EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 25.7.2011 
SEK(2011) 938 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Resumé af konsekvensanalysen 
Ledsagedokument til 
forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om indførelse af en europæisk kendelse til sikring af bankindeståender med henblik på 
at lette grænseoverskridende gældsinddrivelse på det civil- og handelsretlige område 
{KOM(2011) 445 endelig} 
{SEK(2011) 937 endelig}  
 
DA 1   DA 1. INDLEDNING  
Dette initiativ tager sigte på at lette den gr ænseoverskridende gældsinddrivelse gennem bedre 
adgang til og effektivisering af sikring af banki ndeståender i EU. Det vil bidrage til at styrke 
tilliden i erhvervslivet, især hos de små og mellemstore virksomheder (SMV), og hos 
forbrugerne og familierne, så de kan udnytte alle de muligheder, som det indre marked 
frembyder. Dette er i overensstemmelse med Ko mmissionens integrerede metode til styrkelse 
af det europæiske økonomiske opsving som fa stsat i EU's vækststrategi, Europa 2020. 
1.1. Politisk mandat og eksisterende instrumenter 
I Stockholm-programmet fra 2009 er det fastsat, at  "Det europæiske retlige område bør have 
til formål at støtte den økonomiske aktivitet i de t indre marked". Det "opfordrer [derfor] 
Kommissionen til at forelægge relevante forslag til forbedring af effektiviteten af fuldbyrdelsen af domme i Unionen i forbin delse med bankkonti og skyldneres aktiver". 
Kommissionens handlingsplan om gennemfør else af Stockholm-programmet indeholder 
derfor et initiativ til en forordning om  sikring af bankindeståender . De eksisterende  
instrumenter på det civilretlige område vedrører ikke fuldbyrdelse.  
1.2. Høring og ekspertbistand 
Som forberedelse til dette initiativ offe ntliggjorde Kommissionen en sammenlignende 
undersøgelse i 2003 og afholdt en offentlig hør ing på grundlag af en grønbog i oktober 2006. 
Med henblik på udarbejdelse af konsekvensanalysen  blev der indhentet empiriske data ved en 
yderligere ekstern undersøgelse og en eu ropæisk virksomhedspanelundersøgelse. 
Kommissionen tilrettelagde også en offentlig høring og en række møder med eksperter om spørgsmålet om fuldbyrdelse. Der blev desude n indhentet bemærkninger fra en tværtjenstlig 
gruppe inden for Kommissionen. Konsekvensanalysen  er blevet gennemg ået af udvalget for 
konsekvensanalyse (IAB). Henstill ingerme i IAB's udtalelse er taget i betragtning i denne 
ændrede version af rapporten: (i ) analysen af problemet er blevet styrket gennem en bedre 
redegørelse for de forskellige trin i den grænseoverskridende gældsinddrivelse og de 
problemer, der stadig ikke er lø st efter revisionen af Bruxe lles I-forordningen - især er de 
antagelser, der ligger til grund for oversla gene over foranstaltningens økonomiske 
konsekvenser, blevet afklaret, (i i) vurderingen af re ferencescenariet er blevet udvidet, og 
merværdien af den foretrukne løsn ingsmodel er blevet fremhævet,  (iii) konsekvensanalysen er 
blevet forbedret, især ved gennemgang af en række yderligere modelvarianter, som afspejler 
vigtige elementer i lovforslaget, med særlig f okus på de tidsfrister, som foreslås i det nye 
initiativ, og endelig (iv) er de juridiske begreber blevet afklaret, og en ordliste er vedføjet som 
bilag. 
1.3. Overholdelse af de grundlæggende rettigheder 
Konsekvenserne for de grundlæggende rettigheder blev vurderet med det formål at sikre, at de 
planlagte ordninger fuldt ud respek terer de rettigheder og princi pper, der er fastsat i EU's 
charter om grundlæggende rettigheder. De vigtigste bestemmelser, der påvirkes af 
Kommissionens initiativ, er: artikel 47, stk. 1 – adgang til effektive retsmidler, artikel 47, 
stk. 2 – retten til en retfærdig rettergang, arti kel 1 – retten til den menneskelige værdighed, 
artikel 17 – ejendomsretten, artikel  7 – retten til respekt for priv at- og familieliv og artikel 8 – 
retten til beskyttelse af personoplysninger. 
 
DA 2   DA 2. PROBLEMSTILLING VEDRØRENDE  FORELØBIGE RETSMIDLER  
2.1. Problemet vedrørende grænseoverskridende gældsinddrivelse 
I dag er det meget vanskeligt for en kred itor at inddrive til godehavender i en anden 
medlemsstat. Vanskelighederne opstår både i forb indelse med a) en sags realitetsbehandling, 
hvor domstolen afsiger en endelig dom på gru ndlag af en fuldstændig undersøgelse af alle 
sagens faktiske og retlige forhold, og i forbi ndelse med b) en sag vedrørende foreløbige 
retsmidler, hvor domstolen træffer en foreløbig afgørelse, som f.eks. en kendelse om sikring 
af bankindeståender på grundlag af en summarisk undersøgelse af sagen. I overensstemmelse 
med det politiske mandat fokuserer dette initiati v på at lette adgangen til at få udstedt 
foreløbige retsmidler med henblik på sikring af  en debitors aktiver og på at effektivisere 
fuldbyrdelsen af afgørelser i EU. I dag giver det indre marked en debitor mulighed for at flytte 
penge fra en bankkonto til en ande n næsten øjeblikkeligt og gør det dermed lette re for debitor 
at undslippe fuldbyrdelsen. En kred itor har til gengæld ringe chancer for at få spærret debitors 
bankkonti i udlandet lige så hurtigt for at sikr e inddrivelsen af gælden. Det kan også være 
vanskeligt for kreditor at fi nde ud af, hvor debitor har sin konto, især når det drejer sig om 
grænseoverskridende situationer. Det betyder,  at kreditorerne i mange tilfælde ikke kan 
inddrive deres tilgodehavender i udl andet eller ikke finder det um agen værd at retsforfølge 
debitor og derfor afskriver gælden. 
2.2. De forskellige trin i proceduren 
De forskellige trin i ansøgningen om og ful dbyrdelsen af en konto sikringskendelse er 
illustreret i nedenstående figur. 
Kreditor anmoder
om udstedelse af
kontosikrings-
kendelseKontosikrings-
kendelse
udstedtEksekvatur *Kontosikring
gennemførtBetingelser og
procedure:
-n a t i o n a l  r e t
Kreditor anmoder
om udstedelse af
kontosikrings-
kendelseKontosikrings-
kendelse
udstedtKontosikring
gennemførtBetingelser og
procedure:
Eu-retKreditor anmoder
om udstedelse af
kontosikrings-
kendelseKontosikrings-
kendelse
udstedtKontosikring
gennemførtBetingelser og
procedure:
-n a t i o n a l  r e t2) Revision af Bruxelles i forordningen:
3) Foreslået initiativ:1) Nuværende retssituation:
Ingen
eksekvatur = 
kan fuldbyrdes
uden videre
Ingen
eksekvatur = 
kan fuldbyrdes
uden videre* Kun ved
forudgående
høring af
debitorFuldbyrdelse og
adgang til
kontooplysninger:
- national ret
Fuldbyrdels og
adgang til
kontooplysninger:
-E U - r e tNYNYNY
Fuldbyrdelse og
adgang til
kontooplysninger:
-n a t i o n a l  r e t
 
 
DA 3   DA I mange medlemsstater kan kreditor anmode om et foreløbigt rets middel til sikring af debitors 
aktiver, allerede inden der anlægges en retssag vedrørende realiteten. Hvis det foreløbige 
retsmiddel skal håndhæves i en anden medlemsst at end den stat, hvor det er udstedt, skal 
kreditor have udstedt en er klæring om, at afgørelsen kan fuldbyrdes i den pågældende 
medlemsstat (ved en eksigibilitets påtegning i henhold til den såkaldte eksekvatur procedure). I 
henhold til den gældende Bruxelles I-foror dning kan der opnås eksigibilitetspåtegning  i 
forbindelse med foreløbige rets midler, der er udstedt i en an den medlemsstat, medmindre de 
er udstedt uden høring af debitor (såkaldte ex parte-kendelser). Med revisionen af Bruxelles I-
forordningen skulle eksekvaturkra vet blive afskaffet, dvs. at afgørelser, der træffes i en 
medlemsstat, herunder ex parte-kendelser, ude n videre vil kunne fuldbyrdes i en anden 
medlemsstat. Fuldbyrdelse af kontosikringske ndelser vil dog fortsat blive reguleret 
udelukkende i henhold til national ret. 
2.3. Årsagerne til de nuværende problemer 
Problem 1: Betingelserne for udstedelse af  kontosikringskendelser varierer i EU : Dette gør 
det vanskeligere for kreditorer at få udstedt en kontosikringskendelse i nogle medlemsstater 
end i andre. Forskellene vedrører f.eks. det bevismateriale, som domstolen kræver for at 
udstede kendelsen (eller den særl ige betingelse, at der er alvorlig risiko for, at fuldbyrdelsen 
af kendelsen i sidste in stans gøres umulig).  
Problem 2: Vanskeligheder med at indhe nte oplysninger om debitors bankkonto:  I mange 
medlemsstater er det vanskeligt for en kredit or at indhente oplysninge r om, hvor debitor har 
sin bankkonto. Der findes også medlemsstater, hvor det er umuligt at få udstedt en kendelse, 
der forpligter bankerne til at oplyse, om deb itor har en konto hos dem.  I andre lande har de 
håndhævende myndigheder dog adgang til ska ttevæsenets registre. Med hensyn til 
underholdsbidrag til familiemedlemmer, fas tlægger forordningen om underholdspligt et 
system, hvorved de centrale myndigheder yder kr editorerne administrativ bistand, så de får 
adgang til de offentlige myndigheders oplysninger. 
Problem 3: Omkostningerne ved  udstedelse af en kontosik ringskendelse er højere i 
grænseoverskridende sager:  Revisionen af Bruxelles I-foror dningen vil spare kreditorer for 
ca. 2 000 EUR, hvilket er de gennemsnitlige omkostninger ved eksekvaturproceduren. Overskridende sager medfører dog i dag ekstra om kostninger, især fordi det er nødvendigt at 
hyre endnu en advokat, som har bestalling til at praktisere i det land, hvor sagen finder sted. 
Der er omkostninger forbundet med oversættelse af dokumenter til det o fficielle sprog, som 
domstolen accepterer, eller med grænseove rskridende forkyndelse af dokumenter.  
Problem 4: Forskelle i de nationale fuldby rdelsessystemer og fuldbyrdelsesprocedurernes 
varighed i medlemsstaterne: Selv i indenlandske sager kan det tage fra 1 til over 30 dage i 
Europa at forkynde en domstolsafgørelse om gældsinddrivelse. I grænseoverskridende 
situationer vil det normalt tage endnu længere tid. Fo rskellene i de nationale 
fuldbyrdelsessystemer medfører også, at der går yderligere tid, inden afgørelser fuldbyrdes, 
eller at de ikke fuldbyrdes i det hele taget.  I nogle medlemsstater fuldbyrdes afgørelser af 
fogeder, der er uafhængige af domstolssyst emet, eller af domstolen eller et centralt 
administrativt organ. 
2.4. Problemets omfang 
Problemerne vedrørende gældsinddrivelse på tværs af grænserne berører først og fremmest 
virksomheder , som driver handel eller leverer tjene steydelser i andre medlemsstater. De 
 
DA 4   DA grænseoverskridende uerholdelige fordringer, de r potentielt kan sikres, kan på grundlag af 
forskellige oplysningskilder anslås til mellem 1,12 og 2 mia. EUR. Ifølge nyere 
Eurobarometerundersøgelser er forbrugerne stadig tilbageholdende med at handle på tværs 
af grænserne. 14 % af de forbrugere, der handled e på tværs af grænserne, stødte på problemer 
i forbindelse med transaktionen. Over halvdele n af dem mener, at de t er vanskeligt at få 
adgang til civilretlig prøve lse i en anden EU-medlemsstat. "Problematiske" 
grænseoverskridende krav på underholdsbidrag skønnes at andrage op til  268 mio. EUR om 
året. Situationen for underholdsberettigede vil blive forbedret som følge af forordningen om 
underholdspligt. 
2.5. Behov for en indsats på EU-niveau 
Et nyt europæisk instrument for sikring af ba nkindeståender i grænseove rskridende situationer 
bygger på anerkendelse og fuldbyrdelse af domstolsafgørelser og vil desuden fjerne 
hindringerne for en tilfredsstillende afvikling af civile sager. Som sådant vil det være omfattet af EUF-traktatens artikel 81, stk. 2, litra a) og f), der kr æver vedtagelse af sådanne 
foranstaltninger, når det er nødvendigt  for det indre markeds funktion. Hvad 
subsidiaritetsprincippet angår, har pr oblemerne (nemlig sagsomkostningerne, 
vanskelighederne ved at få oplysninger om debitors aktiver og ineffektive civile 
retsplejeregler) en klar grænse overskridende dimension, og de kan ikke løses i tilstrækkelig 
grad af medlemsstaterne alene. 
3. M
ÅL 
Initiativets generelle mål er at lette borgern es og virksomhedernes, især SMV's, muligheder 
for inddrivelse af grænseoverskridende gæld , at øge de handlendes tillid, at forbedre 
debitorernes betalingsmoral, at mindske risici ene i forbindelse med overskridende handel og 
at effektivisere fuldbyrdelsen af retsafgørel ser. Det specifikke mål er at effektivisere 
proceduren for grænseoverskridende fuldbyrdelse ved at sætte kreditorerne i stand til at få udstedt kontosikringskendelser eller få sikret bankindestående r på de samme betingelser, 
uanset i hvilket land den kompetente domstol er beliggende, at give kreditorerne mulighed for 
at indhente oplysninger om, hvor debitor har sine bankkonti, at mindske omkostningerne i 
grænseoverskridende situationer og at udbred e kendskabet til, at der findes en europæisk 
procedure. 
4. M
ULIGE LØSNINGSMODELLER  
Model A:  Status quo efter revision af Bruxelles I-forordningen.  Efter denne model vil 
Kommissionen ikke foretage sig yderligere ud over for det fors lag til revision af Bruxelles i-
forordningen, der blev vedtaget i december 2010.  
Model B:  Indførelse af en europæisk kontosikrings kendelse. Efter denne model indføres en 
ny europæisk procedure med beskyttende vir kninger, som vil supplere de eksisterende 
nationale retsmidler, uden at  EU's medlemsstater dermed behøver at ændre deres civile 
retsplejeregler eller deres fyldbyrdelsessyst emer. Den europæiske procedure vil regulere 
proceduren for udstedelse af kontosikringskend elsen og reglerne for den kontoførende banks 
efterlevelse af den. 
 
DA 5   DA Model C:  Harmonisering af de nationale regler for indfrysning af bankkonti. Ved denne 
model harmoniseres de nationa le civile retsplejeregler for sikring af bankkonti i 
grænseoverskridende sager via et EU-direktiv. 
5. EVALUERING AF LØSNINGSMODELLERNE OG KONSEKVENSANALYSE  
5.1. Model A: Status quo efter revision af  Bruxelles I-forordningen (hvis den 
vedtages) 
a) Tilsigtede mål: Opretholdelse af  status quo vil ikke på noge n måde løse de påviste 
problemer og vil ikke bidrage til at nå de specifikke mål, der er anført ovenfor.  
b) Økonomiske konsekvenser: Under status quo er der 60 % flere virksomheder, der 
anmoder om foreløbige retsmidler for at sikre en debitors bankkonto i indenlandske sager end 
i grænseoverskridende sager1. Det betyder, at virksomheder  i mindre grad benytter sig af 
muligheden for at inddrive tilgodeha vender ved kontosikri ngskendelser i 
grænseoverskridende transaktioner og dermed afskriver mere grænseoverskridende gæld end 
indenlandsk gæld. Dette beløb kan ansl ås til mellem 441 mio. EUR og 800 mio EUR2. 
Vanskelighederne ved grænseoverskridende gæld sinddrivelse afholder virksomhederne, især 
SMV, og forbrugerne fra at udnytte det indre marked fuldt ud. Som følge af revisionen af 
Bruxelles I-forordningen forventes det, at anta llet af virksomheder, som benytter sig af 
kontosikringskendelser i grænseoverskride nde situationer, vil stige med ca. 10 % 
sammenholdt med den nuværende situation, hvilket  vil medføre en stigning i sikret gæld på 
ca. 68-120 mio EUR. 
c) Grundlæggende rettigheder: Status quo vil ikke stride m od kravene i EU's charter om 
grundlæggende rettigheder, da ch arteret kun pålægger medlemsstater ne at respektere de deri 
fastsatte rettigheder, når de gennemfører EU-rette n. Fuldbyrdelsen af civ ilretlige afgørelser er 
ikke på nuværende tidspunkt om fattet af EU-instrumenter. 
d) Interessenternes synspunkter: Der har ikke været fremsat anmodninger om udelukkende 
at opretholde  status quo. 
5.2. Model B: Europæisk kontosikringskendelse 
a) Effektiviteten med hensyn til opfyldelsen af målene: Model B opfylder det generelle 
mål, nemlig at forbedre borgernes og virksomhedernes muligheder for at inddrive 
grænseoverskridende gæld ved at gøre nemmere at få udstedt en kontosikringskendelse, som 
sikrer inddrivelsen af den grænseoverskr idende gæld. Den opfylder i vidt omfang de 
specifikke mål . Den vil give kreditor mulighed for at  benytte en effektiv og ensartet 
europæisk procedure på de samme betingelser i alle EU's medlemsstater - f.eks. uden at 
debitor høres på forhånd, hvilket garanterer fo ranstaltningens overraskelsesvirkning - for at 
indhente oplysninger om, hvor debitor har sine  konti, uden at skulle betale for privat 
gældsinddrivelse eller private efterforskningsinstanser. De n vil reducere udgifterne til 
advokatbistand og til oversættelse. Bank- og fogedomkostningerne vil blive mere 
                                                 
1 Forskel mellem de 11,6 %, der anmoder om en kontosikringskendelse i grænseoverskridende 
transaktioner, og de 19,2 %, der anmoder om en sådan kendelse i indenlandske transaktioner.  
2 Et første skøn, som bygger på et udsnit af banker, var på 1,12 mia. EUR – 678 mio. EUR, dvs. 440 mio. 
EUR, og det andet skøn var 2 mia. EUR – 1,2 mia. EUR, dvs. 800 mio. EUR. 
 
DA 6   DA gennemsigtige, idet medlemsstaterne får pålagt  at fastsætte et ensartet gebyr for deres 
respektive ydelser. Den vil gi ve kreditor mulighed for at få udstedt og fuldbyrdet en 
kontosikringskendelse hurtigere, fordi den indfør er tidsfrister for en række vigtige trin i 
proceduren. 
b) Økonomiske konsekvenser : Model B vil få positive økonomiske konsekvenser og bidrage 
til at nedbringe de samlede uerholdelige fordringer til 55 mia. EUR. Den vil sætte 
virksomhederne i stand til i tid ens løb at sikre inddrivelse af  yderligere fordringer på 
mellem 373 mio. EUR og 600 mio EUR  om året og dermed øge de samlede fordringer, der 
er sikret ved kendelser, fra mellem 679 mio. EUR og 1,2 mia. EUR til mellem 1,12 mia. 
EUR og 2 mia. EUR om året . Omkostningsbesparelserne  for virksomheder, der for 
øjeblikket er involveret i gr ænseoverskridende handel, anslås til mellem 81,9 mio. EUR og 
149 mio. EUR årligt3. Model B vil især være til gavn for SMV , og vil sandsynligvis anspore 
flere virksomheder og forbrugere  til at udnytte alle de muli gheder, som det indre marked 
frembyder. Muligheden for effektive sanktioner i ti lfælde af, at gælden ikke betales (ud over 
den forhøjelse af fordringerne, der er foresk revet i direktivet om forsinket betaling), vil 
sandsynligvis også forbedre debitorernes  adfærd. Stigningen i antallet af 
kontosikringskendelser risikerer at få  negative økonomiske konsekvenser for bankerne , som 
ikke for øjeblikket har lov til at opkræve ge byr for gennemførelsen af foranstaltningen. 
c) Sociale konsekvenser: Det forventes, at model B sammen med forordningen om 
underholdspligt vil give underhol dsberettigede mulighed for at inddrive en betydelig del af 
deres tilgodehavender hos vrangvillige debitorer.  
d) Konsekvenser for medlemsstaterne: Implementeringsomkostningerne er betydeligt 
lavere, end det ville være tilfældet efter den alternative model vedrørende harmonisering af de nationale regler. De r vil kun være små, engangsomkos tningerne forbundet med at gøre 
dommere og personer, der er ansvarlige for fuldbyrdelsen, fortrolige med foranstaltningen. 
Medlemsstater, hvis retssystemer i øjeblikket f ungerer forholdsvis langsomt, vil måske skulle 
afholde højere implementeringsom kostninger for at overholde pr ocedurefristerne. Model B vil 
respektere medlemsstaternes retstraditioner. 
e) Grundlæggende rettigheder: Model B vil forbedre kreditors ret til en effektiv 
gældsinddrivelse. Samtidig vil den nye procedure si kre, at debitors rettigheder beskyttes i fuld 
overensstemmelse med EU's charter om grundlægge nde rettigheder, især fordi den indfører 
hurtige og tilfredsstillende retsmi dler mod kontosikringskendelsen og sikrer, at beløb, som er 
nødvendige for debitor til sikring af livets ophold, fritages. Instrumentet skal kunne sikre, at 
debitors personoplysninger behandles rimeligt og lovligt, at formålet med behandlingen af 
disse oplysninger er begrænset ude lukkende til sikring af gælden, at debitors oplysninger ikke 
opbevares længere end nødvendigt, og at debitor har ret til at klage over behandlingen af 
oplysningerne. 
f) Interessenternes synspunkter:  Et stort flertal blandt interessenterne og i Europa-
Parlamentet opfordrer til udvikling af et specifikt europæisk instrument til grænseoverskridende gældsinddrivelse. 
                                                
 
3 Dette forudsætter, at virksomhederne kan spare gennemsnitligt 10 timer i advokatsalærer pr. 
grænseoverskridende sag, hvilket svarer til et EU -gennemsnit på 2 410 EUR pr. sag. Dette beløb 
multipliceres med det forventede antal grænseoverskridende kontosikringskendelser på mellem 34 000 
og 61 828 om året.  
 
DA 7   DA 5.3. Model C: Harmonisering af de national e regler for indfrysning af bankkonti 
a) Tilsigtede mål:  Ved denne model vil ovennævnte mål ogs å blive delvis opfyldt, om end i 
mindre udstrækning end ved model B. Model C vil dog ikke give mulighed for, at de 
nationale procedurer kommer til at eksister e sammen med den harmoniserede "europæiske" 
procedure. 
b) Økonomiske konsekvenser: Model C vil få lidt anderledes økonomiske konsekvenser end 
model B. Selv om den vil gøre udstedelsen af kontosikringskende lser ensartet, f.eks. ved at 
der indføres de samme betingelser  for udstedelsen overalt i EU, vil der i sidste instans stadig 
være forskelle mellem procedurerne, hvis harmoniser ingsinstrumentet (f. eks. et direktiv) ikke 
omfatter alle de enkelte aspekter ved medlemss taternes retsplejeregle r. Ved model C vil der 
derfor ikke kunne opnås samme ensa rtethed som ved en særskilt europæisk procedure, der er 
fastlagt i en forordning. De re sterende forskelle mellem medlem sstaternes nationale retspleje- 
og fuldbyrdelsesregler vil sandsynligvis fortsat kr æve bistand fra en advokat med bestalling til 
at praktisere i hver af de medl emsstater, hvor kendelsen skal uds tedes og/eller fuldbyrdes. Der 
vil således ikke kunne opnås samme omkostni ngsreduktion ved model C som ved model B. 
Model C vil derfor kunne få mindr e positive økonomiske konsekvenser for SMV , da de 
sandsynligvis ikke selv har juridi ske afdelinger, og da de genere lt er mere følsomme over for 
retsomkostninger end store virksomheder. 
c) Medlemsstaterne: Model  C vil kræve, at medlemsstaterne  gennemfører de regler, der 
harmoniseres ved direktivet, i deres nationale lovgivning. Model C vil derfor være dyrere at 
gennemføre og være et større indgre b i de nationale retstraditioner.  
d) Grundlæggende rettigheder : Model C vil få positive konsekvenser for kreditors ret til en 
effektiv fuldbyrdelse. Det vil også være nødve ndigt, at kravene i EU's charter vedrørende 
beskyttelse af sagsøgte er opfyldt. 
6. SAMMENLIGNING AF LØSNINGSMODELLER  
Forklaring : ++ = meget positive konsekvenser; 0 = inge n eller neutrale konsekvenser; - - = 
meget negative konsekvenser. 
Mulige løsningsmodeller Effektiviten 
med hensyn opfyldelsen af målene Økonomiske 
konsekven-ser Konsekvenser 
for medlems-staterne Grundlæggende 
rettigheder 
Model A: Status Quo efter revision af Bruxelles I-forordningen  0 0 0 0 
Model B: Europæisk 
kontosikringskendelse ++ ++ 1)implementerings-
omkostninger – 
2) retstraditioner 0  + 
 
DA 8   DA Model C: Harmonisering 
af de nationale regler for indfrysning af bankkonti + 
+ 1) 
implementerings-
omkostninger – –  
2) retstraditioner – 
–  + 
Det kan konkluderes, at model A  ikke opfylder det politiske mål tilstrækkeligt effektivt, da 
den nuværende hindring i form af diverg erende kriterier for udstedelse af 
kontosikringskendelser og deres virkninger inden for de nationale retssystemer fortsat gør sig 
gældende. Model C  medfører ikke de samme økonomisk e og sociale fordele som model B og 
vil være et unødvendigt indgreb i de nationale retssystemer. Model B  indebærer den mest 
omfattende løsning og er derfor den foretrukne. 
Model B omfatter følgende varianter : For det første vil den europæiske procedure under 
normale omstændigheder give kreditor mulighed for at få udstedt en kontosikringskendelse 
uden en forudgående høring af debitor ( ex parte ), og derved sikre, at foranstaltningen har en 
overraskelsesvirkning. For det andet skal den domstol, der har kompetence til at 
realitetsbehandle sagen, også have  kompetence til at udstede kontosikringskendelser. Det skal 
fastsættes, om også andre domstole skal have kompetence til at behandle debitors indsigelser 
mod kendelsen – dvs. debitors hjemting. Fo r det tredje vil kreditor kunne indhente 
oplysninger om, hvor debitor har sin konto: enten skal domstolen udstede et oplysningspåbud, 
som vil forpligte alle banker i en given medlemss tat til at kontrollere, om debitor har en konto 
hos dem, og/eller der skal gives domstolen e ller de fuldbyrdende myndigheder direkte adgang 
til de offentlige registre, som indeholder de nødvendige oplysninger. Endelig vil den europæiske procedure med hensyn til tidsfris ter kræve, at gennemførelsen ikke sker 
langsommere end i forbindelse med nationale fo ranstaltninger, eller de n kan indføre særlige 
tidsfrister – f.eks. for udstedelse af kendels en, for forkyndelse af kendelsen for banken og for 
debitor eller for vedtagelse af en afgørelse om debitors indsigelse.