Meddelelse fra Kommissionen om resultaterne af risikovurderingen og strategier for risikobegrænsning for stofferne: cadmium og cadmiumoxid

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 149/03)

Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 af 23. marts 1993 om vurdering af og kontrol med risikoen ved eksisterende stoffer (1) indebærer indberetning af data, prioritering, risikovurdering og, om nødvendigt, udarbejdelse af strategier for begrænsning af risikoen ved eksisterende stoffer.

På grundlag af forordning (EØF) nr. 793/93 er følgende stoffer blevet udpeget som prioriterede stoffer, der skal vurderes i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 143/97 (2) vedrørende tredje liste over prioriterede stoffer i medfør af forordning (EØF) nr. 793/93:

Den medlemsstat, som i henhold til de pågældende forordninger er udpeget som referent, har afsluttet sin vurdering af disse stoffers risiko for mennesker og miljø i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 af 28. juni 1994 om principperne for vurdering af risikoen for mennesker og miljø ved eksisterende stoffer (3) og har foreslået en strategi for risikobegrænsning i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 793/93.

Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø er blevet hørt og har afgivet udtalelse om referentens risikovurderinger. Udtalelserne findes på den videnskabelige komités netside.

Ifølge artikel 11, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 793/93 skal resultaterne af risikovurderingen og den anbefalede strategi for risikobegrænsning vedtages på fællesskabsplan og offentliggøres af Kommissionen. I nærværende meddelelse og den tilknyttede henstilling 2008/446/EF fra Kommissionen (4) fremlægges resultaterne af risikovurderingerne (5) og risikobegrænsningsstrategier for de førnævnte stoffer.

Resultaterne af risikovurderingen og risikobegrænsningsstrategierne i nærværende meddelelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 793/93.

(1) EFT L 84 af 5.4.1993, s. 1.

(2) EFT L 25 af 28.1.1997, s. 13.

(3) EFT L 161 af 29.6.1994, s. 3.

(4) EUT L 156 af 14.6.2008.

(5) Den fulde risikovurderingsrapport og et resumé af den foreligger på Det Europæiske Kemikaliekontors websted:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

BILAG

DEL 1

CAS-nr.: 7440-43-9 Einecs-nr.: 231-152-8 Einecs-navn: Cadmium IUPAC-navn: Cadmium Referent: Belgien Klassificering (1): Carc. kat. 2; R45 Muta. kat. 3; R68 Repr. kat. 3; R62-63 T; R48/23/25 T+; R26 N; R50-53

Til grund for risikovurderingen ligger gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den risikovurdering (2), som referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab.

Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at stoffet i Det Europæiske Fællesskab hovedsagelig benyttes til fremstilling af nikkel-cadmium-batterier, men også som råmateriale til en lang række andre cadmiumforbindelser (hovedsagelig pigmenter og stabilisatorer). Det benyttes også i overfladebehandlinger (cadmiering) og som bestanddel i legeringer. Cadmium kan også forekomme som urenhed, og eksponering kan ske ved forskellige aktiviteter i forbindelse med (non-)ferromaterialer (bl.a. støberiprocesser og (om)smeltning). I arbejdssituationer, hvor der produceres eller anvendes cadmium, kan arbejdstagerne blive udsat for støv af cadmiummetal og/eller cadmiumoxidrøg, der dannes, når metallet opvarmes, først og fremmest ved indånding. Eksponering af huden kan forekomme, når pulver/støv af cadmiummetal håndteres og under vedligeholdsarbejde.

Den almindelige befolkning, der ikke har nogen erhvervsmæssig tilknytning til cadmiumindustrien, får hovedsagelig cadmium (generelt, ikke specifikt i metalform) ind i kroppen ved indtagelse af fødevarer, der er kontamineret med cadmium. Tobaksrygning er en væsentlig yderligere kilde til udsættelse for cadmium ved indånding.

Udsættelsen for cadmium via miljøet er beregnet på grundlag af alle kendte aktuelle antropogene emissioner af cadmium, dvs. cadmium, der udledes fra cadmium/cadmiumoxidproducerende eller -forarbejdende virksomheder, og cadmium fra diffuse kilder såsom gødninger, stålproduktion, forbrænding af olie og kul, trafik, affaldsforbrænding, affaldsdeponier mv. Vurderingen af den lokale eksponering er baseret på emissioner fra cadmium/cadmiumoxidproducerende eller -forarbejdende virksomheder, og den forventede regionale miljøkoncentration er indregnet. Vurdering af den regionale og kontinentale eksponering er baseret på alle antropogene cadmiumemissioner, herunder diffuse emissioner, og er udtryk for den koncentration, der er nået efter 60 års diffuse emissioner. Den aktuelle cadmiumkoncentration i miljøet omfatter også den naturlige baggrundskoncentration af cadmium (dvs. af geologisk oprindelse eller opstået ved naturlige processer) og den cadmium, som mennesket gennem tiderne har tilført miljøet (gammel forurening).

RISIKOVURDERING

A. Sundhed

Stoffet er ikke tilstrækkelig undersøgt for mulige neurotoksiske virkninger, især for den ikke fuldt udviklede hjerne. Der kræves flere epidemiologiske og eksperimentelle oplysninger til mere nøjagtigt at påvise, hvilke virkninger der er tale om, beskrive eksponeringen og redegøre for neurotoksicitetens virkningsmekanisme. Men da stoffet er konstateret at være et ikke-tærskelcarcinogen, kræves der normalt forholdsregler, der ikke vil blive påvirket af, om der skulle fremkomme yderligere oplysninger om udviklingstoksicitet.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

ARBEJDSTAGERNE

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

— mulige problemer med akut toksicitet som følge af eksponering ved indånding, der kan forekomme ved cadmiumproduktion og i legerings-, lodnings- og svejsningsscenarier

— mulig indvirkning på fertilitet og reproduktionsorganer som følge af eksponering ved indånding i forbindelse med produktion af cadmiummetal, produktion og genvinding af batterier, pigmentproduktion, legeringer og slaglodning

— mulige problemer med irritation af luftvejene, nyre- og knogletoksicitet ved gentagen eksponering, gentoksicitet samt carcinogenicitet som følge af eksponering ved indånding i forbindelse med alle industrielle anvendelser, eftersom stoffet anses for at være et ikke-tærskelcarcinogen.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

FORBRUGERNE

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

— mulige problemer med akutte virkninger for luftvejene som følge af eksponering ved eventuel indånding ved brug af cadmiumholdige loddestænger (gør-det-selv-anvendelser)

— mulige problemer med gentoksicitet og carcinogenicitet uanset eksponeringsmåde, eftersom stoffet anses for at være et ikke-tærskelcarcinogen, som følge af brug af (importerede) smykker og/eller brug af cadmiumholdige loddestænger (gør-det-selv-anvendelser).

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

OFFENTLIGHEDEN VIA MILJØET

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

— mulig toksicitet ved indånding som følge af eksponering (hovedsagelig ved indånding), der kan forekomme i nærheden af visse punktkilder

— mulige problemer med nyre- og knogletoksicitet ved gentagen eksponering via miljøet hos voksne, der ryger og/eller har lav jernreserve i kroppen og/eller bor i nærheden af punktkilder

— mulige problemer med gentoksicitet og carcinogenicitet som følge af eksponering via miljøet i alle eksponeringsscenarier, eftersom stoffet anses for at være et ikke-tærskelcarcinogen.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

SUNDHEDEN (fysiske og kemiske egenskaber)

Der er på nuværende tidspunkt hverken behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået, da det høje kontrolniveau ved fremstilling og brug betyder, at den risiko, der er forbundet med stoffets fysiske og kemiske egenskaber, er lille.

B. Miljø

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

AKVATISKE ØKOSYSTEMER, INKL. SEDIMENTER

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

— mulige virkninger for det lokale akvatiske økosystem ved fem anlæg/scenarier for cadmiumproduktion (ét anlæg for cadmiummetal) eller -forarbejdning (to anlæg til pigmentproduktion, samt cadmiering og legering)

— mulige virkninger for det lokale akvatiske økosystem ved et genvindingsanlæg

— mulige virkninger ved et affaldsdeponi, hvor perkolat med en cadmiumkoncentration på 50 μg/l ledes direkte ud i overfladevand

— mulige virkninger for vande i UK og den belgiske region Valloniet, baseret på regionsgennemsnittene af 90 %-fraktilerne af de målte cadmiumkoncentrationer i floder og søer

— mulige virkninger for sedimentlevende organismer i forbindelse med cadmiering og legering af cadmium

— mulige virkninger for sedimentlevende organismer ved fire anlæg (et for cadmiumproduktion, to for cadmiumpigmentproduktion og et for genvinding af cadmium) og fire bortskaffelsesscenarier (et anlæg til forbrænding af fast husholdningsaffald og tre affaldsdeponier), hvis den laveste regionale 10 %-fraktil for EU's regioner (tyske data fra tre flodsystemer) i databasen med syreflygtigt sulfid benyttes ved korrektion for biotilgængelighed.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

TERRESTRISKE ØKOSYSTEMER

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

— mulige virkninger fra anlæg for cadmiering og fremstilling af legeringer

— mulige virkninger for en region (i UK) baseret på 90 %-fraktiler af de målte cadmiumkoncentrationer i jorden i Europa.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

ATMOSFÆREN

Der er ikke nået nogen konklusion af følgende årsag:

Der er ikke udført nogen risikokarakterisering for atmosfæren.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— mulige virkninger fra pletterings- og legeringsindustrien for spildevandsbehandlingsanlæg, såvel på virksomheden som uden for

— mulige virkninger for mikroorganismerne i spildevandsbehandlingsanlægget fra ét anlæg for genvinding af nikkel-cadmium-batterier, som udleder spildevand til et behandlingsanlæg uden for virksomheden.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

SEKUNDÆR FORGIFTNING

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

— mulige virkninger for en region (i UK) baseret på 90 %-fraktilen af de målte cadmiumkoncentrationer i jorden i Europa.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

for ARBEJDSTAGERNE

Gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan, særlig Rådets direktiv 2004/37/EF (3) (direktivet om kræftfremkaldende og mutagene stoffer) anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stoffet og finder anvendelse.

Inden for denne ramme anbefales følgende:

— at der på fællesskabsplan fastsættes grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering og en biologisk grænseværdi for cadmium i overensstemmelse med direktiv 98/24/EF (4) henholdsvis direktiv 2004/37/EF.

for FORBRUGERNE

— at der overvejes begrænsninger for markedsføring og brug på fællesskabsplan i henhold til Rådets direktiv 76/769/EØF (5) (direktivet om markedsføring og brug) for loddestænger og cadmiumholdige smykker, der tilsigtes at komme i berøring med huden.

for PERSONER, DER EKSPONERES VIA MILJØET

— at der overvejes en revision af grænseværdierne for cadmium i fødevarer i forordning (EF) nr. 1881/2006 (6) om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer

— at det overvejes at fastsætte en grænseværdi for cadmium i tobaksblandinger/blade i medfør af Rådets direktiv 2001/37/EF (7) (direktivet om tobaksvarer)

— at det overvejes at fastsætte maksimumskoncentrationer for cadmium i gødninger på fællesskabsplan, idet der tages hensyn til de uensartede forhold i Fællesskabet.

DEL 2

CAS-nr.: 1306-19-0 Einecs-nr.: 215-146-2 Bruttoformel: CdO Einecs-navn: Cadmiumoxid IUPAC-navn: Cadmiumoxid Referent: Belgien Klassificering (8): Carc. kat. 2; R45 Kat. 3; R68 Kat. 3; R62-63 T; R48/23/25 T+; R26 T+; R26 N; R50-53

Risikovurderingen vedrører gængs praksis under stoffets livscyklus som beskrevet i den risikovurdering, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen, for stoffet, som det bliver fremstillet og importeret i Det Europæiske Fællesskab.

Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at stoffet i Det Europæiske Fællesskab hovedsagelig benyttes til fremstilling af nikkel-cadmium-batterier, men også som råmateriale til en lang række andre cadmiumforbindelser, hovedsagelig pigmenter og stabilisatorer. Cadmiumoxid kan også forekomme som urenhed, og eksponering kan ske ved forskellige aktiviteter i forbindelse med (non-)ferromaterialer (bl.a. støberiprocesser og (om)smeltning). I arbejdssituationer, hvor der produceres eller anvendes cadmiumoxid, kan arbejdstagerne udsættes for støv og røg, først og fremmest ved indånding. Eksponering af huden kan forekomme, når pulver/støv af cadmiumoxid håndteres og under vedligeholdsarbejde. Den almindelige befolkning, der ikke har nogen erhvervsmæssig tilknytning til cadmiumindustrien, får hovedsagelig cadmium (generelt, ikke specifikt cadmiumoxid) ind i kroppen ved indtagelse af fødevarer, der er kontamineret med cadmium. Tobaksrygning er en væsentlig yderligere kilde til udsættelse for cadmium (især cadmiumoxid) ved indånding.

Udsættelsen for cadmium via miljøet er beregnet på grundlag af alle kendte aktuelle antropogene emissioner af cadmium, dvs. cadmium, der udledes fra cadmium/cadmiumoxidproducerende eller -forarbejdende virksomheder, og cadmium fra diffuse kilder såsom gødninger, stålproduktion, forbrænding af olie og kul, trafik, affaldsforbrænding, affaldsdeponier mv. Vurderingen af den lokale eksponering er baseret på emissioner fra cadmium/cadmiumoxidproducerende eller -forarbejdende virksomheder, og den forventede regionale miljøkoncentration er indregnet. Vurdering af den regionale og kontinentale eksponering er baseret på alle antropogene cadmiumemissioner, herunder diffuse emissioner, og er udtryk for den koncentration, der er nået efter 60 års diffuse emissioner. Den aktuelle cadmiumkoncentration i miljøet omfatter også den naturlige baggrundskoncentration af cadmium (dvs. af geologisk oprindelse eller opstået ved naturlige processer) og den cadmium, som mennesket gennem tiderne har tilført miljøet (gammel forurening).

RISIKOVURDERING

A. Sundhed

Stoffet er ikke tilstrækkelig undersøgt for mulige neurotoksiske virkninger, især for den ikke fuldt udviklede hjerne. Der kræves flere epidemiologiske og eksperimentelle oplysninger til mere nøjagtigt at påvise, hvilke virkninger der er tale om, beskrive eksponeringen og redegøre for neurotoksicitetens virkningsmekanisme. Men da stoffet er konstateret at være et ikke-tærskelcarcinogen, kræves der normalt forholdsregler, der ikke vil blive påvirket af, om der skulle fremkomme yderligere oplysninger om udviklingstoksicitet.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

ARBEJDSTAGERNE

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

— mulige problemer med akut toksicitet som følge af eksponering ved indånding, der kan forekomme ved cadmiumoxidproduktion

— mulig indvirkning på fertilitet og reproduktionsorganer som følge af eksponering ved indånding i forbindelse med produktion af cadmiumoxid, produktion og genvinding af batterier og pigmentproduktion

— mulige problemer med irritation af luftvejene, nyre- og knogletoksicitet ved gentagen eksponering, gentoksicitet samt carcinogenicitet som følge af eksponering ved indånding i forbindelse med alle industrielle anvendelser, eftersom stoffet anses for at være et ikke-tærskelcarcinogen.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

FORBRUGERNE

Der er på nuværende tidspunkt hverken behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— blandt de scenarier, der er gennemgået under risikovurderingen, anvendes cadmiumoxid alene til fremstilling af nikkel-cadmium-batterier, og i det tilfælde anses eksponeringen af forbrugerne for at være ikke-eksisterende eller forsvindende lille.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusioner for

OFFENTLIGHEDEN VIA MILJØET

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

— mulig toksicitet ved indånding som følge af eksponering (hovedsagelig ved indånding), der kan forekomme i nærheden af visse punktkilder

— mulige problemer med nyre- og knogletoksicitet ved gentagen eksponering via miljøet hos voksne, der ryger og/eller har lav jernreserve i kroppen og/eller bor i nærheden af punktkilder

— mulige problemer med gentoksicitet og carcinogenicitet som følge af eksponering via miljøet i alle scenarier, eftersom stoffet anses for at være et ikke-tærskelcarcinogen.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

SUNDHEDEN (fysiske og kemiske egenskaber)

Der er på nuværende tidspunkt hverken behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet.

Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— det høje kontrolniveau ved fremstilling og brug betyder, at den risiko, der er forbundet med stoffets fysiske og kemiske egenskaber, er lille.

B. Miljø

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

AKVATISKE ØKOSYSTEMER, INKL. SEDIMENTER

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

— mulige virkninger for det lokale akvatiske økosystem ved fem anlæg/scenarier for cadmiumproduktion (ét anlæg for cadmiummetal) eller -forarbejdning (to anlæg til pigmentproduktion, samt cadmiering og legering)

— mulige virkninger for det lokale akvatiske økosystem ved et genvindingsanlæg

— mulige virkninger ved et affaldsdeponi, hvor perkolat med en cadmiumkoncentration på 50 μg/l ledes direkte ud i overfladevand

— mulige virkninger for vande i UK og den belgiske region Valloniet, baseret på regionsgennemsnittene af 90 %-fraktilerne af de målte cadmiumkoncentrationer i floder og søer

— mulige virkninger for sedimentlevende organismer i forbindelse med cadmiering og legering af cadmium

— mulige virkninger for sedimentlevende organismer ved fire anlæg (et for cadmiumproduktion, to for cadmiumpigmentproduktion og et for genvinding af cadmium) og fire bortskaffelsesscenarier (et anlæg til forbrænding af fast husholdningsaffald og tre affaldsdeponier), hvis den laveste regionale 10 %-fraktil for EU's regioner (tyske data fra tre flodsystemer) i databasen med syreflygtigt sulfid benyttes ved korrektion for biotilgængelighed.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

TERRESTRISKE ØKOSYSTEMER

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på grundlag af følgende:

— mulige virkninger fra anlæg for cadmiering og fremstilling af legeringer

— mulige virkninger for en region (i UK) baseret på 90 %-fraktiler af de målte cadmiumkoncentrationer i jorden i Europa.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

ATMOSFÆREN

Der er ikke nået nogen konklusion af følgende årsag: Der er ikke udført nogen risikokarakterisering for atmosfæren.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— mulige virkninger fra pletterings- og legeringsindustrien for spildevandsbehandlingsanlæg, såvel på virksomheden som uden for

— mulige virkninger for mikroorganismerne i spildevandsbehandlingsanlægget fra ét anlæg for genvinding af nikkel-cadmium-batterier, som udleder spildevand til et behandlingsanlæg uden for virksomheden.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

SEKUNDÆR FORGIFTNING

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— mulige virkninger for en region (i UK) baseret på 90 %-fraktilen af de målte cadmiumkoncentrationer i jorden i Europa.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

for ARBEJDSTAGERNE

Gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan, særlig direktiv 2004/37/EF (3) (direktivet om kræftfremkaldende og mutagene stoffer) anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stoffet og finder anvendelse.

Inden for denne ramme anbefales følgende:

— at der på fællesskabsplan fastsættes grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering og en biologisk grænseværdi for cadmium i overensstemmelse med direktiv 98/24/EF (4) henholdsvis direktiv 2004/37/EF.

for PERSONER, DER EKSPONERES VIA MILJØET

— at der overvejes en revision af grænseværdierne for cadmiumoxid i fødevarer i forordning (EF) nr. 1881/2006 (6) om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer

— at det overvejes at fastsætte en grænseværdi for cadmium i tobaksblandinger/blade i medfør af direktiv 2001/37/EF (7) (direktivet om tobaksvarer)

— at det overvejes at fastsætte maksimumskoncentrationer for cadmiumoxid i gødninger på fællesskabsplan, idet der tages hensyn til de uensartede forhold i Fællesskabet.

(1) Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 2004/73/EF af 29. april 2004 (EUT L 152 af 30.4.2004, s. 1 ændret ved EUT L 216 af 16.6.2004, s. 3) om 29. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer.

(2) Den fulde risikovurderingsrapport findes på Det Europæiske Kemikaliekontors websted:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(3) EUT L 158 af 30.4.2004.

(4) EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11.

(5) EFT L 262 af 27.9.1976, s. 201.

(6) EUT L 394 af 20.12.2006, s. 5.

(7) EFT L 194 af 18.7.2001.

(8) Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 2004/73/EF af 29. april 2004 (EUT L 152 af 30.4.2004, s. 1 ændret ved EUT L 216 af 16.6.2004, s. 3) om 29. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer.