FAELLES HOLDNING (EF) Nr. 32/94 fastlagt af Raadet den 18. juli 1994 med henblik paa vedtagelse af Raadets direktiv 94/. . ./EF af . . . om indfoerelse af europaeiske samarbejdsudvalg eller en procedure i faellesskabsvirksomheder og faellesskabskoncerner med henblik paa at informere og hoere arbejdstagerne (94/C 244/04)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken, der er knyttet som bilag til protokoll nr. 14 om social- og arbejdsmarkedspolitikken, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 2, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (2),

i henhold til fremgangsmaaden i traktatens artikel 189 C (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

1) Paa grundlag af protokol nr. 14 om social- og arbejdsmarkedspolitikken, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, har Kongeriget Belgien, Kongeriget Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Den Hellenske Republik, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Irland, Den Italienske Republik, Storhertugdoemmet Luxembourg, Kongeriget Nederlandene og Den Portugisiske Republik, i det foelgende benaevnt »medlemsstaterne«, der oensker at gennemfoere socialpagten fra 1989, indgaaet en aftale om social- og arbejdsmarkedspolitikken;

2) i henhold til artikel 2, stk. 2, i naevnte aftale kan Raadet ved udstedelse af direktiver vedtage minimumsforskrifter;

3) i henhold til artikel 1 i samme aftale har Faellesskabet og medlemsstaterne bl.a. som maal at fremme dialogen paa arbejdsmarkedet;

4) i punkt 17 i faellesskabspagten om arbejdstagernes grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder hedder det bl.a., at »informationen og hoeringen af arbejdstagerne skal udbygges paa passende vis under hensyntagen til gaeldende praksis i medlemsstaterne«; i henhold til pagten »gaelder dette isaer virksomheder eller koncerner, som omfatter bedrifter eller virksomheder beliggende i to eller flere medlemsstater«;

5) paa trods af bred enighed mellem stoerstedelen af medlemsstaterne har Raadet ikke vaeret i stand til at traeffe afgoerelse om forslaget til direktiv om oprettelse af et europaeisk udvalg i virksomheder og koncerner, som omfatter bedrifter eller virksomheder i flere medlemsstater, med henblik paa at informere og hoere arbejdstagerne (4), som aendret den 3. december 1991 (5);

6) Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken konsulteret arbejdsmarkedets parter paa europaeisk plan om de mulige retningslinjer for en faellesskabsindsats vedroerende information og konsultation af arbejdstagerne i virksomheder, der omfatter bedrifter i flere medlemsstater, og koncerner, der omfatter virksomheder i flere medlemsstater;

7) Kommissionen fandt efter denne konsultation en faellesskabsindsats hensigtsmaessig og konsulterede paa ny arbejdsmarkedets parter om indholdet af det paataenkte forslag i overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, i ovennaevnte aftale, og arbejdsmarkedets parter har afgivet udtalelse til Kommissionen;

8) efter denne anden konsultationsfase har arbejdsmarkedets parter ikke meddelt Kommissionen, at de oensker at indlede en proces, der kan foere til indgaaelse af en aftale i henhold til artikel 4 i ovennaevnte aftale;

9) det indre markeds funktion vil noedvendigvis indebaere en proces med virksomhedssammenslutninger, graenseoverskridende fusioner, overtagelser og andre former for sammenslutninger, og der vil dermed opstaa virksomheder og koncerner, som omfatter bedrifter og virksomheder i flere medlemsstater; for at sikre en harmonisk udvikling paa det oekonomiske omraade boer virksomheder og koncerner, som opererer i flere medlemsstater, informere og hoere repraesentanter for de arbejdstagere, som beroeres af deres afgoerelser;

10) de procedurer for information og hoering af arbejdstagerne, der findes i kraft af medlemsstaternes lovgivning eller praksis, er ikke altid i overensstemmelse med den graenseoverskridende struktur i den virksomhed eller koncern, der traeffer afgoerelser af betydning for de paagaeldende arbejdstagere; dette forhold kan medfoere, at arbejdstagere, som paavirkes af afgoerelser, der traeffes af en og samme virksomhed eller koncern, ikke behandles ens;

11) der boer vedtages hensigtsmaessige bestemmelser med henblik paa at sikre, at arbejdstagere i virksomheder, der omfatter bedrifter i flere medlemsstater, eller koncerner, som omfatter virksomheder i flere medlemsstater, informeres og hoeres paa behoerig vis, naar afgoerelser, som har betydning for de paagaeldende, traeffes i en anden medlemsstat end den, hvor de er beskaeftiget;

12) for at sikre, at arbejdstagere i virksomheder eller koncerner, som opererer i flere medlemsstater, informeres og hoeres paa behoerig vis, skal der nedsaettes et europaeisk samarbejdsudvalg eller indfoeres andre passende procedurer med henblik paa indformation og hoering af arbejdstagerne paa tvaers af graenserne;

13) det er med henblik herpaa noedvendigt at definere begrebet virksomhed, der udoever kontrol; definitionen skal kun vedroere dette direktiv og vil ikke foregribe definitioner af begreberne koncern eller kontrol, som maatte blive vedtaget i tekster, der udarbejdes senere;

14) mekanismerne for information og hoering af arbejdstagerne i saadanne virksomheder eller koncerner boer omfatte alle bedrifter eller i givet fald virksomheder i en koncern, der er beliggende i medlemsstaterne, uanset om virksomhedens eller, for saa vidt angaar en koncern, den kontrollerende virksomheds centrale ledelse er beliggende i eller uden for medlemsstaterne;

15) i overensstemmelse med princippet om, at arbejdsmarkedets parter har aftalefrihed, tilfalder det arbejdstagerrepraesentanterne og ledelsen i virksomheden eller i den kontrollerende virksomhed i en koncern at aftale, hvilken form for samarbejdsudvalg eller anden form for informations- og hoeringsprocedure der skal indfoeres, hvordan samarbejdsudvalget skal sammensaettes, hvilke befoejelser det skal have, hvordan det skal fungere, hvilke procedurer der skal anvendes, og endelig hvilke oekonomiske midler det skal have til raadighed, saaledes at parterne kan indrette sig efter de saerlige omstaendigheder, der gaelder for dem;

16) der boer fastsaettes en raekke subsidiaere forskrifter, der finder anvendelse, hvis parterne traeffer beslutning herom, hvis den centrale ledelse afviser at indlede forhandlinger, eller hvis disse ikke har foert til en aftale;

17) endvidere kan arbejdstagerrepraesentanterne vedtage ikke at forlange, at der nedsaettes et europaeisk samarbejsudvalg, ligesom parterne kan beslutte at anvende andre procedurer for information og hoering af arbejdstagerne paa tvaers af graenserne;

18) uden at det beroerer parternes muligheder for at beslutte noget andet, boer det europaeiske samarbejdsudvalg, der nedsaettes, hvis der ikke er indgaaet en aftale mellem parterne, informeres og hoeres om virksomhedens eller koncernens aktiviteter, saaledes at det kan vurdere en eventuel indvirkning paa arbejdstagernes interesser i mindst to forskellige medlemsstater, for saaledes at ivaerksaette formaalet med direktivet; virksomheden eller den kontrollerende virksomhed boer have pligt til at give arbejdstagerrepraesentanterne generelle oplysninger, som beroerer arbejdstagernes interesser, samt oplysninger, som mere specifikt vedroerer de aspekter ved virksomhedens eller koncernens aktiviteter, som beroerer arbejdstagernes interesser; det europaeiske samarbejdsudvalg boer kunne afgive udtalelse efter dette moede;

19) de repraesentanter, der er udpeget af arbejdstagerne, skal i god tid underrettes og hoeres om en raekke beslutninger, som er af afgoerende betydning for arbejdstagernes interesser;

20) saafremt en virksomheds eller, i forbindelse med en koncern, en kontrollerende virksomheds hovedkontor ligger uden for medlemsstaterne, boer det paahvile virksomhedens repraesentant paa en medlemsstats omraade, som eventuelt udpeges hertil, eller i mangel af en saadan, den bedrift eller kontrollerede virksomhed som beskaeftiger det stoerste antal arbejdstagere i medlemsstaterne, at gennemfoere direktivets krav om information og hoering af arbejdstagerne;

21) der boer gaelde en saerlig ordning for virksomheder og koncerner med bedrifter eller virksomheder i flere medlemsstater, hvor der allerede paa tidspunktet for direktivets gennemfoerelse findes en aftale, der gaelder for samtlige arbejdstagere, om information og hoering af arbejdstagerne paa tvaers af graenserne;

22) medlemsstaterne boer traeffe hensigtsmaessige foranstaltninger i tilfaelde af, at dette direktiv ikke efterkommes -

UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV

DEL I ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Formaal

1. Dette direktiv har til formaal at forbedre arbejdstagernes ret til at blive informeret og hoert i virksomheder, som omfatter bedrifter i flere medlemsstater (faellesskabsvirksomheder), og koncerner, som omfatter virksomheder i flere medlemsstater (faellesskabskoncerner).

2. Med henblik herpaa indfoeres der et europaeisk samarbejdsudvalg eller en informations- og hoeringsprocedure i alle faellesskabsvirksomheder og faellesskabskoncerner, naar der fremsaettes anmodning herom efter proceduren i artikel 5, stk. 1, med det formaal at informere og hoere arbejdstagerne paa de betingelser, paa den maade og med de virkninger, som fremgaar af dette direktiv.

3. Naar en faellesskabskoncern som defineret i artikel 2, litra c), omfatter en eller flere virksomheder eller koncerner, der er faellesskabsvirksomheder som defineret i artikel 2, litra a), eller c), skal der uanset stk. 2 i naevaerende direktiv nedsaettes et europaeisk samarbejdsudvalg paa koncernniveau, medmindre andet er bestemt i de i artikel 6 omhandlede aftaler.

4. Medmindre der er fastsat et bredere anvendelsesomraade i de i artikel 6 omhandlede aftaler, vedroerer de europaeiske samarbejdsudvalgs befoejelser og kompetenceomraader og omfanget af de procedurer med henblik paa information og hoering af arbejdstagerne, som indfoeres for at virkeliggoere det i stk. 1 omhandlede formaal, hvis der er tale om en faellesskabsvirksomhed, alle bedrifterne i medlemsstaterne og, hvis der er tale om en faellesskabskoncern, alle koncernens virksomheder i medlemsstaterne.

5. Medlemsstaterne kan fastsaette, at dette direktiv ikke gaelder for besaetningsmedlemmer i handelsflaaden.

Artikel 2

Definitioner

1. I dette direktiv forstaas ved:

a) »en virksomhed, der omfatter bedrifter i flere medlemsstater« (»en faellesskabsvirksomhed«): en virksomhed med mindst 1 000 ansatte i medlemsstaterne og med mindst 150 ansatte i hver af mindst to medlemsstater

b) »en koncern«: en gruppe omfattende en virksomhed, der udoever kontrol, og de af denne kontrollerede virksomheder

c) »en koncern, som omfatter virksomheder i flere medlemsstater« (»en faellesskabskoncern«): en koncern, der opfylder foelgende betingelser:

- den beskaeftiger mindst 1 000 arbejdstagere i medlemsstaterne

- den omfatter mindst to virksomheder i forskellige medlemsstater, og

- mindst én virksomhed beskaeftiger mindst 150 arbejdstagere i en medlemsstat, og en anden virksomhed beskaeftiger mindst 150 arbejdstagere i en anden medlemsstat

d) »arbejdstagerrepraesentanter«: repraesentanter for arbejdstagerne i henhold til national lovgivning og/eller praksis

e) »central ledelse«: den centrale ledelse for faellesskabsvirksomheden eller, hvis det drejer sig om en faellesskabskoncern, for den virksomhed, der udoever kontrol

f) »hoering«: udveksling af synspunkter og etablering af en dialog mellem arbejdstagerrepraesentanterne og den centrale ledelse eller ethvert andet, mere passende ledelsesniveau

g) »europaeisk samarbejdsudvalg«: det udvalg, der nedsaettes i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, og bestemmelserne i bilaget, med det formaal at informere og hoere arbejdstagerne

h) »saerligt forhandlingsorgan«: det organ, der nedsaettes i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, med henblik paa at foere forhandlinger med den centrale ledelse om nedsaettelse af et europaeisk samarbejdsudvalg eller indfoerelse af en informations- og hoeringsprocedure i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2.

2. Med henblik paa gennemfoerelsen af dette direktiv fastsaettes taersklerne for antallet af ansatte paa basis af det gennemsnitlige antal ansatte, herunder ansatte paa deltid, i de to foregaaende aar beregnet i henhold til national lovgivning og/eller praksis.

Artikel 3

Definition af »virksomhed, der udoever kontrol«

1. I dette direktiv forstaas ved »virksomhed, der udoever kontrol«: en virksomhed, der kan udoeve bestemmende indflydelse paa en anden virksomhed (»den kontrollerede virksomhed«), f.eks. i kraft af ejendomsret, finansiel deltagelse eller de regler, den er underlagt.

2. Medmindre det modsatte bevises, formodes bestemmende indflydelse godtgjort, naar en virksomhed, direkte eller indirekte, i relation til en anden virksomhed:

a) ejer stoerstedelen af virksomhedens tegnede kapital, eller

b) besidder flertallet af de stemmerettigheder, der er knyttet til de kapitalandele, som virksomheden har udstedt, eller

c) har ret til at udnaevne mere end halvdelen af medlemmerne af virksomhedens administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan.

3. For saa vidt angaar stk. 2 omfatter de rettigheder med hensyn til afstemming og udnaevnelse, der tilkommer den kontrollerende virksomhed, de rettigheder, der tilkommer enhver anden, kontrolleret, virksomhed eller enhver person eller ethvert organ, som optraeder i eget navn, men paa vegne af den kontrollerende virksomhed eller enhver anden, kontrolleret, virksomhed.

4. Uanset stk. 1 og 2 anses en virksomhed ikke for at vaere »en virksomhed, der udoever kontrol« i relation til en anden virksomhed, som den har andele i, hvis der er tale om et selskab som omhandlet i artikel 3, stk. 5, litra a) eller c), i Raadets forordning (EOEF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med virksomhedssammenslutninger (6).

5. Der udoeves ikke bestemmende indflydelse, naar der blot er tale om, at en person, der er befuldmaegtiget i henhold til en medlemsstats lovgivning om likvidation, konkurs, insolvens, betalingsstandsning, akkord eller anden lignende procedure, udfoerer sine opgaver.

6. Den lovgivning, der er afgoerende for, om en virksomhed er en »virksomhed, der udoever kontrol«, er lovgivningen i den medlemsstat, som virksomheden henhoerer under.

Hvis virksomheden ikke henhoerer under en medlemsstats lovgivning, anvendes lovgivningen i den medlemsstat, hvor virksomhedens befuldmaegtigede eller, i mangel af en saadan befuldmaegtiget, den centrale ledelse for den af koncernens virksomheder, der har det stoerste antal ansatte, befinder sig.

7. Hvis der i tilfaelde af lovkonflikt ved anvendelsen af stk. 2 er to eller flere virksomheder i en koncern, der opfylder et eller flere af kriterierne i samme stk. 2, vil den virksomhed, der opfylder kriteriet i litra c), blive anset for den virksomhed, der udoever kontrol, medmindre det bevises, at en anden virksomhed kan have bestemmede indflydelse.

DEL II INDFOERELSE AF ET EUROPAEISK SAMARBEJDSUDVALG ELLER EN PROCEDURE TIL INFORMATION OG HOERING AF ARBEJDSTAGERNE

Artikel 4

Ansvar for nedsaettelse af et europaeisk samarbejdsudvalg eller indfoerelse af en procedure til information og hoering af arbejdstagerne

1. Den centrale ledelse har ansvaret for at skabe de vilkaar og tilvejebringe de midler, der er noedvendige for nedsaettelse af et europaeisk samarbejdsudvalg eller indfoerelse af en informations- og hoeringsprocedure i faellesskabsvirksomheder og faellesskabskoncerner, som omhandlet i artikel 1, stk. 2.

2. Hvis den centrale ledelse ikke er beliggende i en medlemsstat, har repraesentanten for den centrale ledelse i en af medlemsstaterne, som eventuelt udpeges, det i stk. 1 naevnte ansvar.

Hvis en saadan repraesentant ikke findes, tilfalder dette ansvar ledelsen i den bedrift eller i den af koncernens virksomheder, der har det stoerste antal ansatte i en medlemsstat.

3. I henhold til dette direktiv anses repraesentanten eller repraesentanterne eller i mangel af saadanne den i artikel 2, andet afsnit, naevnte ledelse for at vaere den centrale ledelse.

Artikel 5

Saerligt forhandlingsorgan

1. Med henblik paa at virkeliggoere det i artikel 1, stk. 1, omhandlede formaal indleder den centrale ledelse forhandlinger om nedsaettelse af et europaeisk samarbejdsudvalg eller indfoerelse af en informations- og hoeringsprocedure paa eget initiativ eller paa skriftlig anmodning fra mindst 100 arbejdstagere eller deres repraesentanter i mindst to bedrifter eller virksomheder beliggende i mindst to forskellige medlemsstater.

2. Med henblik herpaa nedsaettes der et saerligt forhandlingsorgan efter foelgende retningslinjer:

a) Medlemstaterne bestemmer, hvordan medlemmerne af det saerlige forhandlingsorgan skal vaelges eller udpeges paa deres omraade.

Medlemsstaterne fastsaetter, at arbejdstagerne i virksomheder og/eller bedrifter, hvor der af aarsager, der ikke skyldes arbejdstagerne, ikke findes arbejdstagerrepraesentanter, har ret til selv at udpege eller vaelge medlemmer til det saerlige forhandlingsorgan.

Andet afsnit beroerer ikke national lovgivning og/eller praksis, som fastsaetter taerskler for oprettelse af et organ for arbejdstagerrepraesentation.

b) Det saerlige forhandlingsorgan skal bestaa af mindst tre og hoejst 17 medlemmer.

c) Ved valget eller udpegningen skal man sikre, at

- hver medlemsstat, hvor faellesskabsvirksomheden har en eller flere bedrifter, eller hvor faellesskabskoncernen har den kontrollerende virksomhed eller en eller flere kontrollerede virksomheder, er repraesenteret med et medlem

- yderligere medlemmer er repraesenteret i forhold til antallet af arbejdstagere, der er beskaeftiget i bedrifterne, den kontrollerende virksomhed eller de kontrollerede virksomheder i overensstemmelse med lovgivningen i den stat, hvor den centrale ledelse befinder sig.

d) Den centrale ledelse og de lokale ledelser underrettes om sammensaetningen af det saerlige forhandlingsorgan.

3. Det saerlige forhandlingsorgan har til opgave sammen med den centrale ledelse og ved skriftlig aftale at fastlaegge det europaeiske samarbejdsudvalgs virkefelt, sammensaetning, befoejelser og mandatperiode eller retningslinjerne for en procedure til information og hoering af arbejdstagerne.

4. Med henblik paa indgaaelse af en aftale, jf. artikel 6, skal den centrale ledelse indkalde til moede med det saerlige forhandlingsorgan. Den underretter de lokale ledelser herom.

Ved forhandlingerne kan det saerlige forhandlingsorgan bistaas af eksperter efter eget valg.

5. Det saerlige forhandlingsorgan kan med mindst to tredjedele af stemmerne beslutte ikke at indlede forhandlinger, jf. stk. 4, eller at afbryde forhandlinger, der allerede er paabegyndt.

En saadan beslutning standser proceduren med sigte paa at indgaa den aftale, der er omhandlet i artikel 6. Hvis der er taget en saadan beslutning, gaelder bestemmelserne i bilaget ikke.

En ny anmodning om at indkalde det saerlige forhandlingsorgan kan tidligst fremsaettes to aar efter, at ovennaevnte beslutning er taget, medmindre de beroerte parter fastsaetter en kortere frist.

6. Den centrale ledelse afholder udgifterne i forbindelse med de forhandlinger, der er omhandlet i stk. 3 og 4, i et saadant omfang, at det saerlige forhandlingsorgan kan udfoere sin opgave paa passende maade.

I overensstemmelse med dette princip kan medlemsstaterne fastsaette budgetregler for det saerlige forhandlingsorgans drift. De kan bl.a. fastsaette kun at daekke udgifterne til én ekspert.

Artikel 6

Indholdet af aftalen

1. Den centrale ledelse og det saerlige forhandlingsorgan skal forhandle i en samarbejdsvillig aand med henblik paa at naa til enighed om de naermere retningslinjer for gennemfoerelsen af den information og hoering af arbejdstagerne, som er omhandlet i artikel 1, stk. 1.

2. Uden at det i oevrigt beroerer parternes aftalefrihed, fastsaetter den i stk. 1 omhandlede aftale, der indgaas skriftligt mellem den centrale ledelse og det saerlige forhandlingsorgan, foelgende:

a) hvilke virksomheder der indgaar i den faellesskabskoncern eller hvilke bedrifter der indgaar i den faellesskabsvirksomhed, der er omfattet af aftalen

b) det europaeiske samarbejdsudvalgs sammensaetning, antallet af medlemmer, fordelingen af pladser, og mandatets varighed

c) det europaeiske samarbejdsudvalgs befoejelser samt proceduren for information og hoering heraf

d) stedet for samt hyppigheden og varigheden af det europaeiske samarbejdsudvalgs moeder

e) de finansielle og materielle midler, som stilles til raadighed for det europaeiske samarbejdsudvalg

f) aftalens varighed og genforhandlingsproceduren.

3. Den centrale ledelse og det saerlige forhandlingsorgan kan skriftligt vedtage at indfoere en eller flere informations- og hoeringsprocedurer i stedet for at nedsaette et europaeisk samarbejdsudvalg.

I aftalen fastlaegges retningslinjer for, hvorledes arbejdstagerrepraesentanterne har ret til at moedes for at udveksle synspunkter om de oplysninger, de modtager.

Disse oplysninger vedroerer navnlig graenseoverskridende spoergsmaal, der paavirker arbejdstagernes interesse i vaesentlig grad.

4. De i stk. 2 og 3 omhandlede aftaler er ikke - medmindre der traeffes anden bestemmelse - omfattet af de subsidiaere forskrifter i bilaget.

5. Naar der indgaas aftaler som omhandlet i stk. 2 og 3, traeffer det saerlige forhandlingsorgan afgoerelse med et flertal af medlemmernes stemmer.

Artikel 7

Subsidiaere forskrifter

1. For at sikre virkeliggoerelsen af formaalet i artikel 1, stk. 1, gaelder de subsidiaere forskrifter, der er fastsat i lovgivningen i den medlemsstat, hvor den centrale ledelse har saede

- naar den centrale ledelse og det saerlige forhandlingsorgan beslutter det, eller

- hvis den centrale ledelse naegter at indlede forhandlinger inden for en frist paa seks maaneder at regne fra den i artikel 5, stk. 1, omhandlede anmodning, eller

- hvis parterne ikke kan naa til enighed om den i artikel 6 omhandlede aftale i loebet af tre aar fra tidspunktet for den oprindelige anmodning, og det saerlige forhandlingsorgan ikke har truffet den beslutning, der er naevnt i artikel 5, stk. 5.

2. De i stk. 1 omhandlede subsidiaere forskrifter, som er fastsat i medlemsstaternes lovgivning, skal opfylde bestemmelserne i bilaget.

DEL III FORSKELLIGE BESTEMMELSER

Artikel 8

Fortrolige oplysninger

1. Medlemsstaterne bestemmer, at medlemmerne af det saerlige forhandlingsorgan og af det europaeiske samarbejdsudvalg samt de eksperter, som maatte bistaa dem, ikke maa videregive oplysninger, som de udtrykkeligt har modtaget som fortrolige oplysninger.

Det samme gaelder for arbejdstagerrepraesentanter ved en informations- og hoeringsprocedure.

Tavshedspligten gaelder ogsaa efter udloebet af deres mandat, uanset hvor de befinder sig.

2. Hver medlemsstat bestemmer, at den centrale ledelse, der befinder sig paa medlemsstatens omraade, i bestemte tilfaelde og paa de betingelser og inden for de graenser, der er fastsat i den nationale lovgivning, ikke er forpligtet til at videregive oplysninger, som er af en saadan art, at de ud fra objektive kriterier ville genere eller skade de paagaeldende virksomheder.

Den paagaeldende medlemsstat kan goere denne fritagelse betinget af en forudgaaende administrativ eller retlig tilladelse.

3. Hver medlemsstat kan fastsaette saerlige bestemmelser vedroerende den centrale ledelse for virksomheder, der er etableret paa dens omraade, og som direkte og hovedsagelig arbejder med et ideologisk sigte vedroerende information og ytringsfrihed.

Artikel 9

Det europaeiske samarbejdsudvalgs virke samt informations- og hoeringsproceduren

Den centrale ledelse og det europaeiske samarbejdsudvalg arbejder sammen i gensidig respekt for begge parters rettigheder og forpligtelser.

Det samme gaelder for samarbejdet mellem den centrale ledelse og arbejdstagerrepraesentanterne ved en informations- og hoeringsprocedure.

Artikel 10

Beskyttelse af arbejdstagerrepraesentanterne

Medlemmerne af det saerlige forhandlingsorgan, medlemmerne af det europaeiske samarbejdsudvalg og arbejdstagerrepraesentanterne nyder i forbindelse med varetagelsen af deres opgaver i henhold til artikel 6, stk. 3, samme beskyttelse og skal have lignende garantier, som arbejdstagerrepraesentanter har i henhold til national lovgivning og/eller praksis i beskaeftigelseslandet.

Dette gaelder isaer med hensyn til deltagelse i det saerlige forhandlingsorgans eller det europaeiske samarbejdsudvalgs moeder eller ethvert andet moede, der gennemfoeres i forbindelse med den i artikel 6, stk. 3, omhandlede aftale, og hvad angaar afloenning af de medlemmer, der er ansat i faellesskabsvirksomheden eller faellesskabskoncernen under noedvendigt fravaer i forbindelse med deres opgaver.

Artikel 11

Overholdelse af direktivet

1. Hver medlemsstat sikrer, at ledelsen i faellesskabvirksomheder og i virksomheder i en faellesskabskoncern beliggende paa medlemsstatens omraade og repraesentanterne for disse arbejdstagere eller, hvor det er relevant, arbejdstagerne selv opfylder forpligtelserne i henhold til dette direktiv, uanset om den centrale ledelse befinder sig paa medlemsstatens omraade.

2. Medlemsstaterne soerger for, at virksomhederne efter anmodning fra de parter, der beroeres af dette direktiv, giver oplysninger om det gennemsnitlige antal ansatte, jf. artikel 2, stk. 1, litra a) og c).

3. Medlemsstaterne soerger for adgang til at traeffe passende foranstaltninger, hvis direktivet ikke efterkommes; de soerger isaer for, at der findes administrative eller retlige procedurer, hvorved opfyldelsen af pligterne i henhold til dette direktiv kan haandhaeves.

4. Naar medlemsstaterne anvender artikel 8, skal de indfoere administrative eller retlige klageprocedurer, som arbejdstagerrepraesentanterne kan anvende, naar den centrale ledelse paalaegger tavshedspligt eller ikke udleverer oplysninger i henhold til artikel 8.

Disse procedurer kan omfatte procedurer, der har til formaal at sikre de paagaeldende oplysningers fortrolighed.

Artikel 12

Forbindelsen mellem dette direktiv og andre bestemmelser

1. Dette direktiv beroerer ikke foranstaltninger i henhold til Raadets direktiv 75/129/EOEF af 17. februar 1975 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivninger vedroerende kollektive afskedigelser (7), og Raadets direktiv 77/187/EOEF af 14. februar 1977 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overfoersel af virksomheder, bedrifter eller dele af bedrifter (8).

2. Dette direktiv begraenser ikke arbejdstagernes ret til information og hoering i henhold til national ret.

Artikel 13

Gaeldende aftaler

1. Faellesskabsvirksomheder og faellesskabskoncerner er ikke underlagt de forpligtelser, der er fastsat i dette direktiv, saafremt der allerede paa den i artikel 14, stk. 1, fastsatte dato for gennemfoerelsen af dette direktiv i de nationale lovgivninger eller paa en tidligere dato findes en aftale, der gaelder for samtlige arbejdstagere, om information og hoering af arbejdstagerne paa tvaers af graenserne, jf. dog stk. 2.

2. Naar de i stk. 1 naevnte aftaler udloeber, kan parterne i faellesskab traeffe bestemmelse om at viderefoere dem.

Hvis de ikke viderefoeres, gaelder bestemmelserne i dette direktiv.

Artikel 14

Afsluttende bestemmelser

1. Medlemsstaterne vedtager de noedvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv senest den . . . (9*) eller sikrer sig senest paa denne dato, at arbejdsmarkedets parter fastsaetter de noedvendige bestemmelser ved overenskomst, idet medlemsstaterne skal traeffe alle noedvendige foranstaltninger til, at de til enhver tid kan garantere de med dette direktiv tilstraebte resultater. De underretter straks Kommissionen herom.

2. Naar medlemsstaterne vedtager de i stk. 1 omhandlede love og administrative bestemmelser, henvises der deri til dette direktiv eller de ledsages ved offentliggoerelsen af en saadan henvisning. De naermere regler for denne henvisning fastsaettes af medlemsstaterne.

Artikel 15

Revision foretaget af Kommissionen

Senest den . . . (10**) foretager Kommissionen i samraad med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter paa europaeisk plan en revision af gennemfoerelsesbestemmelserne til dette direktiv og undersoeger herved isaer, om taersklerne for antallet af ansatte er passende, med henblik paa om noedvendigt at forelaegge Raadet aendringsforslag.

Artikel 16

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i . . .

Paa Raadets vegne

Formand

(1) EFT nr. C 135 af 18. 5. 1994, s. 8.

(2) Udtalelse afgivet den 1. juni 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).

(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 4. maj 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende). Raadets faelles holdning af . . . (endnu ikke offentliggjort i Tidende). Europa-Parlamentets afgoerelse af . . . (endnu ikke offentliggjort i Tidende).

(4) EFT nr. C 39 af 15. 2. 1991, s. 10.

(5) EFT nr. C 336 af 31. 12. 1991, s. 11.

(6) EFT nr. L 395 af 30. 12. 1989, s.1.

(7) EFT nr. L 48 af 22. 2. 1975, s. 29. Direktivet er aendret ved direktiv 92/56/EOEF (EFT nr. L 245 af 26. 8. 1992, s. 3).

(8) EFT nr. L 61 af 5. 3. 1977, s. 26.

(9*) To aar efter vedtagelsen af dette direktiv.

(10**) Seks aar efter vedtagelsen af dette direktiv.

BILAG

SUBSIDIAERE FORSKRIFTER, jf. direktivets artikel 7

1. For at virkeliggoere formaalet i direktivets artikel 1, stk. 1, indfoeres der et europaeisk samarbejdsudvalg, hvis sammensaetning og befoejelser defineres saaledes:

a) Det europaeiske samarbejdsudvalg har kun kompetence med hensyn til information og hoering om spoergsmaal, der vedroerer hele faellesskabsvirksomheden eller hele faellesskabskoncernen eller mindst to bedrifter eller virksomheder i koncernen, der er beliggende i forskellige medlemsstater.

For de virksomheder eller koncerner, der er omhandlet i direktivets artikel 4, stk. 2, har et europaeisk samarbejdsudvalg kun kompetence i spoergsmaal vedroerende alle de bedrifter eller alle de virksomheder i koncernen, der er beliggende i Faellesskabet, eller vedroerende mindst to af de bedrifter eller virksomheder i koncernen, der er beliggende i forskellige medlemsstater.

b) Det europaeiske samarbejdsudvalg bestaar af arbejdstagere fra faellesskabsvirksomheden eller faellesskabskoncernen, som vaelges eller udpeges af deres midte af arbejdstagerrepraesentanterne eller i mangel heraf af alle arbejdstagerne.

Medlemmerne af det europaeiske samarbejdsudvalg vaelges eller udpeges i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis.

c) Det europaeiske samarbejdsudvalg skal bestaa af mindst tre og hoejst 30 medlemmer.

Hvis dets stoerrelse berettiger hertil, vaelger det af sin midte et snaevert udvalg, der hoejst maa bestaa af tre medlemmer.

Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

d) Ved valget eller udpegningen af medlemmerne af det europaeiske samarbejdsudvalg gaelder foelgende:

- der skal vaere et medlem for hver medlemsstat, hvor faellesskabsvirksomheden har en eller flere bedrifter, eller hvor faellesskabskoncernen har enten den kontrollerende virksomhed eller en eller flere kontrollerede virksomheder

- derefter vaelges eller udpeges yderligere medlemmer i forhold til antallet af arbejdstagere i bedrifterne, den kontrollerende virksomhed eller de kontrollerede virksomheder som fastsat i lovgivningen i den stat, paa hvis omraade den centrale ledelse befinder sig.

e) Den centrale ledelse eller ethvert andet, mere passende ledelsesniveau orienteres om sammensaetningen af det europaeiske samarbejdsudvalg.

f) Fire aar efter indfoerelsen af det europaeiske samarbejdsudvalg skal dette overveje, hvorvidt der er behov for at indlede forhandlinger med henblik paa indgaaelsen af den i direktivets artikel 6 omhandlede aftale, eller om de subsidiaere bestemmelser, der er vedtaget i overensstemmelse med dette bilag, skal opretholdes.

Direktivets artikel 6 og 7 finder tilsvarende anvendelse, hvis det besluttes at forhandle en aftale i overensstemmelse med artikel 6, og udtrykket »det saerlige forhandlingsorgan« erstattes da med udtrykket »det europaeiske samarbejdsudvalg«.

2. Det europaeiske samarbejdsudvalg har krav paa at moedes med den centrale ledelse én gang om aaret for paa grundlag af en rapport udarbejdet af den centrale ledelse at blive informeret og hoert om udviklingen i faellesskabsvirksomhedens eller faellesskabskoncernens aktiviteter samt dennes fremtidsperspektiver. De lokale ledelser underrettes herom.

Moedet skal isaer vedroere virksomhedens eller koncernens struktur, dens oekonomiske og finansielle situation, den forventede udvikling for saa vidt angaar dens aktiviteter, produktion og salg, beskaeftigelsessituation og dennes sandsynlige udvikling, investeringer, vaesentlige aendringer i virksomhedens eller koncernens organisation, indfoerelsen af nye arbejdsmetoder eller produktionsprocesser, produktionsoverfoersler, fusioner, stoerrelsesmaessig reduktion eller lukning af virksomheder, bedrifter eller vaesentlige dele heraf og kollektive afskedigelser.

3. I tilfaelde af helt usaedvanlige omstaendigheder, der paavirker arbejdstagernes interesser i vaesentlig grad, navnlig flytning, lukning af virksomheder eller bedrifter eller kollektive afskedigelser, har det snaevre udvalg, eller hvis et saadant ikke findes, det europaeiske samarbejdsudvalg, krav paa at blive orienteret. Det har efter anmodning krav paa at moedes med den centrale ledelse eller ethvert andet, mere passende ledelsesniveau i faellesskabsvirksomheden eller faellesskabskoncernen, saafremt dette ledelsesniveau har kompetence til selvstaendigt at traeffe afgoerelse med henblik paa at blive informeret og hoert om foranstaltninger, der i vaesentlig grad beroerer arbejdstagernes interesser.

I moedet med det snaevre udvalg kan de medlemmer af det europaeiske samarbejdsudvalg, der er valgt eller udpeget af de bedrifter og/eller virksomheder, der er direkte beroert af de planlagte foranstaltninger ligeledes deltage.

Dette informations- og hoeringsmoede skal finde sted saa hurtigt som muligt paa grundlag af en rapport fra den centrale ledelse eller ethvert andet passende ledelsesniveau i faellesskabsvirksomheden eller faellesskabskoncernen; det europaeiske samarbejdsudvalg kan fremsaette en udtalelse om rapporten efter moedet eller inden for en rimelig frist.

Afholdelsen af dette moede beroerer ikke den centrale ledelses befoejelser.

4. Medlemsstaterne kan fastsaette regler for formandskabet for informations- og hoeringsmoederne.

Forud for moeder med den centrale ledelse har det europaeiske samarbejdsudvalg eller det snaevre udvalg, eventuelt i den i punkt 3, andet afsnit, naevnte udvidede sammensaetning, lov til at holde moede, uden at den paagaeldende ledelse er til stede.

5. Med forbehold af direktivets artikel 8 informerer medlemmerne af det europaeiske samarbejdsudvalg arbejdstagerrepraesentanterne paa bedrifts- eller virksomhedsniveau eller, i mangel af saadanne repraesentanter, samtlige arbejdstagere om indholdet og resultatet af den informations- og hoeringsprocedure, der er ivaerksat i overensstemmelse med bestemmelserne i dette bilag.

6. Det europaeiske samarbejdsudvalg eller det snaevre udvalg kan lade sig bistaa af eksperter efter eget valg, hvis dette er noedvendigt for, at det kan udfoere sine opgaver.

7. Det europaeiske samarbejdsudvalgs driftsudgifter afholdes af den centrale ledelse.

Den paagaeldende centrale ledelse skal stille tilstraekkelige oekonomiske og materielle midler til raadighed for medlemmerne af det europaeiske samarbejdsudvalg, saaledes at de kan varetage deres opgaver paa passende maade.

Den centrale ledelse afholder specielt udgifterne til tilrettelaeggelse af moederne og tolkning, opholds- og rejseudgifter for medlemmerne af det europaeiske samarbejdsudvalg og forretningsudvalget, medmindre andet er aftalt.

Medlemsstaterne kan, under overholdelse af disse principper, fastsaette budgetregler for det europaeiske samarbejdsudvalgs drift. De kan bl.a. fastsaette, at kun udgifterne til én ekspert daekkes.

RAADETS BEGRUNDELSE

I. Indledning

1. Den 27. april 1994 forelagde Kommissionen et forslag paa grundlag af artikel 2, stk. 2, i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken, der er knyttet til protokollen (nr. 14) om social- og arbejdsmarkedspolitikken, der er knyttet til EF-traktaten; forslaget vedroerer indfoerelse af europaeiske samarbejdsudvalg eller en procedure i faellesskabsvirksomheder og faellesskabskoncerner med henblik paa at informere og hoere arbejdstagerne.

Forslaget bygger paa kompromisteksten, som der var bred enighed om paa samlingen i Raadet (arbejds- og socialministrene) den 12. oktober 1993.

2. Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg afgav deres udtalelse henholdsvis den 4. maj og den 1. juni 1994.

Paa baggrund af disse udtalelser fremsatte Kommissionen et aendret forslag den 3. juni 1994.

3. Den 18. juli 1994 vedtog Raadet sin faelles holdning i overensstemmelse med traktatens artikel 189 C.

II. Maal

Ifoelge det paataenkte direktiv skal der efter aftale mellem den centrale ledelse og et saerligt forhandlingsorgan indfoeres europaeiske samarbejdsudvalg eller en procedure i hver faellesskabsvirksomhed med henblik paa at informere og hoere arbejdstagerne (en virksomhed med mindst 1 000 arbejdstagere i medlemsstaterne og med mindst 150 arbejdstagere i hver af mindst to medlemsstater) samt i hver faellesskabskoncern, for saaledes at udbygge arbejdstagernes ret til at blive informeret og hoert.

III. Analyse af den faelles holdning

1. Vigtigste aendringer i forhold til Kommissionens forslag

a) Redaktionelle aendringer

Den faelles holdning omfatter en raekke redaktionelle aendringer, der skal goere tekstens raekkevidde klarere.

Raadet har navnlig ved tillaeg til artikel 1, 2 og 4 til 7 samt til bilaget punkt 1 lagt vaegt paa at praecisere, at det paataenkte direktiv kun omfatter den information og hoering af arbejdstagere, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken.

Desuden foretrak Raadet at holde sig til det almindeligt kendte udtryk »europaeisk samarbejdsudvalg« og ikke »europaeisk udvalg«.

b) Andre aendringer

Raadet foretog foelgende andre aendringer i teksten:

Artikel 1, stk. 5 (ny)

Efter den nye bestemmelse kan medlemsstaterne fastsaette, at direktivet ikke gaelder for besaetningsmedlemmer i handelsflaaden.

Denne bestemmelse gaar tilbage til den af Kommissionen foreslaaede artikel 2, stk. 3, samt til et tillaeg til artikel 4, der blev aftalt paa samlingen i Raadet den 12. oktober 1993.

Artikel 2, stk. 1, litra a) og litra c), tredje led

I den faelles holdning forhoejes den anden taerskel vedroerende antallet af ansatte arbejdstagere - et element, der indgaar i definitionen af faellesskabsvirksomheder og faellesskabskoncerner - fra 100 til 150 arbejdstagere.

Tallet 150 svarer til de fleste delegationers oenske og figurerer allerede i kompromisteksten af 12. oktober 1993.

Artikel 5, stk. 6, andet afsnit, og bilaget punkt 7, tredje afsnit

Kommissionen foreslog, at det saerlige forhandlingsorgan og det europaeiske samarbejdsudvalg kan bistaas af eksperter, som det selv vaelger (artikel 5, stk. 4, ander afsnit, og bilaget punk 6).

For at forlige arbejdstagerrepraesentanternes interesse i at anvende eksperter, som de selv vaelger, og virksomhedernes interesse i at undgaa store omkostninger kan medlemsstaterne ifoelge den faelles holdning fastsaette budgetregler for det saerlige forhandlingsorgans og det europaeiske samarbejdsudvalgs drift, idet de bl.a. kan fastsaette kun at daekke udgifterne til én ekspert.

Artikel 7, stk. 1

I den faelles holdning forhoejes det tidsrum for forhandling mellem den centrale ledelse og det saerlige forhandlingsorgan, der er fastsat for at naa til enighed om den i artikel 6 omhandlede aftale, fra to til tre aar.

Raadet mente, at man ved at forlaenge tidsrummet kunne fremme indgaaelsen af en saadan aftale.

Artikel 8, stk. 3 (ny)

Efter den nye bestemmelse kan medlemsstaterne fastsaette saerlige bestemmelser vedroerende den centrale ledelse for virksomheder, der er etableret paa deres omraade, og som direkte og hovedsagelig arbejder med et ideologisk sigte vedroerende information og ytringsfrihed.

Denne bestemmelse, der har begraenset raekkevidde, indgik allerede i kompromisteksten af 12. oktober 1993.

Artikel 11, stk. 4, andet afsnit

Kommissionen foreslog i artikel 11, stk. 4, foerste afsnit, at medlemsstaterne, naar de anvender artikel 8 vedroerende fortrolige oplysninger, skal indfoere administrative eller retlige klageprocedurer, som arbejdstagerrepraesentanterne kan anvende, naar den centrale ledelse paalaegger tavshedspligt eller ikke udleverer oplysninger i henhold til samme artikel 8.

I denne nye bestemmelse praeciseres det, at disse procedurer kan omfatte bestemmelser, der har til formaal at sikre de paagaeldende oplysningers fortrolighed.

Artikel 12, stk. 3 (udgaar)

Kommissionen foreslog, at dette direktiv ikke beroerer medlemsstaternes ret til at anvende eller indfoere love eller administrative bestemmelser, som er mere fordelagtige for arbejdstagerne, eller til at tillade eller fremme anvendelse af kollektive overenskomster, der er mere fordelagtige for arbejdstagerne.

Raadet fandt det ikke hensigtsmaessigt at bibeholde det foreslaaede stk. 3 i direktivet.

Artikel 15

I den faelles holdning afkortes det tidsrum, der er fastsat til Kommissionens revision af gennemfoerelsesbestemmelserne til direktivet, fra syv til seks aar (og ikke til fem aar som oensket af Europa-Parlamentet).

Raadet mente, at Kommissionen boer kunne foretage en fuldstaendig analyse af direktivets gennemfoerelse inden for det valgte tidsrum.

Bilaget punkt 1, litra c)

I den faelles holdning reduceres det antal medlemmer, som det snaevre udvalg (tidligere »forretningsudvalget«) hoejst maa bestaa af, fra fem til tre medlemmer.

Denne aendring er en foelge af det nye andet afsnit i bilagets punkt 3, hvorefter de medlemmer af det europaeiske samarbejdsudvalg, der er valgt eller udpeget af de bedrifter og/eller virksomheder, der er direkte beroert af foranstaltninger af betydning for arbejdstagernes interesser, kan deltage i moedet med det snaevre udvalg.

Bilaget punkt 4, foerste afsnit (nyt)

Ifoelge den faelles holdning kan medlemsstaterne fastsaette regler for formandskabet for informations- og hoeringsmoederne.

Denne mulighed boer kunne goere det lettere at tilpasse det planlagte direktivs bestemmelser til de forskellige nationale systemer.

2. AEndringsforslag fremsat af Europa-Parlamentet

a) AEndringsforslag, accepteret af Kommissionen

Kommissionen har i sit aendrede forslag accepteret Europa-Parlamentets aendringsforslag nr. 1, 7, 12, 45, 20, 24, 29 og 47.

Raadet stillede sig generelt positivt til disse aendringer.

Det overtog aendringsforslag nr. 1, 12, 45 (delvis) og nr. 24 og 47 (med en redaktionel aendring).

Det fandt det ikke laengere noedvendigt at foelge aendringsforslag nr. 20 i betragtning af den ovenfor i punkt 1, litra b), skitserede loesning med hensyn til bilaget punkt 1, litra c).

Det tog for saa vidt angaar aendringsforslag nr. 7 hensyn til definitionen i artikel 2, stk. 1, litra d).

Raadet fulgte ikke aendringsforslag nr. 29 i betragtning af alle de forskellige elementer i bilagets punkt 3.

b) AEndringsforslag, som Kommissionen ikke accepterede

Raadet kunne ikke imoedekomme aendringsforslag nr. 39 og 48 vedroerende det paataenkte direktivs kvantitative taerskler og anvendelsesomraade.

Det kunne heller ikke imoedekomme aendringsforslag nr. 6 og 10, hvorefter anvendelsen af bilages bestemmelser goeres obligatorisk i tilfaelde af enighed mellem arbejdsmarkedets parter.

Desuden afholdt det sig fra at gribe ind i procedurerne for valg eller udpegelse af arbejdstagerrepraesentanter eller i procedurerne for fastlaeggelse af deres holdning (jf. aendringsforslag nr. 51, 35, 52, 21 og 26), idet det mente, at medlemsstaterne skal have et passende spillerum paa omraadet.

Endelig vedtog Raadet ikke de oevrige aendringsforslag, som Europa-Parlamentet havde foreslaaet, og som Kommissionen ikke havde accepteret (nr. 43, 8, 9, 33, 44, 14, 16, 18, 22, 34, 25 og 46).

IV. Konklusioner

Efter Raadets opfattelse er den faelles holdning en tekst, der er velafbalanceret og tilpasset arbejdstagernes behov for at blive informeret og hoert i faellesskabsvirksomheder og faellesskabskoncerner.

Den faelles holdning er velafbalanceret, fordi

- man i de valgte loesninger forsoeger at tilgodese alle de beroerte parters, og isaer Faellesskabets arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationers synspunkter

- teksten, der vedroerer et politisk meget foelsomt emne, er et kompromis, der er acceptabelt for medlemsstaterne, samtidig med at de vaesentlige elementer i kommissionsforslaget bibeholdes.

Den faelles holdning er en tekst, der er tilpasset behovene, fordi den indeholder klare maal og enkle og effektive gennemfoerelsesbestemmelser.

Under overholdelse af subsidiaritetsprincippet overlades der medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter tilstraekkeligt spillerum til, at de kan soege og finde de bedst egnede loesninger.