P6_TA(2006)0521

Særprogrammet "Samarbejde" (EF's syvende rammeprogram) *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets beslutning om særprogrammet "Samarbejde" til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-13) (KOM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2005)0440) [1] og det ændrede forslag (KOM(2005)0440/2) [1],

- der henviser til EF-traktatens artikel 166, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0381/2005),

- der henviser til forretningsordenens artikel 51,

- der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Budgetudvalget, Transport- og Turismeudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A6-0379/2006),

1. godkender Kommissionens forslag som ændret;

2. finder, at det vejledende finansielle referencegrundlag, der er angivet i lovgivningsforslaget, skal være foreneligt med loftet for udgiftsområde 1a i den finansielle ramme for 2007-2013, og påpeger, at det årlige beløb vil blive fastsat under den årlige budgetprocedure i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 38 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning [2];

3. opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

4. opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

5. anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

6. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |

Ændring 1

Betragtning 4

(4) Rammeprogrammet bør være et supplement til medlemsstaternes aktiviteter og andre fællesskabstiltag, som — foruden navnlig satsningerne på strukturfonde, landbrug, uddannelse, konkurrenceevne og innovation, erhvervspolitik, sundhed, forbrugerbeskyttelse, beskæftigelse, energi, transport og miljø — er nødvendige led i den samlede strategiske satsning på Lissabon- målene. | (4) Dette særprogram bør være et supplement til medlemsstaternes aktiviteter og andre fællesskabstiltag, som er nødvendige led i den samlede strategiske satsning på Lissabon-målene. Tiltag, der støttes af programmet, bør derfor så vidt muligt effektiviseres gennem bedre komplementaritet og synergi med andre fællesskabsprogrammer og -aktioner, navnlig satsningerne på strukturfonde, landbrug, uddannelse, kultur, konkurrenceevne og innovation, erhvervspolitik, sundhed, forbrugerbeskyttelse, beskæftigelse, energi, transport, miljø og informationssamfundet. |

Ændring 2

Betragtning 4 a (ny)

| (4 a) Under dette særprogram bør der særligt tages hensyn til flerfaglighed og tværfaglighed i overensstemmelse med anbefalingerne fra Det Europæiske Rådgivende Forskningsudvalg (EURAB 04 009 af april 2004) og Europa-Parlamentets beslutning af 10. marts 2005 om videnskab og teknologi — retningslinjer for EU's politik til støtte af forskning [3] |

Ændring 3

Betragtning 4 b (ny)

| (4 b) Dette særprogram bør især fokusere på overførsel af viden, resultater og teknologier fra den offentlige forskningssektor til virksomheder, navnlig SMV'er, og på mekanismer, der kan sikre, at virksomhedernes behov videregives til forskningshold på en effektiv og samordnet måde. |

Ændring 4

Betragtning 5

(5) Aktiviteter vedrørende innovation og små og mellemstore virksomheder, som støttes af forskningsrammeprogrammet, bør supplere aktiviteterne under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation. | (5) Dette særprogram bør navnlig fokusere på at sikre passende deltagelse af SMV'er i alle programmets aktioner og projekter. Det bør tilstræbes at opnå størst mulig synergi og komplementaritet mellem aktiviteter vedrørende innovation og små og mellemstore virksomheder, som støttes af særprogrammet, og aktiviteterne under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og andre fællesskabsprogrammer og -aktioner. |

Ændring 5

Betragtning 5 a (ny)

| (5 a) Dette særprogram bør tage højde for den vigtige rolle, som regionerne spiller i forbindelse med gennemførelsen af det europæiske forskningsrum, som Kommissionen anerkender i sin meddelelse om det europæiske forskningsrums regionale dimension (KOM(2001)0549). |

Ændring 6

Betragtning 7

(7) Dette særprogram bør bidrage til bevillingen til Den Europæiske Investeringsbanks oprettelse af en "finansieringsfacilitet for risikodeling" for at lette adgangen til lån fra EIB. | (7) Dette særprogram bør bidrage til bevillingen til Den Europæiske Investeringsbanks oprettelse af en "finansieringsfacilitet for risikodeling" for at lette adgangen til lån fra EIB. På samme måde bør særprogrammet bidrage med et lige så stort beløb i finansiel støtte til dækning af de risici, som opstår i forbindelse med SMV'ernes involvering i projekter, så de ikke behøver at stille bankgarantier. |

Ændring 7

Betragtning 8

(8) I medfør af traktatens artikel 170 har Fællesskabet indgået en række internationale aftaler på forskningsområdet, og der bør gøres bestræbelser på at styrke det internationale forskningssamarbejde for yderligere at integrere Fællesskabet i det verdensomspændende forskersamfund. Derfor bør dette særprogram være åbent for deltagelse for lande, der har indgået de nødvendige aftaler med henblik herpå, og — på projektniveau og på gensidigt fordelagtigt grundlag — for deltagelse af enheder fra tredjelande og af internationale organisationer for videnskabeligt samarbejde. | (8) I medfør af traktatens artikel 170 har Fællesskabet indgået en række internationale aftaler på forskningsområdet, og der bør gøres bestræbelser på at styrke det internationale forskningssamarbejde for yderligere at integrere Fællesskabet i det verdensomspændende forskersamfund. Derfor bør dette særprogram være åbent for deltagelse for lande, der har indgået de nødvendige aftaler med henblik herpå, det bør styrke samarbejdet med lande, som ikke har indgået aftaler med dette for øje, og det bør — på projektniveau i almenvellets interesse og på gensidigt fordelagtigt grundlag — være åbent for deltagelse af enheder fra tredjelande og af internationale organisationer for videnskabeligt samarbejde. |

Ændring 8

Betragtning 9

(9) Forskningsaktiviteter under dette program bør gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper, herunder dem, der kommer til udtryk i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. | (9) Forskningsaktiviteter under dette program bør gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper, herunder dem, der kommer til udtryk i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og bekræfte forskningens samfundsmæssige og humanistiske værdi med respekt for den etiske og kulturelle mangfoldighed. |

Ændring 9

Betragtning 9 a (ny)

| (9 a) Dette særprogram bør tage behørigt hensyn til den vigtige rolle, som universiteterne påtager sig, med hensyn til at sikre virkelig topkvalitet i videnskabelig og teknologisk forskning, medvirke til etableringen af det europæiske forskningsrum, som Kommissionen erkender betydningen af i sin meddelelse om universiteternes rolle i det europæiske vidensamfund (KOM(2003)0058), og bidrage til udviklingen af vidensamfundet. |

Ændring 10

Betragtning 10

(10) Rammeprogrammet bør fremme en bæredygtig udvikling. | (10) Dette særprogram og syvende rammeprogram som helhed bør fremme en bæredygtig udvikling. |

Ændring 11

Betragtning 10 a (ny)

| (10 a) Dette særprogram bør bidrage til den videnskabelige og teknologiske formidling med henblik på at bringe videnskab og teknologi tættere på samfundet. |

Ændring 12

Betragtning 11

(11) En forsvarlig økonomisk forvaltning af syvende rammeprogram og dets gennemførelse bør sikres på en måde, der er mest muligt effektiv og brugervenlig, adgangen til det bør lettes for alle deltagere, og dette bør ske under overholdelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen med senere ændringer. | (11) Kommissionen bør forpligte sig til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af syvende rammeprogram og dette særprogram, og gennemførelsen af begge programmer bør sikres på en måde, der er så enkel og effektiv som mulig, ligesom gennemsigtigheden, klarheden og den lette adgang for alle deltagere, og dette bør ske under overholdelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen med senere ændringer. |

Ændring 13

Artikel 2

Dette særprogram omfatter indsatsen for "Samarbejde" og yder støtte til hele spektret af forskningsaktiviteter, som gennemføres i et tværnationalt samarbejde inden for følgende temaer: | Dette særprogram omfatter indsatsen for "Samarbejde" og yder støtte til hele spektret af forskningsaktiviteter, som gennemføres i et tværnationalt samarbejde inden for følgende temaer: |

a) sundhed | a) sundhed |

b) fødevarer, landbrug og bioteknologi | b) fødevarer, fiskeri og landbrug, og bioteknologi |

c) informations- og kommunikationsteknologi | c) informations- og kommunikationsteknologi |

d)nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi | d)nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi |

e) energi | e) energi |

f) miljø (inklusive klimaændringer) | f) miljø (inklusive klimaændringer) |

g) transport (inklusive luftfartsteknik) | g) transport (inklusive luftfartsteknik) |

h) samfundsvidenskaber og humaniora | h) samfundsvidenskaber og humaniora |

i) sikkerhed og rummet. | i) sikkerhed |

| i a) rummet. |

Ændring 14

Artikel 3 a (ny), stk. 1 (nyt)

| Artikel 3 a 1. Kommissionen træffer alle nødvendige foranstaltninger for at verificere, at de finansierede aktioner gennemføres effektivt og i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002. |

Ændring 15

Artikel 3 a, stk. 2 (nyt)

| 2. De samlede administrative udgifter til særprogrammet, herunder de interne udgifter og forvaltningsudgifter for det forvaltningsorgan, der foreslås oprettet, bør stå i rimeligt forhold til de aktiviteter, der iværksættes under særprogrammet, og skal godkendes af budgetmyndigheden og den lovgivende myndighed. |

Ændring 16

Artikel 3 a, stk. 3 (nyt)

| 3. Budgetbevillingerne anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i overensstemmelse dels med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet og dels med proportionalitetsprincippet. |

Ændring 17

Artikel 4, stk. 1

1. Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under særprogrammet, gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper. | 1. Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under særprogrammet, gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper og under hensyntagen til de videnskabelige garantier foreskrevet på det pågældende vidensområde og inden for den pågældende type forskning. |

Ændring 18

Artikel 5 a (ny)

| Artikel 5 a Hvis Kommissionen agter at ændre den fordeling af udgifterne, der er fastsat i anmærkningerne i og bilaget til det årlige budget, underretter den på forhånd budgetmyndigheden herom. |

Ændring 19

Artikel 6, stk. 3

3. I arbejdsprogrammet specificeres det nærmere, hvilke kriterier der vil blive anlagt ved bedømmelsen af forslag til indirekte aktioner under finansieringsordningerne og ved udvælgelsen af projekter. Kriterierne bliver kvalitet, virkning og gennemførelse, som i arbejdsprogrammet kan specificeres nærmere eller suppleres med yderligere krav, vægtninger og tærskler. | 3. I arbejdsprogrammet specificeres det nærmere, hvilke kriterier der vil blive anlagt ved bedømmelsen af forslag til indirekte aktioner under finansieringsordningerne og ved udvælgelsen af projekter, og det anerkendes, foreneligheden af at forskere og grupper kan deltage i nationale og europæiske programmer samtidig. Kriterierne bliver kvalitet, virkning og gennemførelse, som i arbejdsprogrammet kan specificeres nærmere eller suppleres med yderligere krav, vægtninger og tærskler. |

Ændring 20

Artikel 7, stk. 2, indledning

2. Proceduren i artikel 8, stk. 2, finder anvendelse ved vedtagelsen af: | 2. Forskriftsproceduren med kontrol i artikel 8, stk. 3, finder anvendelse ved vedtagelsen af: |

Ændring 21

Artikel 8

1. Kommissionen bistås af et udvalg. | 1. Kommissionen bistås af et udvalg. |

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes forvaltningsproceduren i artikel 4 i afgørelse 1999/468/EF i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 7, stk. 3. | 2. Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget om, hvordan det går med gennemførelsen af særprogrammet som helhed, og om alle FTU-aktiviteter, som får tilskud under programmet. |

3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF. | 3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8. |

4. Det tidsrum, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, og artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til to måneder. | |

5. Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget om, hvordan det går med gennemførelsen af særprogrammet som helhed, og om alle FTU-aktiviteter, som får tilskud under programmet. | |

Ændring 22

Bilag I, indledning, afsnit 2

Det fælles sigte for alle temaer er at bidrage til en bæredygtig udvikling ved at fremme den mest avancerede forskning på de udvalgte områder. | Hovedformålet med forskningen bør være at øge den tilgængelige viden. Det fælles sigte for alle temaer er at bidrage til en forøgelse af den tilgængelige viden og til en bæredygtig udvikling ved at fremme den mest avancerede forskning på de udvalgte områder. Forskning er et grundlæggende instrument til fremme af social inddragelse, aktivt medborgerskab og deltagelse, økonomisk vækst, konkurrenceevne, sundhed og livskvalitet. |

Ændring 23

Bilag I, indledning, afsnit 2 a (nyt)

| I forbindelse med partnerskaber mellem universiteter og erhvervslivet vil Kommissionen påtage sig at formidle resultaterne af grundforskning og anvendt forskning, når det er i offentlighedens interesse og bidrager til almenvellet. |

Ændring 24

Bilag I, indledning, afsnit 3, nr. 9

9) sikkerhed og rummet. | 9) sikkerhed |

| 9 a) rummet. |

Ændring 25

Bilag I, indledning, afsnit 5

Der vil blive taget behørigt hensyn til principperne om bæredygtig udvikling og ligestilling mellem kønnene. Også de etiske, sociale, juridiske og bredere kulturelle aspekter af den forskning, der skal gennemføres, og dens potentielle anvendelse i praksis samt den samfundsøkonomiske betydning af teknologisk udvikling og videnskabelige fremtidsstudier vil indgå i aktiviteterne under særprogrammet i relevant omfang. | Principperne om høj videnskabelig og teknologisk kvalitet skal ligge til grund for hele det syvende rammeprogram. Også de etiske, sociale, juridiske og bredere kulturelle aspekter af den forskning, der skal gennemføres, og dens potentielle anvendelse i praksis samt den samfundsøkonomiske betydning af teknologisk udvikling og videnskabelige fremtidsstudier vil indgå i aktiviteterne under særprogrammet i relevant omfang. |

Ændring 26

Bilag I, indledning, afsnit 5 a (nyt)

| Opmærksomheden rettes især mod at forbedre samhørigheden mellem EU's medlemsstater og regioner inden for videnskab og teknologi med særlig vægt på foranstaltninger, der kan mindske teknologikløften mellem forskellige områder gennem selektiv fremme af den teknologiske kapacitet i virksomhederne på alle niveauer. Med henblik herpå samordnes rammeprogrammets aktiviteter med aktiviteterne som led i Fællesskabets øvrige politikker, navnlig på områderne regionalpolitik, konkurrenceevne og innovation. |

Ændring 27

Bilag I, "Tværfaglig forskning og forskning på tværs af temaerne, herunder fælles indkaldelser af forslag", afsnit 1

Der lægges særlig vægt på de prioriterede forskningsområder, som går på tværs af temaerne, f.eks. havforskning og -teknologi. Der tilskyndes til tværfaglighed gennem tværtematiske oplæg til forsknings- og teknologiemner af relevans for mere end ét tema. Det sker bl.a. via følgende: | Der lægges særlig vægt på de prioriterede videnskabelige og teknologiske områder, som går på tværs af temaerne, f.eks. havforskning, turismerelateret teknologi, grøn teknologi og kemi og miljøsundhed. Der tilskyndes til tværfaglighed, herunder opgaveorienteret forskning, gennem tværtematiske oplæg til forsknings- og teknologiemner af relevans for mere end ét tema. Det sker bl.a. via følgende: |

—fælles indkaldelser af forslag for temaer, hvor et forskningsemne er klart relevant for aktiviteterne under to eller flere temaer | —fælles indkaldelser af forslag for temaer, hvor et forskningsemne er klart relevant for aktiviteterne under to eller flere temaer |

—særlig vægt på tværfaglig forskning inden for aktiviteten "nye behov" | —særlig vægt på tværfaglig forskning inden for aktiviteten "nye behov" |

—inddragelse af ekstern rådgivning fra flere fagområder og eksperter med forskellig baggrund ved udarbejdelsen af arbejdsprogrammet | —inddragelse af rådgivning fra anerkendte forskere fra flere fagområder og eksperter med forskellig baggrund ved udarbejdelsen af arbejdsprogrammet |

—samordning med EU-politikker, for så vidt angår forskning af relevans for den politiske beslutningsproces. | —samordning med EU-politikker, for så vidt angår forskning af relevans for den politiske beslutningsproces. |

Ændring 28

Bilag I, "Tværfaglig forskning og forskning på tværs af temaerne, herunder fælles indkaldelser af forslag", afsnit 2

Europa-Kommissionen sørger for at samordne temaerne i det foreliggende særprogram med temaer under andre særprogrammer i syvende rammeprogram, f.eks. "forskningsinfrastruktur" i særprogrammet "Kapacitet". | Kommissionen sørger for at samordne temaerne i det foreliggende særprogram med temaer under andre særprogrammer i syvende rammeprogram, f.eks. "forskningsinfrastruktur" i særprogrammet "Kapacitet". I arbejdsprogrammet præciseres de aktiviteter, der skal være genstand for særlig samordning med aktiviteter under andre særprogrammer, samt de nødvendige mekanismer til sikring af, at denne samordning er effektiv. |

Ændring 29

Bilag I, "Tilpasning til ændrede behov og udnyttelse af nye muligheder", afsnit 1

Med afsæt i bl.a. arbejdet i de forskellige "europæiske teknologiplatforme" sikrer man sig, at temaerne altid vil være relevante for erhvervslivet. Særprogrammet bidrager således til at gennemføre de europæiske teknologiplatformes strategiske forskningsdagsordener, hvor de rummer en reel europæisk merværdi. De generelle forskningsbehov, der fremgår af de strategiske forskningsdagsordener, er i forvejen bredt afspejlet i de ni temaer. De nærmere enkeltheder om det tekniske indhold vil fremgå senere, når det detaljerede arbejdsprogram for specifikke indkaldelser af forslag foreligger. | Med afsæt i bl.a. arbejdet i de forskellige "europæiske teknologiplatforme" sikrer man sig, at temaerne altid vil være relevante for erhvervslivet, og at erhvervslivet fortsat vil deltage heri. Særprogrammet bidrager således sammen med erhvervslivets bidrag til at gennemføre de europæiske teknologiplatformes strategiske forskningsdagsordener, hvor de rummer en reel europæisk merværdi. De generelle forskningsbehov, der fremgår af de strategiske forskningsdagsordener, er i forvejen bredt afspejlet i de ni temaer. De nærmere enkeltheder om det tekniske indhold vil fremgå senere, når det detaljerede arbejdsprogram for specifikke indkaldelser af forslag foreligger. |

Ændring 30

Bilag I, "Tilpasning til ændrede behov og udnyttelse af nye muligheder", afsnit 2

Man vil desuden sikre sig, at temaerne hele tiden er relevante for formuleringen, gennemførelsen og evalueringen af EU-politikker og -lovgivning på områder som sundhed, sikkerhed, forbrugerbeskyttelse, energi, miljø, udviklingsbistand, fiskeri, søfart, landbrug, dyrevelfærd, transport, almen og erhvervsfaglig uddannelse, informationssamfundet og medierne, beskæftigelse, socialpolitik, samhørighed samt retlige og indre anliggender foruden den prænormative og standardiseringsledsagende forskning, der er vigtig for at få forbedret standarders kvalitet og implementering. I denne sammenhæng kan teknologiplatformene, hvor relevante parter fra bl.a. erhvervslivet og det offentlige sammen med forskerkredse kan overveje og drøfte strategiske forskningsdagsordener, komme til at spille en rolle. | Man vil desuden sikre sig, at temaerne hele tiden er relevante for formuleringen, gennemførelsen og evalueringen af EU-politikker og -lovgivning på områder som sundhed, sikkerhed, forbrugerbeskyttelse, energi, miljø, udviklingsbistand, fiskeri, søfart, landbrug, dyrevelfærd, transport, almen og erhvervsfaglig uddannelse, informationssamfundet og medierne, beskæftigelse, socialpolitik, samhørighed samt retlige og indre anliggender foruden den prænormative og standardiseringsledsagende forskning, der er vigtig for at få forbedret interoperabilitet og konkurrence samt standarders kvalitet og implementering. I denne sammenhæng kan teknologiplatformene, hvor relevante parter fra bl.a. erhvervslivet og det offentlige sammen med forskerkredse kan overveje og drøfte strategiske forskningsdagsordener, komme til at spille en rolle. |

Ændring 31

Bilag I, "Tilpasning til ændrede behov og udnyttelse af nye muligheder", afsnit 4, indledning

Nye behov: Her kan der ydes særlig støtte til forskningsforslag, der sigter mod at afgrænse eller udforske nye videnskabelige og teknologiske muligheder inden for et givet felt og/eller i krydsfeltet mellem flere fagområder, ikke mindst når de stiller væsentlige teknologiske gennembrud i udsigt. Det gøres via følgende: | Nye behov: Her kan der ydes særlig støtte til forskningsforslag, der sigter mod at afgrænse eller udforske nye videnskabelige og teknologiske muligheder inden for et givet felt og/eller i krydsfeltet mellem flere fagområder, ikke mindst når de stiller væsentlige teknologiske gennembrud eller direkte anvendelsesmuligheder i udsigt. Det gøres via følgende: |

Ændring 32

Bilag I, "Tilpasning til ændrede behov og udnyttelse af nye muligheder", afsnit 4, prik 1

—åben "bottom-up-forskning" i emner valgt af forskerne selv med henblik på udvikling af nye videnskabelige og teknologiske muligheder eller vurdering af nye opdagelser eller nyopdagede fænomener, som kunne indikere samfundsmæssige risici eller problemer | —åben "bottom-up-forskning" i emner valgt af forskerne selv med henblik på udvikling af nye videnskabelige og teknologiske muligheder, eller identificering af udviklinger og tendenser med et betydeligt anvendelsespotentiale på et tidligt stadium ("fremtidsstudier"), eller vurdering af nye opdagelser eller nyopdagede fænomener, som kunne indikere samfundsmæssige risici eller problemer |

Ændring 33

Bilag I, "Formidling og overførsel af viden og bredere deltagelse", afsnit 1, indledning

For at styrke spredningen og udnyttelsen af EU-forskningens resultater ydes der støtte til formidling af viden og overførsel af forskningsresultater, også til politiske beslutningstagere, inden for alle temaerne, bl.a. gennem finansiering af netværks-/formidlingsinitiativer, seminarer og arrangementer, ekstern ekspertbistand og elektroniske informationstjenester. Det sker inden for hvert enkelt tema ved hjælp af følgende: | For at styrke spredningen, udnyttelsen og virkningen af EU-forskningens resultater ydes der støtte til formidling og overførsel af viden, også til politiske beslutningstagere, og anvendelse af forskningsresultater inden for alle temaerne, bl.a. gennem finansiering af netværks-/formidlingsinitiativer, seminarer og arrangementer, ekstern ekspertbistand og informations- og konsulenttjenester. Det sker inden for hvert enkelt tema ved hjælp af følgende: |

Ændring 34

Bilag I, "Formidling og overførsel af viden og bredere deltagelse", afsnit 1, led 2

—tilbud om målrettet assistance til projekter og konsortier for at give dem adgang til nødvendig viden og færdigheder til at kunne udnytte resultaterne | —tilbud om målrettet assistance til projekter og konsortier for at give dem adgang til den viden og de færdigheder og ressourcer, særligt finansielle ressourcer, der er nødvendige for at kunne udnytte resultaterne |

Ændring 35

Bilag I, "Formidling og overførsel af viden og bredere deltagelse", afsnit 1, led 3

—specifikke formidlingsaktioner, baseret på en proaktiv metode til at udbrede resultaterne fra mange forskellige projekter, herunder også projekter fra tidligere rammeprogrammer og andre forskningsprogrammer, og med bestemte sektorer eller grupperinger af aktører som potentielle brugere | —specifikke formidlingsaktioner, baseret på en proaktiv metode til at udbrede resultaterne fra mange forskellige projekter, herunder også projekter fra tidligere rammeprogrammer og andre forskningsprogrammer, og med sigte på bestemte sektorer eller grupperinger af aktører med særlig vægt på potentielle brugere og lærere på grundskole- og gymnasieniveau |

Ændring 36

Bilag I, "Formidling og overførsel af viden og bredere deltagelse", afsnit 1, led 5

—CORDIS-tjenester, der kan fremme formidlingen af viden og udnyttelsen af forskningsresultater | —CORDIS-tjenester, der kan fremme formidlingen af viden i brugervenlig form og udnyttelsen af forskningsresultater |

Ændring 37

Bilag I, "Formidling og overførsel af viden og bredere deltagelse", afsnit 1, led 6

—initiativer, der kan stimulere dialogen og debatten om videnskabelige spørgsmål og forskningsresultater med en bredere offentlighed end forskersamfundet. | —initiativer, der kan stimulere dialogen og debatten om videnskabelige spørgsmål og forskningsresultater med en bredere offentlighed end forskersamfundet, herunder gennem anvendelse af forskning til gavn for civilsamfundsorganisationer. |

Ændring 38

Bilag I, "Fælles teknologiinitiativer", afsnit 1

I nogle få tilfælde er et FTU-mål så omfattende og ressourcebehovet så stort, at det berettiger til at etablere længerevarende offentlig-private partnerskaber i form af fælles teknologiinitiativer. Til disse initiativer, som hovedsagelig udspringer af de europæiske teknologiplatformes arbejde og omfatter et enkelt eller nogle få udvalgte aspekter af forskning på et bestemt område, kombineres investeringer fra den private sektor med national og europæisk finansiering, herunder tilskud fra rammeprogrammet og lån fra Den Europæiske Investeringsbank. Der træffes afgørelse om fælles teknologiinitiativer på grundlag af særskilte forslag (f.eks. med henvisning til traktatens artikel 171). | I nogle få tilfælde er et FTU-mål så omfattende og ressourcebehovet så stort, at det berettiger til at etablere længerevarende offentlig-private partnerskaber i form af fælles teknologiinitiativer. Til disse initiativer, som hovedsagelig udspringer af de europæiske teknologiplatformes arbejde og omfatter et enkelt eller nogle få udvalgte aspekter af forskning på et bestemt område, kombineres investeringer fra den private sektor med national og europæisk finansiering, herunder tilskud fra rammeprogrammet og lån fra Den Europæiske Investeringsbank. Der træffes afgørelse om fælles teknologiinitiativer fra sag til sag på grundlag af særskilte forslag (f.eks. med henvisning til traktatens artikel 171). |

Ændring 39

Bilag I, "Samordning af andre forskningsprogrammer end EU-programmer", afsnit 1

På dette område vil indsatsen hovedsagelig foregå ved hjælp af to virkemidler: ERA-NET-systemet og EU-støtte til nationale forskningsprogrammer, der gennemføres i fællesskab (traktatens artikel 169). Aktionen kan også anvendes til at styrke komplementariteten og synergien mellem rammeprogrammet og aktiviteterne i mellemstatslige strukturer som EUREKA, EIROforum og COST. Der ydes finansiel støtte til COST-programmets administrations- og samordningsaktiviteter, så COST fortsat kan bidrage til samordning af og udvekslinger mellem forskergrupper, der finansieres nationalt. | På dette område vil indsatsen hovedsagelig foregå ved hjælp af to virkemidler: ERA-NET-systemet og EU-støtte til nationale forskningsprogrammer, der gennemføres i fællesskab (traktatens artikel 169). Aktionen kan også anvendes til at styrke komplementariteten og synergien mellem rammeprogrammet og aktiviteterne i mellemstatslige strukturer som EUREKA, EIROforum og COST. I betragtning af den store betydning, udviklingen af små og mellemstore virksomheder har for EU's konkurrenceevne, vil der blive lagt særlig vægt på at hjælpe højteknologiske små og mellemstore virksomheder med at få adgang til forskning i overensstemmelse med traktatens artikel 169 (Eureka- og Eurostars-programmerne). Der ydes finansiel støtte til COST-programmets administrations- og samordningsaktiviteter, så COST fortsat kan bidrage til samordning af og udvekslinger mellem forskergrupper, der finansieres nationalt. |

Ændring 40

Bilag I, "Internationalt samarbejde", afsnit 1, indledning og led - 1 (nyt)

Aktioner med henblik på internationalt forskningssamarbejde skal understøtte en international videnskabs- og teknologipolitik med to indbyrdes forbundne formål: | Aktioner med henblik på internationalt forskningssamarbejde skal understøtte en international videnskabs- og teknologipolitik med tre indbyrdes forbundne formål: |

| —at skabe grundlag for forskningsaktiviteter og -kapaciteter i udviklingslandene, konsolidere og styrke de ansvarlige organer, dvs. universiteter og offentlige og private centre for efteruddannelse af forskere |

Ændring 41

Bilag I, "Internationalt samarbejde", afsnit 1, led 1

—at støtte den europæiske konkurrenceevne gennem strategiske forskningspartnerskaber med tredjelande, herunder højt industrialiserede lande og vækstøkonomier, inden for videnskab og teknologi samt tilbud til de bedste tredjelandsforskere om at arbejde i og med Europa | —at støtte forskningsprojekter af universel værdi gennem strategiske forskningspartnerskaber med tredjelande, herunder højt industrialiserede lande og vækstøkonomier, inden for videnskab og teknologi ved at støtte mobiliteten for tredjelandsforskere for at sikre, at de har de bedste betingelser for at arbejde i og med Europa, og ved at lette deres efterfølgende tilbagevenden til deres oprindelsesland |

Ændring 42

Bilag I, "Internationalt samarbejde", afsnit 1, led 2

—at behandle tredjelandes særlige problemer eller problemer af global karakter i parternes gensidige interesse og til deres gensidige fordel. | —at behandle tredjelandes særlige problemer eller problemer af global karakter ved at forbedre begrebet internationalt samarbejde og dele viden og information. |

Ændring 43

Bilag I, "Internationalt samarbejde", afsnit 2

EU's politik for internationalt forskningssamarbejde skal fremhæve og udbygge samarbejdet om generering, deling og udnyttelse af viden gennem ligeværdige forskningspartnerskaber under hensyntagen til særlige nationale eller regionale forhold, den samfundsøkonomiske kontekst og partnerlandenes videngrundlag. Det strategiske mål er at forbedre EU's konkurrenceevne og styrke en bæredygtig global udvikling gennem sådanne partnerskaber mellem EU og tredjelande på bilateralt, regionalt og globalt niveau til gensidig gavn og fordel. I den forbindelse bør EU's rolle som global aktør også fremmes via multilaterale og internationale forskningsprogrammer. Aktioner med henblik på internationalt forskningssamarbejde knyttes sammen med mere generelle politiske spørgsmål for at kunne bidrage til at opfylde EU's internationale forpligtelser, udbrede europæiske værdier, styrke konkurrenceevnen, skabe samfundsøkonomisk vækst, forbedre miljøbeskyttelsen og skabe øget velfærd med en bæredygtig global udvikling som overordnet mål. | EU's politik for internationalt forskningssamarbejde skal fremhæve og udbygge samarbejdet om generering, deling og udnyttelse af viden gennem ligeværdige forskningspartnerskaber under hensyntagen til partnerlandenes internationale, nationale eller regionale forhold, samfundsøkonomiske kontekst, videngrundlag og europæiske prioriteringer. Det strategiske mål er at forbedre EU's konkurrenceevne og styrke en bæredygtig global udvikling gennem sådanne partnerskaber mellem EU og tredjelande på bilateralt, regionalt og globalt niveau baseret på den offentlige og kollektive interesse. I den forbindelse bør EU's rolle som global aktør også fremmes via multilaterale og internationale forskningsprogrammer. Aktioner med henblik på internationalt forskningssamarbejde knyttes sammen med mere generelle politiske spørgsmål for at kunne bidrage til at opfylde EU's internationale forpligtelser og til at dele resultater med henblik på at styrke konkurrenceevnen, skabe samfundsøkonomisk vækst, forbedre miljøbeskyttelsen og skabe øget velfærd med en bæredygtig global udvikling som overordnet mål. |

Ændring 44

Bilag I, "Internationalt samarbejde", afsnit 3, prik 2

Der iværksættes specifikke samarbejdsaktioner under hvert tema med specielt sigte på tredjelande og områder, hvor der er en gensidig interesse i at samarbejde om bestemte emner. De specifikke behov afdækkes, og emnerne prioriteres i nøje sammenhæng med relevante bilaterale samarbejdsaftaler og løbende multilaterale og biregionale dialoger mellem EU og de pågældende lande eller landegrupper. Prioriteringen baseres på regionens eller landets særlige behov, potentiale og økonomiske udviklingsniveau. Der udarbejdes en strategi og implementeringsplan for det internationale samarbejde med specifikke målrettede aktioner inden for og på tværs af temaerne, f.eks. inden for sundhed, landbrug, sanitære forhold, vand, fødevaresikkerhed, social samhørighed, energi, miljø, fiskeri, akvakultur og naturressourcer, bæredygtig økonomisk politik og ikt. Disse aktioner bliver det vigtigste instrument i implementeringen af samarbejdet mellem EU og de pågældende lande og skal især tage sigte på at styrke kandidatlandenes og nabolandenes forskningskapacitet og på samarbejde med udviklingslande og vækstøkonomier. Der iværksættes målrettede indkaldelser af forslag til sådanne aktioner med særlig vægt på at lette relevante tredjelandes, især udviklingslandes, deltagelse i aktionerne. | Der iværksættes specifikke samarbejdsaktioner under hvert tema med specielt sigte på tredjelande og områder, hvor der er en gensidig interesse i at samarbejde om bestemte emner. De specifikke behov afdækkes, og emnerne prioriteres i nøje sammenhæng med relevante bilaterale samarbejdsaftaler og løbende multilaterale og biregionale dialoger mellem EU og de pågældende lande eller landegrupper. Prioriteringen baseres på gensidige interesser og gensidige fordele og på regionens eller landets særlige behov, potentiale og økonomiske udviklingsniveau. Der udarbejdes en strategi og implementeringsplan for det internationale samarbejde med specifikke målrettede aktioner inden for og på tværs af temaerne, f.eks. inden for sundhed, navnlig oversete sygdomme, landbrug, sanitære forhold, vand, fødevaresikkerhed, social samhørighed, energi miljø, fiskeri, akvakultur og naturressourcer, bæredygtig økonomisk politik og ikt. Disse aktioner bliver det vigtigste instrument i implementeringen af samarbejdet mellem EU og de pågældende lande. Ud over hensynet til de gensidige interesser tager aktionerne også sigte på at styrke kandidatlandenes, nabolandenes, udviklingslandenes og vækstøkonomiernes forskningskapacitet og samarbejdsevne. Der iværksættes målrettede indkaldelser af forslag til sådanne aktioner med særlig vægt på at lette relevante tredjelandes, især udviklingslandes, deltagelse i aktionerne. |

Ændring 45

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Hovedlinjer", afsnit 1 a (nyt)

| I denne henseende søges den størst mulige komplementaritet og synergi med andre fællesskabsprogrammer og -aktioner og med nationale og regionale forskningsprogrammer i de forskellige medlemsstater. |

Ændring 46

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Hovedlinjer", afsnit 3

Kønsaspektet vil blive taget op i forskningen og vil indgå i projekterne, hvor det overhovedet er relevant. Man vil især være opmærksom på, at forskningsresultaterne hurtigst muligt formidles videre til civilsamfundet, og at der etableres en dialog med især patientgrupper, når den biomedicinske forskning og genforskningen åbner for nye muligheder. Det skal desuden sikres, at resultaterne formidles og udnyttes bredt. | Der vil blive taget hensyn til kønsaspektet, som vil blive integreret i projekterne, når dette er relevant. Risikofaktorerne, de biologiske processer, de kliniske symptomer, konsekvenserne og behandlingsmetoderne er ofte ikke de samme for mænd og kvinder. Desuden findes der sygdomme, som udelukkende eller hyppigere optræder hos det ene køn (f.eks. rammer fibromyalgi/ kronisk træthed langt hyppigere kvinder end mænd). Der bør derfor i forbindelse med alle de aktiviteter, som finansieres under dette tema, være mulighed for at foretage en differentiering i de respektive forskningsprotokoller, metodologier og resultatanalyser. Man vil især være opmærksom på, at forskningsresultaterne hurtigst muligt formidles videre til civilsamfundet, og at der etableres en dialog med især patientgrupper, når den biomedicinske forskning og genforskningen åbner for nye muligheder. Det skal desuden sikres, at resultaterne formidles og udnyttes bredt. |

Ændring 47

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 1 "Bioteknologi, generiske værktøjer og teknologier på sundhedsområdet", led 1

—Højkapacitetsforskning: udvikling af nye forskningsværktøjer for moderne biologi, der kan forstærke genereringen af data ganske markant og forbedre standardisering, indsamling og analyse af data og prøveeksemplarer (biobanker). Der fokuseres på ny teknologi til sekvensering, genekspression, gentype- og fænotypebestemmelse, strukturel genomforskning, bioinformatik, systembiologi og beslægtede forskningsområder. | —Højkapacitetsforskning: udvikling af nye forskningsværktøjer for moderne biologi, der kan forstærke genereringen af data ganske markant og forbedre standardisering, indsamling og forsøgs- og biologisk beregningsanalyse af data og prøveeksemplarer (biobanker). Der fokuseres på ny teknologi til sekvensering ved brug af hurtige, økonomiske og let tilgængelige metoder, genekspression, gentype- og fænotypebestemmelse, strukturel genomforskning, bioinformatik, systembiologi, herunder super computing til strukturel modellering, og beslægtede forskningsområder. |

Ændring 172

Bilag I, "Temaer", afsnit 1, "Sundhed", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 1 "Bioteknologi, generiske værktøjer og teknologier på sundhedsområdet", led 2

—Detektion, diagnose og overvågning: udvikling af visualiserings-, billeddannelses-, detekterings- og analyseværktøjer og -teknologier til biomedicinsk forskning til brug for forudberegning, diagnosticering, overvågning og prognosticering af sygdomme og til at understøtte terapeutiske indgreb. Der fokuseres på en tværfaglig tilgang, der integrerer områder som molekylær- og cellebiologi, fysiologi, genetik, fysik, kemi, nanoteknologi, mikrosystemer, udstyr og informationsteknologi. Der lægges vægt på non-invasive eller minimalt invasive og kvantitative metoder samt kvalitetssikringsaspekter. | —Detektion, diagnose og overvågning: udvikling af visualiserings-, billeddannelses-, detekterings- og analyseværktøjer og -teknologier til biomedicinsk forskning til brug for forudberegning, diagnosticering, overvågning og prognosticering af sygdomme og til at understøtte terapeutiske indgreb. Der fokuseres på en tværfaglig tilgang, der dels giver forrang til diagnoseværktøjer, som er direkte forbundet med terapi, og dels integrerer områder som molekylær- og cellebiologi, fysiologi, genetik, fysik, kemi, nanoteknologi, mikrosystemer, udstyr og informationsteknologi. Der lægges vægt på non-invasive eller minimalt invasive og kvantitative metoder samt kvalitetssikringsaspekter. |

Ændring 48

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 1 "Bioteknologi, generiske værktøjer og teknologier på sundhedsområdet", led 4

—Forudsigelse af behandlingsmetoders egnethed, sikkerhed og effektivitet: udvikling og validering af parametre, værktøjer, metoder og standarder, der er nødvendige for at kunne tilbyde patienterne sikre og effektive nye biomedicinske lægemidler (hvad angår traditionelle lægemidler, tages disse spørgsmål op i forbindelse med det foreslåede fælles teknologiinitiativ vedrørende innovative lægemidler). Der fokuseres på farmakogenomik, simulation, in vitro- (herunder alternativer til dyreforsøg) og in vivo-metoder og modeller. | —Forudsigelse af behandlingsmetoders egnethed, sikkerhed og effektivitet: udvikling og validering af parametre, værktøjer, metoder og standarder, der er nødvendige for at kunne tilbyde patienterne sikre og effektive nye biomedicinske lægemidler (hvad angår traditionelle lægemidler, tages disse spørgsmål op i forbindelse med det foreslåede fælles teknologiinitiativ vedrørende innovative lægemidler). Der fokuseres på farmakogenomik, simulation, in vitro- (herunder alternativer til dyreforsøg) og in vivo-metoder og modeller samt immunovervågning. |

Ændring 49

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 2 "Omsætning af forskning i sundhedsøjemed", underoverskrift 1, prik 1

Dataindsamling i stor målestok: brug af avanceret teknologi til at generere data til afdækning af geners og genprodukters funktion og interaktion i komplekse netværk. Der fokuseres på genomik, proteomik, populationsgenetik og komparativ og funktionel genomik. | Dataindsamling i stor målestok: brug af avanceret teknologi til at generere data til afdækning af geners, genprodukters og cellesystemers funktion og interaktion i komplekse netværk og den rolle, de spiller, i vigtige biologiske processer (dvs. synaptisk og cellulær reorganisation) og mutationsprocesser. Der fokuseres på genomik, herunder RNA, proteomik, populationsgenetik og komparativ og funktionel genomik. |

Ændring 50

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Aktiviter", overskrift 2 "Omsætning af forskning i sundhedsøjemed", underoverskrift 1, prik 4

Hjernen og hjernesygdomme: øget viden om hjernens integrerede struktur og dynamik, studiet af hjernesygdomme og søgning efter nye behandlingsmetoder med fokus på udforskning af hjernens funktioner, lige fra molekyler til bevidsthed og forståelse, og behandling af neurologiske sygdomme og lidelser, herunder regenerative og restorative behandlingsmetoder. | Hjernen og hjernesygdomme: øget viden om hjernens integrerede struktur og dynamik, studiet af hjernesygdomme, herunder kønsrelaterede aspekter og relevante aldersbetingede sygdomme (som f.eks. demens, Alzheimers eller Parkinsons sygdom), og søgning efter nye behandlingsmetoder med fokus på udforskning af hjernens funktioner, lige fra molekyler til bevidsthed og forståelse, og hjernedysfunktion, lige fra synaptisk aktivitet til neurologisk degeneration, samt erhvervelse af en global forståelse for hjernen. Forskningen vil omhandle neurologiske og psykiatriske sygdomme og lidelser, herunder regenerative og restorative behandlingsmetoder og -teknologier. |

Ændring 51

Bilag I, "Temaer", afsnit "Sundhed", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 2 "Omsætning af forskning i sundhedsøjemed", underoverskrift 2, prik 2

Menneskets udvikling og aldringsprocessen: øget viden om udviklingsprocessen livet igennem og om sund aldring. Der fokuseres på studiet af humansystemer og modelsystemer, herunder samspillet med faktorer som miljø, adfærd og køn. | Menneskets udvikling og aldringsprocessen: øget viden om udviklingsprocessen livet igennem og om sund aldring. Der fokuseres på studiet af humansystemer og model- og cellesystemer, herunder samspillet med faktorer som miljø, adfærd, kultur og køn, med henblik på at lette dagligdagen for de ældre, og fra synaptisk aktivitet til neurologisk degeneration, bl.a. gennem anvendelse af klinisk eller præklinisk funktionel eller molekylær billedteknik. |

Ændring 52

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 2 "Omsætning af forskning i sundhedsøjemed", underoverskrift 4, prik 1 og 1 a (ny)

Kræft: der fokuseres på sygdomsætiologi, afdækning og validering af lægemiddelvirkninger og biologiske markører af betydning for forebyggelse samt på tidlig diagnosticering og behandling og vurdering af effektiviteten af prognosticering, diagnosticering og terapeutiske foranstaltninger. | Kræft: der fokuseres på sygdomsætiologi, epidemiologisk forskning, nye lægemidler/behandlingsmetoder og risikofaktorer, afdækning og validering af miljømæssige determinanter, lægemiddelvirkninger og biologiske markører af betydning for forebyggelse, tidlig diagnosticering og behandling, vurdering af effektiviteten af prognosticering, diagnosticering og terapeutiske foranstaltninger. |

| Aldersrelaterede degenerative sygdomme. |

Ændring 53

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 2 "Omsætning af forskning i sundhedsøjemed", underoverskrift 4, prik 3

Diabetes og fedme: hvad angår førstnævnte emne, fokuseres der på ætiologier for de forskellige typer diabetes og dertil hørende forebyggelse og behandling. For sidstnævnte emnes vedkommende centreres indsatsen omkring tværfaglige tilgange, herunder genetik, livsstil og epidemiologi. | Diabetes og fedme: hvad angår førstnævnte emne, fokuseres der på ætiologier for de forskellige typer diabetes og dertil hørende forebyggelse og behandling, herunder celleudskiftning. For sidstnævnte emnes vedkommende centreres indsatsen omkring tværfaglige tilgange, herunder genetik, biokemi og fysiologi (vurderet ved brug af non-invasive teknikker såsom molekylær og funktionel billeddannelse), livsstil og epidemiologi. Hvad angår både diabetes og fedme, fokuseres der på børnesygdomme og faktorer, der gør sig gældende i barneårene. |

Ændring 54

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 2 "Omsætning af forskning i sundhedsøjemed", underoverskrift 4, prik 3 a (ny)

| Gigtsygdomme: der fokuseres på ætiologi, tidlig diagnosticering og biologiske markører for gigtsygdomme og behandling med særlig fokus på inflammatoriske gigtsygdomme. |

Ændring 55

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 2 "Omsætning af forskning i sundhedsøjemed", underoverskrift 4, prik 5

Andre kroniske sygdomme: der fokuseres på ikke-dødelige sygdomme med stor indvirkning på de ældres livskvalitet, f.eks. funktionel og sensorisk svækkelse og andre kroniske sygdomme (f.eks. rheumatoide sygdomme). | Andre kroniske sygdomme: der fokuseres på ikke-dødelige sygdomme med stor indvirkning på de ældres livskvalitet, f.eks. funktionel og sensorisk svækkelse og andre kroniske sygdomme, navnlig inflammatoriske sygdomme (f.eks. rheumatoide sygdomme såsom rheumatoid artritis, osteoporose, demens og neurodegenerative sygdomme). |

Ændring 56

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 2 "Omsætning af forskning i sundhedsøjemed", underoverskrift 4, prik 5 a (ny)

| Andre sygdomme: luftvejssygdomme, oversete sygdomme og befolkningsbaserede studier af nye risikofaktorer. |

Ændring 57

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 2 "Omsætning af forskning i sundhedsøjemed", underoverskrift 4, prik 5 b (ny)

| Forskning i vævsregeneration: der fokuseres på forskning i vævsregeneration såsom regeneration af hud- og hjertevæv, med henblik på at forstå de mekanismer, der ligger bag regenerative processer, og finde frem til innovative metoder inden for gen- og celleterapi. |

Ændring 58

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 3 "Optimering af sundhedsydelserne til europæiske borgere", led 1

—Bedre sundhedsfremmende indsats og sygdomsforebyggelse: der skal tilvejebringes dokumentation for de bedste folkesundhedsfremmende foranstaltninger med hensyn til livsstil og indgreb på forskellige niveauer og i forskellige sammenhænge. Der fokuseres på et bredere spektrum af sundhedsdeterminanter, og hvordan de spiller sammen både på det individuelle plan og på samfundsplan (f.eks. kost, stress, tobak og andre stimulanser, fysisk aktivitet, kulturel kontekst, socioøkonomiske og miljømæssige faktorer). Man vil bl.a. se på den mentale sundhedstilstand i et livslangt perspektiv. | —Bedre sundhedsfremmende indsats og sygdomsforebyggelse: der skal tilvejebringes dokumentation for de bedste folkesundhedsfremmende foranstaltninger med hensyn til livsstil og indgreb på forskellige niveauer og i forskellige sammenhænge. Der fokuseres på et bredere spektrum af sundhedsdeterminanter, og hvordan de spiller sammen både på det individuelle plan og på samfundsplan (f.eks. kost, stress, tobak og andre stimulanser, fysisk aktivitet, livskvalitet, kulturel kontekst, socioøkonomiske, ernæringsmæssige og miljømæssige faktorer). Man vil bl.a. se på den mentale sundhedstilstand i et livslangt perspektiv. |

Ændring 59

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 3 "Optimering af sundhedsydelserne til europæiske borgere", led 2

—Omsætning af kliniske resultater til klinisk praksis: det omfatter bedre medicinanvendelse og passende brug af adfærdsmæssige og organisatoriske indgreb og sundhedsmæssige terapier og teknologier. Man vil især være opmærksom på patientsikkerheden: afdækning af bedste kliniske praksis, viden om beslutningstagningen i klinisk sammenhæng inden for de primære og de specialiserede sundhedstjenester samt øget brug af veldokumenterede lægemidler og foranstaltninger til at gøre patienter mere selvhjulpne. Der fokuseres på benchmarking af strategier, undersøgelse af resultaterne af forskellige indgreb, herunder brugen af lægemidler under hensyntagen til dokumentation fra lægemiddelovervågningen, patienternes individuelle karakteristika (genetisk betinget modtagelighed, alder, køn og overholdelse af den ordinerede behandling) og lønsomhed. | —Omsætning af resultater af klinisk forskning til klinisk praksis: det omfatter bedre medicinanvendelse (f.eks. med henblik på at undgå udviklingen af antibiotikaresistens) og passende brug af adfærdsmæssige og organisatoriske indgreb og indgreb i det offentlige sundhedssystem og sundhedsmæssige terapier og teknologier. Man vil især være opmærksom på patientsikkerheden, herunder bivirkninger af lægemidler: afdækning af bedste kliniske praksis, viden om beslutningstagningen i klinisk sammenhæng inden for de primære og de specialiserede sundhedstjenester samt øget brug af veldokumenterede lægemidler og foranstaltninger til at gøre patienter mere selvhjulpne med henblik på at øge patienternes personlige og sociale uafhængighed. Der fokuseres på benchmarking af strategier, undersøgelse af resultaterne af forskellige indgreb, herunder brugen af lægemidler og nye sundhedsteknologier under hensyntagen til dokumentation fra lægemiddelovervågningen, patienternes individuelle karakteristika (genetisk betinget modtagelighed, alder, køn og overholdelse af den ordinerede behandling) og lønsomhed, hvad angår sundhed, livskvalitet og god praksis. |

Ændring 60

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 3 "Optimering af sundhedsydelserne til europæiske borgere", led 3

—Sundhedssystemernes kvalitet, solidaritet og bæredygtighed: de enkelte lande skal have mulighed for at tilpasse deres sundhedssystemer på grundlag af erfaringerne fra andre lande under hensyntagen til betydningen af specifikke nationale forhold og befolkningsmæssige karakteristika (aldring, mobilitet, migration, uddannelse, socioøkonomisk status, ændringer på arbejdsmarkedet m.m.). Der fokuseres på sundhedssystemernes organisatoriske, finansielle og lovgivningsmæssige aspekter, deres implementering og deres resultater med hensyn til effektivitet, lønsomhed og social lighed. Der lægges særlig vægt på investeringsspørgsmål og menneskelige ressourcer. | —Sundhedssystemernes kvalitet, solidaritet og bæredygtighed: de enkelte lande skal have mulighed for at tilpasse deres sundhedssystemer på grundlag af erfaringerne fra andre lande under hensyntagen til betydningen af specifikke nationale forhold og befolkningsmæssige karakteristika (aldring, mobilitet, migration, uddannelse, socioøkonomisk status, ændringer på arbejdsmarkedet m.m.) Der fokuseres på sundhedssystemernes organisatoriske, finansielle og lovgivningsmæssige aspekter, deres implementering og deres resultater med hensyn til effektivitet, lønsomhed og social lighed. Der lægges særlig vægt på investeringsspørgsmål og menneskelige ressourcer og adgang til sundhedspleje for dårligt stillede grupper, herunder handicappede. |

Ændring 61

Bilag I, "Temaer", afsnit 1 "Sundhed", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 3 "Optimering af sundhedsydelserne til europæiske borgere", led 3 a (nyt)

| —Passende anvendelse af nye teknologier og behandlingsmetoder. Sikkerhed på lang sigt og overvågning af anvendelsen i stor målestok af nye medicinske teknologier (herunder udstyr) og avancerede behandlingsmetoder, der navnlig sikrer et højt beskyttelsesniveau for folkesundheden. |

Ændring 62

Bilag I, "Temaer", afsnit 2 "Fødevarer, landbrug og bioteknologi", underafsnit "Hovedlinjer", afsnit 2

Især landbrugsfødevareindustrier, hvoraf 90 % er smv'er, vil få gavn af mange af forskningsaktiviteterne, herunder målrettede formidlings- og teknologioverførselsaktiviteter, specielt hvad angår integrering og anvendelse af avancerede miljøeffektive teknologier, metoder og processer samt udarbejdelse af standarder. Det forventes, at nye højteknologiske virksomheder inden for bio-, nano- og informations- og kommunikationsteknologi vil kunne bidrage med vigtige nyskabelser på områder som planteavl, forbedrede afgrøder og plantebeskyttelse, avanceret detekterings- og overvågningsteknologi med henblik på fødevaresikkerhed og -kvalitet samt nye industrielle bioprocesser. | Først og fremmest de mindre landbrugsfødevareindustrier, hvoraf 90 % er SMV'er, vil få gavn af mange af forskningsaktiviteterne, herunder målrettede formidlings- og teknologioverførselsaktiviteter, specielt hvad angår integrering og anvendelse af avancerede miljøeffektive teknologier, metoder og processer samt udarbejdelse af standarder. Det forventes, at nye højteknologiske virksomheder inden for bio-, nano- og informations- og kommunikationsteknologi vil kunne bidrage med vigtige nyskabelser på områder som planteavl, forbedrede afgrøder og plantebeskyttelse, avanceret detekterings- og overvågningsteknologi med henblik på fødevaresikkerhed og -kvalitet samt nye industrielle bioprocesser. |

Ændring 63

Bilag I, "Temaer", afsnit 2 "Fødevarer, landbrug og bioteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 1 "Bæredygtig produktion og forvaltning af biologiske ressourcer ...", led 1 a (nyt)

| —Formålet med studier af biodiversiteten og dens molekylære egenskaber er beskyttelse og ikke kun identificering af nye metoder til udnyttelse heraf. Miljøbeskyttelse og -bevarelse er afgørende for den bæredygtige forvaltning af biologiske ressourcer. Integrering i temaet "Miljø" bør tilstræbes. |

Ændring 64

Bilag I, "Temaer", afsnit 2 "Fødevarer, landbrug og bioteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 1 "Bæredygtig produktion og forvaltning af biologiske ressourcer ...", led 2

—Større bæredygtighed og øget konkurrenceevne, men med færre miljøskadelige virkninger inden for landbrug, skovbrug, fiskeri og akvakultur gennem udvikling af ny teknologi og nyt materiel, nye overvågningssystemer og helt nye plante- og produktionssystemer, forbedring af det videnskabelige grundlag for styringen af fiskeriet og øget indsigt i samspillet mellem forskellige systemer (landbrug og skovbrug, fiskeri og akvakultur) baseret på en samlet tilgang til hele økosystemet. Hvad angår landbaserede biologiske ressourcer, lægges der særlig vægt på produktionssystemer med lavt input og på økologiske produktionssystemer, bedre ressourceforvaltning og nye foderstoffer samt nye planter (afgrøder og træer) med en bedre sammensætning, større modstandsdygtighed over for belastninger, mere effektiv næringsoptagelse og bedre struktur. Det skal støttes gennem forskning i nye plantesystemer og -produkters biosikkerhed, sameksistens og sporbarhed. Plantesundheden skal forbedres gennem øget viden om økologi, skadelige organismers biologi, sygdomme og andre trusler mod plantesundheden og støtte til kontrollen med sygdomsudbrud og bedre og mere bæredygtige værktøjer og metoder til at kontrollere skadevoldere. Hvad angår biologiske ressourcer fra vandmiljøer, lægges der vægt på fundamentale biologiske funktioner, sikre og miljøvenlige produktionssystemer, husdyrfoder, fiskeribiologi, blandet fiskeri, samspillet mellem fiskeriaktiviteter og det marine økosystem samt flådebaserede, regionale og flerårige forvaltningssystemer. | —Større bæredygtighed og øget konkurrenceevne, sideløbende med beskyttelse af forbrugersundheden og med færre miljøskadelige virkninger inden for landbrug, skovbrug, fiskeri og akvakultur gennem udvikling af ny teknologi og nyt materiel, nye overvågningssystemer og helt nye plante- og produktionssystemer, forbedring af det videnskabelige grundlag for styringen af såvel fiskeriet som af afgrøderne, sidstnævnte gennem selektiv planteforædling, plantesundhed og optimerede produktionssystemer, og øget indsigt i samspillet mellem forskellige systemer (landbrug og skovbrug, fiskeri og akvakultur) baseret på en samlet tilgang til hele økosystemet. Bevarelsen af naturlige økosystemer, udviklingen af biologiske bekæmpelsesagenser og den mikrobiologiske dimension af biodiversitet og metagenomik vil blive fremmet. Hvad angår landbaserede biologiske ressourcer, lægges der særlig vægt på produktionssystemer med lavt input og på økologiske produktionssystemer, kontrol med og vurdering af genetisk modificerede organismers indvirkning på miljøet og folkesundheden samt på et bæredygtigt, konkurrencedygtigt og mangesidet landbrug og skovbrug. Bedre ressourceforvaltning og nye foderstoffer samt nye planter (afgrøder og træer) med en bedre sammensætning, større modstandsdygtighed over for belastninger, mere effektiv næringsoptagelse og bedre struktur vil ligeledes blive fremmet. Det skal støttes gennem forskning i nye plantesystemer og -produkters biosikkerhed, sameksistens og sporbarhed. Plantesundheden og beskyttelsen af afgrøder skal forbedres gennem øget viden om økologi, skadelige organismers biologi, sygdomme, ukrudt og andre trusler mod plantesundheden og støtte til kontrollen med sygdomsudbrud og bedre og mere bæredygtige værktøjer og metoder til at kontrollere skadevoldere og ukrudt. Der skal udvikles forbedrede metoder til overvågning, bevarelse og forbedring af jordfrugtbarheden. Hvad angår biologiske ressourcer fra vandmiljøer, lægges der vægt på fundamentale biologiske funktioner, sikre og miljøvenlige produktionssystemer, husdyrfoder, fiskeribiologi, blandet fiskeri, samspillet mellem fiskeriaktiviteter og det marine økosystem samt flådebaserede, regionale og flerårige forvaltningssystemer. |

Ændring 65

Bilag I, "Temaer", afsnit 2 "Fødevarer, landbrug og bioteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 1 "Bæredygtig produktion og forvaltning af biologiske ressourcer ...", led 3

—Optimering af den animalske produktion og dyrevelfærden på alle områder inden for landbrug, fiskeri og akvakultur, bl.a. gennem udnyttelse af vor viden om gener, nye avlsmetoder, øget kendskab til dyrepsykologi og -adfærd og viden om og kontrol med infektionssygdomme hos dyr. Sidstnævnte emne vil også blive behandlet i forbindelse med udvikling af overvågnings-, forebyggelses- og kontrolværktøjer, støtteforskning og anvendt forskning i vacciner og diagnosticering, undersøgelse af økologien i kendte eller helt nye infektionsagenser og andre trusler, herunder overlagte skadevoldende handlinger, samt virkningerne af forskellige landbrugssystemer og klimaer. Der skal desuden udvikles ny viden med henblik på sikker bortskaffelse af animalsk affald og bedre forvaltning af biprodukter. | —Optimering af den animalske produktion, dyresundheden og -velfærden på alle områder inden for landbrug, fiskeri og akvakultur, bl.a. gennem udnyttelse af vor viden om gener, nye avlsmetoder, øget kendskab til dyrepsykologi og -adfærd og viden om og kontrol med infektionssygdomme hos dyr, herunder zoonoser og deres patogene mekanismer og med foderrelaterede sygdomme. Sidstnævnte emne vil også blive behandlet i forbindelse med udvikling af overvågnings-, forebyggelses- og kontrolværktøjer, støtteforskning og anvendt forskning i vacciner og diagnosticering, undersøgelse af økologien i kendte eller helt nye infektionsagenser og andre trusler, herunder overlagte skadevoldende handlinger, samt virkningerne af forskellige landbrugssystemer og klimaer. I den forbindelse bør målet være at undersøge landbrugets tilpasning til forskydningen af klimazonerne. Der skal desuden udvikles ny viden med henblik på sikker bortskaffelse af animalsk affald og bedre forvaltning af biprodukter. Der vil blive taget højde for andre trusler mod fødevareproduktionens bæredygtighed og sikkerhed, som f.eks. eventuelle virkninger af klimaændringer på produktionsprocesserne. |

Ændring 66

Bilag I, "Temaer", afsnit 2 "Fødevarer, landbrug og bioteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 1 "Bæredygtig produktion og forvaltning af biologiske ressourcer ...", led 4

—Tilvejebringelse af de nødvendige værktøjer til brug for politiske beslutningstagere og andre aktører til støtte for implementeringen af relevante strategier, politikker og lovgivning og især til støtte for opbygningen af den europæiske videnbaserede bioøkonomi og udvikling af landdistrikter og kystområder. Den fælles fiskeripolitik støttes gennem udvikling af adaptive metoder til at underbygge en samlet tilgang til hele økosystemet i relation til udnyttelse af de marine ressourcer. Forskning på tværs af de politiske områder skal omfatte samfundsvidenskabelige studier, komparative undersøgelser af forskellige landbrugssystemer, omkostningseffektive fiskeristyringssystemer, opdræt af dyr, hvis produkter ikke anvendes til fødevarefremstilling, samspillet med skovbrug samt undersøgelser med henblik på at forbedre indkomstmulighederne i landdistrikter og kystområder. | —Tilvejebringelse af de nødvendige værktøjer til brug for politiske beslutningstagere og andre aktører til støtte for implementeringen af relevante strategier, politikker og lovgivning og især til støtte for opbygningen af den europæiske videnbaserede bioøkonomi og udvikling af landdistrikter og kystområder, samt udvikling af innovative værktøjer til skovforvaltning, teknikker til forebyggelse og bekæmpelse af skovbrande samt bekæmpelse af erosion af landbrugsarealer og tørke. Den fælles landbrugspolitik, EU's politik vedrørende dyrevelfærd, EU's skovbrugsstrategi og den fælles fiskeripolitik støttes. Den fælles fiskeripolitik støttes gennem udvikling af adaptive metoder til at underbygge en samlet tilgang til hele økosystemet i relation til udnyttelse af de marine ressourcer. Forskning på tværs af de politiske områder skal omfatte samfundsøkonomiske studier, forskning i de sociale forhold i landdistrikterne, komparative undersøgelser af forskellige landbrugssystemer, omkostningseffektive fiskeristyringssystemer, opdræt af dyr, hvis produkter ikke anvendes til fødevarefremstilling, samspillet med skovbrug samt undersøgelser med henblik på at forbedre indkomstmulighederne i landdistrikter og kystområder. |

Ændring 68

Bilag I, "Temaer", afsnit 2 "Fødevarer, landbrug og bioteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 2 "Fra bord til jord": "fødevarer, sundhed og velvære", led 2

—Viden om kostfaktorer og -vaner som en væsentlig styrende faktor for udvikling og nedbringelse af forekomsten af kostrelaterede sygdomme og lidelser. Det omfatter udvikling og anvendelse af nutrigenomik og systembiologi og studier af samspillet mellem ernæring og fysiologiske og psykologiske funktioner. Det kan resultere i en total ændring af forarbejdede fødevarer og udvikling af helt nye fødevarer, diætfødevarer og fødevarer med særlige ernæringsmæssige og sundhedsmæssige egenskaber. Det er desuden vigtigt at undersøge traditionelle, lokale og sæsonbetingede fødevarer og kostvaner for at få belyst bestemte fødevarers og kostsammensætningers indvirkning på helbredet og få udarbejdet en integreret ernæringsvejledning. | —Viden om kostfaktorer og -vaner som en væsentlig styrende faktor for udvikling og nedbringelse af forekomsten af kostrelaterede sygdomme og lidelser, herunder fedme (hos børn og voksne) og allergier, ernæring i forbindelse med sygdomsforebyggelse, herunder viden om fødevarers sundhed, egenskaber og komponenter. Det omfatter udvikling og anvendelse af nutrigenomik og systembiologi. En integreret strategi bør især fokusere på studier af samspillet mellem ernæring og fysiologiske og psykologiske funktioner. Det kan resultere i en total ændring af forarbejdede fødevarer og udvikling af helt nye fødevarer, diætfødevarer og fødevarer med særlige ernæringsmæssige og sundhedsmæssige egenskaber. Det er desuden vigtigt at undersøge traditionelle, lokale og sæsonbetingede fødevarer og kostvaner for at få belyst bestemte fødevarers og kostsammensætningers indvirkning på helbredet og få udarbejdet en integreret ernæringsvejledning. |

Ændring 69

Bilag I, "Temaer", afsnit 2 "Fødevarer, landbrug og bioteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 2 "Fra bord til jord": "fødevarer, sundhed og velvære", led 3

—Optimering af innovation i den europæiske fødevareindustri gennem udvikling og integrering af avanceret teknologi til traditionel fødevareproduktion, centrale procesteknologier til at forbedre fødevarernes funktionalitet, højteknologisk, miljøeffektiv fødevareforarbejdning og -emballering, avancerede kontrolanvendelser og mere effektiv forvaltning af biprodukter, affald og energi. Ny forskning skal tage sigte på udvikling af bæredygtige og innovative teknologier inden for foderstofproduktion til bl.a. sikrere foderforarbejdningsmetoder og kvalitetskontrol. | —Optimering af innovation i den europæiske fødevareindustri gennem udvikling og integrering af avanceret teknologi til traditionel fødevareproduktion, centrale procesteknologier til at forbedre fødevarernes funktionalitet, udvikling af nye ingredienser og produkter, opbevaringsmetoder og -teknologier samt organoleptiske aspekter i forbindelse med produktion af fødevarer og nye fødevarekomponenter, højteknologisk, miljøeffektiv fødevareforarbejdning og -emballering, avancerede kontrolanvendelser og mere effektiv forvaltning af biprodukter, affald og energi. Ny forskning skal tage sigte på udvikling af bæredygtige og innovative teknologier inden for foderstofproduktion til bl.a. sikrere foderforarbejdningsmetoder og kvalitetskontrol. |

Ændring 70

Bilag I, "Temaer", afsnit 2 "Fødevarer, landbrug og bioteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 2 "Fra bord til jord": "fødevarer, sundhed og velvære", led 5

—Beskyttelse både af menneskers helbred og miljøet gennem øget viden om de miljømæssige konsekvenser af og for fødevare- og foderkæden. Det skal omfatte undersøgelse af fødevarekontaminanter og helbredsmæssige konsekvenser, udvikling af bedre værktøjer og metoder til vurdering af fødevare- og foderkædens indvirkning på miljøet. Sikring af fødevarekædens kvalitet og integritet forudsætter nye modeller for analyse af råvarekæden og styringskoncepter, der dækker hele fødevarekæden, herunder forbrugeraspekter. | —Beskyttelse både af menneskers helbred og miljøet gennem øget viden om de miljømæssige konsekvenser af og for fødevare- og foderkæden. Det skal omfatte undersøgelse af fødevarekontaminanter og helbredsmæssige konsekvenser, udvikling af bedre værktøjer og metoder til vurdering af fødevare- og foderkædens indvirkning på miljøet. Sikring af fødevarekædens kvalitet og integritet forudsætter nye modeller for analyse af råvarekæden og styringskoncepter, der dækker hele fødevarekæden, herunder forbrugeraspekter. Der vil blive forsket i udvikling af nye sporbarhedsmetoder for såvel genmodificerede som ikke-genmodificerede organismer og dyrefoders og veterinærmedicins indvirkning på folkesundheden. |

Ændring 71

Bilag I, "Temaer", afsnit 2 "Fødevarer, landbrug og bioteknologi", underafsnit "Internationalt samarbejde", afsnit 1

Internationalt samarbejde er et meget vigtigt aspekt af fødevare-, landbrugs- og bioteknologiforskningen og skal støttes i forbindelse med alle emner. Forskning af særlig interesse for udviklingslande vil få støtte under hensyntagen til FN's "Millennium Development Goals" og igangværende aktiviteter. Der iværksættes specifikke aktioner for at fremme samarbejdet med de vigtigste partnerregioner og -lande, især dem, der deltager i biregionale dialoger og bilaterale V&T-aftaler, samt EU's nabolande, vækstøkonomier og udviklingslande. | Internationalt samarbejde er et meget vigtigt aspekt af fødevare-, landbrugs- og bioteknologiforskningen og skal støttes i forbindelse med alle emner. Forskning af særlig interesse for udviklingslande vil få støtte under hensyntagen til FN's "Millennium Development Goals" og igangværende aktiviteter (f.eks. netværk beregnet til at forbedre forvaltningen af jord og vand). Der iværksættes specifikke aktioner for at fremme samarbejdet med de vigtigste partnerregioner og -lande, især dem, der deltager i biregionale dialoger og bilaterale V&T-aftaler, samt EU's nabolande, vækstøkonomier og udviklingslande. |

Ændring 72

Bilag I, "Temaer", afsnit 2 "Fødevarer, landbrug og bioteknologi", underafsnit "Internationalt samarbejde", afsnit 2

Der skal desuden samarbejdes internationalt for at løse problemer, der kræver en bred international indsats, f.eks. den systembiologiske dimension og kompleksitet i planter og mikroorganismer, eller for at imødegå globale udfordringer og opfylde EU's internationale forpligtelser (sikre fødevarer og rent drikkevand, global spredning af dyresygdomme, retfærdig udnyttelse af biodiversiteten, tilbageføring af fiskeriet på verdensplan til niveauet for den maksimale bæredygtige fangst inden 2015 og virkninger af/på klimaændringerne). | Der skal desuden samarbejdes internationalt for at løse problemer, der kræver en bred international indsats, f.eks. den systembiologiske dimension og kompleksitet i planter og mikroorganisme, eller for at imødegå globale udfordringer og opfylde EU's internationale forpligtelser (sikre fødevarer og rent drikkevand, global spredning af dyresygdomme, retfærdig udnyttelse af biodiversiteten, tilbageføring af fiskeriet på verdensplan til niveauet for den maksimale bæredygtige fangst inden 2015 og virkninger af/på klimaændringerne i samarbejde med FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation). |

Ændring 73

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Mål"

At gøre europæisk industri mere konkurrencedygtig og sætte Europa i stand til at styre og forme den fremtidige udvikling inden for informations- og kommunikationsteknologi (ikt), så de samfundsmæssige og økonomiske behov opfyldes. Aktiviteterne skal styrke Europas videnskabelige og teknologiske grundlag inden for ikt, sætte gang i innovation gennem brug af ikt og sikre, at fremskridt på ikt-området hurtigt omsættes i fordele for Europas borgere, virksomheder, industri og myndigheder. | At gøre europæisk industri mere konkurrencedygtig og sætte Europa i stand til at styre og forme den fremtidige udvikling inden for informations- og kommunikationsteknologi (ikt), så de samfundsmæssige og økonomiske behov opfyldes. Aktiviteterne skal styrke Europas videnskabelige og teknologiske grundlag inden for ikt, sætte gang i innovation gennem brug af ikt og sikre, at fremskridt på ikt-området hurtigt omsættes i fordele for alle Europas borgere, herunder navnlig for de ældre og for grupper, der trues af social udstødelse, f.eks. handicappede og folk, der ikke har nem adgang til ikt, virksomheder, industri og myndigheder. En mindskelse af den digitale kløft og bredere oplysning vil være de vigtigste mål for disse aktiviteter. |

Ændring 74

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Hovedlinjer", afsnit 1

Informations- og kommunikationsteknologien (ikt) spiller en helt enestående og veldokumenteret rolle, når det gælder om at fremme innovation, kreativitet og konkurrenceevne i alle industri- og servicesektorer. Den er afgørende for, at vi kan løse centrale samfundsproblemer og modernisere de offentlige tjenester, og den danner grundlag for fremskridt inden for alle videnskabelige og teknologiske områder. Europa er derfor nødt til at styre og forme den fremtidige udvikling inden for ikt og sikre, at ikt-baserede tjenester og produkter udnyttes til at størst mulig gavn for borgere og virksomheder. | Informations- og kommunikationsteknologien (ikt) spiller en helt enestående og veldokumenteret rolle, når det gælder om at fremme innovation, kreativitet og konkurrenceevne i alle industri- og servicesektorer. Ikt kan også spille en vigtig rolle i formidlingen af knowhow, viden og forskningsresultater, og når adgangen hertil skal sikres. Den er afgørende for, at vi kan løse centrale samfundsproblemer og modernisere de offentlige tjenester, og den danner grundlag for fremskridt inden for alle videnskabelige og teknologiske områder. Den bidrager til at forbedre og sprede adgangen til information og bør fremme et aktivt medborgerskab. Europa er derfor nødt til at styre den fremtidige udvikling inden for ikt i retning af åbenhed og rummelighed og sikre, at interoperable og pålidelige ikt-baserede tjenester og produkter udnyttes til størst mulig gavn for borgere og virksomheder. |

Ændring 75

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Hovedlinjer", afsnit 4

Strategisk forskning under ikt-temaet er centreret omkring nogle nøgleområder, hvilket sikrer fuld integrering af teknologierne og øget viden om og midler til at udvikle en lang række innovative ikt-applikationer. Aktiviteterne skal fungere som løftestang for industrielle og teknologiske fremskridt i ikt-sektoren og give vigtige ikt-intensive sektorer et konkurrencemæssigt forspring dels gennem innovative ikt-baserede produkter og tjenester med høj værditilvækst, dels gennem effektivisering af de organisatoriske processer i såvel virksomheder som offentlige forvaltninger. Også andre EU-politikker vil blive understøttet af forskning i forbindelse med dette tema gennem mobilisering af ikt for at imødekomme offentlighedens og samfundets behov. | Strategisk forskning under ikt-temaet er centreret omkring nogle nøgleområder, hvilket sikrer fuld integrering af ikt og øget viden om og midler til at udvikle en lang række innovative ikt-applikationer. Aktiviteterne skal fungere som løftestang for industrielle og teknologiske fremskridt i ikt-sektoren og give vigtige iktintensive sektorer et konkurrencemæssigt forspring dels gennem innovative ikt-baserede produkter og tjenester med høj værditilvækst, dels gennem nye eller forbedrede organisatoriske processer i såvel virksomheder som offentlige forvaltninger. Også andre EU-politikker vil blive understøttet af forskning i forbindelse med dette tema gennem mobilisering af ikt for at imødekomme offentlighedens og samfundets behov, som f.eks. beskyttelse af sundhed og miljø. |

Ændring 76

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Hovedlinjer", afsnit 5

Aktiviteterne omfatter samarbejdsforanstaltninger og etablering af netværk, støtte til fælles teknologiinitiativer, herunder udvalgte aspekter af forskning inden for nanoelektronik og indlejrede computersystemer, samt initiativer med henblik på samordning af nationale programmer, herunder initiativet "Længst muligt i eget hjem". Blandt de prioriterede aktiviteter er emner, som bl.a. er baseret på arbejdet i europæiske teknologiplatforme. Der skal også sikres synergieffekt med beslægtede aktiviteter under andre særprogrammer. | Aktiviteterne omfatter samarbejdsforanstaltninger og etablering af netværk, og vil kunne give støtte til fælles teknologiinitiativer samt til initiativer med henblik på samordning af nationale programmer (herunder nanoteknologi, indlejrede systemer og initiativet "Længst muligt i eget hjem"). Blandt de prioriterede aktiviteter er emner, som bl.a. er baseret på arbejdet i europæiske teknologiplatforme. Der skal også sikres synergieffekt med beslægtede aktiviteter under andre særprogrammer. Der vil ligeledes blive gjort en indsats for at skabe maksimal synergi og komplementaritet med andre fællesskabsprogrammer og -initiativer, navnlig med strukturfondene, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, i-2010-initiativet og medlemsstaternes nationale og regionale ikt-relaterede programmer. |

Ændring 77

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 1 "Ikt-nøgleområder", led 1

—Nanoelektronik, fotonik og integrerede mikro-/nanosystemer: proces-, apparatur- og designteknologi for at forbedre størrelsesforhold, densitet, ydeevne, energieffektivitet, fremstillingsprocesser og omkostningseffektivitet i relation til komponenter, chip-baserede systemer, pakkesystemer og integrerede systemer samt fotoniske basiskomponenter til mange anvendelsesformål, datalagringssystemer med høj ydeevne/densitet, meget store/stærkt integrerede display- løsninger, aflæsnings-, aktiverings-, visualiserings- og billeddannelsesudstyr, ultralavenergisystemer, alternative energikilder/-lagring, integrering af heterogene teknologier/ systemer, multifunktionelle integrerede mikro-nanobioinformationssystemer, elektronik til store flader, integrering i forskellige materialer/objekter, grænseflade med levende organismer, (auto)sammenkobling af molekyler eller atomer til stabile strukturer. | —Nanoelektronik, fotonik og integrerede mikro-/nanosystemer: proces-, apparatur-, design- og testteknologier og metodologier for at forbedre størrelsesforhold, densitet, ydeevne, energieffektivitet, fremstillingsprocesser og omkostningseffektivitet i relation til komponenter, chip-baserede systemer, pakkesystemer og integrerede systemer, avancerede trådløse komponenter og undersystemer samt fotoniske basiskomponenter for at generere, manipulere og detektere lys til mange anvendelsesformål, herunder ultrahurtige komponenter, RF-systemer, datalagringssystemer med høj ydeevne/densitet, meget store og/eller stærkt integrerede fleksible display-løsninger, aflæsnings-, aktiverings-, visualiserings- og billeddannelsesudstyr, ultralavenergisystemer, alternative energikilder/-lagring, integrering af heterogene teknologier/systemer, intelligente systemer, multifunktionelle integrerede mikro-nano-bioinformationssystemer, elektronik til store flader, integrering i forskellige materialer/objekter, grænseflade med levende organismer, (auto)sammenkobling af molekyler eller atomer til stabile strukturer. |

Ændring 78

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 1 "Ikt-nøgleområder", led 2

—Totaldækkende kommunikationsnet med ubegrænset kapacitet: omkostningseffektive mobil- og bredbåndsnetteknologi og -systemer omfattende jordbaserede net og satellitnet, konvergens mellem forskellige fastnet, mobilnet, trådløse net og radio-/tv-net spændende lige fra individuelle til regionale og globale anvendelsesformål, interoperabilitet mellem fastnet- og trådløse kommunikationstjenester og applikationer, forvaltning af netværksbaserede ressourcer, mulighed for rekonfigurering af tjenester, komplekse netværk med ad hoc-baseret intelligent multimedieudstyr, sensorer og mikrochip. | —Totaldækkende kommunikationsnet med stor kapacitet: rekonfigurable og fleksible mobil- og bredbåndsnetteknologisystemer og -arkitekturer, omfattende jordbaserede net og satellitnet, konvergens mellem forskellige fastnet, mobilnet, trådløse net og radio-/tv-net og -tjenester spændende lige fra individuelle til regionale og globale anvendelsesformål, infrastruktur og arkitektur for distribution af tjenester, interoperabilitet mellem fastnet- og trådløse kommunikationstjenester og applikationer, forvaltning af netværksbaserede ressourcer (herunder effektivitet og kvalitet af tjenester), mulighed for rekonfigurering af tjenester, komplekse netværk med ad hoc-baseret intelligent multimedieudstyr, sensorer og mikrochip. |

Ændring 79

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 1 "Ikt-nøgleområder", led 3

—Indlejrede systemer, databehandling og styring: kraftigere, sikre, distribuerede, pålidelige og effektive hardware/software- systemer, der kan opfatte, styre og tilpasse sig omgivelserne med optimal ressourceudnyttelse, metoder og værktøjer til systemmodellering, design og teknik til styring af kompleksitet, åbne kombinerbare arkitekturer og skalafrie platforme, specialbrugerudviklet software og distribuerede styresystemer til aflæsning, aktivering, databehandling, kommunikation, lagring og servicering i helt sømløse, intelligente miljøer med evne til at tilpasse sig omgivelserne og samarbejde, databehandlingsarkitekturer med indbyggede heterogene netværksbaserede og rekonfigurable komponenter til bl.a. kompilering, programmering og run time-support, samt kontrol med ustabile distribuerede storskalasystemer. | —Indlejrede systemer, databehandling og styring: kraftigere, sikre, distribuerede, pålidelige og effektive hardware/software- systemer, der kan opfatte, styre og tilpasse sig omgivelserne med optimal ressourceudnyttelse, metoder og værktøjer til systemmodellering, analyse, design, teknik og validering til styring af kompleksitet, åbne kombinerbare arkitekturer og skalafrie platforme, specialbrugerudviklet software og distribuerede styresystemer til aflæsning, aktivering, databehandling, kommunikation, lagring og servicering i helt sømløse, intelligente miljøer med evne til at tilpasse sig omgivelserne og samarbejde, databehandlingsarkitekturer med indbyggede heterogene netværksbaserede og rekonfigurable komponenter til bl.a. kompilering, programmering og run time-support, samt kontrol med ustabile distribuerede storskalasystemer og databehandling med høj ydeevne (hardware og software). |

Ændring 80

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 1 "Ikt-nøgleområder", led 4

—Software, Grid-net, sikkerhed og pålidelighed: teknologier, værktøjer og metoder til dynamisk software, arkitekturer og specialbrugerudviklet software, som brugerne har tillid til, og som understøtter videnintensive tjenester som hjælpeværktøjer, samt serviceorienteret, interoperabel og skalafri infrastruktur, grid-lignende virtualisering af ressourcer, netværksbaserede styresystemer, åbne platforme og samarbejde omkring udvikling af software, tjenester og systemer, kompositionsværktøjer, styring af komplekse systemer, forbedring af distribuerede og periodisk forbundne storskalasystemers indbyrdes afhængighed og modstandsdygtighed, sikre systemer og tjenester, som brugerne har tillid til, herunder adgangskontrol og autentificering, dynamiske sikkerheds- og tillidspolitikker samt metamodeller for indbyrdes afhængighed og tillid. | —Software, Grid-net, arkitektur for distribution af tjenester, sikkerhed og pålidelighed: teknologier, værktøjer og metoder til at udvikle og validere dynamisk software, arkitekturer og specialbrugerudviklet software af høj kvalitet, som brugerne har tillid til, og som understøtter videnintensive tjenester som hjælpeværktøjer, distributionstjenester og teknologier af høj kvalitet, værktøjer og metoder til udvikling og validering, samt serviceorienteret, interoperabel og skalafri infrastruktur, grid-lignende virtualisering af ressourcer, herunder domænespecifikke platforme, netværksbaserede styresystemer, open source software, åbne platforme og samarbejde omkring udvikling og validering af software, herunder fri og open source software, tjenester og systemer, kompositionsværktøjer, herunder programmeringssprog, styring af komplekse systemer, forbedring af distribuerede og periodisk forbundne storskalasystemers indbyrdes afhængighed og modstandsdygtighed, sikre systemer og tjenester, som brugerne har tillid til, herunder adgangskontrol og autentificering, dynamiske sikkerhedsog tillidspolitikker samt metamodeller for indbyrdes afhængighed og tillid samt indførelse af softwaremodeller i industrien. |

Ændring 81

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 1 "Ikt-nøgleområder", led 5

—Viden, kognitive systemer og læringssystemer: metoder og teknikker til tilegnelse, fortolkning, gengivelse og personalisering af, navigering i samt søgning efter og deling og formidling af viden, genkendelse af semantiske relationer i indhold til brug for mennesker og maskiner, kunstige systemer, der opfatter, fortolker og evaluerer information, og som kan samarbejde, agere selvstændigt og lære, teorier og eksperimenter, der med afsæt i vor viden om den naturlige erkendelsesevne, især indlæring og hukommelse, videreudvikler de første resultater — også med henblik på udvikling af avancerede læringssystemer til mennesker. | —Viden, kognitive systemer og læringssystemer: metoder og teknikker til tilegnelse, fortolkning, gengivelse og personalisering af, navigering i samt søgning efter og deling og formidling af viden, genkendelse af semantiske relationer i indhold til brug for mennesker og maskiner med distribueret forvaltning af viden, kunstige systemer, der opfatter, fortolker og evaluerer information, og som kan samarbejde, agere selvstændigt og lære, teorier og eksperimenter, der med afsæt i vor viden om den naturlige erkendelsesevne, især indlæring og hukommelse, videreudvikler de første resultater — også med henblik på udvikling af avancerede læringssystemer til mennesker. |

Ændring 82

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 1 "Ikt-nøgleområder", led 6

—Simulation, visualisering, interaktion og "blandet virkelighed": værktøjer til modellering, simulation, visualisering, interaktion, virtuel, udvidet og "blandet" virkelighed og integrering af sådanne værktøjer i totalmiljøer, værktøjer til innovativt design og kreativitet i produkter, tjenester og digitale audiovisuelle medier, mere naturlige, intuitive og brugervenlige grænseflader og nye former for interaktion med teknologi, maskiner, apparatur og andre kunstprodukter samt flersprogede og automatiske maskinoversættelsessystemer. | —Simulation, visualisering, interaktion og "blandet virkelighed": værktøjer til modellering, simulation, visualisering, interaktion, virtuel, udvidet og "blandet" virkelighed og integrering af sådanne værktøjer i totalmiljøer, værktøjer til innovativt design og kreativitet i produkter, tjenester og digitale audiovisuelle medier, mere naturlige, intuitive og brugervenlige grænseflader og nye former for interaktion med teknologi, maskiner, apparatur og andre kunstprodukter samt sprogteknologi, herunder flersprogede og automatiske maskinoversættelsessystemer. |

Ændring 83

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 1 "Ikt-nøgleområder", led 6 a (nyt)

| —Mobilsystemer: overgang til fjerde generation af mobilsystemer og efterfølgende generationer og beslægtede banebrydende teknologier inden for digital transmission og antenner. |

Ændring 84

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 2 "Integrering af teknologier", led 2

—I hjemmet: kommunikation, overvågning, kontrol og hjælp i hjemmet, i bygninger og i offentlige rum, sømløs interoperabilitet og udnyttelse af alle former for udstyr under hensyntagen til omkostningseffektivitet, pris og anvendelighed, nye tjenester og nye former for interaktivt digitalt indhold og digitale tjenester, adgang til information og forvaltning af viden. | —I hjemmet: kommunikation, overvågning, kontrol og hjælp i hjemmet, i bygninger og i offentlige rum, sømløs interoperabilitet og udnyttelse af alle former for udstyr under hensyntagen til omkostningseffektivitet, pris, anvendelighed og sikkerhed, nye tjenester (herunder tjenester vedrørende underholdning) og nye former for interaktivt digitalt indhold og digitale tjenester, adgang til information og forvaltning af viden. |

Ændring 85

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 3 "Anvendelsesforskning", led 1, underled 1

—På sundhedsområdet: personlige, diskrete systemer, som borgerne kan anvende til selv at tage vare på deres helbred, f.eks. bærbart eller implanteret overvågningsapparatur og uafhængige systemer, nye teknikker som f.eks. molekylær billeddannelse til bedre forebyggelse og individuelt tilpasset behandling, nye opdagelser på sundhedsområdet med mulighed for anvendelse i klinisk praksis, modellering og simulation af organfunktioner samt mikro- og nanorobotudstyr til brug i forbindelse med minimalt invasive kirurgiske indgreb og behandlingsmetoder. | —På sundhedsområdet: personlige, diskrete systemer, som borgerne kan anvende til selv at tage vare på deres helbred, f.eks. bærbart eller implanteret overvågningsapparatur med kommunikationsmuligheder og uafhængige systemer, nye teknikker som f.eks. molekylær billeddannelse til bedre forebyggelse og individuelt tilpasset behandling, nye opdagelser på sundhedsområdet med mulighed for anvendelse i klinisk praksis, modellering og simulation af organfunktioner samt mikro- og nanorobotudstyr til brug i forbindelse med minimalt invasive kirurgiske indgreb og behandlingsmetoder, teknologier til fjernbistand til og fjernovervågning af kronisk syge og ældre mennesker, computerstøttede systemer til detektering og kliniske beslutningsprocesser, der således fører til en mere pålidelig diagnosticering og forbedrede arbejdsgange, og som kan udvikle sig til sygdomsspecifikke ekspertsystemer, der er baseret på en integreret plejecyklus og udnytter akkumulerede patientoplysninger og modelbaseret sygdomsviden gennem datamining, bioinformatik og systembiologi, virksomhedernes it-systemer, der fører til øget effektivitet og færre lægefejl på hospitaler og inden for den sekundære pleje. |

Ændring 86

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 3 "Anvendelsesforskning", led 1, underled 2

—Til brug for offentlige forvaltninger: udnyttelse af ikt på et tværfagligt grundlag i offentlige forvaltninger kombineret med organisatoriske ændringer og nye færdigheder for at kunne tilbyde hele befolkningen innovative tjenester og ydelser med borgerne i centrum, avanceret ikt-baseret forskning og løsninger for at forbedre de demokratiske processer og den offentlige sektors effektivitet og kvalitet, samspil med og mellem lokalforvaltninger og centraladministrationen samt støtte til lovgivningsprocessen og den politiske beslutningsproces på alle niveauer i demokratiet. | —Til brug for offentlige forvaltninger: udnyttelse af ikt på et tværfagligt grundlag i offentlige forvaltninger kombineret med organisatoriske ændringer, re-engineering-processer og nye færdigheder for at kunne tilbyde hele befolkningen innovative tjenester og ydelser med borgerne i centrum, avanceret ikt-baseret forskning og løsninger for at forbedre de demokratiske processer (herunder e-demokrati) og den offentlige sektors effektivitet og kvalitet, samspil med og mellem lokalforvaltninger og centraladministrationen samt støtte til lovgivningsprocessen og den politiske beslutningsproces på alle niveauer i demokratiet. |

Ændring 87

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 3 "Anvendelsesforskning", led 1, underled 3

—For at forbedre integrationen i samfundet: støtte til at gøre enkeltpersoner og lokalsamfund mere selvhjulpne og inddragelse af alle borgere på lige fod i informationssamfundet uden digitale skel som følge af handicap, ringe uddannelse, fattigdom, geografisk isolation, kulturforskelle, køn eller alder, bl.a. ved at lægge vægt på støtteteknologi, mulighed for en selvstændig tilværelse, bedre it-kendskab samt udvikling af lettere tilgængelige produkter og tjenester. | —For at forbedre integrationen i samfundet: støtte til at gøre enkeltpersoner og lokalsamfund mere selvhjulpne og inddragelse af alle borgere på lige fod i informationssamfundet uden digitale skel som følge af handicap, ringe uddannelse, fattigdom, geografisk isolation, kulturforskelle, køn eller alder, bl.a. ved at lægge vægt på støtteteknologi, mulighed for en selvstændig tilværelse (f.eks. gennem sundhedsplejeteknologier og -tjenester i hjemmet), bedre it-kendskab samt udvikling af lettere tilgængelige produkter og tjenester. |

Ændring 88

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 3 "Anvendelsesforskning", led 1, underled 4

—Til gavn for mobiliteten: integrerede ikt-baserede sikkerhedssystemer til køretøjer på grundlag af åbne, sikre og pålidelige arkitekturer og grænseflader, interoperable systemer, der kan arbejde sammen med henblik på mere effektiv og sikker transport baseret på kommunikation mellem køretøjerne indbyrdes og mellem køretøjerne og transportinfrastrukturen og med en præcis og robust lokaliseringsteknologi samt individualiserede multimodale lokaliseringsog trafikoplysningstjenester, herunder intelligente serviceløsninger for turister. | —Til gavn for mobiliteten: integrerede ikt-baserede sikkerhedssystemer til køretøjer på grundlag af åbne, sikre og pålidelige arkitekturer og grænseflader, interoperable systemer, der kan arbejde sammen med henblik på effektiv, sikker og miljøvenlig transport baseret på kommunikation mellem køretøjerne indbyrdes og mellem køretøjerne og transportinfrastrukturen og med en præcis og robust lokaliserings- og navigationsteknologi samt individualiserede multimodale lokaliserings- og trafikoplysningstjenester, herunder intelligente serviceløsninger for turister. |

Ændring 89

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 3 "Anvendelsesforskning", led 1, underled 5 a (nyt)

| —På kulturområdet: overførsel af ikt-løsninger med det sigte at udfolde det økonomiske potentiale på det kulturelle område (herunder kulturarv, regional udvikling og turisme) og fremme beskæftigelsen på disse områder; partnerskaber mellem offentlige organisationer (på lokalt, regionalt og nationalt plan) og private organisationer (især SMV'er) vil blive overvejet. |

Ændring 90

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 3 "Anvendelsesforskning", led 1 a (nyt)

| —Nye ikt-forretningsmodeller: udvikling og definition af nye ikt-forretningsmodeller i samarbejde med de områder, hvor ikt kommer til at spille en afgørende rolle gennem nye tilgange til produktion og levering af tjenesteydelser (transport, sundhed, energi, miljø). De projekter, der udspringer af denne fælles forskning, bør afprøves i specifikke situationer. De fælles bestræbelser bør støttes gennem den tværfaglige tilgang, der er nævnt i bilag 1. |

Ændring 91

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 3 "Anvendelsesforskning", led 2, underled 1

—Nye former for interaktivt, ikke-lineært og adaptivt indhold, kreativitet og forbedrede brugeroplevelser, individualisering og formidling af tværgående medieindhold, kombination af totaldigital indholdsproduktion og -styring med nye semantiske teknologier, brugerorienteret anvendelse samt adgang til og skabelse af indhold. | —Nye former for interaktivt, ikke-lineært og adaptivt indhold, herunder til underholdnings- og designformål, kreativitet og forbedrede brugeroplevelser, individualisering og formidling af tværgående medieindhold, kombination af totaldigital indholdsproduktion og -styring med nye semantiske teknologier, brugerorienteret anvendelse samt adgang til og skabelse af indhold. |

Ændring 92

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 3 "Anvendelsesforskning", led 2, underled 2 a (nyt)

| —Beskyttelse, bevarelse og forbedring af den kulturelle arv, herunder menneskers boligmiljø: teknologier til miljøvenlig og bæredygtig forvaltning af det menneskelige miljø, herunder bebyggede områder, byområder og landskaber, samt beskyttelse, bevarelse og optimal udnyttelse og integration af den kulturelle arv, herunder vurdering af virkningerne på miljøet, modeller og redskaber til risikoevaluering, avancerede og ikke-destruktive teknikker til påvisning af skader, nye restaureringsprodukter og -metoder, afhjælpnings- og tilpasningsstrategier for en bæredygtig forvaltning af kulturelle bygningsværker og andre kulturgoder. |

Ændring 93

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit 2 "Aktiviteter", overskrift 3 "Anvendelsesforskning", led 2, underled 3

—Intelligente tjenester, der giver adgang til kulturarven i digital form, værktøjer til brug for lokalsamfund til at skabe en ny kulturhukommelse baseret på levende kultur, metoder og værktøjer til bevarelse af digitalt indhold, fremtidssikret adgang til digitale objekter med bevarelse af deres oprindelses- og anvendelseskonteksts autencitet og integritet. | —Intelligente tjenester, der giver adgang til og fremmer kultur (herunder kulturarven, den regionale udvikling og turismen), værktøjer til brug for lokalsamfund til at indsamle og bevare deres kulturhukommelse baseret på levende kultur, metoder og værktøjer til bevarelse og differentiering af digitalt indhold, fremtidssikret adgang til digitale objekter med bevarelse af deres oprindelses- og anvendelseskonteksts autencitet og integritet. |

Ændring 94

Bilag I, "Temaer", afsnit 3 "Informations- og kommunikationsteknologi", underafsnit "Aktiviteter", overskrift 3 "Anvendelsesforskning", led 3, underled 1

—Dynamiske netværksbaserede virksomhedssystemer til udvikling og levering af produkter og tjenester, decentral kontrol og styring af intelligente elementer, digitale erhvervsrettede økosystemer, bl.a. software-løsninger, der kan tilpasses små og mellemstore organisationers behov, samarbejdstjenester til distribuerede arbejdssteder, faciliteter til at arbejde i større grupper, gruppestyring og støtte til erfarings- og videnudveksling inden for grupper. | —Dynamiske netværksbaserede virksomhedssystemer til udvikling og levering af produkter og tjenester, decentral kontrol og styring af intelligente elementer, digitale erhvervsrettede økosystemer, bl.a. software-løsninger, der kan tilpasses små og mellemstore organisationers behov, samarbejdstjenester til distribuerede, kontekstfølsomme arbejdssteder, faciliteter til at arbejde i større grupper, gruppestyring og støtte til erfarings- og videnudveksling inden for grupper; videnudveksling o