Forslag til RAADETS AFGOERELSE om supplerende makrofinansiel bistand til Bulgarien (forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. INDLEDNING

Siden Bulgarien paabegyndte et omfattende reformprogram i midten af 1997 er landets makrooekonomiske situation blevet vaesentligt forbedret. Programmet, som var stoettet af et standby-arrangement med IMF, omfattede et "currency board"-arrangement, en strammere finanspolitik og nye bestraebelser paa at gennemfoere strukturreformer. Programmet har givet imponerende resultater med hensyn til stabilisering. Den oekonomiske vaekst og realloennen steg fra de lave niveauer i begyndelsen af 1997, inflationen faldt hurtigt, samtidig med at valutakursen stabiliseredes, og de udenlandske valutareserver oegedes betydeligt. Paa det strukturelle omraade er der gjort en stor indsats for at fremme overgangen til markedsoekonomi. Til stoette for regeringens program er midlerne fra IMF og Verdensbanken blevet suppleret med et betalingsbalancelaan paa 250 mio. ECU fra Faellesskabet og med yderligere stoette fra 24-landegruppen af industrialiserede lande. Paa baggrund af Bulgariens overholdelse af betingelserne i det paagaeldende aftalememorandum blev de to rater af faellesskabslaanet udbetalt fuldt ud i 1998.

Sidste efteraar fremsatte den bulgarske regering anmodning om yderligere makrofinansiel bistand fra EF til stoette for regeringens nye oekonomiske program, som er stoettet af et treaarigt arrangement med IMF under den udvidede laanefacilitet, som blev godkendt i september sidste aar. Den 21. april 1999 afholdt Europa-Kommissionen og Verdensbanken i faellesskab et moede paa hoejt plan i G24's raadgivende gruppe med det formaal at droefte Bulgariens fremskridt med hensyn til stabilisering og strukturreformer og for at mobilisere supplerende stoette fra officielle kreditorer, som kunne hjaelpe med til at daekke landets forpligtelser over for udlandet i 1999. Paa grund af den gunstige udtalelse fra Det OEkonomiske og Finansielle Udvalg meddelte Kommissionen paa moedet, at den havde til hensigt at foreslaa en makrofinansiel bistand fra EF til Bulgarien paa op til 100 ?. En raekke bilaterale donorer gav ogsaa foreloebige tilsagn om finansiel stoette til Bulgariens reformprogram.

Bulgariens forbindelser med EU er reguleret ved Europaaftalen, som traadte i kraft den 1. februar 1995. Bulgarien indgav den 14. december 1995 ansoegning om at tiltraede EU. I december 1997 besluttede Det Europaeiske Raad i Luxembourg paa grundlag af Kommissionens udtalelser at igangsaette en tiltraedelsesproces, som omfatter Bulgarien og de oevrige central- og oesteuropaeiske ansoegerlande samt Cypern. Raadet har hidtil godkendt tre makrofinansielle laan til Bulgarien inden for rammerne af en raekke IMF-stoettede programmer.

2. DEN OEKONOMISKE SITUATION OG FREMSKRIDTENE I RETNING AF STABILISERING OG STRUKTURREFORMER

To aar efter den dybe finansielle krise i begyndelsen af 1997 er den oekonomiske situation i Bulgarien blevet vaesentligt forbedret. De oekonomiske problemer, som var blevet opbygget igennem 1996, kulminerede i februar 1997 med den socialistiske regerings fald og et udbrud af hyperinflation. Den Forenede Demokratiske Fonds jordskredssejr ved valget i april 1997 gav anstoedet til en laenge ventet reform af den oekonomiske politik. Den nyvalgte regering valgte en stabiliseringsstrategi koncentreret om et "currency board"-arrangement, som IMF indvilligede i at stoette gennem et standby-arrangement. Det dristige reformprogram og regeringens staerke engagement i at gennemfoere det tiltrak yderligere stoette fra Verdensbanken, EU og andre officielle kreditorer.

I loebet af 1997 opnaaedes bemaerkelsesvaerdige fremskridt med hensyn til makrooekonomisk stabilisering. Efter halvandet aars recession begyndte den oekonomiske aktivitet at gaa fremad i anden halvdel af 1997. "Currency board"-mekanismen foerte til en remonetarisering af oekonomien, som bidrog til et hurtigt rentefald. Siden december 1997 har renten ligget paa mellem 5% og 6%, mod ca. 200% i begyndelsen af 1997. Inflationen mindskedes hurtigere end forventet, og de finanspolitiske resultater var bedre end forudset. De markant lavere nominelle rentesatser og hoejere indkomster end forventet mindskede underskuddet paa de offentlige finanser til 2,6% af BNP, hvor det reviderede maal var 4%. Et stort overskud paa loebende poster sammen med en betydelig tilstroemning af udenlandske direkte investeringer har foert til en vaesentlig stigning i centralbankens valutareserver.

Paa trods af det mindre gunstige omgivende oekonomiske miljoe var den oekonomiske udvikling fortsat positiv i 1998. Efter en tilbagegang paa sammenlagt 17% i 1996-1997 anslaas BNP i faste priser at vaere steget med 4% i 1998. Inflationen fortsatte med at falde, hvilket delvis afspejlede faldet i de internationale energi- og varepriser. Inflationen ved aarets slutning var 1%, dvs. langt under de forventede 16%, som laa til grund for budgettet.

Budgetresultatet var i 1998, ligesom i 1997, bedre end forventet. Som et resultat af uventet store indtaegter og udgiftstilbageholdenhed viste det konsoliderede budget et overskud paa 1% af BNP, mod et forventet underskud paa 1,7%. En raekke engangsfaktorer medfoerte indtaegter fra personskat og selskabsskat, som var hoejere end forventet. Momsindtaegterne blev ogsaa positivt beroert af aendringer i skattelovgivningen.

Imidlertid var stillingen over for udlandet mindre gunstig i 1998 end i det foregaaende aar. Efter de store overskud i 1997 begyndte handelsbalancen og de loebende poster at udvise underskud, hvilket delvis afspejlede den negative indvirkning paa den bulgarske oekonomi af den russiske krise .

De stabiliseringsresultater, som opnaaedes i 1997, og konsolideringen af dem i 1998 skyldes i hoej grad regeringens vilje til at overholde "currency board"-arrangementet (CBA). I henhold til CBA er det centralbankens maal at fremme valutaens stabilitet. Den 1. januar 1999 blev den bulgarske valuta knyttet til euroen i stedet for til den tyske mark.

Processen med strukturreformer tog fart i 1997 og 1998. Der blev truffet foranstaltninger til liberalisering af oekonomien, herunder ophaevelse af de fleste former for priskontrol, ophaevelse af eksportforbud for landbrugsprodukter, og tillaegsafgiften paa import blev saenket. Desuden er 80% af landbrugsjorden givet tilbage til privateje. Inden for de statsejede virksomheder er privatiseringen igen kommet i gang. Efter de hurtige fremskridt i midten af 1997 faldt privatiseringstempoet imidlertid i 1998. Myndighederne gjorde ogsaa visse fremskridt med at mindske de statsejede foretagenders tab og omstrukturere dem ved at isolere de mest tabgivende virksomheder fra banksystemet.

Inden for den finansielle sektor blev der indledt stoerre reformer af banksektoren til at supplere "currency board"-arrangementet, og der blev truffet foranstaltninger til at styrke tilsynsbestemmelserne og til at indfoere en begraenset forsikringsordning for indlaan. Der blev gjort fremskridt med at styrke banktilsynet, og de svageste banker blev lukket. Som et resultat heraf er banksektorens finansielle stilling blevet forbedret betydeligt. Det er dog stadig noedvendigt, at bankerne forbedrer deres balancer og nedbringer driftsomkostningerne, og de er fortsat svage, naar det gaelder funktionen som finansielle formidlere. Privatiseringen af banksektoren gaar langsomt fremad. To af de syv statsejede banker er blevet privatiseret i loebet af de sidste to aar.

3. BULGARIENS MELLEMSIGTEDE OEKONOMISKE PROGRAM

Siden udloebet af standby-arrangementet i juni 1998 er de bulgarske myndigheder begyndt at gennemfoere et ambitioest oekonomisk program paa mellemlang sigt. Regeringen, som bygger paa de positive resultater, der er opnaaet siden midten af 1997, og som erkender, at der stadig skal goeres en stor indsats for at aendre Bulgariens oekonomi til en konkurrencedygtig markedsoekonomi, har bekraeftet sin vilje til reformer, ligesom den er blevet enig med IMF om et omfattende program for oekonomiske tilpasninger og reformer for perioden juli 1998-juni 2001.

Regeringens program tager sigte paa at opnaa staerk oekonomisk vaekst paa et holdbart grundlag, samtidig med at der goeres vaesentlige fremskridt med at aendre Bulgariens oekonomi til en konkurrencedygtig markedsoekonomi. Hovedelementerne i programmet er en viderefoerelse af "currrency board"-arrangementet, understoettet af en forsigtig finanspolitik og af strukturreformer. Myndighederne oensker at fastholde underliggende offentlige finanser, som stort set er i balance, idet man vil tillade et faktisk underskud paa 2% til daekning af overgangsomkostningerne til strukturreformer og til stoerre offentlige investeringer i infrastruktur. For at oege de offentlige finansers baerekraft paa mellemlang sigt, omfatter programmet foranstaltninger, der skal oege effektiviteten i og forvaltningen af skattesystemet og reformere de vigtigste udgiftsomraader (social bistand, sundhedssektoren og pensioner).

Programmet paa mellemlang sigt fokuserer paa privatisering som det mest effektive middel til at styrke den finansielle disciplin inden for statsejede virksomheder og banker. Det er regeringens hensigt, at privatiseringen af alle kommercielle virksomheder og af en betydelig del af de offentlige forsyningsvirksomheder skal vaere gennemfoert ved slutningen af 1999. Indtil privatiseringen er gennemfoert, vil den finansielle disciplin i statsejede virksomheder blive styrket gennem en strengere overholdelse af loenpolitikken, en fortsat isolering af tabsgivende selskaber fra banksystemet og en oeget anvendelse af konkurslovgivningen. Inden for den finansielle sektor har regeringen til hensigt at privatisere de resterende stoerre statsejede banker. Bankprivatiseringen vil sammen med indfoerelsen af passende lovgivning og bestemmelser medvirke til at haeve niveauet inden for finansiel formidling, samtidig med at et skaerpet banktilsyn vil bidrage til yderligere at forbedre banksystemets finansielle stilling. Af andre strukturreformer og liberaliseringsforanstaltninger kan naevnes en reform af energisektoren, yderligere liberalisering af valuta- og handelspolitikken, liberalisering af landbrugspolitikken og saadanne reformer af lovgivning og retsvaesen, som er noedvendige for en velfungerende markedsoekonomi.

4. UDVIKLINGEN PAA BETALINGSBALANCEN OG FINANSIERINGSBEHOV

Siden Bulgarien i juli 1994 indgik en aftale om begraensning af gaeld og gaeldsbetjening (Debt and Debt Service Reduction - DDSF) har landet punktligt overholdt sine finansielle forpligtelser over for udlandet.

Det ugunstige omgivende oekonomiske miljoe, som krisen i Rusland og Asien indebar, paavirkede betalingsbalancen negativt i 1998 og forventes fortsat at ville svaekke Bulgariens balance over for udlandet i 1999. Den loebende betalingsbalance aendrede sig fra et stort overskud i 1997 til et underskud anslaaet til 2 1/4% af BNP i 1998, da importen blev stimuleret af opsvinget i den indenlandske efterspoergsel, og eksporten faldt som et resultat af en lavere udenlandsk efterspoergsel og faldende internationale priser paa centrale eksportvarer. Hvad angaar kapitalbalancen var tilstroemningen af udenlandsk kapital betydelig i 1997, men den mindskedes betydeligt i 1998, hvilket afspejlede uroen paa de internationale finansielle markeder og de langsomme fremskridt med privatisering. Men den faldende tilstroemning af privat kapital blev delvis kompenseret af store udbetalinger fra officielle kreditorer, hvilket bidrog til en yderligere foroegelse af centralbankens valutareserver. Disse udgjorde 2,7 mia. ? i slutningen af 1998, hvilket svarer til mere end 6 maaneders import af varer og tjenesteydelser.

Paa grund af at det omgivende oekonomiske miljoe var svagere end forventet, reviderede IMF betalingsbalanceprognoserne for Bulgarien i slutningen af marts. Naar der ses bort fra virkningerne af Kosovo-krisen, anslaas underskuddet paa betalingsbalancens loebende poster nu til at ville udgoere 4,5% af BNP i 1999, mod et oprindeligt forventet underskud paa 3%. Importmaengden forventes at stige moderat, medens eksportmaengden forventes fortsat at falde paa grund af lave verdensmarkedspriser og den igangvaerende omstrukturering af virksomhederne. Hvad angaar Kosovo-krisen, vil dens indvirkning paa den bulgarske oekonomi afhaenge af, hvor langvarig den bliver. Konflikten vil hovedsagelig komme til at paavirke den bulgarske oekonomi paa foelgende maade: en betydelig stigning i transportudgifterne paa grund af, at graensen til Serbien er lukket, nedgang i indtaegter fra handel og turisme og en oeget usikkerhed omkring investeringsklimaet, som vil paavirke de udenlandske investorers tillid og goere det dyrere at laane paa det internationale kapitalmarked.

Til stoette for Bulgariens reformprogram godkendte IMF den 28. september 1998 et treaarigt arrangement med Bulgarien under den udvidede laanefacilitet. Mulighederne for IMF-finansiering under arrangementet omfatter 627,6 mio. SDR (ca. 860 mio. $), som fordeles paa 12 traekninger af 52,3 mio. SDR, fordelt over programperioden. Hidtil har programresultaterne vaeret gode, hvilket har gjort det muligt at foretage de tre foerste udbetalinger under arrangementet.

Endvidere har Verdensbanken til hensigt at stoette Bulgariens reformbestraebelser gennem ydelse af i alt 365 mio. $ i perioden 1999-2001. Et tilpasningslaan for social bistand (SPAL) paa i alt 80 mio. $ blev godkendt allerede i november 1998. Verdensbanken er desuden rede til at yde to tilpasningslaan for finans- og virksomhedssektoren (FESAL) saavel som tilpasningslaan til at stoette reformer inden for landbrugs- og miljoesektoren.

Efter at der er taget hensyn til bidragene fra IMF og Verdensbanken udviser programmet imidlertid et betydeligt finansieringsbehov for perioden 1999-2001. Ifoelge de reviderede overslag, som blev forelagt af IMF paa det faelles moede i G24's raadgivende gruppe, udgoer finansieringsbehovet for 1999 - uden at der tages hensyn til virkningerne af Kosovo-krisen - 500 mio. $. Saafremt krisen loeses hurtigt, vil konflikten medfoere en foroegelse af finansieringsbehovet for 1999 paa ca. 100 mio. $. Med en laengere krise derimod vil det yderligere finansieringsbehov paa grund af denne kunne komme op 300-400 mio. $.

Medmindre det eksisterende behov kan daekkes, kan der stilles spoergsmaalstegn ved, om Bulgarien vil vaere i stand til at gennemfoere sit tilpasnings- og reformprogram og til at overholde sine finansielle forpligtelser over for udlandet. Om den bulgarske regerings program faar succes afhaenger i foerste instans af, at det gennemfoeres effektivt af de nationale myndigheder. I denne forbindelse har de bulgarske myndigheder, paa grund af den fortsatte forringelse af det ydre oekonomiske miljoe, paataget sig at intensivere bestraebelserne paa at gennemfoere strukturreformer og paa at stramme finanspolitikken. Men der kraeves ogsaa finansiel stoette fra det internationale samfund, og specielt fra EU, eftersom Bulgarien er et ansoegerland, hvis fremskridt i retning af tiltraedelse i hoej grad afhaenger af en vellykket gennemfoerelse af programmet.

5. FORESLAAET YDERLIGERE MAKROFINANSIEL STOETTE OG LAANETS HOVEDTRAEK

Kommissionen foreslaar, at EF stiller et betalingsbalancelaan paa op til 100 mio. ? med en maksimal loebetid paa 10 aar til raadighed for Bulgarien. Den foreslaaede loebetid er identisk med loebetiden for det foregaaende laan til Bulgarien og harmonerer med de mellem- og langsigtede betalingsbalanceudsigter for landet, som forventes at staa over for vaesentlige finansieringsbehov i de kommende aar.

Bistanden vil blive ydet inden for rammerne af det nuvaerende udvidede arrangement og supplere de midler, der stilles til raadighed af de internationale finansielle institutioner og bilaterale donorer.

Bistanden vil blive frigivet i to rater, betinget af at der er opnaaet tilfredsstillende resultater med Bulgariens oekonomiske program saaledes som aftalt med IMF og af, at der goeres fremskridt med strukturreformerne (inkl. overholdelse af en raekke praestationskriterier knyttet til laanet). Det OEkonomiske og Finansielle Udvalg konsulteres inden hver udbetaling.

Ligesom for tilsvarende transaktioner til fordel for andre partnerlande vil EF fremskaffe midlerne ved laantagning paa kapitalmarkedet med en garanti over det almindelige budget. Bulgarien vil derefter laane af EF. Laanoptagelses- og laangivningstransaktionerne vil blive fuldstaendig matchet og vaere uden forretningsmaessige risici for EF.

I overensstemmelse med garantifondsmekanismen vil budgetvirkningerne af en afgoerelse om at stille bistand paa op til 100 mio. ? til raadighed for Bulgarien indebaere, at der afsaettes 14 mio. ? til fonden.

Forslag til RAADETS AFGOERELSE om supplerende makrofinansiel bistand til Bulgarien

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 308,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [1]

[1] EFT

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [2],

[2] EFT

og ud fra foelgende betragtninger:

(1) Kommissionen har konsulteret Det OEkonomiske og Finansielle Udvalg forud for fremsaettelsen af sit forslag;

(2) Bulgarien har ivaerksat fundamentale oekonomiske reformer og goer betydelige bestraebelser paa at indfoere en markedsoekonomisk model;

(3) Bulgarien og Den Europaeiske Union har undertegnet en Europaaftale, hvormed der etableres et associeringsforhold;

(4) Det Europaeiske Raad besluttede paa sit moede i Luxembourg i december 1997 at igangsaette en tiltraedelsesproces, der omfatter Bulgarien og de oevrige central- og oesteuropaeiske ansoegerlande samt Cypern;

(5) Bulgarien indgik i september 1998 en aftale med Den Internationale Valutafond (IMF) om et arrangement under den udvidede laanefacilitet (EFF) til stoette for regeringens tilpasnings- og reformprogram;

(6) Verdensbanken vedtog i april 1998 en treaarig bistandsstrategi for Bulgarien, som omfatter en betydelig finansiering af tilpasninger og investeringer til stoette for Bulgariens reformbestraebelser inden for prioriterede omraader;

(7) de bulgarske myndigheder har anmodet om finansiel bistand fra de internationale finansielle institutioner, Faellesskabet og andre bilaterale donorer; ud over det beloeb, der skoennes at kunne tilvejebringes via IMF og Verdensbanken, vil der fortsat vaere et betydeligt finansieringsbehov, der skal daekkes i programperioden for at kunne konsolidere reservestillingen og stoette gennemfoerelsen af maalsaetningerne i regeringens reformprogram;

(8) Faellesskabets ydelse af et langfristet laan til Bulgarien er en passende foranstaltning til at lette landets finansielle bindinger over for udlandet, afhjaelpe betalingsbalancesituationen og konsolidere reservestillingen;

(9) Faellesskabets laan boer forvaltes af Kommissionen;

(10) traktaten indeholder ikke anden hjemmel til vedtagelse af denne afgoerelse end artikel 308

TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:

Artikel 1

1. Faellesskabet yder Bulgarien en langfristet laanefacilitet paa hoejst 100 mio. EUR i hovedstol med en maksimal loebetid paa ti aar med henblik paa at sikre en holdbar betalingsbalancesituation og lette gennemfoerelsen af de noedvendige strukturreformer.

2. Til dette formaal bemyndiges Kommissionen til paa Faellesskabets vegne at laane de noedvendige midler, som stilles til raadighed for Bulgarien i form af et laan.

3. Dette laan forvaltes af Kommissionen i naert samraad med Det OEkonomiske og Finansielle Udvalg og paa en maade, der er i overensstemmelse med enhver aftale mellem IMF og Bulgarien.

Artikel 2

1. Kommissionen bemyndiges til, efter samraad med Det OEkonomiske og Finansielle Udvalg, at aftale de oekonomisk-politiske betingelser knyttet til laanet med de bulgarske myndigheder. Disse betingelser skal vaere i overensstemmelse med de aftaler, der er naevnt i artikel 1, stk. 3.

2. Kommissionen kontrollerer med regelmaessige mellemrum i samarbejde med Det OEkonomiske og Finansielle Udvalg og i koordination med IMF, at den oekonomiske politik i Bulgarien er i overensstemmelse med formaalene med laanet, og at laanebetingelserne overholdes.

Artikel 3

1. Laanet stilles til raadighed for Bulgarien i to rater. Med forbehold af artikel 2 frigives den foerste rate paa grundlag af tilfredsstillende resultater med det makrooekonomiske program som led i det loebende EFF-arrangement, der er aftalt med IMF.

2. Med forbehold af artikel 2 frigives den anden rate paa grundlag af en tilfredsstillende fortsaettelse af Bulgariens tilpasnings- og reformprogram og tidligst tre maaneder efter frigivelsen af den foerste rate.

3. Midlerne udbetales til Bulgariens nationalbank.

Artikel 4

1. De laanoptagelses- og laangivningstransaktioner, der er naevnt i artikel 1, gennemfoeres med samme valoerdato og maa for Faellesskabet ikke medfoere omlaegning af forfaldstiden, valutakurs- og renterisici eller andre kommercielle risici.

2. Kommissionen skal, hvis Bulgarien oensker det, traeffe de noedvendige foranstaltninger til at indfoeje en klausul om foertidig tilbagebetaling i laanebetingelserne og til, at en saadan klausul kan anvendes.

3. Giver omstaendighederne mulighed for en forbedring af renten paa laanene, kan Kommissionen paa Bulgariens anmodning helt eller delvist refinansiere sine oprindelige laanoptagelser eller omlaegge de hertil svarende finansielle betingelser. En saadan refinansiering eller omlaegning gennemfoeres paa de betingelser, der er fastsat i stk. 1, og maa ikke resultere i en forlaengelse af den gennemsnitlige loebetid for de af transaktionerne beroerte laan eller i en forhoejelse af restgaelden, udtrykt i loebende valutakurs, paa datoen for disse transaktioner.

4. Bulgarien baerer alle de omkostninger, som Faellesskabet afholder i forbindelse med indgaaelse og gennemfoerelse af transaktioner i henhold til denne afgoerelse.

5. Det OEkonomiske og Finansielle Udvalg underrettes mindst én gang om aaret om udviklingen i de transaktioner, der er omhandlet i stk. 2 og 3.

Artikel 5

Kommissionen sender mindst én gang om aaret Europa-Parlamentet og Raadet en rapport, der indeholder en vurdering af gennemfoerelsen af denne afgoerelse.

Udfaerdiget i Bruxelles, den

Paa Raadets vegne

Formand

BILAG

NOEDVENDIGE BUDGETMIDLER FOR TILFOERSEL AF KAPITAL TIL GARANTIFONDEN I 1999 OG MARGEN UNDER RESERVEN TIL LAAN OG LAANEGARANTIER TIL FORDEL FOR TREDJELANDE

(I MIO. EUR)

Transaktioner // Beregnings-grundlag [3] // Tilfoersel af midler til fonden [4] // Reserve- margen

[3] Grundlaget er beregnet ved anvendelse af gaeldende garantidaekningssatser, nemlig 70% (EIB-laan, nye mandater), 75% (EIB-laan, tidligere protokoller) eller 100% (makrofinansielle bistandslaan).

[4] I overensstemmelse med kapitaltilfoerselsreglerne i Raadets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994. Eftersom fonden naaede maalbeloebet pr. 31.12.1997, er tilfoerselssatsen blevet nedsat til 14%.

// // // // 346,0 [5]

[5] Reserve til laan og laanegarantier til fordel for og i tredjelande for 1999 ifoelge de finansielle overslag.

Afgjorte transaktioner

// EIB/Nye mandater [6] // // //

[6] AArlige beloeb til laan, der forventes undertegnet i 1999, og korrektion af beloeb, der allerede er tilfoert fonden til daekning af faktisk undertegnede laan ved udgangen af 1998: Overfoersel 5/99 til garantifonden.

// Central- og oesteuropaeiske lande // 872,9 // 122,2 // 223,8

// Udviklingslande I Latinamerika og Asien // 218,1 // 30,5 // 193,3

// Sydafrika. // 143,5 // 20,1 // 173,2

// Middelhavslande // 351,4 // 49,2 // 124,0

// Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien // 38,5 // 5,4 // 118,6

// Bosnien // 42,0 // 5,9 // 112,7

// EIB/Tidligere protokoller6 // // //

// Syrien // -30 // -4,2 // 116,9

// Makrofinansiel bistand // // //

// Albanien III // 20 // 2,8 // 114,1

// Bosnien I // 20 // 2,8 // 111,3

Foreslaaede transaktioner

// EIB/Tyrkiet [7] // 105 // 14,7 // 96,6

[7] Forslag til Raadets forordning om ivaerksaettelse af en saerlig finansiel samarbejdsforanstaltning til fordel for Tyrkiet (KOM(95) 389/3).

// EIB/Kroatien [8] // 35 // 4,9 // 91,7

[8] Samarbejdsaftale EF/Kroatien (SEK(95) 180 endelig udg.).

// Makrofinansiel bistand // // //

// Bulgarien IV [9] // 100 // 14,0 // 77,7

[9] Kommissionens forslag.

// Rumaenien IV9 // 200 // 28,0 // 49,7

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. Transaktionens titel

Supplerende makrofinansiel bistand til Bulgarien

2. Budgetpost

Budgetpost BO-211, der omfatter Det Europaeiske Faellesskabs sikkerhedsstillelse for programmer for laan, som Faellesskabet har optaget med henblik paa finansiel bistand til tredjelande i Central- og OEsteuropa.

3. Retsgrundlag

Artikel 308 i traktaten.

4. Beskrivelse og begrundelse for foranstaltningen

a) Beskrivelse

Et faellesskabslaan (finansieret ved hjaelp af laan optaget af Faellesskabet paa de internationale kapitalmarkeder) paa op til 100 mio. EUR til stoette for Bulgariens reformbestraebelser.

b) Begrundelse for foranstaltningen

Baeredygtigheden af Bulgariens betalingsbalance afhaenger af ekstern finansiel bistand fra officielle kilder.

5. Klassifikation af udgifterne

Obligatoriske.

6. Udgifternes art

Potentiel anvendelse af budgetgarantien for Faellesskabets laantagning med henblik paa finansiering af laanet til Bulgarien.

7. Finansielle virkninger

a) Beregningsmetode

Vurderingen af, hvor stort et bistandsbeloeb der er noedvendigt, er baseret paa de aktuelle overslag over Bulgariens yderligere behov for ekstern finansiering.

Der foreslaas opfoert et p.m., da det ikke paa forhaand kan beregnes, hvor meget der eventuelt vil blive trukket paa denne budgetpost, og hvornaar dette i givet fald vil ske, og da det forventes, at denne budgetgaranti ikke vil blive anvendt.

b) Foranstaltningens virkninger paa aktionsbevillingerne

Kun i tilfaelde af, at garantien faktisk anvendes.

c) Finansiering af interventionsudgifter

Ved traek paa budgetgarantien:

- Benyttelse af garantifonden oprettet ved Raadets forordning (EF, EURATOM) nr. 2728 af 31. oktober 1994.

- Hvis garantifonden ikke indeholder tilstraekkelige midler, fremskaffes der supplerende midler fra budgettet ved overfoersel

* af enhver overskudsmargen i garantireserven

* af forsinkede indbetalinger til budgettet, for hvilke budgetgarantien er blevet bragt i anvendelse (under artikel 27, stk. 3, i finansforordningen)

* af en eventuel disponibel margen under udgiftsloftet for udgiftsomraade 4 i de finansielle overslag eller af midler tilvejebragt ved en omfordeling.

- Kommissionen kan midlertidigt, for at opfylde sine forpligtelser, sikre gaeldsbetjeningen ved hjaelp af midler fra sin likvide beholdning. I saa fald anvendes artikel 12 i Raadets forordning (EOEF, EURATOM) nr. 1552/89 af 29.5.1989.

8. Forholdsregler mod svig

Midlerne vil blive udbetalt direkte til Bulgariens centralbank, men foerst naar Kommissionens tjenestegrene efter hoering af Det OEkonomiske og Finansielle Udvalg og i samraad med IMF og Verdensbanken har kontrolleret, at landets makrooekonomiske politik er tilfredsstillende, og at de specifikke betingelser knyttet til denne bistand er opfyldt.

9. Oplysninger om omkostningseffektivitet

a) Grunde til transaktionen og specifikke maal

Ved at stoette Bulgariens makrooekonomiske reformbestraebelser og ved at supplere det internationale samfunds laangivning til dette land inden for rammerne af IMF-programmet, vil denne bistand lette landets finansielle bindinger over for udlandet, stoette dets overgang til markedsoekonomi og forbedre vaekstudsigterne.

b) Overvaagning og evaluering

Denne bistand er af makrooekonomisk karakter, og overvaagningen og vurderingen af den gennemfoeres inden for rammerne af det IMF-stoettede tilpasnings- og reformprogram, som Bulgarien er i faerd med at implementere.

Kommissionens tjenestegrene vil overvaage foranstaltningen paa grundlag af aegte makrooekonomiske og strukturpolitiske indikatorer, som aftales med myndighederne i Bulgarien. De vil holde snaever kontakt med IMF og Verdensbanken og traekke paa deres vurdering af Bulgariens stabiliserings- og reformresultater.

Ifoelge forslaget til Raadets afgoerelse skal der udarbejdes en aarlig rapport til Europa-Parlamentet og Raadet, som skal indeholde en vurdering af foranstaltningens gennemfoerelse.

10. Udgifter til administration

Denne foranstaltning er af ekstraordinaer karakter og vil ikke medfoere en foroegelse af Kommissionens personale.