KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83)  260 endelig udg. 
Bruxelles,den  20 maj 1983. 
FORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE 
OM RAMMEPROGRAMMET FOR  FAELLESSKABETS  VIDENSKABELIGE 
OG TEKNISKE  AKTIVITETER 1984-1987 
(Meddelelse  fra Kommissionen  til Rådet og Europa-Parlamented) 
KOM(83)  260 endelig udg. 

INDHOLD 
- Indledning 
- 1) Kriterier  for valg af emner i den fælles 
strategi  for FU&D 
- 2) Medlemsstaternes  deltagelse  i den fælles 
strategi 
- 3) Iværksættelse af  rammeprogrammet 
. Planlægning af  FU&D-aktiviteter 
. Regelmæssige  revisioner 
. Budgetforelæggelse 
. Finansiering  af rammeprogrammet 
- Udkast  til Rådets afgørelse 
- Bilag: 
. Bilag I :  Meddelelse  til Rådet og  Europa-Parlamentet 
fra Kommissionen  om forslag  til en euro­
pæisk strategi  for videnskab  og teknik: 
rammeprogram 1984-1987 (K0M(82)  865 en­
delig udg. af  21.12.82) 
. Bilag II : Emneområder og  emner - Kommissionens  sup­
plerende  oplysninger  og ændringer i  for­
hold til de oprindelige forslag  i doku­
ment K0M(82)  865 endelig  udg. 

-1-
INDLEDNING 
Rådet (forskningsministrene)  gennemgik  og drøftede på 
mødet den 8.  februar  1983 Kommissionens  meddelelse 
"Porslag  til en europæisk  strategi  for videnskab  og 
teknik : Rammeprogram  1984-1987"  (K0M(82)  865 endelig 
udg.). 
Dette rådsmøde  konkluderede  bl.a. 
" Rådet er  enig i Kommissionens  grundlæggende mål,  nem­
lig at fremme  koncentrationen  af  alle europæiske  forsk­
nings- og udviklingsaktiviteter,  det være sig på  natio­
nalt eller på fællesskabsplan, således at det  bliver mu­
ligt at nå  generelle  fælles mål, som  opstilles  efter 
fælles overenskomst  inden for rammerne  af en samlet 
strategi." 
" Rådet  understreger  betydningen  af en fællesskabsforsk-
ning med henblik  på at  forbedre industriens  og landbru­
gets konkurrenceevne  samt at skabe større uafhængighed 
på energiområdet og en  bedre miljøbeskyttelse." 
"Selv om Rådet  indser det nødvendige i en  afbalanceret 
udvikling  i udgifterne,  er det dog i  overvejende  grad 
enig i nødvendigheden af at forøge Fællesskabets ud­
gifter  til forskning  og udvikling  i deres omfang  i for­
hold til de øvrige  udgifter  på Fællesskabets  samlede 
budget med forbehold  af yderligere oplysninger  vedrø­
rende visse budgetmæssige  virkninger,  der blev omtalt 
under drøftelsen." 
Foruden  disse budgetmæssige bemærkninger ønskede Rådet 
supplerende  oplysninger  om: 
- kriterier  for udvælgelse af  specifikke  emner og 
forskningsprogrammer, 
1) Baseret  på udkast til protokol udarbejdet  af Rådeta 
generalsekretariat  efter samlingen  den 8.2.193'."j. 

-2-
- ressourcernes  samlede  omfang  og fordeling  mellem de 
vigtigste  sektorer  (emneområder), 
- forbedring  af de  strukturer  og procedurer,  efter 
hvilke Fællesskabets  forsknings-  og udviklingspro­
grammer for øjeblikket  udarbejdes,  godkendes  og 
gennemføres. 
Formålet med nærværende  meddelelse  og de supplerende 
oplysninger  i bilag II er på den ene  side at forelægge 
udkastet  til afgørelse, som  formaliserer  Kommissionens 
forslag,  og på den  anden side at fremkomme med de ønske­
de nærmere  oplysninger  (dog med  undtagelse  af oplysnin­
ger om strukturer  og procedurer,  som allerede  er omhand­
let i et særskilt  dokument  fra Kommissionen 1^). 
På grundlag  af den  oprindelige  meddelelse  (bilag  I) og 
de supplerende  oplysninger skulle  Rådet som  forudset  i 
konklusionerne  fra samlingen  den 8.  februar  1983,  "kunne 
nå frem  til en aftale om det første rammeprogram for 
Fællesskabets  forsknings-  og udviklingsaktiviteter  i lø­
bet af første halvår af  1983". 
Med henblik  h^rpå anmoder  Kommissionen  om Parlamentets 
udtalelse  og foreslår Rådet at  vedtage  den afgørelse, 
der indgår i  dette dokument. 
1) K0M(83) 143  endelis udg.  "Meddelelse  til Rådet fra Kommissionen  om strukturer  og procedurer  i den fæl­
les politik  for videnskab  og teknologi". 

-3-
1) KRITERIER  FOR VALG AE  EMNER I DEN FÆLLES  STRATEGI  FOR  
FORSKNING,  UDVIKLING  OG DEMONSTRATION 
Som grundlag  for de  politiske  valg, der skal træffes på 
fællesskabsplan -  under hensyntagen  til de forskellige 
medlemsstaters  potentiel  og behovet  for at  advikle  det -
har Kommissionen  foreslået fem  kriterier  til fastlæg­
gelse af de  specifiklee  videnskabelige  og tekniske ernner, 
der skal  udvælges.  Disse fem kriterier  supplerer  og kom­
pletterer  hinanden,  og de  udelukker  på ingen måde hinanden. 
Lad os her  uddybe  disse  kriterier  og illustrere  dem med 
nogle konkrete  eksempler. 
a) Kriterier,  som angår fællesskabsdirnensionen 
- Omfanget  af nødvendigt  personale  og finansielle  midler 
Her skal  vælges  videnskabelige  og tekniske  emner, 
der personalemæssigt,  finansielt  og teknisk  er af 
et sådant  omfang,  at de ikke kan virkeliggøres na­
tionalt.  Til eksempel  kan nævnes  kontrolleret  ter­
monuklear  fusion,  som på  lang sigt skal muliggøre en 
mærkbar  nedbringelse  af Fællesskabets energimæssige 
afhængighed ved at  fremme denne nye energikilde,  der 
anvender  praktisk taget  uudtømmeligt og  universelt 
forekommende  brændsel; de  midler,  der er nødvendige 
for at nå  dette mål, både personalemæssigt og  finan­
sielt, overgår  langt den enkelte stats  muligheder, 
og et europæisk  eller internationalt  samarbejde  er 
derfor nødvendigt. 
- Det potentielle  markeds  størrelse 
Det drejer sig  her om  videnskabelige  og tekniske  mål, 
hvis virkeliggørelse er  betinget  af et  stort marked 
eller et ordnet marked.  Som illustrerende  eksempel 
kan tages  udviklingen  af nye  informationsteknolo­
gier og de markedsproblemer,  den allerede  på det se­
neste har voldt, og som er  endnu mere akutte i dag. 

-4-
Manglende  samarbejde  og spredning  af de europæiske 
firmaers forskningsaktiviteter  i den forgangne  tid 
(f.eks.  inden for farve-tv)  har i  talrige  tilfælde 
forårsaget en  opsplitning  af markedet,  som har  vist 
sig at være  bekostelig  for alle parter.  En vis harmo­
nisering,  eller snarere  forudgående  standardisering, 
som fælles  forskning  indebærer,  ville have haft ind­
lysende  gunstige virkninger.  Der bør i  denne sammen­
hæng mindes om den  politik,  der er  blevet ført i  Japan 
og i USA. 
Den udvikling,  der i dag  sker inden for disse teknolo­
gier, og den  kraftige  og forskelligartede  efterspørg­
sel indebærer en  forsknings-  og produktionsindsats 
af et betydeligt  omfang  i videnskabeligt udviklede 
lande. Ydeevne  og pålidelighed er ved  siden af omkost­
ningerne  afgørende  for, at forsknings-  og produktions­
centre gennem  innovation ikke  sakker  bagud i den  inter­
nationale  konkurrence.  De investeringer,  der skal vide­
reføres,  og især påtænkes for  fremtiden,  er af et så­
dant omfang,  at de for Fællesskabets  stater  på afsæt-
ningsplan  kræver  mindst et europæisk  marked,  der ofte 
er et nødvendigt springbræt  til verdensmarkedet. 
ESPRIT-programmet  opfylder  i selve sin  udformning  for 
en stor dels  vedkommende  dette kriterium. 
- Tværnational  karakter 
I denne  forbindelse  fastlægges de  videnskabelige  og 
tekniske  mål, der for at  kunne virkeliggøres kræver 
udvikling  af aktioner  af international karakter.  Mil­
jøbeskyttelse kan  direkte  anvendes  til at illustrere 
dette kriterium,  som for øvrigt  tydeligt  indgår i det 
mål, der er  fastsat  i traktaten,  om at  forbedre leve­
vilkårene for  medlemsstaternes  borgere. 
Faktisk kan talrige  specifikke  mål vedrørende miljø 
og forebyggelse  af gener kun nås ved  samarbejde  på 
fællesskabsplan. Det er  indlysende,  for at  gentage  et 
forskningsemne,  der for  nylig er blevet foreslået af 
en medlemsstat,  at de  indviklede processer,  som i 

-5-
tilfældet med  forringelse  af skovene  (sur nedbør),  må 
analyseres  og vurderes inden  for rammerne  af et  euro­
pæisk,  eller snarere  internationalt  samarbejde,  hvis 
man ønsker at  finde en løsning på de  dermed  forbundne 
problemer. 
b) Kriterier,  som angår  "betydningen  for Fællesskabet" 
- Samfundsbehov 
Her kommer de mål i  betragtning,  der består i at op­
fylde identiske  eller ensartede  samfundsbehov  i medlems­
staterne.  I talrige  tilfælde  berettiger arten  af visse 
videnskabelige  og tekniske  problemer  faktisk  en tilstræ­
ben af fælles løsninger. Både for at undgå unødvendige 
overlapninger  og for at  fremme  harmoniseringen  af de 
valgte metoder  og fremgangsmåder gør et  systematiseret 
samarbejde  det muligt at løse mange af  disse fælles 
problemer  med færre  omkostninger.  Et særlig iøjnefalden­
de eksempel  er her  fremme af nuklear  fissionsenergi, 
og navnlig forbedring  af sikkerheden  i kraftværker. 
- Støtte  til Fællesskabets  overordnede  målsætninger 
Denne overskrift  dækker de  videnskabelige  og tekniske 
emner, der skal vælges for at  bidrage  til iværksættelse 
af aktioner,  der allerede  er blevet besluttet  på fælles­
skabsplan,  eller med henblik  på at fastlægge nye  aktio­
ner, hvis  fælles  interesse,  fællesskabsinstitutionerne 
har anerkendt. 
Det drejer  sig f.eks. om specifikke  mål, der  hovedsage­
lig virkeliggøres som støtte for en særlig fællesskabs-
aktivitet  - f.eks.  politikken  for udviklingshjælp -
eller som hjælp  til at udvikle  og nøje fastlægge  grund­
laget for kommende  fællesskabspolitikker.  Til illustre­
ring heraf kan nævnes råstoffer. 
Til dette kriterium  hører ligeledes  aktiviteter,  der 
skal udvikles,  eller ekspertviden,  der skal sikres,  for 
at opfylde  behovene  i Kommissionens  tjenestegrene,  der 
er ansvarlige  for gennemførelse af de  forskellige  fæl­
lesskabspolitikker,  såsom  socialpolitikken. 

-6-
Disse fem kriterier,  der direkte  anvendes  til at fore­
tage valg af emner  til rammeprogrammet  1984-1987"^  , 
falder således  alle i tråd med et væsentligt  anliggende 
hvordan kan man -  til Fællesskabets  fordel  - hensigts­
mæssigt og  relevant  udnytte  den europæiske  dimension? 
FU&D forudsætter  investeringer  på mellemlang  og lang 
sigt, ofte i betydeligt  omfang. Hvordan  kan man  dele 
risici og omkostninger?  Hvordan  kan man  sikre den 
nødvendige  stabilitet  og kontinuitet?  Hvordan  undgår 
man, at  forskningsfronten  slår revner? 
Fælles aktioner  kan ofte være det  bedste  svar på disse 
grundlæggende spørgsmål. 
1) Jf. oversigten  i slutningen  af bilag II "Valgmulig­
heder og emner" til dette  dokument. 

-V-
2) MEDLEMSSTATERNES DELTAGELSE I DEN FÆLLES  STRATEGI 
kriterierne  for de  ovenfor  anførte  vaig Kan opfat tes el­
ler modtages  forskelligt  i EF's  medlemsstater,  på grund 
af landenes  forskellige  FU&D-strategier  og -potentiel. 
Derfor foreslår  Kommissionen,  at Rådet og  Parlamentet 
med en formel vedtagelse  af rammeprogrammet  anerkender: 
a) muligheden  for blandt de aktioner,  der skal gennemfø­
res for at nå de fælles mål, at  medtage  aktioner,  der 
ikke indebærer  alle medlemsstaters  deltagelse, 
b) muligheden  for at  deltage  finansielt  i nationale el­
ler internationale aktioner  - der er  under udarbej­
delse eller  allerede  i gang - når  disse omfatter  mål 
af fælles  interesse, fastlagt  i rammeprogrammet. 
Disse to muligheder  kan med  fordel  anvendes  i forbindelse 
med et  globalt  rammeprogram  for en firårig  periode,  mens 
de vanskeligt  eller snarere  umuligt  kunne komme i be­
tragtning  i forbindelse  med sektorbestemte  handlings­
programmer. 
Et rammeprogram  for alle Fællesskabets  videnskabelige 
og tekniske  aktiviteter  gør det  faktisk muligt  at fore­
ne den fælles  interesse  og de  nationale  eller  regionale 
interesser  - der omsættes ved  uensartede  prioriteter, 
en afspejling  af de forskelle,  der består  mellem  hver 
enkelt medlemsstats  politik  - både på  nationalt plan  og 
gennem det internationale videnskabelige  og tekniske 
samarbejde,  som medlemsstaterne  er med i  eller påtænker. 
Denne nye fremgangsmåde, der  direkte opfylder  Kommissio­
nens ønske om  inden for Fællesskabet at  kunne træffe de 
mest hensigtsmæssige  valg mellem  nationale, internatio­
nale eller fællesskabsdækkende  aktioner,  ville føre  til: 
- en helhed af fællesskabsaktioner,  fastlagt  i program­
mer eller ikke (f.eks. stimuleringsaktioner),  der be­
stemmes ved rammeprogrammet  og med en  kombination  af 
aktiviteter,  hvori  alle ti deltager,  eller  aktivite­
ter med skiftende deltagerantal, 

-8-
- ved Fællesskabets  eventuelle deltagelse  - i en  birolle  -
i store nationale og/eller internationale1^  programmer, 
der kan spænde  fra grundforskning  til industriforskning. 
En sådan  deltagelse  ville kun undtagelsesvis  medføre, 
at Fællesskabet  stod som  xeder e^er 3om  tuj.svarj.xg  i or 
forvaltningen  af aktionerne,  men ville til  gengæld i 
alle tilfælde åbne  adgang for alle medlemsstater  til at 
få kendskab  til resultaterne  af disse programmer. 
En sådan  udvikling  i den fælles  FU&D-politik vil  dog kun 
kunne sikres  på sundt og utvetydigt grundlag,  i det om­
fang : 
- Rådet og  Parlamentet  klart engagerer  sig politisk  for 
gennemførelse af  rammeprogrammet  i sin helhed, 
- den nødvendige  finansielle  støtte  til gennemførelsen 
afholdes  over Fællesskabernes  budget  (egne  ressourcer), 
- videnudbredelsen  sikres,  undtagen  i begrundede  tilfælde, 
på grundlag  af fællesskabsregler, der  giver alle med­
lemsstater  adgang  til oplysninger  og resultater, 
- oplysninger  vedrørende  nationale  politikker,  og især 
nationale planer  vedrørende  FU&D på mellemlang  sigt, 
regelmæssigt  meddeles  fællesskabsinstitutionerne  (vig­
tige elementer  for fællesskabsinstitutionerne  til vur­
dering af aktioner,  der bedre kan gennemføres af en 
del af medlemsstaterne,  og af  hvilken deltagelse  der 
skal påtænkes).  Disse oplysninger skal  omfatte  medlems­
staternes  igangværende  eller påtænkte  internationale 
samarbejde  på det  videnskabelige  og tekniske  område. 
1) For så vidt angår store internationale  programmer 
skal såvel bilaterale  som multilaterale  aktioner, 
der er iværksat  eller under udarbejdelse, tages  i 
betragtning. 

-9-
3) IVÆRKSÆTTELSE AE RAIMEPRO  GRAMMET 
a) Planlægning af FUM)-aktivitetér 
Rammeprogrammet  definerer samtlige specifikke viden­
skabelige  og tekniske  mål, der  skal tjene  som grund­
lag for fastlæggelse af  handlingsprogrammer  og akti­
vitetsplaner  for Fællesskabet, som  opfylder  de fast­
lagte behov (målsætninger) og  svarer  til den valgte  
prioritering  (afvejninger). 
Rammeprogrammet  er således  ikke blot  en videnskabelig  
og teknisk  planlægningsvejledning, men også en  finan-
sieringsvejledning , som fællesskabsinstitutionerne 
har opstillet  for over for de  ansvarlige  for program­
lægningen at anføre det  relative  omfang  af den  ind­
sats, der skal iværksættes. Dv;nne  finansieringsover­
sigt opdelt efter  emne gør det i øvrigt  muligt for 
Rådet og  Parlamentet  ved enhver forelæggelse af nye 
programmer  eller handlingsprogrammer  at kontrollere, 
om rammeprogrammets  mål gradvis  virkeliggøres. 
Når rammeprogrammet  er godkendt,  sendes det med  hen­
blik på iværksættelse  til alle tjenestegrene  og viden 
skabelige  og tekniske udvalg ansvarlige  for de  for­
skellige  sektorer  med henblik  på udarbejdelse  af pro­
gramforslag. 
Hvert sektorbestemt  forslag (handlingsprogram),  som 
Kommissionen  forelægger,  vil ud over det videnskabe­
lige og tekniske indhold  af de foreslåede  aktioner 
og omfanget  af personalemæssige og  finansielle  midler 
der skønnes nødvendige, fastlægge og præcisere: 
- det/de af rammeprogrammets  emneområder og  emner, 
som det pågældende  forslag  omhandler, 
- finansieringsandelene c)  i procent  fordelt  på de 
forskellige  behandlede  emner,  dvs. -  udtrykt  fi­
nansielt  - f oruo.l i ii; ••; af bevillingerne  i do L ..'.gli­
dende forslag  mellem de forskellige  emner i ramme­
programmet  . 

-lo-
Denne metode,  som Kommissionen  går ind  for, byder -J,. 
tre fordele: 
- til stadighed  at bevare  begrebet  videnskabelige  ·.){* 
tekniske  mål inden for mekanismerne  for program -
udarbejaeise, 
- for hvert enkelt  forslag  af muliggøre en  vurdering 
på politisk  plan (i  Kommissionen,  Rådet,  Parlamen­
tet) af virkningerne  for virkeliggørelse af de mal 
og prioriteter,  fællesskabsinstitutionerne har 
'fastlagt, 
- at gøre det  lettere  at evaluere  de videnskabelige 
og tekniske  resultater  af programmerne  i forhold 
til de fastlagte  mål. 
b) Regelmæssige  revisioner 
Eftersom selve  begrebet  med ramme  pr o g'r am er en væsent­
lig ændring i  forhold  til de hidtil anvendte  fremgangs­
måder, vil det være hensigtsmæssigt at  vurdere  og 
gradvis supplere  metoderne  for udformning  og revision. 
lied henblik  herpå bør det første  rammeprogram  for 
1984-1937  regelmæssigt gennemgås i de første år af 
iværksættelsen. 
Da det  forholder sig  sådan, mener  Kommissionen,  der 
ønsker at fastlægge et  solidt og stabilt  grundlag  Tor 
Fællesskabets  .Indsats  på det  videnskabet ige  og tek­
nologiske  område, at rammeprogrammerne på  disse områ-
der bør løbe  over en firårig  periode. 
Det kræves således, at fællesskabsinstitutionerne 
hvert fjerde  år tager  stilling til  emneområderne og 
de overordnede  mål, de  finansielle  ambitioner,  samt 
hvilken  procentdel  af Fællesskabets  budget  der skal 
helliges  videnskabelige  og tekniske  aktiviteter. 
På grund af usikkerhedsmomenterne  o:nkring  de samfunds­
økonomiske  forhold  og den  udviklingstakt,  som præger 
teknik og videnskab,  forekommer  det imidlertid  ønske­
ligt at fastsætte, at  ra.imueprogrammerne  gennemgå:: 
hvert andet år for om nødvendigt at  nyvurdere  og u..i-
ordne prioriteterne  og den vægt, de  forskellige  emner 
tillægges. 

_11-
Uåv de pågældende  revisioner finder sted, vil  Koran  i. s-
sionen fremlægge  prognoser  om mål og  finansiering  for 
yderligere  to år. 
Kommissionen  mener følgelig, ai  revisionen  af del  
første rammeprogram  for 1984-1987  bør finde sted.  i 
andet halvår af 1985 i  tilknytning  til en gennemgang 
af udsigterne  for 1988 og 1989. 
For så vidt angår  forslaget  til det andet ramme program , 
vil det blive forelagt  Rådet og  Parlamentet  ved ud­
gangen af 1986 med  henblik  på vedtagelse  i første 
halvdel 1937, og  dette forslag  vil dække perioden 
1988-1991. 
Kommissionen  mener,  at Rådet ved den  revision,  der er 
fastsat  til udgangen  af 1985,  skal træffe  politisk 
beslutning  om mål og  midler for 198S og 1989 for at 
lette udarbejdelse  og vedtagelse  af det  andet ramme­
program.  Før dette forslag  fremsættes  formelt,  skulle 
den erfaring,  der indhøstes i 1984 og 1935,  give et 
tilstrækkeligt  vurderingsgrundlag. 
c) Budgetforelæggelse 
Hvert år under budgetproceduren  vil der til Rådet og 
Parlamentet  blive  udarbejdet  en rapport  om rammepro­
grammets  iværksættelse. Som  ovenfor  anført  vil denne 
rapport - som  funktion  af fastlagte  og foreslåede 
programmer  og/eller  handlingsprogrammer  - nærmere an­
give, hvor mange af  midlerne  i rammeprogrammer  der er 
disponeret over  efter emne, og  programmets  gennemførel­
se fordelt  på sektorer.  De politiske  instanser vil  med 
denne rapport  således  hvert år have mulighed  for at 
bedømme den  gradvise  realisering  af den  fastlagte  stra­
tegi, og om det  eventuelt  er hensigtsmæssigt  delvis at 
ændre, øge eller revidere indsatsen. 
Denne rapport  præciserer og foreslår for øvrigt  hvert  
år hvilken  grundstamme,  der skal prioriteres  højest i 
aktionen "Stimulering  af Fællesskabets  videnskabelige 
og tekniske  potentiel". 

-12-
d) Finansiering al'  rammeprogrammet 
Takten for rammeprogrammets  forpligtelsesbevillinger 
ville kunne  opstilles  som nedenfor  (i. mi o ECU 1982-
værdi), på baggrund  af den  takt, hvormed  der er  ind­
gået forpligtelser  vedrørende  aktioner  hidtil  godkendt 
af Rådet,  takten for de  aktioner,  Kommissionen  fore­
slår, og en antagelse  af udviklingen  tidsmæssigt  sva­
rende til de aktioner,  der skal iværksættes: 
1982 I alt 1984-87 1984 1985 198 G l')87 
567 3.750 •' 970 1.040 
Under hensyntagen  til de programmer,  der allerede  er 
vedtaget,  de forslag,  Kommissionen  har forelagt  og 
endelig på grundlag  af en  vurdering  af den  type aktio­
ner, der senere måtte  blive foreslået som  funktion  af 
rammeprogrammets  mål, kan man nå  frem til følgende 
samlede  fordeling  af de påregnede  midler: 
Fællesskabsaktioner med  delvis finansiering 
(F&U-aktioner  med omkostningsdeling,  demon­
strationsprojekter) 75^ 
Fællesskabsaktion med  fuld finansiering 
(direkte aktion, stimulering,  under­
søgelser) 23/o 
Samordnede  aktioner 
(hvor kun koordineringen  finansieres)  2l/o 
Det bør understreges,  at denne fordeling  kun er  vej­
ledende med hensyn  til de forskellige  størrelsesorde­
ner. Kommissionen  har påtænkt. 
1) Disse tal sjfral præciseres i  henhold til det fore­løbige budgetforslag, der i nær  fremtid ved tages 
ai Kommissironen. 

Forslag  til 
RÅDETS AFGØRELSE 
OM ET RAMMEPROGRAM FOR  FÆLLESSKABETS  AKTIVITETER 
INDEN FOR FORSKNING,  UDVIKLING  OG DEMONSTRATION 
OG OM RAMMEPROGRAMMET  1984-1987 

Forslag  til 
RÅDETS AFGØRELSE 
OM ET RAMMEPROGRAM FOR  FÆLLESSKABETS  AKTIVITETER 
INDEN FOR FORSKNING,  UDVIKLING  OG DEMONSTRATION 
OG OM RAMMEPROGRAMMET  1984-1987 
RÅDET FOR DE  EUROPÆISKE FÆLLESSKABER  HAR -
under henvisning  til traktaten  om oprettelse  af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig  artikel  235, 
under henvisning  til traktaten  om oprettelse  af Det 
europæiske Atomenergifællesskab, særlig  artikel  7, 
under henvisning  til forslag  fra Kommissionen, 
under henvisning  til udtalelse  fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning  til udtalelse  fra Det økonomiske  og 
sociale Udvalg,  og ud fra følgende  betragtninger: 
I henhold  til EØF-traktatens  artikel  2 har  Fællesskabet 
blandt andet  til opgave at fremme en harmonisk  udvik­
ling af den  økonomiske  virksomhed  i Fællesskabet  som 
helhed, en varig og afbalanceret  ekspansion  og en hur­
tigere højnelse  af levestandarden;  hvad Fællesskabets 
virke med de  nævnte mål for øje indebærer  er nærmere 
fastsat i traktatens  artikel  3; 
Rådet har givet udtryk  for sin vilje i resolutionen 
af 14.1.74  om samordningen  af den  nationale  politik 
og om definitionen  af aktioner  af fællesskabsinteresse 
på det videnskabelige  og teknologiske  område; 
udviklingen  af en fælles  strategi  for videnskab  og 
teknik indebærer,  at Fællesskabets  institutioner  re­
gelmæssigt  må fastsætte målene for  denne strategi  og 
de fornødne  midler  til gennemførelse  heraf; 

-2-
Rådet har på  sine samlinger  den 9·  november  1981, 
8. marts og 30.  juni 1982 samt 8. februar  1983 be­
kræftet  betydningen  af at præcisere og fastlægge 
den fælles  strategi  for videnskab  og teknologi  i 
flerårige  rammeprogrammer,  som omfatter  alle akti­
viteter  inden for videnskab  og teknik,  der er iværk­
sat eller  skal gennemføres i medfør af  traktaterne; 
i Kommissionens  meddelelse  til Rådet af 21.  december 
1932 (K0M(82)865  endelig  udg.)  anslog Kommissionen, 
at den procentdel  af Fællesskabets  budget,  der nødven­
digvis må afsættes  til finansiering  af Fællesskabets 
FU&D-aktiviteter,  bør nå op på ca. 4^ årligt af  Fæl­
lesskabets midler  ved udgangen  af den  periode,  der 
omfattes  af rammeprogrammet  1984-1987; 
Rådet er, på  linje med Europa-Parlamentets  ønsker om 
en omstrukturering  af Fællesskabets  budget  til fordel 
for forskningen,  i høj  grad enig  i, at det er nødven­
digt at øge Fællesskabets  udgifter  til forskning  og 
udvikling,  og i deres relative  betydning  i Fællesska­
bets samlede budget; 
traktaten  om oprettelse  af Det europæiske økonomiske 
Fællesskab  indeholder ikke  den fornødne  hjemmel  til 
de hertil krævede  foranstaltninger; 
Udvalget  for videnskabelig  og teknisk Forskning  (CREST) 
har afgivet udtalelse  om Kommissionens  forslag  -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 

- 3— 
Artikel 1 
1) Der iværksættes en. fælles  strategi  for videnskab  og 
teknik på de  betingelser,  der er  fastsat  i denne 
afgørelse. 
2) Den i stk. 1 omhandlede  fælles  strategi udvikles  i 
overensstemmelse  med Fællesskabets øvrige  strategier 
og politikker. 
Artikel 2 
Den fælles  strategi  for videnskab  og teknik fastlægges 
hvert fjerde  år i et  generelt  rammeprogram, som  omfat­
ter de mål for  videnskab  og teknik,  der skal nås på 
fællesskabsplan.  Kommissionen  iværksætter  herefter  de 
programmer,  der svarer  til denne målsætning, med  hen­
blik på udformning,  tilpasning  eller ændring af Fælles­
skabets igangværende  eller kommende  videnskabelige 
aktiviteter  i den  periode,  der omfattes  af rammepro-
grammet. 
Artikel 5 
På forslag  af Kommissionen  og efter udtalelse  fra Europa-
Parlamentet 
- vedtager  Rådet hvert fjerde  år det  generelle  rammepro­
gram og vejledende  rammer for de  finansielle  midler 
til gennemførelsen  heraf, 
- vedtager  Rådet prioriteterne  og en vejledende  oversigt 
over vægtfordelingen  mellem rammeprogrammets  forskel­
lige emner og emneområder  under hensyntagen  til de fi­
nansielle  angivelser  i ovennævnte flerårige rammer, 
- gennemgår og - om nødvendigt - ændrer Rådet  hvert 
andet år rammeprogrammet, 
- vedtager  Rådet, på  grundlag  af det  vedtagne  rammepro­
gram og efter de i traktaterne fastsatte  fremgangsmå­
der, de forskellige  forsknings-, udviklings-  og demon­
strationsprogrammer  samt programkomplekser  (sektorbe­
stemte handlingsprogrammer)  i den  periode,  der er om­
fattet af rammeprogrammet. 

-4-
Artikel 4 
Uden at dette i øvrigt indskrænker de  funktioner,  der 
udøves af det  udvalg,  der omhandles  i artikel  4 i 
traktaten  af 8.  april 1965 om  oprettelse  af et  !':;.]. '.os 
Råd og en fælles  Kommission  for De europæiske Fælles­
skaber, bistår Det  overordnede  Udvalg for Videnskab  og 
Teknik, der er  nedsat ved Rådets afgørelse af , 
Rådet med at træffe  beslutning  om dette rammeprogram 
og de regelmæssige  revisioner. 
Artikel 5 
For perioden  1984-1987  er rammeprogrammets  emneområder 
og emner  fastsat  i oversigten  i bilaget,  som udgør en 
integrerende  del af  denne afgørelse. 
På grundlag heraf  iværksætter  Kommissionen  de program­
mer, der svarer  til disse emneområder og  emner. 
De finansielle  skøn, der er anført i  oversigten  i bi­
laget for de  forskellige  tilstræbte mål,  skal betragtes 
som vejledende  for planlægningen af  handlingsprogrammer. 
Artikel 6 
Som mål for  bidraget  til Fællesskabets  aktiviteter 
inden for forskning,  udvikling  og demonstration  sættes 
4?o af Fællesskabets  budget ved udgangen  af den  periode, 
der er omfattet  af det ved  denne afgørelse  fastlagte 
rammeprogram. 

OVERSIGT  OVER EMMERNE  OG DB BELØB, DER SKØNNES  
NØDVENDIGE  HERTIL 
l.iio ECU1) io 
1. Fremme af  landbrugets  og fiskeriets  130 3,5 
konkurrenceevne 
- Forbedring  af landbrugsproduktivi-
teten og forbedring  af produkterne: 
landbrug  115 
fiskeri 15 
2. Fremme af  industriens  konkurrenceevne  1060 28,2 
- Fjernelse  og mindskelse  af hindringer  30 
- Nye teknikker  og nye  produkter  til de 
traditionelle  industrier  350 
- Nye teknologier  680 
3. Bedre forvaltning  af råstoffer 80 2,1 
4. Bedre forvaltning  af energiressourcer  1770 47,2 
- Udvikling  af nuklear fissionsenergi  460 
- Kontrolleret  termonuklear  fusion  480 
- Udvikling  af vedvarende  energikilder  310 
- Rationel udnytteise  af energien  520 
5. Styrkelse  af udviklingsbistanden  150 4,0 
6. Forbedring  af leve- og arbejdsvilkår 385 10,3 
- Forbedring  af sikkerheden  og sundheds­
beskyttelsen  190 
- Miljøbeskyttelse 195 
7. Forbedring  af effektiviteten  af det 
videnskabelige  og tekniske potentiel  85 2,3 
Horisontale aktioner  90 2,4 
3750 100,0 2) 
1) i faste priser  pr. 1982 
2) svarende  til 5'/° ved  slutningen  af perioden