[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 9.10.2007

KOM(2007) 580 endelig

2007/0209 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Fællesskabet og Republikken Guinea-Bissau har forhandlet om en fiskeripartnerskabsaftale, der blev paraferet den 23. maj 2007, og som giver EF-fiskere fiskerimuligheder i Guinea-Bissaus fiskerizone. Partnerskabsaftalen, inkl. protokol med bilag, indgås for fire år og kan forlænges. Ved ikrafttrædelsen ophæver og erstatter denne aftale aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau om fiskeri ud for Guinea-Bissau, der trådte i kraft den 29. august 1980.

Kommissionens baserede sin forhandlingsposition bl.a. på resultaterne af en efterfølgende evaluering foretaget af uvildige eksperter.

Hovedformålet med den nye partnerskabsaftale er at styrke samarbejdet mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau med henblik på at skabe en partnerskabsramme for udvikling af en politik for bæredygtigt fiskeri og ansvarlig udnyttelse af fiskeressourcerne i Guinea-Bissaus fiskerizone i begge parters interesse.

De to parter har aftalt at indlede en politisk dialog om emner af fælles interesse inden for fiskeriet. De forpligter sig også til at sørge for, at ressourcerne udnyttes på en bæredygtig måde, og at der foretages kontrol og overvågning i Republikken Guinea-Bissaus fiskerizoner, ligesom de forpligter sig til at arbejde for at styrke Republikken Guinea-Bissaus institutionelle kapacitet, så der kan føres en ægte fiskeripolitik. I den forbindelse vedtager Guinea-Bissaus regering et flerårigt sektorprogram, som skal fremme ansvarligt og bæredygtigt fiskeri. Det vil blive fremlagt på en national konference inden udgangen af 2007, hvor Fællesskabet vil være repræsenteret.

Som led heri aftaler de to parter, hvilke foranstaltninger der skal have forrang til sådan støtte, ligesom de opstiller mål og fastlægger den årlige og flerårige programmering samt kriterierne for vurdering af de opnåede resultater med henblik på bæredygtig og ansvarlig forvaltning af sektoren. Hvad angår rejefiskeri, er en reduktion af fiskeriindsatsen gjort betinget af, at Guinea-Bissau overholder betingelserne i fiskeriplanen, der er knyttet som bilag til protokollen.

Den finansielle modydelse fastsættes til 7 mio. EUR om året. Af denne finansielle modydelse afsættes 35 %, dvs. 2,450 mio. EUR, til støtte og gennemførelse af foranstaltninger, der træffes som led i den fiskeripolitik, som Guinea-Bissaus regering udformer. Endvidere ydes der et supplerende specifikt beløb på 500 000 EUR om året, som først og fremmest skal anvendes til forbedring af sundheds- og hygiejnebetingelserne i forbindelse med fiskevarer. Dette beløb kan dog også anvendes til at støtte af kontrol- og overvågningsforanstaltninger. I protokollen indgår der desuden en finansiel ordning med et loft på 1 mio. EUR pr. år til forbedret udnyttelse af redernes fiskerimuligheder og støtte til oprettelse af fællesforetagender.

Hvad angår fiskerimuligheder, vil der blive givet fiskeritilladelse til 19 notfartøjer, 14 stangfartøjer og 4 langlinefartøjer med flydeline samt til rejetrawlere og trawlere til fiskeri efter fisk/blæksprutte, hvor den samlede tonnage for hver af disse kategorier er fastsat til 4 400 BRT. Som led i aftalen kan der dog på anmodning af Fællesskabet gennemføres forsøgsfiskeri. Hvis sådant forsøgsfiskeri falder positivt ud, kan de to parter beslutte at tildele nye fiskerimuligheder til EF-fartøjerne.

I partnerskabsaftalen er det også fastsat, at det økonomiske, videnskabelige og tekniske samarbejde inden for fiskeriet og dertil knyttede sektorer skal fremmes.

Kommissionen foreslår på baggrund af ovenstående, at Rådet ved forordning vedtager at indgå denne nye fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau.

2007/0209 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, og stk. 3, første afsnit,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[1],

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[2], og

ud fra følgende betragtninger:

1. Fællesskabet har med Republikken Guinea-Bissau forhandlet en fiskeripartnerskabsaftale på plads, der giver EF-fiskerfartøjer mulighed for at fiske i farvande, som fiskerimæssigt hører ind under Guinea-Bissaus højhedsområde eller jurisdiktion.

2. Som følge heraf paraferedes en ny fiskeripartnerskabsaftale den 23. maj 2007.

3. Det er i Fællesskabets interesse at godkende denne aftale.

4. Det bør fastlægges, hvordan fiskerimulighederne skal fordeles mellem medlemsstaterne -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau godkendes på Fællesskabets vegne.

Teksten til aftalen er knyttet som bilag til denne forordning.

Artikel 2

1. De fiskerimuligheder, der er fastsat i protokollen, fordeles mellem medlemsstaterne på følgende måde:

a) rejefiskeri:

Spanien | 1 421 BRT |

Italien | 1 776 BRT |

Grækenland | 137 BRT |

Portugal | 1 066 BRT |

b) fiskeri efter fisk/blæksprutter:

Spanien | 3 143 BRT |

Italien | 786 BRT |

Grækenland | 471 BRT |

c) notfartøjer til tunfiskeri og langlinefartøjer med flydeline:

Spanien | 10 fartøjer |

Frankrig | 9 fartøjer |

Portugal | 4 fartøjer |

d) stangfiskerfartøjer:

Spanien | 10 fartøjer |

Frankrig | 4 fartøjer |

2. Hvis de fiskerimuligheder, der er fastsat i protokollen, ikke opbruges med licensansøgningerne fra de medlemsstater, der er nævnt i stk. 1, kan Kommissionen tage licensansøgninger fra andre medlemsstater i betragtning.

Artikel 3

De medlemsstater, hvis fartøjer fisker i henhold til den aftale, der er omhandlet i stk. 1, giver Kommissionen meddelelse om, hvor store mængder af hver bestand de fanger i Guinea-Bissaus fiskerizone, jf. de nærmere bestemmelser i Kommissionens forordning (EF) nr. 500/2001 af 14. marts 2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 vedrørende kontrollen af EF-fiskerfartøjernes fangster i tredjelandes farvande og på åbent hav[3].

Artikel 4

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen i form af brevveksling med bindende virkning for Fællesskabet.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

FISKERIPARTNERSKABSAFTALE mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau for perioden 16. juni 2007 - 15. juni 2011

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, i det følgende benævnt "Fællesskabet", og

REPUBLIKKEN GUINEA-BISSAU, i det følgende benævnt "Guinea-Bissau",

i det følgende tilsammen benævnt "parterne",

SOM TAGER I BETRAGTNING, at der er etableret et snævert samarbejde mellem Fællesskabet og Guinea-Bissau som led i AVS-EF-partnerskabsaftalen om oprettelse af en associering mellem Fællesskabet og dets medlemsstater på den ene side og Guinea-Bissau på den anden side, og at parterne har et fælles ønske om at udbygge forbindelserne yderligere,

SOM UNDERSTREGER, at Fællesskabet og Guinea-Bissau har undertegnet De Forenede Nationers havretskonvention, og at Guinea-Bissau i overensstemmelse med denne konvention har oprettet en eksklusiv økonomisk zone på op til 200 sømil fra kysten, inden for hvilken landet udøver sine højhedsrettigheder med henblik på udforskning, bevarelse og forvaltning af den pågældende zone,

SOM ER BESLUTTET PÅ at anvende de afgørelser og henstillinger, som vedtages af Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet, i det følgende benævnt "ICCAT", CECAF eller enhver anden regional eller international organisation, som de to parter er medlemmer af eller repræsenteret i,

SOM ER BESLUTTET PÅ i fælles interesse og på grundlag af de principper, der blev fastlagt i den adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri, som FAO-konferencen vedtog i 1995, at samarbejde om at skabe et ansvarligt fiskeri for at sikre, at de biologiske ressourcer i havet bevares på langt sigt og udnyttes bæredygtigt, bl.a. gennem skærpelse af kontrolordningen for alt fiskeri, så foranstaltningerne til forvaltning og bevarelse af disse ressourcer bliver effektive, og så havmiljøet beskyttes,

SOM BEKRÆFTER, at nabostaternes udøvelse af suveræne rettigheder over deres ressourcer i farvande under deres jurisdiktion med henblik på udforskning, udnyttelse, bevarelse og forvaltning af sådanne ressourcer bør ske efter de folkeretlige principper,

SOM ER OVERBEVIST OM, at etableringen af et snævert videnskabeligt og teknisk samarbejde inden for fiskeriet på vilkår, der sikrer, at fiskebestandene bevares og udnyttes rationelt, vil bidrage til, at parterne når deres respektive økonomiske og sociale mål for fiskeriet,

SOM ER OVERBEVIST OM, at et sådant samarbejde bør baseres på, at initiativer og foranstaltninger, hvad enten de gennemføres i fællesskab eller unilateralt, supplerer hinanden, er forenelige med den fastlagte politik og skaber en synergieffekt,

SOM HAR FORPLIGTET SIG endeligt til at skabe et ansvarligt og bæredygtigt fiskeri,

SOM ER BESLUTTET PÅ med henblik på som led i fiskeripolitikken i Guinea-Bissau at fremme udviklingen af et partnerskab for at finde egnede metoder til at sikre, at en sådan politik gennemføres effektivt, og at erhvervslivet og civilsamfundet inddrages i processen,

SOM ØNSKER, at der fastsættes nærmere bestemmelser og vilkår for EF-fartøjernes fiskeri i Guinea-Bissaus fiskerizoner og for EF-støtten til skabelse af et ansvarligt fiskeri i disse fiskerizoner, SOM ER FAST BESLUTTET PÅ at udvide det økonomiske samarbejde inden for fiskerierhvervet og dertil knyttede aktiviteter ved at tilvejebringe og udvikle investeringer i Guinea-Bissau, hvori der deltager virksomheder fra begge parter,

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1 - Emne

Ved denne aftale fastlægges principper, regler og procedurer for:

- økonomisk, finansielt, teknisk og videnskabeligt samarbejde inden for fiskeriet for at skabe et ansvarligt fiskeri i Guinea-Bissaus fiskerizoner, så fiskeressourcerne bevares og udnyttes på en bæredygtig måde, og for at udvikle fiskerierhvervet i Guinea-Bissau

- EF-fartøjers adgang til Guinea-Bissaus fiskerizoner

- fiskerikontrolforanstaltninger i Guinea-Bissaus fiskerizoner for at sikre, at ovennævnte betingelser overholdes, at foranstaltningerne til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne bliver effektive, og at ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri bekæmpes

- partnerskaber mellem virksomheder med henblik på i fælles interesse at udvikle økonomiske aktiviteter inden for fiskeriet og dertil knyttede aktiviteter.

Artikel 2 - Definitioner

I aftalen, protokollen og bilagene forstås ved:

a) "Guinea-Bissaus fiskerizoner": farvande henhørende under Guinea-Bissaus højhedsområde eller jurisdiktion. EF-fartøjer, der fisker i medfør af denne aftale, må kun fiske i de zoner, hvor det er tilladt efter Guinea-Bissaus lovgivning

b) "ministeriet": det ministerium, der er ansvarligt for fiskeri

c) "EF-myndigheder": Europa-Kommissionen

d) "EF-fartøj": et fiskerfartøj, der fører en EF-medlemsstats flag og er registreret i Fællesskabet

e) "Den Blandede Komité": en komité, der består af repræsentanter for Fællesskabet og Guinea-Bissau, og hvis opgaver er nærmere beskrevet i aftalens artikel 10

f) "overvågningsmyndighed": direktoratet for fiskeriovervågning

g) "delegationen": Europa-Kommissionens delegation i Guinea-Bissau

h) "AVS-søfolk": enhver sømand fra et ikke-europæisk land, der har undertegnet Cotonou-aftalen. Søfolk fra Guinea-Bissau er således AVS-søfolk

i) "Reder": enhver person, der er juridisk ansvarlig for et fiskerfartøj.

Artikel 3 – Principper og mål for denne aftale

1. Parterne forpligter sig til at fremme ansvarligt fiskeri og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Guinea-Bissaus fiskerizoner efter princippet om ikke-diskrimination af de forskellige flåder, der fisker i disse farvande.

2. Parterne forpligter sig til at følge principperne om dialog og forudgående samråd, navnlig i forbindelse med gennemførelse dels af fiskeripolitikken i Guinea-Bissau, dels af EF-politikker og -foranstaltninger, som kan få indvirkning på Guinea-Bissaus fiskerierhverv.

3. Parterne forpligter sig til at sørge for, at aftalen gennemføres efter principperne om god økonomisk og social styring.

4. Parterne samarbejder også om at foretage forhåndsevaluering, løbende evaluering og efterfølgende evaluering af foranstaltninger, programmer og aktioner til gennemførelse af aftalens bestemmelser.

5. Påmønstringen af søfolk fra Guinea-Bissau og/eller AVS-søfolk på EF-fartøjer sker på basis af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) erklæring om grundlæggende principper og rettigheder på arbejdet, som gælder umiddelbart for ansættelseskontrakter og generelle ansættelsesvilkår i den forbindelse. Det drejer sig navnlig om foreningsfrihed, faktisk anerkendelse af arbejdstageres ret til kollektive forhandlinger og ikke-forskelsbehandling, hvad angår beskæftigelse og erhverv.

Artikel 4 - Videnskabeligt samarbejde

1. I aftalens gyldighedsperiode bestræber Fællesskabet og Guinea-Bissau sig for at følge udviklingen i ressourcernes tilstand i Guinea-Bissaus fiskerizone. I den forbindelse holdes der et fælles videnskabeligt møde hvert år skiftevis i Fællesskabet og i Guinea-Bissau.

2. På basis af konklusionerne fra det årlige videnskabelige møde og den bedste videnskabelige rådgivning, der foreligger, samt henstillinger og afgørelser vedtaget af Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), Komiteen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF) og enhver anden regional eller international organisation, som de to parter er medlemmer af eller repræsenteret i, holder de to parter samråd i Den Blandede Komité omhandlet i aftalens artikel 10 for i givet fald at aftale foranstaltninger til bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne.

3. Parterne forpligter sig til at rådføre sig med hinanden enten direkte eller gennem internationale eller regionale organisationer for at sikre forvaltningen og bevarelsen af fiskeressourcerne og for at samarbejde om gennemførelsen af den videnskabelige forskning i forbindelse hermed.

Artikel 5 – EF-fartøjers adgang til fiskeri i Guinea-Bissaus fiskerizoner

1. Fiskeri i medfør af denne aftale er undergivet Guinea-Bissaus lovgivning. Guinea-Bissaus myndigheder meddeler Fællesskabet enhver ændring af nævnte lovgivning. EF-fartøjer skal iagttage en sådan ændring af lovgivningen senest én måned efter, at den er meddelt, jf. dog eventuelle bestemmelser, som parterne måtte aftale.

2. Guinea-Bissau forpligter sig til at give EF-fartøjer tilladelse til at fiske i sine fiskerizoner i henhold til aftalen, protokollen og bilagene.

3. Guinea-Bissau sørger for, at fiskerikontrolbestemmelserne i protokollen anvendes effektivt. EF-fartøjerne samarbejder med de myndigheder i Guinea-Bissau, der er ansvarlige for sådan kontrol.

4. Fællesskabet forpligter sig til at træffe alle fornødne foranstaltninger til at sikre, at fartøjerne overholder bestemmelserne i denne aftale og fiskerilovgivningen for de farvande, der hører under Guinea-Bissaus jurisdiktion, jf. De Forenede Nationers havretskonvention.

Artikel 6 - Fiskeribetingelser

1. EF-fartøjer må kun fiske i Guinea-Bissaus fiskerizoner, hvis de har fået udstedt fiskerilicens i henhold til denne aftale. EF-fartøjer må kun fiske, hvis de har fået udstedt fiskerilicens af de kompetente myndigheder i Guinea-Bissau på anmodning af de kompetente EF-myndigheder. De nærmere bestemmelser for udstedelse af licenser og betaling af afgifter og bidrag til dækning af udgifterne til videnskabelige observatører er ligesom de øvrige betingelser for EF-fartøjers fiskeri i Guinea-Bissaus fiskerizoner fastsat i bilagene.

2. Ministeriet med ansvar for fiskeri kan udstede fiskeritilladelser til EF-fartøjer for fiskerityper, der ikke er omfattet af den gældende protokol, samt forsøgsfiskeri. Begge parter skal dog først godkende udstedelsen af sådanne licenser.

3. I protokollen til denne aftale fastsættes de fiskerimuligheder, som Guinea-Bissau tildeler EF-fartøjer i Guinea-Bissaus fiskerizoner, samt den finansielle modydelse omhandlet i aftalens artikel 7.

4. De kontraherende parter sørger gennem fornødent administrativt samarbejde mellem deres kompetente myndigheder for, at disse betingelser og nærmere bestemmelser overholdes.

Artikel 7 – Finansiel modydelse

1. Fællesskabet betaler Guinea-Bissau en finansiel modydelse, jf. betingelserne i protokollen og bilagene. Den finansielle modydelse er sammensat af to elementer, nemlig:

a) en finansiel kompensation for EF-fartøjers adgang til Guinea-Bissaus fiskerizoner, som er helt uafhængig af de afgifter, som EF-fartøjer skal betale for at få udstedt licens

b) finansiel støtte fra Fællesskabet til gennemførelse af en national fiskeripolitik, der skal bygge på ansvarligt fiskeri og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Guinea-Bissaus farvande.

2. Den del af den finansielle modydelse, der er omhandlet i stk. 1, litra b), fastsættes i fællesskab efter bestemmelserne i protokollen ud fra de mål, som parterne har opstillet for fiskeripolitikken i Guinea-Bissau.

3. Den finansielle modydelse fra Fællesskabet betales årligt efter de nærmere bestemmelser i protokollen, jf. dog aftalens og protokollens bestemmelser om eventuel ændring af beløbet på grund af:

a) alvorlige omstændigheder, bortset fra naturbegivenheder, der gør det umuligt at fiske i Guinea-Bissaus farvande

b) reduktion, efter fælles aftale og på basis af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, af de fiskerimuligheder, som EF-fartøjerne har fået tildelt, når det af hensyn til forvaltningen af de pågældende bestande skønnes nødvendigt for at bevare ressourcerne og udnytte dem bæredygtigt

c) udvidelse, efter fælles aftale og på basis af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, af de fiskerimuligheder, som EF-fartøjerne har fået tildelt, når ressourcernes tilstand tillader det

d) revurdering af betingelserne for Fællesskabets finansielle støtte til gennemførelse af en fiskeripolitik i Guinea-Bissau, hvis resultaterne af den årlige og flerårige programmering ifølge begge parter berettiger en sådan revurdering

e) opsigelse af aftalen, jf. aftalens artikel 14

f) suspension af aftalen, jf. aftalens artikel 15 eller protokollens bestemmelser.

Artikel 8 – Fremme af samarbejdet mellem økonomiske aktører

1. Parterne tilskynder til økonomisk, videnskabeligt og teknisk samarbejde i fiskerisektoren og dermed forbundne sektorer. De rådfører sig med hinanden for at koordinere eventuelle foranstaltninger i den forbindelse.

2. Parterne fremmer udvekslingen af oplysninger om fangstmetoder, fiskeredskaber, bevarelsesmetoder og metoder til industriel forarbejdning af fiskevarer.

3. Parterne bestræber sig for at skabe gunstige vilkår for udbygning af forbindelserne mellem deres virksomheder på det tekniske, økonomiske og handelsmæssige område ved at skabe et gunstigt miljø for udvikling af erhvervsvirksomhed og investeringer.

4. Parterne tilskynder især til at fremme investeringer af fælles interesse under overholdelse af lovgivningen i Guinea-Bissau og Fællesskabet.

Artikel 9 - Administrativt samarbejde

De kontraherende parter, der ønsker at sikre, at foranstaltningerne til forvaltning og bevarelse af fiskeressourcerne gennemføres effektivt:

- etablerer et administrativt samarbejde for at sikre, at deres respektive fartøjer overholder bestemmelserne i denne aftale og Guinea-Bissaus havfiskerilovgivning

- samarbejder om forebyggelse og bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, navnlig ved at udveksle oplysninger og etablere et nært administrativt samarbejde.

Artikel 10 – Den Blandede Komité

1. Der oprettes en blandet komité bestående af repræsentanter for de to parter, som skal overvåge, at denne aftale anvendes korrekt. Den Blandede Komité har til opgave:

a) at overvåge denne aftales gennemførelse og fortolkning og at føre tilsyn med, at den fungerer efter hensigten, samt at bilægge tvister

b) at overvåge og evaluere gennemførelsen af partnerskabsaftalens bidrag til gennemførelse af Guinea-Bissaus fiskeripolitik

c) at sikre den nødvendige kontakt i spørgsmål af fælles interesse

d) at fungere som forum for mindelig bilæggelse af tvister, som fortolkningen eller anvendelsen af aftalen måtte give anledning til

e) eventuelt at revurdere fiskerimulighederne og dermed størrelsen af den finansielle modydelse

f) at fastlægge de praktiske rammer for det administrative samarbejde, der er omhandlet i aftalens artikel 9

g) at overvåge og evaluere samarbejdet mellem de økonomiske aktører som omhandlet i artikel 8 og i givet fald komme med forslag til, hvordan samarbejdet kan fremmes.

h) at udføre andre opgaver, som parterne aftaler, at den skal udføre, herunder opgaver inden for bekæmpelse af ulovligt fiskeri og inden for administrativt samarbejde.

2. Den Blandede Komité holder møde mindst én gang om året skiftevis i Guinea-Bissau og Fællesskabet, og formandskabet varetages af den part, der holder mødet. Den holder ekstraordinært møde, hvis en af parterne anmoder herom.

Artikel 11 - Anvendelsesområde

Denne aftale gælder dels for de områder, hvor traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab anvendes, på de betingelser, der er fastlagt i denne traktat, dels for Guinea-Bissaus område og de farvande, der hører under Guinea-Bissau jurisdiktion.

Artikel 12 – Varighed

Denne aftale gælder i 4 år fra ikrafttrædelsesdatoen. Den fornyes automatisk i yderligere perioder på fire år, medmindre den opsiges i overensstemmelse med artikel 14.

Artikel 13 - Bilæggelse af tvister

De kontraherende parter holder samråd i Den Blandede Komité, hvis der opstår tvister om aftalens anvendelse.

Artikel 14 - Opsigelse

1. Aftalen kan opsiges af en af parterne, hvis der er tungtvejende grunde til det såsom nedgang i de befiskede bestande, ufuldstændig udnyttelse af de fiskerimuligheder, som EF-fartøjerne har fået tildelt, eller manglende overholdelse af parternes forpligtelse til at bekæmpe ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri.

2. Den part, der ønsker at opsige aftalen, skal mindst seks måneder inden udløbet af den oprindelige gyldighedsperiode eller hver yderligere gyldighedsperiode skriftligt meddele den anden part, at den agter at opsige aftalen.

3. Efter meddelelse om opsigelse som omhandlet i stk. 2 holder parterne samråd.

4. Den finansielle modydelse omhandlet i artikel 7 for det år, hvor opsigelsen træder i kraft, nedsættes forholdsmæssigt og pro rata temporis.

Artikel 15 – Suspension

1. Aftalen kan på en parts initiativ suspenderes i tilfælde af alvorlig uenighed om anvendelsen af dens bestemmelser. Den part, der ønsker at suspendere aftalen, skal senest tre måneder inden datoen for suspensionens ikrafttræden skriftligt meddele den anden part, at den agter at suspendere aftalen. Efter modtagelse af en sådan meddelelse holder parterne samråd med henblik på at løse deres tvist i mindelighed.

2. Den finansielle modydelse omhandlet i artikel 7 nedsættes forholdsmæssigt og pro rata temporis efter suspensionens varighed, jf. dog artikel 9, stk. 4, i protokollen.

Artikel 16 – Protokol og bilag

Protokollen og dens bilag med tillæg udgør en integrerende del af denne aftale.

Artikel 17 National lovgivning

EF-fiskerfartøjers fiskeri i Guinea-Bissaus farvande er undergivet Guinea-Bissaus lovgivning, medmindre andet er fastsat i aftalen og i protokollen og dens bilag med tillæg.

Artikel 18 - Ophævelse

Ved ikrafttrædelsen ophæver og erstatter denne aftale aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Guinea-Bissau om fiskeri ud for Guinea-Bissau, der trådte i kraft den 29. august 1980.

Protokollen om fastsættelse for perioden 16. juni 2007 – 15. juni 2011 af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeriaftalen, anvendes dog fortsat i den periode, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, i samme protokol, og udgør en integrerende del af denne aftale.

Artikel 19 - Ikrafttræden

Denne aftale, der er udfærdiget i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk, og hvor hver tekst har samme gyldighed, træder i kraft på den dato, hvor parterne giver hinanden meddelelse om, at de nødvendige procedurer i forbindelse hermed er afsluttet.

PROTOKOL om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau, for perioden 16. juni 2007 - 15. juni 2011

Artikel 1 Anvendelsesperiode og fiskerimuligheder

1. Fiskerimulighederne i henhold til aftalens artikel 5 og 6 fastsættes for en periode på 4 år fra den 16. juni 2007 således:

- Krebsdyr og demersale arter

a) frysetrawlere til rejefiskeri: 4 400 BRT om året

b) frysetrawlere til fiskeri efter blæksprutte og fisk: 4 400 BRT om året

- Stærkt vandrende arter (arter opført i bilag I til FN’s havretskonvention af 1982)

c) notfartøjer med fryseanlæg til tunfiskeri og langlinefartøjer: 23 fartøjer

d) stangfartøjer til tunfiskeri: 14 fartøjer

2. Stk. 1 anvendes, jf. dog protokollens artikel 5 og 6.

3. Efter aftalens artikel 6 må fartøjer, der fører en EF-medlemsstats flag, kun fiske i Guinea-Bissaus fiskerizoner, hvis de har fået udstedt fiskerilicens i henhold til denne protokol og efter de nærmere bestemmelser i bilagene til samme protokol.

Artikel 2 Finansiel modydelse og specifikt bidrag - Betalingsbetingelser

1. Den finansielle modydelse, jf. aftalens artikel 7, fastsættes for perioden omhandlet i protokollens artikel 1 til 7 mio. EUR om året.

2. Hvis EF-fartøjerne øger udnyttelsen af fiskerimulighederne i artikel 1, stk. 1, litra a) og b), i denne protokol, betaler Fællesskabet et yderligere beløb til Guinea-Bissau svarende til forøgelsen inden for de maksimale fangstmuligheder fastsat ved protokollen, dog højst 1 mio. EUR om året. De to parter fastlægger senest tre måneder efter protokollens ikrafttræden i Den Blandede Komité referenceperiode, basisindeks og specifikke betalingsmekanismer.

3. Stk. 1 anvendes, jf. dog protokollens artikel 5, 6, 7, 8, 9, 11 og 12.

4. Fællesskabet betaler den finansielle modydelse omhandlet i stk. 1 senest den 30. april 2008 for det første år og senest den 15. juni for de følgende år.

5. Den budgetmæssige anvendelse af den finansielle modydelse fastsættes i Guinea-Bissaus finanslov og henhører derfor under de guinea-bissauiske myndigheders enekompetence, jf. dog protokollens artikel 8.

6. Oven i beløbet omhandlet i stk. 1 kommer et specifikt bidrag fra Fællesskabet på 500 000 EUR om året, der skal anvendes til indførelse af en dyre- og plantesundhedsordning for fiskevarer. De to parter kan om nødvendigt beslutte at anvende en del af dette specifikke bidrag til at styrke ordningen for overvågning og kontrol i Guinea-Bissaus fiskerizoner. Dette bidrag forvaltes efter bestemmelserne i protokollens artikel 3.

7. Det specifikke bidrag omhandlet i stk. 6 betales for det første år senest den 30. april 2008 og for de følgende år senest den 15. juni, jf. dog protokollens artikel 3.

8. Beløbene omhandlet i denne artikel indbetales til Guinea-Bissaus statskasse på en konto i Guinea-Bissaus nationalbank, idet ministeriet med ansvar for fiskeri meddeler hvert år de nødvendige bankoplysninger.

Artikel 3 Specifikt bidrag til forbedring af dyre- og plantesundhedsbetingelserne for fiskevarer og til fiskerikontrol og -overvågning

1. Det specifikke bidrag fra Fællesskabet, jf. protokollens artikel 2, stk. 6, skal især anvendes til at hjælpe fiskerierhvervet med at tilpasse sig sundhedsnormerne og om nødvendigt til Guinea-Bissaus fiskerikontrol og -overvågning.

2. Guinea-Bissau forvalter det pågældende beløb i lyset af de mål, som de to parter opstiller i fællesskab, og den årlige og flerårige programmering med henblik på at nå disse mål.

3. Uden at det i øvrigt berører de mål, som de to parter opstiller, og i overensstemmelse med protokollens artikel 8 og 9 aftaler parterne at fokusere på:

a) samtlige foranstaltninger til forbedring af dyre- og plantesundhedsbetingelserne for fiskevarer, herunder styrkelse af den kompetente myndighed, opdatering af Centro de Investigação Pesqueira Apliquada (CIPA) til ISO 9000-normerne, uddannelse af personale og tilvejebringelse af overensstemmelse i den nødvendige retlige ramme

og om nødvendigt:

b) samtlige støtteforanstaltninger i forbindelse med fiskerikontrol og -overvågning, herunder overvågning af Guinea-Bissaus farvende til havs og fra luften, indførelse af et satellitovervågningssystem for fiskerfartøjer (FOS) samt forbedring af den retlige ramme og dens anvendelse ved overtrædelser.

4. Der indsendes en årlig rapport til godkendelse i Den Blandede Komité, der er omhandlet i aftalens artikel 10.

5. Fællesskabet forbeholder sig fra protokollens første anvendelsesår dog ret til at suspendere betalingen af de specifikke bidrag omhandlet i protokollens artikel 2, stk. 6, hvis der opstår uenighed om foranstaltningernes programmering, eller hvis de opnåede resultater, undtagen under særlige omstændigheder, ikke svarer til programmeringen.

Artikel 4 Videnskabeligt samarbejde

1. De to parter forpligter sig til at fremme ansvarligt fiskeri i Guinea-Bissaus fiskerizone efter princippet om bæredygtig forvaltning, bl.a. ved at fremme samarbejdet på subregionalt plan om ansvarligt fiskeri, især som led i Den Subregionale Fiskerikommission (CSRP).

2. Parterne samarbejder i protokollens gyldighedsperiode med henblik på at uddybe specifikke spørgsmål i forbindelse med udviklingen i ressourcernes tilstand i Guinea-Bissaus fiskerizoner. Med henblik herpå holder Den Fælles Videnskabelige Komité møde mindst én gang om året i overensstemmelse med aftalens artikel 4, stk. 1. Der kan holdes yderligere møder i Den Fælles Videnskabelige Komité på anmodning af en af parterne, eller hvis der er behov for det i forbindelse med aftalen.

3. På basis af konklusionerne fra det fælles årlige videnskabelige møde og henstillinger og afgørelser vedtaget af Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), Komiteen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF) og enhver anden regional eller international organisation, som de to parter er medlemmer af eller repræsenteret i, holder de to parter samråd i Den Blandede Komité omhandlet i aftalens artikel 10 for i givet fald at aftale foranstaltninger til bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne.

Artikel 5 Revision af fiskerimuligheder

1. Fiskerimulighederne i artikel 1 kan udvides, hvis der er enighed om det, og hvis en sådan udvidelse ifølge konklusionerne fra det fælles årlige videnskabelige møde, der er omhandlet i aftalens artikel 4, stk. 2, ikke er til hinder for bæredygtig udnyttelse af Guinea-Bissaus fiskeressourcer. I så fald forhøjes den finansielle modydelse i artikel 2, stk. 1, forholdsmæssigt og pro rata temporis. Det Europæiske Fællesskabs samlede finansielle modydelse kan dog højst udgøre det dobbelte af beløbet i artikel 2, stk. 1.

2. Hvis parterne derimod bliver enige om at vedtage foranstaltninger som omhandlet i aftalens artikel 4, stk. 2, der indebærer, at fiskerimulighederne i artikel 1 reduceres, nedsættes den finansielle modydelse forholdsmæssigt og pro rata temporis. Hvis ingen af de fiskerimuligheder, som er fastsat i protokollen, kan udnyttes, kan Fællesskabet suspendere den finansielle modydelse, jf. dog bestemmelserne i protokollens artikel 8.

3. Fordelingen af fiskerimuligheder mellem de forskellige fartøjskategorier kan ligeledes revideres efter aftale mellem parterne og under overholdelse af eventuelle henstillinger fra det fælles årlige videnskabelige møde om forvaltning af de bestande, der kan blive berørt at en sådan omfordeling. Parterne aftaler en passende justering af den finansielle modydelse, hvis en sådan omfordeling af fiskerimulighederne gør det berettiget.

4. En eventuel revision af de fiskerimuligheder, der er fastsat i stk. 1, 2 og 3, aftales mellem de to parter i Den Blandede Komité, der er omhandlet i aftalens artikel 10.

Artikel 6 Nye fiskerimuligheder og forsøgsfiskeri

1. Hvis EF-fartøjerne er interesseret i fiskerier, der ikke er omhandlet i artikel 1, rådfører Fællesskabet sig med Guinea-Bissau om eventuel tilladelse til sådanne nye fiskerier. Parterne aftaler i givet fald betingelserne for de nye fiskerimuligheder og ændrer om nødvendigt protokollen og dens bilag.

2. Parterne kan gennemføre forsøgsfiskeri i Guinea-Bissaus fiskerizoner, jf. henstillinger fra Den Fælles Videnskabelige Komité omhandlet i aftalens artikel 4. Med henblik herpå holder parterne samråd, hvis en af parterne anmoder om det, og træffer i hvert enkelt tilfælde beslutning om nye ressourcer, betingelser og andre relevante parametre.

3. Tilladelser til forsøgsfiskeri gives for en forsøgsperiode på højst seks måneder.

4. Hvis parterne konkluderer, at forsøgsfiskeriet har givet positive resultater, samtidig med, at økosystemerne og de biologiske maritime ressourcer bevares, kan der indtil udløbet af protokollen tildeles EF-fartøjer nye fiskemuligheder efter samrådsproceduren i protokollens artikel 5 og alt efter den tilladelige fiskeriindsats. Den finansielle modydelse forhøjes efter bestemmelserne i protokollens artikel 5.

5. Fangster fra forsøgsfiskeri tilhører rederen. Fangst af fisk, som ikke opfylder de gældende størrelseskrav, og af arter, som ifølge Guinea-Bissaus lovgivning ikke må opbevares om bord eller afsættes, er forbudt.

Artikel 7 Suspension og revision af den finansielle modydelse som følge af unormale omstændigheder

1. Hvis unormale omstændigheder, bortset fra naturfænomener, gør det umuligt at fiske i Guinea-Bissaus eksklusive økonomiske zone (EEZ), kan Det Europæiske Fællesskab suspendere betalingen af den finansielle modydelse og det specifikke bidrag omhandlet i protokollens artikel 2. Beslutningen om suspension træffes efter samråd mellem de to parter senest to måneder efter, at den ene part har anmodet herom, og forudsat, at Det Europæiske Fællesskab har betalt ethvert beløb, det måtte skylde på suspensionstidspunktet.

2. Betalingen af den finansielle modydelse og det specifikke bidrag omhandlet i protokollens artikel 2 genoptages, så snart parterne efter samråd fastslår, at de omstændigheder, der gjorde, at fiskeriet måtte indstilles, ikke længere foreligger, og/eller at forholdene igen tillader fiskeri.

3. Gyldigheden af de licenser, som EF-fartøjerne har fået udstedt, og som blev suspenderet sammen med betalingen af den finansielle modydelse, forlænges med en periode svarende til den periode, hvor fiskeriet har været suspenderet.

Artikel 8 Partnerskabsaftalens bidrag til gennemførelsen af Guinea-Bissaus fiskeripolitik

1. Op til 35 %, dvs. 2 450 000 EUR, af den finansielle modydelse omhandlet i artikel 2, stk. 1, anvendes til udformning og gennemførelse af en fiskeripolitik i Guinea-Bissau med henblik på at skabe et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri i landets farvande.

2. Guinea-Bissau er ansvarlig for forvaltningen af det pågældende beløb ud fra de mål, som de to parter har opstillet i fællesskab, og den årlige og flerårige programmeringen i forbindelse hermed, især hvad angår god forvaltning af fiskeressourcerne, styrkelse af den videnskabelige forskning, udvidelse af de kompetente guinea-bissauiske myndigheders kontrolkapacitet og forbedring af produktionsbetingelserne for fiskevarer.

3. Uden at det i øvrigt berører de i fællesskab opstillede mål, er parterne, i overensstemmelse med prioriteringen i Guinea-Bissaus strategi for bæredygtig udvikling i Guinea-Bissaus fiskerierhverv og for at sikre en ansvarlig og bæredygtig forvaltning af erhvervet, enige om at koncentrere deres indsats bl.a. om følgende: fiskerikontrol og -overvågning, videnskabelig forskning og fiskeriforvaltning.

Artikel 9 Nærmere bestemmelser for støtte til gennemførelse af Guinea-Bissaus fiskeripolitik

1. Uden at det i øvrigt berører bestemmelserne i artikel 8, stk. 3, aftaler Det Europæiske Fællesskab og ministeriet i Den Blandede Komité omhandlet i aftalens artikel 10 straks fra protokollens ikrafttræden:

a) de årlige og flerårige retningslinjer for, hvordan prioriteringen i Guinea-Bissaus fiskeripolitik til skabelse af et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri skal gennemføres, navnlig på de områder, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2

b) de årlige og flerårige mål, samt hvilke kriterier og indikatorer der skal anvendes for at kunne foretage en årlig evaluering af de opnåede resultater. Bilag IV indeholder basiselementerne vedrørende de mål og præstationsindikatorer, der skal tages i betragtning i forbindelse med protokollen.

2. Enhver ændring af disse retningslinjer, mål og evalueringskriterier og -indikatorer skal godkendes af begge parter i Den Blandede Komité.

3. For det første år skal Det Europæiske Fællesskab på det tidspunkt, hvor retningslinjer, mål og evalueringskriterier og -indikatorer godkendes i Den Blandede Komité, underrettes om, hvordan Guinea-Bissau anvender beløbet omhandlet i protokollens artikel 8, stk. 1.

4. Ministeriet underretter hvert år senest 4 måneder efter protokollens ikrafttræden for det første år og den 15. juni for de følgende år Det Europæiske Fællesskab om, hvordan beløbet anvendes.

5. Den årlige rapport om gennemførelsen af de programmerede og finansierede foranstaltninger, resultater og eventuelle problemer forelægges Den Blandede Komité omhandlet i aftalens artikel 10 til godkendelse.

6. Det Europæiske Fællesskab forbeholder sig dog ret til at justere eller suspendere betalingen af beløbet fastsat i protokollens artikel 8, stk. 1, hvis den årlige evaluering af de faktiske resultater af fiskeripolitikkens gennemførelse på det pågældende tidspunkt berettiger det, efter samråd i Den Blandede Komité.

Artikel 10 EF-aktørers økomiske integration i Guinea-Bissaus fiskerierhverv

1. Parterne forpligter sig til at fremme EF-aktørers økonomiske integration i alle grene af fiskerierhvervet i Guinea-Bissau.

2. De to parter forpligter sig bl.a. til at fremme oprettelsen af fællesforetagender mellem EF-aktører og aktører fra Guinea-Bissau med henblik på fælles udnyttelse af fiskeressourcer i Guinea-Bissaus eksklusive økonomiske zone.

3. Ved fællesforetagende forstås enhver sammenslutning baseret på en tidsbegrænset kontrakt mellem EF-redere og fysiske eller juridiske personer i Guinea-Bissau med henblik på fra et eller flere fartøjer, der fører en medlemsstats flag, i forening at fiske efter og udnytte Guinea-Bissaus fangstkvoter og dele omkostninger, overskud eller tab i forbindelse med den økonomiske aktivitet, der udøves i fællesskab.

4. Guinea-Bissau giver den tilladelse, der er nødvendig, for at fællesforetagender oprettet med henblik på udnyttelse af fiskeressourcerne kan fiske i landets fiskerizoner.

5. EF-fartøjer, der som led i protokollen har besluttet at oprette fællesforetagender for de fiskerityper, der er omhandlet i protokollens artikel 1, stk. 1, litra a) og b), fritages for at betale licensafgifter. Fra protokollens tredje anvendelsesår stiller Guinea-Bissau desuden støtte til rådighed til oprettelse af fællesforetagender. Sådan støtte kan ikke overstige 20 % af det samlede beløb, som rederne har betalt i afgifter under protokollen.

6. Den Blandede Komité fastlægger som led i protokollen de finansielle og tekniske betingelser for ydelse af sådan støtte og tilskynder til oprettelse af fællesforetagender.

Artikel 11 Tvister – Suspension af protokollens anvendelse

1. Ved enhver tvist mellem parterne om fortolkningen af protokollens og dens bilags bestemmelser og deres anvendelse holder parterne samråd i Den Blandede Komité omhandlet i aftalens artikel 10, som om nødvendigt indkaldes til ekstraordinært møde.

2. En part kan suspendere protokollens anvendelse, hvis tvisten mellem parterne betragtes som alvorlig, og hvis samrådet i Den Blandede Komité, jf. stk. 1, ikke har gjort det muligt at finde en mindelig løsning.

3. For at protokollens anvendelse kan suspenderes, skal den part, der ønsker en sådan suspension, meddele dette skriftligt senest tre måneder inden datoen for suspensionens ikrafttræden.

4. I tilfælde af suspension fortsætter parterne med at holde samråd for at finde en mindelig løsning på deres tvist. Når en sådan løsning er fundet, anvendes protokollen på ny, og den finansielle modydelse nedsættes forholdsmæssigt og pro rata temporis, efter hvor længe protokollens anvendelse har været suspenderet.

Artikel 12 Suspension af protokollen, hvis Guinea-Bissau ikke opfylder sine forpligtelser til at skabe et ansvarligt og bæredygtigt fiskeri

Hvis Guinea-Bissau ikke opfylder sin forpligtelse til at skabe et ansvarligt og bæredygtigt fiskeri bl.a. ved at overholde de årlige fiskeriforvaltningsplaner, som Guinea-Bissaus regering opstiller, kan protokollens anvendelse suspenderes efter bestemmelserne i artikel 11, stk. 3 og 4, jf. dog bestemmelserne i protokollens artikel 4.

Fiskeriforvaltningsplanen for det første år af protokollens anvendelse findes i bilag III til protokollen. De to parter følger udviklingen i fiskeriforvaltningsplanen for hvert af de følgende år inden for rammerne af Den Blandede Komité omhandlet i aftalens artikel 10.

Artikel 13 Suspension af protokollens anvendelse på grund af manglende betaling

Hvis Det Europæiske Fællesskab ikke betaler som fastsat i artikel 2, kan protokollens anvendelse suspenderes på følgende betingelser, jf. dog artikel 4:

a) Guinea-Bissaus kompetente myndigheder sender Europa-Kommissionen en meddelelse om den manglende betaling. Europa-Kommissionen foretager den fornødne kontrol og betaler i givet fald senest 30 arbejdsdage efter datoen for modtagelse af meddelelsen.

b) Hvis der inden udløbet af fristen i litra a) ikke er betalt eller givet behørig begrundelse for den manglende betaling, kan Guinea-Bissaus kompetente myndigheder suspendere protokollens anvendelse. De underretter straks Europa-Kommissionen herom.

Protokollen anvendes på ny, så snart betaling har fundet sted.

Artikel 14 Ophævelse

Denne protokol med bilag ophæver og erstatter den nuværende protokol mellem Det Europæiske Fællesskab Guinea-Bissau om fiskeri ud for Guinea-Bissau.

Artikel 15 Ikrafttræden

1. Denne protokol med bilag træder i kraft på den dato, hvor parterne meddeler hinanden, at de nødvendige procedurer i forbindelse hermed er afsluttet.

2. De anvendes fra den 16. juni 2007.

BILAG I

BETINGELSER FOR EF-FARTØJERS FISKERI I GUINEA-BISSAUS FISKERIZONE

Kapitel I - Bestemmelser for ansøgning om og udstedelse af licenser

Afsnit 1 Generelle bestemmelser for alle fartøjer

1. Kun EF-fartøjer, der opfylder visse betingelser, kan få udstedt licens til fiskeri i Guinea-Bissaus fiskerizone.

2. Et fartøj har kun lov til at fiske i Guinea-Bissau, hvis rederen, fartøjsføreren og selve fartøjet ikke har forbud mod at fiske der. De må ikke have noget mellemværende med Guinea-Bissaus myndigheder, dvs. de skal have opfyldt alle tidligere indgåede forpligtelser i forbindelse med deres fiskeri i Guinea-Bissau i henhold til de fiskeriaftaler, der er indgået med Fællesskabet.

3. Ethvert EF-fartøj, for hvilket der ansøges om fiskerilicens, kan have en repræsentant med bopæl i Guinea-Bissau. Denne repræsentants navn og adresse anføres i licensansøgningen.

4. Fællesskabets kompetente myndigheder indgiver via Europa-Kommissionens delegation i Guinea-Bissau en ansøgning for hvert fartøj, som ønsker at fiske i henhold til denne aftale, til ministeriet senest 20 dage før datoen for den ønskede gyldighedsperiodes begyndelse.

5. Ansøgningerne indgives til ministeriet på formularer, der udleveres af regeringen for Republikken Guinea-Bissau i dette øjemed, og som er vist i tillæg 1. Guinea-Bissaus myndigheder træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre fortroligheden af oplysninger, som modtages i forbindelse licensansøgninger. Oplysningerne må udelukkende anvendes i forbindelse med gennemførelsen af fiskeripartnerskabsaftalen.

6. Sammen med hver licensansøgning indgives følgende dokumenter:

- bevis for betaling af afgiften for licensens gyldighedsperiode og beløbet i kapitel VII, punkt 13

- enhver anden form for dokument eller attest, der i henhold til protokollen kræves efter de specifikke bestemmelser for de forskellige fartøjskategorier.

7. Afgiften indbetales på en konto anvist af Guinea-Bissaus myndigheder.

8. Afgifterne omfatter alle nationale og lokale afgifter undtagen havneafgifter og udgifter til tjenesteydelser.

9. Licenserne for alle fartøjer udstedes af ministeriet til rederne eller deres repræsentanter via Europa-Kommissionens delegation i Guinea-Bissau senest 20 arbejdsdage efter, at ministeriet har modtaget al dokumentation omhandlet i punkt 6.

10. Hvis Europa-Kommissionens delegation er lukket på det tidspunkt, hvor licensen underskrives, sendes licensen direkte til fartøjets repræsentant med kopi til delegationen.

11. Licensen udstedes for et bestemt fartøj og kan ikke overdrages.

12. I tilfælde af påvist force majeure kan et fartøjs licens på anmodning af Det Europæiske Fællesskab dog erstattes med en ny licens til et andet fartøj med nogenlunde samme specifikationer som det fartøj, der skal udskiftes, uden at der skal betales afgift på ny. Hvis det fartøj, der erstatter et andet, har større bruttotonnage (BRT) end det erstattede fartøj, betales afgiftsforskellen pro rata temporis.

13. For så vidt angår det fartøj, der skal erstattes, indgiver rederen eller dennes repræsentant den annullerede licens til ministeriet via Europa-Kommissionens delegation.

14. Den nye licens gælder fra den dato, hvor rederen indgiver den annullerede licens til ministeriet. Europa-Kommissionens delegation i Guinea-Bissau underrettes om licensoverdragelsen.

15. Licensen skal altid medføres om bord, jf. dog bestemmelserne i kapitel I, afsnit 2, punkt 1.

16. De to parter enes om at fremme et licensudstedelsessystem, som udelukkende anvender elektronisk fremsendelse af alle ovennævnte oplysninger og dokumenter. Parterne enes om at fremskynde udskiftningen af papirlicenser med en tilsvarende elektronisk ækvivalent, og det samme gælder listen over fartøjer, som har tilladelse til at fiske i Guinea-Bissaus fiskerizone.

17. Parterne forpligter sig til i Den Blandede Komité at ændre alle henvisninger i protokollen fra BRT til GT og at justere alle relevante bestemmelser tilsvarende. Inden en sådan ændring vil der blive holdt teknisk samråd mellem parterne.

Afsnit 2 Særlige bestemmelser for tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline

1. Licensen skal altid medføres om bord. Europa-Kommissionen fører et ajourført udkast til liste over de fartøjer, som har ansøgt om at få udstedt fiskerilicens efter protokollens bestemmelser. Udkastet fremsendes til Guinea-Bissaus myndigheder, når listen er oprettet, og hver gang den ajourføres. Så snart Guinea-Bissaus myndigheder har modtaget udkastet til listen og den meddelelse om betaling af forskuddet, som Kommissionen sender dem, opfører Guinea-Bissaus kompetente myndighed det pågældende fartøj på en liste over fartøjer med tilladelse til at fiske, der meddeles fiskerikontrolmyndighederne og Europa-Kommissionens delegation i Guinea-Bissau. Europa-Kommissionens delegation sender i dette tilfælde rederen en bekræftet kopi af denne liste, som så medføres om bord i afventning af, at Guinea-Bissaus kompetente myndighed udsteder fiskerilicens.

2. Licenserne gælder ét år. De kan fornyes.

3 Afgiften beregnes for hvert fartøj efter de årlige satser, der er fastsat i specifikationsbladene i protokollen. I tilfælde af kvartals- eller halvårslicenser beregnes afgiften pro rata temporis og forhøjes med henholdsvis 3 % og 2 % til dækning af omkostningerne i forbindelse med udstedelse af licenserne.

4. Licenserne udstedes efter indbetaling til de kompetente nationale myndigheder af standardbeløbene efter det relevante specifikationsblad.

5. Europa-Kommissionen laver den endelige opgørelse over, hvor meget der skal betales i afgift for et givet år, senest den 15. juni i det efterfølgende år på grundlag af redernes fangstopgørelser som bekræftet af de videnskabelige institutter, som det påhviler at kontrollere fangstdataene i medlemsstaterne, såsom IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) og IPIMAR (Instituto Português de Investigaçao Maritima), via Europa-Kommissionens delegation.

6. Opgørelsen meddeles ministeriet og rederne samtidigt.

7. Rederne indbetaler eventuelle ekstraafgifter til Guinea-Bissaus kompetente myndigheder senest den 31. juli i det år, hvor den endelige opgørelse laves, på den konto, der er omhandlet i afsnit 1, punkt 7.

8. Hvis den endelige opgørelse giver et beløb, der er lavere end forskuddet omhandlet i punkt 3, får rederen dog ikke det overskydende beløb tilbagebetalt.

Afsnit 3 Særlige bestemmelser for trawlere

1. Enhver licensansøgning for fartøjer omhandlet i dette afsnit skal, ud over de dokumenter, der er omhandlet i dette kapitels afsnit 1, punkt 6, være ledsaget af:

- en bekræftet kopi af det dokument udstedt af medlemsstaten, som bekræfter fartøjets BRT

- en overensstemmelsesattest udstedt af ministeriet efter teknisk inspektion af fartøjet i overensstemmelse med kapitel VIII, punkt 3.2.

2. Ved ansøgning om en ny licens til et fartøj, der tidligere har været udstedt en licens til efter denne protokol, og hvis tekniske data er uændrede, sendes ansøgningen via Europa-Kommissionens delegation i Guinea-Bissau til ministeriet, udelukkende sammen med et bevis for, at afgiften for de ønskede perioder og beløbet i kapitel VII, punkt 13, er betalt. Ministeriet udsteder den nye licens med en påtegning om, at der tidligere er ansøgt om licens efter den nuværende protokol.

3. Licensernes gyldighedsperiode fastlægges på basis af følgende årsperioder:

- første periode: 16. juni 2007 - 31. december 2007

- anden periode: 1. januar 2008 - 31. december 2008

- tredje periode: 1. januar 2009 - 31. december 2009

- fjerde periode: 1. januar 2010 - 31. december 2010

- femte periode: 1. januar 2011 - 15. juni 2011.

4. Gyldighedsperioden kan ikke begynde i én årsperiode og slutte i løbet af den følgende årsperiode.

5. Et kvartal svarer til en af de tremånedersperioder, der begynder enten den 1. januar, den 1. april, den 1. juli eller den 1. oktober, bortset fra protokollens første og sidste periode, hvor perioderne er henholdsvis den 16. juni 2007 - 30. september 2007 og 1. april 2011 - 15. juli 2011.

6. Licenser gælder i ét år, seks måneder eller tre måneder. De kan fornyes.

7. Licensen skal altid medføres om bord.

8. Afgiften beregnes for hvert fartøj efter de årlige satser, der er fastsat i specifikationsbladene i protokollen. I tilfælde af kvartals- eller halvårslicenser beregnes afgiften pro rata temporis og forhøjes med henholdsvis 3 % og 2 % til dækning af omkostningerne i forbindelse med udstedelse af licenserne.

Kapitel II - Fiskerizoner

De EF-fartøjer, der er omhandlet i protokollens artikel 1, har tilladelse til at fiske i farvandene uden for 12 sømil fra basislinjerne.

Kapitel III – Fangstrapportering for fartøjer, som har tilladelse til at fiske i Guinea-Bissaus farvande

1. Ved anvendelsen af dette bilag forstås ved varigheden af et EF-fartøjs fangstrejse:

- perioden mellem indsejling i og en udsejling af Guinea-Bissaus fiskerizone eller

- perioden mellem indsejling i Guinea-Bissaus fiskerizone og omladning eller

- perioden mellem indsejling i Guinea-Bissaus fiskerizone og landing i Guinea-Bissau.

2. Alle fartøjer, der har tilladelse til at fiske i Guinea-Bissaus farvande i henhold til aftalen, skal rapportere deres fangster til ministeriet efter følgende bestemmelser:

2.1 I fangstopgørelserne anføres fartøjets fangster på hver fangstrejse. De meddeles ministeriet pr. fax, post eller e-mail med kopi til Europa-Kommissionen via Kommissionens delegation i Guinea-Bissau ved hver fangstrejses afslutning og under alle omstændigheder, inden fartøjet forlader Guinea-Bissaus fiskerizone. Hvis opgørelsen sendes pr. e-mail, sender de to modtagere straks elektronisk et modtagelsesbevis til fartøjet med kopi til hinanden. For tunfiskerfartøjers vedkommende sendes sådanne opgørelser ved hver fangstrejses afslutning.

2.2 De originale fangstopgørelser i papirudgave sendes til ministeriet pr. fax eller e-mail i årsgyldighedsperioden for en licens, jf. kapitel I, afsnit 2, punkt 2, for tunfiskerfartøjer og kapitel I, afsnit 3, punkt 3, for trawlere, senest 45 dage efter afslutningen af den sidste fangstrejse i den pågældende periode. Der sendes en kopi i papirudgave til Kommissionens delegation i Guinea-Bissau.

2.3 Tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline registrerer deres fangster i en logbogsformular som vist i tillæg 2. For de perioder, hvor fartøjet ikke har befundet sig i Guinea-Bissaus farvande, anfører fartøjsføreren i logbogen "Uden for Guinea-Bissaus EEZ".

2.4 Trawlere registrerer deres fangster i en formular som vist i tillæg 3 og angiver de samlede fangster pr. art og pr. hele kalendermåned eller del deraf.

2.5 Formularerne skal udfyldes læseligt og underskrives af fartøjsføreren.

3. Hvis bestemmelserne i dette kapitel ikke overholdes, forbeholder Guinea-Bissaus regering sig ret til at suspendere det pågældende fartøjs licens, indtil formaliteterne er bragt i orden, og til at idømme det pågældende fartøjs reder sanktioner efter gældende lovgivning i Guinea-Bissau og til i gentagelsestilfælde ikke at forny licensen. Europa-Kommissionen underrettes herom.

De to parter aftaler at oprette et system til elektronisk udveksling af sådanne oplysninger.

Kapitel IV - Bifangster

Bifangstmængden i hvert fiskeri i henhold til protokollen fastsættes efter Guinea-Bissaus lovgivning og præciseres i specifikationsbladene for hver fiskeritype.

Kapitel V – Påmønstring af søfolk

Redere, der får udstedt fiskerilicens som omhandlet i aftalen, bidrager til praktisk erhvervsuddannelse af statsborgere fra Guinea-Bissau og til forbedring af arbejdsmarkedet på følgende betingelser:

1. Hver trawlerreder forpligter sig til at beskæftige:

- tre havfiskere for fartøjer på under 250 BRT

- fire havfiskere for fartøjer på mellem 250 BRT og 400 BRT

- fem havfiskere for fartøjer på mellem 400 BRT og 650 BRT

- seks havfiskere for fartøjer på over 650 BRT.

2. Rederne skal tilstræbe at påmønstre yderligere sømænd fra Guinea-Bissau.

3. Rederne vælger via deres repræsentanter frit, hvilke søfolk de ønsker at påmønstre.

4. Rederen eller dennes repræsentant meddeler ministeriet navnene på de søfolk fra Guinea-Bissau, der er påmønstret det pågældende fartøj, og bekræfter, at de er opført på besætningslisten.

5. ILO-erklæringen om grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejdet gælder automatisk for søfolk påmønstret EF-fiskerfartøjer. Det drejer sig navnlig om foreningsfrihed, faktisk anerkendelse af arbejdstageres ret til kollektive forhandlinger og ikke-forskelsbehandling, hvad angår beskæftigelse og erhverv.

6. De guinea-bissauiske søfolks ansættelseskontrakter, som de underskrivende parter modtager en kopi af, indgås mellem redernes repræsentant(er) på den ene side og søfolkene og/eller deres fagforeninger eller disses repræsentanter på den anden side i indforståelse med ministeriet. Disse kontrakter sikrer, at søfolkene bliver medlem den for dem gældende socialsikringsordning, som omfatter livsforsikring, sygeforsikring og ulykkesforsikring.

7. De guinea-bissauiske søfolks hyre betales af rederne. Den aftales mellem rederne eller disses repræsentanter og Guinea-Bissaus myndigheder, inden licenserne udstedes. Lønvilkårene for søfolkene fra Guinea-Bissau må ikke være dårligere end dem, der gælder for besætningsmedlemmer fra Guinea-Bissau, og under ingen omstændigheder dårligere end ILO-normerne.

8. Enhver sømand, der er påmønstret et EF-fartøj, skal melde sig hos føreren af det udpegede fartøj dagen før den foreslåede påmønstringsdato. Møder sømanden ikke frem på den dato og det tidspunkt, der er fastsat for påmønstring, fritages rederen automatisk for forpligtelsen til at påmønstre den pågældende sømand.

9. Hvis de pågældende EF-fartøjers redere af andre grunde end den, der er nævnt i foregående punkt, ikke påmønstrer søfolk fra Guinea-Bissau, skal de for den pågældende fangstrejse snarest muligt indbetale et standardbeløb svarende til hyren til de søfolk, de ikke påmønstrede.

10. Dette beløb indbetales på en specifik konto, som Guinea-Bissaus kompetente myndigheder i forvejen har anvist, og anvendes til at finansiere de offentlige erhvervsuddannelsesstrukturer for fiskeriet.

Kapitel VI – Tekniske foranstaltninger

1. Fiskerfartøjer, der fisker direkte efter stærkt vandrende arter, skal overholde de foranstaltninger og henstillinger, som ICCAT har vedtaget med hensyn til fiskeredskaber, fiskeredskabernes tekniske specifikationer og alle andre tekniske foranstaltninger i forbindelse med fartøjernes fiskeri.

2. Med hensyn til trawlere er der anført specifikke foranstaltninger i de relevante specifikationsblade.

3. Hvis Guinea-Bissau på grund af biologisk betinget fredning lukker et fiskeri, skal det ske uden forskelsbehandling af alle fartøjer, der deltager i det pågældende fiskeri, uanset om der er tale om nationale fartøjer, EF-fartøjer eller fartøjer, der fører et tredjelands flag.

4. Hvis det efter en konsekvensanalyse viser sig at være nødvendigt, aftaler de to parter i Den Blandede Komité eventuelle korrektionsforanstaltninger vedrørende den biologiske fredning.

5. Hvis Guinea-Bissau bliver nødt til at træffe hasteforanstaltninger, der medfører, at der indføres fiskeristop ud over fiskeristop som omhandlet i punkt 3, eller at et fiskeristop som omhandlet i punkt 3 forlænges, indkaldes der til møde i Den Blandede Komité for at vurdere, hvilken indvirkning sådanne foranstaltninger får på EF-fartøjerne.

6. Hvis anvendelsen af punkt 4 og 5 medfører, at fiskeristoppet forlænges, holder de to parter samråd i Den Blandede Komité for at justere den finansielle modydelse efter den reduktion af fiskerimulighederne, som disse foranstaltninger medfører for Fællesskabet.

Kapitel VII – Observatører på trawlere

1. Fartøjer, der har tilladelse til at fiske i Guinea-Bissaus farvande i henhold til aftalen, skal tage observatører udpeget af Guinea-Bissau om bord på følgende vilkår:

1.1 Alle trawlere skal tage en observatør om bord, der udpeges af ministeriet med ansvar for fiskeri.

Det aftales mellem ministeriet med ansvar for fiskeri og rederne eller deres repræsentanter, i hvilken havn observatøren tages om bord.

1.2 Ministeriet opstiller en liste over de fartøjer, der skal tage en observatør om bord, og en liste over de udpegede observatører. Disse lister skal holdes ajour. De meddeles Europa-Kommissionen, så snart de er opstillet, og derpå hver tredje måned, hvis de er blevet ajourført.

1.3 Ministeriet meddeler, samtidig med udstedelsen af licensen, de berørte redere eller deres repræsentanter navnet på den observatør, der er udpeget til at skulle om bord på fartøjet.

2. Længden af observatørens ophold om bord bestemmes af ministeriet, men opholdet må dog generelt ikke være længere end nødvendigt for, at observatøren kan udføre sine opgaver. Ministeriet informerer rederen eller dennes repræsentant herom, samtidig med at det meddeler navnet på den observatør, der er udpeget til at skulle tages om bord på det pågældende fartøj.

3. Betingelserne for observatørens ombordtagning aftales mellem rederen eller dennes repræsentant og Guinea-Bissaus myndigheder.

4. Observatøren tages om bord i Guinea-Bissaus havn ved indledningen af den første fangstrejse og i tilfælde af licensfornyelse i en havn udpeget af rederen.

5. De berørte redere meddeler inden to uger og senest ti dage i forvejen, på hvilken dato og i hvilken havn observatørerne tages om bord.

6. Tages observatøren om bord i et andet land, skal rederen afholde hans rejseudgifter. Hvis et fartøj med en observatør fra Guinea-Bissau om bord sejler ud af Guinea-Bissaus fiskerizone, træffes alle fornødne foranstaltninger til at sikre, at observatøren for reders regning kommer hjem så hurtigt som muligt.

7. Hvis observatøren ikke er på det aftalte ombordtagningssted senest 12 timer efter det aftalte tidspunkt, fritages rederen automatisk for forpligtelsen til at tage den pågældende observatør om bord.

8. Observatøren behandles om bord som officer. Mens fartøjet befinder sig i Guinea-Bissaus farvande har observatøren til opgave:

8.1 at observere fartøjernes fiskeri

8.2 at kontrollere de fiskende fartøjers position

8.3 at udtage biologiske prøver som led i videnskabelige programmer

8.4 at registrere, hvilke fiskeredskaber der anvendes

8.5 at kontrollere logbogsoplysningerne om fangsterne i Guinea-Bissaus farvande

8.6 at kontrollere bifangstprocenterne og anslå udsmidsomfanget

8.7 mindst én gang om ugen pr. radio at indberette fangstdata, herunder ombordværende hoved- og bifangster.

9. Fartøjsføreren træffer på sit ansvarsområde alle nødvendige forholdsregler til at sikre observatørens fysiske og psykiske sikkerhed under arbejdet.

10. Observatøren skal have adgang til alle faciliteter, der er nødvendige for, at han kan udføre sit arbejde. Fartøjsføreren skal give observatøren adgang til de kommunikationsmidler, som er nødvendige for, at han kan udføre sit arbejde, til de dokumenter, der direkte vedrører fartøjets fiskeri, herunder logbog og navigationsbog, samt til de dele af fartøjet, som han må have adgang til for lettere at kunne udføre sit arbejde.

11. Under sit ophold om bord skal observatøren:

11.1 træffe alle passende forholdsregler til at sikre, at hans ombordtagning og tilstedeværelse om bord hverken afbryder eller hæmmer fiskeriet

11.2 behandle materiel og udstyr om bord med respekt, ligesom han skal respektere, at alle dokumenter vedrørende fartøjet er fortrolige

11.3 udfærdige en aktivitetsrapport, som sendes til Guinea-Bissaus kompetente myndigheder. Efter at myndighederne har gennemgået rapporten og inden en uge, sender disse myndigheder en kopi af rapporten til Europa-Kommissionens delegation i Guinea-Bissau.

12. Observatøren udarbejder ved observationsperiodens afslutning, og inden han forlader fartøjet, en aktivitetsrapport, der sendes til Guinea-Bissaus kompetente myndigheder med kopi til Europa-Kommissionen. Han underskriver den i nærværelse af fartøjsføreren, som kan tilføje eller anmode om at få tilføjet eventuelle relevante bemærkninger, der alle skal efterfølges af hans underskrift. Fartøjsføreren får en kopi af rapporten, når observatøren går fra borde.

13. Rederen afholder udgifterne til kost og logi til observatørerne, idet observatørernes kost og logi skal være af samme standard som officerernes under hensyntagen til fartøjets struktur.

Som tilskud til dækning af udgifterne til observatørens ophold om bord betaler rederen samtidig med afgiften et beløb på 12 EUR pr. BRT pr. år pro rata temporis for hvert fartøj, der fisker i Guinea-Bissaus farvande, til Guinea-Bissaus myndigheder.

14. Observatørens løn og sociale bidrag betales af ministeriet.

Kapitel VIII – Observatører på tunfiskerfartøjer

De to parter holder hurtigst muligt samråd med de relevante tredjelande om oprettelse af en ordning med regionale observatører og om valg af kompetent regional fiskeriorganisation.

Kapitel IX - Kontrol

1. I overensstemmelse med kapitel I, afsnit 2, punkt 1, fører Det Europæiske Fællesskab en ajourført liste over de fartøjer, som har fået udstedt fiskerilicens i henhold til denne protokol. Denne liste meddeles Guinea-Bissaus myndigheder med ansvar for fiskerikontrol, så snart den er opstillet, og derefter hver gang den ajourføres.

2. Fartøjer, der fisker direkte efter stærkt vandrende arter, opføres på den liste, der er omhandlet i foregående punkt, straks efter, at Fællesskabet har modtaget meddelelsen om, at det forskud, der er omhandlet i kapitel I, afsnit 2, punkt 3, i dette bilag, er betalt. I dette tilfælde får rederen en bekræftet kopi af listen over tunfiskerfartøjer tilsendt, som så medføres om bord i afventning af, at Guinea-Bissaus kompetente myndighed udsteder fiskerilicens.

3. Teknisk inspektion af trawlere

3.1 EF-trawlere skal én gang om året og efter ændring af fartøjets tonnage eller ændring af fiskeritype med heraf følgende anvendelse af andre fiskeredskaber anløbe havnen i Guinea-Bissau med henblik på inspektion efter gældende bestemmelser. Sådan inspektion skal finde sted senest 48 timer efter fartøjets ankomst i havn.

3.2 Efter den tekniske kontrol udstedes der en attest til fartøjets fører for en periode svarende til licensens gyldighedsperiode, og denne periode forlænges de facto for de fartøjer, der fornyer deres licens i løbet af det pågældende år. Den maksimale gyldighedsperiode er dog ét år. Attesten skal altid medføres om bord.

3.3 Formålet med den tekniske inspektion er at kontrollere, om de tekniske specifikationer og redskaberne om bord opfylder bestemmelserne, og om mandskabsbestemmelserne er opfyldt.

3.4 Udgifterne til inspektionen afholdes af rederne og følger tariffen fastsat i Guinea-Bissaus lovgivning. De må ikke overstige det, som andre fartøjer normalt betaler for de samme ydelser.

3.5 Manglende overholdelse af bestemmelserne i punkt 3.1 og 3.2 medfører automatisk suspension af fiskerilicensen, indtil rederen har opfyldt disse forpligtelser.

4. Indsejling i og udsejling af zone:

Alle EF-fartøjer, der fisker i Guinea-Bissaus fiskerizone i henhold til aftalen, giver radiostationen for ministeriet med ansvar for fiskeri meddelelse om dato, tidspunkt og position, hver gang de sejler ind i eller ud af Guinea-Bissaus fiskerizone.

Ministeriet med ansvar for fiskeri giver ved licensudstedelsen rederne meddelelse om radiostationens kaldesignal, frekvens og åbningstid.

Hvis den pågældende radiostation ikke kan anvendes, kan fartøjerne anvende andre kommunikationsmidler såsom telex, fax (20 11 57, 20 19 57 eller 20 69 50) eller telegram.

4.1 EF-fartøjer underretter mindst 24 timer i forvejen ministeriet om, at de agter at sejle ind i eller ud af Guinea-Bissaus fiskerizone. For tunfiskerfartøjer er fristen dog kun 6 timer.

4.2 Ved meddelelse om udsejling oplyser hvert fartøj endvidere, hvilken position det befinder sig på, hvor store fangster det har om bord, og hvilke arter det drejer sig om. Disse meddelelser skal fortrinsvis sendes pr. fax, idet fartøjer, der ikke er udstyret med fax, dog kan sende dem via radio eller pr. e-mail.

4.3 Hvis et fartøj afsløres i at fiske, uden at have underrettet ministeriet herom, betragtes det som et fartøj uden licens.

4.4 Ved fiskerilicensens udstedelse meddeles også faxnummer, telefonnummer og e-mail-adresse.

5. Kontrolprocedurer

5.1 Førerne af EF-fartøjer, der fisker i Guinea-Bissaus fiskerizone, skal tillade, at tjenestemænd fra Guinea-Bissau, der har til opgave at foretage fiskeriinspektion og -kontrol, kommer om bord, og skal bistå dem med ombordstigningen og i deres arbejde.

5.2. Tjenestemændene må ikke opholde sig længere om bord, end det er nødvendigt for, at de kan udføre deres arbejde.

5.3 Efter hver inspektion og kontrol udstedes der en attest til fartøjets fører.

6. Opbringning

6.1 Hvis et EF-fartøj opbringes eller idømmes sanktioner i Guinea-Bissaus fiskerizone, eller hvis det idømmes sanktioner, underretter ministeriet via Europa-Kommissionens delegation Europa-Kommissionen herom inden 48 timer.

6.2 Europa-Kommissionen modtager samtidig en kort rapport om omstændighederne ved og årsagerne til en sådan opbringning.

7. Opbringningsrapport

7.1 Efter at kyststatens kompetente myndighed har optaget rapport, skal fartøjets fører underskrive rapporten.

7.2 En sådan underskrift indskrænker ikke de rettigheder og det forsvar, fartøjsføreren kan gøre gældende i forbindelse med den formodede overtrædelse.

7.3 Fartøjsføreren kan efter gældende lov pålægges at sejle sit fartøj til den havn, som de kompetente myndigheder anviser.

8. Informationsmøde i tilfælde af opbringning

8.1 Inden der træffes eventuelle foranstaltninger over for fartøjets fører, besætning, last eller udstyr, bortset fra foranstaltninger til sikring af beviser for den formodede overtrædelse, holdes der på anmodning af Fællesskabet senest én arbejdsdag efter modtagelsen af ovennævnte oplysninger et informationsmøde mellem Europa-Kommissionen og ministeriet med eventuel deltagelse af en repræsentant for den pågældende medlemsstat.

8.2 På et sådant møde udveksler parterne alle relevante dokumenter og oplysninger, som kan bidrage til at klarlægge de faktiske omstændigheder. Rederen eller dennes repræsentant underrettes om resultatet af dette samråd og om eventuelle foranstaltninger, som opbringelsen kan medføre.

9. Behandling af opbringningssager

9.1 Inden en sag om formodet overtrædelse indbringes for domstolene, søges den løst ved en mæglingsprocedure. Denne procedure afsluttes senest fire arbejdsdage efter opbringningen.

9.2 I tilfælde af mægling fastlægges bødestørrelsen efter Guinea-Bissaus lovgivning.

9.3 Hvis sagen ikke har kunnet løses ved mægling og indbringes for en domstol, skal rederen i en bank anvist af ministeriet stille en sikkerhed, hvis størrelse fastsættes under hensyntagen til omkostningerne ved opbringningen og størrelsen af de bøder og det erstatningskrav, som de ansvarlige for overtrædelsen kan idømmes.

9.4 Bankgarantien frigives først, når retssagen er afgjort. Den frigives straks, hvis sagen ender med frifindelse. Hvis sagen ender med en bødestraf, hvor bøden er mindre end den stillede sikkerhed, frigiver ministeriet ligeledes saldoen.

9.5 Fartøjet frigives, og besætningen kan forlade havnen:

- efter at de forpligtelser, som følger af mæglingsproceduren, er opfyldt, eller

- efter at den bankgaranti, der er nævnt i punkt 9.3, er stillet, og ministeriet har godkendt den, i afventning af retssagens afslutning.

10. Overholdelse af forskrifterne

Alle oplysninger om EF-fartøjers overtrædelser meddeles med jævne mellemrum Kommissionen via delegationen.

11. Omladning

11.1 EF-fartøjer, som ønsker at omlade fangster i Guinea-Bissaus farvande, skal foretage sådan omladning på reden ud for en af Guinea-Bissaus havne.

11.2 Fartøjsrederne skal senest 24 timer i forvejen give ministeriet følgende oplysninger:

- de omladende fiskerfartøjers navne

- transportfartøjets navn

- omladningsmængde pr. art

- omladningsdato.

11.3 Omladning betragtes som udsejling af Guinea-Bissaus fiskerizone. Fartøjerne skal derfor sende deres fangstopgørelser til de kompetente myndigheder og meddele, om de agter at fortsætte fiskeriet eller at forlade Guinea-Bissaus fiskerizone.

11.4 Al anden omladning af fangster end nævnt i ovenstående punkter er forbudt i Guinea-Bissaus fiskerizone. Ved overtrædelse af denne bestemmelse kan overtræderen idømmes sanktioner efter gældende lovgivning i Guinea-Bissau.

12. Førere af EF-fartøjer, der lander eller omlader fangster i en havn i Guinea-Bissau, skal tillade, at Guinea-Bissaus fiskerikontrol kontrollerer sådan landing eller omladning og bistå den med kontrollen. Efter hver inspektion og kontrol i havn udstedes der en attest til fartøjsføreren.

Kapitel X - Satellitovervågning af fiskerfartøjer

De to parter aftaler i Den Blandede Komité de nærmere bestemmelser for satellitovervågning af EF-fartøjer, der fisker i henhold til denne aftale, så snart det er teknisk muligt.

TILLÆG

1- Skema til ansøgning om fiskerilicens

2 - Fangst- og indsatsstatistikker

3 - Logbog for tunfiskerfartøjer

Tillæg 1

SKEMA

TIL ANSØGNING OM FISKERILICENS

Forbeholdt myndighederne | Bemærkninger |

Nationalitet: Licensnummer: Underskriftsdato: Udstedelsesdato: | ……………………………………………….. ……………………………………………….. ……………………………………………….. ………………………………………………... |

ANSØGER

Firmanavn:

Handelsregisternummer:

Den ansvarliges navn og adresse:

Fødested og -dato:

Erhverv:

Adresse:

Antal beskæftigede:

Repræsentantens navn og adresse:

FARTØJ

Fartøjstype: Registreringsnummer:

Nuværende navn: Tidligere navn:

Byggested og -dato:

Oprindelig nationalitet:

Længde: Bredde: Dybde:

Bruttotonnage: Nettotonnage:

Byggemateriale:

Hovedmotorfabrikat: Type: Maskineffekt (hk):

Skrue: Fast: ( Indstillelig: ( Skruedyse: (

Hastighed:

Kaldesignal: Frekvens:

Sporings-, navigations- og transmissionsudstyr:

Radar: ( Sonar: ( Ekkolod på overtælle, netsonde: (

VHF: ( SSB: ( Satellitnavigation: ( Andet:

Antal besætningsmedlemmer:

OPBEVARING

Is: ( Is og køling: (

Frysning: i lage: ( i tør tilstand: ( i nedkølet havvand: (

Samlet kølekapacitet:

Indfrysningskapacitet pr. døgn i tons:

Lastrumskapacitet:

FISKERITYPE

A. Demersalt fiskeri

Demersalt kystfiskeri: ( Demersalt dybvandsfiskeri: (

Trawltype:

til blæksprutter: ( til rejer: ( til fisk: (

Trawllængde: Overtællelængde:

Maskestørrelse i fangstpose:

Maskestørrelse ved armene:

Trawlingshastighed:

B. Fiskeri efter store pelagiske arter (tunfiskeri)

Stangfiskeri: ( Antal stænger: (

Notfiskeri: ( Nettets længde: Sidehøjde:

Antal tanke: Kapacitet i tons:

C. Langline- og tejnefiskeri

ved overfladen: ( ved bunden: (

Linelængde: Antal kroge:

Antal liner:

Antal tejner:

ANLÆG PÅ LAND

Adresse og autorisationsnummer:

Firmanavn:

Virksomhed:

Fiskeengroshandel på hjemmemarkedet: ( på eksportmarkedet: (

Engroshandelslicenstype og -nummer:

Beskrivelse af behandlings- og opbevaringsfaciliteter:

Antal beskæftigede:

NB Sæt kryds i de relevante rubrikker.

Tekniske bemærkninger

Autorisation fra statsministeriet

Tillæg 2

FISKERIMINISTERIET FANGST- OG INDSATSSTATISTIKKER Måned: År:

Fartøjets navn: | Maskineffekt: | Fangstmetode: |

Nationalitet: | Bruttotonnage (BRT): | Landingshavn: |

Dato | Fiskeriområde | Antal træk | Antal fisketimer | Fiskeart |

LOGBOG FOR TUNFISKERFARTØJER | Langline |

1. Fiskeriområde |

Uden for 12 sømil fra basislinjen inkl. det fælles forvaltningsområde mellem Guinea-Bissau og Senegal mod nord indtil azimut 268°. |

2. Tilladt fiskeredskab |

Det er tilladt at anvende klassisk skovltrawl og andre selektive fiskeredskaber. Det er tilladt at anvende bomtrawl. Det er forbudt at anvende alle typer fiskeredskaber, midler eller anordninger, der kan blokere netmaskerne eller medføre, at den selektive virkning reduceres. For at undgå slid eller iturivning er det dog tilladt udelukkende på undersiden af bundtrawlets pose at fastgøre slidgarn i form af net eller ethvert andet materiale. Sådanne slidgarn må udelukkende fastgøres langs trawlposens forkant og sider. Det er tilladt på oversiden af trawlene at anvende beskyttelsesanordninger, forudsat at de består af et enkelt stykke net af samme materiale som fangstposen, og at deres masker udstrakt måler mindst 300 mm. Det er forbudt at anvende dobbelttråde, det være sig enkeltvis eller snoet, i trawlposen. |

3. Tilladt mindstemaskestørrelse |

70 mm |

4. Biologisk betinget fredning |

Efter Guinea-Bissaus lovgivning. Hvis intet andet er fastsat i Guinea-Bissaus lovgivning, aftaler de to parter i Den Blandede Komité længden af biologiske fredningsperioder på grundlag den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning som godkendt på det fælles videnskabelige møde. |

5. Bifangster |

Efter Guinea-Bissaus lovgivning. Når fisketrawlere afslutter en fangstrejse som defineret i kapitel III i bilaget til denne protokol, må der i den samlede fangst om bord taget i Guinea-Bissaus fiskerizone højst være 9 % krebsdyr og 9 % blæksprutter. Når blækspruttetrawlere afslutter en fangstrejse som defineret i kapitel III i bilaget til denne protokol, må der i den samlede fangst om bord taget i Guinea-Bissaus fiskerizone højst være 9 % krebsdyr. Enhver overskridelse af de tilladte bifangstprocenter straffes efter Guinea-Bissaus lovgivning. De to parter holder samråd i Den Blandede Komité for eventuelt at justere den tilladte bifangstprocent. |

6. Tilladt tonnage / afgifter |

Tilladt årlig tonnage (BRT) | 4 400 |

Årlig afgift i euro pr. BRT | 229 EUR pr. BRT pr. år I tilfælde af kvartals- eller halvårslicenser beregnes afgiften pro rata temporis og forhøjes med henholdsvis 3 % og 2 % til dækning af omkostningerne i forbindelse med udstedelse af licenserne. |

7. Bemærkninger |

Vilkårene for fartøjernes fiskeri er fastsat i bilaget til protokollen. |

SPECIFIKATIONSBLAD 2 - FISKERITYPE 2: REJETRAWLERE |

1. Fiskeriområde |

Uden for 12 sømil fra basislinjen inkl. det fælles forvaltningsområde mellem Guinea-Bissau og Senegal mod nord indtil azimut 268°. |

2. Tilladt fiskeredskab |

Det er tilladt at anvende klassisk skovltrawl og andre selektive fiskeredskaber. Det er tilladt at anvende bomtrawl. Det er forbudt at anvende alle typer fiskeredskaber, midler eller anordninger, der kan blokere netmaskerne eller medføre, at den selektive virkning reduceres. For at undgå slid eller iturivning er det dog tilladt udelukkende på undersiden af bundtrawlets pose at fastgøre slidgarn i form af net eller ethvert andet materiale. Sådanne slidgarn må udelukkende fastgøres langs trawlposens forkant og sider. Det er tilladt på oversiden af trawlene at anvende beskyttelsesanordninger, forudsat at de består af et enkelt stykke net af samme materiale som fangstposen, og at deres masker udstrakt måler mindst 300 mm. Det er forbudt at anvende dobbelttråde, det være sig enkeltvis eller snoet, i trawlposen. |

3. Tilladt mindstemaskestørrelse |

40 mm Guinea-Bissau forpligter sig til at ændre sin lovgivning senest 12 måneder efter denne protokols ikrafttræden, så der svarende til den øvrige lovgivning i underområdet vil blive anvendt en mindstemaskestørrelse på 50 mm for alle flåder, der fisker efter krebsdyr i Guinea-Bissaus fiskerizone. |

4. Biologisk betinget fredning |

Efter Guinea-Bissaus lovgivning. Hvis intet andet er fastsat i Guinea-Bissaus lovgivning, aftaler de to parter i Den Blandede Komité længden af biologiske fredningsperioder på grundlag den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning som godkendt på det fælles videnskabelige møde. |

5. Bifangster |

Efter Guinea-Bissaus lovgivning. Når rejetrawlere afslutter en fangstrejse som defineret i kapitel III i bilaget til denne protokol, må der i den samlede fangst om bord taget i Guinea-Bissaus fiskerizone højst være 50 % blæksprutter og fisk. Enhver overskridelse af de tilladte bifangstprocenter straffes efter Guinea-Bissaus lovgivning. |

6. Tilladt tonnage / afgifter |

Tilladt årlig tonnage (BRT) | 4 400 |

Årlig afgift i euro pr. BRT | 307 EUR pr. BRT pr. år I tilfælde af kvartals- eller halvårslicenser beregnes afgiften pro rata temporis og forhøjes med henholdsvis 3 % og 2 % til dækning af omkostningerne i forbindelse med udstedelse af licenserne. |

7. Bemærkninger |

Vilkårene for fartøjernes fiskeri er fastsat i bilaget til protokollen. |

SPECIFIKATIONSBLAD 3 - FISKERITYPE 3: STANGFISKERFARTØJER TIL TUNFISKERI |

1. Fiskeriområde |

Uden for 12 sømil fra basislinjen inkl. det fælles forvaltningsområde mellem Guinea-Bissau og Senegal mod nord indtil azimut 268°. Stangfiskerfartøjer til tunfiskeri har desuden tilladelse til at fange levende agn til deres fiskeri i Guinea-Bissaus fiskerizone. |

2. Tilladt fiskeredskab og tekniske foranstaltninger |

Stænger Noter med levende agn: 16 mm EF-fiskerfartøjer, der fisker direkte efter stærkt vandrende arter, skal overholde de foranstaltninger og henstillinger, som Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) har vedtaget med hensyn til fiskeredskaber, fiskeredskabernes tekniske specifikationer og alle andre tekniske foranstaltninger i forbindelse med fartøjernes fiskeri. |

3. Bifangster |

I henhold til ICCAT's og FAO's henstillinger på området er fiskeri efter arterne brugde (Cetorhinus maximus), stor hvid haj (Carcharodon carcharias), sandtigerhaj (Carcharias taurus) og gråhaj (Galeorhinus galeus) forbudt. |

4. Tilladt tonnage / afgifter |

Afgift pr. ton fangst | 25 EUR/t |

Fast årlig afgift | 500 EUR for 20 tons |

Antal tilladte fartøjer | 14 |

5. Bemærkninger |

Vilkårene for fartøjernes fiskeri er fastsat i bilaget til protokollen. |

SPECIFIKATIONSBLAD 4 - FISKERITYPE 4: NOTFARTØJER MED FRYSEANLÆG TIL TUNFISKERI OG LANGLINEFARTØJER |

1. Fiskeriområde |

Uden for 12 sømil fra basislinjen inkl. det fælles forvaltningsområde mellem Guinea-Bissau og Senegal mod nord indtil azimut 268°. |

2. Tilladt fiskeredskab og tekniske foranstaltninger |

Not + flydeline EF-fiskerfartøjer, der fisker direkte efter stærkt vandrende arter, skal overholde de foranstaltninger og henstillinger, som Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) har vedtaget med hensyn til fiskeredskaber, fiskeredskabernes tekniske specifikationer og alle andre tekniske foranstaltninger i forbindelse med fartøjernes fiskeri. |

3. Tilladt mindstemaskestørrelse |

De af ICCAT anbefalede normer |

4. Bifangster |

I henhold til ICCAT's og FAO's henstillinger på området er fiskeri efter arterne brugde (Cetorhinus maximus), stor hvid haj (Carcharodon carcharias), sandtigerhaj (Carcharias taurus) og gråhaj (Galeorhinus galeus) forbudt. |

5. Tilladt tonnage / afgifter |

Afgift pr. ton fangst | 35 EUR/t |

Fast årlig afgift | 3 150 EUR for 90 tons |

Antal tilladte fartøjer | 23 |

6. Bemærkninger |

Vilkårene for fartøjernes fiskeri er fastsat i bilaget til protokollen. |

BILAG III

Forvaltningsplan 2007 - krebsdyr og demersale arter |

Art | BRT 2006 | BRT 2007 | Forskel BRT | Forskel BRT i % |

Krebsdyr | 11 000 | 8 000 | -3 000 | -27 % |

Blæksprutter | 8 000 | 5 600 | -2 400 | -30 % |

Demersale arter | 12 000 | 18 000 | 6 000 | 50 % |

Pelagiske arter | 20 000 | 23 000 | 3 000 | 15 % |

Tun | 49 000 | 49 000 | 0 | 0 % |

I ALT | 100 000 | 103 600 | 3 600 | 0 |

I denne aftales gyldighedsperiode skal Guinea-Bissau, medmindre den videnskabelige rådgivning er positiv, reducere fiskeriindsatsen for reje- og blækspruttefiskeriet, samtidig med at de eksisterende aftaler med tredjelande og Det Europæiske Fællesskab opretholdes i 2007.

Hvis tredjelandene ikke har udnyttet de tildelte fiskerimuligheder pr. 1. januar 2007, skal disse muligheder ikke overføres til 2008 og efterfølgende år.

For disse fiskerityper vil der ikke blive givet fiskerimuligheder til befragtning.

Enhver aftale med europæiske selskaber, sammenslutninger eller virksomheder ophører definitivt og opsiges formelt senest tredive dage efter denne protokols ikrafttræden.

Bilag IV

Basiselementer i forbindelse med mål og kapacitetsindikatorer, jf. protokollens artikel 3, 8 og 9

Strategilinjer og mål | Indikatorer |

Forbedring af sundhedsbetingelserne for udvikling af fiskerierhvervet |

Forberedende arbejde med henblik på at opnå eksportautorisation | Sundheds- og hygiejneminimumsbetingelser for industrifartøjer, pirogger og fiskerivirksomheder opstillet/vedtaget af parlamentet og gennemført Kompetent myndighed udpeget Centro de Investigação Pesqueira Apliquada (CIPA) tilpasset normerne (ISO 9000) Laboratorium til mikrobiologisk og kemisk analyse etableret Plan for overvågning og analyse af rejer (PNVAR 2008) vedtaget og indarbejdet i lovgivningen Antal uddannede sundhedsinspektører Antal sundhedsmedarbejdere og ansatte i fiskeriministeriet uddannet i hygiejnenormer Autorisation til eksport til EU tildelt |

Modernisering og højnelse af hygiejneniveauet for den ikke-industrielle fiskerflåde | Antal industrielle fartøjer tilpasset normerne Antal pirogger i træ, der er udskiftet med fartøjer bygget af mere velegnede materialer (i absolutte tal og %) Antal pirogger udstyret med køleanlæg Forøgelse af antallet af landingspladser Antal fartøjer til ikke-industrielt fiskeri og kystfiskeri tilpasset hygiejnenormerne (i absolutte tal og %) |

Udvikling af infrastrukturer, herunder især havneinfrastrukturer | Modernisering af havnen i Bissau og udvidelse af fiskerihavnen Modernisering af fiskemarkedet i havnen i Bissau, hvor såvel den industrielle som den ikke-industrielle flåde lander deres fangster, så det opfylder normerne Havnen is Bissau tilpasset de internationale normer (ratificering af SOLAS-konventionen) Skibsvrag i haven fjernet |

Fremme af afsætningen af fiskevarer (dyre- og plantesundsbetingelser for landede og forarbejdede varer) | Inspektionsordning for fiskevarer tilpasset og operationel Aktører bevidstgjorte om hygiejnekrav (antal kurser afholdt og antal personer uddannet) Analyselaboratorium taget i brug Antal steder indrettet til landing og forarbejdning af fangster fra ikke-industrielt fiskeri Fremme af tekniske og kommercielle partnerskaber med private udenlandske aktører Miljømærkning af varer fra Guinea-Bissau indledt |

Forbedring af kontrollen og overvågningen i fiskerizonen |

Forbedring af den retlige ramme | Aftale mellem fiskeriministeriet og forsvarsministeriet om overvågning og kontrol vedtaget National kontrol- og overvågningsplan vedtaget og iværksat |

Styrkelse af kontrol og overvågning | Korps af beskikkede uafhængige kontrollører operationelt (antal personer rekrutteret og uddannet) og budgetmidler afsat på finansloven Antal overvågningsdage på havet: 250 dage om året ved udløbet af protokollen Antal inspektioner i havn og på havet Antal inspektioner fra luften Antal offentliggjorte statistiske oversigter Radardækningsgrad FOS-dækningsgrad for hele flåden Uddannelsesprogram tilpasset de iværksatte overvågningsteknikker (antal uddannelsestimer, antal uddannede teknikere osv.) |

Opfølgning ved opbringning af fartøjer | Større gennemsigtighed i opringnings-, sanktions- og bødebetalingsordningen Bestemmelser for betaling af bøder forbedret og forbud indført mod betaling af andre bøder end pengebøder Forbedret system til opkrævning af bøder Offentliggørelse af årlige statistikker over opkrævede bøder Oprettelse af en sort liste over fartøjer idømt sanktioner Årlig udarbejdelse og offentliggørelse af sanktionsstatistikker FISCAP-årsrapport offentliggjort |

Forbedring af fiskeriforvaltningen |

Forvaltning af fiskeriindsatsen for rejser og blæksprutter | Allerede indgåede aftaler med tredjelande og Det Europæiske Fællesskab opretholdes i 2007 Hvis tredjelandene ikke har udnyttet de tildelte fiskerimuligheder pr. 1. januar 2007, skal disse muligheder ikke overføres til 2008 og efterfølgende år. Der vil ikke blive givet fiskerimuligheder til befragtning. Enhver aftale med europæiske selskaber, sammenslutninger eller virksomheder ophører definitivt og opsiges formelt senest tredive dage efter denne protokols ikrafttræden. |

Modernisering og styrkelse af fiskeriforskningen | CIPA's forskningskapacitet udvidet |

Øget viden på fiskeriområdet | Årlig trawling gennemført Antal evaluerede bestande Antal forskningsprogrammer Antal fremsatte og fulgte henstillinger om de vigtigste ressourcers tilstand (navnlig luknings- og bevarelsesforanstaltninger for overfiskede bestande) Årlig evaluering af fiskeriindsatsen for arter omfattet af en forvaltningsplan Foranstaltninger til forvaltning af fiskeriindsatsen iværksat (indførelse af databaser, indførelse af instrumenter til statistisk overvågning, etablering af it-net for de tjenestegrene, som forvalter flåden, offentliggørelse af statistiske oversigter osv.) |

Kontrolleret udvikling af fiskeriet | Vedtagelse af den årlige forvaltningsplan for det industrielle fiskeri inden det pågældende års begyndelse Vedtagelse og iværksættelse af en udviklingsplan for overudnyttede ressourcer Oprettelse af et fartøjsregister i EEZ, hvori de ikke-industrielle fartøjer også indgår Antal udarbejdede, iværksatte og evaluerede udviklingsplaner |

Forbedring af effektiviteten i de tekniske tjenestegrene i ministeriet for fiskeri og maritim økonomi og i de tjenestegrene, der beskæftiger sig med fiskeriforvaltning | Administrativ kapacitet udvidet Programmer for uddannelse og efteruddannelse udarbejdet og iværksat (antal personer uddannet, antal uddannelsestimer osv.) Koordinerings-, samråds- og samarbejdsmekanismer mellem parterne forbedret Systemer til dataindsamling og statistisk overvågning af fiskeri udbygget |

Forbedring af ordningen for licensforvaltning og fartøjsovervågning | Antal uddannelsestimer for teknikere Antal uddannede teknikere Etablering af it-net for tjenestegrene og statistikker |

FINANSIERINGSOVERSIGT

FORSLAGETS BETEGNELSE

Forslag til Rådets forordning om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau.

ABM/ABB-RAMME (AKTIVITETSBASERET BUDGETFORVALTNING OG BUDGETTERING)

11. Fiskeri og Maritime anliggender

1103. Internationalt fiskeri og havret

BUDGETPOSTER

Budgetkonti

110301: Internationale fiskeriaftaler

11010404: Internationale fiskeriaftaler – Administrative udgifter

Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed

Protokollen vedrørende fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau udløb den 15. juni 2007. Den nye protokol indgås for en periode på 4 år fra den 16. juni 2007 til den 15. juni 2011.

I protokollen fastsættes den finansielle modydelse, fiskerikategorier og betingelser for EF-fartøjers fiskeri i Guinea-Bissaus fiskerizoner.

Budgetoplysninger (indsæt om nødvendigt flere rækker)

Budgetpost | Udgiftstype | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlandene | Udgiftsområde i de finansielle overslag |

110301 | OU[4] | OB[5] | NEJ | NEJ | NEJ | Nr. 2 |

11010404 | OU | IOB[6] | NEJ | NEJ | NEJ | Nr. 2 |

SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

Finansielle ressourcer

Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)

i mio. EUR (4 decimaler)

f |

FB I ALT, inkl. samfinansiering | a + c + d + e + f | Se note7 og8 | 8,6128 | 8,6128 | 8,6128 | 8,6528 | 34,4912 |

Forenelighed med den finansielle programmering

X Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering.

( Forslaget kræver omprogrammering af det relevante udgiftsområde i de finansielle overslag.

( Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale[9] (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af de finansielle overslag).

Finansielle virkninger på indtægtssiden

X Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne

( Virkninger for budgettet - for indtægtssiden:

Bemærk: Alle enkeltheder og bemærkninger vedrørende metoden for beregning af virkningerne på indtægterne anføres i et særskilt bilag.

i mio. EUR (4 decimaler)

Forud for foranstaltningen [År n - 1] | Efter foranstaltningens iværksættelse |

Personale i alt | 0,85 | 0,85 | 0,85 | 0,85 |

SÆRLIGE FORHOLD OG MÅL

Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

Den tidligere protokol vedrørende fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau udløb den 15. juni 2007. Den nye protokol dækker perioden fra 16. juni 2007 til 15. juni 2011.

Hovedformålet med den nye fiskeripartnerskabsaftale er at styrke samarbejdet mellem Fællesskabet og Republikken Guinea-Bissau med henblik på at etablere en partnerskabsramme for udvikling af en politik for bæredygtigt fiskeri og for ansvarlig udnyttelse af fiskeressourcerne i Guinea-Bissaus fiskerizone. Hovedelementerne i den nye protokol er:

- Fiskerimuligheder : 4 400 BRT for rejetrawlere og 4 400 BRT for trawlere til fiskeri efter fisk/blæksprutte, 19 notfartøjer, 14 stangfartøjer og 4 langlinefartøjer med flydeline efter nedenstående fordelingsnøgle (baseret på fordelingsnøglen i den foregående protokol, medlemsstaternes anmodninger og den historiske udnyttelsesgrad pr. medlemsstat og pr. kategori) således:

( rejetrawlere: Spanien 1 421, Italien 1 776, Portugal 1 066, Grækenland 137

( trawlere til fiskeri efter fisk/blæksprutter: Spanien 3 143, Italien 786, Grækenland 471

( notfartøjer til tunfiskeri: Frankrig: 9, Spanien: 10

( langlinefartøjer med flydeline: Portugal: 4

( stangfartøjer til tunfiskeri: Frankrig: 4, Spanien: 10

- Årlig finansiel modydelse: 7 mio. EUR

- Særligt årligt bidrag "hygiejne og inspektion ": 0,5 mio. EUR

- Fangstafhængig betaling , proportional med optimeringen af udnyttelsen af fiskemulighederne: 1 mio. EUR årligt (maksimumbeløb)

- Forskud og afgift, som rederne skal betale [10]: 35 EUR for notfartøjer og langlinefartøjer med flydeline pr. ton tun, der fanges i Guinea-Bissaus fiskerizone, og 25 EUR pr. ton for stangfiskerfartøjer. De årlige forskud er fastsat til 3 150 EUR pr. notfartøj og pr. langlinefartøj med flydeline og til 500 EUR pr. stangfiskerfartøj. De årlige forskud for trawlere til fiskeri af fisk/blæksprutter og for rejetrawlere er fastsat til henholdsvis 229 EUR og 307 EUR.

Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

Hvis Fællesskabet ikke indgår den nye fiskeripartnerskabsaftale, vil der i stedet blive indgået private aftaler, som ikke sikrer et bæredygtigt fiskeri. Fællesskabet håber også, at fiskeripartnerskabsaftalen vil få Republikken Guinea-Bissau til at samarbejde effektivt med Fællesskabet i de regionale organer såsom Den Subregionale Fiskerikommission (CSRP), Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) og Komiteen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF) om bekæmpelse af ulovligt fiskeri og om god forvaltning af fiskebestandene.

Forslagets mål, forventede resultater og øvrige indikatorer set i forbindelse med ABM-rammen

Forhandlinger om og indgåelse af fiskeriaftaler med tredjelande opfylder det generelle mål om at opretholde og beskytte EF-flådens traditionelle fiskeri, herunder EF-fjernfiskerflåden, og at udvikle partnerskabsforbindelser for at fremme en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne uden for EF-farvandene, samtidig med at der tages hensyn til de miljømæssige, sociale og økonomiske aspekter.

I forbindelse med ABM anvendes følgende indikatorer til overvågning af aftalens gennemførelse:

( overvågning af fiskerimulighedernes udnyttelsesgrad

( indsamling og analyse af fangstdata og analyse af aftalens handelsmæssige værdi

( bidrag til beskæftigelse og merværdi i Fællesskabet

( bidrag til stabilisering af EF-markedet

( Bidrag til de generelle mål om at mindske fattigdommen i Guinea-Bissau, herunder bidrag til beskæftigelse og udvikling af infrastrukturer samt støtte til statsbudgettet

( antal tekniske møder og møder i Den Blandede Komité.

Gennemførelsesmetode (vejledende)

X Central forvaltning

X Direkte af Kommissionen

OVERVÅGNING OG EVALUERING

Overvågningssystem

Kommissionen (GD FISH i samarbejde med Kommissionens delegation i Guinea-Bissau) sørger for den løbende opfølgning og gennemførelse af aftalen, især hvad angår operatørernes udnyttelse af aftalen og fangststatistikker.

Evaluering

I december 2005 afsluttedes med bistand fra et konsortium af uafhængige konsulenter en grundig evaluering af protokollen for 2001-2006[11] med henblik på indledning af forhandlinger om en ny protokol.

Forudgående evaluering

Evalueringen viste, at følgende aspekter er af interesse for EF:

- Fiskeriaftalen med Guinea-Bissau opfylder både den europæiske fiskerflådes behov og bidrager til at støtte Fællesskabets trawler- og tunfiskeindustri i Atlanterhavet.

- Aftaleprotokollen anses for at bidrage til at opretholde europæiske industrigrenes levedygtighed, idet fartøjer og hermed beslægtede industrigrene i Fællesskabet hermed gives et retligt stabilt miljø og synliggøres på mellemlangt sigt.

Hvad angår Guinea-Bissaus interesser i aftalen er de vigtigste konklusioner i forbindelse med vurderingen:

- Fiskeriaftalen bidrager til at styrke den institutionelle kapacitet inden for fiskerisektoren, idet eksportkontrol, forskning, overvågnings- og kontrolaktiviteter samt uddannelse og levedygtigheden for det ikke-industrielle fiskeri forbedres.

- Fiskeriaftalen har også en vigtig indflydelse på landets finansielle og politiske stabilitet.

Ud over fangsternes direkte handelsværdi for fartøjerne indebærer aftalen klare fordele såsom:

- garanteret beskæftigelse om bord på fiskerfartøjerne

- multiplikatorvirkning for beskæftigelsen i havnene, auktionslokalerne, forarbejdningsvirksomhederne, skibsværfterne, serviceindustrien mv.

- beskæftigelse i områder, hvor der ikke er andre beskæftigelsesmuligheder

- bidrag til Fællesskabets forsyning med fisk.

- Merværdi som følge af EF-interventionen

En EF-fiskeriaftale sikrer med sine bestemmelser, der er bindende for begge parter, at bestandene forvaltes forsvarligt, hvilket ikke altid er tilfældet med private aftaler. I aftalens bilag III angives de højst tilladte fangster for hver fiskeart, således at der sikres en bæredygtig forvaltning af ressourcerne.

Endelig skaber fiskeriaftalen arbejdspladser for søfolk fra såvel Fællesskabet som tredjelande. Fiskeriaftalen sikrer endvidere, at en betydelig del af midlerne afsættes til Guinea-Bissaus sektorpolitik for fiskeriet. Takket være fiskeriaftalen forbedres sundheds- og hygiejnebetingelserne i forbindelse med fiskevarer også.

- Risici og alternative muligheder

Den vigtigste risiko ved gennemførelsen af fiskeriprotokollen med Guinea-Bissau er overfiskning af navnlig rejer. Denne risiko begrænses ved at overholde den plan, der er knyttet til aftalen som bilag III.

Forudgående skøn over aftalens økonomiske omfang og Fællesskabets finansielle modydelse

Den finansielle modydelse i forbindelse med protokollen beløber sig til 7 mio. EUR årligt for protokollen for perioden 2007-2011. Hertil kommer et særligt bidrag på 500 000 EUR årligt til at støtte gennemførelsen af sundhedsstandarder og strategien for sporing, kontrol og overvågning. I protokollen indgår også en ekstraramme til optimering af udnyttelsen af fiskemulighederne på 1 mio. EUR årligt.

Forholdsregler efter en midtvejsevaluering eller efterfølgende evaluering (konklusioner, der kan drages af lignende tidligere erfaringer)

I forhold til protokollen for perioden 2001/2006[12] anbefaler evalueringsrapporten, at rejefiskeriet reduceres, og at fiskeriet efter fisk/blæksprutter bibeholdes på samme niveau. For tunfiskeriet anbefales det også, at bibeholde adgangen for det samme antal fartøjer (notfartøjer og stangfiskerfartøjer) og eventuelt at afskaffe fiskeriet med langlinefartøjer.

I den nye aftale er der taget hensyn til disse anbefalinger og der arbejdes med de begrænsningsforanstaltninger, der er angivet i bilag III, og som sigter mod gennemførelsen af en plan for forvaltningen af fiskeriindsatsen. Ifølge denne plan påtager Guinea-Bissau sig at mindske fiskeriindsatsen for rejer og blæksprutter ved at forbyde befragtning for disse arter, ved at standse og formelt ophæve alle aftaler med fællesskabsvirksomheder og -organisationer og ved at indføre mulighed for biologiske fredningsperioder for trawlerfiskede arter. Derudover kan mekanismen til optimeret udnyttelse af fiskerettighederne bidrage til en forbedret overordnet forvaltning af ressourcerne.

Den nye aftale omfatter en generel finansiel støtte til gennemførelse af initiativer, der indgår i Guinea-Bissaus politik for fiskerisektoren. Fællesskabet og Guinea-Bissaus regering skal i fællesskab fastlægge et flerårigt sektorprogram for denne finansielle støtte (35 % af den samlede finansielle modydelse, dvs. 2,45 mio. EUR). Denne planlægning sker via en intensiv og permanent dialog mellem parterne.

Regler for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

I forlængelse af undersøgelsen afsluttet i december 2005 (jf. punkt 6.2) og for at sikre et bæredygtigt fiskeri i området vil der blive foretaget en evaluering af den økonomiske, sociale og miljømæssige virkning før enhver fornyelse af protokolle