)MVII SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0MC93) 344 endelig udg.-COD 464 
Bruxelles, den 3 . december 1993 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
om retlig beskyttelse af mønstre 
(forelagt af Kommissionen) 
BEGRUNDELSE 
FØRSTE DEL: GENERELT 
1. Indledning 
1.1 Formålet med dette direktiv er at sikre en effektiv retlig beskyttelse af industriel formgivning inden 
for Fællesskabets medlemsstater. Med direktivet søger man at reducere de retlige hindringer for 
fri udveksling af designprodukter samt at etablere en ordning, hvor konkurrencen ikke fordrejes 
inden for det indre marked. 
1.2 Med undtagelse af Benelux-landene, hvor der gælder en regional mønsterbeskyttelsesordning, er 
den retlige beskyttelse af mønstre på indeværende tidspunkt national. Retsvirkningerne af be­
skyttelsen er derfor begrænset til de pågældende medlemsstaters territorium eller Benelux-landenes 
territorium. 
Den territoriale afgrænsning af beskyttelsen og de meget forskellige nationale beskyttelsesordninger 
gør det nødvendigt - af hensyn til det indre markeds funktion - at vedtage foranstaltninger på 
fælleskabsplan. Af de grunde, der er redegjort for i begrundelsen til forslaget til Rådets forordning 
om EF-mønstre(1), er en forordning til indførelse af et EF-mønster nødvendig. 
1.3 Indfører man en EF-mønsterbeskyttelsesordning, opstår spørgsmålet om, hvad der skal ske med de 
eksisterende nationale eller regionale beskyttelsesordninger. Den EF-beskyttelsesordning, der 
indføres ved forordningen, kan ikke fra den ene dag til den anden fortrænge eksisterende nationale 
beskyttelsesordninger. I hvert fald må der gælde en vis overgangsperiode, hvor de to ordninger kan 
eksistere side om side, således som man også har valgt det for varemærkers vedkommende, hvor 
nationale varemærker kan eksistere side om side med EF-varemærker. Grunden hertil er, at selv 
når EF-mønstret træder i kraft og bliver det beskyttelsesmiddel, som mønsterfrembringere og deres 
retssuccessorer foretrækker, må de nationale myndigheder stadig opretholde deres 
registreringsordninger af hensyn til allerede erhvervede rettigheder. Registreringer, som nationale 
rettighedshavere allerede har fået foretaget, må stadig kunne fornyes op til den maksimumsperiode 
for beskyttelsen, der gælder i henhold til det pågældende lands lovgivning. Derfor må de nationale 
myndigheder have ret til at opretholde registreringsordningerne. Hertil kommer, at selv når EF-
mønstret er blevet den foretrukne beskyttelsesordning, er det uundgåeligt, at visse nationale 
virksomheder, der kun opererer på lokale markeder (håndværkere, fremstillere af brugskunst, 
producenter, der fremstiller produkter, der er afpasset efter efterspørgslen på de lokale markeder), 
stadig vil foretrække kun at fa national beskyttelse. 
Endvidere må man ikke glemme, at en overgang fra en national markedsapproach til en EF-
markedsapproach kan være en langsom proces for visse mønsterindehavere, fordi de har brug for 
en vis tid til at vænne sig til EF-systemet. 
(i) 
Måske ønsker industrien også at afprøve det nye EF-instrument for en vis periode, før de går bort 
fra den nationale beskyttelsesordning, som de er mere fortrolige med. Nationale ansøgninger kan 
bruges med henblik på at opnå prioritet i andre stater både inden for og uden for Fællesskabet i 
henhold til Paris-konventionen og Haager-aftalen; de kan også benyttes med henblik på at opnå 
prioritet i relation til et registreret EF-mønster. 
1.4 Men den sideløbende eksistens af nationale og EF-retlige ordninger forudsætter imidlertid, at den 
nationale mønsterbeskyttelseslovgivning - i hvert fald for så vidt angår de vigtigste aspekter -
harmoniseres, således at lovgivningerne bliver indbyrdes forenelige, hvad angår deres mest 
fremherskende træk, og også forenelige med den kommende EF-mønsterbeskyttelsesordning. 
Indbyrdes modstridende bestemmelser vil lægge hindringer i vejen for skabelsen af hjemmemar-
kedsvilkår. Hvis f.eks. en medlemsstat giver beskyttelse på mere lempelige vilkår end forudset i 
forslaget til forordning om EF-mønstret og for en længere beskyttelsesperiode og med et mere 
vidtgående beskyttelsesomfang, vil producenter i givet fald søge at udnytte disse forskelle ved 
udelukkende at basere sig på (forskellige) nationale beskyttelsesordninger, hvorved EF-mønstret 
kommer til at lide skade. 
Derfor er dette direktivforslag om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger 
vedrørende retlig beskyttelse af industrielle mønstre et vigtigt supplement til forordningen om EF-
mønstre. 
1.5 I henhold til subsidiaritetsprincippet behøver harmoniseringen ikke at omfatte alle aspekter af den 
nationale specifikke mønsterbeskyttelseslov, og det er tilstrækkeligt at harmonisere de elementer, 
der er nødvendige for at en specifik national beskyttelse kan eksistere side om side med EF-
mønsterbeskyttelsen. Disse vedrører definitionen på et "mønster", kravene til beskyttelse herunder 
grundene til udelukkelse fra beskyttelse, ikke nyhedsskadelig offentliggørelse i relation til kravet 
om individuel karakter og nyhedskravet, beskyttelsens omfang og indhold, registreringshindrende 
grunde samt ugyldighedsgrunde og definitionen på rettigheder, der tillægges ved mønstret, herunder 
også indskrænkninger heri samt konsumption af rettigheder. Der er ikke nogen grund til at gribe 
ind i anliggender såsom eksisterende nationale bestemmelser vedrørende de officielle procedurer 
eller vedrørende undersøgelsen af, om kravene til beskyttelse er opfyldt. 
2. Retsgrundlaget 
Formålet med det foreslåede direktiv er - for så vidt angår industriel formgivning og produkter, 
hvorpå der anvendes et mønster - at få etableret et velfungerende fællesmarked for designprodukter 
og dermed for deres fri udveksling samt sikre en ufordrejet konkurrence for designprodukters 
vedkommende og en behørig beskyttelse af denne form for industriel og kommerciel ejendomsret. 
Fællesskabet har derfor enekompetence til at handle. 
I henhold til EØF-traktatens artikel 100A har Fællesskabet kompetence til - med henblik på at nå 
de for det indre marked opstillede mål - at vedtage de nødvendige harmoniseringsforanstaltninger 
i form af et direktiv, der harmoniserer de grundlæggende elementer i nationale møn-
sterbeskyttelseslove. 
ANDEN DEL : KOMMENTARER TIL PE ENKELTE ARTIKLER 
Artikel 1 
I denne artikel defineres begrebet "mønster" og begrebet "produkt", og bestemmelsen er identisk med 
artikel 3 i forordningsforslaget, bortset fra at halvlederprodukter ikke er udelukket i direktivet. Dette 
skyldes, at direktivet(2) om retlig beskyttelse af halvlederprodukters topografi ikke er til hinder for, at 
direktivets bestemmelser gennemføres via den nationale mønsterlovgivning. Der henvises iøvrigt til de 
kommentarer til denne artikel, der er anført i begrundelsen til forordningen. 
Artikel 2 
I denne artikel defineres direktivets anvendelsesområde. Bestemmelserne heri gælder kun for regis­
trerede mønsterrettigheder eller for ansøgninger om sådanne rettigheder. 
Ikke-registrerede mønstre er ikke medtaget. De fleste nationale særlove om mønstre forudser ikke en 
sådan rettighed, og der synes ikke at være nogen grund til at gøre indførelsen af en ikke-registreret 
mønsterret obligatorisk, hvor den ikke eksisterer. 
Artikel 3 
I stykke 1 præciseres det udtrykkeligt, at medlemsstaterne har pligt til at beskytte mønstre via en særlig 
mønsterbeskyttelseslov, idet de ikke kan nøjes med blot en ophavsretlig beskyttelse af mønstre. 
I Stykke 2 fastsættes kravene til beskyttelse: at mønstret skal være nyt og af individuel karakter. 
Artikel 4. 5 og 6 
I disse artikler defineres kravet til nyhedskarakteren og kravet til den individuelle karakter. 
Bestemmelserne svarer til forordningsforslagets artikel 4, 5, 6 og 8 vedrørende registrerede mønstre. Der 
henvises derfor til de kommentarer til de nævnte artikler, der er givet i begrundelsen til forordningen. 
Artikel 7 og 8 
I artikel 7 og 8, der svarer til artikel 9 og 10 i forordningsforslaget, fastsættes der grænser for, hvad der 
kan beskyttes ved en mønsterret. Der henvises til kommentarerne til disse artikler i begrundelsen til 
forordningen. 
Artikel 9 og 10 
Beskyttelsens omfang er defineret i artikel 9, der svarer til artikel 11 i forordningsforslaget. Det i 
artikel 10 fastsatte begyndelses- og sluttidspunkt svarer til det, der er fastsat i artikel 13 i 
forordningsforslaget. Der henvises til kommentarerne i begrundelsen til forordningen. 
(2) EFT nr. L 24 af 27.1.1987, s. 36. 
Artikel 11 
I stk. 1 og 2 opregnes de tilfælde, hvor en mønsterret kan erklæres for ugyldig eller udelukkes fra 
registrering. Denne opregning svarer til artikel 27 i forordningsforslaget. 
I stk. 3 overlades det til den nationale lovgivningsmyndighed at fravige bestemmelsen i stk. 1 og 2 og 
således fastsætte, hvorledes der skal forholdes med hensyn til mønsterrettigheder og mønster-
ansøgninger, der er erhvervet eller indgivet, før de til gennemførelse af dette direktiv nødvendige 
bestemmelser er trådt i kraft. 
Artikel 12 
Stk. 1, hvori man definerer den ved et registreret mønster tillagte rettighed, stemmer overens med 
artikel 21 i forordningsforslaget. Der henvises derfor til de bemærkninger til denne artikel, der er anført 
i begrundelsen til forordningen. 
I stk. 2 præciseres det, at mønsterrettigheder, der er opstået før det tidspunkt, hvor de nødvendige 
bestemmelser til opfyldelse af dette direktiv er trådt i kraft, fortsat vil blive behandlet efter de retsregler, 
der gjaldt, da rettigheden opstod. 
Artikel 13 og 15 
Artikel 13 indeholder en række indskrænkninger i den registrerede mønsterret. Artikel 15 omhandler 
rettens konsumption. Bestemmelserne svarer til artikel 22 og 24 i forordningsforslaget. Der henvises 
derfor til de kommentarer til disse artikler, der er anført i begrundelsen til forordningen. 
Artikel 14 
Denne bestemmelse er nødvendig, for at indholdet af en national mønsterrettighed svarer til EF-
mønstret. Der henvises til kommentarerne til artikel 23 i forordningsforslaget. 
Artikel 16 
I visse tilfælde kan en tredjepart have interesse i at få en ugyldighedsafgørelse, selv efter at mønstret 
er bortfaldet, eller der er givet afkald herpå, f.eks. hvis mønstret er blevet håndhævet over for ham, og 
der senere er fremkommet oplysninger, der beviser, at mønstret var ugyldigt fra starten. Bestemmelsen 
svarer til artikel 26, stk. 2, i forordningsforslaget. 
Artikel 17 og 18 
Beskyttelsen af et produkts udseende er meget ofte resultatet ikke blot af specifik mønsterlovgivning 
i medlemsstaterne, men af en samtidig anvendelse af en række retsinstrumenter, selv om omfanget af 
den beskyttelse, som gives ved de enkelte instrumenter, og hyppigheden, hvormed brugerne gør brug 
af dem, varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat. 
Det vigtigste alternative retsinstrument, der traditionelt benyttes, er beskyttelse i henhold til den na­
tionale ophavsretslov, der omtales i artikel 18. Men beskyttelse kan også ydes i henhold til lovgivningen 
om varemærker, patenter, brugsmønstre og illoyal konkurrence. 
En medlemsstat har indført beskyttelse af ikke-registrerede mønsterrettigheder, der i et vist omfang 
erstatter den ophavsretlige beskyttelse i vedkommende stat. 
Derfor er det nødvendigt, at man i direktivet fastsætter, at direktivet ikke er til hinder for anvendelsen 
af andre nationale love. 
Artikel 18 
I artikel 18 fastsættes det i overensstemmelse med bestemmelserne i forordningsforslagets artikel 100, 
at der skal være mulighed for kumulativ anvendelse af ophavsretsloven og en specifik 
mønsterbeskyttelseslov. Dette indebærer, at national lovgivning skal ændres, dersom den indeholder 
bestemmelse om, at ophavsretlig beskyttelse ikke eller kun under visse betingelser kan kumuleres med 
beskyttelse i henhold til en specifik mønsterbeskyttelseslov. 
Hvad angår betingelserne for opnåelse af ophavsretlig beskyttelse, herunder navnlig spørgsmålet om 
opfyldelse af det for ophavsretlig beskyttelse nødvendige originalitetskrav, vil man dog afvente en 
eventuel senere harmonisering af originalitetskravet, der henhører under national lovgivning. 
Bestemmelser i national lovgivning, der fastsætter specifikke krav til opnåelse af ophavsretlig 
beskyttelse, såsom f.eks. kravet om "scindibilità" i italiensk lovgivning, kan uden større vanskelighed 
fjernes, og derfor er noget sådant foreslået i artikel 18. 
For at undgå at man i visse tilfælde kommer til at krænke princippet om ikke-diskrimination på grund­
lag af nationalitet, jf. EØF-traktatens artikel 7, er det nødvendigt ikke alene at forudse, at princippet om 
kumulation af den særlige mønsterbeskyttelse og ophavsretlig beskyttelse anvendes i samtlige 
medlemsstater, men også at forudse, at undtagelsen fra princippet om national behandling, der er 
hjemlet ved artikel 2, stk. 7, i Bernerkonventionen til værk for litterære og kunstneriske værker ikke 
anvendes over for EF-statsborgere. Dette vigtige princip fastsættes i artikel 18, stk. 2. 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
om retlig beskyttelse af mønstre 
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100A, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen(l), 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(2), og 
ud fra følgende betragtninger: 
1. Ifølge traktaten har Fællesskabet til mål at skabe en stadig snævrere sammenslutning mellem de 
europæiske folk, at fremme snævrere forbindelser mellem de stater, der tilhører Fællesskabet, samt 
gennem fælles handling at sikre økonomiske og sociale fremskridt for Fællesskabets lande ved at 
fjerne de skranker, der deler Europa; med henblik herpå indeholder traktaten bestemmelser om 
oprettelse af et indre marked omfattende fjernelse af hindringer for de frie varebevægelser og 
gennemførelse af en ordning, der sikrer, at konkurrencen inden for Fællesskabet ikke fordrejes; 
en indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger vedrørende retlig beskyttelse af 
industrielle mønstre vil yderligere fremme disse mål; 
2. mønstre beskyttes ikke i dag i alle medlemsstaterne ved specifik lovgivning og en sådan beskyt­
telse - hvor den eksisterer - er af forskelligartet indhold; 
3. sådanne forskelle i den retlige mønsterbeskyttelse, der ydes af medlemsstaternes lovgivninger, har 
en direkte og negativ indvirkning på det indre markeds oprettelse og funktion hvad angår varer, 
der inkorporerer mønstre, og forskelle af denne art vil fordreje konkurrencen inden for det indre 
marked; 
4. af hensyn til det indre markeds funktion er det derfor nødvendigt at sikre indførelsen af en særlig 
mønsterbeskyttelseslovgivning i alle medlemsstater og at sikre en indbyrdes tilnærmelse af 
medlemsstaternes mønsterbeskyttelseslovgivning; 
5. i denne forbindelse er det vigtigt at tage hensyn til de løsninger og fordele, som EF-mønster-
ordningen indebærer for virksomheder, der ønsker at erhverve mønsterrettigheder; 
6. det er ikke nødvendigt at gennemføre en fuldstændig harmonisering af medlemsstaternes møn­
sterlovgivning, idet det vil være tilstrækkeligt, at harmoniseringen begrænses til de nationale 
retsregler, som mest direkte påvirker det indre markeds funktion; de med en sådan begrænset 
harmonisering tilsigtede mål kan ikke i fornødent omfang opnås af medlemsstaterne enkeltvis; 
(O 
(2) EFT nr. 
EFT nr. 
7. . det bør derfor stadig stå medlemsstaterne frit for at fastsætte de proceduremæssige bestemmelser 
vedrørende registrering og mønsterrettigheders ugyldighed samt bestemmelser vedrørende retsvirk­
ningerne af en sådan ugyldighed; 
8. dette direktiv er ikke til hinder for, at medlemsstaterne anvender anden lovgivning på mønstre end 
den, der vedrører den ved registrering opnåede særlige beskyttelse, som f.eks. lovgivningen om 
ikke-registrerede mønsterrettigheder, varemærker, patenter og brugsmønstre samt lovgivningen om 
illoyal konkurrence eller civilretligt ansvar; 
9. virkeliggørelsen af det tilsigtede mål, nemlig et indre marked på mønsterområdet, kan kun opnås 
fuldt ud, hvis der sker en yderligere harmonisering af de relevante ophavsretlige bestemmelser i 
medlemsstaternes lovgivning, herunder navnlig dem, der vedrører originalitetskravet; i afventning 
af en sådan yderligere harmonisering er det vigtigt at fastslå princippet om kumulativ beskyttelse 
i henhold til særlovgivningen om registrerede mønstres beskyttelse og i henhold til 
ophavsretslovgivningen, hvorimod det overlades til medlemsstaterne at fastsætte omfanget af den 
ophavsretlige beskyttelse og de vilkår, hvorunder en sådan beskyttelse kan gives; i forholdet 
mellem medlemsstaterne er det dog nødvendigt at afskaffe kravet om, at beskyttelse i henhold til 
ophavsretslovgivningen kun ydes under betingelse af gensidig behandling i det land, hvori 
mønstret har sin oprindelse, da et sådant krav ville være i strid med princippet om ikke-
diskrimination; 
10. realiseringen af de med det indre marked tilsigtede mål forudsætter, at betingelserne for opnåelse 
af en registreret mønsterret ikke alene er identiske i samtlige medlemsstater, men også identiske 
med betingelserne for opnåelse af et registreret EF-mønster; med henblik herpå er det nødvendigt 
at give en ensartet definition af begrebet mønster og af de krav i henseende til nyhed og individuel 
karakter, som registrerede mønsterrettigheder skal opfylde; 
11. halvlederprodukter skal ikke udelukkes som produkter, hvis udseende kan beskyttes som mønstre, 
da medlemsstaterne kan vælge mønsterlovgivning til gennemførelse af bestemmelserne i Rådets 
direktiv 87/54/EØF af 16. december 1986 om retlig beskyttelse af halvlederprodukters topografi(3); 
12. for at fremme de frie varebevægelser er det vigtigt at sikre, at registrerede mønsterrettigheder giver 
rettighedshaveren den samme beskyttelse i samtlige medlemsstater, samt at denne beskyttelse er 
identisk med den beskyttelse, der tillægges ved et registreret EF-mønster; 
13. i overensstemmelse med de for EF-mønstre gældende bestemmelser bør muligheden for 
kompatibilitet mellem produkter af forskellig udformning ikke hindres ved, at mønstret på meka­
niske sammenkoblinger medtages under definitionen på et mønster; 
14. som undtagelse herfra kan mekaniske sammenkoblinger i modulopbyggede produkter udgøre et 
vigtigt element i de innovative karakteristika ved modulopbyggede produkter og repræsentere et 
vigtigt markedsføringsaktiv, der derfor bør kunne beskyttes; 
(3) EFT nr. L 24 af 27.1.1987, s. 36. 
15. .det er af fundamental betydning for det indre markeds funktion at fastsætte en ensartet beskyt­
telsestid for registrerede mønsterrettigheder i overensstemmelse med den løsning, der vedtages for 
registrerede EF-mønstre; 
16. retlig mønsterbeskyttelse kan under visse omstændigheder åbne mulighed for skabelse af 
monopoler for generiske produkters vedkommende tillige med konkurrenceneutraliserede markeder 
ved på urimelig måde at binde forbrugeren til et bestemt fabrikat af et produkt, og indførelsen af 
en bestemmelse er derfor nødvendig for - under ganske særlige betingelser - at åbne mulighed for 
reproduktion af mønstre til dele af et sammensat produkt med henblik på dets reparation; 
17. dette direktivs bestemmelser berører ikke anvendelsen af konkurrencereglerne i EØF-traktatens 
artikel 85 og 86; 
18. de grunde, der kan føre til nægtelse af registrering i medlemsstater, hvor der foretages en 
tilbundsgående undersøgelse af ansøgningerne forud for registreringen, samt de grunde, der kan 
føre til registrerede mønsterrettigheders ugyldighed i samtlige medlemsstater, må opregnes 
udtømmende -
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: 
Artikel 1 
I dette direktiv forstås ved: 
a) "mønster": et produkts udseende - det være sig produktet som helhed eller en del heraf - hvor 
udseende er bestemt af produktets særlige linjer, konturer, farver, form og/eller af selve 
produktmaterialet og/eller produktets ornament; 
b) "produkt": en produktenhed fremstillet industrielt eller håndværksmæssigt, herunder indbefattet 
dele, der er bestemt til at blive samlet til en kompleks enhed, et sæt eller en sammensætning af 
enheder, samt pakning, præsentation, grafiske symboler og typografiske skrifttyper; et edb-program 
anses ikke for et produkt. 
Artikel 2 
Dette direktiv finder anvendelse på: 
a) mønstre, der er registreret ved en medlemsstats centrale myndigheder for industriel ejendomsret 
b) mønstre, der er registreret ved Benelux-landenes mønsterkontor 
c) mønstre, der er genstand for international registrering med retsvirkning i en medlemsstat 
d) ansøgninger om registrering af de under litra a)-c), nævnte mønstre. 
Artikel 3 
1. Medlemsstater skal ved registrering beskytte mønstre ved at tillægge indehaveren en eneret i 
overensstemmelse med dette direktivs bestemmelser. 
2. Et mønster skal beskyttes ved en mønsterret, i det omfang mønstret er nyt og af individuel 
karakter, 
3. Et mønster anvendt på et produkt, som udgør en del af et sammensat produkt, anses kun for at 
være nyt og havende individuel karakter i det omfang mønstret anvendt på delproduktet som 
sådant opfylder betingelserne med hensyn til nyhed og individuel karakter. 
Artikel 4 
1. Et mønster anses for nyt, hvis der ikke før den dato, hvor der er indgivet ansøgning om 
registrering, eller - hvis der begæres prioritet - før prioritetsdatoen er blevet offentliggjort et her­
med identisk mønster. Mønstre anses for identiske, hvis deres specifikke karakteristika kun 
adskiller sig fra hinanden på uvæsentlige punkter. 
2. Et mønster anses for at være offentliggjort, hvis det efter registreringen er blevet offentliggjort 
eller på anden måde fremvist, benyttet i handel eller afsløret. Mønstret anses dog ikke for of­
fentliggjort alene af den grund, at det er blevet fremvist for en tredjemand eksplicit eller implicit 
betinget af fortrolighed. 
Artikel 5 
1. Et mønster anses for at have individuel karakter, hvis det giver den informerede bruger et 
helhedsindtryk af at adskille sig markant fra det helhedsindtryk, som et mønster af den i stk. 2 
nævnte art giver en sådan bruger. 
2. Med henblik på anvendelsen af stk. 1 skal et mønster være: 
a) i handel på markedet - det være sig inden for eller uden for Fællesskabet på det tidspunkt, hvor 
ansøgning om registrering blev indgivet, eller - hvis der begæres prioritet - på priori­
tetsti dspunktet 
b) offentliggjort efter registrering som et registreret EF-mønster eller som en mønsterrettighed i 
en medlemsstat, og beskyttelsen må ikke være udløbet på det tidspunkt, hvor ansøgning om 
registrering blev indgivet, eller - hvis der begæres prioritet - på prioritetstidspunktet. 
3. Ved vurderingen af et mønsters individuelle karakter skal lighedspunkter principielt tillægges større 
vægt end forskelle, og der skal tages hensyn til den grad af frihed, som frembringeren har haft ved 
udviklingen af mønstret. 
10 
Artikel 6 
1. Hvis et mønster, for hvilket der søges om beskyttelse som et registreret mønster i en medlemsstat, 
er blevet offentliggjort af frembringeren eller den, til hvem hans ret er overgået, eller af 
tredjemand som et resultat af oplysninger eller foranstaltninger meddelt eller foretaget af 
mønsterfrembringeren eller den, til hvem hans ret er overgået, eller som en konsekvens af misbrug 
i forhold til frembringeren eller den, til hvem hans ret er overgået, i løbet af de tolv måneder, der 
går forud for tidspunktet for indgivelsen af ansøgningen eller - hvis der begæres prioritet - forud 
for prioritetstidspunktet, skal der ikke tages hensyn til sådan offentliggørelse med henblik på 
anvendelsen af artikel 4 og 5. 
2. Bestemmelsen i stk. 1 finder ikke anvendelse, hvis genstanden for den uretmæssige offentlig­
gørelse er et mønster, der har ført til et registreret EF-mønster eller en registreret mønsterret i 
vedkommende medlemsstat. 
Artikel 7 
1. Mønsterret kan ikke erhverves til et mønster, i det omfang produktets tekniske funktion ikke levner 
noget spillerum for arbitrære elementer i produktets udseende. 
2. Der kan ikke opnås mønsterret på et mønster, i det omfang det nødvendigvis må reproduceres i 
dets nøjagtige form og dimensioner, for at det produkt, hvori mønstret er inkorporeret eller hvorpå 
det anvendes, rent mekanisk kan samles med eller tilkobles et andet produkt. 
3. Uanset stk. 2 skal der under de i artikel 4 og 5 fastsatte betingelser kunne opnås en mønsterret på 
et mønster, der giver mulighed for en samtidig og uendelig eller mangfoldig sammenbygning eller 
samling af produkter i et modulopbygget system bestående af identiske eller indbyrdes udskiftelige 
elementer. 
Artikel 8 
Mønsterret kan ikke erhverves på et mønster, dersom udnyttelsen eller offentliggørelsen af mønstret 
strider mod den offentlige orden eller sædeligheden. 
Artikel 9 
1. Den ved en mønsterret tillagte beskyttelse omfatter ethvert mønster, der giver den informerede 
bruger et helhedsindtryk af markant lighed. 
2. Med henblik på at vurdere beskyttelsens omfang tillægges principielt lighedspunkter større vægt 
end forskelle, og der skal tages hensyn til den grad af frihed, som frembringeren har haft ved 
udviklingen af sit mønster. 
11 
Artikel 10 
Ved registrering skal et mønster, der opfylder betingelserne i artikel 3, stk. 2, beskyttes som en 
mønsterret for en periode af fem år regnet fra den dag, hvor registreringsansøgningen blev indgivet. 
Beskyttelsesperioden kan forlænges for perioder på hver fem år indtil i alt 25 år regnet fra ansøg-
ningsdatoen. 
Artikel 11 
1. Et mønster er kun udelukket fra registrering eller - dersom mønstret er registreret - kan kun erklæres 
for ugyldigt i følgende tilfælde: 
a) hvis mønstret ikke opfylder de i artikel 3, stk. 2, fastsatte betingelser, eller 
b) hvis mønstrets specifikke karaktaristika og/eller mønstret til sammenkoblingselementer ikke kan 
beskyttes i henhold til artikel 7, stk. 1 eller 2, eller 
c) hvis mønstrets udnyttelse eller offentliggørelse strider imod den offentlige orden eller sæde­
ligheden, eller 
d) hvis ansøgeren eller indehaveren af mønstret ikke er berettiget til mønstret i henhold til 
vedkommende medlemsstats lovgivning. 
2. Et mønster kan også erklæres for ugyldigt, hvis et hermed stridende mønster, der er blevet 
offentliggjort efter datoen for registreringsansøgningens indgivelse eller - hvis der begæres prioritet -
efter prioritetstidspunktet, er beskyttet fra en dato, der ligger forud for førnævnte tidspunkt ved et 
registreret EF-mønster eller en registreret mønsterrettighed i vedkommende medlemsstat eller ved 
en ansøgning om en sådan rettighed. 
3. En medlemsstat kan uanset foranstående bestemmelser fastsætte, at de registreringshindrende grunde 
eller ugyldighedsgrunde, der er i kraft i vedkommende medlemsstat forud for den dato, hvor de 
nødvendige bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv træder i kraft, finder anvendelse på 
mønstre, for hvilke der er blevet indgivet ansøgning om registrering forud for nævnte dato. 
Artikel 12 
1. Ved registrering giver en mønsterret indehaveren eneret til at bruge mønstret og til at forbyde 
tredjemand, der ikke har hans samtykke, at benytte et mønster, der falder inden for rammerne af den 
ved mønsterretten tillagte beskyttelse. Den ovennævnte benyttelse omfatter navnlig fremstilling, 
udbydelse til salg, markedsføring eller brug af et produkt, hvori et sådant mønster er inkorporeret, 
eller hvorpå det anvendes, samt import, eksport eller lagerføring af et sådant produkt med henblik 
herpå. 
2. Dersom de handlinger, der er nævnt i stk. 1, i henhold til en medlemsstats lovgivning ikke kunne 
forbydes forud for den dato, hvor de nødvendige bestemmelser til gennemførelse af dette direktiv 
træder i kraft, kan de ved mønsterretten tillagte rettigheder ikke påberåbes med henblik på at 
forhindre fortsat udøvelse af sådanne handlinger. 
12 
Artikel 13 
1. De rettigheder, der tillægges ved et mønsters registrering, omfatter ikke: 
a) handlinger, der foretages i privat og ikke-kommercielt øjemed 
b) handlinger, der foretages i forsøgsøjemed 
c) eftergøreise i citatøjemed eller til undervisningsbrug, forudsat at en sådan handling er forenelig 
med god forretningsskik og ikke i urimeligt omfang skader den normale udnyttelse af mønstret 
samt under betingelse af oprindelsesangivelse. 
2. De rettigheder, der tillægges ved et mønsters registrering, omfatter endvidere ikke: 
a) udstyr til skibe og fly, der er registreret i et andet land, dersom sådanne fartøjer midlertidigt 
kommer ind på vedkommende medlemsstats territorium 
b) indførsel til medlemsstaten af reservedele og tilbehør med henblik på reparation af sådanne 
fartøjer 
c) udførelse af reparationer af sådanne fartøjer. 
Artikel 14 
De ved et registreret EF-mønster tillagte rettigheder kan ikke udøves over for tredjemand, som - efter 
tre år fra den første markedsføring af et produkt, hvori mønstret er inkorporeret, eller hvorpå det 
anvendes benytter mønstret i den i artikel 12 anførte betydning, forudsat at: 
a) det produkt, hvori mønstret er inkorporeret, eller hvorpå det anvendes, er en del af et sammensat 
produkt, hvis udseende det beskyttede mønster er afhængig af 
b) formålet med en sådan brug er at give mulighed for at reparere et sammensat produkt, således at 
det får sit oprindelige udseende, og 
c) offentligheden ikke vildledes med hensyn til oprindelsen af det produkt, der benyttes til reparationen. 
Artikel 15 
De rettigheder, der tillægges ved et mønsters registrering, omfatter ikke handlinger i forbindelse med 
produkter, hvori der inkorporeres, eller hvorpå der anvendes et mønster, der falder inden for rammerne 
af den ved mønstret tillagte beskyttelse, når produktet er blevet markedsført inden for Fællesskabet af 
mønsterindehaveren eller med dennes samtykke. 
Artikel 16 
En mønsterret kan erklæres for ugyldig, selv efter at retten er bortfaldet eller efter, at der er givet afkald 
herpå. 
13 
Artikel 17 
Bestemmelserne i dette direktiv berører ikke Fællesskabets eller vedkommende medlemsstat lovgivning 
vedrørende ikke-registrerede mønstre, varemærker eller andre distinktive tegn eller lovgivning 
vedrørende patenter, brugsmønstre, typografiske skrifttyper, civilretligt ansvar og illoyal konkurrence. 
Artikel 18 
1. I afventning af en yderligere harmonisering af medlemsstaternes love om ophavsret skal mønstre, 
der er beskyttede ved en mønsterret, der er registreret i eller for en medlemsstat i overensstemmelse 
med dette direktiv, også kunne beskyttes i henhold til vedkommende stats lovgivning om ophavsret 
fra det tidspunkt, hvor mønstret blev frembragt eller fikseret i en hvilken som helst form, uanset 
antallet af produkter, hvori mønstret skal inkorporeres, eller hvorpå det skal anvendes, og uanset om 
mønstret kan adskilles fra de produkter, hvori det skal inkorporeres, eller hvorpå det skal benyttes. 
I hvilket omfang og under hvilke betingelser en sådan beskyttelse tillægges, herunder krav til 
originalitet, fastlægges af de enkelte medlemsstater. 
2. I afventning af en yderligere harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om ophavsret skal hver 
medlemsstat tillade, at et mønster, der er beskyttet ved en mønsterret, der er registreret i eller for 
vedkommende stat, og som opfylder betingelserne i denne stats lovgivning om ophavsret, kan 
beskyttes i henhold til ophavsloven, uanset om mønstret ikke i en anden medlemsstat, hvori det har 
sin oprindelse, opfylder betingelserne i denne stats lovgivning om ophavsret. 
Artikel 19 
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme 
dette direktiv senest den 31. oktober 1996. 
Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, henvises der deri til dette 
direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for 
denne henvisning fastsættes af medlemstaterne. 
2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det 
område, der omfatter dette direktiv. 
Artikel 20 
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne 
Formand Formand 
14 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
Titel 
Forslag til Rådets direktiv om retlig beskyttelse af mønstre. 
Beskrivelse af foranstaltningen 
Formålet er at harmonisere visse aspekter af de nationale mønsterbeskyttelseslove, således at de 
bliver afpasset efter forslaget til Rådets forordning om EF-mønstre. 
Forslaget har ingen finansielle implikationer for Fællesskabets budget. 
15 
FORSLAGETS INDVIRKNING PÂ VIRKSOMHEDERNE 
(navnlig de små og mellemstore virksomheder) 
1. Hvorfor er det nødvendigt at indføre EF-lovgivning? 
For at harmonisere visse aspekter af medlemsstaternes relevante love, således at de afpasses efter 
den EF-mønsterordning, der er foreslået i udkastet til forordning om beskyttelse af industrielle 
mønstre. 
2. Hvilke virksomheder vil blive berørt? 
a) Fremstillingsvirksomheder, hvis produkter har et udseende, der inkorporerer kommercielt 
værdifulde mønsterelementer, vil blive berørt. For de virksomheder, der fortsat foretrækker at få 
mønsterbeskyttelse i henhold til eksisterende national lovgivning, vil man opnå det resultat, at 
den nationale lovgivning vil være mere forenelig med den nye EF-ordning. 
b) Alle virksomheder af en hvilken som helst størrelse vil være interesserede, men den nationale 
procedure vil måske blive foretrukket af de virksomheder, der ikke søger EF-omfattende 
beskyttelse, og den nationale procedure vil derfor måske appellere mere til de små og 
mellemstore virksomheder end til de multinationale virksomheder. 
c) Der er ikke nogen grund til at antage, at bestemte geografiske områder vil blive favoriseret. 
3. Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe for at overholde bestemmelserne i forslaget? 
Det vil ikke være nødvendigt med specifikke foranstaltninger. Virksomhederne i visse medlemsstater 
vil kunne komme ud for, at det kriterium, som et mønster skal opfylde for at opnå national 
beskyttelse, vil blive ændret i visse henseender som et resultat af harmoniseringen. Virksomhederne 
vil stadig kunne opnå kumulativ beskyttelse af mønstre i henhold til de enkelte medlemsstaters 
relevante ophavsretslove. 
På den anden side har en række organisationer, der repræsenterer små og mellemstore virksomheder, 
der fremstiller bilreservedele, fremført det argument - i modsætning til Kommissionens intentioner -
at den fortolkning, som nationale myndigheder og domstolene vil anlægge, når de får forelagt 
kriteriet: individuel karakter og nyt, vil kunne føre til et lavere beskyttelsesniveau end forudset. Hvis 
dette sker, ville dette - hævdes det - kunne medføre, at en lang række produkter, hvis mønstre stort 
set kun er af funktionel karakter med beskeden eller ingen æstetisk karakter og med en stort set 
forud fastlagt udvendig udformning, kan falde ind under beskyttelsesområdet. 
4. Hvad er de sandsynlige økonomiske virkninger af forslaget? 
a) Indvirkning på beskæftigelsen? 
En harmoniseret EF-mønsterlovgivning skulle stimulere designervirksomhed både i henseende 
til innovation og udvidelse af afsætningsmarkedeme med deraf følgende positiv indvirkning på 
beskæftigelsen i navnlig de små virksomheder. 
Mønsterrettigheder skal respekteres af andre virksomheder, såsom konkurrerende producenter eller 
16 
virksomheder, der handler med andres mønsterbeskyttede produkter. Men forslaget indeholder 
foranstaltninger, der tager sigte på at undgå urimeligt bekostelige konsekvenser for de små og 
mellemstore virksomheders handel med reservedele til komplekse produkter såsom biler. 
b) Indvirkning på investeringer og skabelsen af ny virksomhed? 
Harmoniseret EF-beskyttelse af mønstre skulle give virksomhederne større tillid til, at de kan få 
dækket deres omkostninger, således at de dermed tilskyndes til at investere. Det er vanskeligt 
nøjagtigt at bedømme, hvilken indvirkning forslaget vil få på store produktionsvirksomheder, hvis 
design måske kun repræsenterer et enkelt aspekt af et produkt, men industrien har dog klart givet 
udtryk for, hvilken betydning den tillægger en EF-mønsterbeskyttelse. På den anden side skulle 
der være en tilskyndelse til at oprette små virksomheder, hvor man primært lægger vægt på 
produktets design. Hvad angår virksomheder, der handler med mønsterbeskyttede produkter, er 
der fastsat en række bestemmelser, der i et vist omfang gør indskrænkning i udøvelsen af 
mønsterrettigheder over for de virksomheder, der opererer på reservedelsmarkedet, som f.eks. 
leverandører, reparatører og forsikringsselskaber inden for bilreparationsmarkedet. Medens der 
på den ene side sikres beskyttelse med henblik på at fremme skabende virksomhed, åbnes der 
samtidig også mulighed for en vis konkurrence fra selvstændige producenters side. 
c) Indvirkning på virksomheders konkurrencemæssige stilling? 
Det ligger i beskyttelsesværdige mønstres karakter, at de ikke udtømmer mulighederne fra andre 
designere inden for et bestemt produktområde, og den øgede konkurrence, som denne frihed 
medfører, skulle være til fordel for alle designskabende virksomheder uanset størrelse dvs. uden 
at påføre selv de meget små virksomheder en alvorlig trussel. Endvidere vil konkurrencen blive 
fremmet på områder, hvor mønstre ikke kan opnå beskyttelse - f.eks. fordi de kun opfylder en 
rent teknisk funktion uden at overlade mønsterfrembringeren nogen form for frihed, eller fordi 
mønstret er underlagt en begrænsning i og med, at det pågældende produkt skal tilsluttes et andet 
produkt. 
5. Indeholder forelaget foranstaltninger, der specielt tager hensyn til de små og mellemstore 
virksomheders særlige situation? 
De i forslaget indeholdte foranstalminger tager ikke specifikt sigte på små og mellemstore 
virksomheder, men disse kan dog forholdsmæssigt drage større fordel heraf end store virksomheder, 
fordi den omstændighed, at den harmoniserede EF-mønsterbeskyttelse er mere enkel og billigere, 
skulle få større betydning for de små og mellemstore virksomheder. Der er en tendens til, at mange 
af nutidens mest innovative og originale designere koncentrerer deres indsats inden for de mindre 
virksomheder. 
Med direktivforslaget harmoniseres de enerettigheder, der tillægges designere og dem, til hvem deres 
rettigheder overgår, og konkurrenter må respektere disse rettigheder. Ligesom det gælder for små 
og mellemstore virksomheders handel med andres mønsterbeskyttede produkter, er det ikke 
hensigtsmæssigt, at den industrielle ejendomsretlige lovgivning i sig selv fastsætter undtagelser til 
fordel for specifikke industrisektorer. Men af de ovennævnte grunde er handel med og fremstilling 
af reservedele underlagt mere lempelige betingelser, når sådanne rettigheder udøves over for sådanne 
produkter. 
17 
6. Høring 
Kommissionens tjenestegrene har offentliggjort en Grønbog om retlig beskyttelse af industrielle 
mønstre (m/F/5131/91). Denne publikation er blevet udsendt til flere tusinde modtagere. På grundlag 
af en lang række indlæg fra større industriorganisationer blev de berørte parter indkaldt til en høring 
i Bruxelles den 25. og 26. februar 1992. Reaktionerne har generelt set været meget positive, og selv 
om mange detaljerede aspekter stadig skal drøftes, er der dog kun fa spørgsmål, der skal løses -
primært vedrørende kriteriet for beskyttelse og hvilken slags mønstre, der ikke skal kunne tillægges 
beskyttelse. 
Visse kredse har udtrykt frygt for, at fremstillingen af visse funktionelle produkter måske bliver 
monopoliseret på grund af eksisterende mønsterrettigheder; denne frygt skyldes, at man ikke sondrer 
mellem æstetiske og funktionelle mønstre. Men erfaringen har vist, at denne sondring stort set er 
vilkårlig, og at det under alle omstændigheder er nødvendigt, at funktionelle mønstre sikres en vis 
form for beskyttelse. I henhold til direktivet om mønstre er beskyttelsen betinget af et distinktivt 
udseende, og henset hertil skulle det ikke være berettiget at nære de ovennævnte betænkeligheder. 
Visse industrier har givet udtryk for det standpunkt, at det ville være en fordel for 
reservedelsmarkedet, hvis man nægtede at yde beskyttelse til mønstre, hvis udformning udelukkende 
er dikteret af kravet om, at det produkt, hvori mønstret er inkorporeret, mekanisk skal kunne 
sammenkobles med et andet produkt, og forslaget indeholder de fornødne bestemmelser med henblik 
herpå. Disse betænkeligheder kom navnlig til udtryk fra bil- og edb-industrien, hvor selvstændige 
producenter af reservedele hævder, at de oprindelige producenter indtager en monopolstilling. 
ACEA(I), der repræsenterer de oprindelige bilfabrikanter, har argumenteret kraftigt til fordel for, at 
visse bilkomponenter bør sikres mønsterbeskyttelse, således at de pågældende bilfabrikker kan få 
dækket deres designomkostninger, og de finder derfor, at de har gjort en tilstrækkelig indrømmelse 
ved at acceptere disse bestemmelser om, at beskyttelse er afskåret, når der er tale om et 
produktdesign, der udelukkende er dikteret af, at produktet rent mekanisk skal kunne passe med et 
andet produkt. Men EAPA(2), CLEDIPA(3), AIRC(4) og CLEPA(5), der repræsenterer producenter af 
komponenter og reservedele, argumenterer stadig stærkt imod ikke alene, at disse mønstre, der rent 
mekanisk skal passe, tillægges beskyttelse, men også imod en beskyttelse af andre mønstre, der 
visuelt skal passe sammen med de øvrige dele af et sammensat produkt såsom en bil. De har 
foreslået forskellige løsninger såsom en såkaldt "must-match"-undtagelse fra beskyttelsen, eller en 
bestemmelse om lovbestemt licens, idet de samtidig erklærer, at de ikke vil modsætte sig et krav 
om betaling af royalties, men rejser indsigelse over for en situation, hvor de er afskåret fra at 
producere eller handle med reservedele. Repræsentanter for forsikringsbranchen og forbrugerne har 
også fremført det argument, at mønsterbeskyttelse af sådanne reservedele vil betyde en fordyrelse 
af reparationsarbejde og en forhøjelse af forsikringspræmierne. 
(1) ACEA: Association des Constructeurs Européens d'Automobiles. 
(2) EAPA: European Automotive Panel Association. 
(3) CLEDPIA: Comité de Liaision Européen de la Distribution Indépendante de Pièces de rechange et 
Equipements pour Automobiles. 
(4) AIRC: Association Internationale des Réparateurs en Carrosserie. 
CLEPA: Comité de Liaison de la Construction d'Equipements et de Pièces d'Automobiles. 
18 (5) 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 344 endelig udg. 
DOKUMENTER 
_ Å 08 06 DA 
Katalognummer : CB-CO-93-410-DA-C 
ISBN 92-77-58336-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
19