Regionsudvalgets udtalelse om "Meddelelse til medlemsstaterne om retningslinjer for et fællesskabsinitiativ vedrørende økonomisk og social revitalisering af kriseramte byer og bydele for at fremme en bæredygtig byudvikling (Urban)"

(2000/C 156/05)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens meddelelse til medlemsstaterne om retningslinjer for et fællesskabsinitiativ vedrørende økonomisk og social revitalisering af kriseramte byer og bydele for at fremme en bæredygtig byudvikling (Urban) [KOM(1999) 477 endelig udg.],

under henvisning til Kommissionens beslutning af 25. oktober 1999 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 2. juni 1999 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 4 "Fysisk Planlægning, Bypolitik, Energi, Miljø",

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 357/99 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalg 4 den 2. december 1999 med Sally Powell, UK, PSE, som ordfører -

på den 32. plenarforsamling den 16.-17. februar 2000 (mødet den 17. februar).

1. Indledning

1.1. Regionsudvalget hilser Kommissionens forslag om en fortsættelse af fællesskabsinitiativet Urban velkommen, da det udgør en kraftig anerkendelse af det fortsatte behov for strukturstøtte fra EU i vanskeligt stillede byområder. Det glæder sig også over, at retningslinjerne er blevet forelagt Europa-Parlamentet og Regionsudvalget som udkast, inden de er endelig færdigbearbejdet.

1.2. Regionsudvalget erkender, at den måde, hvorpå man nu udpeger byområder, der lider under stor ledighed, dårlige boligforhold, miljøskader og mangel på sociale faciliteter, har haft betydelig succes: der er mange eksempler på markant nyskabende projekter over hele EU.

1.3. Det første Urban-initiativ gjorde betydelige fremskridt hen imod at generalisere støtteprogrammerne, men der er behov for yderligere fremskridt. Urban-initiativet har bidraget til et kulturelt skifte, idet det har inddraget lokalsamfundene direkte ved at give en ny indfaldsvinkel til integrerede partnerskaber og programmering. Erfaringerne med det tidligere fællesskabsinitiativ og den øgede bevidsthed om bypolitikkens centrale placering har medvirket til at udforme den nye støtte til byer under mål nr. 1 og 2, hvilket er et vigtigt skridt fremad i forbindelse med anerkendelsen af byernes behov i EU.

1.4. Det er vigtigt at bemærke, at det nye fællesskabsinitiativ udgør endnu en måde, hvorpå EU kan beskæftige sig med byområdernes problemer, idet mål nr. 1 og 2 giver betydeligt større støtte. Omfanget af den foreslåede støtte (EUR 700 mio. for perioden 2000-2006) skal ses i denne sammenhæng, men Regionsudvalget er ikke desto mindre af den opfattelse, at midler af samme eller større omfang end det, der var fastsat i det tidligere program, ville gøre det muligt at udvikle en bredere vifte af nyskabende projekter.

2. En strategi for fællesskabsinitiativet Urban 2000-2006

2.1. Ved fastlæggelsen af strategien for det nye Urban-initiativ må der tages hensyn til de bredere problemer, der har indflydelse på EU og inden for EU. Ledigheden i mange byer overstiger det nationale gennemsnit og illustrerer virkningen af økonomisk omlægning og den varierende tilpasningskapacitet.

2.2. Den udfordring, som den globale økonomi udgør, i og med at den fokuserer på vækstsektorer som kommunikation, transport, international handel og miljøteknologi, har på mange måder en uforholdsmæssig stor virkning i byområder.

2.3. Social udstødelse bekymrer fortsat i høj grad EU og er især et akut problem blandt langtidsledige, enkeltpersoner fra etniske minoritetssamfund og indvandrere, som ud over sprogbarriererne har udelukkelse fra arbejds- og boligmarkedet at kæmpe med.

2.4. Beskyttelse og forbedring af bymiljøet er fortsat en global udfordring. Overforbruget af de naturlige ressourcer, øget forurening, voksende affaldsmængder og tabet af grønne områder er blandt de problemer, der øger behovet for en ekstra indsats fra EU's side.

2.5. Denne udfordring kræver en bred indfaldsvinkel, der omfatter såvel forebyggende som afhjælpende foranstaltninger. Regionsudvalget glæder sig over, at mange af de aktioner, Kommissionen foreslår, er lagt bredt an. Det foreslås dog, at der ofres mere opmærksomhed på disse mere omfattende faktorer, for så vidt som de ikke forekommer i dokumentudkastet (f.eks. globalisering og betydningen af forebyggende foranstaltninger).

3. Overordnede målsætninger og principper

3.1. Det nye programs to vigtigste målsætninger beskrives således i Kommissionens udkast til retningslinjer:

a) at fremme udformningen og gennemførelsen af særlig nyskabende strategier til bæredygtig økonomisk og social revitalisering af små og mellemstore byer eller problemramte bydele i større byer

b) at styrke og udveksle viden og erfaring om bæredygtig genopretning og udvikling af byområder i Den Europæiske Union.

Den vejledende liste over støtteberettigede foranstaltninger, der er vedføjet som bilag, understreger betydningen af en miljøvenlig udvikling og revitalisering samt af integreringen af socialt udstødte ved hjælp af adgang til grundlæggende tjenester som sundhedsvæsen, uddannelse og offentlig transport. Det kunne være nyttigt, om målsætningerne i højere grad afspejlede denne prioritering.

3.2. Med dette forbehold kan Regionsudvalget støtte det nye programs to vigtigste målsætninger. Nøglen til Urban-initiativets fortsatte succes er nyskabende strategier, der omfatter basisprojekter, som virkelig forbedrer folks hverdag, og som kombinerer national, regional og lokal politik og støtteordninger i en integreret helhed. Det nye initiativ giver også de lokale myndigheder spændende muligheder for at kombinere forskellige facetter af deres arbejde med social udstødelse i en ny integreret tilgang, som kan indebære, at det nye fællesskabsinitiativ får en virkelig merværdi. Denne rolle må der tages hensyn til ved udvælgelsen, overvågningen og gennemførelsen af nye programmer.

3.3. Regionsudvalget glæder sig over, at målrettede aktioner i byområder stadig er et af nøgletrækkene i de nye programforslag, og det er enigt i behovet for at operere med en "kritisk masse" for befolkningstallet. En integrering af programmerne i de bredere økonomiske, sociale og miljøpolitiske strategiplaner vil sammenknytte fattige og mere velstående områder.

3.4. Lokalt styrede programmer, stærke partnerskaber og integrerede aktioner er nøgleelementer i de aktuelle Urban-programmers succes, og Regionsudvalget glæder sig over, at gennemførelsen af de nye programmer hviler på samme principper. Målrettede lokalt baserede initiativer som Urban fremmer aktive og nyskabende aktiviteter gennem lokale partnerskaber med en bred vifte af aktører til at fremme og støtte et EU-engagement. Det er dette engagement i forbindelse med kortlægningen af lokale problemer og prioriteter samt udviklingen og gennemførelsen af nye planer, som fører til holdbare løsninger.

3.5. Men Regionsudvalget understreger, at det er nødvendigt at investere i opbygning og udvikling af lokal kapacitet, hvis lokalsamfundene skal sættes i stand til at spille deres rolle. Det tager tid, og det skal der tages hensyn til i programmeringsprocessen. Regionsudvalget opfordrer også Kommissionen til at anerkende, at det er kvaliteten af resultatet, som demonstrerer den integrerede metodes succes, og ikke mængden af resultater, der afspejler faktorer som f.eks. alle de gennemførte høringsprocedurer.

3.6. Regionsudvalget ønsker endvidere at understrege, at byområdernes forskelligartethed kræver individuelle og fleksible løsninger. Der er ingen definitiv model, der kan bruges eller påtvinges. Ethvert byområde har sine egne specifikke problemer og udfordringer, som kræver specifikke angrebsvinkler og løsninger. Fleksibilitet er derfor af fundamental betydning for en vellykket gennemførelse af projekterne.

3.7. Integration er et centralt problem i forbindelse med bæredygtig udvikling, og dette aspekt må fremmes inden for de nye programmer. Vi kan ikke bygge et levedygtigt bysamfund ved at begrænse den økonomiske vækst. Men vi kan heller ikke bevare bymiljøet, hvis ikke alle sektorer i samfundet anerkender deres fælles ansvar for at bevare og forbedre livskvaliteten i byerne. Og vi kan ikke opnå eller bevare økonomisk velstand, når social udstødelse præger så mange af byernes kvarterer.

3.8. Regionsudvalget anerkender også de udfordringer, der ligger i god forvaltning, opbygning af lokal kapacitet til forandring samt fremme af det individuelle engagement, og det glæder sig over, at disse spørgsmål er prioriteret højt i det nye Urban-initiativ. Programmet kunne åbne mulighed for nyskabende og fleksible beslutningsprocedurer, som vil udstrække deltagelsen til det lokale samfund ved at efterkomme Urban-initiativets henstillinger.

4. Støtteberettigede områder og prioriteringer for tiltagene

4.1. Regionsudvalget forstår grunden til, at det foreslås, at befolkningsdækningen i de støtteberettigede byområder skal være på 10000, da en sådan størrelse burde give tilstrækkelige muligheder for at udvikle nyskabende strategier. Regionsudvalget bemærker, at det maksimale antal byområder, som initiativet skal omfatte, skal være ca. 50. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør den enkelte medlemsstat dog have mulighed for at føje yderligere byområder til det antal, Kommissionen har foreslået. Men der bør stilles tilstrækkelige midler til rådighed for at sikre, at hvert program bliver effektivt og opfylder Urban-initiativets målsætninger. Derudover hilser Regionsudvalget det velkomment, at der er bredere adgang til programmerne, således at alle dårligt stillede byer og byområder er støtteberettigede. Dermed fjernes en kunstig barriere, og det gøres muligt at gribe byproblemer i et bestemt område an på en sammenhængende måde. Dermed øges tillige strukturfondenes effekt, idet der medtages sociale faktorer som f.eks. sundhedsproblemer. Der skabes øgede muligheder for byområder, som ikke tidligere har været støtteberettigede, og byområder, der har mistet deres mål 2-status, får mulighed for at bevare deres status som støtteberettigede. Samtidig vil konkurrencen om støtten blive meget stor. Antallet af planlagte projekter, befolkningsgrundlaget og omfanget af støtteberettigelsen understreger betydningen af realistiske forventninger til mulige resultater.

4.2. Retningslinjerne fastsætter ni kriterier, hvoraf et område skal opfylde mindst tre for at være støtteberettiget:

- høj langtidsledighed

- lav økonomisk aktivitet

- høj grad af fattigdom og udstødelse

- et specifikt behov for omstilling som følge af lokale økonomiske og sociale vanskeligheder

- mange indvandrere, etniske og andre mindretalsgrupper eller flygtninge

- lavt uddannelsesniveau, alvorlige kvalifikationsmangler og et stort antal unge, der forlader skolen uden afgangsbevis

- megen kriminalitet

- negativ demografisk udvikling

- store miljøskader.

Regionsudvalget mener, at det i femte kriterium ville være mere hensigtsmæssigt at referere til "migranter" end indvandrere, at udtrykket "kvalifikationskløft" er bedre end "kvalifikationsmangler", og at begrebet "egnethed på arbejdsmarkedet" skal medtages blandt problemerne vedrørende uddannelse og kvalifikationer.

4.3. Regionsudvalget glæder sig over, at forslaget er så fleksibelt, hvad angår anvendelsen af en række indikatorer, som gør det muligt at skelne mellem byområdernes behov, og som derfor giver udsigt til mere effektive og relevante programmer.

4.4. Regionsudvalget er også enigt i, at der er et behov for at fremme lige muligheder, men ønsker at tilføje, at alle former for udstødelse kun tjener til at styrke forskellene mellem regionerne. Lokale og regionale myndigheder ønsker at tage højde herfor i deres programmer.

4.5. Regionsudvalget er enigt i, at de foreslåede prioriteringer er hensigtsmæssige til udvikling af fællesskabsinitiativprogrammer, da de dækker en bred vifte af problemer, og da de sammen med den lange række aktiviteter, som kan støttes, burde bidrage til nyskabende strategier og fleksible beslutningsprocedurer.

5. Forberedelse, fremlæggelse og godkendelse af programmer

5.1. I retningslinjerne foreslås det, at Kommissionen tildeler hver medlemsstat individuelle rammebeløb med et minimumsniveau for udgifterne pr. indbygger på EUR 500 og et maksimalt antal områder pr. medlemsstat (Bilag II). Medlemsstaterne skal hver især udvælge områderne, udspecificere finansieringen og fastlægge de præcise støttekriterier, der skal anvendes i den enkelte medlemsstat. Derefter udvikler de lokale myndigheder fællesskabsinitiativprogrammerne i henhold til retningslinjerne, eventuelt, hvis det er hensigtsmæssigt, i partnerskab med regionale og nationale myndigheder. Programmerne fremlægges for Kommissionen til godkendelse, inden tilskuddet fra EFRU bevilges.

5.2. Regionsudvalget mener, at retningslinjerne skal indeholde mere om behovet for gennemsigtighed i medlemsstaternes beslutningsprocedurer, herunder behovet for høring af lokale og regionale myndigheder og for åben konkurrence om midlerne. Alternativet er ifølge Regionsudvalget, at en mere retfærdig og strømlinet ordning ville begrænse medlemsstaternes mulighed for at variere kriterierne, idet de lokale myndigheder simpelthen ville overbyde hinanden og gå videre end de kriterier, der er fastsat i retningslinjerne.

5.3. Regionsudvalget glæder sig over, at de lokale myndigheders ledende rolle anerkendes. Lokale myndigheder har en enestående rolle og en vigtig funktion i kapacitetsopbygningen inden for den frivillige sektor og i etableringen af nye partnerskabsformer.

5.4. Nyskabelse er et centralt element i det nye fællesskabsinitiativ, og i denne forbindelse foreslås det, at der gøres en særlig indsats for at finde frem til en enkel, direkte og fleksibel tilgang til forvaltningen af fællesskabsinitiativet for at give lokale myndigheder og deres partnere mulighed for at udvikle den mest effektive strategi for deres område.

6. Bistand til overvågning, gennemførelse og evaluering

6.1. De lokale myndigheder skal også spille en ledende rolle i de mekanismer, der skal udvikles til administrering og udarbejdelse af programmer, uanset om det sker på lokalt, nationalt eller transnationalt plan. Regionsudvalget understreger, at lokale myndigheder fortsat bør anerkendes i overvågnings- og styringsudvalgene.

7. Finansiering

7.1. Regionsudvalget gentager sin støtte til det nye Urban-initiativ. Selv om programmet først blev medtaget i slutningen af debatten om strukturfondsreformen, og selv om byområder er berettigede til mere omfattende specifik støtte under mål nr. 1 og 2, ønsker Regionsudvalget at gøre opmærksom på, at det relativt beskedne budget ikke afspejler den kendsgerning, at fire femtedele af EU's befolkning bor i byområder.

8. Konklusion

8.1. Regionsudvalget hilser det velkomment, at udkastet til retningslinjer er blevet forelagt Europa-Parlamentet og Regionsudvalget til udtalelse.

8.2. Regionsudvalget støtter videreførelsen af fællesskabsinitiativet Urban og de generelle målsætninger for perioden 2000-2006 under forbehold af konklusionernes punkt 8.3. Det ønsker ikke desto mindre at gøre opmærksom på, at det er bekymret over de forholdsvis beskedne ressourcer.

8.3. Det ville være nyttigt, om beskrivelsen af målsætningerne i punkt 8 i udkastet til retningslinjer i højere grad afspejlede den vægt, der senere i dokumentet lægges på miljøvenlig udvikling og genopretning, såvel som integration af socialt udstødte ved hjælp af adgang til basale tjenesteydelser som sundhedsvæsen, uddannelse og offentlig transport.

8.4. Regionsudvalget hilser det velkomment, at den lokalt baserede målrettede tilgang videreføres, men ønsker at understrege, at der inden for programmerne skal tages hensyn til, at det tager tid at opbygge og udvikle kapacitet inden for lokalsamfundet. Derudover ønsker Regionsudvalget som en konsekvens heraf at opfordre Kommissionen til at overveje kvalitative resultater.

8.5. Regionsudvalget understreger, at det er nødvendigt, at byområdernes forskelligartethed kommer til udtryk i programmerne, og at Kommissionen tager højde for den på passende måde.

8.6. Regionsudvalget hilser de udvidede støttekriterier velkommen som en mere nyttig tilgang til udviklingsprogrammerne og støtter den øgede adgang til programmerne, som Kommissionens forslag tilbyder, således at alle vanskeligt stillede byer eller byområder nu er støtteberettigede. Samtidig vil konkurrencen om støtten være meget hård. Det bliver vigtigt at erkende betydningen af realistiske forventninger til antallet af projekter, der kan få støtte i hver enkelt medlemsstat, og omfanget af opnåelige resultater.

8.7. Regionsudvalget glæder sig over, at de lokale myndigheders rolle i forbindelse med udvikling og gennemførelse af fællesskabsinitiativprogrammet anerkendes i retningslinjerne, og det ønsker, at denne anerkendelse også kommer til udtryk i programforvaltningsordningerne, herunder gennemsigtighed og behovet for, at medlemsstaterne hører de lokale og regionale myndigheder, når kriterierne fastlægges. Regionsudvalget ønsker faktisk at foreslå at begrænse medlemsstaternes mulighed for at variere projektkriterierne ud over de generelle kriterier, der er fastlagt i retningslinjerne.

8.8. Regionsudvalget ønsker den størst mulige enkelhed og fleksibilitet i forvaltningen og udarbejdelsen af det nye fællesskabsinitiativ.

Bruxelles, den 17. februar 2000.

Jos Chabert

Formand for

Regionsudvalget