ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring vedrørende ændring af delegeret forordning (EU) 2015/61 for så vidt angår likviditetsdækningskrav for kreditinstitutter

Kravene om en særlig likviditetsbuffer for særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer i artikel 16 i forslaget til [Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om udstedelse af særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer, om offentligt tilsyn med særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer og om ændring af direktiv 2009/65/EF og direktiv 2014/59/EU] kan føre til en overlapning med kravene til kreditinstitutter om at opretholde en generel likviditetsbuffer, jf. delegeret forordning (EU) 2015/61.

For at tackle denne overlapning og for samtidigt at sikre, at bestemmelserne om en særlig likviditetsbuffer for særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer også finder anvendelse i den periode, der er omfattet af likviditetsdækningsgraden (LCR), er Kommissionen villig til at ændre delegeret forordning (EU) 2015/61 for at tage højde for den særlige situation med særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer. En sådan ændring bør vedtages i tide, således at den kan træde i kraft inden den dato, hvorfra direktivet om udstedelse af særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer og om offentligt tilsyn med særligt dækkede obligationer og særligt dækkede realkreditobligationer finder anvendelse.
(38)

Sanktioner er nødvendige for at sikre, at hostingtjenesteyderne på effektiv vis opfylder forpligtelserne i henhold til denne forordning. Medlemsstaterne bør vedtage regler om sanktioner, herunder, hvis det er nødvendigt, bøderetningslinjer. Der skal pålægges særligt alvorlige bør fastsættes sanktioner, i tilfælde, hvor hostingtjenesteyderen systematisk undlader at fjerne terrorindhold eller deaktivere adgangen dertil inden for en time efter modtagelse af et påbud om fjernelse. Manglende overholdelse i enkeltsager vil kunne sanktioneres under hensyntagen til ne bis in idem-princippet og proportionalitetsprincippet, og idet det sikres, at sådanne sanktioner tager højde for systematisk forsømmelse. For at sikre retssikkerheden bør forordningen fastsætte, i hvilket omfang forsømmelse af de relevante forpligtelser kan medføre sanktioner. at hostingtjenesteyderne systematisk og konsekvent undlader at overholde deres forpligtelser i henhold til denne forordning . Sanktioner for manglende overholdelse af artikel 6 bør kun pålægges i forbindelse med forpligtelser som følge af en anmodning om rapportering, jf. artikel 6, stk. 2, eller en afgørelse om pålæggelse gennemførelse af yderligere proaktive specifikke foranstaltninger, jf. artikel 6, stk. 4. Når det afgøres, hvorvidt der skal pålægges økonomiske sanktioner eller ej, bør der tages behørigt hensyn til hostingtjenesteyderens finansielle ressourcer. Desuden bør den kompetente myndighed tage hensyn til, om hostingtjenesteyderen er en nyetableret virksomhed eller en lille eller mellemstor virksomhed, og den bør i hvert enkelt tilfælde vurdere, om den var i stand til at efterkomme det udstedte påbud på tilfredsstillende vis. Medlemsstaterne skal bør sikre, at sanktionerne ikke tilskynder til fjernelse af indhold, som ikke er terrorrelateret. [Ændring 38]
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring

I punkt 27 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning anerkendte de tre institutioner behovet for tilpasning af al eksisterende lovgivning til den retlige ramme, der blev indført ved Lissabontraktaten, og navnlig behovet for at give høj prioritet til hurtig tilpasning af alle basisretsakter, der stadig henviser til forskriftsproceduren med kontrol. Efter Kommissionens forslag desangående opfylder denne forordning dette behov med tilpasningen af et betydeligt antal retsakter i det pågældende forslag til forskriftsproceduren med kontrol. De tre institutioner vil fortsætte arbejdet med tilpasning af de resterende retsakter i forslaget.

Kommissionens erklæring

Kommissionen bemærker, at Europa-Parlamentet og Rådet for så vidt angår alle de forskriftsprocedurer med kontrol, der tilpasses ved denne forordning, har besluttet at begrænse disse i tid og indføre en rapporteringsforpligtelse og en stiltiende fornyelse af bemyndigelsen. Navnlig i lyset af det høje antal rapporter, der ville skulle udarbejdes regelmæssigt, og det faktum, at oplysninger om brugen af bemyndigelser er nemt tilgængelige via registeret over delegerede retsakter, gør Kommissionen opmærksom på, at den har skønsbeføjelse til at beslutte, hvordan den opfylder denne rapporteringsforpligtelse. Hvor det er hensigtsmæssigt, kan Kommissionen således vælge at gruppere rapporter, der skal udarbejdes i henhold til flere forskellige basisretsakter, i et enkelt dokument.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 29. marts 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. marts 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
(1)

Told 2020-programmet, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 1294/2013 (3), og de forudgående programmer har ydet et væsentligt bidrag til at fremme og styrke samarbejdet på toldområdet toldsamarbejdet . Mange aktiviteter på toldområdet toldaktiviteter er grænseoverskridende, involverer og påvirker alle 27 medlemsstater og kan derfor ikke gennemføres effektivt af de enkelte medlemsstater. Et EU-toldprogram EU-dækkende toldprogram , som gennemføres af Kommissionen, giver medlemsstaterne en EU-ramme ramme på EU-plan til at udvikle disse sådanne samarbejdsaktiviteter der med , som er mere omkostningseffektiv, end hvis hver enkelt medlemsstat skulle opstille egne samarbejdsrammer opstiller en individuel samarbejdsramme på bilateralt eller multilateralt grundlag plan. Toldprogrammet spiller også en afgørende rolle med hensyn til at beskytte Unionens og medlemsstaternes finansielle interesser ved at sikre en effektiv opkrævning af toldafgifter og dermed udgøre en vigtig indtægtskilde for Unionens og de nationale budgetter, bl.a. ved at fokusere på kapacitetsopbygning på it-området og øget samarbejde på toldområdet. Desuden er harmoniserede og standardiserede kontroller nødvendige for at kunne spore ulovlige grænseoverskridende strømme af varer og bekæmpe svig . Det er derfor hensigtsmæssigt og interessant af hensyn til effektivitet at sikre videreførelsen EU-finansieringen af Unionens finansiering på toldområdet ved at fastlægge et nyt program inden for samme område, toldprogrammet (programmet) . [Ændring 1]
(29)

Som beskrevet Regionerne i meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og den Europæiske Investeringsbank af 24. oktober 2017 med titlen »Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« (11) står regionerne i den yderste periferi står over for specifikke udfordringer, som er knyttet til deres fjerne beliggenhed og deres topografiske og klimatiske forhold, jf. artikel 349 i traktaten, og har desuden bestemte aktiver til udvikling af en bæredygtig blå økonomi. Derfor bør en handlingsplan for udviklingen af bæredygtige sektorer inden for den blå økonomi, herunder bæredygtig udnyttelse af fiskeri og akvakultur for hver region i den yderste periferi vedlægges den pågældende medlemsstats program, og en finansiel tildeling bør være forbeholdt til at støtte gennemførelsen af disse handlingsplaner. For at opretholde konkurrenceevnen for visse fiskevarer og akvakulturprodukter fra regionerne i den yderste periferi i forhold til tilsvarende produkter fra andre regioner i Unionen indførte Unionen i 1992 foranstaltninger, som skulle kompensere for de dermed forbundne meromkostninger i fiskerisektoren. De foranstaltninger, der finder anvendelse for perioden 2014-2020, er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 (12). Det bør være EHFF er nødvendigt fortsat at yde støtte godtgørelse med henblik på udligning af yderligere omkostninger, som meromkostningerne ved fangst, opdræt , forarbejdning og afsætning af visse fiskevarer og akvakulturprodukter fra regionerne i den yderste periferi skal afholde , så godtgørelsen bidrager til at bevare den økonomiske bæredygtighed for erhvervsdrivende fra disse regioner. På grund af deres beliggende de anderledes afsætningsvilkår i regionerne i den yderste periferi, udsvingene i fangster og karakter af øsamfund. Denne støtte bestande og markedsefterspørgslen bør begrænses til en procentdel af den samlede finansielle tildeling. det overlades til de relevante medlemsstater inden for de samlede tildelinger pr . medlemsstat at fastsætte, hvilke fiskevarer og hvilke maksimumsmængder heraf der kan ydes godtgørelse for, og hvor stor en godtgørelse der skal ydes. Medlemsstaterne bør bemyndiges til inden for den samlede tildeling pr. medlemsstat at differentiere listen over og mængderne af de pågældende fiskevarer samt godtgørelsens størrelse. De bør også bemyndiges til at justere deres godtgørelsesplaner, hvis det er berettiget, fordi situationen har ændret sig. Medlemsstaterne bør fastsætte godtgørelsen således, at der sikres en passende udligning af de meromkostninger, der skyldes de særlige ulemper i regionerne i den yderste periferi. For at undgå overkompensation bør dette beløb være proportionalt med de meromkostninger, som støtten udligner. Til det formål bør der i godtgørelsen også tages hensyn til andre former for offentlig intervention, som har indvirkning på meromkostningernes størrelse . Desuden bør der i regionerne i den yderste periferi anvendes en højere støtteintensitet, end der anvendes på andre operationer. [Ændring 43]
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 18. februar 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
(3)

For at lette presset på betalingsbevillinger i Unionens budget for regnskabsårene 2021 til 2023 og øge forudsigeligheden med hensyn til betalingskrav og dermed bidrage til mere gennemsigtig budgetplanlægning og en mere velordnet betalingsprofil, bør den årlige forfinansiering for disse regnskabsår reduceres.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 1. marts 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 1. april 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 27. marts 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 15. marts 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 22. februar 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
(19)

Ved denne forordning fastlægges der en finansieringsramme for programmet for retlige anliggender, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. [point 17 of the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management (6)], for Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af den årlige budgetprocedure.
(11)

Ikkeforskelsbehandling er et af Unionens grundlæggende principper. Artikel 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde giver mulighed for at træffe foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Forbuddet mod forskelsbehandling er også forankret i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder. Der bør tages hensyn til de særlige kendetegn ved de forskellige former for forskelsbehandling , herunder direkte, indirekte og strukturel forskelsbehandling, og der bør sideløbende udvikles hensigtsmæssige aktiviteter for at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling af en eller flere grunde. Programmet bør støtte tiltag til at forebygge og bekæmpe alle former for forskelsbehandling, racisme, fremmedhad, afrofobi, antisemitisme , sigøjnerfjendtlighed , had mod muslimer og andre former for intolerance , herunder homofobi, bifobi, transfobi og interfobi og andre former for intolerance baseret på kønsidentitet, både online og offline, mod personer tilhørende minoriteter, og samtidig tage hensyn til multidiskrimination . I den forbindelse bør der også rettes særlig opmærksomhed mod at forebygge og bekæmpe alle former for vold, had, segregation og stigmatisering samt at bekæmpe intimidering, chikane og intolerant behandling. Programmet bør gennemføres på en sådan måde, at det og andre EU-aktiviteter med samme mål gensidigt styrker hinanden, navnlig de aktiviteter, som er omhandlet i Kommissionens meddelelse af 5. april 2011 med titlen »En EU-ramme for de nationale strategier for romaers integration frem til 2020« og i Rådets henstilling af 9. december 2013 om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne (6).
Artikel 34

Forvaltning af sikkerhedsanliggender

1. Kommissionen garanterer inden for sit kompetenceområde med støtte fra agenturet et højt sikkerhedsniveau, navnlig for så vidt angår:

a) beskyttelse af infrastruktur, både på jorden og i rummet, levering af tjenesteydelser, navnlig mod fysiske og cyberrelaterede angreb , herunder forstyrrelser i datastrømme

b) kontrol og forvaltning af overførsel af teknologi

c) udvikling og bevarelse inden for Unionen af den nødvendige kompetence og knowhow

d) beskyttelse af følsomme ikkeklassificerede og klassificerede informationer.

Til dette formål sikrer Kommissionen, at der foretages en risiko- og trusselsanalyse for hvert af programmets komponenter. Ud fra denne risiko- og trusselsanalyse fastlægger den senest ved udgangen af 2023 ved hjælp af gennemførelsesretsakter de generelle sikkerhedskrav for hver af programmets komponenter. På denne måde tager Kommissionen hensyn til disse kravs betydning for den pågældende komponents funktion, navnlig for så vidt angår omkostninger, risikostyring og tidsplan, sørger for ikke at sænke det generelle sikkerhedsniveau eller undergrave funktionen af det eksisterende udstyr baseret på denne komponent samt tager hensyn til cybersikkerhedsrisici . Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 107, stk. 3.

Efter denne forordnings ikrafttræden fremsender Kommissionen en vejledende liste over gennemførelsesretsakter, der skal forelægges for og drøftes af programudvalget i en sikkerhedskonfiguration. Denne liste ledsages af en vejledende tidsplan for forelæggelse.
(9)

I betragtning af globaliseringens betydning og betydningen af at bekæmpe skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning bør programmet fortsat give mulighed for at inddrage eksterne eksperter, jf. artikel 238 i finansforordningen. Disse eksterne eksperter bør hovedsageligt være repræsentanter for offentlige myndigheder, herunder fra ikkeassocierede tredjelande, som også omfatter de mindst udviklede lande, samt repræsentanter for internationale organisationer, erhvervsdrivende, skatteydere og civilsamfundet. Ved de mindst udviklede lande forstås ikke-EU-lande eller et område uden for EU, der er berettiget til at modtage officiel udviklingsbistand i overensstemmelse med den relevante liste, som Komiteen for Udviklingsbistand under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling har offentliggjort, og som er baseret på FN's definition. Udvælgelsen af eksperter til ekspertgrupper bør baseres på Kommissionens afgørelse af 30. maj 2016 om fastlæggelse af horisontale regler om oprettelse af Kommissionens ekspertgrupper og deres funktion. Med hensyn til eksperter, der er udpeget personligt til at handle uafhængigt i offentlighedens interesse, bør det sikres, at de er upartiske, at der ikke er nogen risiko for interessekonflikter i forhold til deres professionelle rolle, og at oplysninger om deres udvælgelse og deltagelse er offentligt tilgængelige.
1 .

Synergierne med Horisont Europa skal sikre, at: a) selv om der er konvergens mellem flere af de tematiske områder, der er omfattet af såvel programmet om et digitalt Europa som Horisont Europa, skal den type tiltag, der skal støttes, deres forventede output og interventionslogikken bag dem være forskellig og komplementær b) Horisont Europa vil tilvejebringe omfattende støtte til forskning, teknologisk udvikling, demonstration, afprøvning, proof of concept, test og innovation, herunder prækommerciel anvendelse af innovative digitale teknologier, især ved hjælp af i) den særlige budgetpost for »Det digitale område og industri« under søjlen for globale udfordringer med henblik på at udvikle støtteteknologier (kunstig intelligens og robotteknologi, den næste generation af internet, højtydende databehandling og big data, centrale digitale teknologier og kombination af det digitale område med andre teknologier), ii) støtte til e-infrastrukturer under søjlen for åben videnskab, iii) integration af det digitale område i alle de globale udfordringer (sundhed, sikkerhed, energi og mobilitet, klima osv.) og iv) støtte til opskalering af banebrydende innovationer under søjlen for åben innovation (hvoraf mange vil kombinere digitale og fysiske teknologier) c) programmet for et digitalt Europa vil investere i i) digital kapacitetsopbygning inden for højtydende databehandling, kunstig intelligens, distributed ledger-teknologi, cybersikkerhed og højtudviklede IT-færdigheder, og ii) national, regional og lokal udrulning inden for en EU-ramme for digital kapacitet og de seneste digitale teknologier på områder af offentlig interesse (som sundhed, offentlig forvaltning, retsvæsen og uddannelse) eller områder med markedssvigt (som f.eks. digitalisering af virksomheder, navnlig SMV'er) d) kapaciteten og infrastrukturerne i programmet for et digitalt Europa stilles til rådighed for forsknings- og innovationssamfundet, herunder aktiviteter, som støttes via programmet Horisont Europa, herunder test, forsøg og demonstration på tværs af alle sektorer og fagområder e) som udviklingen af nye teknologier modnes gennem Horisont Europa, vil disse gradvist blive indført og udrullet gennem programmet for et digitalt Europa f) Horisont Europas initiativer med henblik på at udvikle færdigheds- og kompetenceudviklingslæseplaner, herunder dem, som gennemføres af samlokaliseringscentrene under Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi' KIC-Digital, suppleres af støtte fra programmet for et digitalt Europa til kapacitetsopbygning inden for højtudviklede IT-færdigheder g) der indføres stærke koordineringsmekanismer til programmering og gennemførelse for at ensrette alle procedurer for begge programmer i videst muligt omfang. Deres forvaltningsstruktur vil involvere alle Kommissionens respektive tjenestegrene.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 6. marts 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
Der bør på grundlag af en integreret tilgang og for at bidrage til forbedring af konkurrenceevnen og innovationskapaciteten i Unionens forsvarsindustri etableres en europæisk forsvarsfond. Fonden bør tage sigte på at fremme Unionens forsvarsindustris konkurrenceevne, innovation, effektivitet og teknologiske uafhængighed og derved bidrage til Unionens strategiske autonomi ved at støtte det grænseoverskridende samarbejde mellem medlemsstater og samarbejde mellem virksomheder, forskningscentre, nationale myndigheder, internationale organisationer og universiteter i hele Unionen , i forskningsfasen og i udviklingsfasen af forsvarsrelaterede produkter og teknologier. For at opnå mere innovative løsninger og et åbent indre marked bør fonden støtte og fremme udvidelsen af grænseoverskridende samarbejde mellem små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og selskaber med mellemstor markedsværdi (midcapselskaber).

I Unionen er manglerne inden for fælles forsvarskapacitet identificeret inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik▌, navnlig gennem kapacitetsudviklingsplanen, mens den overordnede strategiske forskningsdagsorden også identificerer fælles målsætninger for forsvarsforskning . Andre EU-procedurer, såsom den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar og permanent struktureret samarbejde, vil støtte gennemførelsen af relevante prioriteter ved at identificere og fremme mulighederne for forbedret samarbejde med henblik på at opfylde EU's ambitionsniveau på sikkerheds- og forsvarsområdet. Hvis det er relevant, kan regionale og internationale prioriteter, herunder inden for rammerne af Den Nordatlantiske Traktats Organisation, også tages i betragtning, hvis de er i overensstemmelse med EU's prioriteter og ikke forhindrer en medlemsstat eller et associeret land i at deltage, og hvis de samtidig sørger for at undgå enhver form for unødvendig overlapning.
(18)

For at sikre finansiel stabilitet, sikre investorernes tillid og fremme likviditeten er det vigtigt at have et korrekt og effektivt tilsyn med SBBS-markeder. Med henblik herpå bør ESMA underrettes om udstedelse af SBBS'er og bør fra SPE'er modtage alle relevante oplysninger, der er nødvendige for, at myndigheden kan varetage sine tilsynsopgaver. Tilsynet med overholdelsen af denne forordning bør primært have til formål at sikre beskyttelse af investorerne og, i det omfang det er relevant, omfatte aspekter, der kan være knyttet til regulerede finansielle enheders udstedelse eller besiddelse af SBBS'er.