BEGRUNDELSE

I henhold til artikel 395, stk. 1, i direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (herefter "momsdirektivet") kan Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen give en medlemsstat tilladelse til at indføre særlige foranstaltninger, der fraviger bestemmelserne i nævnte direktiv, for at forenkle momsopkrævningen eller for at undgå visse former for momsunddragelse eller momsundgåelse.

Ved brev registreret i Kommissionen den 18. februar 2021 anmodede Ungarn om tilladelse til fortsat at fravige momsdirektivets artikel 193 for så vidt angår den momsbetalingspligtige person i forbindelse med visse leveringer, som foretages af en afgiftspligtig person, der er under likvidation eller er genstand for en anden procedure, hvorved det fastslås, at denne er insolvent. I overensstemmelse med momsdirektivets artikel 395, stk. 2, underrettede Kommissionen ved brev af 7. april 2021 de øvrige medlemsstater om Ungarns anmodning. Ved brev af 8. april 2021 meddelte Kommissionen Ungarn, at den rådede over alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for at kunne vurdere anmodningen.

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

I henhold til momsdirektivets artikel 199, stk. 1, litra g), kan medlemsstaterne fastsætte, at den afgiftspligtige person i forbindelse med levering af fast ejendom, der bliver solgt af domsskyldneren som led i en tvangsauktion, er modtageren (herefter "ordningen for omvendt betalingspligt"). I 2017 anmodede Ungarn om en udvidelse af anvendelsen af ordningen for omvendt betalingspligt til at omfatte levering af investeringsgoder og levering af andre varer og tjenesteydelser med en markedsværdi på mere end 100 000 HUF (ca. 275 EUR) på leveringstidspunktet, hvis den afgiftspligtige person, som leverer varer eller tjenesteydelser, er under likvidation eller genstand for en anden procedure, hvorved det fastslås, at denne er insolvent. Denne fravigelse blev indrømmet ved Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/789 indtil den 31. december 2021. Investeringsgoder er typisk værktøjer, maskiner og genstande af høj værdi. Ifølge Ungarn er der således et stort antal transaktioner, der overstiger tærskelværdien på 100 000 HUF og foretages af insolvente afgiftspligtige personer. Det lykkes sjældent kurator at betale den skyldige moms, eftersom dette beløb skal anvendes til at afvikle tidligere fordringer. Samtidig kan køber, der er en afgiftspligtig person med fradragsret, stadig fradrage den påløbne moms, hvilket har negativ virkning for budgettet og i bund og grund finansierer likvidationen. Ungarn har også registreret tilfælde af svig, hvorved virksomheder, der er under likvidation, har udstedt falske fakturaer til aktive virksomheder og dermed reduceret deres skyldige skat betydeligt, uden garanti for at udstederen ville betale den skyldige moms. Selv om tal fra Ungarns nationale skatte- og toldforvaltning viser et støt fald i antallet af insolvensbehandlinger i perioden 2017-2020, vil de økonomiske virkninger af covid-19-udbruddet kunne føre til en markant stigning i antallet af likvidationer i den nærmeste fremtid, hvilket gør det nødvendigt at bevare ordningen for omvendt betalingspligt for disse transaktioner. Ungarn anfører derfor, at der er et behov for at beskytte momsindtægterne og budgetmæssige interesser i lyset af det antal afgiftspligtige personer, der har økonomiske vanskeligheder og samtidig foretager ovennævnte leveringer. Ifølge Ungarn er ordningen med omvendt betalingspligt et effektivt middel til at nå dette mål. Den insolvente afgiftspligtige person ville ikke skulle svare moms, kunden straffes ikke, og det undgås, at statskassen mister indtægter.

Selv om Ungarn har anmodet om en forlængelse af tilladelsen indtil den 31. december 2026, foreslås det, at der gives tilladelse til, at fravigelsen forlænges indtil den 31. december 2024. En fravigelse, som gør det muligt at anvende ordningen for omvendt betalingspligt, er en sidste udvej, og varigheden bør så vidt muligt begrænses. Samtidig bør den nævnte periode være tilstrækkelig til at gennemføre andre konventionelle foranstaltninger, der kan mindske tabet for statskassen, navnlig med hensyn til de tab, der er forbundet med svigagtig adfærd, således at en yderligere forlængelse af denne forstaltning undgås.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

•Retsgrundlag

Artikel 395 i momsdirektivet.

•Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

I betragtning af den bestemmelse i momsdirektivet, som det bygger på, hører forslaget under Den Europæiske Unions enekompetence. Nærhedsprincippet finder derfor ikke anvendelse.

•Proportionalitetsprincippet

Afgørelsen vedrører en tilladelse, der indrømmes en medlemsstat på dennes egen anmodning, og udgør ikke en forpligtelse. På grund af fravigelsens begrænsede anvendelsesområde står den særlige foranstaltning i rimeligt forhold til det tilstræbte mål, nemlig at forenkle momsopkrævningen og bekæmpe momsunddragelse. Den går ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

•Valg af retsakt