiner og af komponenter, som fortrinsvis krrever 
arbejdskraft. 
71 
Sektoren for fremstilling af metalprodukter er i dyb krise, og mulighederne for at forbedre 
konkurrenceevnen er begrrensede. Produktionen er spredt og produktiviteten lav. De 
rumrenske producenter kan im0dese overkapacitet og et vigende hjemmemarke·d. Der er 
stadig en vis eksport, men den er lille i konkrete tal. St0rstedelen af den nuvrerende 
produktionskapacitet skal afvikles i de kommende ar. Hvis toldsatserne over for tredjelande 
nedsrettes til EU's niveau, vii Rumrenien blive udsat for stigende import fra 0stasien. Der er 
imidlertid voksende forbindelser med EU' s industri (isrer den italienske 
vrerkt0jsmaskinindustri), nar det grelder komponenter med lav vrerditilvrekst. 
Den kemiske sektor er Rumreniens tredjest0rste industrisektor. Udnyttelsen af 
produktionskapaciteten er lav, og de fleste produktionsanlreg er forreldede. Der er behov for 
en gennemgribende rationalisering og strukturomlregning, og privatiseringen er endnu ikke 
blevet pabegyndt. 
Stilindustrien prreges af sit omfang (produktionskapaciteten for rastal la i 1995 kun en 
smule under Po lens) og af de forreldede produktionsanlreg. Den er strerkt koncentreret om 
produkter med lav vrerditilvrekst og yderst folsom over for markedsudviklingen. Den 
n0dvendige strukturomlregningsproces er endnu ikke begyndt, selv om der findes en officiel 
strukturomlregningsstrategi. Ivrerksrettelsen er blevet forsinket, fordi der ikke findes noget 
enkelt beslutningstagende organ, og fordi der mangler finansieringsmidler. 
Tekstil-og beklredningssektoren prreges af et stort antal sma virksomheder foruden et lille 
antal store, for det meste statsejede virksomheder med alvorlige problemer og store tab. DUI 
til modernisering af hele produktionskreden er i strerk vrekst. St0rstedelen af handelen foregar 
med EU, og fra den 1.1.1998 vii den rumrenske tekstil-og beklredningseksport til EU hverken 
vrere belagt med told eller kvantitative restriktioner. 
Lreder-og fodtojssektoren er en vigtig traditionel sektor med en srerlig billig arbejdsstyrke. 
Importen af huder og lrederprodukter er blevet liberaliseret ligesom eksporten af lreder og 
lrederprodukter. Eksporten af nogle typer ugarvede huder og skind blev imidlertid i 1996 
underkastet eksportkvoter og et midlertidigt eksportforbud. Denne situation giver den 
rumrenske garverisektor en konkurrencefordel, men ordningen skal efter planerne oph0re i 
1998. 
Mobelindustrien er en af de st0rste i 0steuropa. Den lave produktivitet modsvares af en 
politik, der skal fremme investeringer og eksport. 
Motorkoretojssektoren: Der findes tre personbilproducenter og to erhvervsk0ret0js­
producenter. Kapacitetsudnyttelsen i forbindelse med produktionen af personbiler er lav. Ca. 
1 /3 af produktionen eksporteres, isrer til prisfolsomme markeder og markederne i andre 
0steuropreiske lande. Et joint venture mellem en koreansk producent og regeringen udg0r den 
forste st0rre udenlandske investering. Pa et tidspunkt med begrrensede vrekstudsigter er der 
imidlertid risiko for overkapacitet pa dette omrade. Toldsatserne for import af motork0ret0jer 
fra EU er forst blevet nedsat og derefter hrevet igen. Den informationsteknologiske industri 
opstod i begyndelsen af 197O'erne, og sektorens vrekst skyldtes fortrinsvis et omfattende FU­
netvrerk. Den fremstiller en rrekke komponenter til automatiske produktionsprocesser, men 
har endnu ikke spillet nogen st0rre rolle som produktionsgrundlag. 
72 
Medicinalvaresektoren er stadig lille, og produktionen er fortrinsvis beregnet pa Iokalt 
forbrug. Desuden er de lokale virksomheder strerkt afhrengige af importerede ravarer og har 
kun ringe FU-kapacitet. 
Rumrenien har en ret lille flyindustri. Sektoren eksisterede for 1991 som underleverand0r til 
den sovjetiske industri og har nu mistet sit vigtigste eksportmarked. Joint ventures med 
europreiske virksomheder og/eller underleverancer til europreiske virksomheder er en af 
mulighedeme for at udnytte den kvalificerede arbejdsstyrke. Rumrenien har ogsa en vis 
kapacitet inden for rumfartsteknologi, da det var med i interkosmosaftalen af 1967. Det 
indebar levering af apparatur til sovjetisk ledet videnskabelig rumfart. Sektoren rummer visse 
muligheder for den europreiske industri i forbindelse med den voksende 
satellitkommunikation, f.eks. private netvrerk, direkte transmission, personlig kommunikation 
og bredbandstjenester. 
Der er en lang tradition for skibsbygning. Alle virksomheder er stadig statsejede, i hvert fald 
delvis. Investeringeme er i de seneste ar blevet forsinket. 
De statsejede virksomheder er stadig det fremherskende trrek ved den rumrenske industri. Af i 
alt 2, 7 mio. arbejdspladser er de 2 mio. offentlige. Kun 1/5 af industriproduktionen sky Ides 
den private sektor. Privatiseringen er sket langsomt, selv om der i 1995 blev vedtaget en 
omfattende plan for masseprivatisering. En fund for statsejede virksomheder, der blev snabt i 
1991, har ansvaret for statsejede virksomheder med profit-malsetning og for omstrukturering 
forud for privatisering. 
Efter tre a.rs 0konomisk nedtur i forbindelse med omstillingens forste chokb0lger er den 
rumrenske 0konomi kommet sig efter 1993 og har skabt 4 a.rs fortsat vrekst. Produktionen er 
vokset som folge af stigende indenlandsk og international eftersp0rgsel. 1/5 af den samlede 
produktion, ikke mindst den lette industris produktion, blev eksporteret i 1994. 
Industriinvesteringeme er faldet siden 1990, og de inteme investeringer er stadig sma. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Den rumrenske industri er endnu ikke kommet srerlig langt med sin tilpasning til 
markedsbaseret 0konomi. Forreldede produktionsteknologier er stadig almindelige, 
produkteme er i mange tilfrelde ikke tilpasset til markedsvilkarene, kapacitetsudnyttelsen er i 
almindelighed meget lav, og den ledelsesmressige kompetence, der skal skabe de n0dvendige 
rendringer, findes stort set ikke, isrer ikke pa de statsejede virksomheder. Restancer mellem 
virksomhedeme indbyrdes er stadig et problem i Rumrenien, isrer for industrien. Der vil blive 
foretaget endnu et stabiliseringsfors0g i ar, men det vil nreppe skabe varige resultater, hvis 
ikke de dybere liggende problemer (f.eks. billige Ian og store tab i de statsejede virksomheder) 
l0ses. Svrerindustrien, som blev opbygget pa grundlag af indenlandske energikilder og 
ramaterialer, 0dsler mindre med energien, end det er tilfrelde i f1ere af de andre ans0gerlande, 
da Rumrenien for i tiden ikke kunne regne med billige forsyninger fra Sovjetunionen. Dens 
fremtid er imidlertid ikke lovende, da omkostningeme ved udnyttelse af de hjemlige 
ramaterialer vokser, fordi de rumrenske forrad er nresten opbrugt. Centraliseringen af 
oliehandelen tyder ikke pa, at strukturomlregningen vil komme til at forega hurtigt. Hvis den 
nuvrerende regering tvinger omfattende reformer igennem, vil industriproduktionen muligvis 
falde i forhold til det underst0ttede niveau, den naede sidste ar. 
73 
Der er behov for en vidtgaende omstrukturering, isrer for levnedsmiddelindustrien, stal-og 
svrerindustrien samt minesektoren. Den rumrenske industris mulighed for at foretage de 
n0dvendige rendringer hremmes imidlertid af en rrekke forhold, som bl.a. omfatter 
infrastrukturmangler, manglende informationsteknologisk udvikling, svagheder i 
virksomhedsledelsen, manglende finansieringsmidler og intlationspres. Der er ogsa stadig 
behov for en eflektiv gennemforelse af privatiseringsprocessen og for begrrensning af statens 
engagement i virksomhederne. 
Rumrenien opretholder et system med eksklusive rettigheder og koncessioner inden for 
olieefterforskning og olieproduktion og inden for malmudvinding. Der blev indf0rt 
eksk.lusivordninger for 83 "regies autonomes", som var af strategisk betydning for staten. For 
0jeblikket opretholdes der statsmonopoler i nogle industrigrene, f.eks. tobak, alkohol og 
medicin, et system, der krrever tilpasning til EU's lovgivning. 
Den nye regering, der blev valgt i november 1996, har forpligtet sig til at f0re sin 0konomiske 
politik pa grundlag af et stramt budget, og det vii fa betydelig indvirkning pa industrien. Det 
blev saledes meddelt i begyndelsen af 1997, at der var planer om at nedlregge de ti st0rste 
tabsgivende virksomheder, men processen f'ar sandsynligvis sa mange politiske og juridiske 
udl0bere, at der nreppe kan forventes noget resultat pa kortere sigt. Hvad isrer stalsektoren 
angar, har regeringen vedtaget en strategi for strukturomlregning af den rumrenske 
stalindustri, som n0dvendigvis ma gennemf0res. Pa nuvrerende tidspunkt er det stadig den 
rumrenske regerings politik at beskytte bestemte industrisektorer, isrer levnedsmidler, 
lreder/fodt0j og motork0ret0jer ved hjrelp af toldbestemmelser, importrestriktioner pa brugte 
k0ret0jer osv ., og det krrever n0dvendigvis en tilpasning. 
Konklusion om industriens konkurrencedygtighed 
Rumrenien har endnu ikke skabt de vilkar, som er forudsretningen for en dynamisk og 
konkurrencedygtig privat sektor. <lets industri vii derfor kun pa lrengere sigt vrere i stand til at 
modsta konkurrencepresset pa det indre marked. Der skal foretages omfattende 
strukturomlregninger for at forberede den fremtidige tiltrredelse. Det vii krreve den allerst0rste 
politiske beslutsomhed og administrative kompetence at fjerne de sidste hindringer for den 
private sektors vrekst. Selv om omstillingen af industrien kan opvise en ikke ubetydelig 
succes, skal der stadig g0res et stort arbejde, ikke mindst nar det grelder omlregningen af de 
tabsgi vende statsvirksomheder. 
En vurdering af de srerlige bestemmelser for industrivarers frie bevregelighed findes i det 
srerlige afsnit om det indre marked. 
Landhrug 
Den frelles landbrugspolitik bar til formal at bevare og udvikle et moderne landbrug og 
derved sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, sikre forbrugerne rimelige priser 
pa landbrugsprodukter og sikre varers frie bevregelighed inden for EF. Der lregges srerlig 
vregt pa milj0et og udviklingen af landdistrikterne. Den frelles landbrugspolitik forvaltes ved 
hjrelp af frelles markedsordninger. De er suppleret med bestemmelser om dyresundhed, 
plantesundhed og dyrs ernrering og med bestemmelser om levnedsmiddelhygiejne. Der findes 
ogsa forskrifter inden for strukturpolitikken, som oprindelig blev udviklet med henblik pa 
74 
modemisering og udvidelse af landbruget, men hvor der i den senere tid lregges st0rre og 
st0rre vregt pa milj0et og pa en regional differentiering af strategien. Siden reformeme i 1992 
bar en stigende del af landbrugsst0tten haft form af direkte st0tte, der udbetales for at 
kompensere for nedsrettelser af de garanterede priser. 
Europaaftalen danner grundlag for landbrugshandelen mellem Rumrenien og EF og bar til 
formal at fremme samarbejdet om modemisering, omstrukturering og privatisering af 
Rumreniens landbrug og agroindustri og om plantesundhedsnormer. Hvidbogen omfatter 
veterinrerkontrol, plantesundhedskontrol og foderkontrol tillige med bestemmelser om 
afsretningen af de enkelte varer. Formalet med denne lovgivning er at beskytte forbrugeme, 
folkesundheden og dyrs og planters sundhed. 
Sammendrag 
Landbrug,ets situation 
Landbrugsproduktionens vrerdi udgjorde 
landbrugsproduktionen i EU. 1995 ca. 4,93% af vrerdien af 
I 1995 tegnede landbruget sig for ca. 20% af det rumrenske BNP og beskreftigede 34,4% af 
den erhvervsaktive befolkning. 
Landbrugssektoren oplevede i begyndelsen af omstillingsperioden en mindre markant 
tilbagegang end 0konomiens 0vrige sektorer, og i 1994 naede landbrugsproduktionen igen op 
pa 1989-niveauet. Landbrugsproduktionen er dog fortsat prreget af usikkerhed, bl.a. som 
f0lge af en nedgang i anvendelsen af g0dning og vanding, og den svinger meget fra ar til ar. I 
1996 ramtes den vegetabilske produktion og navnlig komsektoren af et drastisk fald specielt 
pa grund af ugunstige vejrforhold. I den animalske sektor synes situationen at stabilisere sig. 
Landbrugsarealet (ekskl. skov) er pa 14,8 mio. ha (62% af landets samlede areal). 
Bjergomrader udg0r 30% af det totale landomrade. 
Skovene drekker 6,69 mio. ha, eller 28% af Rumreniens areal. T0mmerproduktionen, der 
udgjorde 14 mio. m3 i 1994, er faldet med en tredjedel siden omstillingsperiodens 
begyndelse, men denne sektor er fortsat en af de vigtigste kilder til Rumreniens eksport. 
Kunstig vanding er af afg0rende betydning for en stor del af de rumrenske landbrugsarealer. 
Med 3,1 mio. ha vandingsjord bar Rumrenien det nrestst0rste vandingsareal i hele Europa, 
men i 0jeblikket er faktisk kun 800 000 ha under vanding (ineffektive anlreg, parcellering, 
utilstrrekkelige kredi tter). 
Indtil 1989 domineredes sektoren af 511 statsgarde ( 14% af det udnyttede landbrugsareal 
(ULA)) og 3 776 landbrugskooperativer (61 % af ULA), mens den private sektor tegnede sig 
for 25% af jorden. Med landbrugskooperativemes opl0sning i 1990-91 blev der i 1991 indf0rt 
en ny jordbesiddelsesordning, der resulterer i flere typer bedrifter: ikke-privatiserede 
handelsselskaber (tidligere statsgarde, 12% af ULA) med en gennemsnitlig st0rrelse pa 2 002 
ha, bedrifter i form af sammenslutninger (13% af ULA, gennemsnitsst0rrelse: 366 ha), 
familiesammenslutninger (14% af ULA, gennemsnitsst0rrelse: 113,6 ha), individuelle 
bedrifter (38% af ULA, gennemsnitsst0rrelse: 1,8 ha) og andre strukturer (forskningscentre, 
75 
kommunale arealer: 23% af ULA). Det medforer en opdeling af parcelleme og bedrifteme. 
Den private sektors primrerproduktion af planteafgrnder og husdyr udgjorde over 85% af 
bruttolandbrugsproduktionen i 1996, men tegnede sig for betydeligt lavere andele af de 
samlede salgs-og varek0bsaktiviteter, hvor de statsejede virksomheder fortsat var 
dominerende som folge af den udbredte selvforsynings0konomi i den private sektor. 
I perioden 1989-93 fik formindskelsen af landbrugsbedriftemes sterrelse og manglen pa 
finansielle ressourcer landbrugeme til at 0ge komarealeme og begrrense arealeme med andre 
afgr0der (specielt roer). Der kan samtidig konstateres en forngelse af produktionen af majs pa 
bekostning af hvede; som helhed blev komproduktionen dog kun pa 14,25 mio. t i 1996, dvs. 
en klar nedgang i forhold til 1995 (19,9 mio. t). 
Sammenholdt med I 995 var 1996 et godt produktionsar for frugt (+70%), kartofler (+20%) 
og solsikke (+ 17%). Vindyrkningsarealeme er ogsa regelmressigt blevet fornget (+ 10%) i 
1990'eme, og produktionsniveauet er nu h0jere end i midten af 1980'eme. 
Efter en gradvis formindskelse af husdyrbestandene i arene 1989-95 0gedes svine-og 
kvregtallet med henholdsvis 2% og 5% i 1996. Antallet af far og geder faldt fortsat. 
Produktionen afmrelk (3,9 mio. t) og oksek0d (240 000 t) la i 1995 over 1989-niveauet, mens 
produktionen af svinek0d (647 000 t) og fjerkrre (274 000 t) fortsat var klart lavere. Den 
samlede k0dproduktion 0gedes dog lidt i 1996, og produktionen af reg og mrelk steg med 2% 
og 3% i forhold til 1995. Hovedparten af stigningeme kom fra det private landbrug, selv om 
de statslige svine-og fjerkrregarde fortsat er dominerende i deres respektive sektorer. 
Agroindustrien tegner sig for 20-25% af den samlede industriaktivitet i landet; dens 
strukturhandicap ( oprettelse af produktionsenheder i 1970' eme efter politiske beslutninger og 
ikke 0konomiske kriterier) forvrerres som folge af, at der anvendes forreldet teknologi og 
knowhow, da der ikke er foretaget investeringer af nogen betydning siden anlreggenes 
oprettelse, og som folge af mangler i forvaltningen af de menneskelige ressourcer. 
Pa den baggrund er under en tredjedel af virksomhedeme blevet privatiseret, og de 
udenlandske investeringer er meget beskedne. 
Landbrugets handelsbalance er blevet tydeligt forringet siden 1989; i 1995 bel0b den 
rumrenske landbrugsimport (8,4% af den samlede import) sig til 835 mio. ECU (deraf267 fra 
EU), og landbrugseksporten (6,5% af den samlede eksport) bel0b sig til 460 mio. ECU (deraf 
117 mio. ECU til EU). 
Landbru.gsvolitikken 
I det folgende beskrives hovedelementeme i landbrugspolitikken fra omstillingsperiodens 
start til udgangen af 1996. De reformer, der er blevet ivrerksat siden begyndelsen af 1997, 
omtales i afsnittet "Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation". 
I omstillingsperiodens forste ar s0gte den rumrenske regering at opretholde en mekanisme, 
der tvang producenteme til at srelge til lave priser via statsforsyningsordningen inden for 
rammeme af en strategi, der prioriterede bevarelsen af social konsensus og 
inflationsbekrempelse. 
76 
Derefter liberaliseredes og smidiggjordes prissystemet gradvis: producent- og 
forbrugerpriseme pa de lokale markeder er nu omfattet af fri prisdannelse, hvilket har medf0rt 
en hurtig realstigning, men i henhold til lov nr. 83/1993 (november 1993) kan regeringen pr. 
1. marts hvert ar for "varer af national betydning" fastsrette "garanterede mindstek0bspriser" 
svarende til 80% af den gennemsnitlige verdensmarkedspris det foregaende ar. Loven 
omfatter en lang rrekke vegetabilske produkter (korn, olieholdige frn, grnntsager, sukkerroer, 
kartofler osv.) samt mrelk, svinek0d og fjerkrrek0d, men i 1995 var det kun hvede, mrelk, 
svinek0d og fjerkrrek0d, der blev betragtet som "varer af national betydning" og underlagt 
ordningen. Den "garanterede mindstepris" er faktisk den pris, de statslige ( eller de af staten 
befuldmregtigede) organer tilbyder producenterne. 
Det f0rer til et dobbelt prissystem for disse fire varer (i forbindelse med restriktive ordninger 
for ydelse af produktionsst0tte ), mens priserne for alle andre landbrugsvarer kan betragtes 
som helt frie pa det indenlandske marked i Rumrenien. 
Siden 1993 har der vreret fort en voluntaristisk politik for st0tte til inputs; i de fleste tilfrelde 
er den forbeholdt eller fortrinsvis forbeholdt de bedrifter, der leverer hele eller en del af deres 
produktion til de statslige organer til en pris, der er lavere end prisen pa det frie marked. De 
landbrugsproducenter, der afsretter deres varer pa det frie marked, synes i realiteten kun at 
have adgang til en begrrenset st0tte. 
Statsvirksomhederne nyder i 0vrigt godt af skattelettelser, rentelettede statslan og i nogle 
tilfrelde ogsa direkte st0tte. 
Svingningerne i de rumrenske landbrugspriser hrenger sammen med svingningerne i 
verdensmarkedspriserne. De rumrenske hvedepriser har derfor siden 1993 praktisk talt fulgt 
EF-priserne, hvilket svarcr til en relativ udvikling i EF-priseme og de intemationale priser; 
for svinek0d og Jjcrkrre er de institutionelle priser og markedspriserne udtrykt i ECU 
forblevet forholdsvis stabile pa nogenlunde samme niveau som EF-markedspriseme. Det frie 
markeds priser for kylling er forblevet 40% over den garanterede mindstepris og afspejler 
landets stilling som nettoimport0r. 
For mrelk er sammenligningen med EF-priserne srerlig vanskelig; det frie markeds priser 
synes bestemt af konkurrencen fra mrelk fremstillet af EF-pulver, og den reelle k0bspris for 
"kontrolleret" mrelk svarer som f0lge af prremierne til de offentlige mejerier kun til en 
tredjedel af prisen pa det frie marked. 
Landbrugs- og fodevareministeriet tegnede sig i 1994 for 9,5% af statens budgetudgifter; 
forbrugstilskuddene blev afskaffet i 1993, men udbetalingen af prremier for de fire vigtigste 
landbrugsprodukter slugte i 1995 hen ved halvdelen af landbrugsbudgettet, dvs. hen ved 5% 
af de samlede budgetudgifter. I 1996 bel0b de samlede statslige overforsler til landbruget sig 
til 4% af BNP. Ca. halvdelen af disse overforsler var direkte budgetoverf0rsler 
_(rentesubsidier, producentprremier); resten var kvasifiskale overforsler via styrede kreditter 
finansieret af nationalbanken. Forngelsen af de kvasifiskale overf0rsler specielt i 1996 var 
ikke holdbar og bidrog betydeligt til en for slap pengepolitik og inflation. Skatteindtregteme 
fra landbruget udgjorde ca. 1 % af statens indtregter i sammenligning med de ovennrevnte 
udgifter. 
77 
Hvad angar gennemf0relsen af Uruguay-rundens aftaler, har Rumrenien anf0rt sine 
forpligtelser i den nationale valuta, men i faste priser, og ogsa valgt status som 
udviklingsland, hvilket giver det mulighed for en lrengere overgangsperiode (10 ar). Det bar 
ikke prreciseret sine forpligtelser vedr0rende indenlandsk st0tte og er derfor som 
udviklingsland underlagt en begrrensning af udgifteme til 10% af vrerdien af dets produktion. 
Siden den 1. juli 1995 har fastsrettelsen af toldsatseme for importforanstaltningeme medf0rt 
en betydelig for0gelse af beskyttelsen af det indenlandske marked for landbrugs- og 
f0devarer. For hovedparten af vareme er importtolden h0jere end i EU. Rumreniens 
forpligtelse vedmrende eksportsubsidier begrrenser udgifteme for eksporten til 2,2 mia. ROL 
(under 1 mio. ECU) i ar 2004. 
Europaaftalen med Rumrenien har vreret anvendt siden 1995. 
Afhrengigt af konjunktureme anvender regeringen i 0vrigt midlertidige eksportforbud for at 
sikre det indenlandske markeds forsyning til priser, der er lavere end verdensmarkedspriseme. 
Rumrenien synes i 0jeblikket ikke at yde tilskud til eksporten. 
Veterinrer- og plantesundhedslovgivningen er ved at blive harmoniseret med de EF­
bestemmelser, der er nrevnt i hvidbogen, og der er indledt forhandlinger med henblik pa 
indgaelse af en rekvivalensaftale. 
Landbrugspolitikken gennemf0res af Iandbrugsministeriet. Rumrenien bar ingen 
interventionsorganer, der kan sammenlignes med dem i de 15 EU-medlemsstater. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Indtil begyndelsen af 1997 s0gte de rumrenske myndigheder i forvaltningen af 
liberaliseringen af landbrugs0konomien at mindske de umiddelbare f0lger for 
landbrugsproduktionen og de til landbruget knyttede industrier, mens samtidig den 
omstrukturering, der er n0dvendig for overgangen til en totalt liberaliseret 0konomi, faktisk 
forsinkedes. 
Det forhold, at kreditteme tilbydes til ret lave rentesatser, og at st0tteforanstaltningeme for 
producenteme bestar i st0tte til levering af udsred og g0dning, bar muliggjort et vist fomyet 
opsving i den vegetabilske produktion. Pa mellemlang sigt kan Rumrenien formentlig igen 
blive eksport0r af kom. 
Denne politik kan dog ikke forudses opretholdt, da den medf0rer et offentligt underskud og 
konsoliderer de statslige distributions- og afsretningsstrukturer; privatiseringen af 
agroindustrien er blevet strerkt forsinket, og de offentlige virksomheder modtager fortsat 
direkte eller indirekte st0tte. I mangel af omstrukturering og investeringer forringes deres 
0konomiske resultater til stadighed, uden at der faktisk er mulighed for, at der kan opsta 
private virksomheder. 
Ordningerne med garanterede mindstepriser har ikke samme eller tilsvarende virkninger som 
ordningerne i den frelles landbrugspolitik for de bemrte varer. De fastsrettes faktisk ud fra 
prisudviklingen pa det frie marked pa niveauer, der er tilstrrekkeligt attraktive til at sikre 
forsyningen af de offentlige k0bere og forarbejdere. I de seneste tre ar er de blevet forh0jet 
78 
som en reaktion pa de internationale prisstigninger og den lokale inflation, men et fremtidigt 
fald i verdensmarkedspriserne vii medfore et fald i de garanterede mindstepriser. 
Der er saledes i 0jeblikket i Rumrenien ingen institutionel pris, der direkte kan sammenlignes 
med de institutionelle EF-priser. 
Det "redningsprogram for den nationale 0konomi", som den rumrenske ministerprresident 
fremlagde i februar efter forhandlinger med IMF og Verdensbanken, markerer imidlertid et 
totalt brud med den af de rumrenske myndigheder tidligere valgte fremgangsmade, uden at 
der dog tages skridt til indforelse af mekanismer svarende til de frelles markedsordninger. 
Siden den 18. februar har priserne pa alle landbrugsvarer vreret totalt liberaliseret, og der er 
bebudet vigtige foranstaltninger (fremskyndelse af jordreformen, privatisering, nedsrettelse af 
den direkte st0tte til agroindustriens virksomheder og reform af st0tten til 
landbrugsproducenterne, formindskelse af hindringeme for eksport og reduktion af 
importtolden). Foranstaltningerne vedr0rende udenrigshandelen har i realiteten vreret anvendt 
siden marts, og en del af st0tten til inputs er faktisk blevet afskaffet. 
Det er meget vanskeligt at forudse prisudviklingen i perioden forud for en tiltrredelse; den vii 
afhrenge af en rrekke faktorer, herunder den indenlandske 0konomi, situationen pa 
eksportmarkederne og udviklingen i prisst0tten i Unionen. 
Det bliver ogsa n0dvendigt at anvende de europreiske afsretningsnormer og 
klassifikationssystemer. De vigtigste instrumenter til forvaltning af markedeme og st0tte til 
landbruget, der er indfort i EF (mrelkekvoter, godtg0relser, prremier i husdyrsektoren osv.), 
findes ikke i Rumrenien, og det samme grelder foranstaltninger til udvikling af 
landdistrikteme. Det vil krreve relativt avancerede administrative systemer at forvalte og fore 
kontrol med disse foranstaltninger, og hvis de skal indf0res i Rumrenien, bliver det en meget 
stor udfordring for landets myndigheder. 
Rumrenien anvender Europaaftalens bestemmelser om handel med landbrugsvarer med EU 
korrekt. 
Rumrenien har gjort fremskridt med tilpasningen af sin lovgivning tilde foranstaltninger, der 
er nrevnt i hvidbogen. Veterinrerlovgivningen er blevet delvis harmoniseret, men 
lovgivningen vedr0rende dyrevelfreld opfylder ikke EF-kravene. Som mal er der fastsat en 
harmonisering i 1997, men dcr er ikke opstillet en tidsplan for den faktiske gennemforelse. 
Systemerne vedr0rende grrensekontrol svarer ikke til EF-normerne; de omfatter bl.a. ikke 
ordninger for kontrol af levende dyr og animalske produkter, og de er generelt begrrenset til 
kontrol af dokumenter, idet hovedparten af den fysiske kontrol udfores pa det endelige 
bestemmelsessted. Hvad de interne foranstaltninger angar, vii de rumrenske myndigheder 
skulle sikre landets dyresundhedsstatus i forhold til EF-kravene og foretage de 00dvendige 
tilpasninger med hensyn til registrering af bestande og identificering af dyrene. I 0Vrigt vii det 
ikke vrere let at gennemfore opgivelsen af vaccination mod klassisk svinepest, saledes som 
det er 00dvendigt for at overholde EF-lovgivningen. Der vii ogsa vrere behov for, at 
forarbejdningsvirksomhederne folger EF-normeme. 
79 
If0lge den rumrenske lovgivning skal der oprettes en national kontroltjeneste, men det ser ud 
til, at dette i realiteten bremses pa grund af finansielle vanskeligheder, saledes at der pa 
nuvrerende tidspunkt ikke er tilstrrekkelig sikkerhed for realisering af det indre marked. 
Den tidsplan, der er fremlagt pa plantesundhedsomradet, omfatter en harmonisering af 
lovgivningen i 1997. Der vii vrere behov for en yderligere udveksling af oplysninger for at 
vurdere, hvilken kapacitet de pagreldende tjenester, som er under omstrukturering, faktisk har 
til at anvende disse bestemmelser. 
Lovgivningen vedr0rende fr0 og formeringsmateriale forventes harmoniseret i midten af 
1997; rekvivalens anerkendes for mange sorter, men certificeringstjenesterne ma tilf0res 
supplerende midler; harmoniseringen er for en stor dels vedkommende gennemf01't for 
pesticidrester, men kun i begrrenset omfang for dyreernrering og tilsyneladende slet ikke for 
plantebeskyttelsesmidler og 0kologisk produktion. 
Konklusion 
Der er gjort begrrensede fremskridt med tilpasningen til den greldende fiellesskabsret, og der 
vii vrere behov for en betydelig og vedvarende indsats med hensyn til omstrukturering af 
landbrugs- og f0devaresektoren og reform af landbrugspolitikken for at forberede Rumrenien 
til at anvende den greldende frellesskabsret. 
Der krreves en srerlig indsats med hensyn til: 
gennemf0relse og handhrevelse af de veterinrere og plantesundhedsmressige krav og 
modernisering af virksomhederne, sa de opfylder EF-normerne; dette er srerlig vigtigt, 
nar det grelder inspektions- og kontrolordningerne for beskyttelse af EU' s ydre 
grrenser 
udbygning af de administrative strukturer for at sikre den n0dvendige kapacitet til at 
ivrerksrette og handhreve den frelles landbrugspolitiks bestemmelser 
omstrukturering af landbrugs- og f0devaresektoren for at 0ge dens konkurrenceevne. 
Grundlreggende reformer er n0dvendige, f0r Rumrenien kan opfylde de forpligtelser, der er 
forbundet med medlemskab. 
80 
Fiskeri 
Den frelles fiskeripolitik omfatter frelles markedsordninger, strukturpolitik, aftaler med 
tredjelande, forvaltning og bevarelse af fiskeressourceme og videnskabelig forskning til st0tte 
for disse aktiviteter. 
Europaaftalen indeholder bestemmelser om handel med fiskerivarer med Frellesskabet. 
Hvidbogen omfatter ingen foranstaltninger pa dette omrade. 
Sammendrag 
I 1995 beskreftigede fiskerisektoren i Rumrenien 6 000 mennesker. Der produceredes ca. 69 
000 tons fisk og fiskeprodukter til en vrerdi af 232 mio. ECU, svarende i vrerdi til 2,8% af 
EU-produktionsvrerdien. 
I 1995 omfattede fladen 34 fart0jer, hvoraf 19 ( der beskreftigede 1 300 mennesker) var 
registreret som h0j s0fart0j er og 15 ( der beskreftigede 109 mennesker) var registreret som 
Sortehavs-kystfart0jer. Der er behov for yderligere oplysninger om antallet af aktive 
fiskerfart0jer: oplysninger om struktur efter alder, deplacement og lrengde giver vresentlig 
mindre totaler (fra 14 til 21 fart0jer). 
Den samlede fangst var pa 39 000 t (en stigning fra 1 400 t for Sortehavet plus I 300 t for 
fjemfarvande i 1993). 95% (36 500 t) af 1995-fangsten kom fra det nord0stlige Atlanterhav 
(hovedsagelig makrel og sild) og resten (1 500 t) fra Sortehavet (hovedsalig brisling). 
Andre vigtige rumrenske fiskeforsyninger i 1995 kom fra ferskvandsakvakultur, hovedsagelig 
karpe (28 000 t) og import navnlig fra EU-medlemsstateme (46 300 t). 
Forarbejdningssektoren omfatter 14 virksomheder, der beskreftiger 1 700 mennesker, med en 
koncentration pa fire store firmaer. Dens produktion var i 1995 pa 69 105 t ( en fordobling i 
forhold til 1993 ), hvoraf 30% kom fra den private sektor. 
I 1995 importerede Rumrenien 46 300 tog eksporterede 5 099 t fisk og fiskeprodukter. I de 
f0rste ni maneder af 1996 bel0b fiskeimporten sig til 13 000 t og eksporten til 230 t -en 
betydelig nedgang i forhold til 1995. Som handelspartner leverer Rumrenien 0,02% af EF's 
samlede import af fiskerivarer og 0,8% af EF's import af fiskerivarer fra ans0gerlandene 
alene (malt i vrerdi). Hvad EU's eksport angar, aftager Rumrenien 0,39% af Unionens 
samlede eksport af fiskerivarer og 4, 7% af dens eksport af disse varer til ans0gerlandene 
(malt i vrerdi). 
Der findes ingen specifik institutionel kapacitet eller struktur til at overvage og handhreve 
fangstkvoter pa abent hav, i Sortehavet eller indre farvande, selv om forskellige organer har 
bef0jelser til at handhreve lovgivningen. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Rumreniens produktions- og udenrigshandelstal er lave i forhold til de tilsvarende EF-tal og 
udviser tilsyneladende en nedadgaende tendens. De skulle derfor ikke fa nogen vresentlig 
effekt for Frellesskabet som helhed. 
81 
Rumrenien har til hensigt at modernisere h0js0fladen og 0ge fangsteme til omkring 80-
100 000 t pr. ar fra ar 2000 efter omstrukturering af statslige fiskeriselskaber inden for fjem­
og Sortehavsfiskeri for at muligg0re en hurtigere privatisering. Der er behov for yderligere 
udveksling af oplysninger om kilderne til de 0gede fangster og fremskridtene med 
omstruktureringen for at vurdere, om disse ambiti0se mal er realisable og godkendes af den 
nye regering. 
Industrien er forreldet og vii krreve en modemisering. Det bliver n0dvendigt for Rumrenien at 
oprette en fiskeriadministration, der kan gennemf0re den frelles fiskeripolitik -isrer 
forvaltning af ressourceme, forelse af et register over fiskerfladen, implementering af 
strukturpolitikken for sektoren, forvaltning af markedsordningen og indsamling af alle 
statistiske og videnskabelige oplysninger -og EF' s politik vedr0rende sundheds-, hygiejne­
og milj0sp0rgsmal. 
Y derligere udveksling af oplysninger er pakrrevet for at vurdere situationen vedr0rende 
aftaler med andre lande. 
Konklusion 
Der krreves en betydelig indsats for at tilpasse sektoren til en tiltrredelse. Det rumrenske 
fiskerierhvervs integration i den frelles fiskeripolitik vii ikke skabe st0rre problemer. 
Energi 
Hovedmalsretningeme med EU' s energipolitik er if0lge Kommissionens hvidbog om "En 
energipolitik for Den Europreiske Union" bl.a. 0get konkurrenceevne, 
energiforsyningssikkerhed og milj0beskyttelse. Den greldende frellesskabsret pa 
energiomradet bestar af bestemmelser i EF-traktaten og afledt ret vedr0rende konkurrence og 
statsst0tte, det indre energimarked (herunder direktiver om elektricitet, 
prisgennemskuelighed, transitordninger for gas og el, fossile brrendstoffer, licenser, 
beredskab inkl. forpligtelser om sikkerhedslagre, osv.), atomkraft, energieffektivitet og milj0. 
De transeuropreiske energitransmissionsnet og st0tte til FTU inden for energi er ogsa vigtige 
energipolitiske emner. Blandt igangvrerende arbejde er liberalisering af gassektoren, 
frellesskabslovgivning om energieffektivitet og auto-oil-programmet. 
Frellesskabsretten pa det nukleare omrade bestod oprindeligt af Euratom-traktaten, men er nu 
blevet betydeligt mere omfattende og bestar af en rrekke juridiske og politiske instrumenter, 
herunder intemationale aftaler. Frellesskabsretten vedr0rer bl.a. sundhed og sikkerhed, 
herunder stralingsbeskyttelse, sikkerheden pa kemekraftanlreg, affaldshandtering, 
investeringer inkl. finansielle instrumenter under Euratom, fremme af forskning, et nukleart 
frellesmarked, forsyninger, sikkerhedsforanstaltninger og intemationale relationer. 
Europa-aftaleme fastslar, at der skal etableres et samarbejde om en gradvis integration af de 
europreiske energimarkeder og ydes bistand inden for de relevante politiske omrader. 
Hvidbogen om de associerede central-og 0steuropreiske landes integration i EU's indre 
energimarked fremhrever behovet for, at de vigtigste direktiver om det indre marked 
gennemf0res i fuldt omfang sammen med EF's konkurrenceret. Pa kemeenergiomradet 
omtaler hvidbogen forsyninger, kontrolforanstaltninger og transport afradioaktivt affald. 
82 
Sammendrag 
Rumrenien er det land i Syd0steuropa, der har de st0rste indenlandske energiressourcer, isrer 
olie og gas (bade on-og off-shore), men ogsa brunkul, stenkul, uran og vandkraft. Landet er 
70% selvforsynende med energi. Halvdelen af landets gasforbrug importeres fra Rusland, og 
naturgas udg0r 40% af landets energibalance. 
Olieindustrien omfatter store olieraffinaderier (34 mio. t pr. ar) og tilknyttede faciliteter, 
f.eks. oliernrledninger og import/eksportterminaler ved Sortehavet. 
Raolien (fra Rusland og Mellem0sten) importeres gennem Constanta. Gas f0res i transit fra 
Rusland, Ukraine og Moldova til Rumrenien. 
Rumrenien fungerer endvidere som en strategisk korridor for transport af russisk gas til 
Balkan, herunder Grrekenland. Rumreniens plan om i fremtiden at koble sit elnet sammen 
med det fremtidige europreiske UCPTE-net, styrker dets rolle som transitland samtidig med, 
at strategien bidrager til en integration i de transeuropreiske energinet. Den nylige synkrone 
elforbindelse, der blev etableret pa fors0gsbasis mellem de rumrenske, bulgarske, grreske, 
serbiske og albanske elforsyningsnet, er et forste skridt frem mod en fremtidig tilslutning til 
UCPTE-nettet. 
Regeringen yder statsst0tte til sektoren for fremstilling af fast brrendsel (som primrert 
producerer brunkul og beskreftiger 115 000 personer), hvor en omfattende omstrukturering er 
pakrrevet. 
Energisektoren tegner sig for en st0rre del af Rumreniens produktion end nogen anden 
0konomisk sektor. Effektiviteten inden for sektoren er tre gange lavere end EU-gennemsnittet 
som folge af historisk betingede lave priser, utilstrrekkelig fokusering pa effektivitet, forreldet 
teknologi mv. Denne ineffektivitet bidrager sammen med sektoren for fast brrendsel, 
elproduktionssektoren og oliesektoren til at 0delregge milj0et. 
Rumreniens forste kemekraftvrerk ved Cemavoda (af den canadiske CANDU-type, og opf0rt 
med canadisk og italiensk deltagelse) er sat i drift og tegnede sig allerede i 1996 for 8% af 
elproduktionen. Regeringen anser opforelsen af reaktor nummer to i l0bet af de nreste fem ar 
for at have afg0rende betydning. Opforelsen af andre reaktoranlreg, som lever op til de i EU 
generelt accepterede sikkerhedsmal, planlregges pa lrengere sigt, men finansieringen heraf er 
endnu ikke pa plads. Det natururan, der anvendes som brrendsel, udvindes og fremstilles i 
Rumrenien og Canada. 
Rumrenien har desuden to forskningsreaktorer, og det berigede uranbrrendsel hertil kommer 
fra Rusland og USA. Retumering af det brugte brrendsel til USA er aftalt, men noget 
tilsvarende er endnu ikke fastlagt for Ruslands vedkommende. Man er ved at udarbejde en 
elprisstruktur, hvori der tages h0jde for omkostningeme ved kemeenergiproduktionen. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Den store rumrenske energisektor pavirkes i h0j grad af manglen pa investeringsmidler og en 
omstrukturering hindres desuden af, at der ikke findes en klar overordnet energipolitik. Kun 
enkelte dele af politikker og den n0dvendige lovgivning er gennemfort (f.eks. olieloven), men 
83 
der findes mange lovudkast, som endnu ikke er vedtaget af parlamentet, eller som ikke er 
gennemf0rt (f.eks. en kommende lov om elektricitet/varmeenergi, mv.). 
Rammerne for konkurrencen i energisektoren er endnu ikke tilpasset direktiverne om det 
indre energimarked, som de anvendes i forbindelse med EF' s konk.urrenceret. Store vertikalt 
integrerede statsdominerede energiselskaber bar monopol pa produktion, transmission og 
distribution. Udenlandske selskaber er dog allerede aktive inden for oliesektoren 
( olieefterforskning og detailsalg af olieprodukter). Med undtagelse af oliepriserne, som 
nresten er oppe pa verdensniveauet, er energipriserne krydssubsidierede og denned 
konk.urrenceforvridende. Af sociale hensyn er isrer energipriser til husholdninger stadig alt for 
lavt sat. 
Rumrenien opfylder ikke EU's beredskabskrav, herunder forpligtelsen til at have olielagre til 
90 dages forbrug. De nuvrerende lagre ser ud til at udg0re ca. 30 dages forbrug, men der b0r 
tages h0jde for den indenlandske produktion, som reducerer landets lagerforpligtelser med 
max. 15%. Tilpasning til greldende frellesskabsret vii krreve lovgivning og betydelige 
investeringer i beholdere og lagre. 
Hvad sektoren for fremstilling af fast brrendsel angar, ma statsinterventionerne vurderes i 
henhold til EF-reglerne og EKSF-bestemmelserne om statsst0tte. 
Opfyldelse af EU's krav til energieffektivitet (f.eks. energimrerkning og effektivitetsnonner) 
og milj0beskyttelse (f.eks. brrendselskvalitet) hindres f.eks. af manglen pa investeringsmidler. 
Energimrerkningsforanstaltninger er pabegyndt, mender er stadig meget, der skal g0res. 
I den forbindelse b0r det bemrerkes, at oliesektoren, isrer raffinaderierne, skal tilpasse sig EF­
nonnerne og vil sta over for et mrettet europreisk marked. 
Safremt Rumrenien fortsretter med at drekke sin uraneftersp0rgsel gennem den indenlandske 
produktion, vil det vrere en positiv faktor i forsyningssikkerheden pa lang sigt i et udvidet 
EU. Den frelles politik om diversificering af forsyningskilder hvad nukleart materiale anga.r 
vil grelde for kontrakter indgaet efter tiltrredelse. Brugt brrendsel fra Cernavoda-kraftvrerket 
blive i de f0rste driftsar blive lagret pa anlregget. Mere langsigtede l0sninger er endnu ikke 
fundet. 
Ved tiltrredelsen skal landet overholde Euratom-traktatens bestemmelser, herunder srerligt 
bestemmelserne om forsyninger af nukleart materiale, det nukleare frellesmarked, 
kontrolforanstaltninger, sundhed og sikkerhed og internationale aftaler. Der kan eventuelt 
opsta problemer, idet det ikke klart fremgar, om Rumrenien fuldt ud bar gennemf0rt visse 
internationale aftaler inden for disse omrader (isrer Wien-konventionen om Civilretligt 
Ansvar for Nuklear Skade, den Internationale Konvention om Fysisk Beskyttelse af Nukleare 
Materialer, og Retningslinjer for Leverand0rer af Nukleart Materiale). Rumrenien har en 
ubegrrenset kontroloverenskomst med IAEA, sa pa dette omrade ventes der ikke at vrere 
problemer med anvendelsen af frellesskabsretten. Kernekraftvrerket er af vestligt design og 
har ingen problemer, men sikkerheden under drift ma f0lges n0je. Tilsynsmyndighedens 
uafhrengighed ma underst0ttes. 
84 
Konklusion 
Rumrenien skal 0ge sm indsats pa energiomradet betydeligt for at g0re sig klar til 
integrationen. 
F0lgende emner ma f0lges med srerlig stor opmrerksomhed: Foranstaltninger vedr0rende 
monopoltilpasning, herunder import og eksport, energiprissretning, beredskab herunder 
opbyggelsen af de obligatoriske olielagre, statsinterventioner i sektoren for fremstilling af fast 
brrendsel, energieffektivitet og brrendselskvalitetsstandarder. 
Der ventes ikke at vrere problemer med at leve op til Euratom-bestemmelserne, men 
Rumrenien ma gennemfore visse internationale aftaler pa det nukleare omrade. Der ma 
trreffes passende forantaltninger for sa vidt angar den nukleare sikkerhedsstandard under drift, 
og der skal findes mere langsigtede l0sninger hvad angar det radioaktive affald. 
Transport 
Frellesskabets transportpolitik bestar af tiltag og initiativer inden for tre hovedomrader: 
-kvalitetsforbedring gennem udvikling af integrerede og konkurrencedygtige 
transportsystemer pa grundlag af avancerede teknologier, som ogsa bidrager til opfyldelse 
af milj0mressige og sikkerhedsmressige malsretninger 
-forbedring af det indre markeds funktion ved fremme af mere effektive og brugervenlige 
transporttjenester samtidig med, at valgmuligheder og sociale standarder sik.res 
-udvidelse af den eksterne dimension, ved at man forbedrer transportforbindelserne til 
tredjelande og fremmer EU-virksomhedernes adgang til andre transportmarkeder (Den 
Frelles Transportpolitik, Handlingsprogram for 1995-2000). 
Europaaftalen rummer bestemmelser om tilnrermelse af lovgivningen til frellesskabsretten og 
samarbejde med det formal at omstrukturere og modernisere transportomradet, at skabe bedre 
adgang til transportmarkedet, at lette transittrafikken og at na frem til driftsmressige 
standarder svarende til dem, der grelder i Frellesskabet. Hvidbogen fokuserer pa 
foranstaltninger til opfyldelse af betingelserne for det indre marked inden for 
· transportsektoren, herunder aspekter som konkurrence, harmonisering af lovgivning og 
standardisering. 
Sammendrag 
Rumrenien har ingen grrense op til Unionen, men krigen i det tidligere Jugoslavien f0rte til en 
vresentlig stigning i transittrafikken, der krydsede Rumrenien for at undga det tidligere 
Jugoslaviens territorium, og som for det meste benyttede en vejinfrastruktur, der ikke var 
beregnet pa en sadan tung trafik. Rumrenien har behov for at investere i hurtige og betydelige 
forbedringer af <lets vejnet, og mange af disse forbedringer er forst ved at blive gennemf0rt, 
ligesom landet har mattet udvikle de tidligere meget begrrensede grrensepassage­
infrastrukturer. Tre transeuropreiske trafikkorridorer, der blev fastlagt pa den tvrereuropreiske 
transportkonference pa Kreta, krydser det rumrenske territorium. 
Efter de politiske forandringer i 1990 og abningen af landet har Rumrenien gennemgaet en 
vanskelig periode, med betydelig 0konomisk tilbagegang, der har forarsaget en kraftig 
85 
nedgang i trafikken. Eftersp0rgslen efter transport er endnu ikke naet op pa det tidligere 
niveau, bortset fra sej ladsen ad indre vandveje og lufttransporten. Den st0rste 
vregtforskydning mellem de enkelte transportformer er sket inden for godstransporten, med 
en betydelig for0gelse af vejgodstransportens markedsandel pa bekostning af de andre 
transportformer; isrer jernbanerne, der tidligere indtog en noget kunstigt skabt position, har 
mistet markedsandele. 
Rumrenien har mange handicap at krempe med inden for transportsektoren. Den tidligere 
rumrenske selvforsyningspolitik, der krrevede fuld tilbagebetaling af udenlandsk greld, f0rte 
til en helt utilstrrekkelig investering i infrastrukturer og udstyr til transport, specielt i en 
situation, hvor det meste udstyr til offentlig transport matte importeres. Det forhold, at det 
meste af dette udstyr kom fra den tidligere Sovjetunion, har forstrerket dette problem, 
eftersom Rumrenien nu ma foretage omfattende investeringer i transportsektoren, blot for at 
erstatte det ikke-standardiserede og forreldede udstyr, i en situation, hvor der ikke er 
finansielle ressourcer til radighed til at im0dekomme sadanne behov. Det vii derfor vrere 
n0dvendigt n0je at folge den kommende udvikling i eftersp0rgslen efter transport i 
f0rtiltrredelsesperioden. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Med hensyn til gennemf0relsen af det indre marked har Rumrenien udfoldet store 
bestrrebelser for at overtage den greldende frellesskabsret. Den rumrenske sektor for 
international transport anvender allerede til dels de samme regler som Frellesskabet, isrer for 
sa vidt angar sejladsen ad indre vandveje og den kombinerede transport'. Med hensyn til 
lufttransporten b0r Rumrenien dog videref0re sit harmoniseringsarbejde og hurtigt se at ta 
vedtaget de n0dvendige bestemmelser, isrer de nye forskrifter for civil luftfart. N0dvendig­
heden af at fa fornyet fladen af luftfart0jer vil ogsa kunne volde ganske betydelige 
finansieringsproblemer. Inden for s0transportsektoren er det punkt, hvor landet isrer er sakket 
agterud i forhold til den greldende frellesskabsret, sikkerhedsproblematikken, hvor Rumrenien 
stadig befinder sig meget langt fra Unionens normer. 
Den rumrenske vejgodstransport er ikke i fuld overensstemmelse med den greldende 
frellesskabslovgivning; inden landets tiltrredelse ma denne overensstemmelse vrere sikret, 
bade med hensyn til den relevante rumrenske lovgivning og den rent faktiske gennemf0relse 
heraf. De punkter, der ma f0lges n0je i l0bet af f0rtiltrredelsesperioden, angar 
frerdselssikkerhed, vregt og dimensioner og brugerafgifter. Maske vil der ikke kunne opnas 
fuld overensstemmelse med frellesskabsreglerne vedr0rende vregt og dimensioner inden 
optagelsen, hvilket vil begrrense mulighedeme for, at k0ret0jer fra EU kan benytte det 
rumrenske vejnet. 
Jernbanesektoren og passagerbefordringen ad vej voider relativt frerre problemer end de tre 
ovennrevnte omrader med hensyn til overtagelsen af den greldende frellesskabsret, selv om 
det vil vrere nyttigt med en rrekke klarlreggelser, og n0dvendigt med en supplerende indsats 
for jernbanernes vedkommende. Til gengreld synes disse to markeders funktion at krreve en 
nrermere dokumentation, eftersom de strukturelle rendringer (privatisering af driften, 
indf0relse af konkurrenceskabende elementer osv.) endnu kun er i deres vorden; af den grund 
vil disse to sektorer nok komme ud for store omvreltninger i de kommende Ar. 
86 
Udviklingen af et integreret og konkurrencedygtigt transportsystem er et. mal, som de 
rumrenske myndigheder holder sig for 0je; de to st0rste problemer pa dette omrade vii nok 
vrere at na op pa et fyldestg0rende sikkerhedsniveau og at na frem til en optimal udnyttelse af 
transportsystemet. Med hensyn til sikkerheden har Rumrenien allerede gjort lovende 
fremskridt, men landet befinder sig endnu fjemt fra Frellesskabets standard, isrer inden for 
lufttransport, s0transport, s0transport og vejtransport. Med hensyn til skabelsen af et 
sammenhrengende transportsystem vii Rumrenien nok opleve en vedvarende tendens til 
forngelse af trafikken pa vejene, og landet b0r derfor srerlig bestrrebe sig for at udnytte 
jembaneme og sejladsen ad indre vandveje, isrer pa baggrund af vejnettets svaghed 
sammenholdt med jembaneme og de indre vandveje. 
Med hensyn til en forbedring af forbindelseme til Unionens medlemsstater og til de andre 
nabolande paregner Rumrenien mellem 1995 og 1999 over landets eget budget at investere ca. 
1,6 mia. ECU i de transportinfrastrukturer, der benyttes af den intemationale transport, isrer 
til fordel for de transeuropreiske transportkorridorer. Dette bel0b svarer til ca. 1,3% af BNI, 
hvilket er en hrederlig indsats, som dog helt klart ikke im0dekommer de eksisterende behov; 
en nedskrering af dette bel0b som folge af b~getmressige stramninger ville yderligere 
forvrerre denne uheldige situation og hremme landet i dets europreiske integrationsproces. 
Konklusion 
Rumrenien har gjort fremskridt med overtagelsen af den greldende frellesskabsret pa 
transportomradet. Dog er landets deltagelse i det indre transportmarked fortsat betinget af, at 
det hurtigt kommer pa linje med den greldende frellesskabsret; s0transportsektoren og 
vejgodstransporten er i sa henseende de mest problematiske, isrer for sa vidt angar sikker­
heden, men ogsa inden for jernbanesektoren er der behov for en indsats. 
Der b0r ligeledes drages omsorg for, at de n0dvendige midler til etablering af grundlaget for 
det fremtidige transeuropreiske transportnet, der vii blive udvidet med de nyoptagne lande, vii 
vrere til stede, og at de aktuelle mangler, der kendetegner vejnettet, hurtigt afhjrelpes. 
Desuden vii det vrere n0dvendigt, at de rumrenske administrative strukturer, herunder de 
tilsynsmyndigheder, der f.eks. tager sig af sikkerheden, styrkes hurtigt og pa en konsekvent 
made. 
Smi og mellemstore virksomheder 
EU' s virksomhedspolitik sigter mod at give de sma og mellemstore virksomheder gunstige 
forhold at udvikle sig under i hele EU, at forbedre deres konkurrenceevne og fremme deres 
udvikling i EU og internationalt. Virksomhedspolitikken er kendetegnet ved en h0j grad af 
subsidiaritet. Frellesskabets komplementrere rolle er fastlagt i et flerarigt program for sma og 
mellemstore virksomheder i EU. Programmet danner rets-og budgetgrundlag for EU' s 
konkrete aktioner til fordel for de sma og mellemstore virksomheder. Den greldende 
frellesskabsret har hidtil vreret begrrenset til henstillinger inden for nogle konkrete omrader, 
selvom lovgivningen inden for andre omrader (som f.eks. konkurrence;milj0 og selskabsret) _ 
ogsa har betydning for de sma og mellemstore virks~mheder. 
Europa-aftalen omhandler samarbejde om at udvikle og styrke de sma og mellemstore 
virksomheder, srerligt i den private sektor, gennem bl.a. information og bistand i retlige, 
87 
administrative og skattemressige anliggender. Hvidbogen indebolder ingen konkrete for­
anstaltninger. 
Sammendrag 
Det anslas, at fremstillingsindustrien i 1995 tegnede sig for 34,6% af bruttonationalproduktet, 
medens tjenesteydelseme stod for 37,9%. Den private sektor tegnede sig i alt for ca. 45% af 
BNP, medens procentsatsen bvad vrerditilvreksten angik, androg omkring 29. Ca. 98% af alle 
virksomheder kan kategoriseres som sma eller mellemstore (bvis man anvender den 
rumrenske regerings egen definition, dvs. virksombeder med op til 500 ansatte ). Af disse er 
st0rstedelen beskreftiget med en gros eller detailhandel (70%) og med industriproduktion 
(11%). 
Sk0nt regeringen anerkender den vigtige rolle, som de sma og mellemstore virksomheder 
spiller i 0konomien. kan der konstateres en vis mangel pa logik i politikken over for og 
holdningen til st0ttc ti I de sma og mellemstore virksomheder. Endvidere hindrer manglen pa 
skatteindtregter regeringen i at igangsrette aktiviteter til st0tte for disse virksombeder. De 
vigtigste strukturer, der i 0jeblikket eksisterer til st0tte for sma og mellemstore virksomheder, 
er oprettet og st0ttes fortsat af donatorer. 
Regeringen bar truffet en rrekke foranstaltninger af begrrenset omfang til fordel for de sma og 
mellemstore virksombeder. Lovgivningen bar vreret koncentreret om oprettelse af 
st0ttestrukturer, finansielle instrumenter og forenkling af skattesystemet. Den 1. januar 1996 
blev det nationale privatiseringskontor oprettet. Dette kontor er bovedansvarlig for udvikling 
af politikken vedrnrende de sma og mellemstore virksomheder samt for forvaltning af 
srerforanstaltninger til st0tte for disse. Der oprettes ligeledes et stigende antal faglige 
organisationer og arbejdsgiverforeninger. Andre organer, der er involveret i udviklingen af de 
sma og mellemstore virksombeder, er industri- og bandelskammeret, donorst0ttede 
udviklingscentre for sma og mellemstore virksombeder, kooperative organisationer etc. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
De sma og mellemstore virksomheder yder allerede pa nuvrerende tidspunkt et vresentligt 
bidrag til den 0konomiske genrejsning i Rumrenien. De sma og mellemstore virksomheder 
bar potentialet til at spille en stadig stigende rolle bade bvad vrekst og beskreftigelse angar. 
De st0ttestrukturer for sma og mellemstore virksomheder, der i 0jeblikket er tilgrengelige, 
tegner sig for de grundlreggende informations- og radgivningstjenester pa dette omrade. Den 
politiske vilje til at stimulere og fremme udviklingen af de sma og mellemstore virksomheder 
bar imidlertid vreret noget t0vende, og det er vigtigt med st0rre politisk vilje og kobrerens pa 
omradet i arene fremover. Deter ligeledes vigtigt at styrke de eksisterende st0ttestrukturer og 
g0re tiltag til at forenkle det lovgivningsmressige og administrative milj0, som de sma og 
mellemstore virksomheder skal fungere i. Det er endvidere afg0rende, at de sma og 
mellemstore virksomheders adgang til finansiering lettes. 
Konklusion 
Selv om der fortsat er et klart behov for st0rre sammenhreng i politikken for de sma og 
mellemstore virksomheder, forventes Rumreniens deltagelse pa dette omrade ikke at ville 
volde st0rre problemer. 
88 
3.5 0konomisk og social samherighed 
Beskreftigelse og sociale anliggender 
Frellesskabets socialpolitik er blevct udviklct ved hjrelp af en rrekkc forskellige instrumenter 
som f.eks. juridiske bcstemmelser, Den Europreiske Socialfond og aktioner, der fokuserer pa 
specifikke sp0rgsmal, herunder folkesundhed, fattigdom og handicappede. EF' s regelvrerk 
omfatter sundhed og sikkerhed pa arbejdspladsen, arbejdsret og arbejdsvilkar, lige 
muligheder for mrend og kvinder, koordinering af socialsikring for vandrende arbejdstagere 
samt tobaksvarer. Sociallovgivningen i Unionen bar vreret karakteriseret af fastlreggelsen af 
minimumsnormer. Desuden er dialogen mellem arbejdsmarkedets parter pa europreisk niveau 
nedfreldet i traktaten (artikel 118B), og i protokollen om social-og arbejdsmarkedspolitikken 
henvises der til konsultation af arbejdsmarkedets parter og foranstaltninger med henblik pa at 
lette dialogen mellem dem. 
Europaaftalen indeholder bestemmelser om tilnrermelse af lovgivning til frellesskabsretten og 
samarbejde om forbedring af standarder inden for sundhed og sikkerhed pa arbejdspladsen, 
arbejdsmarkedspolitikker og modernisering af socialsikringssystemet. Den fastsretter ogsa, at 
EF-arbejdstagere, der er lovligt beskreftiget i Rumrenien, skal behandles uden nogen i 
nationaliteten begrundet forskelsbehandling, for sa vidt angar arbejdsvilkar. Hvidbogen 
foreskriver foranstaltninger med henblik pa en tilnrermelse inden for alle omrader af 
reg el vrerket. 
Sammendrag 
Den sociale dialo.: i Rumrenien er i frerd med at blive udviklet, selvom tidligere tiders praksis 
med intervention fra regeringsreprresentanters side under tilsidesrettelse af 
arbejdsmarkedsparternes uafhrengighed -er svrer at udrydde. Det er n0dvendigt, at 
arbejdsmarkedets parter selv, og isrer arbejdsgiverne i den private sektor, styrker deres 
strukturer og fortrolighed med hensyn til overenskomstforhandlinger, saledes at de spiller 
deres rolle fuldt ud. Denne proces vii kunne fremmes af yderligere privatiseringer. Pa 
arbejdstagersiden er de fire vigtigste organisationer medlemmer af Den Europreiske Faglige 
Samarbejdsorganisation (EFS). Arbejdsgiverne er reprresenteret pa internationalt niveau 
gennem en paraplyorganisation, der omfatter fem store arbejdsgiverstrukturer. 
I 1995 var arbejdsl0sheden pa 8%, men det skal ogsa tages i betragtning, at der eksisterer en 
vresentlig skjult arbejdsl0shed, og Rumrenien star over for et alvorligt problem med 
langtidsledighed. I visse regioner med omfattende jobtab i traditionelle industrier er 50% af 
de arbejdsl0se langtidsledige. 
Rumrenien er startet pa at udvikle moderne arbejdsmarkedspolitikker og bestemmelser og 
institutioner pa dette omrade. Denne proces vii skulle videref0res i et godt stykke tid 
fremover. 
Rumreniens socialsikringssystem star over for alvorlige finansieringsproblemer, delvis pa 
grund af vanskeligheder med opkrrevning · af bidrag. Trods en voksende eftersp0rgsel efter 
sociale ydelser, er den andel af BNP, der anvendes til socialsikring, relativt lav, nemlig 9% 
(1994-tal). Selvom det sociale sikkerhedssystem drekker st0rsteparten af de sociale risici, 
89 
giver de nuvrerende ydelsesniveauer en inadrekvat beskyttelse mod fattigdom. I det 
nuvrerende system gives der plads for betydelige uligheder mellem de forskellige 
befolkningsgrupper. En forbedring af den generelle administration og organisation af 
socialsikringssystemet er pakrrevet. Der vil skulle g0res en fortsat indsats for at sikre, at der 
udvikles sociale beskyttelsesforanstaltninger. 
Situationen i sundhedssystemet er vresentligt ringere end i EU. Isrer er smitsomme sygdomme 
et problem. De 0konomiske og sociale forhold bar resulteret i en opl0sning af 
sundhedssystemet, som ikke kan handtere problememe. 
Vurdering af den nuvrerende og den fremtidige situation 
Rumrenien har gennemfort forbedringer med hensyn til tilnrermelsen til Frellesskabets 
regelvrerk inden for sundhed o~ sikkerhed pa arbejdspladsen. Flere forskellige EF-direktiver 
er allerede gennemfort. I september 1996 vedtog Rumrenien en nye lov om erhvervsmressig 
sundhed og sikkerhed, der fastlregger grundprincippeme for beskyttelsen af sundhed og 
sikkerhed pa arbejdspladsen, og som er udarbejdet pa grundlag af EU's rammedirektiv. Der 
findes ikke megen lovgivning vedr0rende arbejdstilsynsstandarder. Men det forventes, at der 
f0r udgangen af 1997 vil blive udarbejdet en ny lov om arbejdstilsyn, der er i 
overensstemmelse med EF-og ILO-standardeme. 
Hvad angar omradet arbejdsret, ser det ud til, at den rumrenske arbejdslovgivning endnu ikke 
er tilpasset EU-bestemmelseme vedr0rende f.eks. beskyttelse af arbejdstagemes rettigheder i 
tilfrelde af virksomhedsoverdragelse eller kollektive afskedigelser og beskyttelse af 
arbejdstageme i tilfrelde af arbejdsgiverens insolvens. Det er n0dvendigt at foretage 
tilpasninger af de greldende arbejdslove vedr0rende arbejdsgiverens forpligtelse til at 
informere arbejdstagerne om deres arbejdsvilkar og pa omradet arbejdstider. lnformationen 
og konsultationen af arbejdstagere pa virksomhedsniveau vii, saledes som det krreves i en 
rrekke EF-direktiver, skulle styrkes. 
For sa vidt angar li~estillin~- er de grundlreggende bestemmelser i EF-lovgivningen om ikke­
forskelsbehandling af kvinder o~ mrend omfattet af den rumrenske lovgivning. Lovgivningen 
til fordel for kvinder anvendes ikke altid i praksis, og kvindemes materielle situation synes at 
vrere blevet forringet. Det er n0dvendigt, at der foretages tilpasninger af lovgivningen 
vedr0rende beskyttelse af gravide kvinder og forreldreorlov. 
Hvad angar retten til fri hevre~eli~hed for arbejdsta~ere, synes der ikke at vrere noget til 
hinder for, at Rumrenien skulle kunne gennemfore bestemmelseme i regelvrerket pa dette 
omrade. Indforelsen af retten til fri bevregelighed vil imidlertid krreve rendringer .i den 
nationale lovgivning, navnlig med hensyn til adgangen til beskreftigelse og behandling uden 
nogen i nationaliteten begrundet forskelsbehandling. 
I forbindelse med socialsikrin1: for vandrende arbejdsta~ere voider tiltrredelsen i princippet 
ikke st0rre problemer, selvom det vii vrere n0dvendigt at foretage visse tekniske tilpasninger. 
Et vigtigere punkt er den administrative kapacitet til at gennemf0re de detaljerede 
koordinationsregler i samarbejdet med andre lande. Det star ikke klart, om Rumrenien rader 
over de forn0dne administrative strukturer til at varetage disse koordinationsopgaver. 
90 
De to direktiver om advarselsmrerknin2 pa ci"aretpakker o" maksimalt tjrereindhold er endnu 
ikke gennemfort i den rumrenske lovgivning. 
Konklusion 
Det er 110dvendigt, at Rumrenien i de kommende ar g0r srerdeles store fremskridt pa alle 
omrader inden for sin socialpolitik og isrer pa omrademe sundhed og sikkerhed pa 
arbejdspladsen, folkesundhed og arbejdsmarkeds- og beskreftigelsespolitikker. Der er meget, 
der skal g0res inden for bade tilnrermelse af lovgivning, styrkelse af den offentlige 
administration og tilvejebringelse af effektive gennemforelsesstrukturer, for Rumrenien vil 
vrere i stand til at patage sig forpligtelseme pa det socialpolitiske omrade i forbindelse med 
EU-medlemskab. 
Regionalpolitik og samherighed 
Ifolge traktatens afsnit XIV s0ger Frellesskabet at styrke samh0righeden, navnlig via 
strukturfondene. Rurnrenien skal indfore disse instrumenter effektivt og samtidig overholde 
de principper, malsretninger og procedurer, der grelder pa tiltrredelsestidspunktet. 
I Europaaftalen er der bestemmelser om samarbejde om regionaludvikling og fysisk 
planlregning, bl.a. ved hjrelp af udveksling af oplysninger blandt lokale, regionale og 
nationale myndigheder samt udveksling af embedsmrend og eksperter. Hvidbogen indeholder 
ikke nogen srerlige bestemmelser herom. 
Sammendrag 
Rurnreniens BNP pr. indbygger udgjorde i 1995 ca. 23% af EU-gennemsnittet. De regionale 
udsving varierer fra 116% af landsgennemsnittet i Bukarest til 54% i de sydlige regioner 
omkring hovedstaden. En lignende analyse af arbejdsl0sheden viser mindre udtalte regionale 
forskelle, selv om det forventes, at forskellene vii vokse, efterhanden som den 0konomiske 
omstruktureringsproces bliver mere gennemgribende. 
Ifolge den rumrenske grundlov ( 1991) og loven om offentlig lokalforvaltning, der blev rendret 
i 1996, er en lang rrekke befojelser overgaet til de 41 valgte judet-rad ( + Bukarest kommune ), 
herunder grundrids for fysisk planlregning, planlregning af 0konomisk udvikling og 
investeringsprogrammer. Pa et lavere niveau indeholder loven om offentlig lokalforvaltning 
bestemmelser om selvstyrende kommunalrad. I Rurnrenien er der 2 767 selvstyrende lokale 
myndigheder (80 bykommuner og 2 686 kommuner, der omfatter 13 000 landsbyer). 
Rurnrenien har ikke nogen srerskilt regionaludviklingspolitik. Den fysiske planlregning, der 
h0rer under ministeriet for offentlige arbejde og fysisk planlregning, omfatter dog omfattende 
retlige, administrative og praktiske rammer. 
I planen for fysisk planlregning fremhreves regionaludvikling som et af hovedmalene. 
Malsretningen om at reducere de regionale forskelle savel socio0konomisk udvikling af 
tilbagestaende regioner som programmer for fysisk planlregning. Det bedder endvidere i 
planen, at offentlige investeringsprogrammer (0konomisk infrastruktur) og srerprogrammer, 
der tilrettehegges pa nationalt plan for srerlige omrader, f.eks. h0jlandet i de vestlige 
Karpater, er det vigtigste middel til at opna regional samh0righed. 
91 
Pa det regionale plan blev der vedtaget udviklingsstrategier pa judet-niveau i 1995. De 
omfatter bade 0konomisk udvikling af regioneme og fysisk planlregning og bestAr af 
generelle retningslinjer, planer og programmer. En ny lov om fysisk planlregning og , 
byplanlregning er under vedtagelse i parlamentet. 
Rumreniens finansielle instrumenter til gennemf0relse af regionaludviklingsinitiativer er 
begrrensede. Det er dog endnu ikke muligt at fastsla, hvor stor en del af de samlede 
udviklingsudgifter der kan anses som sammenlignelige med EF's strukturpolitik. Der kan 
derfor ikke pa nuvrerende tidspunkt laves et palideligt sk0n over Rumreniens 
medfinansieringsevne. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Rumreniens regionaludviklingspolitik er fortsat ret rudimentrer, men der er dog sket 
betydelige fremskridt med hensyn til etableringen af rammeme for fysisk planlregning. 
Erfaringeme herfra kan komme Rumrenien til gode i forbindelse med indf0relsen af en 
regionalpolitik, isrer med hensyn til synergieffekten inden for opbygningen af retsvresen og 
institutioner. 
Der er elementer i den nuvrerende politik, der er i overensstemmelse med strukturfondenes 
principper og mal. Der er imidlertid ingen samlede rammer for en regionaludvikling, der 
omfatter politik, lovgivning og instrumenter. Deter vanskeligt at f0re princippeme og mMene 
ud i livet som f0lge af svag offentlig administration pa bade nationalt og lokalt plan. 
Konklusion 
Der er i Rumrenien en voksende politisk bevidsthed om behovet for en regionalpolitik. 
Rumreniens kapacitet pa det administrative omni.de til at forvalte EF-fonde og f0re en 
integreret regionaludviklingspolitik skal imidlertid klart forbedres. Der er stadig behov for, at 
der udarbejdes et retsgrundlag, at de eksisterende myndigheders opgaver og ansvar fastlregges 
og prreciseres, og at en hensigtsmressig administrativ struktur styrkes, inden Rumrenien er 
rede til at anvende frellesskabsbestemmelseme og effektivt formidle st0tten fra EF's 
strukturpolitik. 
3.6 Livs'.'-valitet og milj0 
Frellesskabets milj0politik, der udledes af traktaten, sigter mod breredygtighed baseret pa 
integrering af milj0beskyttelse i EU' s sektorpolitikker, forebyggende indsats, forureneren 
betaler princippet, bekrempelse af skader ved kilden og delt ansvar. 'L'acquis communautaire' 
(Frellesskabets regelvrerk) omfatter omkring 200 retsakter, der drekker en lang rrekke 
sp0rgsmal, herunder vand-og luftforurening, forvaltning af affald og kemikalier, 
bioteknologi, stralingsbeskyttelse og naturbeskyttelse. Medlemsstateme skal sikre, at der 
foretages en vurdering af virkninger pa milj0et, inden der gives tilladelse til visse offentlige 
og private projekter. 
92 
If0lge Europaaftalen skal Rumreniens udviklingspolitik ledes af princippet om breredygtig 
udvikling og b0r fuldt ud inddrage milj0hensyn. Den fastlregger ligeledes milj0 som et 
omrade for bilateralt samarbejde samt for tilpasning af landets lovgivning til ·Frellesskabets. 
Hvidbogen drekker kun en mindre del af retsakterne pa milj0omradet, nemlig produktrelateret 
lovgivning, der er direkte forbundet med fri bevregelighed for varer. 
Sammendrag 
Ru.mrenien star over for alvorlige milj0problemer med srerlige udfordringer pa alle 
n0gleomrader: vandkvalitet, affaldsforvaltning, luft-og jordbundsforurening. 
V andressourcemes tilstand er arsag til mange bekymringer: drikkevandskvaliteten er meget 
ringe, tilslutningsgraden til spildevandsbehandlingsanlreg er lav, hvilket ogsa grelder 
behandlingsstandarden og grundvandsforureningen er omfattende. En stor del af 
vandforureningen i Rumrenien skyldes nitrater fra intensivt landbrug. Donau-flodens 
alvorlige forureningsproblemer har i betydeligt omfang oprindelse i Ru.mrenien. Affald er 
ligeledes et omrade, der er arsag til stor bekymring: der findes praktisk talt ingen 
affaldsforvaltningslovgivning, begrebet farligt affald er ikke blevet defineret og forbrrending 
benyttes kun af og til. Luftforurening er et alvorligt problem, idet de vigtigste 
forureningskilder er kraftvrerker og andre industrianlreg -navnlig for tungmetaller -
motork.0ret0jer og boligopvarmning. Surt nedb0r er ligeledes blevet et alvorligt problem. 
Arsagen til de faldende emissioner af forurenende stoffer siden 1989 bar hovedsagelig vreret 
nedgangen i 0konomisk aktivitet, men ogsa bestrrebelser pa at udbedre 'hot spots'. Ru.mrenien 
bar ikke desto mindre stadig vrerdifulde omrader med ubernrt natur, sasom Karpateme og 
Donau-deltaet (sidstnrevnte er p.g.a. biodiversiteten et omrade af global vrerdi). 
I Ru.mrenien er milj0sp0rgsmal hidtil ikke blevet behandlet pa effektiv vis. Investeringer er 
meget lave sammenlignet med EU-niveaueme, og situationen er forvrerret af, at der ikke 
findes noget milj0finansieringsinstrument. 
Der blev i 1995 indf0rt en milj0rammelov, der prioriterer affaldsbehandling meget h0jt. 
St0rstedelen af milj0lovgivningen er imidlertid temmelig gammel. Gennemf0relsen er 
desuden ringe, blandt andet pa grund af mangel pa incitamenter, gamle og u0konomiske 
produktionsteknikker, mangel pa finansiering og pa menneskelige ressourcer samt ringe 
inddragelse af befolkningen. Den nye privatiseringslov krrever, at investorer skal give enten 
en finansiel garanti eller en forpligtelse om at overholde milj0krav; det forventes ligeledes, at 
der inden udgangen af 1997 vii vrere blevet oprettet en national milj0fond, som finansieres af 
forureningsafgifter og statsbudgettet. 
Vurdering af den nuvrerende .. og fremtidige situation 
I det store hele er der hidtil blevet gjort meget lidt for at tilpasse milj0lovgivningen til 
Frellesskabets. Arene 1996/97 blev fastsat som periode for udarbejdelse af visse 
milj0instrumenter, navnlig i forbindelse med lovgivning nrevnt i hvidbogen. Der findes 
imidlertid ingen specifikke planer for gennemf0relse og handhrevelse af den resterende del af 
Frellesskabets regelvrerk. Situationen er srerlig alvorlig hvad angar forvaltning af fast og 
farligt affald, hvor lovgivning er nresten ikke eksisterende, selv om der i 0jeblikket behandles 
et lovudkast. Der mangler stadig meget pa omradet for stralingsbeskyttelse og forvaltning af 
93 
radioaktivt affald, hvor der mangler sikkerhedskultur. Der burde lregges srerlig vregt pa hurtig 
gennemf0relse i national lov af rammedirektiveme om luft, affald, vand og direktivet om 
integreret forebyggelse og bekrempelse af forurening (IPPC) samt opstilling af finansierings­
strategier for lovgivning i vand-, tuft-og affaldssektorerne, der krrever betydelige 
investeringer. 
Situationen kompliceres ligeledes af en meget lidet udbredt milj0bevidsthed, selv om ikke 
statslige organisationers deltagelse i processen med opstilling af en milj0politik stadig 
fornges. Der er derfor langt igen til formel overensstemmelse med EF's krav i Rumrenien. 
Faktisk gennemf0relse og handhrevelse af Frellesskabets regelvrerk pa milj0omradet er endog 
lrengere vrek og ville krreve enorme investeringer af bade regering og virksomheder, samt 
udvikling ,r passende gennemf0relses- og ha.ndhrevelsesstrukturer. Landets milj0tiltrredelses­
strategi burde omfatte tidsplaner for gennemf0relse af EF's milj0lovgivning og starte med 
gennemf0relse afblandt andre ovennrevnte ramme-og IPPC-direktiver. 
Konklusion 
For at indlede vejen til tilpasning til EF's regelvrerk vii Rumrenien skulle give 
milj0sp0rgsmal langt h0jere prioritet, gennemf0re malrettede milj0tiltrredelsesstrategier og 
arbejdsprogrammer, 0ge hertil knyttede finansierings- og andre ressourcer betydeligt og 
udvikle en administrativ kapacitet. Hvis en sadan strategi f0lges, vii fuldstrendig 
gennemf0relse af den greldende frellesskabsret pa milj0omradet kunne opnas pa mellemlang 
til lang sigt. Effektiv overholdelse af en rrekke retsakter, der krrever et vedvarende h0jt 
investeringsniveau og en betydelig administrativ indsats (f.eks. lovgivning om spildevands­
behandling, drikkevand, aspekter af affaldsforvaltning og luftforurening), vii imidlertid kun 
kunne opmis pa meget lang sigt. 
Forbrugerbeskyttelse 
Den greldende frellesskabsret omfatter beskyttelse af forbrugemes 0konomiske interesser 
(herunder kontrol med vildledende reklame, prisangivelse, forbrugerkredit, urimelige kon­
traktvilkar, fjemsalg, pakkerejser, salg uden for forretningslokaleme og timeshare) samt 
generel produktsikkerhed og produktsikkerhed inden for omraderne kosmetik, tekstilbe­
tegnelser og leget0j. 
Europa-aftalen omhandler tilnrermelse af lovgivningen til frellesskabsretten samt samarbejde 
med henblik pa at skabe fuld kompatibilitet mellem forbrugerbeskyttelsessystememe i 
Rumrenien og EU. Hvidbogens fase 1-foranstaltninger fokuserer pa forbedring af 
produktsikkerheden, herunder for kosmetik, tekstilprodukter og leget0j, og pa beskyttelse af 
forbrugemes 0konomiske interesser, herunder bl.a. pa bestemmelser om vildledende reklame, 
forbrugerkredit, urimelige kontraktvilkar og prisangivelse. Pase 11-foranstaltningeme vedr0rer 
pakkerejser, salg uden for forretningslokaleme og timeshare. Desuden vii der skulle tages 
hensyn til EU-lovgivning, der er vedtaget for nylig (fjemsalg), eller som snart bliver det 
( sammenlignende reklame, prisangivelse ). 
Sammendrag 
Siden 1992 har Rumrenien udviklet et omfattende institutionelt system til at handtere for­
brugerpolitikken. F orbrugerbeskyttelsesloven, der er inspireret af FN' s retningslinjer for 
94 
omradet, fastlregger hovedregleme for forbrugerbeskyttelse og indeholder bestemmelse om 
oprettelse af Kontoret for Forbrugerbeskyttelse (OPC). OPC, der er et statsligt, ikke­
uafhrengigt organ med 14 regionale afdelinger, har ansvar for koordinering og ivrerksrettelse 
af forbrugerpolitikken. Derudover star OPC for at organisere de radgivende forbrugerrad, der 
bestar af reprresentanter for statslige organer, forbrugergrupper og industrien, savel pa 
nationalt som regionalt og lokalt plan. 
Som resultat af OPC's indsats for at tilskynde forbrugeme til at oprette grresrodsbevregelser 
omfatter forbrugerbevregelsen i Rumrenien en lang rrekke ikke-statslige organisationer, 
herunder F oreningen for F orbrugerbeskyttelse. Indimellem opstar der sprendinger mellem 
forbrugergruppeme og OPC, der bestemmer, hvilke grupper der skal deltage i 
h0ringsproceduren. Flertallet af de mere end hundrede forbrugerforeninger er sma lokale 
grupperinger, der oftest h0rer ind under en af de 16 regionale sammenslutninger. Der er en 
national paraplyorganisation. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
I kraft af forbrugerbeskyttelseslovens eksistens er de fleste forbrugerbeskyttelsesomrader til 
en vis grad lovregulerede. Men eftersom loven kun indeholder rammebestemmelser, er der 
stadig behov for en konkret lovgivning, der kan opfylde EF's krav. 
For sa vidt angar beskyttelsen af forbrugemes 0konomiske interesser, er der behov for 
yderligere lovgivning inden for nogle omrader, som f.eks. prisangivelse, salg uden for for­
retningslokaleme, fjemsalg, timeshare, urimelige kontrak:tvilkar og forbrugerkredit. For nogle 
af disse omrader er der allerede fremsat forslag i den rumrenske harmoniseringsplan, medens 
der for andre, som f.eks. fjemsalg, ikke ser ud til at vrere planlagt noget. Hvad angar 
pakkerejser, er der tilsyneladende et lovforslag under udarbejdelse, og lovforslag, der vii 
bringe de rumrenske bestemmelser om vildledende reklame i overensstemmelse med EF' s 
standard, er til behandling. 
Med hensyn til den generelle produktsikkerhed ser den rumrenske lovgivning ud til at ligge 
forholdsvis tret op ad det vigtigste af EF' s direktiver. Den rumrenske harmoniseringsplan 
omfatter udarbejdelse af adskillige lovforslag for de vigtigste omrader inden for EF' s 
forbrugerlovgi vning. 
Der vil i forbindelse med indforelsen af den greldende frellesskabsret blive brug for udvikling 
af en strerk og uafbrengig forbrugerbevregelse med st0tte fra de offentlige myndigheder. 
Konklusion 
Rumrenien er naet temmelig langt i tilnrermelsesprocessen. Selv om regeringen stadig skal 
have vedtaget en rrekke rendringer og nye lovudkast, er Rumrenien tret pa at opfylde EF's 
krav til forbrugerbeskyttelse. Men der vii dog sandsynligvis blive problemer med anvend­
elsen af den greldende frellesskabsret, isrer fordi mangelen pa ressourcer g0r det vanskeligt for 
Rumrenien at handhreve den eksisterende lovgivning. 
95 
3. 7 Retlige og ind re anliggender 
Den nugzldende ret 
Det vigtigste grundlag for gaddende lovgivning inden for retlige og indre anliggender (RIA) 
er det samarbejde, der omhandles i afsnit VI (artikel K) i traktaten om Den Europreiske 
Union, dvs. tredje s0jle, men der er en snrever forbindelse til visse bestemmelser og 
foranstaltninger under traktatens forste s0jle (EF-traktaten). 
Den vresentligste del af EU-samarbejdet om retlige og indre anliggender omfatter asyl, 
kontrol af EU' s ydre grrenser og indvandring, toldsamarbejde og politisamarbejde med 
henblik pa forebyggelse og bekrempelse af alvorlig kriminalitet, herunder narkotikahandel, 
samt civil-og strafferetligt samarbejde. EU-traktaten fastsretter de vigtigste principper for 
dette samarbejde og henviser specielt til Den Europreiske Konvention om 
Menneskerettighederne og Geneve-konventionen ( 1951) om Flygtninges Retsstilling. I 0Vrigt 
er denne traktat, uden at det specielt mevnes, baseret pa en rrekke intemationale konventioner, 
der er relevante for den, isrer fra Europaradet og FN, samt pa Haag-konferencen. Indholdet af 
lovgivningen under tredje s0jle er forskelligt fra indholdet af forste s0jle, idet den bestar af 
konventioner, frelles aktioner, frelles holdninger og resolutioner (herunder godkendte 
elementer af udkast til instrumenter, som er under forhandling). Radet bar indgaet en rrekke 
EU-konventioner (bl. a. Dublin-konventionen fra 1990 og konventioner om udvisning, 
bedrageri og EUROPOL). Disse er nu ved at blive ratificeret af de nationale parlamenter, 
medens adskillige andre konventioner, f. eks. om de ydre grrenser, er pa forskellige 
forhandlingsstadier i Radet. Lovgivningen inden for RIA krrever i h0j grad praktisk 
samarbejde, vedtagelse af lovgivning og en effektiv gennemf0relse af denne. 
Den nve traktat 
De nuvrerende samarbejdsrammer bliver i start omfang udvidet for flere af de ovennrevnte 
emner, nar den traktat, der blev resultatet af regeringskonferencen i Amsterdam, trreder i 
kraft. 
Saledes bekrreftes det i den nye traktat, at Unionen skal udvikles til et omrade med "frihed, 
sikkerhed og retfrerdighed", og disse emner samt den fri bevregelig for personer, 
asylsp0rgsmalet, og indvandringen bliver til frellesskabsanliggender. 
Specielt med hensyn til den fri bevregelig for personer skal Schengen-aftalen if0lge den nye 
traktat integreres i Den Europreiske Union, og alle kommende medlemmer af EU skal 
acceptere greldende bestemmelser i denne aftale. 
Y derligere skal politisamarbejdet og det strafferetlige samarbejde styrkes if0lge den nye 
traktat. 
Eurovaqftalen og Hvidbot:en 
Europaaftalen omfatter bestemmelser om samarbejde om bekrempelse af narkotikamisbrug og 
hvidvask af penge. 
96 
Hvidbogen gar ikke direkte ind pa sp0rgsmal under tredje s0jle, mender er henvisninger til 
forste s0jle, bl. a. til hvidvask af penge og fri bevregelighed for personer, som er snrevert 
forbundet med RIA. Der henvises ogsa til Bruxelles- og Romkonventioneme. 
Sammendrag 
Almindelige forhandsbetingelser for samarbejdet om RJA 
Rumrenien blev medlem af Europaradet i 1993 og har ratificeret de vigtigste instrumenter om 
menneskerettighedeme. Det fastsrettes i forfatningen, at domstolene skal vrere uathrengige i 
overensstemmelse med retsstatsprincippeme. 
Rumrenien ma gennemfore institutionelle reformer. Der ma udvikles en ny administrativ 
kultur i de fleste rumrenske institutioner inden for RIA. Landets st0rrelse og beliggenhed er 
en srerlig udfordring. Rumreniens love om beskyttelse af personoplysninger er rudimentrere, 
og Rumrenien har ikke ratificeret konventionen derom (se ogsa <let srerlige punkt om det 
indre marked). 
Rumrenien ratificerede Geneve-konventionen og protokollen i 1991 og vedtog i 1996 en 
gennemf0relseslovgivning, der opfylder mange, men ikke n0dvendigvis alle konventionens 
bestemmelser. Loven indeholder bestemmelser om midlertidig beskyttelse. De vigtigste 
administrative procedurer til behandling af flygtninge og asylans0gere er pa plads, og der er 
oprettet et srerligt kontor til at tage af disse sp0rgsmal. Det lider imidlertid under 
ressourceknaphed, og personalet beh0ver mere erfaring med hensyn til asylsp0rgsmal og -
ans0gninger. Der har vreret 400-500 asylans0gninger i de sidste to ar, vresentligst fra asiatiske 
lande. 
Indvandring/Gramsekontrol 
Det anslas, at der er ca. 18,000-20,000 ulovlige indvandrere i Rumrenien fra Asien og Afrika. 
Der forekommer organiseret kriminalitet i form af menneskesmugling. Pa grund af 
utilstrrekkelig visum-, indrejse- og grrensekontrol i de tidlige 90'ere har EU sat Rumrenien pa 
listen over tredjelande. for hvilke der krreves visum. Rumrenien anvender nu EU' s 
tredjelandeliste og har opsagt sine aftaler om bortfald af visumpligt med 17 lande. , 
Myndighedeme har taget skridt til at reformere visumudstedelsen, kontrollere 
invitationsbreve og skrerpe pasudstedelsesprocedureme. En ny udlrendingelov er under 
forberedelse, hvis formal er at bekrempe den ulovlige indvandring, afskaffe ulovlig 
arbejdskraft, 0ge tilbagesendelsen af ulovlige indvandrere og skrerpe ordningen for 
opholdstilladelser. Der er indgaet tilbagesendelsesaftaler med 15 lande. Rumrenien arbejder 
ogsa pa at forbedre sin grrenseforvaltning. Informationsnettene er begrrensede, og 
grrensebevogtningen er i stort omfang ikke forbedret. 
Politisamarbe.f de 
Der er en betydelig organiseret kriminalitet, som isrer g0r sig greldende pa det 0konomiske 
omrade og i finanskredse. Den omfatter ogsa handel med kvinder, vaben og nukleart 
materiale, narkotikasmugling, plagiering, biltyverier, afpresning og menneskehandel. Der er 
97 
klare forbindelser mellem rumrenske kriminelle og udenlandske grupper. De rumrenske 
myndigheder arbejder pa at fa tilpasset sin lovgivning om organiseret kriminalitet til EU­
standarder, f. eks. vcd at rendre sine straffe-og civilretspleje, og der g0res fors0g pa at 
bekrempc korruptioncn inden for dct offentlige. Der forestar et stort arbejde med at fa skabt 
ct profcssionclt politi. St0rst v:.cgt i forbindclsc med rctshandhrevclsen harden politibrigadc. 
der har til opgave at bekrempe organiseret kriminalitet. Den rader over en specialenhed til 
bekrempelse af 0konomisk kriminalitet. Finansministeriet (toldvresen og skattemyndigheder) 
er ved at erhverve sig ekspertise. Rumrenien har ikke underskrevet den intemationale 
konvention om hvidvask af penge, men et lovforslag derom er under overvejelse. Forstaelsen 
af arten og omfanget af pengehvidvask og af de mekanismer, der skal forhindre den, er 
begrrenset. (se ogsa det srerlige punkt om det indre marked). Rumrenien trues ikke af 
international terrorisme, men frygter, at landet skal blive brugt som udgangpunkt derfor. Det 
har underskrevet de vigtigste antiterroristkonventioner og har truffet udmrerkede 
lovgivningsmressige og administrative foranstaltninger til bekrempelse af terrorisme. 
Narkotika 
Rumrenien er et v1gt1gt distributionscenter for narkotika og transitland via den nordlige 
balkanrute. Narkotika i store mrengder kommer ind i Rumrenien via Donau og med 
turistbusser fra Asien og Afrika. Den indenlandske eftersp0rgsel er begrrenset, men forbruget, 
herunder af syntetiske narkotika, er voksende. Rumreniens politik til narkotikaforebyggelse 
og forhindring af leverancer er endnu pa et meget tidligt udviklingstade. Regeringen 
planlregger at oprettc en tvrerministeriel komite til bekrempelse af narkotika, som skal 
udarbejde en koordineret national strategi for begrrensning af narkotikaathrengigheden og -
smuglingen. Rumrenien har ratificeret de vigtigste narkotikakonventioner ( undtagen 
konventionen om hvidvask af penge ). Der er planer om at rendre vigtige elementer i loven om 
narkotika med henblik pa at bringe den pa linje med EU-kravene. (f. eks. med hensyn til 
prrekursorer og hvidvask af penge ). Der er oprettet narkotikaspecialenheder under politiet og 
toldvresenet. Rumrenien har ratificeret FN-konventioneme om narkotika af 1961 og 1971. 
Retssamarbe.,ide 
Rumrenien har underskrevet, men ikke ratificeret de vigtigste intemationale strafferets­
konventioner. Landet har begn.enset erfaring med retssamarbejde med EU-lande og om EU­
lovgivning. Strafferetten abncr mulighed for retssamarbejde, men rumrenske borgere kan ikke 
udleveres (som i noglc EU-medlemsstater). Retssamarbejde er tilladt inden for civilretten. 
Rumrenien har ti] hensigt at tilsluttc sig Lugano-konventionen og vedtog i 1992 en lov, der 
stort set var pa linje med denne konvention. Rumrenien har ogsa vedtaget Haag-konventionen 
af 1980 om bortf0relse af b0m. Retsvresenet er strerkt overbebyrdet, og forbedringer er 
n0dvendige for en effektiv sagsbehandling i overensstemmelse med forfatningen. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Rumrenien har gjort nogle fremskridt med hensyn til overholdelsen af greldende EU-ret 
vedrnrende asyl, men fremskridtene pa andre omrader er begrrensede. Ansvarsomrademe for 
de myndigheder, der tager sig af RIA, er formelt fastlagt, men offentlige unders0gelser og 
forf0lgning af misbrug forekommer i virkeligheden sjreldent. Rumreniens institutioner pa 
98 
RIA-omradet og retsvrescnct har f0rst ligc pabegyndt rcformprocessen. Kun meget fa 
embedsmrend har erfaringer inden for RIA-samarbejde med EU-landene. 
Der er stadig ul0ste problemer inden for indvandring samt visum-og grrensekontrol, som der 
f0rst nu tages fat pa. Den organiserede kriminalitet er et srerligt problem, men instrumenteme 
og mekanismerne til bekrempelsen af den er stadig pa et tidligt udviklingstrin. 
Narkotikasmugling er et alvorligt problem, som myndighedeme reelt ikke har kontrol over. 
Konklusion 
Rumrenien star over for srerligt store udfordringer inden for RIA-omradet. Landet har hidtil 
kun gjort beskednc frcmskridt med hensyn til at opfyldc de krav, som greldende og 
kommcndc EU-rel indcn for RIA-omradet stiller. Det vii blive vanskeligt at im0dekomme 
disse krav pa mellemlang sigt. De n0dvendige fremskridt pa dette omrade afhrenger af, at der 
gennemfores mere generelle institutionelle reformer som et resultat af den politiske proces. 
3.8 Eksterne politikker 
Handel og internationale okonomiske forbindelser 
Regelvrerket pa dette omrade bestar primrert af Frellesskabets multilaterale og bilaterale 
handelspolitiske forpligtelser samt dets autonome instrumenter til beskyttelse af handelen. 
Europaaftalen indeholder pa adskillige omrader bestemmelser, hvori det krreves af parteme, 
at de handler i overensstemmelse med WTO/GA TT-princippeme eller andre relevante 
intemationale forpligtelser. 
Hvidbogen indeholder ikke nogen bestemmelser pa dette omrade. 
Sam mend rag 
Rumrenicn er mcdlcm af Vcrdcnshandelsorganisationcn (WTO) og GATT-aftalen om handcl 
med civile luftfart0jcr. Ved tiltrredclsen vii Rumrenien skulle opfylde forpligtelserne under de 
plurilaterale WTO-aftaler, som Frellesskabet er part i. 
Rumrenien opretholder i 0jeblikket ikke kvantitative restriktioner for nogen tekstilvarer eller 
beklredningsgenstande. Ved tiltrredelsen vii Frellesskabets tekstilpolitik blive udvidet til at 
omfatte Rumrenien; pa tiltrredelsestidspunktet vii de EF-restriktioner, der opretholdes, skulle 
tilpasses med en passende mrengde for at tage hensyn til Rumreniens tiltrredelse. 
Rumrenien opretholder en rrekke betalingsbalancerestriktioner, som gradvis vii skulle 
afskaffes forud for tiltrredelsen. 
Vurdering af den nuvrerende og den fremtidige situation 
Ved tiltrredelsen vii Rumrenicn skulle anvende EF's frelles toldtarif og bestemmclseme om 
udenrigshandel i den frelles landbrugspolitik. Efter Uruguay-runden vii det vejede gennemsnit 
for mestbegunstigclscstold for industriprodukter vrere 33, 9% for Rumrenien og 3,6% for 
Frellesskahet, sclvom den gcnnemsnitligc toldsats, Rumrenien anvender, i praksis er 20%. 
99 
lmidlcrtid vii den gra<lvisc gcnncmforclse af frihan<lcl mcllem Rumrenien og Frellesskabet pa 
tiltrredclsestidspunktct mindskc virkningerne for den indenlandske industri af anvendelsen af 
de lavere satser i EF's trelles toldtarif. 
Rumrenien b0r i sine forbindelser med internationale organisationer s0rge for, at dets 
handlinger og forpligtelser er i overensstemmelse med Europaaftalen, og sikre, at det som 
medlem af Frellesskabet indgar sine fremtidige forpligtelser pa harmonisk vis. 
Ved tiltrredelsen vil Rumrenien blive part i Frellesskabets forskellige prreferenceaftaler. 
Prreferenceaftaler mellem Rumrenien og tredjelande vii generelt set skulle afsluttes ved 
tiltrredelsen. 
Rumreniens eksportrestriktioner pajernskrot skulle blive fjernet inden udgangen af 1997. 
Hvad angar handel med tjenesteydelser og etablering, har Rumrenien s0gt at sikre, at dets 
multilaterale forpligtelser under GA TS i videst mulig udstrrekning er forenelige med 
Frellesskabets forpligtclser. Det vil vrere vigtigt. at der findes en l0sning pa eventuelle 
betydningsfulde uovcrensstemmelser mellem Rumreniens og Frellesskabets forpligtelser. 
Rumrenien vii ved tiltrredelsen skulle ophreve sin nationale lovgivning vedr0rende 
instrumenter til beskyttelse af handelen og derefter anvende EF-lovgivningen pa dette 
omrade. 
Erfaringeme fra tidligere tiltrredelser har vist, at den automatiske udvidelse af de eksisterende 
antidumpingforanstaltninger til ogsa at omfatte nye medlemsstater far tredjelandene til at 
rejse problemer med hensyn til denne fremgangsmades forenelighed med de relevante WTO­
bestemmelser. Det har ogsa vist sig, at der ved tiltrredelse abnes mulighed for omgaelse af de 
foranstaltninger, der er vedtaget af Frellesskabet inden for rammeme af instrumenteme til 
beskyttelse af handelen. Det sker, nar vresentlige mrengder af et produkt, der er omfattet af 
foranstaltninger, forud for tiltrredelsen eksporteres til den fremtidige medlemsstats 
territorium, hvorefter de ved tiltrredelsen automatisk overgar til fri omsretning i det udvidede 
toldomrade. Der vii i fasen forud for Rumreniens tiltrredelse skulle tages fat om disse to 
problemer. 
Rumrenien er medlem af trc af de fire ordninger om ikke-spredning af masse0delreggelses­
vaben og er kandidat til tiltrredelse af den tjerde. Rumrenien har endnu ikke indfort 
Frellesskabets kontrolliste for varer med dobbelt anvendelse. Vabeneksport er ligeledes 
kontrolleret. Det er vanskeligt at vurdere, i hvilket omfang eksportkontrollen handhreves i 
praksis, og hvorvidt visse forbehold er berettigede, men Rumrenien synes ikke at have nogen 
st0rre problemer med at anvende EF-lovgivningen pa dette omrade. 
Konklusion 
Rumrenien skulle pa mellemlang sigt vrere i stand til at opfylde Frellesskabets krav pa dette 
omrade, forudsat at landet styrker sine bestrrebelser for at fjeme de eksisterende handels­
hindringer for at opna en st0rre tilpasning til Frellesskabets handelsordning. 
100 
Udvikling 
Den greldende frellesskabsret pa udviklingsomradet udg0res 
konventionen, som l0ber indtil i begyndelsen af 2000. hovedsagen af Lome-
Hverken Europaaftalen eller hvidbogen indeholder bestemmelser pa dette omrade. 
Sammendrag 
Rumrenien har en rrekke prreferencehandelsaftaler med ikke-A VS-lande blandt de mindst 
udviklede lande, men der anvendes ingen sadanne ordninger over for A VS-landene. Der 
grelder ingen GSP-ordninger, og der indr0mmes ikke toldfri adgang. 
Rumrenien har ikke noget budget for udviklingsbistand, sk0nt landet har bidraget til nogle af 
FN-organernes udviklingsprogrammer. 
Den nuv1erende og fremtidige situation 
Ved tiltrredelsen skal Rumrenien anvende sin prreferencehandelsordning pa A VS-staterne og 
sammen med de andre medlemsstater deltage i finansieringen af Den Europreiske 
Udviklingsfond (EUF), via hvilken der bevilges finansiel bistand under Lome-konventionen. 
Anvendelse af den nugreldende Lome-handelsordning i sin helhed fra tiltrredelsestidspunktet 
vii kunne give anledning til nogle problemer for Rumrenien. 
Normalt tiltrreder nye medlemsstater Lome-konventionen pa grundlag af en protokol pa 
tidspunktet for deres tiltrrede)se af EU. 
Konklusion 
Rumrenien vii skulle g0re yderligere fremskridt for at kunne opfylde EU-kravene pa dette 
omrade i l0bet af de kommende ar. 
101 
Told 
Frellesskabets regelvrerk i denne sektor er EF-toldkodeksen og gennemf0relses­
bestemmelseme hertil, den kombinerede nomenklatur, den frelles toldtarif, ogsa 
handelsprreferencer, toldkontingenter og toldsuspensioner, og anden toldmressig lovgivning 
uden for toldkodeksens anvendelsesomrAde. 
Europaaftalen drekker oprettelse af et frihandelsomrAde med Frellesskabet og gradvis 
afvikling af told for et bredt udvalg af varer efter faste tidsplaner, som starter pa datoen for 
aftalens ikrafttrredelse. 
Hvidbogen omfatter etape I foranstaltninger til at binde og rationalisere al frihandel i henhold 
til Europaaftalen, ogsa lovgivning, der er forenelig med toldkodeksen, den kombinerede 
nomenklatur osv. Etape II vedrnrer vedtagelse af hele Frellesskabets lovgivning med henblik 
pa optagelse i toldunionen ved tiltrredelsen. 
Sammendrag 
Ved tiltrredelse vii de rumrenske toldmyndigheder skulle patage sig alle forpligtelser i 
forbindelse med beskyttelse og kontrol af deres del af EU' s yd.re grrense. Ud over 
bestemmelseme om indirekte beskatning vii de blive ansvarlige for gennemf0relse og 
handhrevelse af den frelles handelspolitik, den frelles landbrugspolitik, den frelles 
fiskeripolitik osv. ved Frellesskabets ydre grrense. 
Rumreniens evne til at anvende Frellesskabets regelvrerk fuldt ud forudsretter, at der er 
mulighed for at vedtage og gennemf0re frellesskabsbestemmelser, og at der findes et passende 
niveau for infrastruktur og udstyr, specielt med hensyn til databehandling og 
unders0gelsesmetoder, samt et effektivt toldvresen og et tilstrrekkeligt stort, velkvalificeret og 
motiveret personale med en h0j grad af integritet. 
Rumrenien har udarbejdet en harmoniseret toldkodeks med EF-toldkodeksen med faglig · 
bistand fra toldprogrammer, men den er endnu ikke blevet behandlet i parlamentet. Rumrenien 
har desuden udarbejdet lovgivning vedr0rende varemrerkeforfalskede og piratkopierede varer, 
baseret pa EU's lovgivning. Rumreniens toldlovgivning er stadig forskellig fra EU's pa visse 
omrader. 
Rumrenien bragte sin nationale varenomenklatur pa linje med Frellesskabets kombinerede 
nomenklatur i 1996. Den rumrenske administration har endnu ikke en integreret tarif. Dette 
g0r det vanskeligt at sammenligne de rumrenske toldsatser med toldsatserne i den frelles 
toldtarif. Rumrenien er endnu ikke fortrolig med EF's ordning for bindende 
tariferingsoplysninger. 
Rumrenien vedtog den 31. april 1997 den nye ordning for kumulativ oprindelse mellem lande 
i Europa. 
Rumrenien har ans0gt om at blive kontraherende part i EF-EFTA-konventionen om en frelles 
forsendelsesprocedure og aftalen om det administrative enhedsdokument. En task-force bistar 
Rumrenien i dette arbejde, men udviklingen hremmes afvanskeligheder i forbindelse med 
102 
sikkerhcdsstillclsc. Skal landcl liltra:dc forsendelseskonventionen, krrever det en periode med 
yderligere omfattendc forberedelser. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Rumrenien vil skulle tilpasse de nationale procedurer til frellesskabsbestemmelseme 
ved.r0i;ende suspensionsordninger og toldprocedurer af 0konomisk betydning. Ved 
tiltrredelsen vii det vrere n0dvendigt med visse overgangsordninger, navnlig for transaktioner, 
som pabegyndes for datoen for tiltrredelsen, men afsluttes efter denne dato. 
I handelsforbindelseme med Det Europreiske Frellesskab vii Rumrenien skulle afskaffe alle 
resterende afgifter med tilsvarende virkning som told som den afgift for toldmodernisering, 
der stadig anvendes; Rumrenien har forpligtet sig til gradvis at afvikle denne afgift pr. 1. 
januar 1998. 
Det er vigtigt, at de rumrenske myndigheder kan deltage pa en hensigtsmressig made i de 
forskellige databehandlingssystemer til forvaltning af bestemmelseme om told og indirekte 
afgifter inden for toldunioncn/det indre marked savel som i databehandlingssystememe til 
gensidig administrativ bistand i anliggender vedr0rende told, landbrug og indirekte afgifter. 
Rumrenien vii ved tiltrredelsen skulle afskaffe al toldkontrol pa grrenseme med EU­
medlemsstater og andre lande, som tiltrreder EU. I den strategiske planlregning skal 
Rumrenien desuden tage h0jde for de n0dvendige ressourcer til at styrke grrensestedeme ved 
grrenseme til lande, der ikke er medlemmer af EU. 
Konklusion 
Den rumrenske toldadministration er under omstrukturering. Det vil vrere 110dvendigt at 
tilpasse administrationen tilde opgaver, en modeme toldadministration skal kunne patage sig. 
Lave l0nninger g0r det vanskeligt at fa personale. 
Det er ikke sandsynligt. at Rumrenien vii kunne patage sig en EF-toldadministrations 
forpligtelser inden for de nrermeste ar. 
Frelles udenrigs- og sikkcrhcdspolitik 
Siden 1989 har Rumrenien nyorienteret sin udenrigs- og sikkerhedspolitik mod europreisk og 
euro-atlantisk integration. Rumrenien har vreret en aktiv deltager i dialogordningeme under 
Unionens frelles udenrigs- og sikkerhedspolitik og har altid, nar deter blevet opfordret hertil, 
st0ttet EU-aktioner inden for disse rammer. Rumrenien er medlem af FN, OSCE, Europaradet 
og mange andre intemationale organisationer. Det er associeret partner af WEU, deltager i 
NACC, PfP og har gjort det klart, at det 0nsker at blive medlem af WEU og NA TO sa snart 
som muligt. Det har deltaget i IFOR/SFOR. Rumrenien st0tter og deltager i en rrekke 
regionale organisationer, herunder det 0konomiske samarbejde omkring Sortehavet, de 
tresidede arrangementer med Bulgarien og Grrekenland og CEI. Det blev desuden den 1. juli 
1997 medlem af CEFT A. 
Der bestar ingen territoriale uoverensstemmelse mellem Rumrenien og nogen af Unionens 
medlemsstater. Rumrenien har heller ingen territoriale uoverensstemmelser med naboer 
103 
blandt de associerede lande. Rumrenien og Ungaro bar vedtaget en traktat om deres 
respektive grrensers ukrrenkelighed og om anvendelse af intemationale standarder for 
behandling af mindretal. F orbindelseme bar i tidligere tid vreret forstyrret af 
uoverensstemmelser med hensyn til behandlingen af det ungarske mindretal i Rumrenien, 
men situationen bar siden forbedret sig betydeligt. 
Forbindelseme med Forbundsrepublikken Jugoslavien stagnerede i perioden med den 
vrebnede konflikt i det tidligere Jugoslavien, bvor Rumrenien tilsluttede sig FN' s 
Sikkerbedsrads sanktioner, men der blev undertegnet en traktat om venskabs- og gode 
naboskabsforbindelser i 1996. 
I maj 1997 paraferede Rumrenien og Ukraine en traktat om gode naboskabsforbindelser, som 
bragte en l0sning pa en rrekke bilaterale sp0rgsmal, og de udvekslede breve om betingelseme 
for l0sning af de sp0rgsmal, der ikke var omfattet af traktaten. Heriblandt kan nrevnes 
grrenseordningen mellem de to lande, transitordningen i Donau-deltaet, afgrrensningen af 
kontinentalsoklen og den eksklusive 0konomiske zone omkring Insula Sarpilor. 
F orbindelseme mellem Rumrenien og Moldova er normale, men det vii pa grund af visse 
kulturelle anliggender blive vanskeligt at lregge sidste hand pa en aftale. 
Rumrenien bar en st0rre diplomatisk tjeneste, der vii srette det i stand til som medlem af 
Unionen at spille sin rolle fuldt ud. Det bar 96 reprresentationer i udlandet og beskreftiger et 
diplomatisk personale pa 765. 
Rumrenien st0tter ikke-spredning af nukleare, biologiske og kemiske vaben og er signatar af 
alle _relevante intemationale aftaler om vabenkontrol. Det f0rer streng kontrol med teknologi 
med dobbelt anvendelsesformal, eftersom det er medlem eller ans0ger om medlemskab af alle 
st0rre bestaende vabeneksportkontrolordninger. De rumrenske vrebnede styrker, som er under 
demokratisk kontrol, er under omorganisering for at kunne indfri NATO-krav. 
Forsvarsindustrien bar lidt under flere st0rre problemer og er ogsa under omorganisering. 
I det memorandum, der ledsagede ans0gningen om medlemskab af Unionen, bekrreftede 
Rumrenien, at det vare rede til og i stand til at deltage fuldt ud og aktivt i den frelles udenrigs­
og sikkerhedspolitik. 
En vurdering af Rumreniens udenrigs- og sikkerbedspolitik til dato giver anledning til at 
forvente, at landet som medlem effektivt vii kunne indfri sine forpligtelser pa dette felt. 
104 
3.9 Finansielle spergsmal 
Finanskontrol 
Gennemf0relsen af Frellesskabets politikker, navnlig landbrugs- og strukturfondspolitikken, 
krrever effektive systemer til forvaltning og kontrol af offentlige udgifter, herunder ogsa 
bestemmelser om bedrageribekrempelse. Der ma desuden ske en tilnrermelse af 
lovgivningeme for at muligg0re indf0relse af ordningen for "egne indtregter", med bl.a. 
passende bestemmelser om regnskabsforing. 
Europa-aftalen indeholder ikke srerlige bestemmelser om finanskontrol, men giver mulighed 
for samarbejde om revision. Hvidbogen indeholder ingen foranstaltninger pa dette omrade. 
Sammendrag 
Den rumrenske Revisionsret, der blev oprettet i 1992, udf0rer hovedsagelig ekstem kontrol. 
Denne vedr0rer organisering, administration og forvaltning af statsmidler og offentlig 
ejendom. Revisionsretten aflregger en rapport til parlamentet for hvert regnskabsar. 
Finanskontrollen (FC) med 980 ansatte og Statens Finanstilsyn (SFG) med 1497 ansatte, 
begge oprettet i 1991 inden for rammeme af Finansministeriet, udf0rer ekstem kontrol. Alle 
0konomiske akt0rer ( offentlige savel som private) er underkastet en sadan kontrol. FC 
udf0rer bade forudgaende og efterfolgende finanskontrol, og denne kan ogsa vedr0re 
sp0rgsmalet om forsvarlig 0konomisk forvaltning. Det forventes, at det finanskontrolsystem, 
som grelder for nationale midler, i fremtiden vii blive anvendt pa frellesskabsmidler. 
Toldvresenet er ansvarlig for fastlreggelse og opkrrevning af importafgifter og skatter. Det 
bestar af et generaldircktorat i Finansministeriets regi og 10 direktorater hvoriblandt en 
afdeling for finanskontrol. Der er desuden IO regionale direktorater og 101 lokale kontorer. 
Hvad angar bedrageri indeholder lov nr. 12/1990 og lov nr. 87/1994 bestemmelser om et 
system af sanktioner over for handlinger til skade for statens 0konomiske interesser. 
Bedrageri behandles efter straffeloven og procedurer fastsat i strafferetsplejeloven. 
Endvidere modtager FC og SFG information fra og deltager i intemationale organisationer 
vedr0rende hvidvaskning af penge og udveksler erfaringer med lignende organisationer i 
andre lande. 
Der findes i Rumrenien ikke et enkelt centralt organ med ansvar for bedrageribekrempelse, 
idet ansvaret er fordelt mellem bl.a. Justitsministeriet, anklagemyndigheden, 
Indenrigsministeriet, Finansministeriet, Rumreniens Nationalbank og Vurderingsnrevnet for 
Statsejendom. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Rumreniens strukturer kan kun i begrrenset omfang sammenlignes med Frellesskabets model, 
der jo har to "grene", idet den rumrenske Revisionsret udforer forudgaende kontrol og ikke er 
en egentlig ekstem kontrolinstitution. 
105 
Den rumrenske toldlovgivning synes at have en vis lighed med Frellesskabets lovgivning, nar 
det drejer sig om toldskyldens opstaen, men er ikke fuldt ud forenelig med EF-lovgivningen. 
Regnskabsbestemmelseme b0r vrere mere detaljerede for at sikre, at de opfylder kravene i 
forordning 1552/89. Der vii vrere behov for yderligere samarbejde med Kommissionen pa en 
rrekke omrader for at kunne afg0re, om der er overensstemmelse med frellesskabsretten, men 
Rumrenien synes at have fulgt de overordnede principper heri, idet de, for sa vidt angar 
landbrugsst0tte og strukturfonde, har etableret et kontrolsystem, der kan danne grundlag for 
de oodvendige rendringer. 
Der er imidlertid kun indh0stet meget fa erfaringer med gennemf0relsen af den nuvrerende 
rumrenske lovgivning pa dette omrade, og der er behov for at etablere tilstrrekkelig palidelige 
administrative strukturer. 
Konklusion 
Der ma g0res en betydelig indsats for at styrke de inteme finanskontrolfunktioner. 
Konsekvenser for budgettet 
I meddelelsen "Agenda 2000" redeg0res der for de samlede finansielle rammer, som de 
budgetmressige virkninger af fremtidige udvidelser skal indga i pa mellemlang sigt, saledes at 
der kan sikres sammenhreng med de foreslaede retningslinjer for EF-politikkeme inden for 
rimelige budgetrammer. 
Pa nuvrerende stadium vii det vrere vanskeligt og sandelig ogsa for tidligt at foretage et 
prrecist sk0n over de budgetmressige konsekvenser af hvert enkelt ans0gerlands tiltrredelse. 
Virkningeme for budgettet afhrenger i meget stor udstrrekning af mange forskellige faktorer: 
tidspunktet for de enkelte landes tiltrredelse 
udviklingen indtil da i EF-politikkeme, srerlig hvad angar de beslutninger, der vii 
blive truffet om fortsrettelse af reformen af den frelles landbrugspolitik og de nye 
retningslinjer for strukturforanstaltninger 
ans0gerlandenes fremskridt med hensyn til vrekst, styrkelse af deres konkurrenceevne 
og deres produktivitet og evne til at overtage Frellesskabets regelvrerk 
de overgangsforanstaltninger, som forhandlingeme vii kunne resultere i. 
Der kan kun gives nogle bel0bsst0rrelser for nogle budgetkategorier og et samlet sken, og 
alene som illustration. 
Udgifter 
Hvis man antager, at reformen af den frelles landbrugspolitik kommer til at forl0be efter de 
retningslinjer, som Kommissionen har skitseret i anden sammenhreng, vii Rumreniens 
tiltrredelse i et ar med fuldstrendig anvendelse af denne reform og alene for markeds­
interventionsforanstaltninger kun medf0re et supplement pa 2-3% til de tilsvarende udgifter, 
der forudses for de femten nuvrerende medlemsstater. 
106 
Efter en gradvis udvikling vil de tildelinger, der skal forudses for Rumrenien i form af 
strukturforanstaltninger, ligge pa omkring 4% af landets BNI. 
Anvendelsen af de andre inteme EF-politikker pa de nyligt tiltradte lande vil sandsynligvis 
medf0re yderligere udgifter, der forventes at blive st0rre end deres relative vregt i Unionens 
BNI, eftersom de yderligere omkostninger ved gennemf0relsen af visse af disse politikker til 
dels star i forhold til den bernrte befolkning, deres geografiske udstrrekning eller antallet af 
medlemsstater, med hvilke der gennemf0res aktioner for koordination og harmonisering. Som 
eksempel kan nrevnes, at Rumreniens BNI i 0jeblikket reprresenterer 0,3% af Unionens. 
Til gengreld burde Rumreniens tiltrredelse ikke medf0re vresentlige ekstraudgifter i tilslutning 
til Unionens eksteme foranstaltninger. 
Endelig skal der tages hensyn til, at de enkelte landes tiltrredelse vil bevirke, at udgifter, som 
afholdes over EF-budgettet til f0r-tiltrredelsesprogrammer til fordel for ans0gerlandet, f.eks. 
via Phare-programmet, falder bort. 
Under henvisning til det ovenfor anf0rte kan udgifteme som f0lge af Rumreniens tiltrredelse 
pa de tre nrevnte omrader anslas til et samlet bel0b arligt inden for en gaff el pa mellem 2, 1 og 
2,5 mia. ECU i tiden 2005-2006 (i faste 1997-priser). 
lndtregter 
De EF-budgetbidrag, der kan forventes af de nyligt tiltradte lande under forudsretning af, at 
ordningen med egne indtregter grelder fuldt ud, forventes for samtlige BNI-og moms­
indtregters vedkommende -under hensyntagen til nivelleringsreglerne for sidstnrevntes 
vedkommende -at ligge nrer deres andel af Unionens BNI. Det vii i Rumreniens tilfrelde sige 
under 0,3%. Rumreniens andel af de traditionelle egne indtregter kommer til at afhrenge af 
strukturen i landets handelstrnmme pa tiltrredelsestidspunktet. 
For at sikre fastlreggelse af, kontrol med og overdragelse af de traditionelle egne indtregter i 
overensstemmelse med EF-forskrifteme er det n0dvendigt at foretage tilpasninger af det 
nuvrerende toldsystem i Rumrenien. Desuden forudsretter en korrekt beregning af BNI­
indtregteme betydelige forbedringer med hensyn til palidelighed, ensartethed og 
fuldstrendighed i nationalregnskabeme. Der krreves endvidere statistiske forbedringer til 
fastlreggelse af beregningsgrundlaget for de egne moms-indtregter, som tillige krrever en 
komplet afpasning af moms-systemet i Rumrenien efter EF-direktiveme. 
107 
4. Administrativ evne til at anvende Frellesskabets regelvrerk 
Det Europreiske Rad i Madrid i december 1996 konkluderede, at de central-og 0steuropreiske 
ans0gerlandes harmoniske integrering i EU isrer forudsretter tilpasning af deres 
administrationsstrukturer. I dette kapitel gennemgas Rumreniens offentlige administrations 
nuvrerende situation, herunder relevante aspekter af retsvresenet, og der foretages en 
vurdering af de nuvrerende og sandsynlige fremtidige forudsretninger for at varetage de 
funktioner, der krreves i et modeme demokratisk samfund, med srerlig henblik pa behovet for 
at forvalte frellesskabsretten. 
4.1 Administrative strukturer 
Rumreniens forfatningsmressige organer, deres bef0jelser og ansvar, herunder regionale og 
lokale myndigheder, er beskrevet i kapitel I. 
Centraladministrationen bestar af 15 ministerier plus statsministerens kontor, en fond for 
statslig ejendom og forskellige inspektorater. Under statsministerens kontor findes der et 
departement for europreisk integration. 
En lov om embedsmrends status er under udarbejdelse. Den forventes at trrede i kraft i 1998. 
Den nuvrerende regering bar forpligtet sig til at g0re embedsvrerket politisk uafhrengigt; den 
tidligere regering indf0rte en vis politisering, men denne udvikling bliver nu vendt. Den nye 
lov skal indeholde bestemmelser om uafhrengigheden. 
I 1996 var der ca. 12 000 ansatte i centraladministrationen. Ud over landet var der yderligere 
114 000, inklusive ansatte ved lokale myndigheder. L0nningeme i den private sektor er 
betydeligt h0jere end i den offentlige. 
Den nuvrerende regering gjorde hurtigt en reform af den offentlige forvaltning til et af sine 
hovedmal. Alle ministerier skal udarbejde en intern reorganiseringsplan. En reform af de 
lokale myndigheder var i 0vrigt et af de vigtigste elementer i regeringens valgprogram. 
Departementet for europreisk integration forestar den centrale koordinering af EU­
anliggender. Det forestas af en minister under statsministerens myndighed. Der er desuden en 
tvrerministeriel komite for europreisk integration under statsministerens forsrede. I hvert 
ministerium er der et srerligt kontor med ansvar pa europreisk integration. (Se ogsa afsnittet i 
indledningen om relationeme mellem Den Europreiske Union og Rumrenien). 
108 
4.2 Administrationens og domstolenes kapacitet 
Rumrenien blev i den kommunistiske periode administreret med central planlregning. Det 
kommunistiske system afviste retsstatens principper og lod lovene og forvaltningen tjene 
gennemf0relsen af partiets politik. Pa denne bagrund blev bade forvaltningen og lovene 
efterhanden i stigende grad af befolkningen betragtet som instrumenter for den politiske 
kontrol. 
Den rumrenske offentlige forvaltnings generelle struktur er endnu ikke i tilstrrekkelig grad 
tilpasset til de opgaver, der skal l0ses, men de ivrerksatte reformer kan meget vel rendre dette 
ganske hurtigt. 
Mange steder i systemet gennemf0res greldende love og bestemmelser utilfredsstillende. Der 
er ogsa for lidt kvalificeret planlregning og analyse. 
Det manglende retsgrundlag for embedsvrerket er et problem, bade i henseende til politisk 
uafhrengighed og mere generelt. Men hvis den nye tjenestemandslov indf0res efter den 
opstillede tidsplan, kan der maske findes en l0sning tidligt i 1998. 
Centralforvaltningen er generelt overbemandet. Men i visse ministerier er der mangel pa 
personale, isrer lwjt kvalificerede medarbejdere. L0nningeme i den private sektor er langt 
lwjere end i den offentlige sektor. Det har fort til en vis "hjemeflugt" til den private sektor, 
men det har hidtil i h0jere grad givet sig udslag i rekrutteringsproblemer end i egentlig 
afvandring. 
Befolkningens tillid til den offentlige forvaltning er ringe. Der kan ikke vrere tvivl om, at det i 
lwj grad skyldes den udbredte korruption. Prresidentens antikorruptionskampagne har faet 
bred folkelig opbakning. 
Den nuvrerende regerings fokusering pa reformer ma hilses velkommen. Men det er endnu for 
tidligt at udtale sig om, hvorvidt de ambiti0se planer bliver udm0ntet i konkrete resultater. 
Opfattelsen af administration som en kvalifikationskrrevende og respekteret profession er 
endnu ikke slaet generelt igennem. Uddannelse i god forvaltningspraksis er begrrenset og 
sporadisk. Personaleforvaltningen er usystematisk eller ikke-eksisterende. Forvaltningens 
effektivitet hindres ogsa af udbredt modvilje mod at tage et personligt ansvar for beslutninger, 
der sa skubbes for h0jt op i systemet, hvilket f0rer til overbebyrdede chefer og forsinkelser. 
Arbejdet med ~U-anliggender er grebet fornuftigt an med oprettelsen af departementet for 
europreisk integration og de tilknyttede kontorer i fagministerierne. Det er dog n0dvendigt at 
videreudvikle og styrke denne generelle arbejdsmetode. 
109 
Nqgleomrader for gennemf0relse qf.fa:llesskabsretten 
Den ensartede anvendelse af EU-lov2ivnin2en: Effektiv anvendelse af frellesskabsretten 
forudsretter, at medlemsstaternes retsmyndigbeder er i stand til at anvende de bestemmelser i 
traktaten, der ombandler sikring af enheden og af anvendelsen af frellesskabsretten, og som 
kan sikre, at det indre marked og frellesskabspolitikkeme generelt fungerer korrekt. Et lwjt 
kvalificeret og veluddannet retsvresen med tilstrrekkelige ressourcer er n0dvendigt for, at 
domstolene kan anvende EU-lovgivningen, berunder sager med direkte retsvirkning og sager, 
der benvises til EF-Domstolen i benhold til EF-traktatens artikel 177. 
Retsvresenet i Rumrenien udviser betydelige svagbeder, isrer med bensyn til ressourcer og 
ekspertise. Pa den baggrund nrerer Kommissionen betydelig tvivl om systemets evne til at 
sikre en effektiv anvendelse af frellesskabsretten. 
Det indre marked: Skal Rumrenien kunne sikre, at Frellesskabets bestemmelser om det indre 
marked anv'endes korrekt, isrer med bensyn til fri bevregeligbed for varer og tjenesteydelser, 
forudsretter det, at der findes effektive regulerings-, standardiserings-, certificerings- og 
tilsynsmyndigbeder, der kan handle i fuld overensstemmelse med EU-bestemmelserne. En 
analyse af disse punkter er indeholdt i kapitel 3.1 (under "De fire fribeder"). 
I Rumrenien er den administrative kapacitet med bensyn til fri bevregeligbed for varer 
utilfredsstillende. Rumrenien mangler stadig at gennemf0re den n0dvendige adskillelse af 
regulerings-, standardiserings- og certificeringsfunktioner. Der mangler koordinering, udstyr 
og kvalificeret personale. Med bensyn til fri bevregeligbed for tjenesteydelser er situationen 
ogsa stadig utilfredsstillende, men der er sket fremskridt pa visse omrader, f.eks. inden for 
banksektoren. Nationalbankens tilsynsdepartement (70 ansatte) er n0dt til at ga til domstolene 
for at fa sine afg0relser handhrevet. Det nationale forsikringstilsyn bar kun 14 medarbejdere 
og er derfor ikke udstyret til at ud0ve effektivt tilsyn med en burtigt ekspanderende sektor. 
Den nationale kommission for tilsyn med vrerdipapirmarkedet er bedre bemandet (70 
ansatte). 
Det er n0dvendigt at afsrette flere ressourcer til de forskellige tilsyns- og 
reguleringsfunktioner for at leve op til EF-kravene pa dette omrade. 
Konkurrence: Som forklaret i kapitel 3.1 (under "Konkurrence") forudsretter bandbrevelse af 
konkurrencelovgivningen, at der etableres antitrust- og statsst0ttekontrolmyndigbeder, og at 
retsvresenet, den offentlige forvaltning og de relevante 0konomiske akt0rer bar tilstrrekkelig 
indsigt i konkurrencelovgivningen og -politikken. 
I Rumrenien er den centrale myndighed konkurrenceradet, der har 63 medarbejdere; det er 
tilstrrekkeligt. Ekspertisen er acceptabel. Evne til effektivt at gennemf0re EF-kravene pa dette 
omrade forudsretter yderligere investering i udvikling af de menneskelige ressourcer (bvor der 
allerede er gj ort en stor indsats ), forbedret gennemsigtigbed og en klar adskillelse af 
opgaveme fra det statskontrollerede konkurrencekontor (med 365 medarbejdere ). 
110 
Telekommunikation. Til udformning og gennemf0relse af de mange liberaliserings­
bestemmelser, der er indeholdt i frellesskabsretten pa dette omrade, er det n0dvendigt med et 
regulerende og planlreggende organ, der effektivt er adskilt fra erhvert driftsselskab. 
Det er planen, at et nyt nationalt reguleringsagentur skal indlede sit arbejde i fuldt omfang i 
1998. Dette skulle bidrage til at forbedre den administrative kapacitet, der i 0jeblikket er 
utilstrrekkelig. 
Indirekte beskatnin11:: En effektiv forvaltning af frellesskabsrettens bestemmelser om indirekte 
beskatning forudsretter, at der findes instanser, der er i stand til at gennemf0re EU­
lovgivningen om harmonisering af moms og afgifter i et milj0, hvor kontrollen ved EU' s 
indre grrenser er ophrevet, hvor af giftssystemet er baseret pa frilagre, og hvor af giften betales 
til den lokale sats i medlemsstaten, hvor og nar vareme forbruges. Dette krrever en 
veludbygget og veluddannet myndighed med tilstrrekkelige ressourcer og med en h0j grad af 
integritet. 
I Rumrenien er den relevante myndighed finansministeriet ( et centralt ministerium og 41 
regionale kontorer) med ca. 20 000 medarbejdere (beskreftiget med told og afgifter). Der er 
brug for ca. 50 000 medarbejdere, men der er rekrutteringsvanskeligheder. Moms pa 
importerede varer opkrreves af toldvresenet ( 4 500 ansatte) og forbrugsafgifter af 
afgiftsstyrelsen ( 1 11 0 ansatte). Pa grund af stor personaleudskiftning, der til dels sky Ides, at 
veluddannet personale rekrutteres af den private sektor, er det vanskeligt at ansla det 
nuvrerende personales kapacitet. Med henblik pa at sikre en effektiv forvaltning pa dette 
omrade er det n0dvendigt at g0re en stor indsats for at sikre et tilstrrekkeligt stort personale 
med den n0dvendige professionalisme, bl.a. gennem uddannelsestiltag og l0nforbedringer. 
Landbru11:: De administrative krav pa landbrugsomradet vedr0rer f0rst og fremmest veterinrer­
og plantesundhedskontrol med henblik pa at beskytte den offentlige sundhed og sikre fri 
bevregelighed for landbrugsvarer, samt kapacitet til at administrere den frelles 
landbrugspolitiks mekanismer og bestemmelser, herunder h0je standarder med hensyn til 
finanskontrol og officiel statistik. Disse punkter er behandlet i kapitel 3.4 (under 
"Landbrug"); generelle standarder pa det statistiske omrade er behandlet i kapitel 3.3 (under 
"Statistik"). 
Den administrative kapacitet med hensyn til veterinrer- og plantesundhedskontrol i 
Rumrenien er ikke i overensstemmelse med EF-kravene, isrer hvad angar inspektion af 
levende dyr og animalske produkter. Der er 5 000 veterinrerinspekt0rer. Medarbejdertallet i 
levnedsmiddelkontrolinspektorateme er ikke Kommissionen bekendt. Til forvaltning af den 
frelles landbrugspolitik i almindelighed er det n0dvendigt med forbedringer af de eksisterende 
administrative strukturer. 
For at kunne leve op til EF-kravene pa dette omrade er det n0dvendigt med betydelige 
forbedringer. 
Transport: Anvendelsen af EU-bestemmelseme om det indre marked og om konkurrence pa 
transportsektoren samt udvikling af relevante infrastrukturprodukter og andre aspekter af 
111 
frellesskabsretten pa transportomradet vil stille nye medlemsstater over for administrative 
udfordringer. 
Den ansvarlige statslige myndighed i Rumrenien er transportministeriet (34 7 medarbejdere ). 
Der er for fa kvalificerede medarbejdere. Det giver anledning til srerlige betrenkeligheder med 
hensyn til gennemf0relse af sikkerhedskontroller i en situation, hvor sikkerhedssp0rgsmal 
allerede ma vrekke bekymring. 
Beskrefti~else o~ socialpolitik: Et centralt administrativt krav med hensyn til frellesskabs­
retten pa dette omrade er, at der er tilstrrekkelig inspektionskapacitet, isrer til at kontrollere 
sundhed og sikkerhed pa arbejdspladsen. 
I Rumrenien ma arbejdsinspektoratet (ca. 300 medarbejdere) styrkes betydeligt, bade 
personalemressigt og med hensyn til ekspertise. 
Re~ionalpolitik o~ samh0ri~hed: De vigtigste administrative krav pa dette omrade er, at der 
findes kvalificerede og effektive forvaltningsorganer, og isrer at der er en h0j grad af 
kompetence og integritet i forvaltningen af Frellesskabets midler. 
Rumrenien har ikke nogen specifik regionaludviklingspolitik. Situationen med hensyn til 
finanskontrol er ikke tilfredsstillende (se afsnittet nedenfor under "Finanskontrol"). En 
effektiv forvaltning af frellesskabsretten pa dette omrade vil krreve en betydelig indsats pa 
forskellige omrader, bl.a. opbygning af en effektiv administrationsstruktur. 
~: Da EF's milj0politik indebrerer, at milj0beskyttelsen skal integreres i EF's 
sektorpolitikker, er de administrative behov potentielt meget store og omfatter mange 
instanser, der ikke normalt beskreftiger sig med milj0beskyttelse. Hovedansvaret ligger 
imidlertid hos milj0ministerierne og forskellige underinstanser. 
Rumreniens milj0ministerium har 200 medarbejdere. Tilsynet udf0res af instituttet for 
forskning og milj0teknik, og handhrevelsen varetages af ministeriet, statsinspektoratet og 41 
regionale kontorer. Disse arrangementer er utilstrrekkelige, da milj0bevidstheden er meget 
ringe og de eksisterende strukturer ineffektive. En effektiv forvaltning af frellesskabsretten pa 
dette omrade forudsretter massive investeringer kombineret med justering og prrecisering af 
den administrative ansvarsfordeling og malrettede uddannelsestiltag. 
Forbru~erbeskyttelse: Pa dette omrade forudsretter en effektiv forvaltning af 
frellesskabsretten, at det overordnede ansvar placeres i et srerligt statsligt organ, der kan 
varetage udformning, gennemf0relse og handhrevelse af lovgivningen om forbrugerpolitik og 
forbrugerbeskyttelse. 
I Rumrenien er der oprettet et srerligt kontor for forbrugerbeskyttelse (688 ansatte), der 
rapporterer direkte til statsministeren. Ikke-statslige forbrugerorganisationer er stadig alt for 
svage. Der hersker fortsat forvirring om forbrugerpolitikkens prrecise mal og arbejdsomrader. 
Dette forklarer delvis vanskelighedeme med den konkrete handhrevelse af 
forbrugerlovgivningen; der er imidlertid ogsa andre forhold, der ma g0res noget ved, bl.a. 
112 
mangelen pa specialuddannet personale, organisatoriske svagheder og manglende bevidsthed 
i retsvresenet om forbrugersp0rgsmal. 
Retlh:e o~ indre anfo:~ender: Tilsynet med retlige og indre anliggender pahviler justits-og 
indenrigsministerier. De administrative instanser skal vrere i stand til effektivt at beskreftige 
sig med asyl-og indvandrersp0rgsmal, grrensekontrol samt politi-og domstolssamarbejde. 
Der er isrer behov for tilstrrekkeligt mange veluddannede medarbejdere med udtalt integritet. 
I Rumrenien bar bade justitsministeriet og indenrigsministeriet tilstrrekkeligt med 
medarbejdere. Kapaciteten til at behandle asyl-og indvandrersager er endnu ikke tilvejebragt; 
de administrative procedurer til behandling af flygtningesager findes ganske vist, men 
systemet er underfinansieret og underbemandet. Grrensekontrollen er ineffektiv, men der er 
planlagt reformer. Politiet har behov for at blive omstruktureret, sa det bedre kan bekrempe 
organiseret kriminalitet. Domstolssamarbejdet er begrrenset, og retsvresenet fungerer i 
0jeblikket ikke tilfredsstillende. En effektiv forvaltning af frellesskabsretten pa dette omrade 
forudsretter betydelige investeringer i tekniske og menneskelige ressourcer (isrer uddannelse ), 
0get ansvarlighed hos deltagerne i samarbejdet om retlige og indre anliggender samt hurtige 
skridt til bekrempelse af korruptionen. 
Told: Anvendelse af frellesskabsretten pa dette omrade forudsretter et tilstrrekkeligt h0jt 
niveau med hensyn til infrastruktur og udstyr, herunder edb-og efterforskningsressourcer, 
samt opbygning af et effektivt toldvresen med et tilstrrekkeligt stort antal kvalificerede og 
motiverede medarbejdere med en h0j grad af integritet. 
Toldvresenet i Rumrenien har 4 600 medarbejdere. Pa grund af stor personaleudskiftning er 
det vanskeligt at vurdere effektiviteten og derfor, om medarbejdertallet er tilstrrekkeligt. En 
effektiv forvaltning af frellesskabsretten pa dette omrade forudsretter 0gede ressourcer (isrer 
til uddannelse og modeme management), og det er n0dvendigt hurtigt at tage skridt til at 
bekrempe korruptionen. 
Finanskontrol: Beskyttelsen af Frellesskabets finansielle interesser krrever opbygning af 
bedrageribekrempelsesmyndigheder, uddannelse af srerligt personale (kontroll0rer, dommere) 
og styrkelse af srerlige samarbejdssystemer. Gennemf0relsen af frellesskabspolitikkerne, isrer 
inden for landbruget og strukturfondene, forudsretter effektive forvaltnings- og 
kontrolsystemer for de offentlige udgifter og ressourcer til bedrageribekrempelse. Det er 
administrativt n0dvendigt at have en skarp skelnen mellem ekstern og intern kontrol. Politi 
og domstole skal vrere i stand til at beskreftige sig med kompleks international 0konomisk 
kriminalitet (f.eks bedrageri, korruption og hvidvaskning af penge), der kan skade 
Frellesskabets finansielle interesser. 
I Rumrenien er det vigtigste eksteme kontrolorgan statsrevisionen. Medarbejdertallet er ikke 
Kommissionen bekendt. En effektiv forvaltning af frellesskabsretten pa dette omrade 
forudsretter betydelige bestrrebelser pa at sikre, at der findes effektivt fungerende 
administrationsinstanser med de n0dvendige midler. 
113 
4.3 Generel evaluering 
Rumreniens administrative stru.kturer krrever en omfattende, samordnet og vedvarende 
reformindsats, hvis man pa mellemlang sigt skal na den tilstrrekkelige kapacitet til en effektiv 
forvaltning af f rellesskabsretten. 
Det er pa nuvrerende stadium vanskeligt at foretage en prrecis evaluering af retsvresenets evne 
til at anvende frellesskabsretten effektivt. 
114 
C. SAMMENFATNING OG KONKLUSION 
Rumrenien indgav sin ans0gning om optagelse i Den Europreiske Union den 22. juni 1995. 
Denne ans0gning er et led i en historisk proces, der g0r ende pa delingen af Europa, og som 
forankrer demokratiet i dette land. 
Kommissionen har efter -anmodning fra Radet udarbejdet en udtalelse om Rumreniens 
ans0gning om tiltrredelse pa grundlag af traktatens artikel O. 
Rumrenien har bl.a. forberedt sig pa tiltrredelsen pa grundlag af den Europaaftale, der tradte 
i kraft i februar 1995. De rumrenske myndigheder har lagt stor vregt pa at overtage de 
bestemmelser vedrnrende det indre marked, der i maj 1995 blev udpeget i hvidbogen, dvs. 
endnu et vigtigt element i forberedelsen af tiltrredelsen. Den nye regering har netop revideret 
<let herpa baserede program for harmonisering af lovgivningen. Regeringen har ogsa styrket 
de nationale koordinationsinstanser, som er n0dvendige for gennemforelsen af den 
europreiske integrationspolitik. 
Ans0gningen om tiltrredelse er blevet vurderet pa grundlag af de kriterier, som Det 
Europreiske Rad fastsatte pa et mode i Kobenhavn i juni 1993. Ifolge konklusioneme 
herfra kan ans0gerlande i Central-og 0steuropa, som har 0nske herom, blive medlemmer af 
EU, hvis de opfylder bestemte betingelser. Medlemskab krrever, at ans0gerlandet: 
har opnaet institutionel stabilitet, med deraf folgende garantier for demokrati, 
retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for mindretal og beskyttelse heraf 
har en breredygtig markeds0konomi og kan klare sig i konkurrencen og leve op til 
markedskrrefterne i EU 
kan patage sig forpligtelserne ved et medlemskab, og herunder at det kan tilslutte sig 
malet om en politisk, 0konomisk og monetrer union. 
Ved vurderingen af disse tre kriterier -dvs. politiske og 0konomiske kriterier og sp0rgsmalet 
om, hvorvidt landet kan gennemfore Frellesskabets regelvrerk -er der ogsa taget hensyn til, 
om myndighedeme og retsvresenet magter at virkeligg0re de demokratiske og 
markeds0konomiske principper og gennemfore og handhreve regelvrerket i praksis. 
Man har fulgt den metode, at man har foretaget en analyse af situationen pa mellemlangt sigt 
for hvert ans0gerland med udgangspunkt i de skete fremskridt og allerede ivrerksatte 
reformer. For sa vidt angar de politiske vilkar har Kommissionen foretaget en bed0mmelse af 
den aktuelle situation, idet man ikke blot har givet en formel beskrivelse af institutioneme, 
men ogsa har vurderet, hvorledes demokratiet reelt fungerer. 
115 
1) Politiske kriterier 
Rumrenien har oprettet demokratiske institutioner, som nu ser ud til at fungere stabilt. De skal 
nu konsolideres ved, at man i praksis i h0jere grad overholder princippet om, at loven grelder 
pa alle niveauer i statsapparatct. Der er afholdt frie og upartiske valg, som i november 1996 
har medf0rt en magtskifte. 
Med hensyn til overholdelsen af de grundlreggende rettigheder er der stadig en del mangler, 
ogsa selv om de rumrenske myndigheder siden november 1996 har indgaet en rrekke 
forpligtelse og truffet forskellige positive foranstaltninger. Saledes skal der endnu g0res en 
betydelig indsats i kampen mod korruption, ligesom man ma forbedre retsvresenets funktion 
og beskytte individets rettigheder, bl.a. overfor magtmisbrug fra politiets og 
efterretningstjenestemes side, samt i strafferetsplejen. 
Det ungarske mindretal er tilsyneladende vel integreret, bl.a. pa baggrund af den seneste tids 
forbedring i forholdene, men dette er ikke tilfreldet for sig0jnerbefolkningen. 
Der er sket store fremskridt med hensyn til beskyttelsen af b0mehjemsb0m, men denne 
reform har endnu ikke baret fuld frugt. 
Den igangvrerende forbedring efter den nye regerings tiltrreden tyder pa, at Rumrenien er pa 
vej til at opfylde de politiske kriterier, som blev fastsat af Det Europreiske Rad i K0be~avn. 
2) 0konomiske kriterier 
Efter flere tidligere mislykkede fors0g pa at reformere Rumreniens 0konomi ivrerksatte den 
nye regering i november 1996 et radikalt program for at stabilisere de makro0konomiske 
forhold og gennemfore en strukturreform. Denne politik s0ges gennemf0rt under forhold, der 
prreges aftilbagegang i vreksten (+7,1% i 1995, +4,1% i 1996), 0get inflation (56,9% i 1996) 
og st0rre underskud bade i det offentlige og over for udlandet 
Rumrenien har 22.6 millioner indbyggere, og BNP pr. indbygger svarer til 24% af 
gennemsnittet i EU. Landbrugssektoren beskreftiger mere end en tredjedel af den 
erhvervsaktive befolkning og bidrager med 20% af vrerditilvreksten; der er endnu store 
strukturproblemer trods nylige privatiseringer. Samhandelen med EU udg0r 55% af 
Rumreniens eksport og 52% af landets import. 
Hvad angar de ekonomiske kriterier, som Det Europreiske Rad fastsatte pa sit m0de i 
K0benhavn, er situationen i Rumrenien folgende: 
Rumrenien har gjort store fremskridt henimod en markeds0konomi. Omlregningen i den 
0konomiske politik siden det seneste regeringsskifte har ogsa medf0rt en forbedring i 
forholdene, mender venter endnu store opgaver. Priseme er ganske vist givet nresten totalt 
fri, men ejendomsretten til jord er endnu ikke sikret, retsvresenet er skr0beligt, og de politiske 
beslutninger vedr0rende 0konomiske anliggender folger ikke altid samme linje. Stabile 
forhold kan kun sikres ved hjrelp af en ekstra indsats til konsolidering af forvaltning og 
retsvresen, og ved at eliminere de vedvarende skrevheder pa det makro0konomiske omrade. 
116 
Rumrenien vii fa store vanskeligheder ved inden for en mellemlang frist at blive i stand til at 
klare sig i konkurrencen og leve op til markedskrrefteme i EU. Landet har pa det seneste gjort 
fremskridt med hensyn til en forbedring af erhvervslivets konkurrenceevne, idet det har taget 
fat pa de kraftige konkurrencefordrejninger, og herunder de lave energipriser, ved blandt 
andet at fremskynde privatiseringen og ved at afhrende tabsgivende statsvirksomheder. Det 
meste af Rumreniens industri er imidlertid forreldet, og landbruget har brug for 
modemisering. Ogsa den ringe F&U og arbejdskraftens ringe kvalifikationer viser, at der 
gennem flere Ar vii vrere behov for en vedvarende strukturreform pa det 0konomiske omrade. 
3) Landets evne til at pata~e sii: fm:pli~telseme ved medlemsskah 
Overtagelsen af Frellesskabets regelvrerk vurderes pa grundlag af flere indikatorer: 
Europaaftalen omfatter specielt forpligtelser i forbindelse med etableringsret, national 
behandling, frihandel, intellektuel ejendomsret og offentlige kontrakter 
gennemforelse af de bestemmelser, der i hvidbogen er udpeget som en forudsretning 
for etablering af et enhedsmarked 
trinvis gennemf0relse af de 0vrige dele af regelvrerket. 
Rumrenien har gjort sig betydelige anstrengelser for at opfylde de forpligtelser, der pahviler 
landet i henhold til Europaaftalen, samt anbefalingeme i hvidbogen, men tempoet i 
ivrerksrettelsen heraf har vreret for lavt. 
Af de elementer, der danne grundlag for det indre marked, bl.a. konkurrence, har man i 
Rumrenien kun gennemf0rt en meget begrrenset del af EU's regelvrerk, nar der lige ses bort 
fra industriel og intellektuel ejendomsret. Det resterende arbejde kommer til at krreve en 
meget kraftig og vedholdende indsats, ikke blot med tilpasning af lovgivningen, men ogsa 
med etablering af de strukturer, ivrerksrettelsen heraf forudsretter. En fuldstrendig 
strukturomlregning inden for finanssektoren star 0verst pa listen, idet dette er n0dvendigt for 
at genoprette offentlighedens og investoremes tillid. 
Den offentlige administration magter ikke sine opgaver, og dette er et vresentligt problem for 
tilpasningen af lovgivningen, bade hvad tempoet og kvaliteten angar. De instanser, der er 
n0dvendige for gennemforelsen af lovgivningen vedr0rende det indre marked, har i 0jeblikket 
ikke kapacitet til at l0se deres opgave. 
Hvad angar de evrige dele af regelvrerket, skulle Rumrenien, forudsat at landet fortsretter 
med at gennemf0re EU-lovgivningen og sine modemiseringsbestrrebelser, ikke fa srerlige 
vanskeligheder med at gennemf0re regelvrerket pa mellemlang sigt pa f0lgende omrader: 
uddannelse, unge og erhvervsuddannelse, forskning og teknologisk udvikling, fiskeri, sma og 
mellemstore virksomheder, forbrugerbeskyttelse, udenrigshandel og udvikling. 
Omvendt ma der i Rumrenien g0res betydelige fremskridt med hensyn til telekommunikation, 
radio og tv, beskatning og told. 
117 
Rumrenien har endnu ikke skabt de forhold, der er 110dvendige for en dynamiske og 
konkurrencedygtig privatsektor. Deter saledes kun pa langt sigt, at landets industri vii blive i 
stand til at klare konkurrencen og markedskrreftemes spil pa det indre marked. 
Pa milj0omradet er det n0dvendigt med en meget stor indsats, idet man blandt andet ma 
foretage kraftige investeringer og srette administrationen i stand til at forvalte lovgivningen 
pa en effektiv made. En fuldstrendig gennemf0relse af regelvrerket kan f0rst komme pa tale 
pa meget lang sigt og vii krreve 0gede offentlige udgifter. 
Rumrenien har allerede gjort et vist fremskridt med hensyn til overtagelsen af regelvrerket pa 
transportomradet. Oct er n0dvendigt med st0rre indsats inden for vejtransport af gods samt 
inden for skibsfart og jembaner. Rumrenien ma ogsa investere i bygningen af tvrereuropreiske 
net, der er en af de vigtigste forudsretninger for et velfungerende indre marked. 
Det er fortsat pakrrevet med en indsats i Rumrenien, hvis landet skal bringe sit niveau inden 
for beskreftigelse og sociale anliggender op pa h0jde med EU's. Det er navnlig oodvendigt 
med en ekstra indsats inden for beskyttelsen af l0nmodtagere og beskyttelsen af 
arbejdstageres sikkerhed og sundhed. Landet ma ogsa etablere et arbejdstilsyn. 
For sa vidt angar regional- og samhorighedspolitik er Rumrenien knapt nok gaet i gang med 
at fastlregge rammerne for, hvordan EU's strukturfonde skal udnyttes. Landet ma ogsa 
fastlregge, hvordan finanskontrollen skal ske. 
Rumrenien ma gennemf0re gennemgribende reformer inden for landbruget, hvis det skal 
kunne opfylde de forpligtelser, en tiltrredelse f0rer med sig. Der krreves en srerlig indsats 
inden for landbrugsstrukturer, agro-levnedsmiddelindustrien, landbrugspolitikken samt 
sundheds- og kvalitetskontrol. Deter ydermere pakrrevet med en udbygning af forvaltningen, 
hvis den skal kunne ivrerksrette den frelles landbrugspolitik. 
Pa energiomradet ma der stadig g0res en indsats for sa vidt angar monopolemes stilling, 
prisfastsrettelse, samt statsst0tten til faste brrendstoffer og uran. Rumrenien har et 
kemekraftvrerk i Cernavoda, der producerer ca. 8% af landets elektricitet. V rerket er bygget 
med vestlig teknologi. Det bliver n0dvendigt at finde en l0sning pa problemet med nukleart 
affald. 
En samlet vurdering af de bernrte omrader viser, at der idag er vanskeligt fastsla, hvornar 
Rumrenien vil kunne overtage og ivrerksrette samtlige de bestemmelser, der ma overholdes, 
nar kontrollen ved de indre grrenser skal afskaffes og flyttes til EU's ydre grrenser. 
Det ser ikke ud til at Rumrenien er i stand til at deltage i tredje fase af Den 0konomiske og 
Monetrere Union, der indebrerer en samordning af landenes 0konomiske politik og 
fuldstrendigt frie kapitalbevregelser. Det er endnu for tidligt til at vurdere, om Rumrenien 
straks fra tiltrredelsestidspunkt vil vrere i stand til at deltage i euroen. Sp0rgsmalet om, 
hvorvidt landet opfylder konvergenskriterieme afhrenger af, hvordan de igangvrerende 
strukturrendringer forl0ber; opfyldelsen heraf er dog ikke nogen forudsretning for tiltrredelse. 
Rumrenien star over for srerlige udfordringer hvad angar sp0rgsmalet om retlige og indre 
anliggender. Landet har for 0jeblikket gjort et vist begrrenset fremskridt med hensyn til 
118 
overtagelsen af Frellesskabets regelvrerk pa omradet. Den nye regering har ivrerksat et 
omfattende program for at fa gennemf0I1: denne 110dvendige reform af institutioneme. 
Rumrenien forventes at ville kunne opfylde forpligtelseme i den f2lles udenrigs- og 
sikkerhedspolitik. 
Landet bar i den seneste tid opnaet bedre relationer til nabolandene, bl.a. med Ungam og med 
Ukraine, og de fleste uoverensstemmelser med disse lande er bilagt. 
4) Administrationens oa= domstolenes kapacitet 
Det er 110dvendigt med en meget kraftig og vedvarende reformindsats inden for 
administrationen, inden Rumrenien rader over den forvaltningskapacitet, der krreves for at 
kunne ivrerksrette Frellesskabets regelvrerk. 
Domstolenes kapacitet til at sikre en ensartet gennemf0relse af frellesskabsretten er et 
fundamentalt element, ikke mindst hvad angar realiseringen af det indre marked. Det er 
vanskeligt pa nuvrerende tidspunkt at foretage en bed0mmelse af denne sektor. 
119 
Konklusion 
Kommissionen konkluderer pa baggrund af den analyse, den bar foretaget: 
at den forbedring, der nu kan konstateres, efter at en ny regering er kommet til 
magten, giver forbabning om, at Rumrenien er godt pa vej til at opfylde de politiske 
forudsretninger 
at Rumrenien bar gjort store fremskridt med bensyn til etablering af en 
markeds0konomi, men landet vii fa store vanskeligheder med inden for en 
mellemlang frist at blive i stand klare sig i konkurrencen og leve op til markeds­
krreftemes frie spil i EU 
at Rumrenien, selv om landet bar gjort visse fremskridt, hverken har antaget 
Frellesskabets regelvrerk eller etableret de strukturer, dette forudsretter, navnlig ikke 
for sa vidt angar det indre marked. Deter saledes tvivlsomt, hvorvidt landet inden for 
en mellemlang frist vil blive i stand til at patage sig de forpligtelser, en tiltrredelse 
medforer. Det er endvidere n0dvendigt med en kraftig indsats, isrer i form af 
investeringer, inden for milj0, transport, beskreftigelse, socialvresen, retlige og indre 
anliggender samt landbrug. Generelt set ma der gennemf0res omfattende reformer, 
inden Rumrenien rader over de strukturer, der krreves for at kunne virkeligg0re 
F rellesskabets re gel vrerk. 
Pa denne baggrund vurderer Kommissionen, at forhandlinger om tiltrredelse til Den 
Europreiske Union b0r abnes med Rumrenien sa snart tilstrrekkelige fremskridt er opnaet med 
bensyn til at opfylde betingelseme for medlemsskab som fastlagt af Det Europreiske Rad i 
K0benhavn. 
Rumrenierl f'ar gennem den udvidede strategi for forberedelse af tiltrredelsen hjrelp til at tage 
fat pa de vigtigste af de problemer, der er gjort opmrerksom i denne udtalelse, og dermed 
forberede sig bedre pa de forpligtelser, en tiltrredelse medf0rer. Kommissionen forelregger 
senest ved udgangen af 1998 en rapport om, bvor store fremskridt Rumrenien har gjort. 
120 
BILAG: RESULT A TET AF DET SENESTE P ARLAMENTSV ALG (november 1996) 
KAMMERET SENATET 
Politisk alliance F orkortelse Antal pladser Antal pladser 
Det Rumrenske Demokratiske Konvent CDR 122 53 
Rumreniens Socialdemokratiske Parti PDSR 91 41 
Den Socialdemokratiske Union USD 53 23 
Rumreniens Ungarske Demokratiske UDMR 25 11 
Union 
Det Storrumrenske Parti PRM 19 8 
Det Nationale Rumrenske PUNR 18 7 
Unionsparti 
121 
Single Market: White Paper measures 10-06-97 
RO 
This table is based on information provided by the Romanian authorities and confirmed by them as correct as at the end of June 1997. It does 
not indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total 
899. These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the policy areas covered. The table 
shows the number of measures for which the Romanian authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree of 
compatibility with the corresponding White Paper measures. 
--White Paper chapters Directives Regulations Total 
Stage Stage Stage Stage 
I II/III I II/III 
I .Free Movement of Capital Romania 0 0 0 0 0 
Number of White Paper measures 3 I 0 0 4 
2.FM and Safety of Industrial Products Romania 34 63 1 2 100 
Number of White Paper measures 56 104 4 I 165 
3.Competition Romania 3 0 1 0 4 
Number of White Paper measures 3 0 I 0 4 
4.Social policy and action Romania 10 15 0 0 25 
Number of White Paper measures 12 15 0 2 29 
5.Agriculture Romania 69 25 7 0 101 
Number of White Paper measures 93 46 62 2 203 
6. Transport Romania 17 11 3 9 40 
Number of White Paper measures 19 15 8 13 55 
7 .Audiovisual Romania 1 0 0 0 1 
Number of White Paper measures I 0 0 0 I 
8.Environment Romania 26 7 5 0 38 
Number of White Paper measures 31 7 7 0 45 
9. Telecommunication Romania 8 3 0 0 11 
Number of White Paper measures 9 7 0 0 16 
1 O.Direct Taxation Romania 1 1 0 0 2 
Number of White Paper measures 2 2 0 0 4 
11.Free movement of goods Romania 0 0 0 0 0 
Number of White Paper measures 0 0 0 0 () 
12.Public Procurement Romania 4 0 0 0 4 
Number of White Paper measures 5 I 0 () 6 
13.Financial services Romania 12 7 0 0 19 
Number of White Paper measures 13 8 0 0 21 
14.Protection of personal data Romania 0 0 0 0 0 
Number of White Paper measures 0 2 0 0 2 
15.Company Law Romania 2 3 0 0 5 
Number of White Paper measures 2 3 0 1 6 
16.Accountancy Romania 3 1 0 0 4 
Number of White Paper measures 3 2 0 0 5 
17.Civil law Romania 0 1 0 0 1 
Number of White Paper measures 1 I 0 0 2 
18.Mutual rec. of prof. Qual. Romania 0 10 0 0 10 
Number of White Paper measures 2 16 0 0 18 
19.Intellectual property Romania 5 3 0 0 8 
Number of White Paper measures 5 3 0 3 II 
20.Energy Romania 8 0 1 0 9 
Number of White Paper measures 10 2 3 0 15 
21.Customs law Romania 2 1 12 14 29 
Number of White Paper measures 2 I 14 I 84 201 
22.lndirect Taxation Romania 7 3 0 0 10 
Number of White Paper measures 15 54 0 6 75 
23.Consumer Protection Romania 5 0 0 0 5 
Number of White Paper measures 8 3 0 0 II 
Total Romania 217 154 30 25 426 
Number of White Paper measures 295 293 99 212 899 
Source: TAIEX 
Statistiske data 
Hvis andet ikkc er angivet. stammer dataene i dette bilag fra <let centrale statistiske kontor 
(COMISA NATIONALA PENTRU ST ATlSKTICA), som Eurostat og medlemsstaternes 
statistiske kontorer allerede har samarbejdet med i t1ere ar inden for rammerne af Phare­
programmet. Regelmressig indsamling af data og formidling af disse indgar i denne 
samarbejdsproces, og formalet er at g0re <let muligt at indf0re EU-regler og EU-praksis inden 
for det statistiske omrade. Dataene er i videst mulige omfang indsamlet under anvendelse af 
EU-definitioner og -standarder, som somme titler afviger fra national praksis. Dette kan i 
nogle tilfrelde give anledning til forskelle mellem dataene i dette bilag og de data, der er 
anf0rt andre steder i dokumentet, og som generelt er baseret pa de enkelte ans0gerlandes 
opdaterede besvarelse af det sp0rgeskema, som de modtog i april 1996. Fuldkommen 
kompatibilitet med EU' s statistiske normer, og dermed fuld sammenlignelighed med data for 
EU, kan endnu ikke garanteres, isrer ikke med hensyn til de data, der ikke er leveret gennem 
Eurostat, men direkte af det pagreldende land. Metodologiske bemrerkninger om indhold eller 
srerlige aspekter vedrnrende de statistiske data i dette bilag er anf0rt, hvis sadanne foreligger. 
Dataene bygger pa de oplysninger, der forela i maj 1997. 
123 
BASISOPLYSNINGER 
Areal 
Befolkning (ved periodens udgang) 
-1 alt 
-Kvinder 
-Mamd 
Befolkningstzthed 
Befolkning i byerne 
Dodskvotient 
Fedselskvotient 
lndkomst og BNP pr. indbygger 
-Gennemsnitlig mAnedsl0n pr. arbejdstager 
-BNP pr. indbyggcr 
Produktionsstruktur: brutto\11crditil'Ya•kst cfttr branthrr 
-landbrug 
-industri 
-bygge-og anlregsvirksomhed 
-tjenesteydelser 
Bruttovmrditilv2kst efter branche, 1990 
share of branch GVA in 1990 
.0.0 
•"'' 21.8 
-'Wku111 • • -industry 
 -con'.'rucUon 
'·~ El -services 
• -Others 1990 1993 1994 I99!t 1996 
1000 hektar 
23839.0 23839.0 23839.0 23839.0 
t 1000 
22748.0 22712.0 226S6.0 22608.0 
11S79.0 11569.0 11S48.0 11527.0 
11169.0 11143.0 11108.0 11081.0 
pr. km2 
97.7 95.1 94.8 
i % af den umlede befolkning 
54.3 S4.9 54.9 
pr. 1000 indbygcre 
11.6 11.7 12.0 12.6 
11.0 10.9 10.4 10.2 
europaeisk rep1npenhed (ECU) 
118 79 
1294 1203 
% ar sarnlct bruttovcrdittlvckst 
21.8 20.5 
40.5 35.7 
5.4 6.8 
32.3 36.9 
Bruttovmrditilvmklt efter branche, lffl 
share of branch GV A in 1995 
.0.0 
•'•9t 20.S • -agricultwe 
• -in<Utry 
a -construction 
• -services 
~ • -Othen ---·-·~--
06.8 
-agriculture = landbrug -industry = industri -construction = bygge-og anlcgsvirksomhcd -services = tjencstcydelser -others = 
andet 
Befolkning (ved periodens udgang), befolknings~thed og befolkning i byerne: Datacne for 1996 er data fra I. juli 1996. 
Produktionsstruktur: brutto'Yl!'rditilvaekst tfter brancher : tjenesteydelser er inkl. statistiske afvigelser. 
124 
NATIONALREGNSKAB 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
mio .• national valuta 
Bruttonationalprodukt (i lobende priser) 857851 2203912 6029168 20035719 49773186 72559700 
mia. ECU 
Bruttonationalprodukt (i lebende priser) 30.0 23.3 IS.I 22.5 25.1 27.3 
i kabekraftstandarder pr, indbygger 
Bruttonationalprodukt 3414 3633.0 3780.0 4055.0 
'lo-iendring i forhold til forudgtende Ar 
Bruttonationalprodukt -5.6 -12.9 -8.8 1.5 3.9 7.1 
Udgifter til konsum 8.9 -11.8 -5.6 1.2 3.8 14.3 
-husholdningcr og NPlll'cr 7.9 -16.3 -7.5 0.9 2.4 19.0 
-oOcntlig forvallning og service 8.1 10.6 2.2 2.7 11.0 -7.6 
Fastc bruttolnvc11teri11ier -35.6 -31.6 11.0 8.3 20.7 8.6 
Eksport 11f varer o~ tjeneslrr -39.4 -17.9 2.9 I I.I 19.0 32.6 
Import afvarcr og tjcnesler 18.4 -29.6 7.5 4.4 2.8 44.8 
i % afbruttonationalprodulr.tet 
Udgifter til konsum 79.2 75.9 77.0 76.0 77.3 80.8 
-husholdningcr og NPIJl'cr 65.9 60.7 62.7 63.7 63.5 68.6 
-offentlig forvaltning og service 13.3 15.2 14.3 12.3 13.8 12.2 
Fastc bruttoinvesteringer 19.8 14.4 19.2 17.9 20.3 21.9 
Eksport af varer og tjenester 16.7 17.6 27.8 23.0 24.9 27.8 
Import afvarer og tjenester 26.2 21.5 36.2 28.0 27.0 33.0 
BNP, rendringer i forhold til forudgAende Ari% 
125 
VIGTIGSTE 
INDIKATORER 
lnflationstakt 0KONOMISKE 
Maengdti ndeks for i ndustriproduktion 
Maengdelndeks for landbrugsproduktionen, brutto 
Arbejdsleshed (ILO's metode) 
-I alt 
-under 25 Ar 
-25 Ar og derovcr 
Udlandsg2'ld, brutto 
Betalingsbalance 
-Eksport af varer 
-Import af varer 
-Handelsbalance 
-Tjenester, netto 
-lndkomst netto 
-Saldo pA betalingsbalanccns l0bende poster 
-Kapitalkonto og finansicl konto (ekskl. reserver) 
-Rescrveaktiver 1990 1991 
5.1 170.2 
2.169 3.549 
5775 4266 
-9202 -5372 
-3427 -1106 
-177 -139 
161 IS 
-3337 -1012 
1606 1059 
1843 -187 1992 1993 1994 1995 
procenun2111s IB!ldrina i forhold til forudpenclc Ir 
210.4 256.1 136.7 32.3 
forudpcnae a • I 00 
IOI.I 103.3 109.4 
110.2 100.2 104.5 
i '-• af arbejdutyrlccn 
8.1 8 
22.6 20.8 
5.3 S.4 
im11.USD 
3.708 4.327 5.481 
1 mio. USO 
4364 4892 6151 7910 
-5784 -6020 -6562 -9487 
-1420 -1128 -411 -1577 
-168 -115 -171 -190 
-87 -145 -129 -241 
-1564 -1174 -428 -1639 
1054 968 952 847 
113 54 -618 257 
InOationstakt: Proccntma:ssig ,cndring af arsgenncmsnittct i dct forudgAende Ar -indeks uden udelukkelser (data baseret p4 nationale 
forbrugerprisindekser, dcr ikke altid er helt summenlignelige) 
Mwngdeindeks for industriproduktion: lndustriproduktion omfatter rAstofudvinding, fremstillingsvirksomhed saint elektricitets-, gas­
og vandforsyning (i henhold til hovedafdcling C, D og E i NACE). lndeksene for industriproduktionen beregnes pl grundlag af det 
fysiske industrioutput for ca. 600 reprresentative produkter og produktgrupper, der vzgtes med merva:rdi fra 1991 til faktorpriser. 
Maengdeindeks for landbrugsproduktion, brutto: lndeksene for brutto-landbrugsproduktionen er beregnet pl grundlag af det 
forudglende Ar. 
Arbejdsloshed (ILO-metoden): Denne procentsats udledes af arbejdsstyrkeunders0gelsen under anvendclsc aff0lgendc ILO-definitioner 
og -henstillingcr. 
Arbejd\·s~vrke: beska::tligcdc og arbejdsl0se i ovcrensstemmelse med nedensti\ende ILO-definitioner. 
Be!ikteftigede: allc pcrsoner pll 15 i\r og dcrover, som i referenceperioden arbejdede mindst en time mod l0n eller andet 
vederlag som arbcjdstagcrc, ivrerksa:tlere, dcltagere i koopcrativer eller medhjrelpendc familiemedlemmer. Personel i de vzbncde styrkcr 
og kvinder. der har orlov for at passe born. er medregnet. 
Arbejdsl11se: alle personer p4 IS i\r og derover, som opfyldcr allc tre betingclser i ILO's definition af arbejdslesc: (i) vcre uden 
arbejde, (ii) aktivt s0ge arbejde og (iii) vrere klar til at p4begynde ct arbejdc inden for en periode p4 tjorten dagc. 
Udlandsgield, brutto: Dataenc stammer fra OECD's statistikkcr over udlandsga:ld (External Debt Statistics). 
Bctalingsbalance: Dataene er udledt af IMf's dalallase, og dct kan ikke garanteres, at de er kompatible med de tilsvarende EU­
statistikkcr. Betalingsbalanccn opstillcs dog i det vresentligstc i henhold til IMF-standarder. Balancen for varehandel er i 
overcnsstemmelse med betalingsbalanceprincippcme. Eksport og import er angivet FOB. Nettoindkomst omfatter indkomst fra dirckte 
investeringer, portef0ljeinvestcringer og andrc investeringer samt afl0nning af arbejdstagcre. Saldo pl betalingsbalancens lebende poster 
er opgjort i henhold til definitionen i IMF's S. hAndbog, kapitalovcrferslcr indglr ikkc. Reserveaktiver: cndringer i rcscrveaktiver i Arets 
lob;(+) angivcr en stigning, (-) angivcr ct fold. 
126 1996 
38.8 
l09.9 
101.8 
8239 
-10368 
-2130 
-271 
-314 
-2336 
2935 
-217 
UDENRIGSHANDEL 
1993 1994 1995 1996 
Import og eksport (lehende priser) 1mio. USO 
-Import 6693.5 7201.5 10413.5 
-Eksport 4968 6206.8 7974.3 
-Handelsbalance -1725.5 -994.7 -2439.2 
Ma:ngdeindeks for udenrigshandelen forudgiende i = I 00 
-Import 
-Eksport 
lmportstruktur i henhold til SITC (htbendc priser) i % af samlet import 
-(O+ I) na:ringsmiJlcr. lcvcndc dyr. drikkcvarer og tobak 13.8 8.5 8.2 
-2 rilstoffcr, ikkc spiscligc 6.2 5.8 5.3 
-3 mincralskc bra:ndscls- og smorestollcr 25.8 23.6 21.4 
-4 animalske og vcg.ctabilskc olier mv. 0.2 0.3 0.2 
-5 kemikalicr og kemiske produkter 9.1 9.1 10.5 
-6 bearbejdede varcr, hovedsagelig opdclt efter materiale 15.7 18.5 19.8 
-7 maskincr og transportmidler 22.3 25.3 24.8 
-8 forskcllige bearbejdcde varcr 6.6 8 8.9 
Eksportstruktur i henhold til SITC (lobcndc priser) i % af samlet eksport 
-(O+ I) nreringsmidlcr. lcvcnde dyr, drikkevarcr og tobak 5.1 5.4 5.5 
-2 rastotfor, ikke spisclige 4 4.5 3.8 
-3 mineralske bn:endsels- og sm0restoffcr JO 10 7.9 
-4 animalske og vcgetabilske olier mv. 1.3 0.8 I 
-5 kemikalier og kemiske produkter 8 9.6 10.8 
-6 bearbejdede varcr. hovedsagclig opdelt cfter matcriale 27.4 24.3 25.9 
-7 maskiner og transportmidlcr 17.1 14.3 13.1 
-H forskclligc bcarhcjdcdc van:r 27 30.6 31.7 
Prisindeks for udenrigshandclcn forudpende i = I 00 
-Import 
-Eksport 
Import og eksport (lobende 1wistr): Handelsdata omfatter ikke direkte re-eksport, handle med toldfrie omrAder samt licenser, knowhow 
og patenter. Dataene er ba.'ierct pi\ dct srerligc handelssystem og opdateres regelmressigt. Handelsklasslflkatloner: Rumrenien anvender en 
vareklassitikation i henhold til Den kombinerede nornenklatur. -Import & eksport: Va:rdien af importerede og eksporterede varer er 
beregnet pl grundlag af faktiske FOB-priser for eksport og faktiske C/F-priser for import. Omregningen af CIF-import tit FOB-import er 
foretaget tit en CIF/FOB-kvotient, der i 1995 og 1996 var 1,0834; denne va:rdi er fastsat efter undersegelser hos de sterste kommercielle 
selskaber. Toldstatistikkemc anvendes tit at kontrollcre dataene for udenrigshandelen. Eurostat bar ved omregningen fra nationale 
valutaer tit USD anvendt de lrligc gennemsnitskurser fra Den Internationale Valutafond (IMF). 
lldenrigshandelens struktur i henhold til SITC (lebende priser) Handelsdata omfatter ikke direkte re-eksport, handle med toldfrie 
omrAder samt licenser, knowhow og patenter . Dataene er baseret pl det srerlige handelssystem. Handelsklasslflkationer: Rumll!nien 
anvender en vareklassifikation i henhold tit Den kombinercdc nomenklatur. -Import & eksport: Vrerdien af importerede og eksporterede 
varer er beregnet pl grundlag af faktiskc FOB-priser for eksport og faktiske C/F-priser for import. Omregningen af CIF-import tit FOB­
import er foretaget til en CIF/FOB-kvotient, der i 1995 og 1996 var 1,0834; denne va:rdi er fastsat efter undersegelser hos de stsrste 
kommercielle selskaber. lmporterede og eksporterede varer klassiticeres efter den kombinerede nomenklatur, som ogsA er grundlaget for 
toldtariffen. 
127 10226.2 
7778.2 
-2447.9 
6.7 
5.6 
21.1 
0.2 
9.9 
21.9 
25 
8.7 
7.7 
3.9 
7.8 
0.9 
JO.I 
23.2 
13.5 
32.7 
UDENRIGSHAN 
DEL 
Import fordelt pl vigtigste handelspartnere (lebende priser) 
I. partner 
2. partner 
3. partner 
4. partner 
5. partner 
andrc 
Eksport fordelt pA vigti~stc hantlelspartnerc (lehcntlc priser) 
CN 
DE 
f'R 
IR 
IT I. partner 
2. partner 
3. partner 
4. partner 
S. partner 
andre 
Eksport fordelt pA vigtigste handelspartnere, 1996 
Structure of export by main p1rtnen 
so.4°1;. 
Kina 
Tyskland 
Frankrig, in 1996 
l>E 
18.1% 
NL 
4.2% 5.0% IT 
lb.7% 
Iran (Den lslamiskc 
Repuhlik) 
ltalien KR 
NL 
Rll 
TR 
us 
128 1993 1994 1995 
I % If laffllecle lfflpolt 
DE 15.8 DE 18 DE 17.5 
RU 11.7 RU 13.8 IT 13.3 
IT 9.4 IT 11.8 RU 12 
IR 9.3 llS 6.5 FR 5.2 
1-'R 7.8 IR 6.2 llS 4.1 
46 43.7 47.9 
1 % arsamhde eklflOl'I 
., .. : 14.3 DE 16.1 DE 18.1 
CN 8.6 IT 12.9 IT 15.7 
IT 8.3 FR 5.1 FR 5.8 
TR 5.7 CN 4.5 TR 4.4 
RU 4.S TR 4.1 NL 3 
58.6 57.3 53 
Import tbrdelt pl vigtigstc handelspartnere, 1996 
Structure rA import by 11111 parten 
in 1996 
45.9'Ye OE 
17.1% 
IT 
15.6% 
KR FR 12.6% 
3,8,._0•/4 
Korea (Rcpublikkcn) 
Nederlandene 
Den Russiskc f'odcration 
Tyrkiet 
USA 1996 
DE 17.t 
IT 15.6 
RU 12.6 
FR 5 
KR J.8 
45.9 
DE 18.1 
IT 16.7 
FR 5.6 
TR s 
NL 4.2 
50.4 
SOCIALE INDIKATORER 
1991 1992 1993 1994 1995 
Befolkning pr. I. januar 1000 
23192.27 22811.39 22778.53 22748.03 22712 
Aldersfordeling pr. I .Januar 1995 i % af den samlede befolkning 
0_14Ar 
15_24 Ar 
25_44 Ar 
45_64 Ar 
65 4r og derover 
antal I alt 
Levendefedte 275275 260393 249994 246736 
Dodsfald 251760 263855 263323 266101 
Spa:dbernsdedclighcd 
-Under I dr 6258 6080 5822 5894 
-Dedfodtc 19IO 1700 1582 1623 
Vielser 183388 174593 161595 154221 
Skilsmisser 37031 29290 31193 39633 
pr. 1000 mdbyggere 
Vielseskvotient, brutto 7.91 7.66 7.IO 6.78 
Skilsmissekvotient, brutto 1.6 1.29 1.37 1.74 
Naturlig tilvrekst 1.01 -0.15 -0.59 -0.8 
Nettoindvandring -17.44 -1.29 -0.86 -0.72 
Samlet btfolkningstilvll"kst -16.43 -1.44 -1.44 -1.57 
Samlet fertilitct 1.56 1.51 1.44 1.41 
Spa:dbornsdedelighcd 22.73 23.35 23.29 23.89 
Dodelighed i sent fosterstadium 6.89 6.49 6.29 6.53 
Middellevetid ved fodsel 
-Mrend 
-Kvinder 
Middellevetid ved 6S Ar 
-Mrend 
-Kvinder 
Defolkning pr. I. januar: Netooindvandring og for0gelse/reduktion for 1991 er pAvirket af statistiske afvigelser mellem 
befolkningssk0n og resultatet af folketrellingen i januar 1992. 
Nettoindvandring: Ncttoindvandring for 1991 er pdvirket af statistiske afvigelser mellem befolkningssken og resultatet af folketzllingen 
i januar 1992. 
Samlet befolkningstilva:kst: Foregelse/reduktion for 1991 er plvirket af statistiske afvigelser melJem befolkningssken og resultatet af 
folketzllingen i januar 1992. 
129 20.8 
16.7 
28.3 
22.4 
11.8 
6.8 
1.5 
21.2 
65.7 
73.4 
12.8 
15.3 
ARBEJDSMARKEDET 
1993 1994 lffl 
Den erhvervsaktive del af hefolkningen (IU)-metoden) 1 ¾ af befolkntnlJffl pl I~ lr og derover 
64.9 67.2 
Gennemsnitligt antal hcskreftigcde I 000 
10062 l0011 9493 
Arhejdsleshed (11,0's metodc) I % af arbejdutyrken 
-I alt 8.1 8 
-under 25 ar 22.6 20.8 
-25 Ar og dcrovcr 5.3 5.4 
Registreret arbejdsleshed (periodcns udgang) i % af den erhvervsakttve befolkning 
l0.4 10.9 9.5 
1993 1994 1995 
Gennemsnitsindeks for lonnet beskirftigelse efter NACE forudpenae I• 100 
-Landbrug. jagt. skovbrug og fiskeri 99.2 88.7 87.4 
-RAstofudvinding 96.9 99.1 97.l 
-Fremstillingsvirksomhed 92.2 93.6 90.4 
-Produktion og distribution af elektricitet, gas og vand 100.2 103.9 100.1 
-Bygge-og anhcgsvirksomhcd 116.8 96 86.l 
-Transport. oplagringsvirksomhcd og kommunikation 94.3 94.5 95.5 
lndekser for mAncdslonninger 
-n:allonninger 83.2 100.1 111.9 
-nominclle l0nninger 296.5 237.7 148.9 
Den erhvervsaktivc tlcl al' befolkniu~cn (ILO-,m·todcn): Arhcjdsstyrkcns proccntma:ssigc andcl af bcfolkningen pA 15 Ar cllcr dcrover. 
Proccntsatscn udkdcs af arbcjdsslyrkcundcrsHgclscn under anvcndclsc nf folgcnde ILO-dcfinitioncr og -hcnstillinger. 
Arbejd,·.-.tyrkt•: bcska:fligcdc og arhcjdsl0sc i overcnsstcmmclsc med nedenstdende ILO-definitioner. 
Beskreftigt•tle: allc pcrsoncr pil 15 i\r og derovcr, som i rcferenceperioden arbejdede mindst en time mod 1011 eller andet 
vederlag som arbcjdstagcre. iva:rksrettcrc, ddtagcrc i koopcrativcr eller medhjrelpende familiemedlemmer. Personel i de vicbnede styrker 
og kvinder, der har orlov for at passe born. er medregnet. 
Arbejdslose: alle personer pA 15 dr og derover, som opfylder alle tre betingelser i ILO's definition af arbejdslese: (i) vicre uden 
arbejde, (ii) aktivt s0ge arbejde og (iii) vrere klar til at pAbegynde et arbejde inden for en periode pA fjorten dagae. 
Arbejdsleshed (ILO-metoden): Denne proccntsats udledes at' arbejdsstyrkeunders0gelsen (LFSS) under anvendelse af ILO-definitioner 
og -henstillinger (se ILO-definitioneme ovenfor). 
Gennemsnitligt antal beskreftigede: For 1993, 1994 og 1995 stammer dataene for civil beskicftigelse fra: 
• en virksomhedsunders0gelse omfattende: 
-alle virksomheder med 200 eller flere ansatte, 
-reprresentative udsnit af virksomheder med mindre end 200 ansatte. 
• administrative kilder. 
Fra 1995 stammer dataene for den samlede beskreftigelse ( inkl. de vrebnede styrker) fra de kvartalsvise husholdnings­
/arbejdsstyrkeunders0gelser. 
For 1996 foreligger der ikkc arsdala for dct genncmsnitligt antal beskreftigede, mender foreligger data for hvert kvartal: 
QI 1996 9896 
Q2 1996 11410 
Q3 1996 11543 
Q4 1996 11592 
Gcnnemsnitsindeks for lounet beska•rtigclse cfter NACE: Dataene for erhvervssektoren drekker virksomheder med 200 eller tlere 
ansatte samt reprresentative udsnit for virksomheder med under 200 ansatte. 
Registreret arbejdsloshed (periodens udgang): Registreret arbejdsloshed i procent -registrerede arbejdsl0se i procent af den civile 
erhvervsaktive bcfrilkning, haserct pa arbcjdsstyrkeundersagelsen. Arbejdsleshedsprocenten beregnes pA grundlag af den civile 
erhvervsaktive befolkning. 
lndekser for mlnedsl0nninger: lndekser for mAnedlige rea/lonninger afledes af indeksene for de nominelle nettolenninger divideret 
med forbrugerprisindekset for arbejdstagere. Dataene for erhvervssektoren drekker virksomheder med 200 eller flere ansatte samt 
reprresentative udsnit for virksomheder med under 200 ansatte. 
130 1996 
6.3 
1996 
107.5 
149.3 
OFFENTLIGE FINANSER 
1990 1991 1992 1993 1994 
Det otTentllges budget i rnio. nationale valutacnheder 
-Den statslige forvaltnings konsoliderede indlregter 297.91 822.81 2200.47 6389.17 14884.3 
-Tilskud 
-Den statslige forvaltnings konsoliderede udgifter 289.87 779.98 2406.03 6311.76 15913.1 
-Den offentlige forvaltnings konsolidcrede udgifter 332.46 826.82 2479.2 6686.95 16927 
-Den statslige forvaltnings konsoliderede 8.04 42.83 -205.56 77.41 -1028.8 
underskud/overskud 
-Den offentlige forvaltnings underskud/overskud 8.72 44.82 -198.95 97.89 -971.33 
Det otTentliges budget i % afbruttonationalproduktct 
-Den statsligc forvallnings konsolidcrcdc udgif\cr 33.8 35.4 39.9 31.5 32.0 
-Den ollcntligc forvultnings konsolidcrcdc udgil\cr 38.8 37.5 41.1 33.3 34.0 
-Den statsligc forvallnings konsolidcrcdc 0.9 1.9 -3.4 0.4 -2.1 
underskud/ovcrskud 
-Den offcntligc forvaltnings undcrskud/ovcrskud 1.0 2.0 -3.3 0.5 -2.0 
Det offentliges budget: Dissc data vcdrnrer den statslige forvaltning og den oflcntlige forvaltning som offentliggjort i Government 
Finance Statistics Yearbook ( I 996) (GFS>'); ogsa data fbr landet som helhed er inkluderet i GFSY. 
Da GfSY ikke indeholder statistikker for den offentlige forvaltning som helhed, men kun for de forskellige niveauer inden for 
denne, er de konsoliderede data, dcr angivcs her, beregnet pt\ grundlag af data fra den statslige forvaltning og den kommunale forvaltning, 
og ved konsolideringen er der justeret for identificerede overforsler inden for det offentlige. 
Selv om statistikkeme drekkcr data vedrorende den statslige forvultning og den kommunale forvaltning offentliggjort i GFSY, 
er det muligt, at drekningen er ikke fuldstrendig, hvis nogle enheder inden for statslig forvaltning eller kommunal forvaltning ikke indg4r. 
Et m,\1 for, hvor udt0mmende drekningcn er, kan oprnls ved at sammenligne anmrerkningen om dataenes diekning (note on the coverage of 
4nm) for de enkelte lande i GnT med fortegnelsen (Iver enheder inden for den statslige forvaltning og den kommunale forvaltning. 
Det b0r bemrerkes, at det underskud/overskud, der anvendes her, svarer til indtregter og tilskud minus udgifter, og at 14ntagning 
minus tilbagebetaling af IAn ikke indgAr (se nedenfor). 
Den nettolicering af overfurslcr inden for det offentlige, der er foretaget i tabelleme, er begrrenset tit l0bende overforsler og 
kapitaloverf0rsler, som bcstdr af idcntiliccredc tilskud og l0bende subsidicr og kapitalsubsidier fra et niveau inden for det offentlige til et 
andet. Andre former for transaklioncr mdlem 11ivea11cr indcn for dct offcntlige som f.eks. skatteindbctalingcr og socialsikringsbidrag samt 
gcnsidig kob nr van.:r og ljcncstcr. dcr nonnall ikki: l...lassiliccrcs som ovcrforslcr indcn for dct ollcntligc, er ikke blevct climincrct ved 
konsolidcringcn. lindclig er dct uklart, om manglcndc data for 1,~hendc ovcrforsler og kapitalovcrforsler skyldes, at der ingen overf0rsler 
har fundet sted, ellcr ut dcr ikkc lindcs datu for si\dmrne: i allc de tilfi.t!lde, hvor der ikke foreligger data, er det blevet antaget, at ingen 
overforsler har li.mdct stcd. 
a. Udgifter omfattcr den olkntlig.c lbrvallnings kontantudgil\cr til lobendc transaktioncr med varer og tjenester. kapitalgoder, 
renter samt l0bende overforsler og kapitalovcrforsler, men omfattcr ikke transaktioner, der ikke foreg4r konlant. 
h. U11dersk11dloversk11d svarer til kontantindtregter og kontanttilskud minus kontantudgifter. Den metode til opgerelse af 
underskud/overskud afviger fra den, dcr anvcndcs i GFS , hvor undcrskud/overskud er lig kontantindtregter og kontanttilskud minus 
kontantudgifter og mjnus netto-fordringserhvervelse. Denne udelukkelse af netto-fordringserhvervelse (der i GFS-metodologien best4r af 
operationer i finansielle aktiver og passiver til specifikke formAI i forbindelse med forskellige initiativer, snarere end til likviditetsform41) 
betyder, at angivelsen af underskud/ovcrskud i dette dokument ligger trettere pA, hvad der i nationalregnskabet forstAs ved netto­
fordringserhvervelse. Som t'elge af denne udelukkelse indgAr indtregterne fra privatiseringer (i GFS-metodologien klassificeret som 
tilbagebetalinger) heller ikke i heregningen af underskud/overskud i tabelleme (og bidrager derfor ikke tit at reducere underskuddet). 
131 1995 
FINANSSEKTOREN 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
Monetaere aggrfRaler mia. (10"'>) llSD 
-J>cngeforsyning: MI l.7S 2.S7 2.7S 
-Quasipengc 1.76 3.46 4.34 
Samlede reserver (ekskl. guld, periodens udgang) mio. (10"6) USO 
99S 2086 1S79 
Gennemsnitlige kortfristede rentesatser %pr. 
-udlAn 
-indlAn 
Offlciel diskonto (periodens udgang) 70 SB JS 
Vekselkurser i forhold til USD I USD• .. ROL 
Gennemsnit for perioden 307.9S 760.0S 2033.28 
Periodens udgang 460 1276 1767 2S78 
Vekselkurser i forhold til ECU I ECU= ... ROL 
Gennemsnit for perioden 28.563 94.659 399.751 890.018 1980.655 2659.551 
Periodens udgang 47.320 253.436 557.014 1423.598 2173.478 3388.111 
Monet~re aggr~aler (periodem, udgang): Pengeforsyning (MI) inkluderer anfordringsindskud og vaJuta uden for bankcme. 
Quasipenge (QM) inkludcrer tidsindskud og indlrui i frcmmcd valuta. Eurostat har konverteret de nationale valutacr tit USO pl grundlag 
af IMF's Arlige kurscr ved periodcns udgang. 
Samlede reserver (ekskl. guld. periodens udgang) Santlede reserver (ckskl. guld, periodens udgang): Statistikken for de officielle 
valutareserver er udledt af IMF's manedlige publikation lntemational Financial Statistics (IFS). Samlede reserver (ekskl. guld) defineres 
som summen af centralbankemes bcholdninger af fremmed vaJuta og andre (brutto) fordringer pl ikke-residente; denne definition 
udelukker fordringer pA residenle i udenlandsk valuta. I henhold tit detinitionen beregnes de officielle valutarcserver til den gicldende 
markedskurs ved den pAg~ldende periodes udl0b. De samlede reserver (ekskl. guld), der offentliggmes i IFS, kan vicre forskellige fra de 
tal, der offentliggores af de nationale myndigheder. Nogle af de faktorer, der kan give anledning tit forskelle, er vurderingen af 
reservestillingen i IMF samt forskellig behandling af fordringer i ikke-konvertible valutaer. 
Vekselkurser i forhold til USD Veksclkurscr i forhold til USD: valutakurseme fra IMF som offentliggjort i publikationen: "Statistiques 
Financieres lntemationales". 
132 1996 
2.77 
4.7S 
2103 
JS 
308S.39 
4035 
4740.472 
5055.815 
INFLATION (udviklingen over 
12 maneder) 
JEndring i forbrugcrprisindcksct i % for den pl\ga:ldcndc mAned sammenlignet med samme mined Arel fer (t/t-12) 
Jan Feb l\br Apr Maj .Jun ,Jul Aug Sep 0kt Nov Dec 
1993 
1994 272.0 264.1 260.9 248.1 180.2 172.5 144.5 124.6 110.4 88.8 70.1 61.7 
1995 57.3 50.6 40.5 34.6 29.6 28.0 26.0 28.2 25.3 24.3 25.8 27.8 
1996 28.3 28.7 34.2 33.8 43.9 44.2 45.3 47.4 56.9 
~-------------------- ------------------------------------------~ 
Inflation (rendring i forbrugerprisindekset i %) 
300.0 ---~----------~-..,.,,...--~ 
250.0 
200.0 
150.0 
100.0 
50.0 
o.o b--1-~-+--+-.,;;.+-+-~--+----l-~~=:;::::::;:::::;::!Z~R~~ 
Mar 
Jan-94 Maj Jul Sep Nov Mar Maj 
Jan-95 Jul Sep Nov Mar Maj 
Jan-96 Jul Sep Nov 
Inflation (udviklingtn over 12 miincdtr): lntlationstakten (udvikling over 12 ml\neder) er den procentuelle rendring i 
forbrugcrprisindeksel for den piigreldcnde maned i forhold til samme mAncd Aret f0r. lntlationstakten er baseret p! nationale 
forbrugerprisindeks. som ikk:e fuldt ud kan sammenlignes mcllcm ansogerlandene eller med indeks baseret pa ElJ's hannoniserede 
forbrugerprisindeks (HICP) (forskelligc mctoder. begreher og prak:sis ved beregning af forbrugerprisindeks). lnflationstakter (udviklingen 
over 12 maneder) er baseret pa I LO-data. 
133 
INDUSTRI 
1993 1994 lffl 
BNP-struktur cftcr okonomiskc aktivltetcr (NACE. lebendc priser) I ~ U DruttonationalprodUktct 
-RAstofudvinding 32.8 33 
-Fremstillingsvirksomhcd 26.6 28.7 34.6 
-Produktion og distribution af elektricitet, gac; og vand 3.9 4.2 
Maengdcindeks for industriproduktioncn eftcr NACE roruapm, "' Ar-too 
-I alt IOI.I 103.3 109.4 
-RAstofudvinding 98.6 101.8 99.4 
-Frcmstillingsvirksomhed 100.7 103.8 112.1 
-Produktion og distribution af elcktricitct. gas og vand 106.9 99.9 103.3 
BNP-struktur efter okonomiskc aktivitcter (NACE, lebende priser) -er udtryk i basispriser. Fra 1995 omfattcr data for 
fremstillingsvirksomhed r4stofudvinding, -fremstillingsvirksomhed og elektricitets-, gas og vandforsyning (C+D+E=industrien i alt). 
Maengdcindcks for industriproduktionen eftcr NACE: lndustriproduktion omfatter r4stofudvinding, fremstillingsvirksomhed samt 
clektricitets-. gas-og vandforsyning (i henhold til hovedafdeling C, D og E i NACE). lndeksene for industriproduktionen beregnes p4 
grundlag af det fysiske industrioutput for ca. 600 repr1CSCntative produkter og produktgrupper, der vmgtes med mervmrdi fra 1991 til 
faktorpriser. 
134 1996 
36 
109.9 
99.3 
112.5 
101.7 
INFRASTRUKTUR 
19s5 I 1990 I 1995 I 1996 
1 km per I 000 km2 
Jernbanenet 47.41 47.61 47.71 
km 
Motorvejsnet 727991 728161 728591 
indbyggere 
Antal lndbyggere pr. personbil I 181 101 
Antal indbyggere pr. personbil Dataene omfatter ikkc minibusser. 
135 
LANDBRUG 
1992 1993 1994 1995 
Arealanvendelse i I 000 hcktar 
-I all 23839 23839 23839 23839 
-landbrugsarcnlcr 14790 14793 14798 14797 
-skov 6682 6681 6680 6680 
-dyrkede arculcr 9357 9341 9338 9337 
-pcrmanentc gra.:sgangc og cngurcalcr 4830 4852 4872 4890 
Landbrugsarealer efter ejendomsforhold i % af landbrugnrealer 
-statsvirksomheder 30 30 28 
-kooperativer 12 12 12 
-andct 58 58 60 
1992 1993 1994 1995 
Andel afBNP i ¾ af bruttonationalproduktet 
-Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri (NACE A+B) 21 19.9 19.9 
forudgjendc lr = I 00 
Mengdeindeks for landbrugsproduktionen, brutto 110.2 100.2 104.5 
Vigtigste afgreder efter areal i I 000 hcktar 
-Korn 5757.5 6383 6553 6438.6 
-heraf hvede 1460.8 2281.6 2412.2 2480.8 
-Kartotler 219 249 249 244 
-Sukkcrroer 180 97 130 133 
-Foderrocr 47 42 39 40 
Vigtigste afgroder efter hostudbyttc i I 00 kglhcktar 
-Korn 21.3 24.2 27.7 30.8 
-heraf hvede 22.0 23.3 25.4 30.9 
-Kartofler 118.9 149.0 118.5 123.6 
-Sukkerroer 161 182.8 212.6 199.3 
-Foderroer 268.7 326.3 309.2 270.6 
1992 1993 1994 1995 
Salg eller indkeb af husdyr til slagtning i I 000 ton levendc vegt 
-svin 646 618 561 
-kva:g 330 340 298 
-tjerkrre 163 123 152 
Husdyravl (periodens udleb) antal pr. l000 heL:tar landbrugw-cal 
-kva:g 243 235 236 
-herafk0er 121 121 122 
-far 773 736 702 
antal pr. l000 hektar dyrket areal 
-svin 991 830 853 
BNP-struktur efter okonomiske aktiviteter (NACE, lobende priser) -er udtrykt i basispriser. 
Mirngdeindeks for landbrugsproduktion, brutto: Data er beregnet pi\ grundlag af det forudgi\ende i\r. 1996 
23839 
14743 
9336 
4869 
1996 
19.3 
101.8 
5847.2 
1780.6 
257 
136 
39 
24.3 
17.66 
139.5 
209.6 
1996 
594 
303 
159 
250 
133 
663 
Salg eller indkeb af husdyr til slagtning Dataene vedrnrer salg af landbrugsprodukter uden for afsnit 01: -landbrug 
136 

POLAND 
UKRAINE 
,,BOTOSANI 
....... __ \ ... /' 
I ~ ~ SUCEAVA ~ 
/ ~~ .,,..-"'-\ IASI t / ) ~ " ---. SATU MAREt / ( ' ---..__/ / ~I"' 
'\__ 1~~ BISTRli'AwNASA~ NEAMT A r 
?~ALAJ 5/ '". __ .( \ \ ,,F~· -\ VASLUI 
. ) - I / \ \ ,<./"" " . HUNGARY ,.___/'\-I ✓-)_, / V \ BACAU \ 
) • \ / ~· --A (...---~ ClW ( MURES ( HARGHITA ,-/ ( \J 
BIHOR ---\~ ,-~7 ~ ,· \ 
------._____, ( _ " '-~ ' GALATI , __ j___ ALBA ) ~ \, I ~ J ( COVASNA VRANCEA \ .. 
·• ARAD ( <..,-"' ) •s BRASOV ~--~ ,-N -~-., r""'--J I \ J \ • -~ -"., -; o-, 
z_ ·.\ f SIBIU •--"'--, .,...I''-. BUZAU _ 1 ·-.) TULCEA 
~/''-'..1--/ --....., -~ ....----( ',,_/\ " ~._J Lv •, _,.,.,,.-\ l \,, \..,,,.\ \ BRAILA 
e TIMl~--:Sf'/~,HUNEDO~ VILCEA \ AROES J \PRAHOV~ ~~r-~ _,..,..,-
) ( ------ ~ \ 0 _r~-./ \ 
' lv- DIM :vrr< IALOMfTA ' 
CARA&,;eYERW(" 8<MU \ ( \ \ ~ --;J_ e• 
J \ \ > J(~AHrA / CAlNWM IE~y ,· \ 
/.-- -...__,,_ OLT \ ( GIURGIU 
~ e I \ \ ,. 
l l_;, / 
DOW '1· ,.\_ TB.EORMAN 
YUGOSLAVIA. / / --~ 
BULGARIA Legend: Romania 
1994 
N Country boundary 
N Region boundary 
COUNTRY NAME 
REGIONNAME 
CITYNAME 
Selected major settlements: 
(1 000 Inhabitants) 
O 200_-250 
• 250-500 
•. 500-1000 
 >1000 
General information about the country: 
Age groups (in years): 
c=) <15 .. 15-65 
1111 >65 
Living standard (in 1993): ECU 975 
{GDPperoapla) 
Area: 238 391 km2 
Admilistrattve regions: 41 
Population: 22 730 600 
Sourm:~CCllffllllllonfDr ...... 
~and...,...........,.mw._.,wat:QISCO 
0 60 160km 
~ 

UKRAINE Romania 
1994 
N C9t,lntry boundary 
N Main railway line 
. I Ferry connection 
N Motorway 
N National road, Double lane 
I\V National road· 
N Principal road 
N -Main na'ligable waterway 
lnfraslruclln dala no1 available for UA and MD 
Selected major settlements: 
(1 000 lnhabitan1s) 
o· 200-·250 
• 250-500 
 500-1000 
 ->.1000 
General information about the country: 
Age groups (in years): 
[:=1 <15 
1111 15-65 
1111 >65 
Living standard (in 1993): ECU 975 
(CIDP.-..... 
Area: 238 391 km2 
Administrative~= 41 
Population: 22 730 600 
Somm:NllllaNIOGMllllllonlar811111111ca ~ .. ......., ......... ,__.aat:GISCO 
0 50 1501cm 
~ 


ISSN 0254-1459 
KOM(97) 2003 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 01 06 
Katalognummer CB-C0-97-383-DA-C 
ISBN 92-78-22958-X 
Kontoret for De Europreiske Frellesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
/34