Regionsudvalgets udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om "Den fælles transportpolitik Handlingsprogram 1995-2000"« (96/C 337/03)

REGIONSUDVALGET

vedtog enstemmigt på sin 13. plenarforsamling den 12.-13. juni 1996 (mødet den 13. juni 1996) følgende udtalelse under henvisning til:

- meddelelse fra Kommissionen om »Den fælles transportpolitik Handlingsprogram 1995-2000« (KOM(95) 302 endelig udg.);

- Kommissionens beslutning af 1. august 1995 om at anmode om Regionsudvalgets udtalelse i henhold til artikel 198 C, stk. 1, i Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Fællesskab;

- Regionsudvalgets beslutning af 18. juli 1995 om at overdrage udarbejdelsen af denne udtalelse til Underudvalg 3 »Transport og Telekommunikationsnet« (ordførere: Göran Färm og Wendelin Weingartner);

- Underudvalg 3's forslag til udtalelse (CdR 406/96 rev.), som underudvalget vedtog den 8. februar 1996.

1. Målsætninger og grundlag

Maastricht-traktaten satte en ny milepæl i den fælles transportpolitik, idet den ud over opretholdelsen og udbygningen af det indre marked fastlægger følgende målsætninger:

- en bæredygtig udvikling, som respekterer miljøet;

- forbedring af transportsikkerheden og af transportinfrastrukturernes effektivitet.

I henhold til subsidiaritetsprincippet, der er udtrykkeligt stadfæstet i traktaten, skal beslutninger inden for rammerne af den fælles transportpolitik træffes og gennemføres på det mest hensigtsmæssige niveau.

Handlingsprogrammet omfatter principper og initiativer inden for tre hovedområder:

- udvikling af integrerede transportsystemer på grundlag af avancerede teknologier, som bidrager til opfyldelse af miljømæssige og sikkerhedsmæssige målsætninger, for at opnå bedre kvalitet;

- fremme af mere effektive og brugervenlige transporttjenester, samtidig med at valgmuligheder og sociale standarder sikres, for at forbedre det indre markeds funktion;

- udvidelse af den eksterne dimension ved at forbedre transportforbindelserne med tredjelande og fremme EU-virksomheders adgang til andre transportmarkeder.

Regionsudvalget opfatter det som sin primære opgave at fremhæve de synspunkter og interesser, der gør sig gældende blandt de berørte regioners og kommuners borgere, dels i deres egenskab af forbrugere og transportbrugere, dels som direkte berørte af trafiksituationen.

Regionsudvalget understreger, at handlingsprogrammets princip om bæredygtighed er meget centralt for de berørte borgere. Dette princip betyder, at transportsystemernes belastning af de berørte regioner ikke må tage et så stort omfang, at befolkningen skal gøre modstand, før transportpolitikken ændres. Sådanne situationer kan undgås på forhånd ved at integrere en bæredygtig transportpolitik i den fysiske planlægning.

Regionsudvalget tilslutter sig handlingsprogrammets tre målsætninger, men henstiller, at målet om kvalitetsforbedring udvides med to aspekter, nemlig bruger-/kundeaspektet og kravet om fair konkurrence mellem transportformerne.

Med bruger-/kundeaspektet sættes der i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet fokus på kommunernes og regionernes særlige rolle under udformningen af den fælles transportpolitik. For at kunne udvikle dette aspekt er man nødt til at uddybe kendskabet til de forskellige kundegruppers behov og prioriteringer. Det gælder også for både det nuværende og det fremtidige persontransportmarked i medlemsstaterne. I den forbindelse bifalder Regionsudvalget, at Kommissionen har taget initiativ til at udarbejde en grønbog om »Borgernes transportnet - Fuld udnyttelse af potentialet i den offentlige personbefordring i Europa«.

Rammevilkårene for konkurrencen mellem de forskellige transportformer, især mellem vej- og banetransport, skal inddrage samtlige omkostninger, der er knyttet til den enkelte transportform. Regionsudvalget bifalder derfor oplægget i den nye grønbog »Mod fair og effektiv prissætning på transportområdet - Politiske muligheder for at internalisere de eksterne omkostninger ved transport inden for Den Europæiske Union«.

I særligt sårbare områder må der desuden træffes særlige foranstaltninger til beskyttelse af borgerne og deres miljø, så omlægningen til miljøvenlige transportformer ikke blot formuleres som en generel målsætning, men også kan udmøntes i konkrete tiltag. I disse områder må der gives mulighed for krydsfinansiering fra vej- til banetransport, da dette er en forudsætning for at etablere de påkrævede banestrukturer.

Regionsudvalget minder om, at dette handlingsprogram bygger på hvidbogen om den fælles transportpolitiks fremtidige udvikling, og at hovedsigtet dermed også er at udvikle foranstaltninger, der kan sikre en varig og bæredygtig mobilitet, som accepteres af hele befolkningen. Det forudsætter for det første, at miljøvenlige transportmidler og -systemer gives den højeste prioritet. For det andet er det nødvendigt at informere den brede offentlighed om det foreliggende handlingsprogram og de planlagte foranstaltninger, så man dermed bidrager til at øge gennemsigtigheden.

2. Politik og aktioner: oversigt

2.1. Kvalitetsforbedring

2.1.1. Systemudvikling

2.1.1.1. Regionsudvalget bifalder målet om bedre integrering af transportformerne, herunder øget anvendelse af miljøvenlige og energibesparende transportformer.

Mange mennesker må i dag slå sig til tåls med dårlige offentlige transportforbindelser til arbejde og servicecentre. Derfor må man efter Regionsudvalgets opfattelse tilstræbe at forbedre den generelle mobilitet i forbindelse med forskellige aktiviteter. Regionsudvalget pointerer, at det er meget vigtigt at udvikle strategier vedrørende placering og udformning af knudepunkter i persontransportsystemet og at opbygge en intermodal trafikstyring. Ved sådanne knudepunkter skal man hurtigt, nemt og sikkert kunne skifte mellem bil, bus og tog. I den sammenhæng skal der også tages hensyn til skibs-/færgetransport samt lufttransport. De gode eksempler på området, som EU's THERMIE-initiativer har kunnet fremvise, udgør et værdifuldt fundament.

Regionsudvalget mener endvidere, at også de regionale lufthavne er vigtige knudepunkter og derfor bør nyde godt af fremmende foranstaltninger, navnlig hvor jernbanerne ikke udgør et realistisk alternativ. Lufthavnene kan, især i tyndt befolkede områder, være afgørende for en regions økonomiske udvikling. De høje krav til fly- og passagersikkerhed samt miljøbeskyttelse og behovet for tilslutningsforbindelser på landjorden påfører regionerne store omkostninger, når regionale lufthavne udbygges.

2.1.1.2. Regionsudvalget er enigt i, at nye transport- og informationsteknologier bør fremmes. Inden for rammerne af den fælles forskningspolitik bør der afsættes flere midler til forbedring af transportsystemernes kvalitet og den europæiske industris internationale konkurrenceevne.

Regionsudvalget finder det særligt vigtigt, at der udvikles tekniske løsninger, som kan lette rejsen. Det er nødvendigt at udvikle og standardisere informationssystemer, der er tilgængelige fra hjemmet, arbejdspladsen og servicecentre, og som forbedrer transportbrugernes muligheder for at vælge mellem forskellige rejsealternativer og kombinationer af transportmidler.

Regionsudvalget bifalder bestræbelserne på at indføre telematiksystemer i vejtransporten. Det tilslutter sig, at medlemsstaterne bør lægge særlig vægt på at indføre telematikapplikationer, der kan gennemføres operationelt, som er kompatible med forskellige former for udstyr, og som forbedrer sikkerheden og effektiviteten overalt i Europa.

2.1.1.3. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at man med de transeuropæiske net (TEN) kan opnå en gradvis udbygning af et integreret transportnet. Som følge af de knappe finansielle ressourcer og kravet om miljøvenlige transportmidler er det påkrævet, at EU fastlægger principper, som muliggør krydsfinansiering mellem forskellige transportformer. F.eks. skal et provenu fra vejafgifter kunne anvendes til udbygning af andre transportformers infrastruktur i samme region eller langs den samme akse. Derudover bør der lægges meget større vægt på de samfundsøkonomiske fordele og de økologiske og effektiviserende aspekter i overensstemmelse med princippet om kompatibilitet med det eksisterende net, når der træffes beslutninger om TEN-projekter. I forbindelse med udvælgelsen af TEN-projekter bør man også i særlig grad tage hensyn til trafikken til og fra tredjelande, ikke mindst godstrafikken mellem Øst- og Vesteuropa, som undergår store forandringer.

2.1.1.4. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at de offentlige transportmidler skal være et attraktivt alternativ til personbiler og vejgodstransport. Samfundet skal tilstræbe at skabe de nødvendige betingelser for, at den enkelte borger kan vælge den transportløsning, som ud fra en miljø-, sikkerheds- og effektivitetssynsvinkel bidrager bedst til at opfylde målsætningerne for den fælles transportpolitik.

2.1.2. Miljø

2.1.2.1. Regionsudvalget understreger, at den fælles transportpolitik nødvendigvis skal bringe det øgede mobilitetsbehov i samklang med de forhøjede miljøkrav. Regionsudvalget kræver, at der forskes mere intenst i transportens miljøvirkninger og i metoderne til måling af disse, så de eksterne omkostninger kan pålignes de forskellige transportformer via skatter og afgifter. EU skal i højere grad fremme forskningen i og udviklingen af driftssystemer og transportmidler med lavere emissionsværdier for CO2 og andre skadelige stoffer. Derudover er det påkrævet, at forskningen i fornyelige brændstoffer intensiveres. En massiv forsknings- og udviklingsindsats bidrager ikke blot til at forbedre miljøet, men også - som et særligt vigtigt aspekt - til at styrke den europæiske industris internationale konkurrenceevne. I den forbindelse skal man være opmærksom på de samfundsøkonomiske aspekter.

2.1.2.2. Transportpolitikken skal afstemmes efter menneskets og naturens behov. Transportrelaterede miljøproblemer, der indvirker på menneskets sundhed, naturen og klimaet, skal begrænses. Vi må skabe bedre miljøbetingelser for de kommende generationer.

2.1.2.3. Efter Regionsudvalgets mening bør det foreliggende handlingsprogram suppleres med særlige foranstaltninger til beskyttelse af økologisk sårbare regioner og områder, der belastes af det europæiske transportsystem. I disse særligt udsatte områder må der derfor træffes specifikke, præventive beskyttelsesforanstaltninger, som i højere grad end hidtil afstemmes efter de lokale forhold. Sådanne foranstaltninger skal indebære egnede anlægsmæssige forholdsregler og udtænke integrerede løsninger for nettet af transportinfrastrukturer, og i undtagelsestilfælde må man endog give afkald på et fuldstændigt frit valg af transportmidler, såfremt der kan tilbydes alternative løsninger på tilsvarende vilkår.

2.1.2.4. Regionsudvalget understreger, at det er nødvendigt at afhjælpe overbelastningen af infrastrukturerne, der forringer miljøet, giver høje ulykkestal, hæmmer fremkommeligheden og skaber høje omkostninger både for den enkelte og for samfundet. Regionsudvalget foreslår, at Kommissionen arrangerer et europæisk »benchmarking«-projekt, der kan fremhæve gode eksempler på udbygning af den kollektive transport og andre foranstaltninger til nedbringelse af miljøgenerne samt gode eksempler på transportforebyggelse (f.eks. forvaltning af parkeringsarealer) og alternative transportformer (f.eks. car-sharing, pooling, fleksible driftsformer i den kollektive trafik). Boligbyggeriet og placeringen af nye arbejdspladser skal afstemmes bedre efter udbygningen af den kollektive transport og bidrage til at forbedre miljøforholdene.

2.1.2.5. Regionsudvalget kræver, at prisfastsættelsen og beskatningen af de forskellige brændstoffer og transportmidler ændres, så de ansvarlige på transportområdet kan træffe de dispositioner, der er mest hensigtsmæssige i økologisk henseende. Det nuværende princip om ensartet beskatning af mineralolier og alternativerne hertil må ændres, så det bliver attraktivt at anvende alternative, miljøvenlige brændstoffer.

2.1.2.6. Regionsudvalget peger på de problemer, der forårsages af den stærke stigning i vejgodstransporten. Den udgør et stadig større problem for miljøet, men - som følge af den store trafiktæthed på vejene - også for transportsikkerheden. Regionsudvalget anbefaler, at man etablerer et afbalanceret net af regionale, intermodale godstransportcentre samt centre, der skal give en bedre godsdistribution i byområder, så der kan sikres en effektiv omladning af gods fra én transportform til en anden, uden at der opstår store tidstab og omladningsproblemer. Regionsudvalget finder det endvidere nødvendigt at påvirke valget af transportmiddel gennem omkostninger og afgifter med henblik på at mindske de med godstransporten forbundne problemer. Blandt sine forskningsfremmende foranstaltninger bør EU prioritere udviklingen af fælles planer for city-logistik (herunder telematikapplikationer).

2.1.2.7. Regionsudvalget deler den opfattelse, at bestræbelserne på at nedbringe CO2-emissionerne skal rettes mod alle transportformer. Skibsfartens og luftfartens internationale karakter og det faktum, at der endnu ikke findes internationale bestemmelser på området, gør det vanskeligt at træffe hurtige foranstaltninger, f.eks. mod forskellige miljøproblemer i tilknytning til skibsfarten. Regionsudvalget mener, at CO2-emissionerne på verdensplan har fået et omfang, som gør det tvingende nødvendigt, at Kommissionen yder en aktiv indsats i forskellige internationale skibsfartsorganisationer, så skibsfarten på længere sigt kan bidrage til at nedbringe CO2-emissionerne. Regionsudvalget henleder også opmærksomheden på de miljøproblemer, som skibes emissioner af svovl- og kvælstofdioxid forårsager. Det løbende arbejde med at udvikle et miljøindekssystem for skibe er et vigtigt element. Kommissionen bør på internationalt plan arbejde for at forbedre skibsfartens effektivitet i alle henseender og dermed styrke skibsfartens overordnede miljøprofil. Den skibs-/færgetransport, der indgår i den offentlige nærtrafik, bør i lighed med andre transportformer være underkastet passende miljøbestemmelser. Det betyder f.eks., at brændstoffet skal tilhøre den samme miljøklasse.

2.1.2.8. Regionsudvalget fastslår endvidere, at transportens negative indvirkning på miljøet er et problem, der ikke kan løses med rent nationale foranstaltninger. Trafikken er stigende på vejnettet i Østeuropa, der er dimensioneret alt for småt. Mange østeuropæiske lastvogne med dårlige miljøegenskaber kører på EU's vejnet. Det er derfor påkrævet at etablere et samarbejde med tredjelande for at mindske transportens negative indvirkning på miljøet.

2.1.3. Sikkerhed

2.1.3.1. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at transportsikkerhed er et vigtigt anliggende. Det kan også tilslutte sig, at transportstrømmene vil tiltage yderligere, både i de enkelte medlemsstater og på tværs af grænserne. Efter Regionsudvalgets opfattelse er det en vigtig forudsætning for øget transportsikkerhed, at flere mennesker beslutter sig for at benytte de offentlige transportmidler. Det kræver imidlertid, at den offentlige transport gøres mere attraktiv.

Antallet af dræbte og sårede i trafikken er meget højt. Kommissionens forslag til foranstaltninger, der omfatter analyser af ulykkesårsager, tekniske standarder for køretøjer, forbedring af infrastrukturerne, herunder telematiksystemer, og særlig hensyntagen til »den menneskelige faktor«, er utvivlsomt hensigtsmæssige. Herudover foreslår Regionsudvalget, at det undersøges, om fælles principper for hastighedsbegrænsninger ville være hensigtsmæssige, og om viften af foranstaltninger på EU-plan bør udvides til også at omfatte en skærpet kontrol med færdselsreglernes overholdelse og en enklere og mere effektiv opfølgning af krænkelser af færdselsloven. For store forskelle i de nationale bestemmelser og færdselsregler modvirker bestræbelserne på at øge transportsikkerheden og forvrider desuden konkurrencen. Desuden bør der arbejdes på at tilpasse trafiksikkerhedsstandarderne i tredjelande.

2.1.3.2. Regionsudvalget tilslutter sig, at en skærpelse af vilkårene for adgangen til at køre på vejene kan tænkes at øge transportsikkerheden. Det kunne især øge transportsikkerheden, hvis man begrænsede visse aldersgruppers adgang til særligt farlige køretøjstyper med en høj ulykkesfrekvens (f.eks. unges adgang til motorcykler med stor motorkraft).

2.1.3.3. Efter Regionsudvalgets mening kræver transportsikkerhedsarbejdet andre strategier på landet end i byerne. Dette aspekt bør konsekvent inddrages i de tiltag, EU iværksætter. Regionsudvalget slår til lyd for, at der iværksættes et projekt, som går ud på at foretage en omfattende sammenligning af transportsikkerhedsarbejdets virkninger i forskellige lande. Globalt betragtet har forskellige medlemsstater ganske vist stort set samme sikkerhedsniveau, men de udviser markante forskelle med hensyn til kategorier af transportbrugere og transportformer. Et sådant projekt vil tilføre de ansvarlige instanser på såvel nationalt som regionalt og lokalt plan en ny viden, der kan bruges til at forbedre transportsikkerheden på de områder, hvor andre lande har haft større succes.

2.1.3.4. Det er Regionsudvalgets overbevisning, at en dæmpning af trafikken nedbringer risikoen på steder, hvor der kan opstå sammenstød mellem forskellige former for trafikanter. Trafikken dæmpes især ved hjælp af ombygninger, der også bidrager til byforskønnelsen. Dermed mindskes trafiktempoet og følgelig også ulykkesrisikoen. Undersøgelser, der primært er foretaget i Tyskland, viser, at denne metode kan have stor indvirkning på transportsikkerheden. Metoden bør afprøves og vurderes ved hjælp af komparative undersøgelser i byer i forskellige medlemsstater. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør man inden for transportsikkerhed indføre en »nulfejlsstrategi«, lige som det er tilfældet med kvalitetsarbejdet i industrisektoren. En sådan synsvinkel vil få stærk indflydelse på såvel den grundlæggende strategi som valget af konkrete foranstaltninger. Dette vil give bedre resultater på sigt. Det bliver desuden lettere at skifte til denne synsvinkel, hvis der skabes en tættere forbindelse mellem transportsikkerhedsarbejdet og det offentlige sundhedsvæsen.

2.1.3.5. Regionsudvalget mener, at ensartede bestemmelser inden for luftfart øger sikkerheden. Når de fælles regler udformes, må der tages højde for, at der er forskelle på lufthavnenes størrelse og sikkerhedsrisici. Generelt set er større lufthavne med et stort antal passagerbevægelser udsat for større risici, f.eks. i forbindelse med terroraktioner. Beskyttelsen bør derfor stå i forhold til den faktiske risiko. I små lufthavne er der således brug for andre sikkerhedsforskrifter, og det bør der tages hensyn til, når der udarbejdes EU-regler.

Manglende sikkerhed inden for skibs- og luftfart udgør i dag en stor hæmsko for udbygningen af tætte fly- og skibsforbindelser med både østeuropæiske og ikke-europæiske lande. EU-landene bør bl.a. gennem en uddannelses- og udviklingsindsats bidrage til at øge sikkerheden inden for skibs- og luftfart.

2.2. Det indre marked

2.2.1. Markedsadgang og markedsstruktur

2.2.1.1. Regionsudvalget understreger, at en effektiv konkurrence - også i den offentlige nær- og regionaltransport - er et vigtigt middel til at skabe et effektivt transportmarked. Såvel konkurrencelovgivningen som færdselslovene og -reglerne skal overholdes, og det kræver en bedre kontrol.

2.2.1.2. Regionsudvalget gør opmærksom på, at yderligere lovgivningstiltag er nødvendige for at fremme konkurrencen i transportsektoren. For at øge transportsektorens effektivitet og nedbringe omkostningerne - især i tilknytning til offentlig transport - er det vigtigt at udnytte alle konkurrencemuligheder, når der bestilles transporttjenester. Ved at fremme konkurrencen og underkaste den offentlige nærtransport konkurrencevilkår frigives midler, som kan anvendes til yderligere forbedringer af standarderne og kvaliteten i den offentlige transport, til prisnedsættelser og til nedbringelse af skattesubventionerne. Det gælder både bustrafikken og den skinnebårne transport.

2.2.1.3. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør de nugældende og vedtagne grænser for vægt og dimensioner og det højst tilladte tryk for lastvogne og busser, der anvendes i den grænseoverskridende vejtransport, lægges fast på EU-plan for en længere periode. En opjustering af de tunge køretøjers vægt og dimensioner medfører en række problemer, ikke alene fordi transportinfrastrukturens kapacitet og udbygningsmuligheder kommer til kort, men også fordi vejtransporten på den måde gøres billigere. Desuden bevirker de, at konkurrencebetingelserne hele tiden ændres til fordel for vejtransporten, hvilket medfører yderligere miljøbelastninger, som er helt uacceptable. På den anden side findes der inden for EU regioner, hvor forholdene er markant anderledes, og hvor lange lastvognstog med en høj totalvægt er vigtige for den økonomiske udvikling. Derfor bør der tillades større dimensioner og vægt i disse regioner.

2.2.1.4. For at komme de divergerende konkurrencevilkår i vejgodstrafikken til livs henstiller Regionsudvalget, at skattetrykket og de sociale forskrifter harmoniseres.

2.2.2. Omkostninger, afgifter og prisfastsættelse

2.2.2.1. Regionsudvalget bifalder harmoniseringen af afgiftsordningerne for de forskellige transportformer og bestræbelserne på at begrænse uoverensstemmelserne mellem transportformerne. Regionerne kræver dog, at også den intermodale transport fremmes, dels gennem foranstaltninger til sikring af en bedre overgang mellem de forskellige transportformer, dels gennem øget inddragelse af nye teknologier for kombineret transport. Dette skal for det første lette presset på stærkt belastede dele af transportsystemet og for det andet sikre en optimal udnyttelse af de muligheder, den intermodale transport byder på for det samlede transportsystem.

2.2.2.2. Regionsudvalget bifalder, at Kommissionen nu har offentliggjort en grønbog om internalisering af de eksterne omkostninger. Af hensyn til miljøet, sikkerheden og effektiviteten er det nødvendigt at føre en retfærdig og effektiv skatte- og afgiftspolitik. Efter Regionsudvalgets opfattelse er det tvingende nødvendigt, at Kommissionen omgående udarbejder forslag med henblik på at inddrage de eksterne omkostninger i EU's lovgivning, f.eks. i direktivet om infrastrukturafgifter inden for vejtransporten. Det er særligt presserende, at de eksterne omkostninger i sårbare områder og regioner inddrages, f.eks. i form af vejafgifter, vejafgiftstillæg eller en regional »road pricing«.

2.2.2.3. Der bør udvikles et fælles system for »road pricing«, så priserne for vejbenyttelsen kan fastsættes retfærdigt og effektivt, bl.a. hvad angår de eksterne omkostninger. Et system for »road pricing« er betydeligt mere effektivt end de nuværende vejafgifts- og vignetsystemer, når det drejer sig om at opfylde de overordnede målsætninger med hensyn til miljø, sikkerhed og effektivitet. Anvendelsen og valget af prisniveau bør overlades til de enkelte regioner og byer. EU bør dog udarbejde en fælles norm for »road pricing«, så kompatibiliteten mellem de forskellige former for nødvendigt udstyr sikres.

2.2.2.4. Regionsudvalget finder det vigtigt for regionerne, at tildelingen af slots i lufthavne fungerer tilfredsstillende. For at regionerne kan tiltrække erhvervslivet, er det nødvendigt, at den regionale lufttrafik tildeles gode landingstider i de større lufthavne, der ofte er udgangspunktet for den videre rejse. For afsides beliggende regioner i både Nord- og Sydeuropa er flyrejser den eneste realistiske transportform, hvis man skal opretholde forbindelsen med de øvrige dele af hjemlandet og med resten af Europa. Det er ikke acceptabelt, at indbyggerne i disse tyndt befolkede områder skal hæmmes i deres bevægelsesfrihed på grund af manglende slots i lufthavnene. Når Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne af 18. januar 1993 revideres, er det vigtigt, at særbestemmelserne for regionaltrafikken hverken afskaffes eller forringes. Derudover må det sikres, at transporten også fremover samordnes på nationalt plan. De enkelte lande har selv den bedste indsigt i regionernes problemer og mobilitetsbehov.

2.2.3. Den sociale dimension

2.2.3.1. Regionsudvalget tilslutter sig, at harmoniseringen af sundheds- og sikkerhedsbetingelserne på arbejdspladsen ikke kun har socialpolitisk betydning, men også i høj grad bidrager til at undgå konkurrenceforvridning. Dette aspekt er særligt vigtigt inden for vejgodstransporten.

2.2.3.2. Regionsudvalget vil gerne påpege, at velfungerende transportmuligheder for bevægelseshæmmede er meget vigtige. Personer i kørestol udgør for øjeblikket ikke det overvejende flertal i denne gruppe af personer. Indsatsen bør derfor koncentreres om at give flertallet af de bevægelseshæmmede mulighed for at benytte de offentlige transportmidler på en måde, der passer dem. Derudover må der findes særlige løsninger for personer i kørestol. Regionsudvalget foreslår, at Kommissionen iværksætter en udførlig udveksling af erfaringer inden for EU og indfører modelforsøg i flere regioner.

2.3. Den eksterne dimension

2.3.1. Regionsudvalget anser det for yderst vigtigt, at forbindelserne mellem regioner i EU's grænseområder og regioner i EU's nabolande udbygges, især hvis disse lande på længere sigt må påregnes at ville tiltræde EU. Gode transportforbindelser er en forudsætning for at skabe en tættere regional kontakt og for at udbygge de muligheder, dette åbner for den demokratiske, kulturelle og økonomiske udvikling i EU's nabolande. I den forbindelse bør EU overveje at foreslå og fremme etableringen af f.eks. effektive færge-, fly- og jernbaneforbindelser.

2.3.2. Regionsudvalget bifalder også Kommissionens bestræbelser på at intensivere EU's forbindelser med forskellige internationale transportorganisationer.

Forslag og aktioner for tidsrummet 1995/1996

Bilag 1 indeholder en lang række igangværende og i visse tilfælde planlagte aktioner for tidsrummet 1995/1996 inden for alle de områder, der er omfattet af programmet.

Regionsudvalget lægger særlig vægt på aktionerne inden for følgende områder: ibrugtagning af nye teknologier, integrering af transportsystemer, kombineret transport, miljø, sikkerhed, liberalisering og konkurrence samt omkostninger, afgifter og prisfastsættelse.

Spørgsmål, som skal behandles i tidsrummet 1997-2000 (og derefter)

Bilag 2 til handlingsprogrammet indeholder ideer til aktioner i årene efter 1996. Hovedvægten er lagt på luft- og søtransport.

Regionsudvalget er af den opfattelse, at aktionerne bør suppleres med de tiltag, der foreslås i nærværende udtalelse.

3. Konklusioner

Regionsudvalget

3.1. bifalder handlingsprogrammet og dets målsætning: at skabe en varig, bæredygtig mobilitet i Europa. Regionsudvalget understreger, at det i tilknytning til spørgsmålet om bæredygtig mobilitet sætter borgernes interesser i forgrunden;

3.2. mener derfor, at kundernes synspunkter må være et væsentligt udgangspunkt for den fælles transportpolitik. Med denne indfaldsvinkel har kommunerne og regionerne en særlig vigtig rolle at spille, hvilket stemmer overens med subsidiaritetsprincippet;

3.3. mener derfor også, at synspunkterne blandt de borgere, der berøres af transporten, må være et andet vigtigt udgangspunkt for transportpolitikken. Borgernes accept af transportsystemerne er en af de væsentlige forudsætninger for at sikre en varig mobilitet i Europa;

3.4. lægger vægt på, at kommunerne og regionerne får større indflydelse på transportplanlægningen. Der må udarbejdes en samlet strategi for kommunikationsforbindelserne på kommunalt og regionalt plan, så de forskellige transportformer, infrastrukturerne og den fysiske planlægning kan sammenfattes i én og samme planlægning og beslutningstagning;

3.5. er af den opfattelse, at rammevilkårene for konkurrencen mellem de forskellige transportformer skal inddrage samtlige omkostninger, der er knyttet til den enkelte transportform. Derudover må det påses, at der i økologisk sårbare områder og regioner træffes særlige foranstaltninger, som kan fremme den tilsigtede omlægning til miljøvenlige transportformer;

3.6. kræver, at transportens store belastning af miljøet modvirkes med nye strategier. For persontransportens vedkommende betyder dette ikke alene, at transporten i højere grad skal omlægges til offentlige transportmidler, men også, at udviklingen af nye, miljøvenlige transportløsninger og nye miljøvenlige transportmidler skal fremmes. For godstransportens vedkommende betyder det ikke alene, at alle pladskrævende transporter skal omlægges fra vej til bane og vandveje, men også, at der må anvendes nye, integrerede løsninger med henblik på at udnytte det teknologiske fremskridt til gavn for borgerne og miljøet;

3.7. opfordrer Rådet og Kommissionen til hurtigt og på passende vis at støtte miljøvenlige transportprojekter med en europæisk dimension såvel i projekterings- som i gennemførelsesfasen;

3.8. anser det for vigtigt at udvikle strategier til forbedring af mobiliteten generelt set, så der hurtigt, nemt og sikkert kan skiftes mellem forskellige transportformer (privatbil, taxa, bus, tog, fly osv.);

3.9. anser det for vigtigt, at der skabes transporttjenester for bevægelseshæmmede personer, så de offentlige transportmidler bliver mere attraktive for denne gruppe og modsvarer dens behov;

3.10. gør opmærksom på, at det er nødvendigt at udvikle nye teknologier, især inden for lastvognsteknikken, og at anvende alternativ energi samt informations- og trafikstyringssystemer. Det henstilles derfor, at forskningsprojekter på området fremmes, så de forbedringer, der er nødvendige af økologiske grunde, kan gennemføres hurtigst muligt, og europæisk industri kan bevare sin konkurrenceevne inden for denne sektor;

3.11. kræver, at transportsikkerheden øges, især gennem udbygning af den offentlige transport, der skal gøres mere attraktiv, gennem trafikdæmpende foranstaltninger og gennem indførelse af en såkaldt »nulfejlsstrategi«;

3.12. understreger, at de eksterne omkostninger må inddrages i beregningen og påligningen af infrastrukturomkostningerne. Der bør udvikles et fælles system for »road pricing«, og beskatningen af de forskellige brændstoffer og transportmidler må ændres, så de ansvarlige på transportområdet kan træffe de dispositioner, der er mest hensigtsmæssige i økologisk henseende. EU's direktiv om mineralolier bør ændres, så det bliver attraktivt at anvende miljøvenlige brændstoffer. Regionsudvalget kræver endvidere, at »krydsfinansiering« mellem forskellige transportformer tillades i forbindelse med vigtige trafikakser (f.eks. de transeuropæiske net), hvis dette kan (bidrage til at) finansiere hårdt tiltrængte investeringer i infrastrukturen;

I forbindelse med indførelsen af et road pricing system bør man dog tage hensyn til særlige forhold i de tyndtbefolkede egne, hvor der ikke er ret mange biler på vejene og trafikken glider let. En mulig konsekvens kunne i disse egne blive, at trafikken søger væk fra hovedvejene og hen til veje, hvor den vil skabe endnu større miljøproblemer;

3.13. går ind for en harmonisering af bestemmelserne om luftfartssikkerhed, idet der dog må tages hensyn til de mindre lufthavnes særlige forhold. I forbindelse med tildelingen af slots i EU's lufthavne er det vigtigt, at særbestemmelserne for regionaltrafikken hverken afskaffes eller forringes;

3.14. kræver, at der ved alle former for international kombineret transport foretages en global, langsigtet standardisering af de påkrævede transportmidler (containere, sættevogne til lastbiler osv.). Dette er en forudsætning for, at man kan sikre en problemfri omladning fra én transportform til en anden. Dertil hører imidlertid også, at de gældende grænser for vægt og dimensioner for tunge køretøjer, der anvendes i den grænseoverskridende vejtransport, lægges fast eller bibeholdes for en længere periode;

3.15. ønsker, at regionerne i EU samarbejder med Østeuropa og andre tredjelande med henblik på at løse de hurtigt voksende miljøproblemer, drøfte sikkerhedsaspekterne og udbygge de økonomiske forbindelser. Regionsudvalget ønsker i den forbindelse at øge sikkerheden inden for sø- og lufttransporten, bl.a. gennem uddannelses- og udviklingsarbejde, og at fremme effektive færge og flyforbindelser mellem regioner i EU's grænseområder og naboregionerne uden for EU's grænser.

Bruxelles, den 13. juni 1996.

Pasqual MARAGALL i MIRA

Formand for Regionsudvalget