[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 23.11.2007

KOM(2007) 758 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

om visse centrale elementer, der bidrager til udformningen af strategien for bekæmpelse af momssvig i EU {SEK(2007) 1584}

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Baggrund 3

1.1. Kommissionens meddelelse om skattesvig 3

1.2. Opfølgning af meddelelsen 3

1.2.1. I Rådet 3

1.2.2. I Kommissionen 4

1.2.3. Med virksomhederne 4

2. En første milepæl: konklusionerne fra Økofin-Rådet af 5. juni 2007 4

3. Udstikning af den fremtidige kurs inden for de bestående lovrammer 6

3.1. Første observation: skatteforvaltningerne har behov for nøjagtige oplysninger for at kontrollere momsordningen 6

3.2. Anden observation: medlemsstaterne har ikke en tilstrækkelig EU-orienteret tilgang til at sikre en velfungerende fælles momsordning 8

3.3. Tredje observation: vigtigheden af ajourført information om de handlendes momsstatus 9

3.4. Fjerde observation: behovet for at øge skatteforvaltningernes kapacitet til at opkræve momsindtægter i sager om svig 11

4. Konklusioner 12

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

om visse centrale elementer, der bidrager til udformningen af strategien for bekæmpelse af momssvig i EU

1. BAGGRUND

1.1. Kommissionens meddelelse om skattesvig

Den 31. maj 2006 fremlagde Kommissionen en meddelelse om det nødvendige i, at der udvikles en samordnet strategi til forbedring af bekæmpelsen af skattesvig[1]. Formålet var at igangsætte en debat med alle implicerede parter (Rådet, Europa-Parlamentet, virksomhederne) om de forskellige elementer, der skal tages hensyn til i en strategi for bekæmpelse af svig på EU-plan. Den mindede også om, at en vellykket strategi skal være tværfaglig og inddrage de efterforskende og de retslige myndigheder. I denne forbindelse henvises til initiativerne inden for disse områder, bl.a. forslaget til forordning[2] og ændringen af forordning nr. 515/97[3], som allerede er blevet forelagt for Rådet.

Meddelelsen lagde op til en drøftelse af en bred vifte af pragmatiske og realistiske tanker og idéer, som ville medvirke til at forbedre den aktuelle situation. Desuden blev spørgsmålet også rejst, om der er behov for at foretage omfattende ændringer i den bestående momsordning for at komme momssviget effektivt til livs, enten ved at give medlemsstaterne mulighed for at indføre et generaliseret reverse charge-system eller ved at indføre en ordning med beskatning af fællesskabsleverancer af varer.

1.2. Opfølgning af meddelelsen

1.2.1. I Rådet

Økofin-Rådet hilste på sit møde den 7. juni 2006 fremlæggelsen af meddelelsen velkommen og udtalte, at det ville undersøge alle de foranstaltninger, der fremlægges i meddelelsen.

Den efterfølgende tekniske analyse i Rådet førte til konklusionerne fra Økofin-Rådet den 28. november 2006. Rådet fastslog, at momssvig er det problem, der volder det størst bekymring, og opstillede en række aspekter, som Kommissionen skulle give særlig høj prioritet. Indsatsen har siden da været helt og holdent koncentreret om momsområdet, og modsat ovennævnte meddelelse omhandler denne meddelelse kun momssvig.

Derudover udtalte Rådet, at det ville fortsætte arbejdet med reverse charge-mekanismen og beskatningen af fællesskabsleverancer.

1.2.2. I Kommissionen

Som reaktion på Økofin-Rådets konklusioner af 28. november 2006 nedsatte Kommissionen en ny ekspertgruppe med medlemsstaterne, "ekspertgruppen vedrørende strategien for bekæmpelse af skattesvig" ("Anti Tax Fraud Strategy expert group" (ATFS)), med henblik på konkret udmøntning af de prioriterede indsatsområder, som Rådet har opstillet.

1.2.3. Med virksomhederne

Kommissionen afholdt den 29. marts 2007 en konference om momssvig for at give de europæiske virksomheder lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter om, hvorledes momssvig håndteres i dag, kommentere de tanker og idéer, som blev fremlagt i Kommissionens meddelelse, og fremkomme med andre tanker og idéer, som kunne bidrage til bekæmpelsen af momssvig.

En general konklusion, som kunne drages af konferencen, var, at virksomhederne og skattemyndighederne var lige interesseret i at bekæmpe svig, og at de handlende var villige til at bistå skatteforvaltningerne i denne opgave. En forbedring af kommunikationen mellem disse to parter er et vigtigt element i denne sammenhæng. I dag er skatteyderne ikke overbevist om, at den strøm af informationer, som de skal giver skattemyndighederne, anvendes effektivt.

Det fremkom også klart, at de divergerende nationale indberetningskrav affødte uforholdsmæssigt store udgifter for virksomhederne. Virksomhederne slog til lyd for en situation, der ville være til alles fordel, hvor det via en eventuel revision af indberetningskravene dels kunne sikres, at skattemyndighederne fik tilstillet relevante oplysninger rettidigt, og dels via en vidtgående harmonisering af disse krav, herunder afskaffelse af visse krav, der stilles på nationalt plan, kunne sikres, at overholdelsen blev forbedret.

2. EN FØRSTE MILEPÆL: KONKLUSIONERNE FRA ØKOFIN-RÅDET AF 5. JUNI 2007

Rådets konklusioner er delt i to hovedområder: konventionelle foranstaltninger for at forbedre den eksisterende momsordning og langt mere vidtrækkende foranstaltninger for at ændre ordningen.

Hvad angår de konventionelle foranstaltninger, forelagde Kommissionen en statusrapport over det arbejde, der var blevet udført siden det foregående Økofin-Råd i november 2006.

Med udgangspunkt i denne statusrapport prioriterede Rådet en række foranstaltninger, inden for hvilke det opfordrede Kommissionen til at forelægge de nødvendige lovgivningsforslag, inklusive en konsekvensanalyse, senest inden udgangen af 2007, således at Rådet kan vedtage dem inden udgangen af 2008.

Foranstaltningerne drejer sig om hyppigere indberetning af fællesskabsleverancer og hurtigere udveksling af oplysninger om disse mellem skatteforvaltningerne, muligheden for at anvende solidarisk hæftelse i tilfælde, hvor oplysningerne om sådanne fællesskabsleverancer ikke indberettes korrekt, og forbedring af den information om momsregistrerede virksomheder, som stilles til rådighed for handlende, der er aktive i samhandelen inden for Fællesskabet.

Kommissionen agter i begyndelsen af næste år at forelægge passende lovgivningsforslag om disse spørgsmål, om nødvendigt under hensyntagen til de yderligere tekniske drøftelser, der har fundet sted om spørgsmålene og udfaldet af konsekvensanalysen. Hvad angår informationen om momsregistrerede virksomheder, kan forbedringen ske uden lovgivningsændringer.

Endvidere ønskede Rådet, at drøftelserne om alle de øvrige foranstaltninger, der var omtalt i Kommissionens statusrapport, blev videreført, og udbad sig en rapport om status i disse drøftelser ved udgangen af 2007.

Arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene med titlen "Progress report on the state of play of the discussions on the conventional measures proposed by Member States" [SEK(2007) … af ….11.2007] (foreligger ikke på dansk), der forelægges i dag, giver et detaljeret billede af de drøftelser, der har fundet sted i ATFS-ekspertgruppen.

Hvad angår beskatningen af fællesskabsleverancer, bemærkede Rådet, at beskatning af fællesskabsleverancer i ankomstmedlemsstaten blev mødt med betydelig skepsis. Beskatning af disse leverancer i afgangsmedlemsstaten fik større støtte fra medlemsstaterne, og Rådet anmodede derfor Kommissionen om at undersøge denne ordning yderligere.

Rådet bemærkede også, at de fleste medlemsstater havde betænkeligheder ved indførelsen af en valgfri generaliseret reverse charge-mekanisme. Rådet opfordrede derfor Kommissionen til at analysere virkningerne af denne løsningsmodel for det indre marked, navnlig muligheden for at gennemføre et pilotprojekt i et begrænset tidsrum i en interesseret medlemsstat.

Rådet opfordrede Kommissionen til at forelægge resultaterne af dens undersøgelser af begge disse vidtrækkende foranstaltninger senest ved udgangen af 2007.

Der er blevet udført et stort forberedende arbejde (spørgeskema til medlemsstaterne, eksterne undersøgelser, offentlige høringer og møder med virksomhederne, herunder SMV) som reaktion på disse anmodninger fra Rådet. I lyset af det betydelige analysearbejde, der er påkrævet, og det forhold, at Kommissionen ikke modtog det fornødne input fra alle medlemsstater inden for den fastsatte frist, vil Kommissionen ikke kunne aflægge rapport om resultatet af sine undersøgelser før i begyndelsen af næste år.

Desuden vil det, når Kommissionen har afsluttet sin analyse af beskatningen af fællesskabsleverancer og af indførelsen af en generaliseret reverse charge-ordning, være nødvendigt med en politisk debat i Rådet om, hvordan man kommer videre. Muligheden for at gennemføre et pilotprojekt i et begrænset tidsrum i en interesseret medlemsstat vil helt sikkert være et centralt element i denne diskussion. Den tekniske analyse af dette komplicerede spørgsmål videreføres løbende, og der har allerede været afholdt to bilaterale møder med den implicerede interesserede medlemsstat, og endnu et møde er berammet til at finde sted inden årets udgang.

3. UDSTIKNING AF DEN FREMTIDIGE KURS INDEN FOR DE BESTÅENDE LOVRAMMER

Uanset dens tilsagn om at gennemføre en analyse af de potentielle ændringer af momsordningen ser Kommissionen ikke noget modsætningsforhold i sideløbende hermed at videreføre debatten om de såkaldte konventionelle foranstaltninger. At stille mere moderne og mere effektive redskaber til bekæmpelse af skattesvig til rådighed for skattemyndighederne er en målsætning, der skal forfølges under alle omstændigheder og uanset de beslutninger, der måtte blive truffet om de mere vidtrækkende foranstaltninger.

Drøftelserne i denne sammenhæng har hidtil været intense og har affødt et væld af tanker og idéer. Inden for en række centrale elementer er drøftelserne nået til et punkt, hvor der er behov for strategiske beslutninger om, hvilken fremtidig kurs der skal afstikkes for at fastlægge en EU-dækkende metode. Kommissionen har bl.a. draget følgende konklusioner af den løbende debat.

3.1. Første observation: skatteforvaltningerne har behov for nøjagtige oplysninger for at kontrollere momsordningen

Et af hovedproblemerne er, at den ordning, der blev indført i 1993 for udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om fællesskabsleverancer af goder, ikke giver relevante og rettidige oplysninger, der kan bruges til at bekæmpe momssvig effektivt.

De lovgivningsforslag, der planlægges forelagt i begyndelsen af næste år, vil indeholde bestemmelser om hyppigere indberetning af oplysninger om fællesskabsleverancer og om hurtigere udveksling af disse oplysninger mellem skatteforvaltningerne, hvilket skulle løse dette problem.

Nogle medlemsstater ønsker dog at gå videre og har givet udtryk for, at med udgangspunkt i de muligheder, som de elektroniske teknologier frembyder, opfylder en udveksling af oplysninger om fællesskabsleverancer på transaktionsniveau bedst deres behov som et egnet redskab til effektivt at bekæmpe skattesvig.

Fra begyndelsen skal det dog erindres, at alle foranstaltninger, som drøftes i forbindelse med bekæmpelsen af momssvig, skal overholde andre EU-politikker, især Det Europæiske Råds generelle mål om senest i 2012 at opnå en 25 % reduktion af de eksisterende administrative byrder, således som det fastsættes i "handlingsprogrammet for reduktion af administrative byrder i Den Europæiske Union"[4].

Endvidere bør de forpligtelser, der pålægges den grænseoverskridende handel, ikke være uforholdsmæssigt større i forhold til de forpligtelser, der pålægges nationale transaktioner, idet det indre marked derved bliver mindre attraktivt end det indenlandske marked.

Er transaktionsbaserede oplysninger på højt plan inden for en måned om indenlandske transaktioner og fællesskabstransaktioner den allerbedste løsning til kontrol af momsordningen?

Det er klart, at ovennævnte overvejelser (i relation til den nylancerede Lissabon-strategi og det indre markeds rette funktion) skal inddrages i debatten om mulige nye indberetningskrav som et redskab til at bekæmpe svig for så vidt angår deres samlede indvirkning på virksomhederne.

Supplerende indberetningskrav bør begrænses til oplysninger, som i forvejen findes i virksomhedernes regnskabssystemer, således at virksomhederne kan opfylde dem uden større vanskeligheder. Endvidere skal det sikres, at oplysningerne til skatteforvaltningerne kan overføres elektronisk, således at overholdelsesomkostningerne nedbringes, og det bliver muligt at foretage en effektiv behandling af dataene.

Små og mellemstore virksomheder, som ikke er involveret i samhandel inden for Fællesskabet, bør fritages for at være underlagt de supplerende indberetningskrav.

De minimumsoplysninger, der skal indberettes og udveksles mellem skatteforvaltningerne, skal fastsættes på fællesskabsplan.

Ved at gå over til en vidtrækkende harmonisering af momsindberetningskravene i EU nedbringes overholdelsesomkostningerne for virksomheder, der har erhvervsaktiviteter i flere medlemsstater. Virksomhederne har gentagne gange erklæret, at de 27 forskellige sæt indberetningskrav er et irritationsmoment for dem, som øger deres overholdelsesomkostninger betydeligt, idet deres programmel skal tilpasses den særlige situation i hver enkelt medlemsstat.

En tættere harmonisering af faktureringsreglerne kunne også overvejes i denne sammenhæng.

Nye indberetningskrav kan kun overvejes, hvis de opvejes af en reduktion af de administrative byrder på andre områder

Der bør gives garanti for, at skatteforvaltningerne kan udnytte de indsamlede data effektivt, inden det overvejes at indføre nye indberetningskrav.

Indsamling af detaljerede oplysninger fra handlende giver mulighed for automatisk at sammenholde data indgivet af leverandøren og data indgivet af køberen. Langt størstedelen af oplysningerne vil dreje sig om ægte transaktioner, men reelle fejl og divergerende fortolkninger af regler vil formentlig medføre, at talrige tilfælde af manglende overensstemmelse vil blive bragt til skatteforvaltningernes opmærksomhed.

For at styre den massive informationsstrøm må der indføres særdeles effektive risikoanalyse- og risikoforvaltningssystemer, som i det store antal tilfælde af manglende overensstemmelse kan udvælge de transaktioner og handlende, som kræver særlig opmærksomhed.

Skatteforvaltningerne råder ikke rettidigt over tilstrækkelige oplysninger til at gribe effektivt ind over for momssvig, især ikke svig i forbindelse med forsvundne handlende. Der er behov for en tilbundsgående analyse af nøjagtigheden af de oplysninger, der på nuværende tidspunkt indsamles hos virksomhederne, og af, hvilken brug skatteforvaltningerne gør af dem. En revision af indberetningskravene skal dog ske som led i den nylancerede Lissabon-strategis mål om at reducere bureaukratiet for virksomhederne med 25 %.

3.2. Anden observation: medlemsstaterne har ikke en tilstrækkelig EU-orienteret tilgang til at sikre en velfungerende fælles momsordning

De foreslåede ændringer i leveringsstedet for tjenesteydelser, der drøftes i Rådet på nuværende tidspunkt, har understreget, hvor vigtigt det er, at medlemsstaterne ikke blot interesserer sig for at beskytte deres egne momsindtægter, men også spiller en væsentlig rolle i forbindelse med beskyttelsen af andre medlemsstaters momsindtægter.

Denne problematik rækker dog videre. Den voksende grænseoverskridende handel som følge af etableringen af det indre marked og tilpasningen af den fælles momsordning til det indre markeds krav (afskaffelsen af de obligatoriske fiskale repræsentanter) betyder, at der er et stigende antal transaktioner, hvor beskatningsstedet og etableringsstedet for den momspligtige person er beliggende i to forskellige medlemsstater.

Det indre markeds udvikling tvinger medlemsstaterne til at afsætte flere ressourcer til administrativt samarbejde for at sikre, at den fælles momsordning fungerer efter hensigten

Kommissionen anerkender, at dette stiller krav om en betydelig finansiel og ressourcemæssig indsats fra medlemsstaternes side.

Det er dog muligt at reducere skatteforvaltningernes administrationsudgifter. Hvis skattemyndighederne i andre medlemsstater fik tilladelse til automatisk at opnå adgang til ikke-følsomme data, ville dette fjerne udgifterne til menneskelig indgriben i den medlemsstat, der råder over disse oplysninger, når der er tale om rutinemæssige anmodninger om oplysninger.

Det ville være ønskeligt med en drøftelse af mere vidtrækkende idéer som f.eks. gennemførelsen af et system med incitamenter eller omkostningsdeling for at fremme en EU-orienteret tilgang. Et sådant system ville give medlemsstaterne et finansielt incitament til at øge deres indsats for at forbedre kontrollen med den grænseoverskridende samhandel. Gensidig bistand med opkrævning af skatter og afgifter kunne være et område, der ville egne sig til afprøvning af, hvor effektiv en sådan mekanisme ville være.

Nogle medlemsstater har slået til lyd for en endnu mere ambitiøs metode, nemlig opbygning af en uformel struktur bestående af embedsmænd fra de nationale skatteforvaltninger med det sigte at lette informationsudvekslingen mellem de nationale skattemyndigheder betydeligt. Oprettelsen af en sådan struktur kunne frembyde en løsning på visse funktionelle hindringer for det administrative samarbejde (sprog, ressourcer), men også på visse juridiske betænkeligheder vedrørende nye instrumenter, f.eks. automatiseret adgang til data. Hvis en sådan tilgang ikke kan opnås ved at udbygge de eksisterende strukturer og ikke vil føre til overlapning med eksisterende strukturer på EU-plan, er Kommissionen parat til at undersøge idéen nærmere, hvis medlemsstaterne viser tilstrækkelig interesse for det.

Risikoforvaltningen skal udnytte de erfaringer, der er indhøstet af andre medlemsstater

Ud over det indlysende behov for at dele ansvaret for kontrollen er der andre situationer, f.eks. tidlig afsløring af forsvundne handlende, hvor information, der er til rådighed i én medlemsstat, er afgørende for tidligt at afsløre potentielle momstab i en anden medlemsstat.

Meget hurtig adgang til information indsamlet i andre medlemsstater om visse svigagtige transaktioner eller om svigagtige handlende for at udnytte denne information i en medlemsstats eget risikoforvaltningssystem er et betydningsfuldt redskab for den i bekæmpelsen af svig i forbindelse med forsvundne handlende.

Et system med hurtig og selektiv informationsudveksling og risikoanalyse er blevet udviklet af den belgiske skatteforvaltning i samarbejde med andre medlemsstater og med støtte fra Kommissionen. På nuværende tidspunkt deltager 24 medlemsstater i projektet. Kommissionen anerkender fordelene ved den målrettede metode i disse udvekslinger. Det vil derfor være vigtigt at fjerne de eksisterende politiske hindringer for, at alle medlemsstaterne kan deltage i disse udvekslinger.

Strafferetlig forfølgning af svindlere

Spørgsmålet om strafferetlig forfølgning af personer, der er involveret i svig, der medfører skattetab i en anden medlemsstat, har været drøftet ved flere lejligheder i Rådet og ATFS-ekspertgruppen.

Da der ikke er tilstrækkelig garanti i medlemsstaterne for gensidighed i retsforfølgningen af sager vedrørende grænseoverskridende momssvig, er det nødvendigt at tage de nødvendige lovmæssige skridt for at forbedre den strafferetlige beskyttelse af momsindtægterne.

Rådet bør præcisere, at konventionen om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser (PFI-konventionen) også dækker beskyttelse af momsindtægterne.

Som svar på ATFS-ekspertgruppens forslag om, at Økofin-Rådet skulle opfordre Rådet (retlige og indre anliggender) til at tage initiativ til at få indført passende lovgivning, minder Kommissionen om, at konventionen om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser allerede indebærer et niveau af strafferetlig beskyttelse - som skal gennemføres af alle medlemsstaterne - mod svig, som er til skade for Fællesskabets finansielle interesser, herunder momssvig.

Svigsystemer, som udnytter det indre markeds fordele, kan ikke angribes ordentligt via en primært national tilgang. Ved at integrere en ægte EU-tilgang i de nationale myndigheders forvaltning af momsordningen skulle det være muligt at opnå en bedre beskyttelse af indtægterne i alle medlemsstater.

3.3. Tredje observation: vigtigheden af ajourført information om de handlendes momsstatus

Momsregistreringsnummeret er en central faktor i de momsordninger, der gælder i samhandelen inden for Fællesskabet. Kundens momsstatus er et afgørende element ved en leverandørs afgørelse af, om han kan momsfritage sin leverance eller ej. Der er behov for løbende ajourføring af registret over momspligtige personer, således at virksomhederne kan opnå den fornødne retssikkerhed.

I dag kan handlende ofte kun indhente meget fragmenteret information om denne status. Hvis en handlende anlægger et forkert skøn vedrørende hans forretningspartners momsstatus på grundlag af denne fragmenterede information, løber han en risiko for, at skattemyndighederne efterfølgende vil forsøge at inddrive momsen hos ham. Medlemsstaterne bør derfor have ansvaret for den information, de lægger ind i registret, og bør også lide konsekvenserne af forældet eller fejlbehæftet information i registret.

Der er allerede opnået enighed om en aftale om forbedring af den centrale adgang til momsregistreringsdata på Europa-webstedet med det formål at tillade handlende at indhente bekræftelse af momsregistreringsnummer, navn og adresse på forretningspartnere i alle medlemsstater. Dette er dog ikke alene tilstrækkeligt, og pålideligheden af den disponible information bør også forbedres.

Årvågenhed på tidspunktet for udstedelsen af momsregistreringsnummeret skulle kunne forhindre, at falske momspligtige personer opføres i systemet, og sikre, at skattemyndighederne fører skrap kontrol med mistænkelige handlende, som der ikke kan nægtes registrering af.

En mulig løsning kunne være at forpligte medlemsstaterne til at føre skrap kontrol med nyregistrerede personer og især til at aflægge kontrolbesøg inden for seks måneder eller et år for at kontrollere, om den person, der har opnået et momsregistreringsnummer, også rent faktisk udfører momspligtige transaktioner.

I dette tidsrum kunne skatteforvaltningen endvidere bistå og oplære de handlende ved at give dem den nødvendige assistance til at blive en virksomhed, der overholder gældende momsregler, hvilket kunne vise sig at være meget nyttigt for små virksomheder.

Det er lige så vigtigt at slette momspligtige personer af databasen i samme øjeblik, det fastslås, at de ikke længere udfører momspligtige aktiviteter. Desværre er der eksempler på, at "sovende" selskaber, undertiden endog identificerede "forsvundne handlende", på nuværende tidspunkt forbliver for længe i VIES-databasen på grund af ufleksible nationale procedurer. Det er derfor afgørende, at skatteforvaltningerne automatisk kontrollerer, om momsregistreringsnumre stadig er aktive, og sletter dem af VIES-databasen, så snart dette ikke længere er tilfældet.

Uden et stærkt engagement fra medlemsstaternes side til at finde en løsning på denne gamle problematik og vilje til at ændre nationale procedurer vil svindlere fortsætte med at udnytte denne svaghed i den nuværende momsordning.

Fastsættelse af minimumsstandarder på EU-plan for registrering og slettelse af registrering ville være et skridt fremad, fordi det ville øge virksomhedernes og skattemyndighedernes tillid til den information, de får via VIES om handlendes momsregistrering.

Ajourført information om en persons momsstatus er af afgørende betydning for skatteforvaltningerne og virksomhederne i forbindelse med bekæmpelsen af momssvig. Der er behov for en fælles fremgangsmåde for registreringen og slettelsen af registreringen af handlende. Momstab i en medlemsstat som følge af en anden medlemsstats skødesløshed i forbindelse med ajourføring af databasen bør dækkes af sidstnævnte.

3.4. Fjerde observation: behovet for at øge skatteforvaltningernes kapacitet til at opkræve momsindtægter i sager om svig

Et yderligere problem, som skatteforvaltningerne støder på, når de skal gribe ind over for svig, er opkrævningen af de pengebeløb, der skyldes af de implicerede parter, når det er lykkedes dem at afsløre svigagtige aktiviteter. To forskellige forhold, som er en hjælp for medlemsstaterne på dette område, bør undersøges nærmere.

Solidarisk hæftelse

I dag udgør Fællesskabets momslovgivning allerede et retsgrundlag for, at medlemsstaterne kan indføre regler, som bevirker, at en anden person end den person, der skal betale moms, hæfter solidarisk for betalingen af beløbet til statskassen, forudsat at de grundlæggende retsprincipper i fællesskabsretten overholdes.

I forbindelse med svig begået af forsvundne handlende, hvor forskellige aktører griber ind alene med det formål at skjule transaktionskædens svigagtige karakter for derved at komplicere opklaringen, ser Kommissionen fordelene ved at påberåbe en sådan bestemmelse.

Anvendelsen af en sådan bestemmelse forudsætter dog, at man finder den rette balance mellem at sikre retssikkerheden for lovlydige virksomheder og øge skattemyndighedernes kapacitet til at inddrive de enorme momsindtægter, der mistes som følge af momssvig.

Emnet har allerede været drøftet ved flere lejligheder, og Kommissionen er naturligvis parat til at bidrage yderligere til denne debat og i givet fald forelægge passende lovgivningsforslag for at finde fælles fodslag.

Revision af direktivet om inddrivelse af fordringer

Et andet redskab i fællesskabslovgivningen, som kan hjælpe medlemsstaterne med at opkræve skyldig moms, er ordningen for gensidig bistand i forbindelse med inddrivelse af skatter og afgifter. De nuværende resultater af denne inddrivelsesbistand viser klart, at der er behov for at forbedre dette instrument. For at råde bod på manglerne i de gældende regler er Kommissionen i færd med at udarbejde lovgivningsforslag, som vil blive fremlagt i 2008. Den nye lovgivning skulle øge interessen for at benytte sig af den gensidige bistand i forbindelse med inddrivelse og gøre det nemmere at bruge den i praksis.

Opkrævningen af skyldige pengebeløb i sager om svig er endnu en vigtig problematik for alle skatteforvaltninger. Det er derfor vigtigt at udbygge betingelserne for anvendelse af solidarisk hæftelse og at forbedre og forstærke det administrative samarbejde inden for inddrivelse af skatter og afgifter.

4. KONKLUSIONER

Kommissionen vil om kort tid fremlægge de forskellige rapporter og initiativer, som Rådet anmodede om i juni 2007.

Kommissionen er imidlertid efter drøftelserne i ATFS-ekspertgruppen klar over, at der fortsat er behov for at drøfte andre aspekter vedrørende beskyttelsen af den eksisterende momsordning mod svig, således som det er omtalt i afsnit 3 ovenfor.

Rådet opfordres derfor til at tilkendegive, at det kan tilslutte sig ovennævnte observationer, og til at fastlægge de nødvendige politiske retningslinjer for Kommissionens videre arbejde på dette område.

[1] KOM(2006) 254 af 31.5.2006.

[2] KOM(2006) 473, DOK. 2004/0172/2006.

[3] KOM(2006) 866, DOK. 2006/0290 (COD).

[4] KOM(2007) 23 endelig af 24.1.2007.