BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om gennemførelsen af Rådets direktiv 95/57/EF om indsamling af statistiske oplysninger vedrørende turisme

INDHOLDSFORTEGNELSE

Forord

I. Indledning

II. Gennemførelse af Rådets direktiv

2.1. Udarbejdelse af et system for statistiske oplysninger vedrørende turisme

2.2. Indsamling og behandling af data

2.3. Formidling af resultater

2.4. Metodologisk opfølgning

2.5. Retsgrundlag

III. Fremskridt for hvert område i direktivet

3.1. Turismens erhvervsmæssige indlogeringskapacitet: lokale enheder på nationalt territorium

3.2. Turiststrømmen i erhvervsmæssige turistfaciliteter: indenlandsk og indadgående turisme

3.3. Turismeefterspørgsel: indenlandsk og udadgående turisme (undtagen endagsturisme)

IV. Samlet vurdering

V. Fremtidsudsigter

Bilag 1. Retsgrundlag

Bilag 2. Oversigtstabel efter land og område i direktivet

Bilag 3. Finansielt bidrag til EU og EØS-medlemsstaterne

Forord

1. Denne rapport vedrører gennemførelsen af Rådets direktiv 95/57/EF [1] om indsamling af statistiske oplysninger vedrørende turisme.

[1] EFT L 291 af 6.12.1995, s. 32.

2. I rapportens del II sammenfattes de foranstaltninger, der er gennemført i perioden 1996-1999, og som vedrører udarbejdelse af et informationssystem, dataindsamlingen, den metodologiske opfølgning og retsgrundlaget. Tabellen i bilag 1 supplerer oplysningerne om retsgrundlaget.

3. I del III gøres der rede for medlemsstaternes fremskridt for hvert enkelt område i direktivet. Det drejer sig om det arbejde, der er gjort i perioden 1996-1999. Oversigtstabellen i bilag 2 supplerer oplysningerne i denne del.

4. Del IV indeholder almindelige betragtninger over den samlede vurdering af gennemførelsen af direktivet. Vurderingen er positiv. Den omfatter dog også en analyse og diskussion af visse problemer, især angående en konsolidering af de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af direktivet, forsinkelser i overførslen af data fra nogle medlemsstater til Eurostat samt forsinkelser med hensyn til en grundig vurdering af resultaternes kvalitet og pålidelighed.

5. I del V ses der på fremtidsudsigterne. Det anbefales at fortsætte gennemførelsen af direktivet og i den forbindelse navnlig undersøge dataenes kvalitet, pålidelighed og sammenlignelighed, tilskynde til regelmæssig overførsel af data og forbedre formidlingen af resultaterne.

I. Indledning

Arbejdet med fællesskabsstatistikken vedrørende turisme startede med Rådets beslutning 90/665/EØF af 17. december 1990 [2], i hvilken der blev udpeget fire hovedforanstaltninger, som skulle gennemføres, nemlig analyse og vurdering af de vigtigste brugeres langsigtede behov for statistiske oplysninger om turisme, indsamling og formidling af de foreliggende oplysninger om turisme, analyse af de bestående ordninger i medlemsstaterne og i internationale organisationer samt udformning af en metodologisk referenceramme for udarbejdelse af fællesskabsstatistikker vedrørende turisme. Det arbejde, der derefter er udført af Kommissionen inden for udviklingen af turismestatistikker, er blevet understøttet af Rådets afgørelse 92/421/EØF af 13. juli 1992 [3] om en EF-handlingsplan for turisme.

[2] EFT L 358 af 21.12.1990, s. 89.

[3] EFT L 231, 13.8.1992, s. 26.

Behovene hos brugerne i den private og den offentlige sektor for med kort varsel at have adgang til pålidelige og sammenlignelige statistikker over udbud og efterspørgsel i turistbranchen på fællesskabsplan (som det hedder i vurderingen af gennemførelsen af beslutning 90/665/EØF), førte til udarbejdelse af Rådets direktiv 95/57/EF af 23. november 1995 om indsamling af statistiske oplysninger vedrørende turisme. Dette direktiv har til formål at oprette et system for statistiske oplysninger vedrørende turisme på fællesskabsplan. Med henblik herpå skal medlemsstaterne foretage indsamling, kompilering, behandling og overførsel af harmoniserede statistiske oplysninger vedrørende udbud og efterspørgsel på turistområdet. Det påpeges i direktivet, at medlemsstaterne skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at gøre Fællesskabets oplysningssystem operationelt ved at tilpasse deres nationale statistiske systemer på turistområdet til de tekniske krav, der er fastsat i direktivets bilag.

I gennemførelsens indledende fase bidrog Fællesskabet finansielt til medlemsstaternes udgifter i forbindelse med tilpasningen af de nationale systemer til direktivet. Bidraget blev givet i en begrænset periode. Det havde til formål at lette afprøvningen eller etableringen af indsamlingsmetoder og -systemer, der opfylder det behov for statistisk information, som er anført i direktivet. Efter denne periode skulle medlemsstaterne være i stand til regelmæssigt - i henhold til de i direktivet fastsatte frister for overførsel - at indberette de krævede oplysninger til Kommissionen efter de etablerede metoder og systemer.

I henhold til artikel 8 i Rådets direktiv 95/57/EF skal Kommissionen forelægge en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om de erfaringer, der er gjort med det arbejde, som er udført i henhold til direktivet, når der er indsamlet data over en periode på tre år. Dataindsamlingen startede i 1997 (med 1996 som første opgørelsesperiode) og har nu varet i tre år. Nærværende rapport forelægges i overensstemmelse med denne bestemmelse. Den giver et samlet billede af, hvor langt Kommissionen og medlemsstaterne er nået med de forskellige foranstaltninger, de har iværksat, en første vurdering af resultaterne samt forslag til den videre gennemførelse.

II. Gennemførelse af Rådets direktiv

Direktivet betød for medlemsstaterne, at der skulle iværksættes en række foranstaltninger, og for Kommissionen (Eurostat), at man skulle gøre sig klar til indsamling, behandling og formidling af de nye datasæt. I Eurostat har det navnlig ført til udformning og etablering af et nyt informationssystem på fællesskabsplan, regelmæssig dataindsamling ved hjælp af standardiserede spørgeskemaer, aggregering og formidling af EU-totaler, overvågning af den metodologiske udvikling i medlemsstaterne, iværksættelse af en udveksling af erfaringer med henblik på at opnå sammenlignelige statistikker og endelig fastsættelse af gennemførelsesforanstaltninger på et retsgrundlag, der sikrer, at direktivet gennemføres på en hensigtsmæssig måde i medlemsstaterne. Nedenstående foranstaltninger er blevet gennemført i perioden 1996-1999. Tabellen i bilag 1 supplerer oplysningerne om retsgrundlaget.

2.1. Udarbejdelse af et system for statistiske oplysninger vedrørende turisme

En af Eurostats første foranstaltninger bestod i at udforme og oprette et system for statistiske oplysninger vedrørende turisme i overensstemmelse med direktivets indhold og opbygning. Der blev udviklet et værktøj baseret på Access, som gør det muligt at lagre, behandle og beregne data. Det kan desuden på en enkel måde udtrække data i form af Excel-skemaer. Systemet blev operationelt i 1997.

Klassificeringen til brug for produktionsdatabasen over turismestatistikker, "Tour", blev udarbejdet i fuldstændig overensstemmelse med direktivet. Den omfatter otte hovedaspekter, nemlig indberetningsområde (nationalt og regionalt), indikator (variabler), måleenhed (valuta, %), enhed (en, tusinde, millioner), aktivitet (type etablissement), formål (ferie, forretning), t-info (forskellige opdelinger, f.eks. efter køn, alder og transportmiddel) og partner (oprindelsesland/destination).

Informationssystemet blev oprettet med mulighed for også at lagre statistikker med relevans for turisme såsom betalingsbalancestatistikker (oplysninger om rejser og passagertransport), statistikker over beskæftigelsen i hoteller og restauranter samt økonomiske statistikker. [4] "Tour"-databasen indeholder i dag 49 forskellige tabeller med over 400 000 tal i alt. 29 af disse er tabeller er specifikke for direktivet og tegner sig for ca. 350 000 tal. Tidsserierne strækker sig fra 1980 til i dag. Der blev mange flere tilgængelige data efter 1996 og 1997, da de nye tabeller i forbindelse med direktivet blev lagt ind.

[4] Insamlingen af disse data er baseret på følgende retsakter: Rådets forordning (EF, EURATOM) nr. 58/97 af 20. december 1996 om statistik over erhvervsstrukturer (EFT L 14 af 17.1.1997, s. 1); Rådets forordning (EF) nr. 1165/98 af 19. maj 1998 om konjunkturstatistik (EFT L 162 af 5.6.1998, s. 1); Rådets forordning (EØF) nr. 3711/91 af 16. december 1991 om gennemførelse af en årlig stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet (EFT L 351 af 20.12.1991, s. 1); Rådets forordning (EF) nr. 577/98 af 9. marts 1998 om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet (EFT L 77 af 14.3.1998, s. 3).

2.2. Indsamling og behandling af data

I forbindelse med oprettelsen af systemet for statistiske oplysninger vedrørende turisme blev der iværksat regelmæssig dataindsamling i henhold til de frister for overførsel, der er fastsat i direktivet (artikel 7). Det præciseres i denne artikel, at overførslen af foreløbige månedlige og kvartalsvise data fra medlemsstaterne til Eurostat skal finde sted inden for tre måneder efter udløbet af opgørelsesperioden, og overførslen af endelige resultater inden for højst seks måneder. Overførslen af foreløbige årlige data til Eurostat skal finde sted inden for seks måneder efter udløbet af opgørelsesperioden, og overførslen af endelige resultater inden for højst tolv måneder.

For at lette overførslen af data mellem medlemsstaterne og Eurostat blev der udarbejdet 29 standardiserede overførselstabeller svarende til direktivets opbygning. Det fremgår af disse tabeller, hvordan dataene skal opstilles i faste rækker og kolonner for at muliggøre en effektiv, automatisk behandling af tallene i Eurostats informationssystem.

De standardiserede overførselstabeller blev lagt til grund for udarbejdelsen af elektroniske spørgeskemaer (i Excel-format), der blev uddelt til medlemsstaterne til brug ved overførsel af data til Eurostat. Eurostat har udviklet et særligt program, Tadi (Tourism Automatic Data Input), til automatisk indlæsning af de spørgeskemafiler, der modtages fra dataleverandørerne, i informationssystemet vedrørende turisme ("Tour"). De fleste af filerne overføres elektronisk, enten via Eurostats overførselsværktøj "Stadium", der gør det muligt nemt at identificere filerne, eller via e-post.

Databehandlingsproceduren omfatter flere faser. Først foretages en generel validering, hvor specielt dataformateringsproblemer afdækkes. Derefter foretages en mere detaljeret validering med det formål at kontrollere indhold, opdeling og totaler, sammenligne med tidligere serier osv. Denne fase er i øjeblikket meget tidskrævende, og der er planer om at automatisere den yderligere for at kunne udføre sandsynligheds- og krydskontrol samt andre former for kontrol hurtigere og mere effektivt. Endelig foretages der forskellige beregninger (f.eks. af EU-aggregater, konvertering til euro, beregning af forskellige procenttal). Under hele databehandlingsproceduren er man i jævnlig kontakt med dataleverandørerne i medlemsstaterne.

I 1999 indførte Eurostat en procedure for overvågning af forsinkelser i dataoverførslen. Den gør det muligt at identificere de nyeste data efter land og overførselstabel samt eventuelle afbrydelser i tidsserierne under hensyntagen til anmodninger om dispensation. På nuværende tidspunkt foregår dette manuelt og er meget tidskrævende. Det er derfor vanskeligt at foretage hyppige ajourføringer. Inden længe skulle automatiseringen dog muliggøre mere regelmæssige ajourføringer.

2.3. Formidling af resultater

De data, der indsamles i forbindelse med direktivet, er blevet formidlet regelmæssigt siden 1997. Specielt "Tourism in Europe - Key figures" er blevet offentliggjort en gang om året (i maj eller juni) med data for de foregående tre år om erhvervsmæssig turistindlogeringskapacitet, udnyttelse af sengepladser, bosiddende og ikke-bosiddende turiststrømme samt rejseindtægter og -udgifter. [5] Andre publikationer er f.eks. et nummer af Statistics in Focus om turisme, der blev offentliggjort i februar 1999, og som omhandlede nye tendenser inden for turisme i 1997 og 1998. [6] Turismestatistikkerne anvendes desuden jævnligt i andre, mere generelle publikationer fra Eurostat, f.eks. "Eurostat Årbog", "Europa i tal", "Eurostatistics" og "Monthly Panorama of European Business".

[5] "Tourism in Europe - Key figures 1997-1998", (1999), Eurostat. "Tourism in Europe - Key figures 1996-1997", (1998), Eurostat "Tourism in Europe - Key figures 1995-1996", (1997), Eurostat.

[6] "Inbound tourism flows rising in Europe", (1999), Statistics in Focus, Eurostat.

Turismeområdet i Eurostats referencedatabase "New Cronos" blev gennemgribende omarbejdet i 1998 for at modsvare direktivets indhold og opbygning. Dermed fik en lang række brugere adgang til statistikker via Eurostats Datashop-net. Dataleverandører i medlemsstaterne og de europæiske institutioner har gratis adgang til denne database.

Som led i det planlagte program for regelmæssig formidling af turismestatistikker vil man årligt udgive "Tourism statistics Yearbook" (cd-rom) samt "Tourism in Europe - Trends", en mere analyseorienteret publikation om udbud og efterspørgsel på turistområdet i de foregående fire år. Der er beregnet visse skøn over manglende data i forbindelse med formidlingen. Det kræver dog en yderligere indsats at kunne foretage sådanne beregninger jævnligt og dermed sikre rettidige ajourføringer.

2.4. Metodologisk opfølgning

Efter vedtagelsen af direktivet blev det i Eurostats arbejdsgruppe vedrørende turismestatistikker vedtaget at udarbejde en statusrapport, der skulle redegøre for den metodologiske udvikling i medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af direktivet. Statusrapporten skulle ajourføres regelmæssigt, muliggøre sammenligninger mellem landene og udgøre det grundlæggende værktøj til overvågning af gennemførelsen af direktivet. Statusrapporten har således to formål: for det første at overvåge, hvor langt medlemsstaterne er kommet med gennemførelsen af direktivet om turismestatistikker; for det andet at forbedre kendskabet til - og sørge for udveksling af erfaringer og bedste praksis mellem medlemsstaterne om - dataindsamlingsmetoder og eksisterende statistiske systemer på turistområdet.

Statusrapporten er i overensstemmelse med direktivets artikel 8, i henhold til hvilken medlemsstaterne på opfordring skal meddele Kommissionen alle nødvendige oplysninger til brug for vurdering af de statistiske oplysningers kvalitet, sammenlignelighed og fuldstændighed såvel som detaljerede oplysninger om efterfølgende ændringer i de anvendte metoder. Medlemsstaterne har leveret oplysninger til Eurostat til udarbejdelsen af statusrapporten i form af udfyldte spørgeskemaer om de dataindsamlingssystemer, der findes i EØS-landene, og de rapporter, medlemsstaterne udarbejder som led i de kontraktmæssige forpligtelser, der følger af fællesskabsfinansieringen. Statusrapporten er blevet ajourført med regelmæssige mellemrum, og medlemsstaterne er blevet bedt om at efterprøve, ændre og komplettere oplysningerne.

I 1996 blev der udarbejdet en håndbog om anvendelsen af Eurostats metodologiske retningslinjer for turismestatistikker. [7] Den indeholder grundlæggende begreber og retningslinjer for indsamling og udformning af undersøgelser, der er nødvendige for at efterkomme direktivet. [8] I 1998 blev der som led i gennemførelsesforanstaltningerne til direktivet fastlagt definitioner på variablerne. Der er også blevet udarbejdet tekniske håndbøger om metodologiske aspekter af gennemførelsen, som anses for særlig vanskelige, f.eks. indsamlingen af oplysninger om erhvervsturisme. Herudover har Eurostat udarbejdet en teknisk håndbog om ensartet indsamling af oplysninger om privat turistindlogering, der udgør en vigtig del af udbuddet af turistindlogering i mange medlemsstater. For at tilskynde yderligere til udveksling af erfaringer mellem medlemsstaterne om gennemførelsen af direktivet blev der i 1999 arrangeret en workshop om metodologi. Den gjorde det muligt at afdække fælles problemer af relevans for gennemførelsen af direktivet og at indkredse forslag til konkrete foranstaltninger, der skulle træffes for at komme videre med gennemførelsen.

[7] "Applying the Eurostat methodological guidelines in basic tourism and travel statistics", (1996), arbejdsdokument, Eurostat.

[8] Denne håndbog er i tråd med EU's metodologi for turismestatistik, der blev offentliggjort i 1998 af Europa-Kommissionen, og som indeholder et generelt metodologisk grundlag for indsamling af statistiske oplysninger om turisme.

2.5. Retsgrundlag

Hvad angår procedurerne for gennemførelsen af direktivet er følgende foranstaltninger blevet fastlagt efter proceduren med Udvalget for Det Statistiske Program (direktivets artikel 11 og 12): de definitioner, der skal anvendes på dataindsamlingskarakteristika (artikel 3), de detaljerede regler for dataoverførselsprocedurer (artikel 7) og de afvigelser fra bestemmelserne, der kan indrømmes medlemsstaterne (artikel 10). [9]

[9] Kommissionens beslutning (1999/35/EF) af 9. december 1998 om fremgangsmåderne i forbindelse med gennemførelse af Rådets direktiv 95/57/EF om indsamling af statistiske oplysninger vedrørende turisme (EFT L 9 af 15.1.1999, s. 23).

Der vil også blive fastlagt gennemførelsesprocedurer for nøjagtighedskrav og ensartet behandling af systematiske afvigelser (artikel 4), behandling af data (artikel 6) og formidling af resultater (artikel 9) efter proceduren med Udvalget for Det Statistiske Program. (Se også bilag 1 til denne rapport.)

III. Fremskridt for hvert område i direktivet

Der er i henhold til kontrakter mellem medlemsstaterne og Kommissionen ydet et finansielt bidrag til gennemførelsen af direktivet. I den forbindelse er der foretaget en række tilpasninger og ændringer i EØS-landenes nationale statistiske systemer, og det har haft forskellige metodologiske konsekvenser. EØS-landene har ved hjælp af den finansielle støtte udviklet deres nationale turismestatistikker for at sikre og - i det omfang det har været nødvendigt - konsolidere indsamlingen og overførslen af data til Eurostat. Ud over den direkte virkning har de finansielle bidrag i mange lande også haft en indirekte virkning, idet de har fremmet tildelingen af egne midler for at konsolidere det nationale statistiske system, især med henblik på regelmæssig indsamling af data. Der er gjort en indsats for at udbygge eksisterende undersøgelser, indføre nye undersøgelser, hvor det har været relevant, harmonisere definitioner og metoder og foretage andre ændringer for at efterkomme direktivets krav.

3.1. Turismens erhvervsmæssige indlogeringskapacitet: lokale enheder på nationalt territorium

3.1.1 Udbygning af eksisterende registre over turistfaciliteter

Mange lande har udvidet dækningen af deres eksisterende registre over turistfaciliteter for at forbedre kvaliteten af deres statistikker.

Belgien har udarbejdet en oversigt over de forskellige typer indlogering og har sammenkædet registret over indlogeringsfaciliteter med andre administrative kilder, navnlig det almindelige virksomhedsregister. Dette har ført til bedre dækning af indlogeringstyper på NUTS III-niveau og til mere detaljerede oplysninger.

Frankrig har udvidet sit register over klassificerede hoteller, så der også føres en fuldstændig fortegnelse over ikke-klassificerede hoteller.

Nederlandene har suppleret og ajourført sit eksisterende register og oprettet et register over alle indlogeringsfaciliteter i overensstemmelse med direktivets krav.

Irland har oprettet et nyt register over turistfaciliteter, der omfatter alle de enheder, som enten kun var opført i det centrale statistiske kontors virksomhedsregister eller i det irske turistkontors register. Tidligere fandtes kun turistkontorets register, og det dækkede kun den godkendte indlogeringssektor.

Østrig har også oprettet et satellitregister over turistfaciliteter, der er sammenkædet med det almindelige virksomhedsregister.

Italien har også oprettet et satellitregister over turisme baseret på det eksisterende register over turistfaciliteter og har sammenkædet det med det almindelige virksomhedsregister (Asia).

Det Forenede Kongerige har forbedret de regionale turistkontorers eksisterende registre over turistfaciliteter for at kunne levere data på NUTS III-niveau, og der foretages kontrol og efterfølgende krydskontrol i forhold til det nationale statistiske kontors almindelige virksomhedsregister.

Island har suppleret og ajourført sit eksisterende register over turistfaciliteter og har navnlig oprettet et register over andre erhvervsmæssige turistfaciliteter, f.eks. faciliteter for soveposeturisme, vandrehjem, privat indlogering og bjerghytter.

Norge har forbedret sit eksisterende register over hoteller og lignende etablissementer.

3.1.2. Oprettelse af nye registre over erhvervsmæssige turistfaciliteter

For at dække alle de typer erhvervsmæssig indlogering, der er omfattet af direktivet, har en række lande måttet oprette helt nye registre for visse typer indlogering.

Det gælder navnlig Spanien og Portugal, der har oprettet et register over turistlejligheder (feriecentre).

Irland har oprettet et register over ikke-godkendte "bed and breakfast"-etablissementer.

Frankrig har oprettet et register over ikke-klassificerede hoteller.

3.1.3. Ændring af definitioner og klassifikationer af erhvervsmæssig indlogering

Mange lande har ændret deres eksisterende klassifikation af indlogeringsfaciliteter, deres databases opbygning og deres undersøgelser for at efterkomme direktivet.

Det gælder navnlig Østrig, der tidligere henregnede lejede huse og lejligheder (feriecentre) til hoteller og lignende etablissementer, og som nu henregner dem til anden erhvervsmæssig indlogering.

Island har foretaget en fuldstændig revurdering og ændring af sin klassifikation af indlogeringstyper for at bringe den i overensstemmelse med direktivet. Det har medført en fuldstændig ændring og omlægning af landets indlogeringsdatabase, og eksisterende oplysninger er blevet ændret i overensstemmelse med klassifikationen i direktivet.

Italien har på grundlag af klassifikationen af erhvervsmæssige turistfaciliteter udarbejdet en oversigt over alle eksisterende typer etablissementer i regionerne og provinserne. Nye typer indlogering, f.eks. "bed and breakfast" og bondegårdsferie, henregnes nu til en specifik kategori i overensstemmelse med Eurostats retningslinjer.

Norge har også foretaget en omhyggelig undersøgelse af definitionen af de forskellige indlogeringstyper for at bringe sin opdeling af turistfaciliteter i overensstemmelse med direktivet.

3.2. Turiststrømmen i erhvervsmæssige turistfaciliteter: indenlandsk og indadgående turisme

3.2.1. Tilpasning og udbygning af eksisterende undersøgelser

Tilpasning af den geografiske opdeling af ikke-bosiddende

Mange lande har ændret og udbygget deres eksisterende spørgeskemaer vedrørende turiststrømme i indlogeringsfaciliteter, så de omfatter samtlige de lande, der er opført under den geografiske opdeling af ikke-bosiddende. Det gælder f.eks. Østrig, Danmark, Spanien, Grækenland, Frankrig, Italien, Nederlandene, Island, Norge og Sverige.

Indførelse af nye variabler

Mange lande har tilpasset deres eksisterende undersøgelse, så der indsamles flere oplysninger i deres spørgeskemaer.

I Danmark er den eksisterende hotelundersøgelse blevet udbygget til også at omfatte indsamling af oplysninger om nettoudnyttelse af sengepladser fra og med januar 1996. Hvad angår ankomster til campingpladser er der indgået en aftale med den danske sammenslutning af campingpladser med henblik på udarbejdelse af pålidelige skøn for denne variabel. Faktisk har mange lande måttet samarbejde med de berørte faglige sammenslutninger om dette aspekt. Grækenland, Finland og Spanien har udbygget deres eksisterende statistiske undersøgelser af hoteller til også at omfatte indsamling af oplysninger om bruttoudnyttelsen af sengepladser.

Luxembourg har fra 1998 udvidet dataindsamlingen til også at omfatte antal sengepladser og netto- og bruttoudnyttelse af sengepladser.

Nederlandene har udarbejdet et system til skønsmæssig ansættelse af ankomster og overnatninger på lejrpladser, der leases over længere tid eller permanent.

I Det Forenede Kongerige, hvor oplysningerne om turiststrømme i indlogeringsfaciliteter indsamles på efterspørgselssiden, er variablen ankomster blevet indført i den eksisterende undersøgelse.

I Island er det eksisterende spørgeskema om turiststrømme i indlogeringsfaciliteter fra og med 1995 blevet udbygget til også at omfatte variablen ankomster. I januar 1997 begyndte Liechtenstein at indsamle data om antal sengepladser på campingpladser.

3.2.2. Udarbejdelse af nye undersøgelser og nye spørgeskemaer

For at kunne dække alle de typer erhvervsmæssig indlogering, der er omfattet af direktivet, har flere lande måttet udarbejde helt nye undersøgelser og nye spørgeskemaer.

Portugal og Spanien har igangsat nye undersøgelser af feriecentre.

Frankrig har udformet en ny undersøgelse med henblik på indsamling af oplysninger om turiststrømme i ikke-klassificerede hoteller og har udarbejdet et spørgeskema til brug i den forbindelse.

Grækenland har ændret og udbygget sine eksisterende undersøgelser og spørgeskemaer vedrørende turiststrømme i indlogeringsfaciliteter for at kunne opfylde alle oplysningskravene i denne del af direktivet.

Irland iværksatte i januar 1997 en ny stikprøveundersøgelse og et nyt spørgeskema vedrørende turiststrømme i indlogeringsfaciliteter baseret på det centrale statistiske kontors nye register over turistfaciliteter.

Italien har omlagt og forenklet sin eksisterende månedlige undersøgelse vedrørende turiststrømme i indlogeringsfaciliteter med henblik på at lette indberetningsbyrden for de lokale turistmyndigheder og for at gøre det væsentlig hurtigere at overføre data til Istat. Den nye undersøgelse startede i januar 1997.

I Sverige er der indført en ny undersøgelse vedrørende turiststrømme i feriecentre.

Det Forenede Kongerige har indført en undersøgelse af turiststrømme, i forbindelse med hvilken det har været nødvendigt at harmonisere og styrke de forskellige undersøgelser af denne art, der gennemføres af de nationale og regionale turistkontorer.

I Island er den månedlige undersøgelse af turiststrømme i indlogeringsfaciliteter blevet omlagt, så den regionale opdeling også omfatter NUTS II-niveau.

3.2.3. Databehandling, kvalitet og overholdelse af frister

For at kunne opfylde direktivets kvalitetskrav og overførselsfrister har mange lande foretaget teknologiske og metodologiske forbedringer.

Teknologiske forbedringer

Italien har omarbejdet og forbedret eksisterende edb-procedurer for datafangst og databehandling (f.eks. automatisk fejlfinding) og har lettet indberetningsbyrden ved at forenkle dataindsamlingsprocessen. Istat modtager nu mikrodata fra regionale kontorer pr. e-post eller andre telematikværktøjer. Det sker som led i Eurostats Sert-projekt (Statistiques d'Entreprises et Réseaux Télématiques), der har til formål at sende data svarende til del A og B i direktivet fra turistetablissementer til regionale kontorer via telematiknet og derefter videre til Istat. Istat har anvendt Rdrmes-standarden (Rdrmes - Raw data reporting message) til at sende og modtage data fra og til de regionale kontorer og hotellerne.

Frankrig har til forvaltning af data om ikke-klassificerede hoteller udviklet et edb-program, der er i stand til at udtrække den stikprøve af hoteller, der skal undersøges, behandle og kompilere de modtagne data, beregne turiststrømme og udarbejde skøn for manglende svar og for ikke-undersøgte hoteller.

Irland har udarbejdet helt nye databaseprogrammer, som er i stand til at lagre, forvalte og efterprøve de omfattende datasæt, der nu indsamles med henblik på det nye register over turistfaciliteter, den nye statistiske undersøgelse vedrørende indlogering og den nye husholdningsundersøgelse vedrørende turismeefterspørgsel.

Nederlandene har udviklet et program til elektronisk dataindsamling (spørgeskema på diskette, der skal udfyldes af respondenterne).

Sverige har også forbedret sine databehandlingsprocedurer, bl.a. ved at udarbejde et nyt program til bedre imputering af skøn for manglende svar og ved at indføre elektroniske spørgeskemaer til indsamling af data fra den svenske sammenslutning af campingpladser.

Norge har udviklet et nyt edb-system til databehandling og kvalitetskontrol samt procedurer for imputering af manglende data for respondenter, der ikke svarer.

Metodologiske forbedringer

Italien er begyndt at anvende et nyt system til skønsmæssig ansættelse af foreløbige data, dvs. en metode til imputering af manglende data (metoden med gennemsnitsvirksomheden).

Frankrig har truffet foranstaltninger til at optimere stikprøvernes størrelse, forbedre resultaternes nøjagtighed gennem en bedre definition af stratificeringskriterierne og ændre indsamlingshyppigheden (månedlig/kvartalsvis) for de forskellige variabler.

Nederlandene har for at fremskynde hele databehandlingsprocessen ændret sin dataindsamlingsmetode. Fra en metode med en afgrænset samlet population er man gået over til en metode med en stratificeret stikprøve af populationen kombineret med en ekstrapoleringsmetode, der gør brug af avancerede imputeringsteknikker.

3.3. Turismeefterspørgsel: indenlandsk og udadgående turisme (undtagen endagsturisme)

3.3.1. Tilpasning og udbygning af eksisterende undersøgelser vedrørende turismeefterspørgsel

Landene har så vidt muligt udbygget deres eksisterende systemer og tilpasset deres eksisterende undersøgelser for at opfylde direktivets krav. Det har generelt betydet hyppigere undersøgelser, udbygning af spørgeskemaerne til at omfatte alle direktivets variabler og i nogle tilfælde en større stikprøve.

I Østrig er der indført en supplerende undersøgelse - en stikprøvetælling vedrørende østrigernes rejsevaner - af den årlige turismeefterspørgsel (der tidligere kun blev gennemført hvert tredje år), og spørgeskemaet er blevet udbygget.

Spanien har tilpasset og ændret sin eksisterende undersøgelse af spaniernes ferie, der er blevet til en ny undersøgelse. Spørgeskemaet er blevet ændret, og der er foretaget metodologiske ændringer.

For Frankrigs vedkommende fremgår det af analysen af den eksisterende husholdningspanelundersøgelse af franskmændenes rejsevaner, at svarene indeholder de fleste af de oplysninger, der kræves i henhold til direktivet, undtagen dem, der vedrører udgifter til turisme. Stikprøven består af 20 000 månedlige interview ved hjælp af et spørgeskema, der fremsendes pr. post (størrelsen af stikprøven er for nylig blevet fordoblet). Efter en forsøgsperiode, hvor der i den eksisterende undersøgelse blev indføjet spørgsmål om udgifter til turisme, som blev anset for at give utilfredsstillende resultater, har Frankrig indført en særlig undersøgelse vedrørende udgifter til turisme.

Italien har tilpasset den eksisterende stikprøveundersøgelse af italienernes ferie (der gennemføres hvert tredje år) til direktivets krav. Ferieundersøgelsen for 1996 blev gennemført i tilknytning til den almindelige årlige undersøgelse, og der blev indsamlet oplysninger om fritidsrejser på fire eller flere på hinanden følgende overnatninger. Italien har desuden undersøgt, hvorvidt det kan lade sig gøre at indsamle oplysninger om udgifter til turisme via den månedlige undersøgelse af husholdningernes konsum.

Nederlandene, der siden 1980 har haft en løbende ferieundersøgelse, har ændret og udbygget denne undersøgelse til også at omfatte indsamling af oplysninger om forretningsrejser. Den ændrede undersøgelse blev iværksat for første gang i marts 1996.

Portugal gennemførte tidligere en årlig undersøgelse af portugisernes ferievaner, som er blevet ændret væsentligt. Den har fået ny dækning og hyppighed, og der er indført nye variabler i overensstemmelse med direktivet. I 1996 blev der gennemført en pilotundersøgelse, og i 1997 blev der igangsat en regelmæssig, kvartalsvis undersøgelse.

Finland har siden 1991 gennemført en regelmæssig rejseundersøgelse. For at opfylde direktivets krav blev der indført en ny periodicitet for undersøgelsen, og spørgeskemaet blev ændret og udbygget, så det kom til at dække mange nye variabler, nemlig variabler for udadgående turisme, indenlandsk turisme med privat indlogering (besøg hos familie og venner) og forretningsrejser. Tilpasningen af den finske rejseundersøgelse fandt sted i 1995-1997, og den kvartalsvise undersøgelse blev igangsat i 1996. På grund af en ændring i udformningen af arbejdsstyrkeundersøgelsen (baseret på en forordning), der begrænser mulighederne for at anvende det samme stikprøvegrundlag til andre undersøgelser, vil dataindsamlingen i forbindelse med den finske rejseundersøgelse blive foretaget på et nyt grundlag.

Sverige har foretaget flere undersøgelser af metodologiske spørgsmål med henblik på at udbygge og tilpasse den undersøgelse af turismeefterspørgslen, der i øjeblikket gennemføres af den svenske turistmyndighed, til direktivets krav.

I Det Forenede Kongerige er der foretaget en række tilpasninger af den eksisterende britiske rejseundersøgelse (data om indenlandsk turisme). Det er navnlig oplysningerne om ferierejser på fire eller flere overnatninger, der har gjort det nødvendigt at udbygge og ændre spørgeskemaerne, og i januar 1997 blev der gennemført et pilotprojekt med henblik på at registre oplysninger for 1996. Med den eksisterende internationale passagerundersøgelse (IPS) indsamles der data om udadgående turisme. Efter en første vurdering af, hvorvidt den opfyldte direktivets datakrav, blev der i 1997/1998 gennemført en tillægsundersøgelse om udgifter, hvor en delstikprøve af respondenter blev bedt om at svare på meget detaljerede spørgsmål om udgifter. IPS-undersøgelsen er desuden blevet forbedret, idet man har rettet den mod marginale delgrupper for bedre at registrere deres adfærd.

3.3.2 Udarbejdelse af nye undersøgelser

Nogle få lande havde aldrig tidligere gennemført undersøgelser vedrørende indenlandsk og udadgående turisme. Det gælder specielt Grækenland, Luxembourg, Irland og Island.

Grækenland gennemførte i december 1995 sin første årlige undersøgelse af grækernes ferier på fire eller flere på hinanden følgende overnatninger og igangsatte i 1997 sin første kvartalsvise undersøgelse med henblik på indsamling af oplysninger om ferie- og forretningsrejser på en eller flere på hinanden følgende overnatninger i udlandet.

Luxembourg gennemførte sin første pilotundersøgelse i første halvår af 1996. Den dækkede fritidsrejser i 1995. På baggrund af den erfaring, man havde opnået ved pilotundersøgelsen, blev metoden for dataindsamlingen og hyppigheden tilpasset, og efter en første forsøgsundersøgelse i november 1996 blev den regelmæssige, kvartalsvise undersøgelse igangsat ved udgangen af første kvartal af 1997.

Irland udformede sin kvartalsvise husholdningsundersøgelse i 1997. Den dækker indenlandsk og udadgående turisme.

Island gennemførte sin første rejseundersøgelse i 1996.

I andre lande omfattede de eksisterende systemer ikke de værktøjer, der var nødvendige for at kunne indsamle de data, der kræves i henhold til direktivet. De måtte derfor indføre nye undersøgelser.

I Belgien blev der f.eks. udarbejdet en oversigt over og foretaget en analyse af de eksisterende oplysninger om turismeefterspørgsel, og da de fleste af disse oplysninger ikke var harmoniserede, mente det statistiske kontor, at der skulle foretages en ny undersøgelse af den årlige turismeefterspørgsel (fire eller flere på hinanden følgende overnatninger) i 1996.

I Danmark, der tidligere kun havde gennemført meget få årlige undersøgelser vedrørende indenlandsk og udadgående turisme, blev det besluttet at udarbejde en helt ny kvartalsvis undersøgelse. Den blev indført i januar 1996 og dækker både langvarige og kortvarige rejser (kvartalsvise og årlige data).

Tyskland gennemførte før i tiden årlige undersøgelser af tyskernes ferierejser, men disse undersøgelser blev standset i 1990. For at efterkomme direktivet blev der derfor i 1997 igangsat en helt ny kvartalsvis undersøgelse, der dækker alle aspekter af turismeefterspørgslen (kvartalsvise og årlige data).

Norge gennemførte sin første kvartalsvise rejseundersøgelse i 1997 i forbindelse med den almindelige undersøgelse.

I nogle lande har man måttet indføre nye undersøgelser for at kunne indsamle kvartalsvise data om ferie- og forretningsrejser på en eller flere på hinanden følgende overnatninger i udlandet.

Det gælder Østrig, der først igangsatte en pilotundersøgelse vedrørende erhvervsturisme i december 1995, og derefter i 1997 igangsatte sin første regelmæssige, kvartalsvise undersøgelse af ferie- og forretningsrejser på en eller flere overnatninger.

Belgien og Italien igangsatte også i 1997 en pilotundersøgelse vedrørende ferie- og forretningsrejser på en eller flere på hinanden følgende overnatninger.

IV. Samlet vurdering

Foranstaltningerne i forbindelse med gennemførelsen af direktivet kan nu betragtes som fuldstændigt operationelle, og arbejdet er rimeligt fremskredent. Det er udført under forhold, der forekommer forholdsvist tilfredsstillende. Der er sket betydelige forbedringer med hensyn til dataenes tilgængelighed og overholdelsen af fristerne, siden direktivet blev vedtaget. Der anvendes fælles definitioner, og dataene er derfor mere sammenlignelige.

Det er imidlertid for tidligt at drage endelige konklusioner af erfaringerne med gennemførelsen af Rådets direktiv, da overgangsperioden for den kvartalsvise dataindsamling endnu ikke er udløbet. I 1996 blev der gennemført pilotundersøgelser, og i 1997 startede den egentlige regelmæssige dataindsamling, men mange lande anmodede om dispensation i overgangsperioden.

At der blev givet fællesskabsstøtte til direktivets gennemførelse i den indledende fase, har gjort det muligt for medlemsstaterne at foretage en række tilpasninger af deres systemer for statistiske oplysninger vedrørende turisme og at gennemføre direktivet hurtigere, end det ellers ville have været tilfældet.

Gennemførelsen af Rådets direktiv har gjort det muligt, eller skulle gøre det muligt, at tilpasse systemet for turismestatistikker til behovene hos brugerne på EU-plan og på nationalt plan.

Visse forhold, der kan få betydning for fremtidige beslutninger, skal dog nævnes:

- Der er konstateret forsinkelser i medlemsstaternes dataoverførsel til Eurostat. Det vanskeliggør en hurtig videreformidling af dataene til brugerne.

- Der er forsinkelser med hensyn til at undersøge og sikre dataenes kvalitet, pålidelighed og sammenlignelighed. Der er behov for at se nøjere på, hvordan definitionerne og klassifikationerne anvendes. Der har ikke været tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til at foretage en grundig vurdering af de resultater, medlemsstaterne har fremsendt. Derfor er denne vurdering endnu ikke helt afsluttet.

V. Fremtidsudsigter

Fællesskabets system for statistiske oplysninger vedrørende turisme står over for betydelige udfordringer i de kommende år, f.eks. udvidelsen, mere avancerede behov hos brugerne af turismestatistikker (vedrørende beskæftigelsen i turistbranchen, turismens betydning for økonomien, satellitregnskaber for turisme, evaluering af turistvirksomheders konkurrenceevne osv.), hensyntagen til miljøet på politikområder, der har relevans for turisme (bæredygtig udvikling af turismen), hensyntagen til turistsektorens rolle for udviklingen i landdistrikterne og på regionalt plan, udviklingen af nye teknologiske værktøjer til dataindsamling osv. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at opretholde og eventuelt videreudvikle et system for statistiske oplysninger vedrørende turisme på fællesskabsplan, som kan lette udarbejdelsen af turismestatistikker, der opfylder brugernes behov.

De fremtidige foranstaltninger skal sætte fokus på den videre gennemførelse og konsolidering af direktivet og på undersøgelsen af dataenes kvalitet, pålidelighed og sammenlignelighed, anvendelsen af definitioner og klassifikationer, sammenligninger mellem forskellige datakilder, "spejlvendte" statistikker, bedre overholdelse af frister samt formidling af resultater. Herudover skal forbindelserne med andre statistikker undersøges, f.eks. statistikker over beskæftigelse og passagertransport, betalingsbalance- og erhvervsstatistikker samt statistikker over priser og nationalregnskaber, for at anvende de eksisterende datakilder mere effektivt. Desuden er der behov for flere oplysninger om turismens økonomiske virkninger, og derfor kan man overveje at indføre satellitregnskaber for turisme, da sådanne regnskaber ville gøre det muligt at måle turismens betydning for økonomien og beskæftigelsen. Her vil direktivet kunne udgøre en vigtig kilde til oplysninger.

Overvejelserne vedrørende fremtidige foranstaltninger i forbindelse med direktivet og eventuelle udbygninger af retsakten skal være i overensstemmelse og samordnede med Kommissionens politik vedrørende turismens jobskabende potentiale, der blev indført med rapporten fra Arbejdsgruppen på Højt Plan vedrørende Turisme og Beskæftigelse [10]. I denne rapport blev betydningen af anvendelige oplysninger understreget, og gruppen fandt, "at det for at sikre rettidige, pålidelige og sammenlignelige informationer er nødvendigt at bruge eksisterende EF-redskaber, som f.eks. Eurobarometer, at forbedre informationerne, således at de i højere grad opfylder erhvervslivets behov, og at sikre større synergi med supplerende aktioner gennem et samarbejde mellem den offentlige og den private sektor".

[10] Konklusionerne og henstillingerne fra Arbejdsgruppen på Højt Plan vedrørende Turisme og Beskæftigelse, Europa-Kommissionen - GD XXIII, oktober 1998.

Kommissionens meddelelse af 28. april 1999 "Forbedring af turismens beskæftigelsespotentiale" [11] var en opfølgning af rapporten fra Arbejdsgruppen på Højt Plan og et svar på Rådets anmodning om at sætte fokus på forbindelsen mellem turisme og beskæftigelse [12]. I meddelelsen blev det fremhævet, at der er behov for en "videnbaseret" europæisk turismestrategi, "som vil kunne anspore virksomhederne, de offentlige myndigheder og andre involverede parter til en bedre udnyttelse af de eksisterende oplysninger, erhverve og udvikle knowhow, udvikle nye processer og lære af bedst praksis".

[11] EFT C 178 af 23.6.1999, s. 3.

[12] Mødet i Rådet (turisme) den 26. november 1997.

Til opfølgning af Rådets konklusioner blev der oprettet fire arbejdsgrupper. Den ene af disse beskæftiger sig specielt med information. At lette udveksling og formidling af oplysninger, navnlig ved hjælp af nye teknologier, er et af de fire områder, der er understreget i Rådets konklusioner om turisme og beskæftigelse af 21.6.1999. Formålet med denne arbejdsgruppe er at afdække informationsbehovene og pege på måder, hvorpå der kan gives adgang til oplysningerne. I arbejdsgruppen betragtes statistikker som en af de vigtigste kilder til information. Det arbejde, der udføres i den forbindelse, forventes at levere yderligere stof til diskussionen af de mere avancerede behov hos brugerne af turismestatistikker.

Bilag 1. Retsgrundlag

Vedtaget:

>TABELPOSITION>

Planlagt:

År // Indhold (artiklen i parentes henviser til direktivet)

2001 // Bilag 1: Nøjagtighedskrav og ensartet behandling af systematiske afvigelser (artikel 4)

Bilag 2: Behandling af data (artikel 6)

Bilag 3: Formidling af resultater (artikel 9)

Bilag 2. Oversigtstabel efter land og område i direktivet

Nedenfor følger en tabel for hvert af direktivets områder og for hvert land. Den angiver det vigtigste statistiske værktøj (undersøgelse, register), som hvert land har udarbejdet eller indført for at efterkomme retsaktens krav (anden kolonne). De øvrige kolonner viser dataenes tilgængelighed og aktualitet (pr. 20.3.2000), alt efter hvor mange datatabeller medlemsstaterne har overført til Eurostat. Nedenfor findes en forklaring af de point, der er givet for dataenes tilgængelighed og aktualitet:

Dataenes tilgængelighed

0: ingen data (ingen tabeller overført)

1: ringe tilgængelighed (mindre end 30 % af tabellerne)

2: middelgod tilgængelighed (30-60 % af tabellerne)

3: god tilgængelighed (60-80% af tabellerne)

4: fremragende tilgængelighed (mere end 80 % af tabellerne)

Dataenes aktualitet

Efter forsinkelse i opgørelsesperioder

månedlig/kvartalsvis/årlig

1: ringe 8+ 3+/2+

2: middel 4-7/2/1

3: god 0-3/0-1/0

Turismens erhvervsmæssige indlogeringskapacitet på NUTS I-III-niveau (territoriale enheder)

>TABELPOSITION>

Bemærk:

(*): Undersøgelse, der eksisterede inden direktivet.

---: Ingen ændringer

Turiststrømmen i erhvervsmæssige turistfaciliteter: indenlandsk og indadgående turisme

>TABELPOSITION>

Bemærk:

(*): Undersøgelse, der eksisterede inden direktivet.

---: Ingen ændringer

Turismeefterspørgsel: indenlandsk og udadgående turisme (undtagen endagsturisme)

>TABELPOSITION>

Bemærk:

(*): Undersøgelse, der eksisterede inden direktivet.

---: Ingen ændringer

Bilag 3. Finansielt bidrag til EU og EØS-medlemsstaterne

>TABELPOSITION>

(*) Én kontrakt.