BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Fair beskatning er et af de vigtigste elementer i den europæiske sociale markedsøkonomi og blandt de centrale søjler i Kommissionens engagement for "en økonomi, der tjener alle". Fair beskatning fremmer social retfærdighed og lige vilkår i EU. Et retfærdigt skattesystem bør være baseret på skatteregler, som sikrer, at alle betaler deres rimelige andel, samtidig med at det gøres let for skatteyderne, både virksomheder og borgere, at overholde reglerne. Fair og effektiv beskatning er afgørende for at sikre tilstrækkelige indtægter til offentlige investeringer i mennesker og infrastruktur, samtidig med at der skabes et erhvervsmiljø i det indre marked, hvor innovative virksomheder kan trives.

Covid-19-pandemien gør det endnu mere nødvendigt at beskytte de offentlige finanser og begrænse dens socioøkonomiske konsekvenser. Medlemsstaterne vil have brug for tilstrækkelige skatteindtægter til at finansiere deres store indsats for at dæmme op for de negative økonomiske virkninger af foranstaltningerne over for covid-19-pandemien, samtidig med at det sikres, at de mest sårbare grupper ikke bærer byrden ved at rejse disse indtægter. At sikre skattemæssig retfærdighed ved at forebygge skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse er vigtigere end nogensinde. I denne forbindelse er en styrkelse af det administrative samarbejde og udvekslingen af oplysninger af afgørende betydning i kampen mod skatteundgåelse og skatteunddragelse i Unionen. Som understreget i Kommissionens meddelelse "Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation" vil Kommissionen for at sikre, at solidaritet og retfærdighed er en central del af genopretningen, intensivere bekæmpelsen af skattesvig og anden urimelig praksis. Dette vil hjælpe medlemsstaterne med at generere de skatteindtægter, der er nødvendige for at imødegå de store udfordringer i den nuværende krise.

Det foreliggende forslag til lovgivning er en del af en pakke om fair og enkel beskatning, der skal støtte EU's genopretning, og som omfatter en meddelelse om en handlingsplan, der præsenterer en række kommende initiativer til fair og enkel beskatning til støtte for genopretningsstrategien, samt en meddelelse fra Kommissionen om god forvaltningspraksis på skatteområdet i og uden for EU, som vil gennemgå de fremskridt, der er gjort med hensyn til at forbedre god forvaltningspraksis på skatteområdet i EU, men også eksternt, og pege på områder, der kan forbedres.

I de seneste år har EU fokuseret sin indsats på at tackle skattesvig, skatteunddragelse og skatteundgåelse og øge gennemsigtigheden. Selv om der er sket store forbedringer, navnlig med hensyn til udveksling af oplysninger, viste evalueringen af anvendelsen af Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet, at der fortsat er behov for at forbedre de eksisterende bestemmelser, der vedrører alle former for udveksling af oplysninger og administrativt samarbejde. Navnlig fremstod begreberne forventet relevans og anmodninger om oplysninger for en gruppe skatteydere blandt de mest problematiske elementer i ordningen på grund af deres manglende klarhed.

Evalueringen viste også, at reglerne for at gennemføre samtidig kontrol og tillade, at embedsmænd fra en medlemsstat er til stede under en undersøgelse i en anden medlemsstat, savner hjemmel i nogle af de nationale systemer, hvilket på nuværende tidspunkt har forhindret en effektiv anvendelse af disse bestemmelser. I rapporten fra 2018 afgivet af det Fælles EU-forum for interne Afregningspriser drøftes dette punkt nærmere. Rapporten trak på medlemsstaternes eksisterende praksis som grundlag for at fremhæve aktuelle mangler og foreslå mulige forbedringer med hensyn til gennemførelse af kontrol med interne afregningspriser i to eller flere medlemsstater. I rapporten anbefales det at vedtage "en koordineret tilgang til interne afregningspriser, [hvilket] vil bidrage til et mere velfungerende indre marked på to fronter: det vil give skatteforvaltningerne et gennemsigtigt og effektivt redskab til at lette allokeringen af beskatningsrettigheder og også forhindre tilfælde af dobbeltbeskatning og dobbelt ikke-beskatning".

Der er derfor et klart behov for at forbedre de eksisterende regler om udveksling af oplysninger og administrativt samarbejde i EU. Faktisk understregede formanden for Kommissionen ved begyndelsen af sin embedsperiode, at det er nødvendigt at undersøge, hvordan samarbejdet mellem de nationale myndigheder kan forbedres. At forbedre udvekslingen af oplysninger og det administrative samarbejde i EU spiller en central rolle.

Ud over at styrke de eksisterende regler er det nødvendigt at udvide det administrative samarbejde til at omfatte nye områder i EU for at tage de udfordringer op, som digitaliseringen af økonomien udgør, og hjælpe skattemyndighederne med bedre og mere effektivt at opkræve skatter og holde trit med den nye udvikling. Den digitale platformøkonomis karakteristika gør det meget vanskeligt for skattemyndighederne at spore og opdage skattepligtige begivenheder. Problemet forstærkes især, når de pågældende transaktioner foregår via digitale platformsoperatører, der er etableret i en anden jurisdiktion. Manglende indberetning af indtægter fra sælgere i forbindelse med levering af tjenester eller salg af varer via de digitale platforme fører til manglende skatteindtægter for medlemsstaterne. Det giver også sælgere en fordel i forhold til dem, der ikke er aktive på digitale platforme. Hvis der ikke tages fat på dette hul i lovgivningen, kan målet om en fair beskatning ikke sikres.