KWï 
mm' 
•"vf 
4 *i i' 
•til KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 24.11.1997 
KOM(97) 618 endelig udg. 
HW 
M 
S/ RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA­
PARLAMENTET OM RESULTATERNE AF ANDEN FASE AF SLIM 
OG STATUS OVER GENNEMFØRELSEN AF HENSTILLINGERNE 
FRA FØRSTE FASE 
m 
rørørør 

RESUME 
1. Det Europæiske Råd i Dublin i december 1996 gentog betydningen af at forenkle 
lovgivningen og anmodede i den forbindelse om, at SLIM-initiativet blev udvidet. 
Dette bekræftede den positive modtagelse i Rådet (det indre marked) den 26. november 
1996 af Kommissionens rapport om initiativets første fase. Endelig har Europa-
Parlamentet, gennem Crowley-betænkningen, tilkendegivet sin store støtte til SLIM-
projektet og Kommissionens bestræbelser på at forenkle lovgivningen. 
2. SLIM må ikke betragtes som et isoleret forsøg på at gennemføre forenklinger. 
Handlingsplanen for det indre marked, som modtog støtte fra Det Europæiske Råd i 
Amsterdam i juni 1997, foreslår, at Kommissionen anlægger et bredere syn på 
forenklingsproblematikken og ikke blot beskæftiger sig med lovgivningen på EU-plan, 
men også med medlemsstaternes lovgivning vedrørende det indre marked. Dette 
"rullende forenklingsprogram" skal omfatte såvel SLIM-metoden som andre 
forenklingsforsøg. Den rapport om bedre lovgivning, som Kommissionen vil forelægge 
Det Europæiske Råd i Luxembourg i december vil også give et overblik over og 
fremhæve EU's forenklingstiltag, inkl. SLIM og andre initiativer såsom B.E.S.T. 
3. Formålet med denne meddelelse er at give et resumé af dels henstillingerne fra SLIM-
grupperne på de fire områder, der er blevet behandlet som led i denne anden fase, dvs. 
moms, den kombinerede nomenklatur, banktjenester og gødning, dels Kommissionens 
svar på disse henstillinger. Den tjener desuden til at informere Rådet og Europa-
Parlamentet om, hvordan det er gået med implementeringen af SLIM-gruppernes 
henstillinger fra første fase. 
4. Hvad implementeringen af henstillingerne fra første fase angår, viser de problemer, der 
er opstået i forbindelse med implementeringen af Intrastat-henstillingerne (se nedenfor), 
at der hersker en vis grad af uoverensstemmelse mellem på den ene side den politiske 
vilje til at forenkle (jf. gentagne udtalelser fra ministrene for det indre marked) og på 
den anden side tilbageholdenheden med at indføre simplere dataindsamlingssystemer 
og en forenklet nomenklatur for intern handel. 
5. SLIM-grupperne har bestået af fem eksperter fra nationale administrationer og fem 
repræsentanter for brugerne af lovgivning. De påbegyndte deres arbejde i juni 1997 og 
afleverede deres rapporter i slutningen af oktober 1997. Formanden for hver gruppe er 
blevet udpeget af kommissæren med ansvar for det pågældende lovgivningsområde. 
Der er blevet gjort en særlig stor indsats for at gøre gruppernes arbejde mere 
gennemsigtigt, og der er også blevet indhentet kommentarer fra de medlemsstater og 
andre interesserede parter, der ikke har deltaget direkte i grupperne. 
I. Indledning 
SLIM-initiativet (Simpler Legislation for the Internal Market) blev iværksat af 
Kommissionen i maj 1996 med bred opbakning fra ministrene for det indre marked. Det tager 
sigte på at finde frem til, hvordan lovgivningen for det indre marked kan forenkles. Det er 
også led i Kommissionens tillidspagt for beskæftigelse. Forenklingen af lovgivningen skal 
bidrage til at opfylde pagtens målsætninger om at styrke erhvervslivets konkurrenceevne og 
beskæftigelsespotentiale. Det skal også medvirke til at effektivisere EU's arbejde og gøre det 
mere gennemsigtigt uden at forringe beskyttelsen af borgerne, arbejdstagerne og miljøet. 
Det Europæiske Råd i Dublin i december 1996 gentog betydningen af at forenkle 
lovgivningen og anmodede i den forbindelse om, at SLIM-initiativet blev udvidet. Dette 
bekræftede den positive modtagelse i Rådet (det indre marked) den 26. november 1996 af 
Kommissionens rapport om initiativets første fase. Endelig har Europa-Parlamentet, gennem 
Crowley-betænkningen1, tilkendegivet sin store støtte til SLIM-projektet og Kommissionens 
bestræbelser på at forenkle lovgivningen. Kommissionen bebudede i maj 1997 lanceringen af 
den anden fase af SLIM2, hvor den ville se nærmere på moms, den kombinerede nomenklatur, 
gødningsstoffer og banklovgivning. Den ville i denne forbindelse tage hensyn til forslagene 
fremsat af medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og 
repræsentanterne for erhvervslivet. 
Kommissionen tog hensyn til følgende faktorer, da den udvalgte de områder, der skulle med i 
anden fase af SLIM: 
- der skulle være tegn på, at lovgivningen på de pågældende områder var for kompliceret og 
dermed indebar en unødig stor administrativ byrde for virksomhederne 
- der var behov for at sikre, at brugen af SLIM-metoden ville være værdiforøgende for 
lovgivningen 
- der var behov for at finde balancen mellem målsætningerne for hvert enkelt område og 
SLIM-metodens operationelle kapacitet (små grupper, der arbejder i en kort periode) 
- der skulle være adgang til tilstrækkelige ressourcer i Kommissionens tjenestegrene 
- et ønske om ikke at blande sig i en allerede iværksat revision eller konsolidering af 
lovgivningen. 
SLIM må ikke betragtes som et isoleret forsøg på at gennemføre forenklinger. 
Handlingsplanen for det indre marked3, som modtog støtte fra Det Europæiske Råd i 
Amsterdam, foreslår, at Kommissionen anlægger et bredere syn på 
forenklingsproblematikken og ikke blot beskæftiger sig med lovgivningen på EU-plan, men 
også med medlemsstaternes lovgivning vedrørende det indre marked. Det er nødvendigt at 
forhindre, at SLIM bliver et isoleret initiativ, der forsøger at tackle problemer, som skyldes 
overkomplicerede regler, og som således kun vil få en begrænset effekt. Dette "rullende 
farenklingsprogram" skal omfatte såvel SLIM-metoden som andre forenklingsforsøg. For at 
sikre, at forenklingen ikke går i stå, indeholder handlingsplanen to nye SLIM-faser, som 
begynder i henholdsvis januar og maj 1998. Den rapport om "bedre lovgivning", som 
Kommissionen vil forelægge Det Europæiske Råd i Luxembourg i december vil også give et 
1 Crcwley-betænkningen A4-0108/07, der blev vedtaget den 9.4.1997. 
2 Kommissionens arbejdsdokument SEK(97)951 af 14.5.1997. 
3 Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd, CSE(97)1 endelig udg. af 4.6.1997. 
overblik over og fremhæve EU's forenklingstiltag, inkl. SLIM og andre initiativer såsom 
B.E.S.T. 
IL SLIM-arbejdsmetoden 
Arbejdet i SLIM-grupperne har været meget succesrigt, og der er blevet fremsat mange 
forslag til forenklinger på de forskellige områder. Gruppernes lille størrelse har været 
fremmende for en åben debat med udpegning af problemer og løsninger. Den afgørende 
målestok for SLIM^metodens succes er den hast og lethed, hvormed der reageres på de 
forslag, der udspringer af gruppernes henstillinger - først fra Kommissionens side, der 
udformer de specifikke forslag til lovgivning og andre foranstaltninger, og dernæst fra Rådets 
og Europa-Parlamentets side. 
De problemer, der er opstået i forbindelse med implementeringen af Intrastat-henstillingerne 
(se nedenfor), viser, at der hersker en vis grad af uoverensstemmelse mellem på den ene side 
den politiske vilje til at forenkle (jf- gentagne udtalelser fra ministrene for det indre marked) 
og på den anden side tilbageholdenheden med at indføre simplere dataindsamlingssystemer 
og en forenklet nomenklatur for intern handel. 
SLIM-grupperne har bestået af fem eksperter fra nationale administrationer og fem 
repræsentanter for brugerne af lovgivning. De påbegyndte deres arbejde i juni 1997 og 
afleverede deres rapporter i slutningen af oktober 1997. Formanden for hver gruppe er blevet 
udpeget af kommissæren med ansvar for det pågældende lovgivningsområde. 
På baggrund af de kommentarer, der blev fremsat efter afslutningen af første fase, har 
Kommissionen lagt særlig stor vægt på at gøre gruppernes arbejde mere gennemsigtigt. Det 
har ikke været nemt, navnlig på grund af det tidspres, som grupperne arbejder under, men 
gruppernes sekretariater har rundsendt møderapporter, skriftlige indlæg og 
arbejdsdokumenter så hurtigt som muligt. Grupperne har også udsendt spørgeskemaer til 
samtlige medlemsstater og andre interesserede parter om de væsentligste debatpunkter. Det 
bør understreges, at alle grupper i større eller mindre grad har modtaget skriftlige bidrag fra 
medlemsstaterne og brugerorganisationer, der ikke har været repræsenteret i grupperne. Disse 
bidrag er blevet gennemgået meget nøje og har indgået i de afsluttende diskussioner. 
HL Status over SLIM-pilotfasen 
A. Intrastat 
1. Baggrund 
Med hensyn til de kortsigtede forenklingsforanstaltninger til gennemførelse af Intrastat-
gruppens henstilling har Kommissionen allerede vedtaget to forordninger om forenkling af 
angivelsen af nettomassen4 og af den statistiske værdi5. Der er blevet fremlagt to udkast til 
Europa-Parlamentets og Rådets forordninger6 om en lettelse af indberetningsbyrden og en 
forenkling af nomenklaturen, som blev drøftet i Rådets arbejdsgruppe vedrørende 
økonomiske spørgsmål den 15. juli og 1. oktober 1997. 
4 Kommissionens forordning (EF) nr. 2385/96 af 16.12.1996. EFT L 326 af 17.12.1996. 
5 Kommissionens forordning (EF) nr. 860/97 af 14.5.1997. EFT L 123 af 15.5.1997. 
6 KOM(97) 252 endelig udg. af 30.5.1997 og KOM(97) 275 endelig udg. af 4.6.1997. 
i" 
Blandt andre forenklingsforanstaltninger på mellemlang og længere sigt kan nævnes 
undersøgelser af alternative indberetningsmetoder, herunder stikprøvetagning, et 
tovej ssy stem og et envejssystem. Der er også planer om ledsageforanstaltninger såsom 
informationskampagner og omfattende brug af edb-systemer som supplement til de kort-, 
mellem- og langsigtede foranstaltninger. 
2. Hidtidige resultater 
Forordningen om nettomasse trådte i kraft den 1. januar 1997, mens forordningen om 
statistisk værdi træder i kraft den 1. januar 1998. 
Med hensyn til lettelsen af indberetnings byrden har medlemsstaterne vist stor modstand 
mod Kommissionens oprindelige forslag. Et kompromisforslag fra formandskabet er 
imidlertid blevet positiv modtaget, om end der endnu ikke foreligger nogen endelig aftale. 
Kommissionen har hidtil forbeholdt sig sin stilling til dette kompromisforslag, idet det 
indebærer en mere begrænset forenkling - navnlig for små og mellemstore virksomheder -
end Kommissionens oprindelige forslag. Med hensyn til Kommissionens forslag om 
indførelse af en forenklet nomenklatur har formandskabet noteret sig den kraftige modstand 
fra medlemsstaternes side, og der er ikke gjort yderligere fremskridt. 
For så vidt angår forenklingsforanstaltninger på mellemlang og lang sigt har Kommissionen 
lanceret en række undersøgelser i samarbejde med medlemsstaterne, som tager sigte på at 
vurdere, hvilke konsekvenser det vil få for erhvervslivet og især små og mellemstore 
virksomheder at indføre alternative indberetningsmetoder, f.eks. stikprøvetagning, et 
tovej ssy stem og et envejssystem. Resultaterne og evalueringen af disse undersøgelser 
forventes at foreligge i løbet af anden halvdel af 1998. 
Ledsageforanstaltningerne som led i navnlig EDICOM-programmet har bidraget til at 
forbedre og modernisere Intrastat og har fået støtte fra alle parter. Rådets beslutning om 
EDICOM-programmet7 gælder frem til december 1999. Da undersøgelserne formentlig vil 
pege i retning af, at der vil behov for nye revisioner af Intrastat-systemet i de kommende år, 
bør udvidelsen og forlængelsen af EDICOM-programmet prioriteres højt. 
B. Anerkendelse af eksamensbeviser 
I sin meddelelse til Rådet om SLIM-pilotprojektet8 bebudede Kommissionen, at den i 1997 
ville fremsætte forslag om at strømline arbejdet i det rådgivende udvalg og forenkle 
ajourføringen af fortegnelsen over eksamensbeviser, der kan anerkendes automatisk. For at 
opfylde dette tilsagn er Kommissionen i færd med at lægge sidste hånd på et forslag til 
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv, som forventes vedtaget og oversendt til Rådet inden 
årets udgang. 
I samme dokument bebudede Kommissionen, at den ville arbejde videre med forslaget om en 
mere resultatorienteret fremgangsmåde ved fastsættelsen af uddannelseskrav i forbindelse 
med gennemgangen af uddannelseskravene i sygeplejerskedirektivet. Kommissionens 
tjenestegrene er i færd med at gennemgå dette forslag sammen med Det Rådgivende Udvalg 
for Sygeplejeuddannelser. 
7 Kommissionens beslutning 96/715/EF af 9.12.1996. EFT L 327 af 18.12.1996. 
8 KOM(96) 559 endelig udg. af 6.11.1996. 
C. Prydplanter 
I sin meddelelse til Rådet om SLÏM-pilotprojektet tilkendegav Kommissionen, at den ville 
fremsætte forslag baseret på en grundig analyse af de forskellige valgmuligheder, som SLIM-
gruppen havde opstillet. Som resultat af denne analyse agter Kommissionen inden udgangen 
af 1997 at præsentere Rådet for et forslag om en omfattende revision af direktiv 91/682/EØF. 
Forslaget vil tage sigte på at forenkle den eksisterende lovgivning og styrke det pågældende 
erhvervs konkurrenceevne og jobskabelsespotentiale. Af gennemsigtighedshensyn vil 
forslaget formentlig tage form af en omskrivning af det nuværende direktiv, og det vil især 
beskæftige sig med de hovedproblemer, som SLIM-gruppen har peget på. 
& Byggevarer 
Med henblik på at forenkle byggevaredirektivet i overensstemmelse med SLIM-
henstillingerne har bestræbelserne hidtil været fokuseret på en effektivisering af forberedelsen 
af standarder på dette område. 
1. Vedtagelse af beslutninger og mandater som led i en forbedret proces 
Kommissionen har fremskyndet udformningen af mandater til CEN, inkl. de tilgrundliggende 
ledsagebeslutninger. Umiddelbart har dette SLIM-projekt resulteret i fire mandater9. Alle har 
modtaget en positiv udtalelse fra Det Stående Byggeudvalg og er gået videre til CEN, der skal 
fastlægge et arbejdsprogram. Ifølge køreplanen i de ti arbejdsprogrammer, som 
Kommissionen har modtaget fra CEN, kan der forventes harmoniserede standarder for 
adskillige byggevarer i 1998. 
Kommissionen har også udformet mandater med henblik på at fastlægge retningslinjer for 
europæisk teknisk godkendelse på en række områder10. Med hensyn til plasticforankringer til 
beton vil den første CE-mærkning i henhold til byggevaredirektivet blive en realitet i løbet af 
første halvdel af 1998. 
Harmoniseringen af de fleste byggevarer forudsætter harmoniserede standarder for 
brandprøvning. Med økonomisk og administrativ bistand fra Kommissionen har det langt om 
længe været muligt at løse disse problemer11. Harmoniserede standarder for brandprøvning vil 
foreligge i 1999. 
De vigtigste resterende beslutninger og mandater agter Kommissionen at forelægge Det 
Stående Udvalg inden midten af 1998. Det betyder, at Kommissionen vil have behandlet 80-
85% af alle de byggevarer, som det er hesigten at indordne under byggevaredirektivets 
harmoniserede ordning. Der er samtidig tale om de økonomisk vigtigste varer og varegrupper 
for byggeindustrien. 
2. Ændring af byggevaredirektivet 
Skønt forarbejdet til fastlæggelsen af harmoniserede tekniske specifikationer er blevet 
afsluttet med succes på nogle områder og snart vil blive afsluttet på andre, er det fortsat 
vanskeligt at gøre fremskridt inden for mange byggevarer, og det betyder, at det indre marked 
ikke kan fungere optimalt. Det lader derfor til at være nødvendigt at justere 
9 "Cement, bygningskalk og hydrauliske bindere", "Armerings- ogforspændingsstål til beton", "Byggevarer til 
murværk " og "Træbaserede paneler og beslægtede varer '". 
10 Kompositsystemer til udvendig varmeisolering (ETICS) og plasticforankringer til brug i beton og murværk. 
11 Beslutning 94/61 l/EF om Euro-klasser; mandat for reaktion ved brand; beslutning 96/603/EF om klasse A 
uden prøvning; mandat for brandmodstandsevne; beslutning om SBI-konfigurationen. 
byggevaredirektivet for at råde bod på denne situation. I overensstemmelse med SLIM-
gruppens henstilling, som er gentaget i handlingsplanen for det indre marked12 og beskrevet 
mere detaljeret i Kommissionens meddelelse om byggeindustriens konkurrenceevne13, agter 
Kommissionen at ændre byggevaredirektivet for at bringe det på linje med andre direktiver, 
der er udformet efter den nye metode. Disse ændringer skal gøre det muligt for producenter at 
ansøge om CE-mærkning - også selv om der ikke er fastlagt harmoniserede tekniske 
specifikationer - forudsat at producenten kan påvise, at hans varer opfylder direktivets 
væsentlige krav. De foreslåede ændringer vil få indflydelse på direktivets artikel 4 og de 
dermed beslægtede bestemmelser. 
IV. SLIM-gruppernes henstillinger i fase II 
A. Moms 
1. Baggrund 
Det nuværende momssystem pålægger virksomhederne unødigt store omkostninger og 
administrative byrder og hæmmer samhandelen mellem medlemsstaterne, fordi reglerne er 
unødigt komplicerede. Desuden fordrejer den uensartede anvendelse af de nationale 
lovgivninger konkurrencen inden for det indre marked. 
En forbedring af det indre markeds virkemåde går derfor via en revision af det nuværende 
momssystem. I den anledning har Kommissionen vedtaget et arbejdsprogram med henblik på 
indførelse af et fælles momssystem14 baseret på princippet om et enkelt beskatningssted, som 
vil gøre det muligt at skabe et fælles afgiftsområde. Det pågældende program, der omfatter 
flere faser, indgår imidlertid i en langsigtet strategi. Derfor har Kommissionen fundet det 
nødvendigt allerede nu at overveje forskellige supplerende forenklingstiltag, som vil kunne 
lette byrderne for virksomhederne og samtidig bane vejen for indførelsen af det nye 
momssystem. 
SLIM-gruppen har set nærmere på nogle af de fundamentale forpligtelser, der gør sig 
gældende på momsområdet, og navnlig dem, der påhviler de økonomiske beslutningstagere 
inden for rammerne af sjette momsdirektiv15 og de tilsvarende nationale 
gennemførelsesforanstaltninger. SLIM-gruppen har ikke nødvendigvis foreslået løsninger på 
samtlige de problemer, den har kunnet påpege, for behandlingen af visse problemer har vist, 
at de kun vil kunne løses ved at iværksætte Kommissionens arbejdsprogram og inden for 
rammerne af arbejdet i forskellige komitéer og udvalg. 
2. Henstillinger 
Forslagene til forenkling tager sigte på, 
• at ændre reglerne for fiskal repræsentation 
® at ændre og styrke ordningerne for gensidig bistand med momsopkrævningen 
12 Se ovenfor. 
u KOM(97) 539 endelig udg. 
14KOM(96)328af22.7.1996. 
!577/388/EØF af 17.5.1977. 
^ 
at harmonisere registreringsformaliteterne i medlemsstaterne, etablere "kontaktpunkter" 
og indføre en enhedsformular og et enkelt registreringsnummer pr. virksomhed i hver 
medlemsstat 
at undersøge: 1) hvilke oplysninger der er nødvendige på en momsfaktura, og hvilke 
juridiske og tekniske krav der bør stilles til elektronisk fakturering, 2) muligheden for at 
udforme en fælles momsangivelse og nytten af de forskellige lister, som de nationale 
myndigheder stiller krav om, 3) den tid, som de nationale myndigheder er om at refundere 
momstilgodehavender, og 4) mulighederne for at ændre procedurerne for refundering af 
afgiften som omhandlet i ottende momsdirektiv16, således at det bliver lige så nemt at få 
refunderet moms, der er betalt i en anden medlemsstat, som moms, der er betalt i 
etableringsmedlemsstaten 
at øge troværdigheden af de oplysninger, der indgår i det fælles 
informationsudvekslingssystem VIES17 og at lette erhvervslivets adgang hertil; at 
undersøge mulighederne for at lette de byrder, som VIES indebærer for mindre 
virksomheder og for virksomheder med begrænset handel uden for hjemlandet 
at overveje fordelene af en systematisk registrering af samtlige afgiftspligtige og at 
undersøge muligheden for at indføre tærskelintervaller for beskatningen af og 
angivelseskravet for mindre virksomheder 
at hindre, at erhvervslivet pålægges supplerende byrder, der er unødvendige. 
3. Kommissionens svar 
Inden udgangen af 1998 agter Kommissionen at fremsætte forslag om en styrkelse af den 
gensidige bistand med opkrævning af moms og om en ændring af lovgivningen for at lette 
kravet om fiskal repræsentation. Den agter endvidere at undersøge muligheden for en mere 
vidtgående reform af refusionsprocedurerne for ikke-etablerede afgiftspligtige personer, 
således at de i den medlemsstat, hvor de er etableret, kan få godtgjort en afgift betalt i en 
anden medlemsstat. I 1998 vil der desuden blive lanceret en undersøgelse vedrørende 
elektronisk fakturering. Kommissionen er også rede til at undersøge tilbagebetalingsfristerne 
i EU. I øvrigt vil Kommissionen om kort tid og som led i sit strategiske momsprogram 
fremsætte et forslag om harmonisering af fradragsretten og lancere en undersøgelse af 
ordningerne for mindre virksomheder. Med hensyn til dette sidste punkt har Kommissionen 
allerede opfordret medlemsstaterne til at give mindre virksomheder en længere frist til at 
indgive deres momsangivelser18. VIES-systemet er allerede blevet forbedret på en række 
punkter siden lanceringen i 1993, og det er vanskeligt at gå endnu videre indenfor rammerne 
af den nuværende momsordning. Ikke desto mindre vil Det Stående Udvalg for Administrativt 
Samarbejde (SCAC) i 1998 se nærmere på, hvordan byrderne for mindre virksomheder og 
virksomheder med begrænset handel uden for hjemlandet kan lettes. Endelig har 
Kommissionen allerede tidligere i 1997 fremsat en henstilling om oprettelse af 
"kontaktknudepunkter" i hver enkelt medlemsstat19. • 
• 
l679/1072/EØFaf6.12.1979. 
17 Forordning (EØF) nr. 218/92 af 27.2.1992. 
18 Henstilling nr. 97/344/EF af 22.4.1997. 
1Q idem. 
% 
B. Gødning 
1. Baggrund 
Den eksisterende lovgivning vedrørende markedsføring af gødning blev udvalgt som emne 
for SLIM-projektet, fordi den kan forbedres på adskillige punkter. Eksempelvis kunne der 
gennemføres en forenkling af lovgivningens præsentation (p.t. 16 direktiver), en præcisering 
af de harmoniserede reglers anvendelsesområde og en strømlining af godkendelsesprocedurer 
og håndhævelsesmekanismer. 
2. Henstillinger 
SLIM-gruppen har konkluderet, at lovgivningen om gødning i sin nuværende form fungerer 
godt i mange henseender. I gruppens konklusioner peges der på fem mulige forbedringer, 
hvorom gruppen med enstemmighed har fremsat følgende bredt formulerede forslag (se bilag 
2 for en mere detaljeret beskrivelse): 
• at erstatte de eksisterende direktiver med et enkelt omskrevet direktiv om gødning, 
hvorved den lovgivningsmæssige tilgang klarificeres og moderniseres 
• at definere begreberne "gødning" og "EF-gødning" samt anvendelsesområdet for de 
harmoniserede regler, således at de i fremtiden også kommer til at dække organisk og 
mineralholdig gødning 
• at der gennemføres en lang række forenklinger med henblik på tilføjelse af nye 
gødningsstoffer 
• at der indføres et ensartet system for kontrol med lovgivningens overholdelse og et 
ensartet indberetningssystem for godkendte laboratorier, jf. handlingsplanen for det indre 
marked20 
• at Kommissionens forslag om at tilføje nye gødningsstoffer og nye grupper af 
gødningsstoffer først sendes til behandling i det relevante videnskabelige udvalg. 
3 Kommissionens svar 
Kommissionen tilslutter sig samtlige ovennævnte henstillinger og agter at fremsætte forslag 
herom med henblik på at fa dem gennemført. Kommissionen er allerede i færd med at 
undersøge problemet med cadmium i gødning. 
C. Den kombinerede nomenklatur for handel med tredjelande 
1. Baggrund 
Det ansås for tilrådeligt at medtage dette område i SLIM-projektet for at forenkle den 
kombinerede nomenklatur (KN) på en måde, der var forenelig med de foranstaltninger, som 
Intrastat-gruppen allerede havde foreslået gennemført. 
KN-gruppen skulle oprindeligt koncentrere sig om at fjerne de KN-underpositioner (KN-
koder), som var blevet forældet i økonomisk og handelsmæssig henseende, og gruppen skulle 
i den forbindelse tage hensyn til forslagene fra Intrastat-gruppen. KN-gruppen besluttede 
imidlertid også at se nærmere på de fremtidige krav til en kombineret nomenklatur og at 
overveje særlige foranstaltninger for at mindske byrderne på erhvervslivet. Gruppen har også 
20 Se ovenfor. 
behandlet forslag til, hvordan KN kan forhindres i at vokse yderligere og i stedet 
indskrænkes, hvilket - sammen med andre forslag - kan føre til en modernisering af KN. 
2. Henstillinger 
I betragtning af tidsfristen og behovet for en koordinering med Intrastat-gruppen har KN-
gruppen fundet det uhensigtsmæssigt at fremsætte detaljerede forslag, som vil fordre 
øjeblikkelig handling. På grund af tidsbegrænsningerne har gruppen også fundet det 
uhensigtsmæssigt at fastlægge en detaljeret køreplan for gennemførelsen af de tiltag, der 
måtte følge af gruppens henstillinger. Gruppen anbefaler imidlertid, at de pågældende tiltag 
gennemføres så hurtigt som muligt, og at der indledes en kontinuerlig forenklingsproces. 
Gruppen har besluttet at fremsætte 11 henstillinger, og den er navnlig nået til enighed om at 
udarbejde "en adfærdskodeks for bevarelse, oprettelse og sletning af KN-underpositioner i 
HS-nomenklaturen", som skulle resultere i en betydelig mindskelse af antallet af 8-cifrede 
KN-underpositioner i de kommende år. 
3. Kommissionens svar 
Kommissionen tilslutter sig KN-gruppens konklusioner. Den tilslutter sig navnlig ønsket om 
en "adfærdskodeks", behovet for at fokusere på bestemte forenklingsområder og behovet for 
nye redskaber, der kan lette indberetningen af data. Der er behov for at få ryddet op i den 
kombinerede nomenklatur, og det bør ske så hurtigt som muligt, således at eventuelle 
ændringer af KN kan benyttes fra 1.1.1999, og samtlige KN-koder bør valideres (over et vist 
tidsrum). 
Disse skridt kan foreløbig iværksættes inden for rammerne af den eksisterende lovgivning, 
dvs. Rådets forordning (EØF) Nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles 
Toldtarif \ 1 nogle tilfælde afhænger resultatet ikke blot af Kommissionen, medlemsstaterne 
og erhvervslivet, men også af reaktionerne fra interesserede parter i tredjelande. 
Med hensyn til rapportens første henstilling vedrørende brugen af en enkelt nomenklatur for 
såvel den interne som den eksterne handel er det Kommissionens opfattelse, at dette princip 
er foreneligt med de skridt, der allerede er taget til at forenkle nomenklaturen, når det drejer 
sig om statistikker vedrørende den EU-interne handel. Disse foranstaltninger blev af 
Kommissionen forelagt Europa-Parlamentet og Rådet i juni 1997 på baggrund af 
henstillingerne fra fase 1 af SLIM/Intrastat, og de drøftes fortsat (se ovenfor). 
D. Banktjenester 
1. Baggrund 
Bankdirektiverne beskrives ofte som tekniske og komplicerede. Formålet med at inddrage 
dette område i SLIM-projektet var at undersøge, om banklovgivningen kunne forenkles eller 
forbedres. Nogle af bankdirektiverne er ti eller endda tyve år gamle. 
De tidsmæssige begrænsninger har betydet, at gruppen har været nødsaget til at fokusere på 
de vigtigste bankdirektiver. Gruppen er nået frem til den overordnede konklusion, at 
direktiverne ikke kan forenkles i nævneværdig grad, da deres kompleksitet er udtryk for de 
komplicerede emner, som de vedrører, og ofte afspejler resultatet af vanskelige forhandlinger 
i Rådet. Desuden danner de et sammenhængende korpus af lovgivning, der afspejler et tæt 
samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne. 
21 EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1. 
\0 
Gruppen har konkluderet, at de fleste problemer med anvendelsen af EU's bankdirektiver 
ikke skyldes, at de er overdrevent kompliceret. Problemerne er snarere af teknisk karakter 
(vanskelighederne forbundet med at anvende samme regler på meget forskellige kategorier af 
kreditinstitutter), af proceduremæssig karakter (det for EU-lovgivningsprocessen så velkendte 
problem med ikke altid at kunne følge med den hastige udvikling af finansielle 
tjenesteydelser og internationale standarder) og af politisk karakter (uenighed mellem 
medlemsstaterne fører undertiden til utilfredsstillende kompromisløsninger i direktiverne). 
2 Henstillinger 
SLIM-gruppen har enstemmigt besluttet at henstille, 
© at alle relevante nationale, europæiske og internationale institutioner arbejder sammen for 
at hindre krav om dobbelt indberetning 
© at der tages skridt til at sikre, at foranstaltninger, der er af ren teknisk karakter, eller som 
allerede har været genstand for langvarige forhandlinger på internationalt plan, henføres 
under en hurtig vedtagelsesprocedure 
© at der gennemføres en hurtig undersøgelse af inkonsekvens eller uoverensstemmelser 
mellem direktiver, som kommer for dagens lys i forbindelse med kodificeringsarbejdet 
© at der foretages en vurdering af konsekvenserne af ophævelsen af fristen i artikel 2, stk. 4, 
i første bankdirektiv med henblik på at kunne afgøre, om dispensationsordningen skal 
udvides til også at tilgodese andre kreditinstitutter end dem, der eksisterede på det 
tidspunkt, hvor første bankdirektiv blev vedtaget. 
Et flertal af medlemmerne har anbefalet dels en ophævelse af artikel 20 i andet bankdirektiv, 
som taler om forudgående anmeldelse af grænseoverskridende tjenesteydelsesvirksomhed, 
dels at medlemsstaterne fremsender tilsynsmæssige oplysninger via et fælles nationalt "focus 
point". Nogle af gruppens medlemmer har henstillet, at Kommissionen udfærdiger en liste 
over alle de indberetningskrav, der i dag stilles til kreditinstitutter i EU, og om nødvendigt 
fremsætter forslag til, hvordan situationen kan forbedres. Et mindretal i gruppen har også 
henstillet, at medlemsstaterne udfærdiger en liste over de foranstaltninger, de mener er af 
samfundsmæssig interesse. Disse lister vil derpå skulle udleveres til bankerne, før de indleder 
deres virksomhed i værtslandet. 
3 Kommissionens svar 
Kommissionen kan tilslutte sig de fleste af disse henstillinger og opfordrer alle de 
myndigheder, der stiller krav om indberetning, om at undgå duplikering. Kommissionen vil se 
nærmere på hele komitologiproceduren i løbet af 1998. Kommissionen vil om kort tid 
præsentere den arbejdsgruppe, der beskæftiger sig med fortolkningen af bankdirektiverne, for 
de forskellige problemer, der har vist sig som led i kodificeringen. Kommissionen vil tage 
skridt til at imødekomme henstillingen vedrørende artikel 2, stk. 4, i første bankdirektiv. 
Med hensyn til henstillingerne fra blot en del af gruppens medlemmer støtter Kommissionen 
ophævelsen af artikel 20 i andet bankdirektiv, og den vil træffe alle de nødvendige 
foranstaltninger til at implementere denne henstilling. Kommissionen bifalder i princippet 
både tanken om at benytte et fælles nationalt 'focus point" til indberetning af tilsynsmæssige 
oplysninger, om end den må erkende, at det vil være meget vanskeligt at føre denne tanke tid i 
praksis, og tanken om en undersøgelse af de forskellige indberetningskrav, skønt den finder, 
at hankerne selv vil være bedre placeret til at foretage denne undersøgelse. Endelig er 
Kommissionen skeptisk over for muligheden for at opstille en liste over foranstaltninger, der 
w 
er af samfundsmæssig interesse. Ikke desto mindre vil den undersøge muligheden for at 
udvide informationsproceduren for grænseoverskridende filialvirksomhed til også at omfatte 
grænseoverskridende tjenesteydelsesvirksomhed. 
12 
BILAG 1 
SLIM-projektet og moms 
1. Ændring af reglerne vedrørende fiskal repræsentation og styrkelse af den gensidige 
bistand med momsopkrævningen 
Der er allerede blevet redegjort for problemerne forbundet med fiskal repræsentantion i 
Kommissionens rapport om fremgangsmåderne ved beskatning af transaktioner udført af 
ikke-etablerede afgiftspligtige. De foranstaltninger, der blev anbefalet i det dokument, 
har medlemsstaterne ikke gennemført i tilstrækkeligt omfang som følge af problemets 
kompleksitet og det faktum, at det hænger nøje sammen med omfanget af den gensidige 
bistand med opkrævningen. 
2. Harmonisering af registreringsprocedurerne i medlemsstaterne 
SLIM-gruppen ønsker især, 
• at forenkle formaliteterne for virksomhederne i især opstartfasen ved at etablere 
såkaldte "kontaktpunkter", der skal have til opgave at samle oplysningerne indeholdt 
i registreringsansøgningerne og at sende dem videre til alle de øvrige administrative 
instanser 
o at indføre en enhedsformular til registrering af virksomheder; 
• at indføre et identifikationssystem for virksomhederne, således at de hver især 
udstyres med et enkelt nummer, som de kan benytte ved alle henvendelser til de 
forskellige myndigheder i et givet land. 
3. Indførelse af moderne faktureringsmetoder 
Dette punkt vedrører både fakturaens indhold og det medium, der benyttes; SLIM-
gruppen finder det således nødvendigt, 
• at undersøge, hvilke oplysninger der er uundværlige på en momsfaktura, og i hvilken 
rækkefølge de skal angives på fakturaen 
© at få fastslået, hvilke juridiske og tekniske krav der bør stilles til elektronisk 
fakturering på EU-plan, således at der garanteres mindst samme sikkerhed som ved 
brug af de mere traditionelle medier. 
4. Undersøgelse af muligheden for at udforme en fælles momsangivelse 
Gruppen mener, at momsangivelserne stadig kan forenkles en hel del i mange 
medlemsstater. 
Skønt gruppen ikke forestiller sig, at der på nuværende tidspunkt kan gennemføres en 
harmonisering af momsangivelserne, mener den, at det vil være muligt at udforme en 
fælles basisangivelse, som medlemsstaterne kan supplere med deres egne angivelseskrav. 
Endelig vil det være nødvendigt at undersøge brugen og nytteværdien af de øvrige 
dokumenter, som medlemsstaterne afkræver virksomhederne foruden momsangivelserne. 
5. Undersøgelse af myndighedernes frist fer refusion af momstilgodehavender 
6. Undersøgelse af mulighederne for en gennemgribende ændring af procedurerne for 
refusion af moms ti! ikke-etablerede afgiftspligtige 
i3 
De i ottende direktiv omhandlede procedurer for refusion bør tages op til en 
gennemgribende revision, således at det bliver lige så nemt at få refunderet moms, der er 
betalt i en anden medlemsstat, som moms, der er betalt i etableringsmedlemsstaten. Til 
denne ende bør det overvejes, om det i etableringsmedlemsstaten vil være muligt at få 
refunderet moms, der er betalt i en anden medlemsstat, dog med forbehold af de fornødne 
ledsageforanstaltninger. 
En sådan reform vil betegne en ægte forenkling for virksomhederne, forbedre 
myndighedernes kontrol med de afgiftspligtige og sikre medlemsstaterne deres 
momsindtægter. Den bør endvidere ledsages af en harmonisering af fradragsreglerne. 
7. Forbedring af VIES og mindskelse af de byrder, som VIES indebærer for mindre 
virksomheder 
Medlemsstaterne bør se til, at de nationale databaser ajourføres så hurtigt som muligt for 
at sikre systemets troværdighed. Desuden bør de gøre det så nemt som muligt for 
virksomhederne at konsultere systemet. 
SLIM-gruppen foreslår, at det overlades til informationsudvekslingsudvalget at 
undersøge mulighederne for at mindske de med VIES forbundne byrder for mindre 
virksomheder og for virksomheder med begrænset handel uden for hjemlandet. 
8. Hensyntagen til den særlige situation, som mindre virksomheder befinder sig i 
Gruppen mener, at der findes mange argumenter for en systematisk registrering af 
samtlige momspligtige virksomheder, uanset deres omsætning. 
Gruppen konstaterer, at de administrative byrder for mindre virksomheder varierer meget 
fra medlemsstat til medlemsstat, og at de undertiden står i misforhold til deres 
omsætning. 
Tærsklerne for beskatning og angivelseskrav bør tages op til revision. Der bør foretages 
en undersøgelse af muligheden for at indføre tærskelintervaller for beskatningen af og 
angivelseskravet for mindre virksomheder i EU. 
9. Begrænsning af overflødige forpligtelser 
Medlemsstaterne bør - for så vidt angår moms - undgå at pålægge virksomhederne 
unødvendige forpligtelser. 
"t 
BILAG 2 
SLIM-projektet og gødning 
SLIM-gruppens henstillinger Kommissionens svar 
1. Rådet og Parlamentet bør snarest muligt 
forelægges et omskrevet direktiv om 
gødningsstoffer baseret på den gamle metode. 
2. Det omskrevne direktiv bør indebære følgende 
forenklinger af dossier-systemet beregnet til 
tilføjelse af nye gødningsstoffer til de grupper af 
gødningsstoffer, der allerede er omfattet af 
lovgivningen: 
• Oprettelse af en lille adhoc-gruppe til at 
bistå Kommissionen med udformningen af 
forslag. 
• Angivelse af, at kriterierne for tilføjelse bør 
være sikkerhed, beskyttelse af sundhed/miljø 
samt virkningsfuldhed under de påtænkte 
brugsbetingelser. 
Et krav om, at rapportøren fremviser 
validerede testmetoder (helst de eksisterende) 
og toleranceværdier ved fremsættelse af 
forslag om tilføjelse af nye gødningsstoffer 
til de grupper, der allerede er med i 
lovgivningen. 
Bestemmelse om, at der til bilagene kan 
tilføjes grupper af nye gødningsstoffer 
baseret på blandinger af eksisterende EF-
gødningsstoffer indeholdende samme 
næringsstof, forudsat at visse betingelser er 
opfyldt. 
Bestemmelse om, at rapporter til støtte for 
forslag om tilføjelse af nye gødningsstoffer 
skal behandles af de videnskabelige komitéer 
i de tilfælde, hvor der hersker tvivl om de 
sunheds- og miljømæssige konsekvenser. Accept. 
Dette vil være et middel til at konsolidere den 
eksisterende lovgivning og til at modernisere og 
forenkle den lovgivningsmæssige tilgang. 
Accept. 
Dette vil fremskynde behandlingen af dossierer. De 
nærmere detaljer vedrørende gruppens 
sammensætning og arbejde vil blive udtænkt i 
forbindelse med selve omskrivningen. 
Accept. 
Virkningsfuldheden vil i vidt omfang blive 
garanteret gennem specifikationer af 
minimumsindholdet af næringsstoffer for hver 
gruppe af gødningsstoffer. 
Accept. 
Dette vil både fremskynde behandlingen af 
dossierer og lette håndhævelsen. 
Accept. 
Dette vil fremskynde tilføjelsen af nye typer 
gødning. De nærmere detaljer vedrørende 
blandinger, der skal udelukkes af sikkerhedshensyn, 
vil blive afgjort ved omskrivningen af direktivet. 
Accept. 
Dette vil sikre, at forslag vedrørende nye 
gødningsstoffer lever op til Kommissionens nye 
politik angående videnskabelige komitéer. Valget af 
den videnskabelige komité vil påhvile Den 
Videnskabelige Styringskomite, men det vil typisk 
være Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, 
Økotoksicitet og Miljø og Den Videnskabelige 
Komité for Planter, om end også andre vil kunne 
komme på tale. 
\b 
SLIM-gruppens henstillinger Kommissionens svar 
Det omskrevne direktiv bør indeholde følgende 
særlige betingelser for inkorporering af nye 
gødningsgrupper i lovgivningen: 
• En mellemliggende periode, i løbet af 
hvilken der fremsættes forslag om 
specifikationerne og markedsførings-
vilkårene for gødningsstoffer tilhørende disse 
grupper, som derpå gøres til genstand for en 
grundig, uvildig kontrol. 
4. Nye grupper kan først tilføjes efter 
vedtagelse af passende testmetoder - enten af 
en ad hoc-arbejdsgruppe i Kommissionen 
eller af CEN. 
Det omskrevne direktiv bør foreskrive følgende 
foranstaltninger til kontrol med håndhævelsen af 
lovgivningen: 
• Kontrollen skal varetages af et netværk af 
godkendte laboratorier. 
• Rapporter om kontrollen udformes i 
overensstemmelse med handlingsplanen for 
det indre marked. 
5. Der bør oprettes en videnskabelig ekspertgruppe 
for at undersøge problemet med cadmium i 
gødning på EU-plan. 
7. Det omskrevne direktiv bør indeholde 
bestemmelser om etikettering med angivelse af 
gødningens fysiske form (f.eks. "Blandet"), og 
dette bør suppleres med en passende 
adfærdskodeks. 
Organiske og mineralholdige gødningsstoffer 
bør tilføjes efter en mellemliggende periode. Accept. 
Dette vil sikre, at forslag om tilføjelse af nye 
gødningsstoffer lever op til Kommissionens nye 
politik angående videnskabelige komitéer. Valget af 
den videnskabelige komité vil påhvile Den 
Videnskabelige Styringskomite, og foruden Den 
Videnskabelige Komité for Toksicitet, 
Økotoksicitet og Miljø og Den Videnskabelige 
Komité for Planter kunne også f.eks. Den 
Videnskabelige Komité for Levnedsmidler og BSE-
arbejdsgruppen komme på tale. 
Accept. 
Dette vil gøre det nemmere at håndhæve reglerne i 
overensstemmelse med den nye metode. De 
nærmere detaljer med hensyn til, hvordan 
metoderne skal udvikles og af hvem, vil blive 
afgjort i forbindelse med omskrivningen af 
direktivet. 
Accept. 
Dette vil harmonisere håndhævelsen i 
overensstemmelse med den nye metode. 
Accept. 
Dette vil gøre det muligt at verificere, at 
håndhævelsen finder sted på ensartet vis. 
Allerede på plads. 
Dette problem behandles allerede i arbejdsgruppen 
for gødningsstoffer med bistand fra Kommissionens 
konsulent (ERM). DG III vil lade den relevante 
videnskabelige komité efterkontrollere resultaterne 
af alt igangværende arbejde, hvilket kan føre til 
mere arbejde. 
Accept. 
Dette vil på en simpel og ikke-diskriminerende 
måde gøre det muligt at håndtere de potentielle 
problemer forbundet med blandede gødningsstoffer. 
Accept. 
Dette vil gøre det indre marked komplet for disse 
grupper og sikre et højt beskyttelsesniveau for 
sundheden, sikkerheden og miljøet. 
IG> 
BILAG 3 
SLIM-projektet og Den Kombinerede Nomenklatur 
1. Et af de emner, der blev udvalgt til første fase af SLIM, var Intrastat-systemet, der 
benyttes til at udarbejde statistikker over samhandelen i EU. I et arbejdsdokument dateret 
den 14. maj 1997 bebudede Kommissionen, at der ville blive indledt en ny fase, hvori 
ville deltage en ny SLIM-gruppe - den såkaldte KN-gruppe - med det formål at se 
nærmere på Den Kombinerede Nomenklatur for samhandelen med tredjelande. 
2. SLIM-gruppen har haft til opgave at undersøge mulighederne for at ophæve KN-
underpositioner (KN-koder), som er blevet overflødige i såvel økonomisk som 
handelsmæssig henseende, og i den forbindelse tage hensyn til de forslag, der er blevet 
fremsat vedrørende Intrastat-systemet. 
3 Som led i sit arbejde har KN-gruppen undersøgt de fremtidige krav til en KN for 
samhandelen med tredjelande og overvejet, hvad der specifikt kan gøres for at mindske 
byrderne for erhvervslivet. Forslag om at sætte en stopper for KN's vokseværk og i sidste 
ende indskrænke den blev vurderet af gruppen sammen med andre forslag, som kunne 
bidrage til at modernisere KN. 
4. Som resultat af sit arbejde har KN-gruppen fremsat følgende henstillinger: 
at der benyttes en enkelt nomenklatur til både den EU-interne handel og handelen 
med tredjelande 
at KN's nuværende kode-struktur bevares og benyttes til både toldmæssige og 
statistiske formål 
at Kommissionen afholder sig fra at fastsætte en arbitrær tærskel for det maksimale 
antal KN-koder i en forenklet KN, men derimod bestræber sig på at mindske det 
samlede antal 8-cifrede KN-koder væsentligt fra og med den 1.1.1999 
at der fastlægges en "adfærdskodeks" for forvaltningen af KN (f.eks. med hensyn til 
bevarelsen, oprettelsen eller sletningen af KN-koder) 
at der tilvejebringes en koordineret og afbalanceret metode til at forenkle KN ved at 
indbyde de sektorer, der leverer og bruger KN-relateret information, til at deltage i 
forenklingen af KN 
at Kommissionens tjenestegrene - sammen med medlemsstaterne og industrien -
gennemgår specifikke områder af KN, hvoraf nogle er beskrevet mere detaljeret 
nedenfor, og fastsætter en tidsfrist for implementeringen heraf 
at der indledes en valideringsproces omfattende samtlige KN-koder 
at der - hvis de økonomiske konsekvenser for en given sektor anses for ubetydelige, 
og hvis det i øvrigt forekommer hensigtsmæssigt - fremsættes forslag til Rådet, som 
vi! sætte Kommissionen i stand til, ved hjælp af en autonom toldforanstaltning, at 
eliminere KN-koder af tarifmæssig karakter 
at Kommissionen i HS-Komitéen (der mødes inden for rammerne af 
Verdenstoldorganisationen (WCO)) gør sig til talsmand for at bevare den grad af 
simpelhed, der passer til sektorernes behov 
\* 
at Kommissionen, som led i handelsforhandlinger, fortsætter med at tage hensyn til 
behovet for at forenkle og lette brugen af EU-tariffen 
at Kommissionens tjenestegrene, i samarbejde med medlemsstaterne, fortsætter 
udviklingen af redskaber, der kan lette arbejdet for leverandørerne af KN-relaterede 
oplysninger. 
5. I betragtning af tidsfristen og behovet for en koordinering med Intrastat-gruppen har KN-
gruppen fundet det uhensigtsmæssigt at fremsætte detaljerede forslag, som vil fordre 
øjeblikkelig handling. 
6. Nogle af de foranstaltninger, der skal iværksættes, hvis henstillingerne imødekommes, 
vil fordre en ændring af KN-forordningen, mens andre kan gennemføres inden for 
rammerne af den eksisterende lovgivning. I nogle tilfælde afhænger resultatet ikke blot af 
Kommissionen, medlemsstaterne og erhvervslivet, men også af reaktionerne fra 
interesserede parter i tredjelande. Nogle af tiltagene kan nødvendiggøre, at der 
midlertidigt gøres brug af eksterne ressourcer. 
7. KN-gruppen har fundet det uhensigtsmæssigt at fastlægge en detaljeret køreplan for 
gennemførelsen af de tiltag, der måtte følge af gruppens henstillinger. Ikke desto mindre 
anbefaler gruppen, at de pågældende tiltag gennemføres så hurtigt som rimeligt muligt. 
Gruppen forventer også, at SLIM-projektets KN-komponent vil føre til en kontinuerlig 
forenklingsproces, som kan få konsekvenser for andet og mere end selve KN (f.eks. EU's 
TARIC-system). 
8. Som et resultat af disse henstillinger, og navnlig som følge af udformningen af "en 
adfærdskodeks for bevarelse, oprettelse og sletning af KN-underpositioner i HS-
nomenklaturen", forventer gruppen en betydelig mindskelse af antallet af 8-cifrede KN-
underpositioner i de kommende år. 
IK" 
BILAG 4 
SLIM-projektet og banktjenester 
Indberetningskrav 
Baggrund: Ifølge nogle af medlemmerne af denne SLIM-gruppe står bankerne i dag over for et stigende antal 
indberetningskrav til tilsynsmæssige, statistiske og monetære formål. De udgør efter sigende en meget stor 
administrativ byrde, og desuden er der store omkostninger forbundet hermed. 
Henstillinger: 
nr. 1 : SLIM-gruppen henstiller, at alle relevante nationale, europæiske og internationale institutioner arbejder 
sammen for at hindre krav om dobbelt indberetning. 
nr. 2: Flertallet i SLIM-gruppen henstiller, at når flere myndigheder i samme medlemsstat har behov for 
tilsynsmæssige data, bør disse myndigheder undersøge muligheden for - under iagttagelse af reglerne om 
beskyttelse af forretningshemmeligheder - at opbygge et system, hvorved oplysninger fra tilsynspligtige 
kreditinstitutter kanaliseres gennem et fælles "focus point". 
nr. 3: Halvdelen af gruppen henstiller, at Kommissionen lancerer en undersøgelse med henblik på at udfærdige 
en liste over alle de indberetningskrav, der i dag stilles til kreditinstitutter i EU, og om nødvendigt 
fremsætter forslag til, hvordan situationen kan forbedres. Der bør nedsættes en arbejdsgruppe med det 
formål at udforme rammerne for denne undersøgelse. 
Kommissionens svar: Kommissionen støtter henstilling nr. 1 og 2 og opfordrer alle berørte kompetente 
myndigheder til at tage hensyn hertil, om end den mener, at det vil blive meget vanskeligt at føre tanken om et 
fælles "focus point" ud i praksis. Kommissionen, der ikke er et tilsynsførende organ, pålægger ikke (med nogle 
få undtagelser) kreditinstitutterne indberetningskrav og indsamler ikke data, og den kan derfor ikke gøre 
henstillingen gældende over for sig selv. Med hensyn til henstilling nr. 3 mener Kommissionen, at 
undersøgelsen bør gennemføres af bankerne selv, da de er bedre placeret til at indsamle de fornødne 
oplysninger. Kommissionen vil være rede til at granske undersøgelsen og træffe eventuelle foranstaltninger 
inden for rammerne af sine beføjelser. 
Beslutningsproces 
Baggrund: Alle medlemmerne beklagede, at de eksisterende procedurer ikke muliggjorde en hurtig vedtagelse 
eller ændring af EU-bankregler, f.eks. for at tilpasse den relevante EU-lovgivning til nye udviklinger på de 
finansielle markeder eller i internationale tilsynsfora (f.eks. BIS). 
Henstilling: SLIM-gruppen henstiller, at Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen tager skridt til at sikre, at 
foranstaltninger, der er af ren teknisk karakter, eller som allerede har været genstand for langvarige 
forhandlinger på internationalt plan, henføres under en hurtig vedtagelsesprocedure. 
Kommissionens svar: Kommissionen støtter denne henstilling. Som opfølgning til Amsterdam-erklæringen har 
den givet tilsagn om at undersøge komitologiprocedurens virkemåde i løbet af 1998. 
n 
Kodificering 
Baggrund: Kodificeringsarbejdet afslørede tilfælde af inkonsekvens eller uoverensstemmelser mellem 
forskellige direktiver. Disse problemer kunne imidlertid ikke løses i forbindelse med kodificeringen. 
Henstilling: SLIM-gruppen understreger kodificeringsarbejdets betydning og henstiller, at de tilfælde af 
inkonsekvens og de uoverensstemmelser, der kommer for dagens lys i forbindelse med kodificeringen, tages op 
til hurtig behandling i en arbejdsgruppe bestående af nationale eksperter og Kommissionen med det formål at 
forelægge Rådet et forslag om ændring af den kodificerede tekst, hvis det vurderes at være nødvendigt. 
Kommissionens svar: Kommissionen støtter denne henstilling. Den tekniske gruppe for fortolkning af 
bankdirektiverne vil snart gå i gang med at se på disse uoverensstemmelser. 
Mindre kreditinstitutter 
Baggrund: Medlemmerne har drøftet, om de komplekse og sofistikerede regler, der gælder for store 
kreditinstitutter eller kreditinstitutter af international dimension (f.eks. kapitalgrundlagsdirektivet), bør gælde på 
samme måde for mindre banker eller banker, der kun opererer lokalt eller regionalt. 
Henstilling: SLIM-gruppen henstiller, at der i forbindelse med udformningen af fremtidig EU-lovgivning fortsat 
holdes et vågent øje med de mindre kreditinstitutters særlige situation. 
Kommissionens svar: Kommissionen støtter denne henstilling og vil så vidt muligt tage hensyn hertil, når den 
fremsætter forslag i fremtiden. Den opfordrer andre institutioner, der deltager i beslutningsprocessen, til at gøre 
det samme. 
Regler af samfundsmæssig interesse 
Baggrund. Problemet handler om, hvorvidt den omstændighed, at medlemsstaterne ikke er forpligtet til at 
underrette banker, der ønsker at levere tjenesteydelser på deres område, om de af deres regler, der er af 
samfundsmæssig interesse, udgør en hindring for retten til at oprette filialer eller levere tjenesteydelser på tværs 
af grænserne. 
Henstilling: Nogle af gruppens medlemmer (men ikke et flertal) henstiller, at der af gennemsigtighedshensyn 
bør stilles krav til medlemsstaterne om at opstille en liste over de foranstaltninger, der er af samfundsmæssig 
interesse. Disse lister kunne derpå udleveres til nyankomne banker, før de indleder deres aktiviteter i 
værtslandet. 
Kommissionens svar: Kommissionen har tidligere forsøgt at opstille sådanne lister sammen med den 
arbejdsgruppe, der beskæftiger sig med fortolkningen af bankdirektiverne. Forsøget er aldrig lykkedes, og det 
skyldes dels det meget store antal foranstaltninger, det potentielt kan dreje sig om, dels usikkerheden omkring 
definitionen af begrebet "samfundsmæssig interesse". Kommissionen kunne imidlertid undersøge, om den 
"trekantsprocedure", der ifølge andet bankdirektivs artikel 19, stk. 4, gælder for filialvirksomhed, kan udvides 
til også at gælde for tjenesteydelsesvirksomhed. 
Anmeldelse 
Baggrund: Det drejer sig her om, hvorvidt kravet om en forudgående anmeldelse af grænseoverskridende 
tjenesteydelsesvirksomhed bør afskaffes, eller om det tværtimod udgør et nyttigt middel til at beskytte 
forbrugerne. 
Henstilling: Med undtagelse af to af sine medlemmer henstiller SLIM-gruppen, at artikel 20 i andet 
bankdirektiv ophæves. 
Kommissionens svar: Kommissionen støtter denne henstilling. Den mener, at investeringsservicedirektivet, der 
indeholder en tilsvarende bestemmelse, også bør undersøges nærmere. 
Observationsnøgletal 
Baggrund: Skønt de erkender, at disse nøgletal kan være nyttige, mener nogle af gruppens medlemmer, at som 
forholdene er i dag, udgør det en stor byrde at indsamle de data, der er nødvendige for beregningen af alle de 
nøgletal, der er nævnt i artikel 6 i første bankdirektiv (likviditet, solvens, rentabilitet). 
Henstilling: Eftersom de fleste af gruppens medlemmer går ind for en ophævelse af direktivets artikel 6, 
henstiller SLIM-gruppen, at Kontaktgruppen og Det Rådgivende Bankudvalg undersøger, om det er umagen 
værd at indsamle alle disse data, eller om dataindsamlingsprocedurerne og dataindsamlingens hyppighed bør 
ændres. 
lo 
Kommissionens svar: Kommissionen støtter denne henstilling og vil rejse sagen i de to nævnte fora. 
Fortegnelse over kreditinstitutter 
Baggrund: Direktivet forlanger, at Kommissionen offentliggør en ajourført fortegnelse over alle godkendte 
kreditinstitutter i EFT. Der er enighed i gruppen om, at denne fortegnelse - i sin nuværende form og med den 
nuværende periodicitet - ikke tjener det påtænkte formål. 
Henstilling: SLIM-gruppen henstiller, at listen offentliggøres enten i EFT eller på anden vis, og Kommissionen 
opfordres til at fremsætte forslag herom inden udgangen af 1998. 
Kommissionens svar: Kommissionen støtter denne henstilling. Arbejdet er allerede i gang. Der vil blive fremsat 
forslag herom inden udgangen af 1998. 
Artikel 2, stk. 4, i første bankdirektiv 
Baggrund: Gruppen har drøftet muligheden for at udvide anvendelsesområdet for artikel 2, stk. 4, i første 
bankdirektiv (som fritager banker, der på direktivets meddelelsestidspunkt var tilsluttet et tilsynsførende 
centralorgan, fra visse betingelser) til også at omfatte banker oprettet efter meddelelsen af første bankdirektiv. 
Henstilling: SLIM-gruppen henstiller, at der foretages en evaluering af konsekvenserne af at afskaffe deadlinen 
i artikel 2, stk. 4, i første bankdirektiv med henblik på at afgøre, om dispensationsordningen kan udvides til 
også at gælde andre kreditinstitutter end dem, der fandtes på det tidspunkt, hvor første bankdirektiv blev 
vedtaget. Der er især grund til at undersøge, om en sådan udvidelse vil kunne fordreje konkurrencevilkårene. 
SLIM-gruppen henstiller, at Kommissionen tager de nødvendige skridt til foretage denne evaluering og om 
nødvendigt forelægger Rådet de nødvendige forslag. 
Kommissionens svar: Kommissionen støtter denne henstilling og vil træffe de nødvendige foranstaltninger. 
Artikel 4, stk. 6, i kapitalgrundlagsdirektivet 
Baggrund: Gruppen har drøftet, om tærsklerne på 5% og 15 mio. ECU, under hvilke nogle kreditinstitutter kan 
beregne deres markedsrisici efter solvensnøgletalsdirektivet i stedet for kapitalgrundlagsdirektivet, burde 
revideres. 
Henstilling: SLIM-gruppen henstiller, at dem, der mener, at de tærskler, der er nævnt i 
kapitalgrundlagsdirektivets artikel 4, stk. 6, bør ændres, indsender en velunderbygget ansøgning til 
Kommissionen herom. Kommissionen vil da have mulighed for at foreslå Rådet en ændring af tærsklerne i 
overensstemmelse med proceduren i kapitalgrundlagsdirektivets artikel 10. 
Kommissionens svar: Kommissionen vil foretage en grundig behandling af alle velunderbyggede anmodninger 
og om nødvendigt fremsætte forslag om en ændring af tærsklerne. 
li 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 618 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 06 10 09 
Katalognummer : CB-CO-97-645-DA-C 
ISBN 92-78-28199-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
20-