I SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(93)116 ende I i g udg. 
Bruxelles, den 29. marts 1993 
KOMMISSIONENS RAPPORT 
om anvendelse af fællesskabsreglerne for statsstøtte til 
medlemsstaternes stenkulindustri i 1991 
^A -
KOMMISSIONENS RAPPORT 
om anvendelse af fællesskabsreglerne for statsstøtte til 
medlemsstaternes stenkuI industri i 1991 
1 • Indledning 
I henhold til artikel 14 i Kommissionens beslutning nr. 2064/86/EKSF af 30. 
Juni 19861) om fællesskabsregler for statsstøtte til kulindustrien skal 
Kommissionen hvert år aflægge beretning til Rådet, Europa-Parlamentet og 
Det Rådgivende Udvalg om gennemførelsen af denne beslutning. 
I nærværende rapport foretages en nærmere gennemgang af den finansielle 
støtte, der er ydet i løbet af kalenderåret 1991 af henholdsvis 
Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig, Belgien, Portugal og Spanien til 
disse landes stenkulindustri, samt den støtte, der er ydet af Det Forenede 
Kongerige i finansåret 1. april 1991 - 31. marts 1992. 
Alle de medlemsstater, der har haft til hensigt at træffe foranstaltninger 
til fordel for virksomheder inden for stenkulindustrien i 1991, skulle før 
den 1. oktober 1990 (for Det Forenede Kongeriges vedkommende den 1. januar 
1991) give Kommissionen oplysning om, hvilke foranstaltninger de påtænkte 
at træffe direkte eller indirekte til fordel for deres stenkulindustri for 
året 1991. 
Disse foranstaltninger kan kun anses for at være forenelige med det fælles 
markeds rette funktion, dersom de bidrager ti I at virkeliggøre mindst ét af 
følgende må I : 
at forbedre stenkulindustriens konkurrenceevne, hvilket bidrager 
ti I at øge forsyningssikkerheden; 
at skabe ny kapacitet, for så vidt som denne er økonomisk 
levedygtig; 
- at løse de sociale og regionale problemer, der er forbundet med 
stenkulindustriens udvikling. 
1) EFT L 177 af 1.7.1986, s. 1 ff 
- 2 -
I overensstemmelse med artikel 9 i nævnte beslutning har Kommissionen fået 
meddelelse om de planlagte foranstaltninger for året 1991 fra følgende 
medlemsstater : 
Forbundsrepublikken Tysklands regering ved breve af 4. december 1990 
og 16. maj 1991 
den belgiske regering ved brev af 2. oktober 1990 
den spanske regering ved breve af 8. oktober 1990 og 16. november 1992 
den franske regering ved brev af 4. Januar 1991 
den portugisiske regering ved brev af 10. september 1991. 
Kommissionen har taget stilling til disse støtteforanstaltninger ved sine 
beslutninger af henholdsvis 17. Juli 19912^ og 25. november 19923> for 
Forbundsrepublikken Tysklands vedkommende, af 17. december 19904^ for 
Belgiens vedkommende, af 29. april 19915^ for Frankrigs vedkommende, af 
17. december 19906^ og 23. december 19927)for Spaniens vedkommende samt 
af 11. december 19918' for Portugals vedkommende. 
Den støtte, der nævnes i dette dokument, er den, som den 30. Juni 1992 er 
godkendt af Kommissionen for året 1991. De endelige tal for 1991 vil blive 
medtaget i rapporten for 1992. 
2. Kulindustrien og -markedet 
2.1. Produkt ion 
Ku I produkt ionen i Fællesskabet beløb sig i 1991 til 193 mio. tons eller 
1,7% mindre end i 1990. Dette fald i produktionen skyldes generelle 
nedgange i Forbundsrepublikken Tyskland, -3,8 mio. t (-5%), i Spanien, -1,2 
mio. t (-6,2%), i Belgien, -0,4 mio. t (-38,6%) samt i Frankrig, -0,4 
mio. t (-3,4%). I Det Forenede Kongerige var der til gengæld en let 
stigning i produktionen, nemlig +2,0 mio. t (-»-2,3%), på trods af, at der 
blev nedlagt en række miner i perioden. Stigningen afspejler således en 
produkt i v i tetsforøgeI se. 
I 1992 forventes den faldende produktion i næsten samtlige lande at medføre 
en fællesskabsproduktion på 186,4 mio. t, hvilket svarer til en tilbagegang 
på 6,9 mio. t i forhold til året før. For de enkelte landes vedkommende 
forventes de største fald i Det Forenede Kongerige (-6,8 mio. t), i 
Frankrig (-0,4 mio. t) og i Belgien (-0,3 mio. t), mens der kun regnes med 
et beskedent fald i Forbundsrepublikken Tyskland (-0,1 mio. t). Derimod 
ventes der i Spanien en beskeden produktionsstigning (+0,8 mio. t). 
2) EFT L 278 af 5.10.1991. 
3) EFT L 21 af 29.1.1993 
4) EFT L 226 af 14.8.1991. 
5) EFT L 193 af 17.7.1991. 
6) EFT L 324 af 26.11.1991 
7) EFT L 57 af 10.3.1993. 
8) EFT L 92 af 31.1.1992. 
- 3 -
Tabel 1 
Kul produkt Ion (1000 tons = t) 
Tyskland 
Frankrig 
Belglen 
Det Forenede 
Kongerige 
Irland 
Spanien^ 
Portugal 
Italien 1988 
79 319 
12 142 
2 487 
101 379 
52 
19 001 
237 
49 1989 
77 451 
11 470 
1 893 
98 286 
43 
19 176 
258 
74 1990 
76 553 
10 487 
1 036 
89 301 
45 
19 440 
251 
58 ;91 
72 744 
10 127 
636 
91 340 
6 
18 244 
232 
20 19922) 
72 600 
9 700 
370 
84 500 
6 
19 000 
270 Forskel fra 
1991 til 1992 
i % 
- 0,2 
- 4,2 
- 47.8 
- 7,5 
f 4,1 
+ 16,4 
EF i alt 214 666 
1) Herunder "lignito negro' 
2) Prognose. 208 651 197 201 193 349 186 446 3,6 
2.2. Beskæft i gel se 
De fortsatte rationaliseringsforanstaltninger og nedgangen i aktiviteterne 
i kulindustrien i hovedparten af producentlandene har ført til en ny 
nedgang i beskæftigelsen. Således var der ved udgangen af 1991 beskæftiget 
166 000 personer eller 16 200 færre i kulbranchen end i 1990. Det 
forholdsvis største fald i beskæftigelsen er sket i Det Forenede Kongerige 
(8 000). Derefter følger Forbundsrepublikken Tyskland (4 800), Spanien 
(2 000), Frankrig (1 200) og Belgien (300). 
Tabel 2 
Antal beskæftigede (I 1000) ved udgangen af 
1988 1989 1990 19911> Undring 1991/90 
i % 
Tyskland 
Frankr i g 
Belgien 
Det Forenede 
Kongerige 
Spanien 
Portugal 96,8 
12,9 
5,3 
72,0 
36,1 
0,8 92,1 
10,7 
3,4 
56,0 
35,0 
0,6 85,5 
8,9 
1,9 
50,0 
35,0 
0,6 80,7 
7,8 
1,6 
42,0 
33,0 
0,6 5,6 
12,3 
15,8 
16,0 
5,7 
EF i alt 224,2 198,1 182,2 166,0 8,9 
1) Foreløbigt skøn. 
4 -
2.3. Efterspørgsel efter og handel med kul 
I 1991 gik bruttoforbruget af stenkul i Fællesskabet en smule tilbage, 
nemlig +0,8 mio. t (eller +0,3%) i forhold til 1990. 
Tabel 3 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Keder I andene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 1988 
14,0 
11,0 
81,1 
1,4 
27,8 
26,7 
3,2 
20,3 
0,2 
13,1 
3,2 
113,3 (Uio. t = t) 
Internt bruttoforbrug af kul 
1989 1990 19911) 19922) 1992/91 1% 
14,3 
10,6 
78,4 
1,3 
30,2 
29,3 
3,4 
20,8 
0,2 
12,9 
3,7 
108,0 14,9 
10,1 
80,3 
1,4 
30,2 
30,4 
3,2 
21,1 
0,2 
14,9 
5,0 
107,9 14,9 
13,2 
79,6 
1,5 
30,5 
30,4 
3,1 
18,9 
0,3 
14,0 
4,6 
109,5 15,0 
13,5 
79,2 
1,6 
30,7 
29,9 
2,9 
21,2 
0,3 
13,7 
4,5 
106,4 0,6 
2,3 
0,4 
6,7 
0,6 
1,8 
4,6 
12,1 
2,2 
2,0 
2,8 
EF i alt 315,3 313,2 319,5 320,3 318,8 0,5 
1) Foreløbigt skøn. 
2) Prognose. 
Hvad angår de enkelte sektorer, er leverancerne til elværker og 
minekraftværker steget med 8,0 mio. t (+3,9%). Leverancerne til 
koksværkerne er derimod faldet med 6,6 mio. t (-9,8%) som følge af 
nedgangen i aktiviteten inden for Jern- og stå I sektoren. Det samme gælder 
leverancerne ti I de fleste af de øvrige primære sektorer, med undtagelse af 
"andre industrier", som er steget en smule (+0,2 mio. t). 
I 1992 forventes der en nedgang i leverancerne af stenkul til Fællesskabet 
som helhed på 1,5 mio. t (-0,5%). Leverancerne ti I de primære sektorer vil 
udvise en beskeden tilbagegang, bortset fra jern- og stålindustrien (+1,2 
mio. t el ler 21,5%). 
Mens EF's egen produktion af stenkul faldt, steg importen af stenkul fra 
tredjelande i 1991 til rekordtallet 129 mio. t, dvs. en stigning på 13,1 
mio. t i forhold til det foregående års import. Det skyldtes først og 
fremmest øget efterspørgsel fra elværkerne. I 1992 forventes en noget 
mindre stigning (+2,0 mio. t), hvormed den samlede import når op på 131 
mio. t. 
- 5 -
Import af stenkul fra tredjelande 
(mio t) 
1989 1990 19911) 19922) 1991/90 (%) 
Bel gi en 
Danmark 
ForbundsrepublIkken 
Tyskland 
GrækenI and 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
I tal fen 
Luxembourg 
Neder I andene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 10,9 
10,2 
5,7 
1,2 
10,2 
14,1 
2,8 
19,4 
0,1 
13,2 
3,4 
11 ,5 13,2 
9,3 
8,6 
1,4 
9,8 
17,3 
2,8 
19,5 
0,2 
16,5 
4,5 
12,7 12,6 
13,5 
9,5 
1 .5 
10,6 
20,2 
2,7 
18,9 
0,2 
15,7 
4,1 12,9 
13,3 
10,5 
1 ,6 
10,5 
19,0 
2,5 
20,9 
0,2 
15,4 
4,2 
19,5 20,1 2,8 
- 1 ,5 
10,5 
6,7 
- 0,9 
- 6,1 
- 5,4 
10,2 
- 2,2 
1 ,1 
3,1 
EF i alt: 102,6 115,9 129,0 131,0 1,5 
1) Foreløbigt skøn 
2) Prognose. 
Ar 
1989 
1990 
19911) 
19922) Ku 11everancer ti i andre fæiI esskabs/ånde 
Tysk- Belgien Fran- Det F 
land krig Kong. 
5 276 728 566 1 395 
4 906 668 460 1 559 
3 600 785 468 1 400 
3 400 760 546 600 Spanien Neder -
I andene 
1 041 
2 335 
2 350 
2 350 (1 000 t - t) 
Andre I alt 
50 
37 
20 
15 9 063 
9 967 
8 623 
7 671 
1) Foreløbigt skøn. 
2) Prognose. 
EF's interne samhandel med stenkul, herunder også handel med stenkul fra 
tredjelande, som frit kan omsættes, gik i 1991 tilbage med 1,3 mio. t; i 
1992 forventes en yderligere fald på omkring 1,0 mio. t. Denne tendens 
skyldes en tilbagegang i produktionen i de største stenkulseksporterende 
medlemsstater, som desuden må konkurrere med kul fra tredjelande samt andre 
energik iIder. 
2.4. Kul virksomhedernes finansielle situation inden for Fællesskabet 
For hele EF er de gennemsnitlige produktionsomkostninger forblevet så godt 
som uændrede (108 ECU/toe) i løbet af 1991. 
-<r-
Når man ser på produktionsomkostningerne i de enkelte lande, bemærker 
man den nedgang, der er sket i Frankrig (-5%) og i Det Forenede 
Konger ige 
(-1,9%). I de øvrige lande 
særlig i Belgien, Portugal er produktionsomkostningerne derimod steget, 
og Tyskland. 
Hvis man ser bort fra forskelle i varmeværdi og vekselkurser, er 
produktionsomkostningerne i Det Forenede Kongerige nedbragt med helt op 
til 5,1%. I Frankrig kan så godt som hele den nedgang, der er sket i 
produktionsomkostningerne, tilskrives forhold i kulindustrien. 
Tabel 4 
Den finansielle situation i kulindustrien 
Produktionsomkostninger1) 
ECU/tke 
1989 1990 1991 91/90(%) 
Tyskland 
Belgien 
Spanien 
Frankrig 
Portugal 
Det Forenede 
Køngerige 131 
175 
142 
97 
103 
84 134 
198 
149 
97 
95 
75 137 
228 
1563) 
92 
1093) 
74 + 2,1 
+15,6 
+ 0,7 
- 5,0 
+14,6 
- 1,9 lndt?gter 
ECU/tke 
1989 
119 
52 
1112) 
60 
68 
71 1990 1991 91/90(%) 1989 
123 
55 
1072) 
61 
65 125 
47 
1143) 
61 
743) + 2,0 
-14,2 
+ 6,0 
- 0,6 
+13,6 - 12 
-123 
- 31 
- 37 
- 35 Resultater 
ECU/tke 
1990 1991 
- 12 
•142 
- 42 
• 36 
- 30 - 12 
-181 
- 37 
- 31 
- 35 
Ô92) 73 +6,7 - 13 - 6 
I ALT 
1) 
2) 
3) 109 108 108 0,2 92 94 97,2 + 3,4 - 17 - 14 
Samlede omkostninger, herunder forrentning af kapitalen og afskrivninger. 
Heri indbefattet st?tten til kokskul. 
Sk?n. 
For så vidt angår indtægterne er der i 1991 i Fællesskabet under ét 
sket en stigning på 3,4%. Den skyldes først og fremmest prisstigninger 
i Det Forenede Kongerige (6,7%), og Spanien (6%) samt i mindre grad 
Tyskland (2%). Det Forenede Kongeriges prisstigninger kan deles op i 
4,8 procentpoints indenlandsk prisstigning og 1,9 procentpoints 
kursstigninger. I Spanien skyldes så godt som hele stigningen, 0,7 
procentpoints, indenlandsk prisstigning. 
Det er værd at bemærke, at der er stor forskel på indtægterne i de 
forskellige ku I producerende lande. Det må for en stor dels vedkommende 
tilskrives de Indirekte mekanismer for støtte til forbruget i visse 
lande. 
I samtlige ('ui producerende EF-medlemsstater har der kunnet konstateres 
ofte mærkbare forbedringer i produktiviteten, som i vid udstrækning 
skyldes omstrukturerings- og rationaliseringsbestræbelserne i 
industrien. I praksis forholder det sig dels sådan, at lukningerne 
først og fremmest berører de mindst produktive miner, og dels, når der 
er truffet beslutning om at lukke en mine inden for en forholdsvis kort 
tidsfrist, at arbejdet under jorden nedsættes til et minimum, hvilket 
frigør arbejdstagere. I begge tilfælde stiger produktiviteten. Dette 
understreges da også af de store produktivitetsstigninger i Frankrig og 
Det Forenede Kongerige. - 10 
Rue de lo Loi 200 - B-1049 Bruxelles - Belgique 
Téléphone: ligne directe 29 stondord 299.11.11 Télex O0MEU B 21877 - Adresse télégraphique C0MEUR Bruxelles - Télécopieur 29. 
Bâtiment Jean Monnet - Plateau du Kirchberg - L-2920 Luxembourg 
Tabel 5 
Udvundet mængde under Jorden pr. mand/time 
Tyskland 
Frankrig 
Belglen 
Det Forenede Kongerige 
Spanien 
EF i alt 
1) Skøn. 
2) Foreløbigt skøn. 1988 1989 
630 
534 
320 
633 
333 645 
589 
328 
680 
329 
578 603 1990 
673 
634 
361 
704 
341 
628 (kg) 
19911) 19922> 1989-1990 
695 
728 
355 
794 
350 
680 710 
800 
365 
855 
355 
715 2,1 
9,9 
2,8 
7,7 
1,4 
5,2 
Beskrivelse af de finansielle 
kulindustr ien i 1991 interventioner til støtte for 
En økonomisk og finansiel evaluering af en finansiel intervention skal tage 
hensyn ti I de specifikke forhold inden for ku I branchen. 
Den udvikling på kortere sigt, der finder sted på det internationale 
kulmarked, er ikke nødvendigvis repræsentativ for tendenserne på lang sigt. 
Den ustabile dollarkurs har i høj grad påvirket den pris, som EF-landene i 
deres egen valuta har kunnet opnå for deres kul på verdensmarkedet, ligesom 
Golf-krigen medførte et fald i oliepriserne i løbet af 1991. Det skal 
bemærkes, at de aktuelle verdensmarkedspriser forårsager finansielle 
vanskeligheder i visse kuleksporterende tredjelande. Det fremgår af en 
undersøgelse foranstaltet af Kommissionen i 1991, at prisen for importeret 
kul i 2010 (i faste priser) forventes at ligge mellem 57$ og 76$ pr. tke 
for dampkul og 68$ for kokskul. 
Denne situation medvirker til at sætte den europæiske kulbranches problemer 
i perspektiv. Den manglende fleksibilitet i produktionsapparatet som følge 
af tekniske, geologiske og geografiske faktorer hindrer en tilpasning til 
svingninger på markedet på kort sigt, både hvad angår produktionens omfang 
og omkostningerne. 
Den finansielle støtte indeholder derfor et vanskeligt kvantificerbart 
element, som dækker forskellen mellem omkostningerne på kort sigt for 
importerede kul - der ofte tjener som reference for fastsættelsen af 
kulprisen i Fællesskabet - og marginalomkostningerne på lang sigt for nye 
produktionskapaciteter i eksporterende tredjelande, som frembyder en vis 
garanti med hensyn til forsyningssikkerhed. 
8 -
Det er netop set i det længere perspektiv, at ku I producenterne og de store 
forbrugere har god grund ti I at mindske markedsrisiciene ved indgåelsen af 
langtidskontrakter. Det er dog nødvendigt, at vilkårene i sådanne 
kontrakter svarer ti I de økonomiske realiteter og ikke hæmmer anvendelsen 
af de instrumenter, som traktaterne giver mulighed for at benytte, ti I på 
en afbalanceret og beslutsom måde at bane vej for større samordning og 
effektivisering af energimarkederne. 
Nærværende dokument vedrører foranstaltninger som defineret i artikel 1 i 
beslutningen, dvs. alle former for støtte ydet af centrale, regionale eller 
lokale myndigheder, foranstaltninger, som, selv om de ikke belaster de 
offentlige budgetter, dog finansieres med afgifter, der er gjort 
obligatoriske på grund af statslige indgreb, samt ethvert støtteelement i 
de finansieringsforanstaltninger, som medlemsstaterne træffer over for 
virksomheder, de kontrollerer direkte eller indirekte, og som ifølge 
sædvanlig praksis i en markedsøkonomi ikke kan henregnes til risikovillig 
kap i tal. 
I denne rapport skelnes der mellem forskellige interventionstyper. Der 
skelnes dels mellem interventioner knyttet til den løbende produktion, og 
interventioner uden tilknytning til den løbende produktion, som i visse 
tilfælde ikke kan afbrydes, selv om kulminedriften skulle ophøre, som 
f.eks. "gamle forpligtelser". Et andet forhold, som ikke er knyttet til den 
løbende produktion, er F&U + D-akti viteter, for så vidt som de ikke 
udelukkende er ti I fordel for det selskab, som udfører forskningen. I den 
udstrækning, sådanne aktiviteter tjener til fremme af nyskabelser inden for 
virksomheden selv, opfattes de som knyttet til den løbende produktion. 
For så vidt angår den løbende produktion er det ligeledes væsentligt at 
skelne mellem direkte og indirekte interventioner. I medfør af beslutning 
nr. 2064/86/EKSF betragtes som direkte intervention enhver finansiel 
støtte, som ydes direkte til kul virksomheder. Som indirekte intervention 
betragtes enhver intervention, der, selv om den ofte ydes til ikke-
kuI producerende virksomheder, indirekte er ti I fordel for 
ku Iv i rksomhederne^). 
3.1. Støtte knyttet til den løbende produktion 
I 1991 udgjorde den af Kommissionen godkendte støtte fra medlemsstaterne 
til den løbende produktion 5 401,1 mio. ECU mod 5 322,7 mio. ECU i 1990. 
9) Denne definition afviger fra en ren økonomisk betragtning, hvor direkte 
interventioner defineres som interventioner, der påvirker 
efterspørgslen, mens indirekte interventioner påvirker udbuddet, for så 
vidt den finansielle støtte ydes af en part, som ikke nødvendigvis 
nyder godt af den økonomiske virkning. 
- 9 -
Som det fremgår af bilag I skyldes stigningen hovedsagelig en væsentlig 
forøgelse af støtte^ i Spanien som konsekvens af den finansielle 
omstrukturering af kulindustrien i forbindelse med den gradvise 
iværksættelse af en plan for omstrukturering, rationalisering og 
modernisering af denne sektor. 
Der er sket et fald i støtten i de andre medlemsstater, navnlig i Belgien 
og Frankrig takket være iværksættelsen af omstruktureringsprogrammer og i 
Portugal, hvor omstruktureringen nu skrider frem, efter at man har vedtaget 
en strategisk plan, mens der i Det ForenocJw Longerige slet ikke blev ydet 
nogen støtte til den løbende produktion i 1991. 
Tabel 6 
Støtte til den løbende produktion 
Hi o. ECU ECU/t 
Direkte 1991 1990 1991 1990 
Art. 3 Underskudssubventioner 
Art. 4 Afsætningsstøtte 
Art. 5 Investeringsstøtte 
Art. 6 Støtte til minearbejdere 
Anden støtte 822,8 848,9 
1 656,7 1 740,9 
11,3 
66,8 74,1 
217,6 9,7 4,26 4,24 
8,57 8,70 
0,06 
0,35 0,37 
1,13 0,05 
Subtotal 2 775,2 2 673,6 14,37 13,36 
Indirekte 2 625,9 2 649,1 13,58 13,25 
I alt 5 401,1 5 322,7 27,95 26,61 
3.1.1 Direkte støtte 
I medfør af beslutning 2064/86/EKSF10) opfattes som direkte støtte til den 
løbende produktion underskudssubsidiering (artikel 3), investeringsstøtte 
(artikel 5), støtte til minearbejdere (artikel 6) og afsætningsstøtte til 
kokskul og koks (artikel 4). Selv om der i sidstnævnte tilfælde er tale om 
afsætningsstøtte, opfattes den som direkte støtte, eftersom den gives til 
producenten og ikke til forbrugeren. 
3.1.1.1. Forbundsrepublikken Tyskland 
I 1991 beløb den af Kommissionen godkendte direkte støtte sig til 3 964,9 
mio. DM (1933,1 mio. ECU) eller 54,46 DM (26,55 ECU) pr. ton. 
10) Med henblik på mere nøjagtige oplysninger bedes læserne henholde sig 
til selve beslutningen i EFT nr. L 177 af 1.7.1986, s. 1-9. 
10 -
Mio. DM Mio. ECU 
Art. 3 Støtte til dækning af driftstab 429,9 209,6 
Art. 4 Støtte til afsætning af kul og 
koks til jern- og stålindustrien 
inden for Fællesskabet 3 398 1 656,7 
Art. 6 Støtte til minearbejdere 
("Bergmannsprëmie") 137 66,8 
I alt 3 964,9 1 933,1 
Støtten til dækning af driftstab på 429,9 mio. DM er givet til virksomheder 
i bestemte mineområder for delvis at dække de lavere indtægter fra visse 
kulhandler med varmekraftværker. Støtten er bevilget i form af finansielle 
kompensationer, dels i forhold til forskellene mellem mineområdernes 
produktionsomkostninger (Revierausgleich) og dels i forhold til anvendelsen 
af kul med lavt indhold af flygtige stoffer (Ausgleich flir niederfluchtige 
Kohle). 
I betragtning af, at støtten er degressiv og indgår som led i en 
omstrukturerings- og rationaI iseringsplan, opfylder støtten til dæknng af 
driftstab de målsætninger, der er fastsat i beslutningens artikel 2. 
I medfør af artikel 12 i beslutning 2064/86/EKSF har kul virksomhederne 
tilladelse til i fornødent omfang at give nedslag på koks og kul til brug i 
højovne, som leveres til Fællesskabets jern- og stålindustri i henhold til 
langtidskontrakter, i forhold til disse varers listepriser eller 
produktionsomkostninger. Disse nedslag må ikke føre til priser, der er 
lavere end de priser, der vil kunne gælde for kul fra tredjelande, og koks, 
der fremstilles af kokskul fra tredjelande. 
Ifølge meddelelsen fra den vesttyske forbundsregering ydes denne 
afsætningsstøtte i henhold til principperne i et nyt system for støtte til 
levering af kul og koks til Fællesskabets jern- og stålindustri. Formålet 
med denne ordning er at fastsætte et loft over støtten for tidsrummet 1989-
91. Støtten for året 1991 (3 398 mio. DM) dækker forskellen mellem den 
pris, der betales på verdensmarkedet, og produktionsomkostningerne for en 
produktion på 21,5 mio. tons. Støtten er dermed forenelig med 
bestemmelserne i beslutningens artikel 4 og 12. Den tjener til at fremme 
strukturomlægningen og dermed til at øge kulindustriens konkurrenceevne i 
overensstemmelse med beslutningens artikel 2, stk. 1, første led. 
Støtten på 137 mio. DM til finansiering af præmier til minearbejderne, 
"Bergmannsprëmie" (10 DM pr. underjordisk arbejdsplads), gør det muligt for 
kulindustrien 3t fastholde et kvalificeret personale i minerne. Støtten er 
en specifik foranstaltning, som har eksisteret i flere år (skattefrit 
fradrag i minearbejdernes indtægter), og som skal meddeles adskilt fra den 
støtte, der er omhandlet i beslutningens artikel 3, 4 og 5. Støtten er 
derfor forenelig med beslutningens artikel 6. Den bidrager til at forbedre 
kulindustriens konkurrenceevne i overensstemmelse med beslutningens artikel 
2, stk. 1, første led. 
11 -
3.1.1.2. Belgien 
I 1991 var det af Kommissionen godkendte beløb på 2 257,6 mio. FB (53,4 
mio. ECU) eller 3 566 FB (84,36 ECU) pr. ton. 
Mio. FB Mio. ECU 
Art. 3 Støtte til dækning af driftstab 2 257,6 53,4 
I alt 2 257,6 53,4 
Støtten til dækning af driftstab, 2 257,6 mio. FB, er givet til Kempen-
distriktet til delvis dækning af forskellen mellem de forventede 
gennemsnitlige omkostninger og indtægter pr. produceret ton. Denne 
produktionsmængde omfatter først og fremmest kul leveret til varmeværker, 
hvor salgsprisen er snævert forbundet med prisen for importerede kul. 
Støtten dækker 83% af de påregnede driftstab og opfylder dermed 
betingelserne i beslutningens artikel 3, stk. 1. 
Støtten til dækning af driftstab skal lette den sidste fase i 
omstruktureringen af kulindustrien, som nu er i gang og skal være afsluttet 
ved udgangen af 1992 med lukningen af den sidste mine, der endnu er i 
drift. Den bidrager dermed ti I at løse de sociale og regionale problemer i 
forbindelse med nedgangen i stenkul produkt ionen i overensstemmelse med 
beslutningens artikel 2, stk. 1, tredje led. 
3.1.1.3. Frankr ig 
I 1991 udgjorde det af Kommissionen godkendte beløb til direkte støtte 
1 153 mio. FF (165,3 mio. ECU) eller 114,2 FF (16,36 ECU) pr. ton. 
Mio. FF Mio. ECU 
Art. 3 Støtte til dækning af driftstab 1 153 165,3 
I alt 1 153 165,3 
Støtten til dækning af driftstab dækker kun 52% af forskellen mellem de 
påregnede gennemsnitlige omkostninger og indtægter pr. produceret ton pr. 
region og opfylder derfor betingelserne i beslutningens artikel 3, stk. 1. 
Ligesom i Belgien er denne gennemsnitsindtægt snævert forbundet med 
udviklingen i prisen på importerede kul. 
I betragtning af at støtten er degressiv og indgår som led i en 
omstrukturerings- og rationaliseringsplan, opfylder støtten til dækning af 
driftstab de målsætninger, der er fastsat i beslutningens artikel 2. 
- 12 
3.1.1.4. Spanien 
Den af Kommissionen godkendte direkte støtte beløb sig i 1991 til 
79 391 mio. pta. (618,9 mio. ECU) eller 4 362 pta. (34 ECU) pr. ton. 
Mio. pta. Mio. ECU 
Art. 3 Støtte til dækning af 
driftstab 50 034,0 390,0 
Art. 5 Investeringsstøtte 1 440,0 11,3 
Andre Støtte til delvis dækning 
foranstaltninger af værdiforringelser og 
andre udgifter som følge af 
omstrukturer ingsforanstalt-
ninger 27 917,0 217,6 
alt 79 391,0 618,9 
Støtten til dækning af driftstab på 50 034 mio. pta. er givet til 
virksomhederne Hunosa, Figaredo og Minero Siderurgica Ponferrada (for 
sidstnævntes vedkommende udelukkende til driften af Mina de la Comocha). 
Formålet med støtten er at give delvis dækning for forskellen mellem de 
påregnede gennemsnitlige omkostninger og indtægter pr. produceret ton. 
Støtten overstiger ikke de påregnede driftstab og opfylder derfor 
betingelserne i beslutningens artikel 3, stk. 2. 
Støtten til dæknng af driftstab skal lette modtagervirksomhedernes 
omstruktureringsproces, særlig ved tidsmæssigt at sprede lukningen af 
miner, der ikke er økonomisk bæredygtige, hvilket sker inden for rammerne 
af en regional politik for industriel genrejsning. Den bidrager dermed til 
at løse de sociale og regionale problemer i forbindelse med nedgangen i 
stenkul produkt ionen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, tredje led, i 
beslutnnig 2064/86/EKSF. 
Investeringsstøtten på 1 440 mio. pta. er beregnet på 
investeringsprojekter, der ønskes af forskellige virksomheder. Støtten har 
til formål at lette iværksættelsen af planen for omstrukturering, 
rationalisering og moderniser ing af den spanske kulindustri, som 
Kommissionen er blevet underrettet om i henhold til beslutning 90/198/EKSF 
(se punkt 3.1.2.2.4). Støtten bidrager ti I at forbedre konkurrenceevnen for 
Fællesskabets kulindustri i overensstemmelse med beslutningens artikel 2, 
stk. 1, første led. 
For at lette iværksættelsen af planen for omstrukturering, rationalisering 
og modernisering har den spanske regering afsat et beløb på 27 917 pta. til 
delvis dækning af værdiforringelser og andre ekstraordinære omkostninger i 
forbindelse med de strategiske planer for virksomheder, der ikke er 
omfattet af et kontraktprogram. Denne støtte letter kulindustriens 
omstruktureringsproces og bidrager ligeledes til at forbedre Fællesskabets 
13 -
kulindustris konkurrenceevne ved nedlægningen af produktionssteder, der 
ikke på længere sig*, er økonomisk bæredygtige, i overensstemmelse med 
målsætningerne i artikel 2 i beslutning nr. 2064/86/EKSF. Da det drejer sig 
om en støttebestemmelser, har Kommissionen forpligtet den spanske regering 
til årligt at underrette sig om den udbetalte støttes omfang og modtagere 
samt hvilke P.apacitetsnedskær'nger, den har givet anledning til. 
3.1.1.5. Portugal 
I 1991 udgjorde det af Kommissionen godkendte beløb til støtte til dækning 
af driftstab 803,8 mio. ESC (4,5 mio. ECU) eller 2 871 ESC (19,40 ECU) pr. 
ton. 
Mio. ESC Mio. ECU 
Art. 3 Støtte til dækning af 
dr iftstab 803,8 4,5 
Denne støtte dækker forskellen mellem de forventede gennemsnitlige 
omkostninger og indtægter, som udgør 0,232 mio. t. Støtten overstiger ikke 
de forventede driftstab og er dermed i overensstemmelse med betingelserne i 
artikel 3, stk. 1, i beslutning 2064/86/EKSF. 
Denne støtte skal lette gennemførelsen af den strategiske plan, som 
virksomheden har lagt for perioden fra 1990 til 1994, hvor der skal være 
foretaget en fuldstændig lukning, og bidrager dermed til at løse de sociale 
og regionale problemer i forbindelse med nedgangen i stenkulproduktionen i 
overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, tredje led, i beslutning nr. 
2064/86/EKSF. 
3.1.1.6. Det Forenede Kongerige 
Det fremgår af de oplysninger, Kommissionen har modtaget fra den engelske 
regering, at der ikke vil blive blive ydet nogen støtte i 1991. Det 
tilskrives de engelske myndigheders førte politik, hvor der efter 
omstruktureringen af British Coal Corporation ikke vil blive ydet støtte 
til den løbende produktion frem til udløbet af gyldighedsperioden for 
beslutning nr. 2064/86/EKSF. 
3.1.2. Indirekte støtte 
I denne rapport betragtes som indirekte støtte alle finansielle 
interventioner, som, selv om de generelt er givet ti I en anden økonomisk 
aktivitet end kulproduktion, indirekte er til fordel for kulvirksomheder. 
Sådanne interventioner er omfattet af definitionen i bilag 2 til beslutning 
nr. 2064/86/EKSF, som lyder: "alle andre foranstaltninger i forbindelse med 
produktion og markedsføring af kul samt udenrigshandel hermed, som er ti I 
økonomisk fordel for virksomheder inden for kulindustrien, også selv om 
disse foranstaltninger ikke direkte belaster de offentlige budgetter". 
14 
Ud fra denne synsvinkel skønner Kommissionen, at adskillige finansierings-
og støttemekanismer bør opfattes som indirekte støtte til den løbende 
produkt ion. 
Dette er tilfældet med støtten til finansiering af særordninger for sociale 
ydelser til kulindustrien i forskellige EF-medlemslande i den udstrækning, 
støtten gør kul virksomhedernes faktiske sociale byrder mindre end de 
byrder, virksomhederne normalt skulle have, sammenlignet med andre 
industr ier. 
Som indirekte finansielle interventioner betragtes ligeledes aktiviteter 
inden for F&U + D i den udstrækning, sådanne aktiviteter bidrager ti I at 
fremme nyskabelser i den virksomhed, som modtager støtte. 
Desuden findes der i størsteparten af de ku I producerende medlemsstater 
aftaler eller kontrakter om levering af kul mellem kul- og elproducenter. 
De aftaler eller kontrakter, som gjaldt i 1991, indeholder i visse tilfælde 
prisfastsættelsesordninger, som ikke nødvendigvis svarer ti I de faktiske 
markedsforhold. Kommissionen har foretaget en så udtømmende gennemgang som 
muligt af disse aftaler eller kontrakter for i hvert enkelt tilfælde at 
afdække den eventuelle finansielle støtte. De egentlige aftaler og 
kontrakter er i øjeblikket genstand for en grundig gennemgang i 
Kommissionens tjenestegrene med hensyn til deres forenelighed med 
Traktaternes bestemmelser. 
I den udstrækning, den direkte influerer på niveauet for de interne priser, 
vil en kvantitativ importbegrænsning ligeledes kunne opfattes som indirekte 
støtte. I mangel af præcise oplysninger om virkningerne af sådanne 
foranstaltninger er den dog ikke medtaget i dette dokument. 
3.1.2.1. Indirekte produkt ionsstøtte 
3.1.2.1.1. Forbundsrepublikken Tyskland 
Af meddelelsen til Kommissionen fremgår det, at statsstøtten til 
social sikringsordninger i mineindustri en som helhed gør de faktiske sociale 
forpligtelser for kul virksomhederne mindre end de normale forpligtelser, 
som virksomhederne ville have i medfør af beslutningens artikel 7, jævnfør 
nedenfor under punkt 3.2.1.1. Forskellen for mineindustri en som helhed 
beløber sig til 338 mio. DM, hvoraf ca. 80% (eller 270,4 mio. DM) er 
bestemt til kulindustrien. 
De grænser, der er fastsat i beslutningens artikel 7, er derfor overskredet 
med dette beløb, som følgelig må betragtes som indirekte støtte til den 
løbende produktion. Virksomhedernes produktionsomkostninger er i realiteten 
formindsket med 3,70 DM pr. ton eller 1,4% af de samlede 
produkt ionsomkostninger. 
- 15 
Statsstøtten til s«, lia Isikr ingsordningerne i mineindustrien som helhed 
gælder alle former for miner (kul, mineraler, salt osv.). Reduktionen af 
produktionsomkostningerne på 1,4% udgør ikke nogen afgørende 
konkurrencefordel for den tyske kulindustri i forhold til Fællesskabets 
øvrige ku I producenter, eftersom indtægterne ikke dækker 
produkt ionsomkostningerne. 
Da denne støtte bidrager til at mindske de sociale problemer, der er omtalt 
i beslutningens artikel 2, stk. 1, tredje lod, er den godkendt af 
Kommissionen. 
3.1.2.1.2. Belgien 
Kommissionen har godkendt en samlet støtte på 37,7 mio. BFR til dækning af 
udgifter i forbindelse med den supplerende ferieordning for minearbejdere. 
Virkningen af denne foranstaltning betyder et beskedent fald i kostprisen 
pr. ton kul (under 1%), som i betragtning af den hastigt fremadskridende 
nedgang i produktionen ikke indebærer nogen konkurrencemæssig fordel. I 
betragtning af dens beskedne omfang, dens karakter af en overgangsordning 
og dens plads som led i omstruktureringsplanen opfylder støtten de 
målsætninger og betingelser, der er fastsat i beslutningens artikel 2. 
Den meddelelse, der er indsendt til Kommissionen vedrørende finansieringen 
af den sociale sikringsordning inden for kulminesektoren, som specificeret 
nedenfor under punkt 3.2.1.3., viser, at den støtte, den belgiske regering 
havde til hensigt at yde på dette område, gør forholdet mellem udgifterne 
pr. aktiv minearbejder og produktionsudbyttet pr. støttemodtager lavere end 
det tiIsvarende forholdstal inden for de øvrige industrisektorer. 
Forskellen beløber sig til 292,7 mio. BFR. 
Således er de grænser, der er fastsat i beslutningens artikel 7, 
overskredet for dette beløbs vedkommende, og dette må derfor anses for at 
være indirekte støtte til den løbende produktion. Den reduktion i 
produktionsomkostningerne, som den medfører (på 6%), betyder ikke nogen 
nævneværdig konkurrencemæssig fordel for kulminesektoren i forhold til de 
øvrige stenkul producenter i EF, når man betænker de unormalt store 
udgiftsbyrder, der påhviler den belgiske stenkulindustri som følge af det 
kraftige fald i produktionen. Da forbindelsen mellem denne foranstaltning 
og omstrukturer ingsprogrammet bidrager ti I at løse de sociale og regionale 
problemer i forbindelse med stenkulindustriens udvikling helt i 
overensstemmelse med beslutningens artikel 2, stykke 1, tredje led, er 
denne foranstaltning blevet godkendt af Kommissionen. 
3.1.2.2. Indirekte forbrugsstøtte 
Denne del af rapporten indeholder en analyse af prisfastsættelsen inden for 
rammerne af de eksisterende kontrakter eller aftaler mellem kulproducenter 
og elproducenter. I den udstrækning, det er muligt at foretage en 
kvantificering, vil også omfanget af støtten blive belyst. 
- 16 -
3.1.2.2.1. Forbundsrepublikken Tyskland 
l Forbundsrepublikken Tyskland er alt salg af kul, såvel af tysk som af EF-
oprindelse, til brug i den tyske el-produktionssektor, heri indbefattet det 
salg af kul, der omfattes af Jahrhundertvertrag, for så vidt angår den 
finansielle støtte og prismekanismen, underlagt den tredje lov om 
kulproduceret elektricitet11). 
Kommissionen har modtaget oplysninger fra den tyske regering, som giver 
grund ti I at forvente et fald i produktionen af kul til kraftvarmeværker på 
5,9 mio. tons kulævki va lenter frem til 1997; dette produktionsfald vil 
blive opnået gennem lukning af de mest tabsgivende miner. 
Efter at have gennemgået oplysningerne bevilgede Kommissionen ved 
beslutning af 25. november 1992 et støttebeløb på 5 000 mio. DM, som skal 
dække løbende udgifter i 1991 og 1992 til den udiigningsfond, der er 
oprettet i henhold tit den tyske tredje lov om kulproduceret elektricitet 
samt et støttebeløb til fonden for 1989 og 1990. 
Kommsisionen har i sine beslutninger erindret om, at disse bevillinger ikke 
har retlige følger ud over udløbstidspunktet for beslutning nr. 
2064/86/EKSF. 
3.1.2.2.2. Frankr ig 
Ved udgangen af 1987 blev der indgået en aftale mellem EDF og Charbonnages 
de France, hvorefter EDF's indkøb af kul eller elektricitet fra 
Charbonnages de France er reguleret i perioden 1989-1993. 
De mængder nationalt kul og el, der er genstand for denne protokol, er i 
aftagende, nem Iig: 
Kul Elektr ici tet 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 2,30 mio 
2,19 mio 
2,09 mio 
1,81 mio, 
1,81 mio 7,92 TWh 
7,24 TWh 
6,68 TWh 
6,13 TWh 
5,97 TWh 
Prisen for kul âb minen svarer ti I en forhøjelse på maksimalt 10% i forhold 
til omkostningerne ved import af kul. 
11) K0M(88) 541 af 20.10.1988, pkt. 4.1.2.2.1 
- 17 -
De kontraktligt fastsatte mængder elektricitet svarer ti I en belastning af 
de kulfyrede elværk r under CdF på 3 500 timer pr. år. Den elektricitet, 
der leveres på disse betingelser, er baseret på de takster, som EDF har 
bevilget for egenproduktion. De eventuelle supplerende mængder aftages til 
en pris, der svarer til den bogføringsmæssige værdi for de 
kernekraftværker, der er i dr'ft. 
Den leveringsgaranti, der er fastsat i kontrakten, og det faktum, at 
minevirksomhederne oplagrer kullene pi en sådan måde, at efterspørgsel fra 
EDF vil kunne imødekommes meget hurtigt, udgør to modydelser for overprisen 
på 10%. På grundlag af de oplysninger, Kommissionens tjenestegrene råder 
over, ser det derfor ikke ud til, at denne mekanisme indeholder nogen 
direkte eller indirekte støtte til kulindustrien. 
3.1.2.2.3. Det Forenede Kongerige 
Fra regnskabsåret 1990/91 er der trådt en ny aftale i kraft, som blev 
underskrevet ved udgangen af 1989, og som gælder for et tidsrum af tre år. 
Kontraktens parter er på den ene side "British Coal Corporation" og på den 
anden side "National Power" og "Power Gen". 
Leverancerne af kul til elproduktion beløb sig i henhold til kontrakten til 
70 mio. tons for regnskabsårene 1990/91 og 1991/92 samt 65 mio. tons for 
regnskabsåret 1992/93. Priserne varierer efter de trancher, hvori kullene 
aftages, som følger: 
en indledende tranche, som er fastsat ti I at gælde for alle tre år, på 
40 mio. t til en pris ab mine på 45,40 Lstr. pr. ton; 
en anden tranche på 30 mio. t de to første år og på 25 mio. t det 
tredje år til en pris ab mine på 36,80 Lstr. pr. ton. 
En tilsvarende aftale er indgået mellem "Scottish Power" og "British Coal 
Corporation", hvorefter leverancerne sker fra det skotske kuldistrikt. 
Denne aftale gælder for tidsrummet fra 1990 til marts 1995. Leverancerne af 
kul bestemt til elværket i Longannet beløb sig til 2,5 mio. tons for hvert 
af regnskabsårene 1990/91, 1991/92 og 1992/93, og vil svinge mellem 
minimalt 2,0 mio. tons og maksimalt 2,5 mio. tons for regnskabsårene 
1993/94 og 1994/95. Disse leverancer svarer således til en dækningsgrad på 
ca. 60% af disse elværkers behov. For regnskabsåret 1991/1992 var 
kostprisen ab mine for elværkerne på 43,36 Lstr. pr. ton, mod 43,77 Lstr. i 
1990/91. 
3.1.2.2.4. Spanien 
I Spanien indgik kulproducenterne i CARBUNI0N og sammenslutningen af 
elproducenter UNESA i 1986 et nyt aftalesystem for levering af kul til 
varmeværker (NSCCT). Ifølge denne aftale kan samtlige producenter eller 
producentgrupper, hvis underjordiske produktion er over 50 000 t pr. år, 
indgå langtidskontrakter med elproducenterne ti I en referencepris. 
- 18 
Minevirksomheder, hvis produktionsomkostninger overstiger referenceprisen, 
kan af elproducenterne forlange et pristillæg til dækning af forskellen 
mellem deres produktionsomkostninger (ekskl. afskrivninger) og 
referenceprisen. Den merpris, der betales af elproducenterne, refunderes 
via en fond (OF I CO: Oficina de Compensacion de la Energi a Electrica), som 
finansieres af elproducenterne. Pristillægget dækker kun kul produceret i 
underjordiske miner. 
Den spanske regering har i 1991 som foreskrevet i Kommissionens beslutning 
90/198/EKSF12) forelagt en plan for, hvordan OF I CO-støttebeløbene skal 
nedsættes, ligesom den har fremsendt retningslinjer for omstrukturerings-, 
rationaliserings- og moderniser ingspI anen for den del af den spanske 
kulsektor, der modtager støtte fra OFICO-udligningsfonden. 
I retningslinjerne for omstrukturerings-, rationaliserings- og 
moderniser ingspI anen planlægges en reduktion af produktionskapaciteten på 
1,9 mio. t inden 1993. 
Efter at have undersøgt disse planer har Kommissionen godkendt, at der i 
1991 udbetales en udligningsstøtte fra OFICO-fonden på 6 208 mio. PTA. til 
elektricitetsproducenterne. Denne godkendelse gives under forbehold af, at 
den nye udbudsordning for kul, som anvendes i varmeværker, er i 
overensstemmelse med bestemmelserne i EØF-Traktaten og EKSF-Traktaten. 
Ordningen gennemgås for øjeblikket grundigt i Kommissionens tjenestegrene. 
Denne analyse er et led i virkeliggørelsen af det indre marked for energi. 
3-2. Støtte, som ikke er knyttet til den løbende produktion 
Ifølge bestemmelserne i beslutning 2064/86/EKSF betragtes støtte, ydet på 
grundlag af artikel 7 og 8 i denne beslutning, som støtte, der ikke er 
knyttet til den løbende produktion. Til denne kategori hører også F&U + D-
aktiviteter i den udstrækning, de ikke berører produktionsomkostningerne 
for industrien i det pågældende land. I 1991 beløb støtten sig til 9 123,0 
mio. ECU sammenholdt med 8 894,8 mio. ECU i 1990. 
Tabel 7 
Støtte, som ikke er knyttet til den løbende produkt ion 
Mio. ECU 
1991 1990 
Art. 7 Sociale ydelser 7 810,4 7 797,3 
Art. 8 Gamle forpl igtelser 1 312,6 1 097,5 
I alt 9 123,0 8 894,8 
12) EFT nr. L 105 af 25.4.1990. 
- 19 
3.2.1. Støtte i forbindelse med sociale ydelser 
I beslutningens artikel 7 fastsættes det, at statsstøtte til finansiering 
af specifikke ordninger med sociale ydelser i kulindustrien kan anses for 
forenelig med det fælles marked i det omfang, de bevirker, at forholdet 
mellem udg.ften for kul virksomhederne pr. beskæftiget minearbejder og 
ydelsen pr. ydelsesberettiget bringes ned på samme niveau som i andre 
industrier. Den overskridelse, der er konstateret i Forbundsrepublikken 
Tyskland og Belgien, er blevet betragtet som indirekte støtte til den 
løbende produktion henholdsvis under punkterne 3.1.2.1.1 og 3.1.2.1.2. 
3.2.1.1. Forbundsrepublikken Tyskland 
I 1991 er der blevet afsat et beløb på 10 800 mio. DM ti I dækning af 
underskuddet i invalide- og alderdomsforsikringen i mineindustri en som 
helhed (KnappschaftIiche Rentenvers icherung). Omkring 80% af dette beløb 
eller ca. 8 640 mio. DM tilfalder kulindustrien. Efter Kommissionens 
gennemgang ser det ud til, som nævnt under punkt 3.1.2.1.1., at der er tale 
om en overskridelse af de grænser, der er fastsat i beslutningens artikel 
7. Denne overskridelse skyldes, at finansieringen af sygeforsikringen for 
dem, som har ret ti I en understøttelse i medfør af mineforsikringerne, er 
ændret ved finanslovene af 1983 og 1984. Forsikringspræmierne til minernes 
sygekasse betales nu delvis af sygeforsikringsordningen via udligning af 
udgifterne. 
3.2.1.2. Frankr ig 
Ifølge meddelelsen fra den franske regering beløber støtten i forbindelse 
med sociale ydelser sig til 13 574,7 mio. FF i 1991. Enkelthederne i denne 
støtte fremgår af følgende tabel. 
Ki Ide Støttens stør­
relse i mio. FF Formå I 
Staten 3 621,0 Invalide- og alderdomsforsik­
ring. Lovpligtigt bidrag på 22% 
af den bidragspligtige lønsum 
og ekstra udligningsbeløb fra 
staten. 
Almindelig ordning 3 933,0 Invalide- og alderdomsforsik­
ring. Lovpligtigt bidrag til 
overtagelse af en del af de 
"ekstraordinære udgifter" 
(bidraget er fastsat ved 
dekret). 
Almindelig ordning 1 751,0 Forsikring mod arbejdsulykker 
og erhvervssygdomme. Udligning 
af gamle forpligtelser. 
20 -
Almindelig ordning 2 081,0 Sygeforsikring. 
Ydelser til behandling. 
Almindelig ordning 2 188,7 Invalide- og aIderdomsfor-
sikr ing. 
"Ekstraordinære udgifter" for 
kulindustrien i henhold til 
artikel 7 i beslutning 
2064/86/EKSF. 
I alt 13 574,7 
Ovennævnte finansielle støtte er i overensstemmelse med bestemmelserne i 
beslutningens artikel 7, stk. 1. 
3.2.1.3. Belgien 
Som det fremgår af nedenstående tabel, er statens støtte til den belgiske 
kulmineindustri på socialsikringsområdet af størrelsesordenen 29 503,3 mio 
BFR. 
KiIde Støttens stør- Formål 
re I se i mio. BFR 
Staten 24 803,8 Alderdomsforsikring og for­
sikring af efterladte. 
Regelmæssigt lovpligtigt 
bidrag. 
Staten 4 699,5 Invalideforsikring. 
Invalidepension. 
lait 29 503,3 
Efter Kommissionens gennemgang heraf fremgår det som anført i punkt 
3.1.2.1.2., at de overgrænser, der er fastsat i beslutningens artikel 7, er 
overskredet med 292,7 mio. BFR. Denne overskridelse skyldes den fortsatte 
forringelse af forholdet mellem erhvervsaktive arbejdstagere og 
støttemodtagere. Dette forhold er en følge af nedskæringen af 
arbejdsstyrken i forbindelse med iværksættelsen af den nye 
omstruktureringsplan. 
3.2.1.4. Det Forenede Kongerige 
l Det Forenede Kongerige findes der ved siden af den almindelige 
social forsikr ingsordning, hvori kulindustrien er integreret, inden for 
praktisk talt alle industrisektorer en særlig sikringsordning, via hvilken 
der udbetales pensioner til forhenværende arbejdstagere inden for 
industrien. Også i den britiske kulindustri findes der en sådan supplerende 
ordning i form af en pensionsfond. Den britiske regering har meddelt 
Kommissionen, at systemet med udbetalinger i form af støtte med 
statstilskud til dækning af underskuddet i denne pensionsfond for 
minearbejdere er ophørt med virkning fra finansåret 1990-1991. 
21 -
3.2.1.5. Spanien 
Statens officielt meddelte støtte til den spanske kulindustri i forbindelse 
med sociale ydelser beløb sig i 1991 til 105 366 mio. pta. 
KiIde Støttens rtør- Formål 
relse i mio. pta. 
Staten 87 553 Alderdomsforsikring 
Staten 3 486 Mid lertidig uarbejdsdygtighed 
Staten 1 056 Forsikring for midlertidig in­
validitet og revalidering 
Staten 11 621 Sundhedstjeneste 
Staten 242 Diverse (familiebeskyttelse, 
social service, socialhjælp, 
engangsydelser, proteser, 
rullestol) 
Staten 1 408 Administrationsudgifter 
I alt 105 366 
Ovennævnte finansielle interventioner er i overensstemmelse med 
beslutningens artikel 7, stk. 1. 
3.2.2. Støtte til dækning af gamle forpligtelser 
I henhold til beslutningens artikel 8 kan statsstøtte, der ydes til 
virksomheder til dækning af udgifter, der hidrører fra strukturomlægning, 
og som ikke har forbindelse med den løbende produktion, anses for at være 
forenelig med det fælles marked, såfremt den ikke overstiger disse 
udgifter. De forskellige kategorier af udgifter, der opfattes som gamle 
forpligtelser, fremgår af bilag 1 til beslutning 2064/86/EKSF. 
3.2.2.1. Forbundsrepublikken Tyskland 
For 1991 har Forbundsrepublikken Tyskland givet meddelelse om følgende 
foranstaltninger: 
Støtte til vandpumpningsudgifter 232,6 mio. DM 
støtte til dækning af udgifter 
i forbindelse med førtidspensionering 
samt ekstraordinære interne afskrivninger 
som følge af strukturomlægningen 275,1 mio. DM 
I alt 507,7 mio. DM 
(- 247,5 mio. ECU) 
- 22 -
Alle ovenfor anførte udgifter for virksomhederne er gamle forpligtelser, 
eftersom de skyldes lukning af produktionskapacitet i de foregående år, og 
er følgelig uden forbindelse med den løbende produktion. 
Støtten til vandpumpningsudgifterne på 232,6 mio. DM udbetales ti I en række 
kulminevirksomheder til dækning af gamle forpligtelser i forbindelse med 
lukninger, der er gennemført efter 31.12.1966. Efter lukningen af mineanlæg 
har disse virksomheder været nødt til at betale stadig stigende bidrag til 
Wasserwirtschaftsverbånde (vandforvaltningssammenslutninger). Støtten 
overstiger ikke virksomhedernes faktiske merudgiftsbyrde. 
Alle ovennævnte foranstaltninger anses for at være i overensstemmelse med 
beslutningens artikel 8, stk. 1. 
3.2.2.2. Belgien 
Den belgiske regering har givet meddelelse om et støttebeløb på 51,5 mio. 
Bfr («• 1,2 mio. ECU) til dækning af skader som følge af sammenstyrtninger 
efter lukningen af virksomheden Kempense Steenkolenmijnens miner. Støtten 
overstiger ikke de faktiske udgifter og er således i overensstemmelse med 
bestemmelserne i beslutningens artikel 8, stk. 1. 
3.2.2.3. Frankr ig 
I 1991 har den franske regering ydet en støtte på 5 415 mio. FF (» 783,2 
mio. ECU) til dækning af gamle forpligtelser, der påhviler Charbonnages de 
France. Beløbet skal dække følgende forpligtelser: 
bidrag til førtidspensionering 2 350,0 mio. FF 
omsti I Iingsudgifter 725,0 mio. FF 
førtidspensionering, tilslutnings-
tilskud og huslejetilskud 1 015,0 mio. FF 
tilskud til standsede udgravninger 
eller lukning af anlæg 225,0 mio. FF 
betaling af restgæld og omkostninger 
i forbindelse med lån overført til 
"Etablissement central" 1 085,0 mio. FF 
Forskning af almen interesse 15,0 mio. FF 
I alt 5 415,0 mio. FF 
Dette støttebeløb fordeler sig således mellem de forskellige kuldistrikter 
og "Etablissement central": 
- Nord-Pas-de-Calais 1 008,0 mio. FF 
- Lorraine 358,0 mio. FF 
- Centre Midi 327,0 mio. FF 
- Etablissement central 842,0 mio. FF 
- ANGR (som har til opgave at forvalte 
pensionisterne i arbejdsgiverens sted) 2 880,0 mio. FR 
23 -
De faktiske udgifter for Charbonnages de France udgør det samme beløb som 
støtten og er derfo i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 8, 
stk. 1, i beslutning 2064/86/EKSF. 
3.2.2.4. SPInien 
Spanien har givet meddelelse om følgende foranstaltninger i 1991: 
der er afsat et beløb på 34 258 mio. t-7*,. til dækning af 
ekstraordinære sociale udgifter til arbejdstagere, som vil miste deres 
arbejde frem til den 31.12.1993 som følge af omstrukturerings-, 
rationaliserings- og moderniser ingsforanstaItninger. 
Kommissionen konkluderer i sin analyse, at denne støtte må betragtes som en 
"gammel" forpligtelse i medfør af artikel 8 i beslutning 2064/86/EKSF. Da 
der er tale om en støttebestemmelse, har Kommissionen forpligtet den 
spanske regering til årligt at underrette sig om de udbetalte erstatningers 
omfang, størrelsen af den ti Ifaldne støtte samt antallet af modtagere med 
henblik på at sikre, at betingelserne i artikel 8 er opfyldt. 
3.2.2.5. Det Forenede Kongerige 
Det Forenede Kongerige har for 1991 givet meddelelse om følgende 
foranstaItninger: 
støtte til minearbejdere, der har mistet 
deres arbejde som følge af rationaliseringer 9,6 mio. £ 
Støtten er en social foranstaltning som følge af mine lukninger ; den 
overstiger ikke de faktiske omkostninger og er derfor i overensstemmelse 
med beslutningens artikel 8, stk. 1. 
4. Konklusioner 
Det billede, der tegnes af Fællesskabets kulindustri i denne rapport, viser 
en klar fortsættelse af tendenserne i 1990-rapporten. Det slås endnu en 
gang fast, at der er betydelige forskelle i rentabiliteten i de forskellige 
EF-virksomheder samt i den måde, hvorpå de forskellige medlemsstater 
støtter deres industrier, ligesom man i medlemsstaterne har vidt 
forskellige indfaldsvinkler til omstrukturering. 
Selvom de opgivne tal som nævnt tidligere ikke giver mulighed for en 
detaljeret sammenligning, er tendensen fra de tidligere år tydeligvis 
fortsat, idet støttebeløbene i visse medlemsstater er blevet nedsat, mens 
der i andre medlemsstater ses en vis stagnation eller svag stigning. Disse 
forhold afspejles ligeledes i produktionsomkostningerne. 
Man må imidlertid holde sig for øje, at der er opnået gode resultater med 
hensyn til gennemførelsen af fællesskabsreglerne for statsstøtte til 
medlemsstaternes stenkulindustri. Det er f.eks. positivt, at der nu gøres 
- 24 -
en stor indsats på omstruktureringsområdet i Spanien. Endvidere er der 
indledt forhandlinger mellem Kommissionen og Tysklands regering med henblik 
på at få gennemført en kraftig nedsættelse af støttebeløbene. 
Omstruktureringen af stenkulsindustrien skrider altså frem, omend i 
forskelligt tempo, i samtlige medlemsstater, selvom det ser ud til at stå 
klart, at processen ikke vil være fuldendt, inden fristen i beslutning 
2064/86/EKSF udløber, og at der må udarbejdes et nyt sæt fællesskabsregler 
for medlemsstaternes støtte til stenkulsindustrien. Erfaringen med 
beslutning 2064/86/EKSF viser, at håndhævelsen af disse regler må skærpes, 
eftersom medlemsstaternes foranstaltninger er af så vidt forskellig art og 
i nogle tilfælde svært gennemskuelige, ligesom der ses en foruroligende 
udvikling i de støttebeløb, som ydes i visse medlemsstater. 
På denne baggrund foreslog Kommissionen i midtvejsrapporten om anvendelsen 
af beslutning nr. 2064/86/EKSF13) visse hovedmålsætninger for 
udarbejdelsen af nye fællesskabsregler for statsstøtte: de igangværende 
ordninger skal gøres mere gennemskuelige, først og fremmest ved at de 
opføres på budgettet; støttebeløbene skal nedsættes, så industriens 
konkurrenceevne bedres; og endelig skal der sættes loft over de 
støtteberettigede omkostninger ved hjælp af en referencepris for EF-kul. En 
sådan ordning vil gøre det muligt at nedsætte den urimeligt store forskel 
mellem de forskellige EF-virksomheders produktionsomkostninger og dermed 
skabe de nødvendige vilkår for en god konkurrence på EF-markedet. 
Denne udvikling falder godt i tråd med virkeliggørelsen af de grundlæggende 
principper i EKSF-Traktaten, som også i dag må siges at være en 
forudsætning for åbningen af det indre marked for energi. Liberaliseringen 
af elektricitetsmarkedet er nemlig i sig selv ikke nok ti I at skabe de 
forventede gavnlige virkninger, hvis varmekraftværkernes indkøb ikke kan 
foregå under rimelige konkurrencevilkår. 
Kommissionen mener dog stadig, at EF's egne kul bør spille en vis rolle i 
EF's forsyningssikkerhed, og det følger heraf, at visse modydelser er 
berettigede. Kommissionen må dog tage meget kraftige forbehold over for 
foranstaltninger, som gør det muligt at holde liv i en produktion, hvis 
omkostninger ligger et godt stykke over det dobbelte af prisen på 
importeret kul, blot fordi man ønsker at tilgodese den nationale 
selvforsyning. Man kommer ikke udenom at lukke sådanne stærkt 
underskudsgivende produktionsapparater, eftersom det jo netop er EF-
virksomhedernes konkurrencedygtighed over for tredjelandenes producenter, 
som i sidste ende vil være den bedste sikring for forsyningssikkerheden. 
Denne udvikling i stenkulsindustrien må dog ikke ske på bekostning af andre 
EF-måIsætninger, såsom økonomisk og social samhørighed. Kommissionen er 
fortsat meget opmærksom på disse problemer og vil også fremover støtte 
foranstaltninger, som tager sigte på industriel diversificering og social 
omstilling i minedriftsregioner i tilbagegang. 
13) SEK(91) 1983 endelig udg. af 11.11.1991 
Støtte til kulindustriens løbende produktion 
Land : Belgien 
IT5 
CM Direkte 
Artikel 3 : Uhderskudssubsidier 
Artikel 4 : Afsætningsstøtte 
Artikel 5 : Investeringsstøtte 
Artikel 6 : Støtte lil minearbejdere 
Anden støtte 
Subtotal 
Indirekte 
I ALT Mio. BCU 
1991 
53,4 
53,4 
7,8 
61,2 1990 
70,31) 
70,3 
10,3 
80,6 BCU/t 
1991 
84,36 
84,36 
12,32 
96,68 1990 
68,59 
68,59 
lp, 04 
78,63 
1) Herunder også støtte i henhold til beslutning 92/115/EKSF af 27.11.1991 (EFT L 43 af 19.2.1992) 
Støtte til kulindustriens løbende produktion 
Land : Forbundsrepublikken Tyskland 
CO 
CNJ Direkte 
Artikel 3 : Uhderskudssubsidier 
Artikel 4 : Afsætningsstøtte 
Artikel 5 : Investeringsstøtte 
Artikel 6 : Støtte til minearbejdere 
Anden støtte 
Subtotal 
Indirekte 
I ALT Mio. BOJ 
1991 
209,6 
1 656,7 
66,8 
1 933,1 
2 569,6 
4 502,7 1990 
221,2 
1 730,1 
74,1 
9,7 
2 035,1 
2 537,0 
4 572,1 BCU/t 
1991 
2,88 
22,75 
0,92 
26,55 
35,30 
61,85 1990 
2,89 
22,59 
0,97 
0,13 
26,58 
33,12 
59,70 
Støtte til kulindustriens løbende produktion 
Land : Spanien 
CNJ Direkte 
Artikel 3 : Uhderskudssubsidier 
Artikel 4 : Afsætningsstøtte 
Artikel 5 : Investeiingsstøtte 
Artikel 6 : Støtte til minearbejdere 
Anden støtte 
Subtotal 
Indirekte 
I ALT Mio. BCU 
1991 
390,0 
11,3 
72,2 
618,9 
48,5 
667,4 1990 
386,6 
10,8 
397,4 
101,8 
499,2 ECU/t 
1991 
21,43 
0,62 
11,95 
34,00 
2,66 
36,66 1990 
20,42 
0,57 
20,99 
5,38 
26,37 
Støtte til kulindustriens løbende produktion 
Land : Frankrig 
co 
CNJ Direkte 
Artikel 3 : Underskudssubsidier 
Artikel 4 : Afsætningsstøtte 
Artikel 5 : Investeringsstøtte 
Artikel 6 : Støtte til minearbejdere 
Anden støtte 
Subtotal 
Indirekte 
I ALT Mio. BCU 
1991 
165,3 
165,3 
-
165,3 1990 
166,2 
166,2 
-
166,2 ECU/t 
1991 
16,36 
16,36 
-
16,36 1990 
15,39 
15,39 
-
15,39 
Støtte til kulindustriens løbende produktion 
Land : Det Forenede Kongerige 
CNJ Direkte 
Artikel 3 : Uhderskudssubsidier 
Artikel 4 : Afsætningsstøtte 
Artikel 5 : Investeringsstøtte 
Artikel 6 : Støtte il minearbejdere 
Anden støtte 
Subtotal 
Indirekte 
I ALT Mio. ECU 
1991 
-
-
-
-1990 
-
-
-
-ECU/t 
1991 
-
-
-
-1990 
-
-
-
Støtte til kulindustriens løbende produktion 
Land : Portugal 
o 
ro Direkte 
Artikel 3 : Uhderskudssubsidier 
Artikel 4 : Afsætningsstøtte 
Artikel 5 : Investeringsstøtte 
Artikel 6 : Støtte til minearbejdere 
Åndere 
Subtotal 
Indirekte 
I ALT Mio. BCU 
1991 
4,5 
4,5 
-
4,5 1990 
4,6 
4,6 
-
4,6 ECU/t 
1991 
19,40 
19,40 
-
19,40 1990 
20,24 
20,24 
-
20,24 
Stptte til kulindustriens løbende produktion 
Land : EF i alt 
CO 
I Direkte 
Artikel 3 : Underskudssubsidier 
Artikel 4 : Afsætningsstøtte 
Artikel 5 : Investeringsstøtte 
Artikel 6 : Støtte \il minearbejdere 
Anden støtte 
Subtotal 
Indirekte 
I ALT Mio. BCU 
1991 
822,8 
1 656,7 
11,3 
66,8 
217,6 
2 775,2 
2 625,9 
5 401,1 1990 
848,9 
1 740,9 
74,1 
9,7 
2 673,6 
2 649,1 
5 322,7 ECU/t 
1991 
4,26 
8,57 
0,06 
0,35 
1,13 
14,37 
13,58 
27,95 1990 
4,24 
8,70 
0,37 
0,05 
13,36 
13,25 
26,61 
Støtte uden tilknytning til den løbende produktion 
(Mio. BCU) 
CNJ 
CO Belgien 
Tyskland 
Spanien 
Frankrig 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige (1) 
EF i alt Finansiering af sociale ydelser 
i kulindustrien 
I alt 
1991 
698,7 
4 344,1 
821,0 
1 946,6 
7 810,4 1990 
968,3 
4 084,0 
758,2 
1 986,8 
7 797,3 Overskridelser 
1991 
6,9 
131,8 
138.4 1990 
7.7 
150,7 
158,4 Gamle forpligtelser 
I alt 
1991 
1,2 
247,5 
267,0 
783,2 
13,7 
1 312,6 1990 
1.2 
200,6 
792,2 
103,5 
1 097,5 Overskridelser 
1991 
-
-1990 
-
-
(l) Det Forenede Kongerige anvender en integreret socialsikringsordning. Tallene i tabellen dækker alene den særlige 
pensionsfond for minearbejdere, som eksisterer parallelt med den generelle socialsikring. 

V\ 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 116 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 
Katalognummer : CB-CO-93-143-DA-C 
ISBN 92-77-53904-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg