A4-0140/95

Beslutning om groenbogen »Strategiske muligheder for at styrke programindustrien i forlaengelse af Den Europaeiske Unions audiovisuelle politik« (KOM(94)0096 - C3-0222/94)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til sin beslutning af 15. februar 1990 om koncentrationen inden for mediesektoren ((EFT C 068 af 19.03.1990, s. 137.)),

- der henviser til sin beslutning af 16. september 1992 om mediekoncentrationen og fri meningsdannelse ((EFT C 284 af 02.11.1992, s. 44.)),

- der henviser til sin beslutning af 20. januar 1994 om Kommissionens groenbog om »pluralisme og koncentration i medierne i det indre marked« ((EFT C 044 af 14.02.1994, s. 177.)),

- der henviser til sin udtalelse af 19. april 1994 om forslag til Europa- Parlamentets og Raadets direktiv om standarder for transmission af tv- signaler ((EFT C 128 af 09.05.1994, 54.)),

- der henviser til sin beslutning af 19. april 1994 om meddelelse fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet: Digital tv-transmission - principper for EF's politik og om udkast til Raadets resolution om en vejledende EF-politik for digital tv-transmission ((EFT C 128 af 09.05.1994, s. 57.)),

- der henviser til sin beslutning af 6. maj 1994 om Kommissionens meddelelse om den audiovisuelle sektors problemer efter direktivet »Fjernsyn uden graenser«: anvendelsen af artikel 4 og 5 i direktiv 89/0552/94/EOEF ((EFT C 205 af 25.07.1994, s. 558.)),

- der henviser til sin udtalelse af 6. maj 1994 om forslag til Raadets afgoerelse 90/685/EOEF om ivaerksaettelse af et handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europaeiske audiovisuelle industri (MEDIA) (1991- 1995) ((EFT C 205 af 25.07.1994, s. 555.)),

- der henviser til sin beslutning af 27. oktober 1994 om pluralisme og koncentration i medierne ((EFT C 323 af 21.10.1994, s. 157.)),

- der henviser til sin beslutning af 30. november 1994 om anbefalingerne til Det Europaeiske Raad: »Europa og det globale informationssamfund« samt om meddelelsen fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet og til Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Europa paa vej mod informationssamfundet: en handlingsplan ((EFT C 363 af 19.12.1994, s. 33.)),

- der henviser til sin beslutning af 16. februar 1995 om G7-moedet om informationssamfundet ((EFT C 056 af 05.03.1995, 97.)),

- der henviser til Kommissionens groenbog om strategiske muligheder for at styrke programindustrien i forlaengelse af Den Europaeiske Unions audiovisuelle politik (KOM(94)0096 - C3-0222/94),

- der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om aendring af Raadets direktiv 89/552/EOEF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedroerende udoevelse af tv-radio-spredningsvirksomhed af 31.05.1995 (KOM(95)0086),

- der henviser til betaenkningen fra reflektionsgruppen om den audiovisuelle politik i Den Europaeiske Union,

- der henviser til konklusionerne fra den europaeiske konference om den audiovisuelle sektor fra 30. juni til 1. juli 1994 i Bruxelles,

- der henviser til udtalelser fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg ((EFT C 393 af 31.12.1994, s. 25.)) og fra Regionsudvalget ((CdR 178/94.)),

- der henviser til forretningsordenens artikel 145,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier samt til udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik, Udvalget om Eksterne OEkonomiske Forbindelser og Udvalget om Retlige Anliggender og Borgernes Rettigheder (A4-0140/95),

A. der stoetter Kommissionens hensigt om som et supplement til eksisterende nationale foranstaltninger at planlaegge en saerlig strategi til fremme af den europaeiske programindustri for audiovisuelle produkter, og som henviser til, at en staerk og konkurrencedygtig programindustri er et vaesentligt element af den audiovisuelle sektor, som fortjener faellesskabsstoette baade for saa vidt angaar produktion og fremme af europaeiske vaerker og den audiovisuelle distribution,

B. der henviser til, at der beklageligvis hidtil uden passende inddragelse af de kulturskabende ikke paa tilfredsstillende maade er taget hensyn til dette aspekt i de hidtidige mange initiativer, som vedroerer informationssamfundet,

C. der er enig i, at audiovisuelle produkter og vaerker har en dobbeltkarakter som erhvervs- og tjenesteydelsesfaktor, men navnlig som kulturfaktor, og at der derfor maa tages saerligt hensyn til dem,

D. beklager den nuvaerende krise inden for den europaeiske programindustri, hvis markedsandel i Den Europaeiske Union for biograffilm ligger paa under 20%, for multimediaprodukter paa under 25% og for dokumentarfilm paa under 40%, og beklager ligeledes, at udbygning af arkiverne tillaegges saa ringe betydning, selv om de danner grundlag for udviklingen af nye audiovisuelle tjenester,

E. stoetter Kommissionens tanke om, at man skal benytte det europaeiske produktionslandskabs mangfoldighed som udgangspunkt for en specifik europaeisk vej til succes,

F. der henviser til, at den nuvaerende udvikling inden for den europaeiske programindustri ikke kan betragtes isoleret fra den teknologiske og oekonomiske udvikling, der er et resultat af vejen mod informationssamfundet,

G. der er klar over, at det europaeiske audiovisuelle marked ved de nye partnere i Central- og OEsteuropa faar en ny dimension og andre muligheder,

H. der venter, at det informationssamfund, der er under udbygning, faar positive virkninger for styrkelsen af programindustrien, som rummer nye markedsfoeringsmuligheder via de nye multimediatjenester,

I. der frygter, at en for ensidig markedsorientering gaar udenom de europaeiske efterspoergselskriterier og ikke imoedekommer behovet for produktioner med lokalt, regionalt og nationalt sigte samt interessen for avantgardistiske og kreative produktioner,

J. der henviser til, at det er af afgoerende betydning, at den europaeiske produktion traeffer aktive foranstaltninger til at finde sin plads paa det internationale marked for audiovisuelle produkter gennem behoerig tilpasning og salgsfremme, samt at ny teknologisk udvikling i hoej grad kan bidrage til at mindske de sproglige barrierer, der er til hinder herfor,

K. der er overbevist om, at den audiovisuelle industri vil skabe en maengde nye beskaeftigelsesmuligheder, men ogsaa er bekymret over, at der vil vaere betragtelige rationaliseringstab,

L. der naerer et begrundet haab om, at de tilstraebte aendringer og forbedringer i de europaeiske stoetteinstrumenter, som skal finansieres via midler fra Faellesskabet og medlemsstaterne inden for uddannelse, distribution og produktionsfremme, bidrager til at give den europaeiske programindustri flere markedsmuligheder og goer det nemmere at markedsfoere dens produkter, hovedsagelig gennem Media II-programmet og en europaeisk garantifond,

M. der henviser til, at maalsaetningerne for sikringen af mangfoldigheden, fremme af kulturen og sikringen af arbejdspladser, hhv. skabelsen af arbejdspladser, kun kan opfyldes, hvis det lykkes at opfylde en efterspoergsel, som dels forudsaetter, at man henvender sig til et bredt publikum og dels ogsaa imoedekommer de forskellige regionale og nationale interesser,

N. der henviser til, at det er noedvendigt at forsyne europaeiske audiovisuelle produkter og vaerker, som er finansieret af Den Europaeiske Union, med et maerke eller et logo, saaledes at den enkelte borger bliver klar over Faellesskabets aktion paa det audiovisuelle omraade,

O. der er bekendt med den vigtige rolle, som maa tillaegges radio- og tv- stationerne, navnlig paa det offentligt-retlige omraade, ikke blot som ordregivere, producenter og medproducenter af audiovisuelle produkter, men navnlig som programproducenter, der udgoer en afgoerende faktor i den demokratiske meningsdannelsesproces,

P. der naerer et begrundet haab om, at de tilstraebte aendringer og forbedringer i de europaeiske stoetteinstrumenter, som navnlig gennemfoeres inden for uddannelse, distribution og produktionsfremm i form af en garantifond, bidrager til at give det europaeiske spillefilmsudbud flere markeds- og markedsfoeringsmuligheder,

Q. der henviser til, at skabelsen af »varemaerker« for de europaeiske audiovisuelle produkter og vaerker, som det mange steder allerede er sket paa fjernsynsomraadet, kan bidrage afgoerende til en succesrig markedsfoering,

R. der erindrer om den betydning, Europa-Parlamentet med henblik paa sikring af fri meningsdannelse tillaegger det lovgivningsmaessige oenske om at liberalisere markederne for programindustrien ved at harmonisere de i medlemsstaterne gaeldende bestemmelser for koncentrationer,

S. der henviser til den betydning, man maa tillaegge en revision af direktivet om »fjernsyn uden graenser«, ogsaa for den europaeiske programindustris fremtid, navnlig med henblik paa definition af senderbegrebet og kvotaordningen,

T. der henviser til de europaeiske filmproducenters krav om anvendelse af en procent af strukturfondsmidlerne til fremme af programindustrien,

1. stoetter Kommissionens hensigt om gennem en maalrettet stoettekoncept (hovedsagelig gennem Media II-programmet og Den Europaeiske Garantifond) at skabe en konkurrencedygtig europaeisk programindustri, idet der sigtes paa primaert at sikre adgang til det hidtil ikke-udnyttede faelleseuropaeiske marked, men beklager Raadets manglende finansielle midler med henblik paa at udvikle en virkelig europaeisk audiovisuel politik;

2. mener, at enhver politik med henblik paa udviklingen af informationssamfundet maa indgaa som et led i en strategi, som skal fremme den audiovisuelle produktion og bidrage til mediernes anvendelse af nye teknologier;

3. venter, at Kommissionen omgaaende forelaegger et konkret forslag om oprettelse af en europaeisk garantifond, som muliggoer stoette til stoerre filmproduktioner, men ikke saadan at den udelukkende satser paa disse produktioner, da det ville begraense den kulturelle mangfoldighed, som ogsaa kommer til udtryk i niche-produkter;

4. opfordrer Kommissionen til at sikre, at de uafhaengige producenter, og ogsaa de produktive smaa og mellemstore virksomheder, som ikke er del af en koncern, kommer til at nyde godt af de stoettebeloeb, der for et begraenset tidsrum afsaettes efter princippet »hjaelp til selvhjaelp« og ikke maa bevirke konkurrencefordrejninger;

5. anmoder Kommissionen om at traeffe foranstaltninger, der sigter mod at fremme de store produktions- og distributionsvirksomheders interesse ogsaa for kreative og avantgardistiske produktioner, saaledes at denne type audiovisuel produktion kan udbredes i stort omfang;

6. mener, at der for at lette markedsfoeringsmulighederne ikke laengere skal ske en begraensning af produktionsomkostningerne for stoettede film;

7. indser noedvendigheden af at give de beroerte virksomheder mulighed for at erhverve alle rettigheder (biograf, tv, video, multimediatjenester) for at formindske risikoen for, at man ikke en gang kan opnaa refinansiering af udlejningsomkostningerne;

8. anser styrkelsen af distributions- og udlejningssystemet for absolut noedvendig og foreslaar, at man indleder et snaevert samarbejde mellem de udlejere, der endnu er uafhaengige;

9. henviser til, at det drejer sig om at muliggoere en koordineret og samtidig brug af europaeiske film i de europaeiske biografer og oevrige medier i alle lande, da kun simultane udnyttelsesstrategier kan sikre breddevirkning og at MEDIA II-programmet i den sammenhaeng maa yde et afgoerende bidrag;

10. anser det for noedvendigt at udforme MEDIA II-programmet og de nationale hhv. regionale filmfremmende foranstaltninger saaledes, at det i forbindelse med low- og medium-budget-produktioner sikres, at der efter faerdiggoerelsen er tilstraekkelige promotion- og markedsfoeringsmidler til raadighed til at vaekke international interesse;

11. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til med henblik paa finansiering af programproduktionen at skabe skattemaessige incitamenter til investering af privat kapital i den europaeiske tv- og filmindustri og at forbedre programindustriens skattemaessige udgangsposition ved f.eks. at begraense selskabsskatten til 10%;

12. anerkendes det duale radio- og tv-system, der er opstaaet i Europa, men understreger i denne sammenhaeng noedvendigheden af analoge konkurrencemuligheder for de offentlige sendere paa informationssamfundets vaekstmarked;

13. henviser til, at det er absolut noedvendigt for de kommercielle udbyderes og offentlige senderes lige muligheder at fastlaegge en eksistens- og udviklingsgaranti, inklusive en investeringsgaranti for de offentlige radio- og tv-stationer;

14. anerkender den hoeje programstandard, der saettes af de offentlige radio- og tv-stationer, og som fungerer som standard for alle kvalitetsudsendelser i Europa;

15. fremhaever noedvendigheden af, at Kommissionen goer det klart, at finansieringen af de offentlige sendere gennem licens eller statslige bevillinger paa grund af disses saerlige funktion ikke kan omfattes af EF-traktatens bestemmelser om statsstoette;

16. gaar staerkt ind for, at man fastholder det omfattende radio- og tv- begreb og udvider det til ogsaa at omfatte de nye multimediatjenester, og mener, at disse nye tjenester boer omfattes af det aendrede direktiv »fjernsyn uden graenser«;

17. anbefaler et medie- og programpolitisk koncept, som med ligelig og diskrimineringsfri adgang for alle brugere og med fri og aaben konkurrence for alle udbydere omfatter de nye tjenester som en mulighed for at udvide den europaeiske kulturelle mangfoldighed, og som i forbindelse med stoette til programindustrien tager hensyn til dette kriterium;

18. er foruroliget over den allerede igangvaerende omlaegning fra ansaettelsesforhold, som i dag beskyttes gennem arbejdsmarkedsaftaler, til den i socialt henseende utilstraekkeligt sikrede selvstaendige virksomhed og fjernarbejde, og mener, at den maa ledsages af en bedre social sikring og uddannelse af de personer, som udfoerer selvstaendig virksomhed inden for mediesektoren; mener, at dette ogsaa kraever, at ophavsretten og ordninger for ophavsretsbeskyttelse tilpasses det digitaliserede multimedielandskab;

19. opfordrer Kommissionen til i forbindelse med direktivet »fjernsyn uden graenser« at foretage en klarlaegning af den retlige usikkerhed, der findes i forbindelse med kvotaordningerne samt i overensstemmelse med princippet om etableringsland at faa de ansvarlige i medlemsstaterne til at gennemfoere et totalt forbud mod pornografi og voldsforherligende udsendelser samt obligatorisk at gennemfoere nettoprincippet i forbindelse med reklameafbrydelser af spillefilm;

20. betragter en kvotaordning som et vigtigt instrument til at goere europaeiske audiovisuelle produkter tilgaengelige for en bred publikumskreds og dermed at sikre den europaeiske programindustri et incitament i retning af alsidige og kulturelt betydningsfulde produkter, der kan klare sig paa markedet;

21. anser med henblik paa sikring af alsidigheden og hindring af utilladelige mediekoncentrationer et graenseoverskridende samarbejde mellem de organer, der har ansvaret for godkendelse af og kontrol med kommercielle sendere, for absolut noedvendigt for at sikre, at de nationale koncentrationsgraenser ikke bliver omgaaet; dette kan ske gennem et af medlemsstaterne udsendt samarbejdsraad bestaaende af uafhaengige personer med ligelig repraesentation af offentligretlige og kommercielle udbydere, og som er sammensat af lige mange maend og kvinder; det skal vaere dette raads foerste opgave paa europaeisk plan at skabe gennemskuelighed med hensyn til den oekonomiske deltagelsesstruktur; det boer samarbejde med Europa-Parlamentet om jaevnligt at fremlaegge opgoerelser og evalueringer;

22. gaar ind for fremme af sendere for borgerne og aabne kanaler for at sikre borgerne adgang til og deltagelse i de audiovisuelle medier og dermed at styrke den demokratiske proces paa lokalt og regionalt plan i betragtning af mediernes voksende betydning i forbindelse med borgernes oplysning;

23. anser udformning af nye former for public service og public-private- partnership for et lovende fremtidskoncept, f.eks. i form af faellesskabsnetvaerk, som der ogsaa maa indrettes offentligt tilgaengelige lokaler til, eller i form af »mediecafeer«;

24. kraever, at de central- og oesteuropaeiske stater inddrages i den europaeiske ordning for oekonomiske incitamenter og stoette; i PHARE- og TACIS-programmerne maa der stilles saerlige bevillinger til disposition til udbygning af det audiovisuelle omraade i disse lande; med sigte paa et solidarisk verdenssamfund boer der ogsaa traeffes audiovisuelle stoetteforanstaltninger til fordel for udviklingslandene;

25. opfordrer til, at der traeffes foranstaltninger til at sikre ligelig adgang til europaeiske audiovisuelle programmer gennem overvaagning og kriterier som er baseret paa lige muligheder, i forbindelse med tildeling og bedoemmelse af finansieringen paa dette omraade;

26. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer.