A4-0369/96

Beslutning om beretning fra Kommissionen om beskaeftigelsen i Europa 1996 og meddelelse fra Kommissionen om en indsats for beskaeftigelsen i Europa - En tillidspagt (KOM(96)0485 - C4-0553/96 og C4-0341/96)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til beretning fra Kommissionen om beskaeftigelsen i Europa 1996 (KOM(96)0485 - C4-0553/96),

- der henviser til Kommissionens meddelelse om en indsats for beskaeftigelsen i Europa: en tillidspagt (KOM(96)0485 - C4-0341/96),

- der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 2, 3, 3 A, 103 og 118,

- der henviser til Kommissionens hvidbog om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse - udfordringer og veje ind i det 21. aarhundrede (KOM(93)0700 - C3-0509/93),

- der henviser til Kommissionens hvidbog om europaeisk social- og arbejdsmarkedspolitik - en vej frem for Unionen (KOM(94)0333 - C4-0087/94) og Kommissionens sociale handlingsprogram paa mellemlangt sigt 1995-1997 (KOM(95)0134 - C4-0160/95),

- der henviser til Det Europaeiske Raads beslutning om at udarbejde en beskaeftigelsesstrategi, hvortil de foerste skridt blev taget paa moedet i Essen, og som derefter blev videreudviklet paa de efterfoelgende moeder i Cannes, Madrid, Torino og Firenze,

- der henviser til Raadets henstilling af 8. juli 1996 om overordnede retningslinjer for Faellesskabets og medlemsstaternes oekonomiske politikker (96/431/EF) ((EFT L 179 af 18.07.1996, s. 46.)),

- der henviser til den faelles udtalelse fra den makrooekonomiske gruppe under den sociale dialog om arbejdsmarkedets parters retningslinjer med henblik paa at aendre det oekonomiske opsving til en baeredygtig og jobskabende vaekstproces af 16. maj 1995 undertegnet af Den Europaeiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS), Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i De Europaeiske Faellesskaber (UNICE) og Det Europaeiske Center for Offentlige Virksomheder (ECPE),

- der henviser til sine beslutninger af 9. marts 1994 om Kommissionens hvidbog om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse ((EFT C 91 af 28.03.1994, s. 124.)), af 10. marts 1994 om konsekvenserne for socialpolitikken af virkeliggoerelsen af Den OEkonomiske og Monetaere Union ((EFT C 91 af 28.03.1994, s. 230.)), af 19. januar 1995 om hvidbogen om europaeisk social- og arbejdsmarkedspolitik ((EFT C 43 af 20.02.1995, s. 63.)), af 2. marts 1995 om Den Europaeiske Unions prioriteringer til verdenstopmoedet om social udvikling (Koebenhavn, marts 1995) ((EFT C 68 af 20.03.1995, s. 49.)), af 7. april 1995 om Kommissionens oekonomiske aarsberetning 1995 ((EFT C 109 af 01.05.1995, s. 304.)), af 13. juli 1995 om en sammenhaengende beskaeftigelsesstrategi for Den Europaeiske Union ((EFT C 249 af 25.09.1995, s. 143.)), af 11. oktober 1995 om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Raadet om oekonomisk vaekst og miljoeet: Nogle konsekvenser for den oekonomiske politik ((EFT C 287 af 30.10.1995, s. 118.)), af 9. maj 1996 om Kommissionens oekonomiske aarsberetning 1996 ((EFT C 152 af 27.05.1996, s. 68.)), af 19. juni 1996 om Kommissionens henstilling om de overordnede oekonomiske retningslinjer for 1996 ((EFT C 198 af 08.07.1996, s. 115.)), af 5. september 1996 om lokale udviklings- og beskaeftigelsesinitiativer ((Protokollen af denne dato, del II, punkt 8.)), af 18. september 1996 om nedsaettelse og tilpasning af arbejdstiden ((Protokollen af denne dato, del II, punkt 8.)) og af 19. september 1996 om et tredje fleraarigt program for smaa og mellemstore virksomheder i Den Europaeiske Union (1997-2000) ((Protokollen af denne dato, del II, punkt 3.)),

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Sociale Anliggender og Beskaeftigelse og udtalelse fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik (A4-0369/96),

A. der henviser til, at det i EF-traktatens artikel 2 fastsaettes som en prioriteret maalsaetning for Faellesskabet at fremme »en harmonisk og afbalanceret udvikling af den oekonomiske virksomhed i Faellesskabet som helhed, en baeredygtig og ikke-inflationaer vaekst, som respekterer miljoeet, et hoejt beskaeftigelsesniveau, et hoejt socialt beskyttelsesniveau, hoejnelse af levestandarden og livskvaliteten, oekonomisk og social samhoerighed samt solidaritet mellem medlemsstaterne«,

B. der henviser til behovet for at styrke virkningen af samhoerigheden i samfundene i EU og at opretholde de principper, som definerer og karakteriserer den europaeiske samfundsmodel og goer den forskellig fra andre udviklingsmodeller,

C. der henviser til, at social balance er en del af den sociale markedsoekonomi, og at oekonomisk effektivitet bygger paa accept af en oekonomisk struktur, der forudsaetter en retfaerdig fordeling paa det sociale omraade og socialt medansvar, og som tager hensyn til miljoeet,

D. der henviser til, at den manglende sociale solidaritet som foelge af den varige massearbejdsloeshed og den usikre og ustabile beskaeftigelsessituation udgoer en fare for den interne samhoerighed i vore samfund og begynder at underminere selve grundlaget for de moderne demokratiske samfund i Europa,

E. der henviser til, at maalsaetningen i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse om at halvere arbejdsloesheden gennem oprettelse af 15 mio nye job inden aarhundredets udgang tilsyneladende er glemt, og at dette maal og Det Europaeiske Raads efterfoelgende beslutninger i Essen, Cannes, Madrid, Torino og Firenze fortsat er en altafgoerende udfordring, som EU og medlemsstaterne bliver noedt til at give sig i kast med,

F. der henviser til, at den internationale konkurrencedygtighed i vaesentlig grad er betinget af industriens innovationsevne, et hoejt uddannelsesniveau, en resultatorienteret forskningsinfrastruktur og et snaevert og graenseoverskridende samarbejde mellem virksomheder, universiteter og forskningsinstitutioner,

G. der henviser til, at udvikling af en faelles strategi kraever hensigtsmaessige politiske foranstaltninger, som f.eks. koordinering af den makrooekonomiske og strukturelle arbejdsmarkedspolitik, og et intensivt interinstitutionelt samarbejde mellem Kommissionen, Parlamentet, Raadet (socialministrene og oekonomi og finans) og arbejdsmarkedets parter,

H. der henviser til, at flere medlemsstater har haft held til at nedbringe arbejdsloesheden jaevnt over en aarraekke, en indsats, som boer anspore de andre medlemsstater og Kommissionen til noeje at undersoege den politik, der har vaeret fulgt, og finde frem til de foranstaltninger, der fungerer,

I. der henviser til, at unge under 25 aar er saerligt haardt ramt af arbejdsloesheden, og at antallet af personer over 25 aar, som har vaeret uden arbejde i mere end et aar, er steget fra 48% til 50%, og at antallet af personer, der har vaeret arbejdsloese i to aar eller mere, er steget endnu mere, nemlig fra 27% til 30%,

J. der udtrykker stoette til de demonstrationer, som finder sted rundt om i Europa i foerste halvdel af 1997 for at protestere mod arbejdsloeshed, usikker beskaeftigelse og social udelukkelse og for at laegge stoerre pres paa EU og medlemsstaterne for at faa dem til at finde frem til loesninger paa arbejdsloeshedsproblemet,

K. der henviser til, at selv om en baeredygtig vaekst fortsat er noedvendig, kan ledighedens strukturproblemer ikke loeses udelukkende med de forgangne ti aars vaekst- og udviklingsredskaber,

L. der henviser til, at langtidsledighed er et symptom paa mangler i den oekonomiske politik og beskaeftigelsespolitikken og til, at i perioder med langtidsledighed mister mennesker ikke blot tillid og selvtillid, men ogsaa deres anvendelighed paa arbejdsmarkedet,

M. der henviser, at arbejdsloesheden er et saerligt alvorlig problem i Den Europaeiske Unions mindst udviklede randomraader, omraader i den yderste periferi og i oeomraaderne,

N. der henviser til, at virksomheder med mindre end 100 beskaeftigede tegner sig for oprettelse af i alt 260.000 nye arbejdspladser hvert aar, mens virksomheder med mere end 100 arbejdstagere har udvist et nettotab af arbejdspladser paa 222.000 om aaret,

O. der henviser til, at de vaesentligste aspekter af hvidbogen om oekonomisk vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse, som var et godt grundlag for en afbalanceret jobskabelsespolitik, ikke er blevet foert ud i livet, bl.a. fordi der i Raadet (oekonomi og finans) ikke har kunnet opnaas enighed om tildelingen af de noedvendige oekonomiske midler eller indfoerelse af en CO2- afgift paa EU-plan; der henviser til, at Kommissionens meddelelse om en indsats for beskaeftigelsen i Europa, som i foerste raekke er en opfordring til regeringerne og arbejdsmarkedets parter om at goere en generel indsats for jobskabelse, ogsaa risikerer at miste sin trovaerdighed paa grund af manglende enighed i Raadet (oekonomi og finans),

P. der henviser til, at den teknologiske udvikling og tilrettelaeggelsen af produktionen, som er en foelge af elektronik- og edb-revolutionen, muliggoer ekstraordinaere produktivitetsforoegelser; det er derfor noedvendig med en politik, som sikrer en mere positiv balance mellem produktivitetsudveksling og jobskabelse,

Q. der henviser til, at beretningen om den befolkningsmaessige udvikling fra 1995 forudsiger dramatiske aendringer i beskaeftigelsesudsigterne, hvilket goer det endnu mere noedvendigt for medlemsstaterne og Kommissionen at udvikle integrerede politikker til bekaempelse at det stadigt stigende arbejdsloeshedsniveau og navnlig ungdomsarbejdsloesheden,

1. udtrykker tilfredshed med Kommissionens beretning om beskaeftigelsen i Europa 1996 og dens beskrivelse af mangler og problemer paa dette omraade; beklager imidlertid, at der kun er sket begraensede fremskridt i vurderingen af forvaerringen i beskaeftigelsens kvalitet med henblik paa at overvinde massearbejdsloeshed - navnlig langtidsarbejdsloeshed - og social udstoedelse eller udvikle en faelles realistisk plan indeholdende faelles og koordinerede aktioner, som skal gennemfoeres af EU og medlemsstaterne;

2. beklager, at der paa det analytiske og strategiske plan ikke er sket fremskridt i forhold til 1995-beretningen, og at de automatiske positive virkninger af oekonomisk vaekst og monetaer stabilitet tillaegges stoerre vaegt end en aktiv beskaeftigelsespolitik, idet en aktiv beskaeftigelsespolitik boer stimuleres og udvikles;

3. udtrykker sin bekymring over, at de generelle retningslinjer for den oekonomiske politik, som Raadet vedtog den 8. juli 1996, udelukkende beror paa foranstaltninger, som er noedvendige for at opfylde konvergenskriterierne, og ikke omfatter en multiplikatoreffekt, som fremmer nettojobskabelse;

4. opfordrer Kommissionen og Raadet (socialministrene og OEkofin) og medlemsstaterne til ved bekaempelsen af arbejdsloesheden at fokusere baade paa makrooekonomiske og strukturelle politikker paa nationalt og europaeisk plan paa en langt mere afbalanceret og beslutsom maade under fuld hensyntagen til foelgende politiske retningslinjer inden for rammerne af et lavinflatorisk og vaekstorienteret miljoe:

- en mindre restriktiv monetaer politik i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 105, stk. 1, og Faellesskabets maalsaetninger som anfoert i traktatens artikel 2;

- et fornuftigt vaekstorienteret approach til budgetdisciplinen under og efter OEMU's tredje fase:

- en indkomst- og loenpolitik, som sikrer en loenudvikling i overensstemmelse med produktiviteten og med intern efterspoergsel og forbrugertillid paa tilstraekkeligt hoeje niveauer;

- en investeringspolitik, der stimulerer offentlig og privat investering;

- en skattepolitik og sociale forsorgsstrukturer, der ikke fungerer som en hindring men som en ansporing til jobskabelse;

- en aktiv uddannelses-, efteruddannelses- og omskolingspolitik paa faellesskabs- og nationalt plan, navnlig inden for for hoejteknologiske sektorer i rivende udvikling som f.eks. informationsteknologi eller bioteknologi;

5. mener, at koordinering af den makrooekonomiske politik og arbejdsmarkedspolitikken skal prioriteres hoejere, og opfordrer isaer til at gennemfoere en koordinering, der sigter mod at nedbringe de indirekte loenomkostninger i den lavere ende af loenskalaen, forudsat nedsaettelsen opvejes af andre finansieringsformer (f.eks. indirekte afgifter eller afgifter paa energiforbruget) for at hindre en forringelse af de sociale ydelser; stoetter indfoerelse af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, som foelges op af en maalrettet uddannelses- og/eller praktikstoette, der forbedrer og oeger jobsikkerheden og den sociale sikkerhed, samt giver omskolingsmuligheder for alle arbejdsloese;

6. mener, at medlemsstaterne aktivt boer fremme foranstaltninger, som skal goere det lettere at vaere selvstaendig og at oprette smaa og mellemstore virksomheder, navnlig paa omraaderne social, kulturel og miljoemaessig fornyelse; opfordrer derfor til gennemfoerelse af konkrete foranstaltninger til fremme af fornyelser paa de naevnte omraader, forbedret adgang til risikovillig kapitel, indfoerelse af relevant raadgivning og uddannelse med henblik paa erhvervelse af de kvalifikationer, som kraeves i de nye virksomhedstyper med en hoej grad af jobskabelse, og forenkling af de retlige og administrative procedurer, uden at det gaar ud over eksisterende hoeje standarder;

7. kraever under henvisning til, at kvinders beskaeftigelse stadigvaek er kendetegnet af daarlig betaling, atypisk arbejde, usikre arbejdspladser og ringe karrieremuligheder, maalrettede foranstaltninger med henblik paa at hele opsplitningen af arbejdsmarkedet og fjerne alle eksisterende hindringer;

8. opfordrer Kommissionen til at undersoege virkningerne af en politik, som fremmer overgangen til en ny udviklingsmodel, hvor vaeksten er mere jobintensiv, f.eks. nedsaettelse og omlaegning af arbejdstiden, og navnlig virkningerne heraf for smaa og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder, ved at vurdere den virkning en anderledes skala for sociale bidrag (baade for selvstaendige erhvervsdrivende og loenmodtagere) har paa arbejdsloesheden (mellem de foerste 32 timer og efterfoelgende timer) og muligheden for at kompensere for enhver nedgang i bidragsindtaegter gennem de lavere omkostninger ved at begraense arbejdsloesheden, og anmoder Kommissionen om at fremsende sine resultater, ogsaa til arbejdsmarkedets parter i alle medlemsstater;

9. henstiller til arbejdsmarkedets parter, medlemsstaterne og Unionen at gennemfoere foranstaltninger, der fremmer deltidsarbejde, afbrydelse af arbejdslivet, betalt orlov til faglig videreuddannelse samt andre former for arbejdstidsnedsaettelse, uden at dette dog faar indflydelse paa virksomhedernes konkurrenceevne og arbejdstagernes sociale sikring;

10. opfordrer til en yderligere udbygning af Essen-proceduren for saa vidt angaar gennemfoerelse af aktive jobskabende strategier og fremme af en mere retfaerdig fordeling af arbejdet ledsaget af fyldestgoerende livslang uddannelse;

11. minder Kommissionen og Raadet om, at der som led i de beskaeftigelsesmaessige rammer, der blev opstillet af Det Europaeiske Raad i Essen, skal tages saerligt hensyn til unge, langtidsledige, kvinder og aeldre arbejdstagere; kraever, at medlemsstaterne traeffer flere foranstaltninger for at imoedegaa den nuvaerende udvikling, som beroerer disse grupper i negativ retning, og beklager mangelen paa konkrete forslag fra Kommissionen med henblik herpaa;

12. gaar ind for, at det stadigt voksende antal langtidsarbejdsloese boer bekaempes med maalrettede arbejdsmarkeds- og faglige uddannelsespolitikker, der indsaettes paa et tidligt stadium, og ogsaa med et bredere udvalg af programmer, der goer det muligt at erhverve yderligere arbejdserfaring, navnlig for mennesker, som har vaeret ramt af udstoedelse og fattigdom;

13. opfordrer Kommissionen og Raadet til at bestraebe sig til det yderste for at udarbejde projekter og foranstaltninger med henblik paa tilvejebringelse af arbejdspladser i Den Europaeiske Unions rand- og oeomraader;

14. opfordrer Kommissionen til at gennemfoere en tillidspagt, som mobiliserer alle relevante aktoerer, samt at goere aktivt brug af Faellesskabets finansielle instrumenter som f.eks. EIB og EIF til finansiering af baeredygtige EU-investeringsprojekter paa transport-, miljoe- og kommunikationsomraadet, af lokale beskaeftigelsesinitiativer og af bistand til navnlig smaa og mellemstore virksomheder, mikrovirksomheder og haandvaerksindustrier for at lette deres adgang til EU's marked og verdensmarkederne og stoette dem paa F& U-omraader, som fremmer graenseoverskridende samarbejde mellem virksomheder, universiteter og forskningsorganer;

15. understreger, at medlemsstaterne boer begraense de hindringer for innovation, der blev paavist i Kommissionens groenbog om innovation (KOM(95)0688 - C4- 0609/95), som Parlamentet gav sin tilslutning til i ovennaevnte beslutning af 9. maj 1996 om den oekonomiske aarsberetning 1996, og indfoere innovationsfremme som led i udformningen af en ny udviklingsmodel som beskrevet i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse fra 1993;

16. tager afstand fra den aktuelle oedelaeggende konkurrence paa arbejdsmarkedet mellem ung og gammel og forventer, at der bliver udviklet planer med henblik paa i hoejere grad at tilpasse den livslange generelle erhvervsuddannelse og uddannelse til aeldre mennesker og handicappede;

17. anser investeringer i menneskelige ressourcer for en vaesentlig bestanddel af beskaeftigelsesstrategien, fordi saadanne investeringer indvirker positivt paa de beroerte personers beskaeftigelsesevne og har en praeventiv virkning, da 80% af den teknologi, der i dag anvendes, vil vaere foraeldet om 10 aar og blive erstattet af nye, mere avancerede teknologier, og desuden er forbundet med positive virkninger for konkurrenceevnen; anmoder samtidig indtraengende medlemsstaterne om at tillaegge de offentlige arbejdsformidlinger stoerre vaegt og oege deres rolle i samarbejde med velgoerende foreninger og/eller private firmaer med henblik paa at give langtidsledige, unge, kvinder, aeldre arbejdstagere og handicappede personer adgang til specielt tilpassede uddannelser, idet der skal laegges saerlig vaegt paa lige muligheder;

18. opfordrer til vedtagelse af miljoebeskyttelsesprogrammer, som indebaerer oprettelse af arbejdspladser til frembringelse af de noedvendige produkter og tjenesteydelser til at maale, forebygge, begraense eller afhjaelpe vand-, luft- og jordforurening, herunder foranstaltninger til nedbringelse og forvaltning af affald, energibesparelser og forurening paa lokalt plan, samt foranstaltninger med det formaal at samle strukturfondsinterventioner under maal nr. 1 og 2 samt andre EU-instrumenter til stoette for disse aktiviteter; endvidere til at fremme investeringer i know-how og menneskelige ressourcer ogsaa fremmer investeringer i et erhvervsvenligt miljoe og infrastrukturer samt i viden og kunnen;

19. frygter, at det vil blive et resultat af liberaliseringen af finansmarkederne, at overskuddene hovedsageligt vil blive investeret i ejendom og vaerdipapirer fremfor i realkapital, hvormed en national aktiv beskaeftigelsespolitik naesten vil blive umuliggjort; gentager sin opfordring til alvorligt at overveje muligheden af at indfoere effektiv beskatning af spekulation og en forbedret kontrol med afledte finansielle produkter;

20. stoetter den nye tredje sektor bestaaende af sociale og kulturelle tjenesteydelser som en mulig kilde til ny, stabil og baeredygtig beskaeftigelse til bekaempelse af opsplitningen og den strukturelt betingede stivhed paa arbejdsmarkedet; opfordrer Kommissionen til at udarbejde et faellesskabsprogram herom med tilstraekkelige oekonomiske midler;

21. opfordrer medlemsstaterne til paa regeringskonferencen at naa til enighed om indfoejelse af et nyt kapitel om Unionens og medlemsstaternes beskaeftigelsespolitik i den nye traktat, som sigter mod at udnytte fordelene ved Den Europaeiske Unions faelles politikker med henblik paa fremme af beskaeftigelse, solidaritet og social samhoerighed, og hvori der henvises til maalsaetninger, procedurer og kriterier for koordinering af Unionens og medlemsstaternes politik med henblik paa tilvejebringelse af meningsfyldt kvalitetsbeskaeftigelse og med fastholdelse af et hoejt niveau af social beskyttelse jaevnsides med bekaempelsen af langtidsledighed og social udstoedelse;

22. opfordrer paany Kommissionen til at udarbejde forslag om anvendelse af sammenlignelige sociale og oekonomiske indikatorer for at kunne foelge den kvantitative og kvalitative udvikling paa arbejdsmarkedet og medlemsstaternes politik; mener, at disse indikatorer bl.a. skal vedroere omfanget af ledighed, beskaeftigelse og den grad, hvormed forskellige grupper paa arbejdsmarkedets sektorer og arbejdsomraader deltager, den gennemsnitlige og maksimale arbejdstid, de beloeb (i procent af BNP), der anvendes til social beskyttelse og aktiv arbejdsmarkedspolitik, og de hoejst tilladte loenforskelle;

23. glaeder sig over, at Kommissionen har oprettet et Udvalg for Beskaeftigelses- og Arbejdsmarkedspolitik, som skal samarbejde Udvalget for OEkonomiske Politik og skal hoere Det Staaende Udvalg om Beskaeftigelse om alle arbejdsmarkedspolitiske spoergsmaal for at bidrage til udviklingen og ivaerksaettelsen af en faelles beskaeftigelsesstrategi under anvendelse af faelles indikatorer, som vil forbedre udvekslingen af oplysninger mellem nationale beskaeftigelsespolitikker;

24. erindrer om, at et forbedret samarbejde og en bedre samordning mellem private og offentlige nationale arbejdsformidlingskontorer i medlemsstaterne som naevnt i tillidspagten meget vel kan spille en vigtig rolle i jobskabelsen;

25. mener, at der boer tages hensyn til den befolkningsmaessige udvikling i EU i forbindelse med sociale initiativer til bekaempelse af arbejdsloesheden;

26. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, arbejdsmarkedets parter i EU samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.