EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 23.7.2021 COM(2021) 432 final BERETNING FRA KOMMISSIONEN TILSYN MED ANVENDELSEN AF EU-RETTEN

















Årsberetning for 2020 {SWD(2021) 212 final}



Forord I.Gennemførelse og håndhævelse af EU-retten under en pandemi II.Den europæiske grønne pagt Ren energi og gennemførelse af Parisaftalen om klimaændringer Bæredygtig transport Bevarelse af fiskeressourcerne og maritim fysisk planlægning Bæredygtigt landbrug Sundhed og fødevaresikkerhed III.Et Europa klar til den digitale tidsalder Teknologi, der tjener alle Digital inklusion for et bedre EU-samfund Styrkelse af cybersikkerhed og beskyttelse mod cybertrusler Et åbent, demokratisk og bæredygtigt digitalt samfund Digitale transportsystemer Gennemsigtighed i oplysninger om virksomheder IV.En økonomi, der tjener alle Arbejdsvilkår Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen Arbejdskraftens mobilitet

Koordinering af den sociale sikring Fri bevægelighed for varer Bekæmpelse af hvidvask af penge og af finansiering af terrorisme Detailbetalinger Virksomhedsledelse og gennemsigtighed Indirekte beskatning Direkte beskatning Konkurrence Mobilitet og transport Det indre energimarked Energisikkerhed Gennemførelse af Euratoms regler V.Fremme af vores europæiske levevis Retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder Fri bevægelighed for personer Lighed og ikke-forskelsbehandling Racisme og fremmedhad, herunder ulovlig hadefuld tale Forbrugerrettigheder Bedre beskyttelse af personoplysninger Retligt samarbejde og individuelle garantier på det strafferetlige område

Sikkerhed Ny pagt om migration og asyl Forord Nærværende rapport beskriver Kommissionens arbejde med at sikre korrekt gennemførelse og anvendelse af EU-retten i hele 2020, som var et år, hvor Europa og verden blev hårdt ramt af covid-19-pandemien. Som du vil se, fortsatte vores indsats ufortrødent, og vi har truffet foranstaltninger på alle områder, lige fra miljøbeskyttelse, fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser til sikring af beskyttelsen af borgernes rettigheder. Pandemien havde også en indvirkning på vores håndhævelsesarbejde: Kommissionen brugte sine beføjelser som traktaternes vogter til at dæmme op for virkningerne af de oprindelige og naturlige instinkter til selvbeskyttelse, som vi ser i vores medlemsstater. Vores indsats var rettet mod at sikre, at de nationale foranstaltninger stod i et rimeligt forhold til sundhedsrisiciene, og at de ikke forårsagede nogen varig skade på rettigheder, frihedsrettigheder og eksistensgrundlag for mennesker og virksomheder i hele EU. De sager, der beskrives i rapporten, er ofte ikke lette — de fører ofte til politiske og følsomme drøftelser i medlemsstaterne — men vi fortsætter dem, fordi det er det rigtige at gøre. Dette er også vigtigt for vores fremtidige arbejde: For eksempel er en fuldstændig og korrekt anvendelse af de miljøregler, der allerede findes i vores Union, nøglen til succes for den europæiske grønne pagt, som er det helt centrale element i vores genopretningsplan efter pandemien. Og i krisetider er vi nødt til at være ekstra årvågne over for, at de grundlæggende rettigheder og værdier, som vi deler, ikke pludselig kan forhandles eller opfattes som en luksus, der kan lægges til side eller begrænses, når situationen bliver vanskelig. Vores Union bygger på fælles værdier og retsstatsprincippet. Disse værdier er i realiteten selve hjørnestenen i vores Union, og de er forankret i vores traktater og love. Europæerne er forskellige, og det er noget, der skal værdsættes, ikke stigmatiseres. Det er vores fælles regler og delte værdier, der forener os. Det er min dybe overbevisning, at samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne er den bedste måde at sikre, at disse regler og værdier til enhver tid overholdes. Det glæder mig at kunne konstatere, at dette for det meste fungerer godt: En rettidig og korrekt gennemførelse af de aftalte regler har en stærk og positiv indvirkning på menneskers liv. Men i de tilfælde, hvor gennemførelsen mangler, afhænger denne indvirkning i høj grad af Kommissionens brug af håndhævelsesbeføjelser. Vi er måske ikke enige om alle aspekter af en bestemt lov, men vi skal være enige om at respektere loven, dommene fra de uafhængige domstole, som afgør vores tvister, og vi skal være enige om, at EU-retten har forrang. Traktatbrudsprocedurer er fortsat en sidste udvej. Hvis det viser sig nødvendigt, kan og vil Kommissionen ikke tøve med at benytte denne mulighed for at sikre, at det, der aftales i Bruxelles og nedfældes i lovgivningen, rent faktisk finder vej til almindelige borgeres liv, uanset hvor de bor i EU. Formand for Europa-Kommissionen Ursula von der Leyen



I.Gennemførelse og håndhævelse af EU-retten under en pandemi Europa-Kommissionen samarbejder med medlemsstaterne om at omsætte, anvende og gennemføre EU-retten korrekt og rettidigt. Covid-19-pandemien havde en særlig indvirkning på dette arbejde. Den lagde et alvorligt pres på medlemsstaternes forvaltninger, navnlig i første halvdel af året, og havde en klar indvirkning på deres evne til at gennemføre EU-retten fuldt ud og rettidigt. Som følge heraf har Kommissionen undersøgt, hvordan man kan lette medlemsstaternes byrde i forbindelse med traktatbrudsprocedurer. Men Kommissionen gjorde det også klart, at det ville være forkert helt at suspendere dens håndhævelsesaktiviteter. Den har altid understreget, at en korrekt anvendelse af EU-retten er altafgørende, selv i krisetider. I forbindelse med denne pandemi viste det sig f.eks., at et velfungerende indre marked var afgørende for at holde de vigtigste forsyningskæder intakte, forsyne butikkerne med fødevarer og sikre, at sundhedstjenesterne modtog de medicinske forsyninger, de havde brug for. For at hjælpe medlemsstaterne med at navigere gennem covid-19-pandemien udsendte Kommissionen en række særlige vejledninger på tværs af de forskellige politikområder, herunder EU's nødhjælp i forbindelse med grænseoverskridende sundhedssamarbejde, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, passagerrettigheder, luftfartssikkerhed eller en koordineret økonomisk reaktion på udbruddet. Som led i de nationale reaktioner på pandemien indførte mange medlemsstater ensidigt eksportrestriktioner for lægemidler, beskyttelsesudstyr og andre covid-19-relevante produkter, navnlig mellem marts og maj. Efterfølgende indførte nogle også andre restriktioner for at støtte indenlandske producenter, f.eks. i fødevaresektoren. Sådanne foranstaltninger forstyrrer i høj grad forsyningskæderne og øger manglen på vigtige produkter. Navnlig i første halvdel af 2020 var der en reel risiko for en dominoeffekt blandt de medlemsstater, der følte sig nødsaget til at vedtage lignende protektionistiske foranstaltninger. Kommissionen indledte og videreførte en traktatbrudssag mod Bulgarien for at forpligte detailhandlere til at tilbyde særskilt eksponering og salgsplads for indenlandske fødevarer, såsom mælk, fisk, fersk kød og æg, honning, frugt og grøntsager, og til at købe 90 % af mælken og mejeriprodukterne fra indenlandske producenter. I nogle tilfælde behandlede Kommissionen restriktioner, der blev indført som reaktion på pandemien, med hastesager om traktatbrudsprocedurer. Den holdt desuden hyppige møder med medlemsstaterne for at udveksle synspunkter om de skadelige virkninger af sådanne begrænsninger for den frie bevægelighed for varer, f.eks. inden for rammerne af taskforcen for håndhævelse af reglerne for det indre marked . Taskforcen, der blev oprettet i april 2020, spiller en vigtig formidlende rolle som et forum på højt plan, hvor Kommissionens tjenestegrene og medlemsstaterne arbejder sammen om at vurdere den nationale lovgivnings overensstemmelse med reglerne for det indre marked, og hvor de drøfter de mest presserende hindringer for det indre marked og tværgående håndhævelsesspørgsmål. Kommissionen kontaktede og overtalte også medlemsstaterne til at undgå at vedtage eller ophæve nationale love, der begrænser den frie bevægelighed for covid-relevante lægemidler og medicinsk udstyr i det indre marked. Fri bevægelighed giver også borgerne mulighed for at rejse. I årenes løb er der blevet vedtaget en række retsakter for at sikre et højt beskyttelsesniveau for passagerrettigheder i Europa for alle transportformer. Under pandemien har Kommissionen konsekvent gjort det klart, at passagerrettigheder fortsat gælder, og at nationale foranstaltninger til støtte for rejsebranchen ikke bør berøre disse rettigheder. Efter at have mindet medlemsstaterne om de rejsendes rettigheder i henhold til pakkerejsedirektivet i henstillingen af 13. maj 2020 indledte Kommissionen traktatbrudsprocedurer mod 11 medlemsstater, der havde afveget fra direktivet. De fleste sager blev afsluttet, fordi de nationale foranstaltninger blev ændret eller var udløbet. Ved udgangen af 2020 var det kun sagerne mod Bulgarien , Kroatien , Litauen og Slovakiet , der stadig var åbne. På samme måde er rejsearrangører i henhold til pakkerejsedirektivet forpligtet til at refundere forudbetalinger inden for 14 dage, hvis rejser aflyses på grund af uundgåelige og ekstraordinære omstændigheder. Efter covid-19-udbruddet modtog mange rejsende imidlertid ikke refusion i overensstemmelse med direktivet, da flere medlemsstater vedtog nationale regler, der gav arrangører af pakkerejser mulighed for at udsætte refusionen eller udstede obligatoriske værdikuponer i stedet.



II.Den europæiske grønne pagt "Jeg er blevet inspireret af den lidenskab, overbevisning og energi, som de millioner af unge mennesker, der lader deres stemme blive hørt i vores gader og i vores hjerter, har udvist. Det er vores generationsmæssige pligt at skabe resultater for dem." Formand Ursula von der Leyen i de politiske retningslinjer Klimaændringer og belastning af miljøet udgør en eksistentiel trussel mod Europa og hele verden. Den europæiske grønne pagt er Kommissionens plan for at gøre EU's økonomi bæredygtig. Vi kan gøre det ved at vende klima- og miljøudfordringerne til muligheder og gøre omstillingen retfærdig og inkluderende for alle. Beskyttelse af biodiversitet

Kommissionen indledte en traktatbrudsprocedure mod Italien, Portugal og Det Forenede Kongerige for manglende forelæggelse af deres rapporter om gennemførelsen af deres nationale politikrammer for infrastruktur for alternative brændstoffer. Ved årets udgang var sagerne mod Italien og Portugal stadig åbne. Direktivet om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer kræver, at medlemsstaterne udvikler nationale politikrammer for udvikling af offentligt tilgængelige tankstationer og ladestandere til køretøjer og fartøjer, der anvender alternative brændstoffer. Direktivet har til formål at forbedre koordineringen i forbindelse med udviklingen af den nødvendige infrastruktur og skabe den sikkerhed på lang sigt, der er nødvendig for at investere i teknologien for disse brændstoffer og de køretøjer, der skal anvende dem. Intelligente transportsystemer er afgørende for at øge sikkerheden og tackle Europas voksende problemer med emissioner og trængsel. De kan gøre transporten sikrere, mere effektiv og mere bæredygtig ved at anvende forskellige informations- og kommunikationsteknologier på alle former for passager- og godstransport. Desuden kan integration af eksisterende teknologier skabe nye tjenester. Kommissionen indledte traktatbrudsprocedurer mod 11 medlemsstater for manglende korrekt anvendelse af de bestemmelser, der blev vedtaget som supplement til direktivet om intelligente transportsystemer . Disse bestemmelser vedrører aspekter som adgang til trafiksikkerhedsrelaterede trafikdata , trafikinformation i realtid , multimodal rejseinformation i hele EU og adgang til sikker parkering for lastbiler . Sikkerhed er også et centralt element i forbindelse med fremme af jernbanetransport som et alternativ til mere forurenende transportformer. Kommissionen har derfor behandlet spørgsmål vedrørende jernbanesikkerhedskapaciteten ved at indlede en traktatbrudsprocedure mod Portugal på grund af konstaterede mangler. Disse omfatter tilsynet med sikkerhedsstyringssystemer, der drives af jernbanevirksomheder og infrastrukturforvaltere, opfølgningen på sikkerhedsanbefalinger fra undersøgelsesorganer og den organisatoriske kapacitet hos Portugals nationale sikkerhedsmyndighed. Bevarelse af fiskeressourcerne og maritim fysisk planlægning For at imødegå de dobbelte udfordringer i forbindelse med klimaændringer og tab af biodiversitet er et af målene med den europæiske grønne pagt at fremme og forbedre beskyttelsen og genoprettelsen af naturlige økosystemer og bæredygtig anvendelse af ressourcer. Samtidig er hovedformålet med den fælles fiskeripolitik at sikre, at fiskeri- og akvakultursektorerne er miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtige. Dette mål bør nås ved at bringe fiskebestandene op på et sundt niveau i alle EU's have og ved at opretholde et sundt niveau, hvor dette opnås. Det er derfor vigtigt at gennemføre foranstaltninger til bevarelse af bestande, begrænsning af fiskerflådens kapacitet og begrænsning af fangster og fiskeriaktiviteter. For at sikre en korrekt og fuldstændig gennemførelse af disse foranstaltninger er det afgørende med en passende og effektiv fiskerikontrolordning. Kommissionen indledte traktatbrudsprocedurer mod Belgien og Nederlandene vedrørende vejning og registrering af fangster. Korrekt kontrol er afgørende for at sikre, at fangstopgørelsesdokumenterne er nøjagtige, for at undgå overfiskning. Kommissionen indledte også en traktatbrudsprocedure mod Malta , navnlig fordi landet ikke havde indført et effektivt overvågnings-, kontrol- og inspektionssystem for akvakulturbrug til opdræt af tun. Kommissionens håndhævelsesstrategi i 2020 fokuserede derfor fortsat på bevarelse, kontrol og håndhævelse af fiskeressourcerne i medlemsstaterne. Den indledte en række dialoger med medlemsstaterne om spørgsmål såsom forsinkelser i gennemførelsen af værktøjet til fremsendelse af fiskerikontroldata inden for EU, systemer til kontrol af maskineffekt og kontrol af den EU-flåde, der fisker uden for EU-farvande. Den fælles fiskeripolitik indeholder også specifikke redskaber til håndhævelse, f.eks. kontrolhandlingsplaner og administrative undersøgelser. På grundlag af de udførte kontroller og revisioner vedtog og fulgte Kommissionen op på en række kontrolhandlingsplaner. Endelig vil Kommissionen nøje overvåge gennemførelsen af direktivet om maritim fysisk planlægning og navnlig medlemsstaternes strategi i deres nationale maritime planer. Det centrale spørgsmål er at sikre, at en sådan planlægning vil bidrage til gennemførelsen af EU-strategien for vedvarende offshoreenergi som led i den europæiske grønne pagt. Bæredygtigt landbrug EU's fælles landbrugspolitik er et partnerskab mellem landbrug og samfund og mellem Europa og dets landbrugere. Den fælles landbrugspolitik har bl.a. til formål at støtte landbrugerne og forbedre landbrugets produktivitet, sikre en stabil forsyning af fødevarer til en overkommelig pris og sikre, at landbrugerne i EU har en rimelig levestandard. Den fælles landbrugspolitik er også udformet med henblik på at tackle miljømæssige udfordringer såsom klimaændringer. Den har til formål at forvalte naturressourcerne på en bæredygtig måde, at bevare landdistrikter og landskaber i hele EU og bevare økonomien i landdistrikterne ved at fremme beskæftigelsen i landbruget og dertil knyttede sektorer. En grundig anvendelse af de relevante retlige bestemmelser (f.eks. økologisk landbrug , forgrønnelse , skovbrug , støtte til forskning og innovation) er af afgørende betydning for at nå disse mål. Kommissionens forslag til reform af den fælles landbrugspolitik har til formål at tage yderligere hensyn til ambitionerne i den grønne pagt gennem de tilknyttede strategier om fra jord til bord og biodiversitet . Sundhed og fødevaresikkerhed Kommissionen sigter mod at sikre en korrekt gennemførelse af den omfattende lovgivning på dette område og at forenkle den, hvor det er relevant. Der er tale om en "One Health"-tilgang til beredskab og forebyggelse, der integrerer menneskers, dyrs og miljøets sundhed samt fødevare- og fodersikkerhed. Revisioner var fortsat et centralt redskab i gennemførelsen og håndhævelsen af EU's omfattende retlige ramme for fødevare- og fodersikkerhed, dyresundhed, plantesundhed og dyrevelfærd. Revisioner er også vigtige for at opretholde kvalitetskontrol af lægemidler og medicinsk udstyr. Det var fortsat en prioritet for Kommissionen at sikre, at patienter har adgang til grænseoverskridende sundhedsydelser i 2020. Der blev afholdt strukturerede dialoger med medlemsstaterne for at sikre en bedre gennemførelse af direktivet om grænseoverskridende sundhedsydelser . I 2020 gennemførte Kommissionen overensstemmelseskontrol af de nationale love til gennemførelse af tobaksvaredirektivet og tilrettelagde strukturerede dialoger med medlemsstaterne for at sikre, at det blev gennemført korrekt. Tilsynet med gennemførelsen af direktivet i medlemsstaternes nationale lovgivning havde fortsat høj prioritet for Kommissionen. Rygning er den største enkeltstående sundhedsrisiko, der kan undgås, og den vigtigste årsag til for tidlig død i EU. Direktivet har til formål at fremme et velfungerende indre marked, beskytte menneskers — navnlig unges — sundhed og opfylde EU's forpligtelser i henhold til Verdenssundhedsorganisationens rammekonvention om tobakskontrol.

III.Et Europa klar til den digitale tidsalder "Jeg ønsker, at Europa skal stræbe efter mere ved at udnytte mulighederne i den digitale tidsalder inden for sikre og etiske grænser." Formand Ursula von der Leyen i de politiske retningslinjer

Kommissionen er fast besluttet på at gøre dette årti til Europas "digitale årti". Europa skal nu styrke sin digitale suverænitet og fastsætte standarder frem for at følge andres — med et klart fokus på data, teknologi og infrastruktur. Teknologi, der tjener alle Gennemførelsen af EU's digitale strategi fokuserer på at få udviklingen, udbredelsen og anvendelsen af digital teknologi til at fungere for mennesker og virksomheder. Covid-19-pandemien intensiverede den digitale omstilling af vores samfund. En fair og konkurrencedygtig digital økonomi De nationale tilsynsmyndigheders uafhængighed er afgørende for at sikre en effektiv og upartisk anvendelse af EU's regler om telekommunikation. Det underbygger tilsynsmyndighedernes autoritet og sikrer, at deres beslutninger er forudsigelige, hvilket skaber et godt investeringsklima på telekommunikationsmarkederne. Kommissionen indledte en traktatbrudsprocedure mod Polen for at have afskediget lederen af den nationale tilsynsmyndighed for elektronisk kommunikation i Polen. Kommissionen mente, at en afkortning af den samlede varighed af et igangværende mandat eller ændring af vilkårene for udnævnelse eller afskedigelse med henblik på en førtidig opsigelse sandsynligvis vil påvirke tilsynsmyndighedens uafhængighed. EU-retten beskytter lederen af de nationale tilsynsmyndigheder (eller medlemmerne af det kollegiale organ, der varetager denne funktion) mod vilkårlig afskedigelse. Den grænseoverskridende adgang til varer og tjenesteydelser online bør være uden hindringer eller gnidninger for europæiske forbrugere, uanset hvor de befinder sig, hvor de bor, eller hvor de er statsborgere. Geoblokeringsforordningen forbyder enhver uberettiget forskelsbehandling på grundlag af kunders nationalitet, bopæl eller hjemsted, når de handler online. I 2020 afsluttede Kommissionen traktatbrudsproceduren mod Cypern og Rumænien for ikke at have givet meddelelse om de foranstaltninger, der finder anvendelse på overtrædelser af reglerne om geoblokering. Ved udgangen af 2020 var det kun sagerne mod Frankrig og Spanien, der stadig var verserende. Digital inklusion for et bedre EU-samfund Visuelle, auditive, fysiske eller intellektuelle funktionsnedsættelser kan begrænse brugen af digitale tjenester. Lige adgang til digitale offentlige oplysninger og tjenester er blevet endnu mere kritisk siden pandemiens begyndelse. Direktivet om webtilgængelighed har til formål at gøre offentlige organers websteder og mobilapplikationer mere tilgængelige for alle, navnlig personer med handicap. I 2020 afsluttede Kommissionen de syv resterende traktatbrudssager om forsinkelser i gennemførelsen af direktivet om webtilgængelighed. Den vurderer fortsat, om de nationale gennemførelsesforanstaltninger er i overensstemmelse med lovgivningen, og om direktivet anvendes korrekt. Styrkelse af cybersikkerhed og beskyttelse mod cybertrusler Kommissionen videreførte sager mod Belgien , Ungarn og Rumænien for ikke at have identificeret eller leveret tilstrækkelige oplysninger om operatører af væsentlige tjenester i henhold til direktivet om sikkerhed i net- og informationssystemer. Ved udgangen af 2020 verserede disse procedurer stadig. Den digitale omstilling af vores samfund har udvidet trusselsbilledet og skabt nye udfordringer, som kræver tilpassede og innovative løsninger. Antallet af cyberangreb stiger fortsat, idet stadig mere sofistikerede angreb kommer fra en lang række kilder både i og uden for EU. Direktivet om sikkerhed i net- og informationssystemer er den første vidtrækkende EU-retsakt om cybersikkerhed, som indeholder retlige foranstaltninger, der skal bidrage til at styrke det generelle cybersikkerhedsniveau i EU. Et åbent, demokratisk og bæredygtigt digitalt samfund Direktivet om audiovisuelle medietjenester (AVMSD-direktivet) blev revideret i 2018 for at skabe en reguleringsmæssig ramme, der passer til den digitale tidsalder, og som fører til et sikrere, mere retfærdigt og mere mangfoldigt audiovisuelt landskab. Fristen for at gennemføre det reviderede direktiv om audiovisuelle medietjenester i national lovgivning udløb den 19. september 2020. For første gang udvider direktivet visse audiovisuelle regler til også at omfatte videodelingsplatforme og audiovisuelt indhold, der deles på visse sociale medietjenester. Det styrker også fremme af kulturel mangfoldighed ved at indføre klare forpligtelser for on demand-tjenester til at have mindst 30 % europæisk indhold i deres katalog og sikre dette indhold en fremtrædende placering. I juli 2020 udsendte Kommissionen retningslinjer for videodelingsplatforme, som vil hjælpe medlemsstaterne med at anvende de nye regler. Kommissionen har indledt traktatbrudsprocedurer mod 24 medlemsstater for manglende rettidig gennemførelse af bestemmelserne i det reviderede direktiv om audiovisuelle medietjenester om EU-dækkende koordinering af alle audiovisuelle medier, både traditionelle tv-udsendelser og on demand-tjenester.



Digitale transportsystemer

Det europæiske register over vejtransportvirksomheder gør det muligt at udveksle oplysninger om vejtransportvirksomheder, der er etableret i EU, og mellem medlemsstaterne. Det er et vigtigt instrument til at sikre, at EU's transportlovgivning håndhæves korrekt. Kommissionen besluttede at indbringe Cypern , Nederlandene og Portugal for Domstolen, fordi de ikke har opgraderet deres registre over vejtransportvirksomheder og deres forbindelse til det reviderede europæiske register over vejtransportvirksomheder. Med hensyn til samme spørgsmål videreførte Kommissionen traktatbrudsproceduren mod Ungarn . Gennemførelsen af en ny og forbedret udgave af registret kræver, at medlemsstaterne tilpasser deres systemer på nationalt plan. Fristen for etablering af en opgraderet forbindelse til nationale elektroniske registre udløb i januar 2019. Inden for vejtransport sikrer den europæiske elektroniske bompengetjeneste , at bompengetjenester er interoperable i hele EU's vejnet. Det giver trafikanterne mulighed for nemt at betale vejafgifter i hele EU ved hjælp af én enkelt abonnementsaftale med en tjenesteudbyder og en enkelt enhed i bilen. Ved at begrænse kontanttransaktioner på betalingsstationer og fjerne besværlige procedurer for lejlighedsvise brugere letter bompengetjenesten den daglige drift for trafikanterne, forbedrer trafikstrømmen og mindsker trafikbelastningen. Kommissionen besluttede at indlede traktatbrudsprocedurer mod Italien og Ungarn for ikke at give europæiske udbydere af elektroniske bompengetjenester adgang til deres nationale betalingsområder. Inden for luftfartssikkerhed er datalink-tjenester kommunikation mellem luftfartøjer og kontrol på jorden, som supplerer den talekommunikation, der traditionelt anvendes i flyvekontrollen. De forbedrer effektiviteten af kommunikationen mellem pilot og flyveleder og øger flyvekontrolkapaciteten. Kommissionen indledte traktatbrudsprocedurer mod 11 medlemsstater for manglende levering og drift af datalink-tjenester til alle operatører af luftfartøjer, der flyver inden for deres luftrum. Gennemsigtighed i oplysninger om virksomheder Medlemsstaterne skal forbinde deres nationale selskabsregistre med systemet til sammenkobling af selskabsregistre (BRIS). BRIS letter grænseoverskridende handel og gør procedurerne billigere og mindre tidskrævende for virksomhederne. Det gør det muligt for enkeltpersoner, virksomheder og iværksættere at indhente oplysninger om virksomheder. Kommissionen indledte traktatbrudsprocedurer mod tre medlemsstater for ikke at have forbundet deres nationale selskabsregistre til BRIS.



IV.En økonomi, der tjener alle "Vores borgere og virksomheder kan kun trives, hvis økonomien er til gavn for dem. Det er det, som vores sociale markedsøkonomi handler om." Formand Ursula von der Leyen i de politiske retningslinjer EU's unikke sociale markedsøkonomi giver økonomierne mulighed for at vokse og reducere fattigdom og ulighed. Takket være Europas stabile grundlag kan økonomien fuldt ud imødekomme EU-borgernes behov. Små og mellemstore virksomheder udgør rygraden i EU's økonomi. Arbejdsvilkår Kommissionen videreførte en sag mod Italien vedrørende mindre gunstig behandling og manglende beskyttelse mod misbrug af flere på hinanden følgende tidsbegrænsede ansættelser i den offentlige sektor. Målet var at beskytte arbejdstagere såsom lærere, sundhedspersonale, arbejdstagere og erhvervsaktive inden for kunst-, musik- og danseundervisning, personale i visse musikproduktionsfonde, akademisk personale, landbrugsarbejdere i den offentlige sektor og frivilligt personale i det nationale brandkorps. Et centralt element i Europas sociale markedsøkonomi er rimelige arbejdsvilkår, herunder forebyggelse af ansættelsesforhold, der fører til usikre arbejdsvilkår. Sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen Der blev lagt stor vægt på at sikre, at EU's regler om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen blev gennemført i national lovgivning inden for de fastsatte frister. Kommissionen tog de næste skridt i traktatbrudsprocedurerne mod Frankrig og Spanien, som ikke havde meddelt Kommissionen deres nationale foranstaltninger til gennemførelse af direktivet om beskyttelse mod kræftfremkaldende stoffer og mutagener under arbejdet . Kommissionen overvågede også nøje gennemførelsen af de ajourførte regler , som også omfattede tilføjelse af virusset SARS-CoV-2 til listen over agenser i direktivet om biologiske agenser . Arbejdskraftens mobilitet

Som hovedregel skal enhver medlemsstat behandle statsborgere fra andre medlemsstater på samme måde som deres egne statsborgere. De kan forbeholde visse stillinger i den offentlige sektor til deres egne statsborgere, men denne undtagelse skal fortolkes restriktivt. Kommissionen indledte en traktatbrudsprocedure mod Grækenland for at begrænse stillinger på højt niveau i den offentlige forvaltning og en række offentlige enheder til ansøgere med græsk statsborgerskab. Dette er navnlig kun muligt for stillinger, der indebærer direkte eller indirekte deltagelse i udøvelsen af offentligretlige beføjelser, eller for opgaver, der har til formål at beskytte statens eller andre offentlige myndigheders almene interesser. En generel udelukkelse af EU-arbejdstagere fra offentlige stillinger er i strid med EU-retten. Direktivet om ændring af reglerne om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser forbedrer situationen for udstationerede arbejdstagere betydeligt og skaber lige vilkår for tjenesteydere. I henhold til de nye regler vil alle obligatoriske lønelementer, der gælder for lokale arbejdstagere, også finde anvendelse på udstationerede arbejdstagere. Kommissionen indledte traktatbrudsprocedurer mod 15 medlemsstater, som ikke rettidigt havde givet meddelelse om gennemførelsen af dette direktiv i deres nationale lovgivning. Koordinering af den sociale sikring Kommissionen besluttede at indbringe Østrig for Domstolen på grund af landets lovgivning om indførelse af en mekanisme (fra den 1. januar 2019) til indeksering af størrelsen af familieydelser, børnefradrag og skattefradrag for familier for EU-borgere, der arbejder i Østrig og har børn, der bor i udlandet. Kommissionen anså denne mekanisme for at være diskriminerende og i strid med EU-reglerne om fri bevægelighed for arbejdstagere og koordinering af de sociale sikringsordninger. EU har udviklet et omfattende regelsæt om arbejdskraftens frie bevægelighed, udstationering af arbejdstagere og koordinering af social sikring. Hvis disse regler ikke overholdes, undermineres tilliden til det indre marked. Information og bistand til borgere og virksomheder Værktøjer til forvaltning af det indre marked såsom Dit Europa-portalen, Dit Europa — Råd & Vink og SOLVIT, tilbyder klare oplysninger, hjælp og problemløsning til borgere og virksomheder i forbindelse med disse spørgsmål. De giver både enkeltpersoner og virksomheder mulighed for fuldt ud at udnytte deres EU-rettigheder i det indre marked. I 2020: ·Arbejdede Kommissionen på at sikre, at Dit Europa kan blive EU's fælles digitale portal . ·Gav Dit Europa — Råd & Vink ved over 25 200 lejligheder vejledning til enkeltpersoner og virksomheder om deres rettigheder på det indre marked. ·Hjalp SOLVIT over 2 600 enkeltpersoner/virksomheder. SOLVIT bliver standardtvistbilæggelsesværktøjet for det indre marked, når proceduren for løsning af problemer med gensidig anerkendelse af varer er blevet gennemført. ·Fortsatte udvidelsen af informationssystemet for det indre marked , der nu omfatter netværket for forbrugerbeskyttelsessamarbejde. ·Fortsatte Kommissionen arbejdet med at opgradere resultattavlen for det indre marked . Fri bevægelighed for varer I 2020 var Kommissionen fortsat opmærksom på enhver foranstaltning, der hindrede den frie bevægelighed for varer. Som eksempel herpå indledte den en traktatbrudsprocedure mod Rumænien på grund af landets restriktive foranstaltninger til fordel for indenlandske fødevarer til skade for lignende importerede fødevarer. Sagen blev afsluttet, efter at de rumænske myndigheder havde ændret deres fødevarelovgivning og ophævet restriktionerne. Kommissionen anmodede også Frankrig om at fjerne hindringer for landbrugernes parallelimport af veterinærlægemidler til deres egne husdyr. Landbrugere har lov til at importere veterinærlægemidler fra andre medlemsstater til brug på deres egne husdyr. De franske foranstaltninger resulterede i meget høje administrative gebyrer, som effektivt begrænsede parallelimporten. Bekæmpelse af hvidvask af penge og af finansiering af terrorisme Det 5. hvidvaskningsdirektiv ændrede det 4. hvidvaskningsdirektiv og indførte væsentlige forbedringer for bedre at forhindre, at det finansielle system anvendes til hvidvask af penge og finansiering af terroraktiviteter. Medlemsstaterne skulle gennemføre det 5. direktiv senest den 10. januar 2020. I februar og maj indledte Kommissionen traktatbrudsprocedurer mod 17 medlemsstater for ikke rettidigt at have givet meddelelse om fuldstændige nationale gennemførelsesforanstaltninger. I 2020 vedtog Kommissionen en handlingsplan for en omfattende EU-politik til forebyggelse af hvidvask af penge og af finansiering af terrorisme med særligt fokus på håndhævelse af EU's strafferetlige direktiver som et middel til at beskytte investeringer.