Forslag til RÅDETS BESLUTNING om vedtagelse af et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 2002-2006 med henblik på integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum

BEGRUNDELSE

På mødet den 23. og 24. marts 2001 opfordrede Det Europæiske Råd i forlængelse af den opbakning, det i Lissabon, Feira og Nice gav projektet for etablering af et europæisk forskningsrum, Rådet og Europa-Parlamentet til at vedtage Kommissionens forslag til forskningsrammeprogram 2002-2006 inden juni 2002.

Dermed opfordrede det navnlig til, at de nye virkemidler, som skal gøre det muligt med det nye rammeprogram at virkeliggøre målsætningen om at etablere et europæisk forskningsrum, udnyttes effektivt inden for rammerne af klart definerede prioriteter.

Kommissionen forelagde sit forslag til rammeprogram den 21. februar 2001 [1]. Siden da har Rådet og Europa-Parlamentet haft lejlighed til indlede gennemgangen og drøftelserne af det. Den 2. og 3. marts havde forskningsministrene på et uformelt møde i Uppsala deres første lejlighed til udveksle synspunkter på forslaget, og Rådets instanser har påbegyndt gennemgangen.

[1] KOM (2001) 94.

Europa-Parlamentet har drøftet forslaget ved tre lejligheder, senest på grundlag af svar fra Kommissionen på et detaljeret spørgeskema.

Når Kommissionen allerede nu forelægger sine forslag til særprogrammer til gennemførelse af rammeprogrammet, er det for at lette de drøftelser, institutionerne har indledt, ved at tilvejebringe det bedst mulige informationsgrundlag.

Af samme grund forelægger Kommissionen også en meddelelse om, hvordan traktatens artikel 169 kan tages i brug. Det er den artikel, der ligger til grund for forslaget om, at EF skal medvirke i programmer, der gennemføres af flere medlemsstater - et forslag, der hænger sammen med den generelle bestræbelse på at etablere netsamarbejde mellem de nationale forskningsprogrammer.

Kommissionen vil desuden i nær fremtid stille forslag om regler for deltagelse og formidling i tilknytning til rammeprogrammet.

De forslag, der forelægges her, kan blandt andet være med til at belyse rammeprogrammets tilrettelæggelse, indhold og gennemførelsesvilkår på følgende punkter:

- særprogrammernes struktur

- de nye virkemidler og deres funktionsmåde

- det videnskabelige og teknologiske indhold

- de særlige aktiviteter på Euratom-området.

Strukturen

Det foreslås, at rammeprogrammet iværksættes gennem fem særprogrammer:

- For EF-rammeprogrammet:

- et særprogram for "Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum", som sammenfatter de to aktivitetsblokke i rammeprogrammet "Integration af forskningen" og "Styrkelse af grundlaget for det europæiske forskningsrum"

- et særprogram for "Strukturering af det europæiske forskningsrum"

- et særprogram for FFC's indsats.

- For Euratom-rammeprogrammet:

- et særprogram for alle "indirekte aktioner" på områderne nuklear fission og fusion

- et særprogram for FFC's indsats.

Denne opbygning er direkte afledt af rammeprogrammets struktur og afspejler nøje det politiske projekt, som ligger til grund for det. Den er enkel og letforståelig og giver dermed mulighed for en sammenhængende gennemførelse af indsatsen, hvor der både tages hensyn til helheden i det tilsigtede formål, som er at realisere det europæiske forskningsrum, og til særegenhederne ved de forskellige aktivitetskategorier.

Den grupperer nemlig på den ene side alle aktiviteter vedrørende forskning og forskningssamordning og på den anden side de aktiviteter, der har til formål at strukturere en række nøgleaspekter af forskningsindsatsen på europæisk plan.

I hvert tilfælde kan sammenhængen i gennemførelsen sikres gennem et enkelt programudvalg, der mødes i forskellige sammensætninger, alt efter hvilket område der er på dagsordenen.

Derudover gør den særlige karakter af aktiviteterne i Det Fælles Forskningscenter, at det er berettiget med et særskilt FFC-program for hhv. EF og Euratom.

Oplysningerne i rammeprogramforslagets bilag II sikrer både indholds- og budgetmæssig overensstemmelse med de forskellige traktatbestemte aktioner.

De nye virkemidler

Rammeprogrammet bidrager til realiseringen af det europæiske forskningsrum ved hjælp af en række fastlagte interventionsmåder, herunder de tre nye virkemidler, nemlig ekspertisenet, integrerede projekter og EU-bidrag til nationale programmer, der gennemføres i fællesskab.

De nye virkemidler, som Rådet og Europa-Parlamentet har givet en positiv modtagelse i deres resolutioner og beslutninger om det europæiske forskningsrum, skal opfylde behovet for at ændre EU's støtteformer på forskningsområdet, som er blevet fremhævet i forskellige rapporter om EU's forskningspolitik, herunder femårsevalueringen af rammeprogrammet.

Siden rammeprogramforslaget blev forelagt, er man gået videre med drøftelserne af de nye virkemidler. Kommissionens tjenestegrene, de nationale myndigheder og programmets brugere, dvs. forskningsorganisationer, universiteter og virksomheder, har haft indbyrdes kontakt ved mange lejligheder og ført grundige drøftelser af, hvordan virkemidlerne konkret skal fungere.

Der har. været afholdt to seminarer om emnet den 19. og 20. april 2001 [2].

[2] På følgende internetadresse ligger der arbejdsdokumenter herom: www.http://europa.eu.int/comm/research/

Resultaterne af dette uddybende arbejde og disse drøftelser er udmøntet i grundprincipper og generelle betingelser for, hvordan de nye virkemidler skal fungere. Det redegøres der for i bilag III til særprogramforslagene, der bl.a. vedrører følgende:

- de særlige mål for brugen af hvert virkemiddel

- de pågældende aktiviteters art

- de generelle betingelser for oprettelse af partnerskaber og for deres virksomhed og videre udvikling

- de generelle betingelser for støtte fra Fællesskabet.

Disse principper og betingelser skal sikre, at de nye virkemidler bidrager effektivt til, at det tilsigtede mål nås: en dybtgående integration af forsknings- og innovationsaktiviteterne i Europa under betingelser af selvstændighed under vetførelsen og fleksibilitet, der kendetegner de støtteformer, som foreslås med det nye rammeprogram.

Sideløbende med ibrugtagningen af de nye virkemidler vil der blive truffet foranstaltninger, der skal gøre det muligt at udnytte hele forsknings- og innovationspotentialet i Europa, bl.a. ved at tilskynde små og mellemstore virksomheder til at deltage i aktiviteterne.

Disse bemærkninger gælder først og fremmest for ekspertisenet og integrerede projekter. EU deltagelse i nationale programmer, der gennemføres i fællesskab i overensstemmelse med traktatens artikel 169, er af en anden art, så de må behandles for sig. Formålet med den meddelelse, som Kommissionen forelægger om dette emne sideløbende med særprogramforslagene, er at begynde på den nødvendige politiske debat om dette middel til gennemførelse af rammeprogrammet.

Det videnskabelige og teknologiske indhold

I Stockholm lagde Det Europæiske Råd vægt på, at det nye rammeprogram - foruden tilrettelæggelsen med henblik på strukturering og integration af indsatsen - også skulle præges af samling af midlerne om et begrænset antal veldefinerede hovedområder.

Denne koncentration af midlerne afspejles i særprogrammerne, som konkretiserer, uddyber og præciserer rammeprogramforslagets pejlemærker med hensyn til mål og indsatsområder, og - inden for disse - særlige temaer, der skal komme i betragtning.

Hvilke snævrere afgrænsede emner der skal gøres til genstand for aktiviteter, vil blive bestemt under udarbejdelsen af arbejdsprogrammerne og under fastlæggelsen af aktivitetsprogrammerne for ekspertisenettene og de integrerede projekter.

Der er foretaget en forhåndsevaluering af, hvilke mål, hvilket indhold og hvilke gennemførelsesvilkår der skal fastlægges for aktiviteterne under særprogrammerne. I denne forbindelse er der gjort en særlig indsats for, i overensstemmelse med det i rammeprogramforslaget anførte, at opstille verificérbare og målbare resultatkrav, hvor det er muligt og ønskeligt,.

Ud over de udvalgte prioritetstemaer omfatter særprogrammet om integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum flere aktivitetskategorier, der er nye eller gennemføres under nye former.

Det drejer sig om følgende:

- Foranstaltninger under overskriften "foregribelse af EU's behov inden for videnskab og teknologi", som har til formål at opfylde dels EU-politikkens behov for frontforskning dels nye, uforudsete behov.

Sådanne foranstaltninger vil blive gennemført på grundlag af en flerårig aktivitetsprogrammering, som delvis vil bygge på en årlig runde med evaluering og udvælgelse af forskningstemaer.

- Støtte til etablering af netsamarbejde mellem nationale forskningsprogrammer og til samordning af forsknings- og innovationsaktiviteter og politikker. Hertil vil der blive anvendt lette og smidige mekanismer.

Det internationale samarbejde er en vigtig dimension af rammeprogrammet. På dette område vil der blive gennemført aktiviteter under forskellige former: I særprogrammet om integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum vil der dels blive tale om at åbne ekspertisenettene og de integrerede projekter for forskere og forskningsenheder fra tredjelande, dels om visse specifikke aktiviteter. I programmet om strukturering af det europæiske forskningsrum vil der blive ydet støtte til europæiske forskeres og tredjelandsforskeres internationale mobilitet.

Styrkelsen af grundlaget for det europæiske forskningsrum vil blive udmøntet i støtte til samarbejde med og mellem europæiske organisationer for videnskabeligt og teknisk samarbejde. Disse organisationer får i øvrigt fuld adgang til alle aktiviteter under programmerne.

I beskrivelsen af indholdet af programmet for strukturering af det europæiske forskningsrum præciseres det, hvilke betingelser der gælder for gennemførelsen, og hvilke temaer der kan tages op med strukturerende effekt, herunder styrkelse af netsamarbejde mellem interessenter på innovationsområdet, de forskellige nye former for mobilitetsstøtte, "integrerede initiativer" på infrastrukturområdet samt temaer og indsatsformer på det område, der er blevet kaldt 'forholdet mellem videnskab og samfund'.

Under gennemførelsen af særprogrammerne vil der blive tage fuldt hensyn til de forskellige aspekter af den regionale dimension ved europæisk forskning og til regionernes anerkendte rolle i innovationsprocessen.

Euratom-aktiviteter

Aktiviteterne under Euratom er af en speciel art og har et særligt retsgrundlag. Oven i købet fremstår det europæiske forskningsrum påen særlig måde på det nukleare område.

Inden for nuklear fission forekommer det europæiske forskningsrum lettere at realisere end på andre områder inden for forskning og teknologi, fordi forsker- og industriverdenen her simpelthen er mindre, og fordi der allerede findes samarbejdsrelationer.

Inden for kontrolleret termonuklear fusion er det europæiske forskningsrum allerede i vid udstrækning en realitet i kraft af et integreret europæisk forskningsprogram for magnetisk indesluttet fusion.

Særprogramforslaget vedrørende indirekte aktioner inden for nuklear forskning indeholder en omfattende uddybning og præcisering af den tilsvarende del af rammeprogrammet for Euratom.

På fissionsforskningens område fastlægger rammeprogramforslaget et forskningstema: behandling og opbevaring af nukleart affald. Aktiviteterne på dette område kan gennemføres ved hjælp af de to nye virkemidler for de udvalgte forskningstemaer i programmet for integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum under rammeprogrammet for EF, nemlig ekspertisenettene og de integrerede projekter.

Resten af aktiviteterne inden for nuklear fission vedrører andre aspekter af nuklear sikkerhed: strålingsbeskyttelse, undersøgelse af nye principper og uddannelse på det nukleare område. Disse aktiviteter kan iværksættes i form af projekter af begrænset størrelse og ved etablering af netsamarbejde mellem nationale aktiviteter med mulighed for at udnytte de nye virkemidler, hvis der er brug for det.

På området termonuklear fusion uddyber og præciserer særprogramforslaget, bl.a. med udgangspunkt i et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene [3], de retningslinjer, der er indeholdt i forslaget til Euratom-rammeprogram, i forlængelse af resultaterne af ministermødet den 19. januar 2001.

[3] SEK (2001) 385

Det præciserer de foreslåede prioriteringer for aktiviteter, der skal gennemføres i perioden 2002-2006 i overensstemmelse med "reaktor-orienteringen" af Fællesskabets aktiviteter på dette område, som man har anset det for ønskeligt at fastholde: medvirken i Next Step og udnyttelse af JET-anlægget.

En konkretisering af denne retningslinje forudsætter, at der træffes en række valg. For at øge virkningen af Fællesskabets indsats på dette område og i overensstemmelse med idéen om et europæisk forskningsrum foreslås det, at midlerne koncentreres om multilaterale satsninger, der samler aktørerne i europæisk forskning om fælles projekter som f.eks. JET i dag og for fremtiden ITER, hvis det besluttes at bygge denne nye maskine.

Samordning af helheden på europæisk plan - som har vist sin nytte - vil blive fastholdt, men medlemsstaterne overtager en større del end i dag af de aktiviteter, der er mindre reaktororienterede og Next Step-tilknyttede.

Perioden 2002-2006 bliver nok præget af overgangen til et program, der er domineret af forpligtelserne over for Next Step-projektet. Af de 700 mio. EUR, som foreslås bevilget til hele fusionsforskningen, er 200 mio. EUR afsat til deltagelse i opførelsen af ITER, som kan forventes påbegyndt i anden halvdel af rammeprogramperioden, dvs. 2005-2006, og som kræver særskilt vedtagelse.

De fleste af Fællesskabets forskningsaktiviteter på fusionsområdet i 2002-2006 skal således sikre overgangen mellem det nuværende arbejde i de associerede laboratorier, og hvad der bør blive til et ledsageprogram inden for fusionsfysik og -teknologi, når ITER-projektet er nået op i 'marchhastighed' efter år 2006 - hvis det vedtages at tage fat på opførelsen.

En effektiv gennemførelse

Rammeprogrammet 2002-2006, hvis hovedformål er at bidrage til realiseringen af det europæiske forskningsrum, hviler på tre grundprincipper: det skal koncentreres om et antal udvalgte forskningstemaer, det skal virke strukturerende i kraft af en stærk forbindelse til den nationale indsats, og det skal forenkle og lette gennemførelsen.

Det er flere gange blevet understreget, at en sådan forbedring af rammeprogrammets og særprogrammernes gennemførelsesvilkår er nødvendig, blandt andet af Rådet, Europa-Parlamentet, evalueringspanelet ved rammeprogrammets femårsevaluering og Revisionsretten.

Bedre gennemførelsesvilkår vil i alt væsentligt blive opnået i kraft af de nye støtteformer og virkemidler, hvis formål er at føre frem mod de to mål om koncentration af indsatsen og styrkelse af forbindelserne mellem arbejdet på forskellige niveauer.

Ekspertisenettene og de integrerede projekter er tilrettelagt med disse mål for øje; de fungerer mere decentralt og giver dermed deltagerne mulighed for at bevare en høj grad af handlefrihed og den nødvendige fleksibilitet i gennemførelsen. Specielt er partnerskaberne tænkt som grupperinger, der kan udvikle sig gennem hele gennemførelsesperioden, ved at nye deltagere tilslutter sig, og andre trækker sig ud.

Grundprincipperne for de nye virkemidler er beskrevet i bilag III til de enkelte særprogramforslag. Nærmere anvendelsesbestemmelser for dem vil blive fastlagt i reglerne for deltagelse og formidling under hensyntagen til kravet om, at Fællesskabets finansielle interesser skal beskyttes.

Andre aspekter af forvaltningen af programaktiviteter "eksternaliseres" i øvrigt. Det gælder for eksempel visse aspekter af forvaltningen af forskningsaktiviteter for små og mellemstore virksomheder og mobilitetsfremmende aktiviteter.

En uomgængelig debat

Når Kommissionen forelægger et forslag til nyt rammeprogram for EU, giver det altid anledning til en bred og intens debat.

Denne debat, som i vidt omfang allerede er begyndt, bør ikke som så ofte før begrænses til drøftelser af prioriteringer og hovedområder, for:

- rammeprogrammet 2002-2006 er først og fremmest karakteriseret ved indførelsen af nye interventionsmåder, der kan få store positive virkninger for det europæiske forskningsmiljø, og som bør tages i anvendelse under de bedst mulige vilkår

- og dets gennemførelse kræver derfor, at de ansvarlige for europæisk forskning på et højt beslutningsniveau i de nationale forskningsorganisationer, universiteterne og erhvervslivet inddrages mere, og at deltagerne udviser mere initiativ og påtager sig et større ansvar.

2001/0122 (CNS)

Forslag til RÅDETS BESLUTNING om vedtagelse af et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 2002-2006 med henblik på integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 166,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [4]

[4] EFT nr.

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [5]

[5] EFT nr.

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og [6]

[6] EFT nr.

ud fra følgende betragtninger:

(1) I henhold til traktatens artikel 166, stk. 3, iværksættes Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../../EF [7] om Det Europæiske Fællesskabs flerårige rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 2002-2006 som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum (i det følgende benævnt "rammeprogrammet") ved hjælp af særprogrammer, hvori angives de nærmere bestemmelser for deres gennemførelse, deres varighed og de midler, der skønnes nødvendige.

[7] EFT nr.

(2) Rammeprogrammet er struktureret omkring tre blokke af foranstaltninger, "integration af forskningen", "strukturering af det europæiske forskningsrum" og "styrkelse af grundlaget for det europæiske forskningsrum"; den første og den tredje blok gennemføres med hensyn til indirekte aktioner ved dette særprogram.

(3) De regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse samt reglerne for formidling af forskningsresultater for rammeprogrammet, som Europa-Parlamentet og Rådet vedtog i afgørelse nr. .../../EF [8] (i det følgende benævnt "regler for deltagelse og formidling") bør gælde for dette program.

[8] EFT nr.

(4) Hvis de nye virkemidler, som omfatter forenklet og decentraliseret forvaltning samt udnyttelse af ekstern teknisk støtte, udnyttes fuldt ud i dette program, burde det bevirke, at udgifterne til personale og administration sænkes til højst 5,5% af det samlede beløb, der skønnes nødvendigt for gennemførelsen.

(5) Ved gennemførelsen af dette program bør der lægges vægt på at fremme forskernes mobilitet og innovationen i Fællesskabet, på at tilskynde små og mellemstore virksomheder til at deltage og på internationalt samarbejde med tredjelande og internationale organisationer. Tiltrædelseslandene skal vises særlig opmærksomhed.

(6) Ved gennemførelsen af forskningsaktiviteter under dette program bør grundlæggende etiske principper overholdes, især sådanne som er anført i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

(7) Som opfølgning til Kommissionens meddelelse "Kvinder og videnskab" [9] og Rådets resolutioner [10] og Europa-Parlamentets [11] beslutninger om dette emne er der ved at blive gennemført en handlingsplan for at styrke og udvide kvinders placering og rolle inden for videnskab og forskning. Ved gennemførelsen af dette program vil der blive taget hensyn til kønsaspektet inden for forskning.

[9] KOM(1999)76.

[10] Resolution af 20. maj 1999, EFT C 201af 16.7.1999.

[11] Beslutning af 3. februar 2000, EP 284.656.

(8) For at kunne udnytte det fulde potentiale i dette program bør alle relevante parter, især medlemsstater og associerede stater, tilskyndes til aktivt at engagere sig i en fælles bestræbelse på at øge koordineringen af den forskningsindsats, der gøres i Europa, bl.a. ved at åbne og skabe netværk mellem de nationale programmer og ved fri udveksling af oplysninger i forbindelse med den forskning, der foregår på alle niveauer.

(9) Programmet bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, så relevante interesser især inden for forskerverdenen, erhvervslivet, blandt brugerne og i det politiske liv tilgodeses. Forskningsindsatsen under dette program bør i givet fald tilpasses til fællesskabspolitikkernes og den videnskabelige og teknologiske udviklings behov.

(10) Da gennemførelsesbestemmelserne til denne beslutning er forvaltningsforanstaltninger, jf. artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [12], bør de vedtages efter forvaltningsproceduren i artikel 4 i nævnte afgørelse.

[12] EFT nr. L 184, 17.7.1999, s. 23.

(11) Kommissionen bør i rette tid sørge for, at der foretages en uafhængig vurdering af de tiltag, der gennemføres på de områder, som programmet dækker.

(12) Inden for dette program bør udvalgte forskningstemaer udelukkende gennemføres ved hjælp af tre former for virkemidler: Ekspertisenet, integrerede projekter og Fællesskabets deltagelse i nationale forskningsaktiviteter, der iværksættes i fællesskab i henhold til traktatens artikel 169 -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1. I overensstemmelse med rammeprogrammet vedtages et særprogram om integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum (i det følgende benævnt "særprogrammet") for perioden fra [.....] til 31. december 2006.

2. De videnskabelige og teknologiske mål og prioriteringer for særprogrammet er anført i bilag I.

Artikel 2

I overensstemmelse med bilag II til rammeprogrammet skønnes det beløb, der er nødvendigt til gennemførelse af særprogrammet, at være på EUR 12 505 millioner, hvoraf højst 5,5% skal anvendes til Kommissionens administrative udgifter. I bilag II er der anført en vejledende fordeling af beløbet.

Artikel 3

1. De nærmere vilkår for Fællesskabets finansielle deltagelse i særprogrammet er de bestemmelser, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2 i rammeprogrammet.

2. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de virkemidler, der er fastsat i bilag I og III til rammeprogrammet og beskrevet i bilag III.

3. Reglerne for deltagelse og formidling finder anvendelse på særprogrammet.

Artikel 4

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram til gennemførelse af særprogrammet med en mere detaljeret beskrivelse af de videnskabelige og teknologiske mål og prioriteringer, der er fastsat i bilag I samt tidsplanen for gennemførelsen.

2. I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningstiltag, som medlemsstaterne, associerede stater og europæiske og internationale organisationer gennemfører. Det ajourføres om nødvendigt.

Artikel 5

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af særprogrammet.

2. Den i artikel 6 fastsatte procedure finder anvendelse i forbindelse med vedtagelsen af følgende foranstaltninger:

- udarbejdelse og ajourføring af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1,

- enhver ændring af den vejledende fordeling af beløbet, som er anført i bilag II.

Artikel 6

1. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes forvaltningsproceduren i artikel 4 i afgørelse 1999/468/EF [13] i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 7, stk. 3.

[13] EFT nr. L 184, 17.7.1999, s. 23.

3. Det tidsrum, der nævnes i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til to måneder.

Artikel 7

1. I overensstemmelse med artikel 4 i rammeprogrammet offentliggør Kommissionen med jævne mellemrum en rapport om, hvor langt gennemførelsen af særprogrammet er nået.

2. Kommissionen sørger for, at der som omhandlet i artikel 5 i rammeprogrammet foretages en uafhængig evaluering af de aktiviteter, der er gennemført på de områder, som særprogrammet omfatter.

Artikel 8

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...]

På Rådets vegne

Formand [...]

BILAG I

Videnskabelige og teknologiske mål og overordnede retningslinjer for aktiviteterne

Indledning

Dette program vil fremme forskning i verdensklasse på de centrale udvalgte områder, der har en særlig interesse og merværdi for Europa, og den europæiske industris konkurrenceevne, som er blevet identificeret i rammeprogrammet 2002-2006, samt inden for de temaer, der i forbindelse med gennemførelsen af rammeprogrammet identificeres som værende af stor betydning i forhold til EU's politiske behov og de muligheder, som opstår inden for nye, frontforskningsområder.

Programmet vil tilstræbe en mere omfattende integration af forskningen i Europa gennem:

- en fokuseret aktion inden for udvalgte forskningstemaer ved hjælp af kraftfulde finansieringsredskaber (integrerede projekter og ekspertisenet), der bringer forskningsaktørerne sammen i passende konfigurationer, der kan tage de nye udfordringer op, som disse udvalgte forskningstemaer udgør og med en kritisk masse

- fremme af netsamarbejde og en fælles indsats mellem nationale og europæiske rammer for forskning og innovation og åbning af nationale programmer inden for disse udvalgte områder, herunder, hvor det er relevant, ved hjælp af de i artikel 169 i traktaten omhandlede programmer, samt inden for andre områder, hvor en sådan indsats ville være til gavn for det europæiske forskningsgrundlag

Programmet supplerer programmet "strukturering af det europæiske forskningsområde" og særprogrammet for FFC (Det Fælles Forskningscenter), og gennemførelsen af programmet vil blive koordineret med disse to programmer.

1. Integration af forskningen

1.1. Udvalgte forskningstemaer

De udvalgte forskningstemaer tegner sig for langt størsteparten af udgifterne under rammeprogrammet 2002-2006. Det er hensigten at skabe en betydelig løftestangsvirkning gennem en meget fokuseret forskningsindsats på fællesskabsplan, som sammen med aktioner inden for andre dele af rammeprogrammet 2002-2006 og gennem åben koordinering med andre - regionale, nationale, europæiske og internationale - rammer vil resultere i en sammenhængende og meget effektiv fælles indsats for at nå de overordnede mål.

De udvalgte forskningstemaer er:

- Genomforskning og bioteknologi i sundhedens tjeneste

- Teknologi til informationssamfundet

- Nanoteknologi, intelligente materialer og nye produktionsprocesser

- Luftfart og rumfart

- Fødevaresikkerhed og sundhedsrisici

- Bæredygtig udvikling og globale ændringer

- Borgere og styring i det europæiske vidensamfund

Aktionerne beskrives derfor i termer af:

- de overordnede mål og forventede resultater inden for hvert udvalgt forskningstema

- de udvalgte forskningstemaer, der skal forfølges via en fællesskabsaktion.

De udvalgte forskningstemaer beskrives ud fra deres overordnede mål og deres vigtigste forskningsfokus. Det tilknyttede arbejdsprogram vil indeholde nærmere oplysninger om det detaljerede forskningsindhold.

Fællesskabsaktionen inden for hvert enkelt udvalgt tema vil blive gennemført via integrerede projekter og ekspertisenet, der ud over forskning og teknologisk udvikling kan integrere nedenstående aktiviteter, hvor de er særlig relevante for de fastsatte mål: demonstration, formidling og udnyttelse; samarbejde med forskere og forskerteam fra tredjelande; udvikling af menneskelige ressourcer, herunder fremme af uddannelse af forskere; udvikling af forskningsfaciliteter og -infrastruktur af specifik betydning for den forskning, der udføres; og fremme af bedre forbindelser mellem videnskab og samfund, herunder kvinder inden for videnskab.

Det kan ligeledes være hensigtsmæssigt at gennemføre forskning, henhørerende under artikel 169 i traktaten, for at nå de mål, der er fastlagt for et eller flere af de udvalgte forskningstemaer.

De små og mellemstore virksomheder (SMV'er) vil blive tilskyndet til at deltage, og ligestilling mellem mænd og kvinder vil generelt blive sikret i forbindelse med gennemførelsen af aktiviteterne.

Innovation er en vigtig dimension, der skal tages i betragtning ved udformningen og gennemførelsen af FTU-aktiviteter. Ekspertisenet og integrerede projekter vil navnlig omfatte aktiviteter i tilknytning til formidling og udnyttelse af viden og, hvor det er relevant, aktiviteter, der kan sikre overførsel af teknologi og fremme udnyttelsen af resultaterne. Hvor det er hensigtsmæssigt, vil der blive langt særlig vægt på overførsel af teknologi til SMV'er og på oprettelse af forskningsbaserede virksomheder som et middel til at udnytte forskningsresultaterne.

Ansøgerlandene vil blive tilskyndet til at deltage i dette program.

Det internationale samarbejde er en vigtig dimension af rammeprogrammet. I særprogrammet "Integration af forskningen" udsføres de internationale aktiviteter i to grupper:

- Deltagelse af forskere, team og institutioner fra tredjelande i ekspertisenet og integrerede projekter, særlig i forbindelse med emner inden for de forskellige udvalgte forskningstemaer, der har tilknytning til globale problemer, og som er genstand for en international indsats

- Specifikke internationale samarbejdsaktiviteter med visse grupper af lande som støtte for Fællesskabets udenrigspolitik og udviklingspolitik.

Det internationale samarbejde inden for rammeprogrammet og målene hermed beskrives under overskriften "Foregribelse af EU's videnskabelige og teknologiske behov".

De udvalgte forskningstemaer omfatter i visse tilfælde forskning, der ligger på grænsen af de traditionelle områder, hvor fremskridt vil kræve en tværfaglig og mangesidet indsats. I sådanne tilfælde vil der i forbindelse med gennemførelsen af programmet blive lagt særlig vægt på koordinering mellem de forskellige udvalgte temaer og mellem disse temaer og aktioner under overskriften "Foregribelse af EU's videnskabelige og teknologiske behov".

Forskningens etiske, sociale og juridiske aspekter vil blive taget i betragtning, og det samme gælder dens potentielle anvendelser, og den socioøkonomiske indvirkning af den videnskabelige og teknologiske udvikling og foregribelse af denne vil, hvor det er relevant, udgøre en del af aktiviteterne under denne overskrift. Forskning i etik i tilknytning til den videnskabelige og teknologiske udvikling vil blive gennemført under programmet "Strukturering af det europæiske forskningsrum".

I forbindelse med gennemførelsen af dette program og forskningsaktiviteterne i tilknytning hertil skal de grundlæggende etiske principper respekteres, herunder: beskyttelse af menneskets værdighed, oplysninger og privatliv samt af dyr og miljø i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen; de relevante internationale konventioner og adfærdskodekser, f.eks. Helsinki-deklarationen, Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin, den universelle erklæring om det menneskelige genom og menneskerettigheder vedtaget af UNESCO; den aktuelle lovgivning og retsakter i de lande, hvor forskningen udføres. Hvor det er relevant skal deltagerne i forskningsprojekter ansøge de relevante etiske råd om godkendelse, inden de påbegynder FTU-aktiviteterne. Der vil blive foretaget en systematisk etisk gennemgang af forslag, der vedrører følsomme spørgsmål. I særlige tilfælde kan en etisk gennemgang foretages, mens et projekt gennemføres.

1.1.1 Genomforskning og bioteknologi i sundhedens tjeneste [14]

[14] På dette og andre områder inden for rammeprogrammet ydes der ikke støtte til kloning af mennesker til reproduktive formål; der vil ikke blive gennemført forskning, der ændrer eller har til formål at ændre menneskers genetiske arveanlæg; der vil heller ikke blive gennemført forskning, der indebærer udvikling af et menneskefoster til forsknings- eller behandlingsformål. Dyreforsøg skal så vidt muligt erstattes af in vitro metoder eller alternative metoder. Det skal undgås at påføre lidelser, eller sådanne lidelser skal holdes på et minimum, og man bør i denne forbindelse være særlige opmærksomme på dyreforsøg med de arter, der er tættest på mennesket. (i overensstemmelse med direktiv 86/609/EØF). Ændring af dyrs genetiske arvemateriale og kloning af dyr tillades kun til etisk velbegrundede formål, og når de udføres under forhold, hvor der tages hensyn til dyrevelfærd og principperne om genetisk diversitet.

Kortlægningen af det menneskelige genom og mange andre genomer varsler en ny tidsalder inden for human biologi, som frembyder hidtil uanede muligheder for at forbedre menneskets sundhed og fremme industriel og økonomisk aktivitet. Dette tema, der bidrager til at realisere disse fordele, vil fokusere på at integrere post-genomforskningen i de mere veletablerede biomedicinske og bioteknologiske metoder, og vil lette integrationen af forskningskapacitet (både offentlig og privat) i Europa for at forbedre sammenhængen og opnå en kritisk masse. Integreret tværfaglig forskning, der muliggør et tæt samspil mellem teknologi og biologi, er af afgørende betydning, når genomoplysninger skal omsættes til praktiske anvendelser. Derudover vil et vigtigt element være at inddrage centrale aktører, navnlig erhvervslivet, personale inden for sundhedssektoren og praktiserende læger, politiske beslutningstagere, lovgivende myndigheder og patientsammenslutninger, i gennemførelsen af dette tema. Ligestilling mellem kønnene inden for forskning vil ligeledes blive sikret. [15]

[15] Årsager, kliniske symptomer, følger og behandling af sygdomme og lidelser er ofte forskelig for kvinder og mænd. Derfor skal alle aktiviteter, der finansieres under dette udvalgte forskningstema, tage højde for muligheden for kønsforskelle i deres forskningsprotokoller, metodikker og resultatanalyser.

Dette udvalgte forskningstema vil fremme og støtte tværfaglig grundforskning med det formål at udnytte genomoplysningernes fulde potentiale til at underbygge anvendelser i tilknytning til menneskets sundhed.

Det vil udgøre en integrerende del af Den Europæiske Unions indsats for at effektivisere den europæiske bioteknologiske industri i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Stockholm. Det vil bestræbe sig på at skabe stærke forbindelser til alle aktiviteter, der forbedrer rammebetingelserne for innovation inden for bioteknologiindustriens sundhedssektor, navnlig i SMV'er, herunder fremme af iværksætterånden og investeringsmulighederne gennem venturekapital og inddragelse af Den Europæiske Investeringsbank. Der vil ligeledes blive lagt vægt på at identificere lovgivningsmæssige hindringer for udviklingen af nye anvendelser for genomforskningen, for på det tidligst mulige tidspunkt at kunne foregribe de etiske konsekvenser og de mere generelle følger af udviklingen inden for genomforskning for samfundet og borgerne.

Dette udvalgte forskningstema vil ligeledes fremme gennemførelsen og udviklingen af Det Europæiske Fællesskabs sundhedsstrategi.

Internationalt samarbejde vil blive fremmet inden for hele dette forskningstema. Hvor det er relevant, vil der blive taget behørigt hensyn til Fællesskabets forpligtelse til at bekæmpe fattigdommen i udviklingslandene og den betydning, som en forbedret sundhed vil have for processen - i overensstemmelse med artikel 177 i traktaten og med Fællesskabets fremskyndede indsats for at bekæmpe HIV/AIDS, malaria og tuberkulose.

Forskningsprioriteter

i) Grundviden og basisredskaber inden for funktionel genomforskning

Det strategiske mål med dette punkt er at fremme den grundlæggende forståelse af genomoplysningerne ved at udvikle den videnbase, de redskaber og de ressourcer, som er nødvendige for at kortlægge funktionen af gener og genprodukter, der har betydning for menneskets sundhed (herunder modelgenomer for dyr og planter samt mikroorganismers genomer) og at undersøge deres indbyrdes samspil og deres samspil med miljøet. Forskningen vil omfatte:

- Genekspression og proteomanalyser: Målene er at sætte forskerne bedre i stand til at afkode genernes og genprodukternes funktion og til at kortlægge de komplekse regulerende netværk (biokompleksitet), der kontrollerer de grundlæggende biologiske processer.

Forskningen vil fokusere på: udvikling af redskaber med en høj kapacitet og af metoder til overvågning af genekspression og proteinprofiler og til kortlægning af proteiners funktioner og vekselvirkninger mellem proteiner.

- Strukturel genomforskning: Målene er at sætte forskerne i stand til mere effektivt og oftere end det i øjeblikket er muligt at bestemme proteiners og andre makromolekylers 3-D struktur, hvilket er vigtigt for at kunne belyse proteinernes funktion og af stor betydning for udviklingen af lægemidler.

Forskningen vil fokusere på: udvikling af hurtige og effektive metoder til bestemmelse af højopløste 3-D makromolekylestrukturer.

- Komparativ genomforskning og populationsgenetik: Målene er at sætte forskerne i stand til at anvende velkarakteriserede modelorganismer til at forudsige og afprøve genfunktioner og til at drage fuld fordel af specifikke befolkningskohorter i Europa til at kortlægge forholdet mellem genfunktion og sundhed eller sygdom.

Forskningen vil fokusere på: udvikling af modelorganismer og transgenetiske redskaber; udvikling af genetiske, epidemiologiske redskaber og standardiserede protokoller til genotypebestemmelse.

- Bioinformatik: Målene er at give forskerne adgang til effektive redskaber til forvaltning og fortolkning af den til stadighed voksende mængde genomoplysninger og at sætte dem i stand til at stille disse oplysninger til rådighed for forskersamfundet i en tilgængelig og anvendelig form.

Forskningen vil fokusere på: udvikling af bioinformatikredskaber og ressourcer til lagring, udnyttelse og behandling af data; udvikling af databiologiske metoder til forudsigelse af genfunktioner og til simulering af komplekse regulerende netværk.

ii) Anvendelser af genomforskning og bioteknologi i sundhedens tjeneste

Det strategiske mål med dette punkt er at fremme den europæiske bioteknologiske industris konkurrenceevne ved at udnytte den rigdom af biologiske data, som genomforskningen og fremskridtene inden for bioteknologi resulterer i. Forskningen vil omfatte:

- Teknologiske platforme for udvikling af nye redskaber til diagnose, forebyggelse og behandling: Målene er at fremme samarbejdet mellem højere læreanstalter og industrien ved hjælp af teknologiske platforme, hvor tværfaglige metoder, der anvender frontteknologier, som genomforskningen har resulteret i (såsom farmakogenomforskning), kan bidrage til fremskridt inden for sundhedssektoren og til nedbringelse af omkostningerne gennem en mere præcis diagnose, en individuel behandling og mere effektive udviklingsveje for nye lægemidler og behandlingsformer og andre nye produkter, som den nye teknologi resulterer i.

Forskningen vil fokusere på: rationel og fremskyndet udvikling af nye, mere sikre og mere effektive lægemidler; udvikling af nye diagnosticeringsformer; udvikling af nye in vitro tests til erstatning for dyreforsøg; udvikling og afprøvning af nye forebyggende og terapeutiske redskaber, såsom somatiske gen- og celleterapier (herunder stamcellebehandling) og immunoterapi.

- Støtte til innovativ forskning i nystartede genomforskningsbaserede virksomheder: Målene er at fremme oprettelsen af forskningsbaserede, nye virksomheder i Europa, at bidrage til deres vækst i de tidlige faser og at fremme deres videre udvikling i en multinational sammenhæng.

Forskningen vil fokusere på: innovative aspekter af post-genomforskningen, der indebærer store anvendelsesmuligheder i forbindelse med sundhedsspørgsmål, og som ligeledes forventes at føre til iværksætterinitiativer i nystartede virksomheder.

Med henblik på at sikre socialt ansvarlige valg, befolkningens accept og en effektiv udviklingsproces for disse nye teknologier, vil det være nødvendigt at inddrage lovgivere, patienter og samfundet generelt på et tidligt tidspunkt.

iii) Anvendelser inden for medicin og folkesundhed

Det strategiske mål med dette punkt er at udvikle bedre strategier for forebyggelse og forvaltning af sygdomme hos mennesker og for et sundt liv og en sund aldringsproces. Det vil udelukkende være koncentreret omkring integration af genommetoden i de mere etablerede metoder til undersøgelse af sygdoms- og sundhedsdeterminanter. Forskningen vil fokusere på:

- Bekæmpelse af kræft, hjerte-kar-sygdomme og sjældne sygdomme: Målene er at forbedre forebyggelsen og forvaltningen af to af de største årsager til dårligt helbred og dødelighed i Europa og at samle Europas forskningsressourcer omkring håndtering af sjældne sygdomme.

Forskningen vil fokusere på: integration af klinisk ekspertise og ressourcer med relevante modelsystemer og avancerede redskaber i funktionel genomforskning for at nå frem til et gennembrud inden for behandling og forvaltning af disse sygdomme.

- Bekæmpelse af lægemiddelresistens: Målene er at konfrontere den største trussel mod folkesundheden, som skyldes lægemiddelresistente patogener.

Forskningen vil fokusere på: udnyttelse af den tilgængelige viden om mikroorganismers genomer og om samspillet mellem vært og patogen til at udvikle vacciner og alternative behandlingsstrategier, der kan omgå problemet med resistens over for antimikrobielle lægemidler; udvikling af strategier for optimal udnyttelse af antimikrobielle lægemidler; støtte til Fællesskabets netværk for epidemiologisk overvågning og kontrol af smitsomme sygdomme.

- Hjerneforskning og bekæmpelse af sygdomme i nervesystemet: Målene er at udnytte genomoplysninger til at opnå en bedre forståelse af hjernens funktion og funktionsforstyrrelser for at få et nyt indblik i de mentale processer, til at bekæmpe neurologiske forstyrrelser og sygdomme og til at forbedre udbedringen af hjerneskader.

Forskningen vil fokusere på: forståelse af det molekylære og cellulære grundlag for hjernefunktion, hjerneskader, hjernens plasticitet og reparation, indlæring, hukommelse og erkendelse; udvikling af strategier for forebyggelse og forvaltning af neurologiske forstyrrelser og sygdomme.

- Forskning i menneskets udvikling og i aldringsprocessen: Målet er at opnå en bedre forståelse af menneskets udvikling med særlig vægt på aldringsprocessen for dermed at udvikle bevisgrundlaget for forbedring af folkesundhedsstrategier og således fremme en sund levevis og en sund aldringsproces.

Forskningen vil fokusere på: forståelse af den menneskelige udvikling fra undfangelse til voksenalder; undersøgelse af de molekylære og cellulære determinanter for en sund aldringsproces, herunder disse determinanters samspil med miljø-, adfærds- og kønsfaktorer.

iv) Konfrontering af de mest udbredte smitsomme sygdomme i tilknytning til fattigdom

Det strategiske mål med dette punkt er at konfrontere den globale nødsituation, som de tre mest udbredte smitsomme sygdomme - HIV/AIDS, malaria og tuberkulose - forårsager, gennem udvikling af en effektiv sygdomsbekæmpelse, særlig til brug i udviklingslandene. Det forventes, at udviklingslandene vil blive vigtige partnere i gennemførelsen af dette punkt, navnlig gennem den europæiske platform for kliniske forsøg.

Forskningen vil fokusere på: udvikling af lovende, potentielle metoder til bekæmpelse (vacciner, terapier og HIV mikrobicider) af de pågældende sygdomme ved at støtte forskning over hele spektret lige fra grundlæggende molekyleforskning, der udnytter genomforskning i mikroorganismer, over præklinisk afprøvning og proof-of-principle; etablering af en europæisk platform for kliniske forsøg for at samle og støtte Europas kliniske forsøg specifikt rettet mod sygdomsbekæmpelse i udviklingslandene; etablering af et netværk for forsøg med AIDS-behandlingsmetoder i Europa for at forbedre sammenhængen og komplementariteten mellem kliniske forsøg med AIDS-behandlingsmetoder til brug i Europa.

1.1.2 Teknologi til informationssamfundet

Teknologi til informationssamfundet ændrer økonomien og samfundet. Den skaber ikke blot nye arbejdsmetoder og nye virksomhedsformer, den fremkommer ligeledes med løsninger på store samfundsmæssige udfordringer såsom sundhedsvæsen, miljø, sikkerhed, mobilitet og beskæftigelse og har vidtrækkende indflydelse på vor dagligdag.

Sektoren for teknologi til informationssamfundet er nu en af de største økonomiske sektorer med en årlig omsætning på EUR 2 000 mia. og over 12 mio. ansatte i Europa.

Det udvalgte forskningstema "teknologi til informationssamfundet" vil bidrage direkte til realiseringen af de europæiske politikker for vidensamfundet, som det blev besluttet på Det Europæiske Råds møde i Lissabon i 2000 og i Stockholm i 2001, og som afspejles i e-Europe handlingsplanen. Det vil sikre europæisk førerskab inden for de generiske og anvendte teknologier, der er centrale for videnøkonomien. Det sigter mod at forbedre innovation og konkurrenceevne i europæiske virksomheder og inden for den europæiske industri og mod at bidrage til større fordele for alle europæiske borgere.

Vi vil ikke opleve succes'er som dem, der i Europa er opnået inden for mobil kommunikation eller forbrugerelektronik, med mindre der gøres en reel indsats for at nå en kritisk masse på centrale områder af forskningen i teknologi til informationssamfundet. Aktionerne vil derfor mobilisere forskersamfundet omkring mål på mellemlang og lang sigt og fremme integrationen af den offentlige og den private indsats på europæisk plan med det formål at opbygge vigtige kompetencer og styrke innovationen. Aktiviteterne vil omfatte højrisikobetonet og langsigtet FTU såsom udvikling af den kommende generation af mobile og trådløse systemer efter 3G og vil omfatte underbyggende forskning med det formål at undersøge og afprøve fremtidig og ny teknologi specifikt i forbindelse med de anførte udvalgte forskningstemaer

Selv om der er opnået store fremskridt, er vi stadig langt fra at drage fuld fordel af de videnbaserede tjenesteydelsers potentiale i den virkelige verden. Produkter og tjenesteydelser er stadig svære at anvende og ligger uden for mange menneskers rækkevidde, og den "digitale kløft" bliver stadig bredere i Europa og på verdensplan. Forskningen vil fokusere på den fremtidige generation af teknologier, hvor computere og netværk vil blive integreret i dagligdagen, således at en lang række tjenesteydelser og anvendelsesmuligheder bliver tilgængelige gennem letanvendelige menneskelige grænseflader. Denne vision om "intelligente omgivelser" placerer brugeren, individet i centrum af den fremtidige udvikling af et omfattende videnbaseret samfund for alle.

Forskningstemaet teknologi til informationssamfundet til støtte for eEurope handlingsplanen vil bidrage til opbygningen af et informations- og videnbaseret samfund i Europa, der tilskynder de mindst udviklede regioner til at deltage. Det vil ligeledes omfatte aktiviteter, der skaber forbindelse mellem EU's indsats og den internationale indsats. Målet er at nå frem til global konsensus inden for dette forskningstema, hvor det er relevant, f.eks. via initiativet intelligente fremstillingssystemer eller dialogen om spørgsmål i tilknytning til driftsikkerhed, for yderligere at integrere forskningen i de nyligt associerede lande i EU's forskningsindsats og for at lette samarbejdet med udviklingslandene.

Forskningsprioriteter

i) Anvendt forskning i teknologi til informationssamfundet, der tager de største samfundsmæssige og økonomiske udfordringer op

Målet er at udvide omfanget og effektiviteten af løsninger baseret på teknologi til informationssamfundet, der tager de største samfundsmæssige og økonomiske udfordringer op, og at gøre dem tilgængelige for borgere, virksomheder og organisationer på den mest pålidelige og naturlige måde, hvor som helst og når som helst.

- Forskning i tillidsskabende teknologier: Målet er at udvikle teknologier i tilknytning til de centrale sikkerhedsudfordringer, som den "fuldt digitaliserede" verden og behovet for at sikre den enkeltes og samfundenes rettigheder resulterer i.

Forskningen vil fokusere på grundlæggende sikkerhedsmekanismer og deres interoperabilitet, dynamiske sikkerhedsprocesser, avanceret kryptografi, teknologier, der kan forbedre beskyttelsen af privatlivets fred, teknologier til håndtering af digitale aktiver og pålidelige teknologier, der kan støtte virksomhedsfunktioner og organisatoriske funktioner i dynamiske og mobile systemer.

- Forskning, der tager de samfundsmæssige udfordringer op: Der fokuseres på "intelligente omgivelser" for at inddrage borgerne yderligere i informationssamfundet, for at sikre mere effektive forvaltnings- og støttesystemer inden for sundhed, sikkerhed, mobilitet og miljø og for at bevare kulturarven, integration af mange funktionaliteter på tværs af disse områder vil ligeledes blive støttet.

Forskningen i "e-integration" vil fokusere på systemer, der muliggør adgang til informationssamfundet for alle, på teknologier, der er tilgængelige for alle, og som kan sikre en fuldstændig deltagelse i informationssamfundet, og på hjælpesystemer, der kan genoprette funktioner eller kompensere for handicap for dermed at sikre en større livskvalitet for borgere med særlige behov og for de personer, der tager sig af dem. På sundhedsområdet vil arbejdet fokusere på intelligente systemer, der sigter mod at støtte sundhedspersonale, mod at give patienter en personlig sundhedspleje og information og mod at forbedre sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse i den brede befolkning. Forskningen vil ligeledes omfatte intelligente systemer til forbedring af beskyttelsen af personer og ejendom og til sikring og beskyttelse af civile infrastrukturer.

På mobilitetsområdet vil forskningen fokusere på infrastruktur til køretøjer og bærbare systemer, som kan føre til integreret sikkerhed, komfort og effektivitet og gøre det muligt at udvikle avanceret logistik og infomobilitet (information til/om de mobile brugere) samt tjenesteydelser baseret på brugernes/køretøjernes placering. Forskningen på miljøområdet vil fokusere på videnbaserede systemer til forvaltning af de naturlige ressourcer og til risikoforebyggelse og krisestyring. På fritidsområdet vil forskningen fokusere på intelligente og mobile systemer og anvendelser inden for underholdning og turisme. Med hensyn til kulturarven vil forskningen fokusere på intelligente systemer til dynamisk adgang til og beskyttelse af håndgribelige og ikke-håndgribelige kulturelle og videnskabelige ressourcer.

- Forskning, der tager udfordringerne på arbejdspladsen og inden for erhvervslivet op: Målet er at give virksomheder, enkeltpersoner, offentlige administrationer og andre organisationer mulighed for fuldt ud at bidrage til og drage fordel af udviklingen af en pålidelig videnbaseret økonomi samtidig med, at arbejdets og arbejdslivets kvalitet forbedres, og at støtte livslang uddannelse for at forbedre de faglige kvalifikationer. Forskningen vil ligeledes sigte mod at opnå en bedre forståelse af de socioøkonomiske drivkræfter og virkningerne af udviklingen af teknologi til informationssamfundet.

Forskningen i e-business og e-forvaltning vil fokusere på at forsyne europæiske organisationer, private såvel som offentlige, og navnlig SMV'er, med interoperative systemer og tjenesteydelser, der kan forbedre innovationskapaciteten, værdiskabelsen og konkurrencedygtigheden inden for videnøkonomien, og på at støtte nye virksomhedsøkosystemer (business ecosystems). Forskningen i organisatorisk videnforvaltning vil sigte mod at støtte organisatorisk innovation og fleksibilitet gennem udvikling, udveksling, omsætning og levering af viden. Forskningen i elektronisk og mobil handel vil fokusere på interoperative, multimodale anvendelser og tjenesteydelser i heterogene netværk. Det vil omfatte handel, samarbejde, arbejdsflow og elektroniske tjenesteydelser dækkende hele værdiskabelsescyklussen for udvidede produkter og tjenesteydelser når som helst og hvor som helst.

Forskningen i e-arbejde systemer vil fokusere på nye udformninger af arbejdspladsen, der omfatter innovative teknologier for at fremme kreativitet og samarbejde, på øget effektivitet i ressourceudnyttelsen og på at udvide arbejdsmulighederne til at omfatte alle borgere i lokalsamfundene. Forskningen i eLearning vil fokusere på en personlig adgang til og formidling af uddannelse samt på avancerede uddannelsesmiljøer i skoler, på universiteter og på arbejdspladsen, der drager fordel af udviklingen af intelligente omgivelser.

- Løsning af komplekse problemer på områder som videnskab, teknik, erhvervsliv og samfund: Målet er at udvikle teknologier til udnyttelse af databehandlings- og oplagringsressourcer, der er fordelt på geografisk spredte lokaliteter, og til på en problemfri måde at gøre dem tilgængelige i forbindelse med løsning af komplekse problemer inden for videnskaben, industrien, erhvervslivet og samfundet. Af anvendelsesområder kan nævnes miljø, energi, sundhed, transport, rationalisering, økonomi og nye medier.

Forskningen vil fokusere på nye edb-modeller, herunder GRID-baserede databehandlings- og informationssystemer, peer-to-peer teknologier og tilknyttet specialbrugerudviklet software til udnyttelse af decentrale databehandlings- og oplagringsressourcer i stor skala og til udvikling af skalérbare, pålidelige og sikre platforme. Denne forskning vil omfatte nye samarbejdsredskaber og programmeringsmetoder, der støtter anvendelsernes interoperabilitet, og nye generationer af simulerings-, visualiserings- og dataudnyttelsesredskaber.

ii) Infrastruktur til kommunikation og databehandling

Målene er at stadfæste og yderligere udvikle europæisk styrke på områder såsom mobil kommunikation, forbrugerelektronik og indlagt software samt at øge kommunikations- og informationsbehandlingsteknologiernes resultater, omkostningseffektivitet, funktionalitet og tilpasningsdygtighed.

- Kommunikations- og netværksteknologier: Målet er at udvikle de nye generationer af systemer og net til trådløs kommunikation, der muliggør en optimal forbindelse hvor som helst, og fuldt optiske net, der kan øge nettenes transparens og kapacitet, løsninger, der kan forbedre nettenes interoperabilitet og tilpasningsevne, og teknologier til personliggjort adgang til audiovisuelle systemer samlet i net.

Arbejdet med jord- og satellitbaserede [16], mobile og trådløse systemer og net efter 3G vil fokusere på den næste generation af teknologier, som kan sikre samarbejde og problemfri forbindelse på service- og kontrolniveau mellem mange forskellige trådløse teknologier over en fælles IP-platform (internetprotokol) samt nye protokoller, der kan sikre en effektiv udnyttelse af spektret, redskaber og teknologier med det formål at bygge trådløse, rekonfigurerbare anordninger, systemer og net, der anvender IP-protokollen.

[16] Aktiviteterne i forbindelse med satellitbaseret kommunikation koordineres med aktiviteterne under forskningstema 4 "luftfart og rumfart".

Forskningen i fuldt optiske net vil fokusere på forvaltning af kanaler med optiske bølgelængder, som muliggør fleksibilitet og hastighed i udbredelsen af og forsyningen med tjenester og løsninger baseret på optiske fibre til Local Area Networks (LAN). Forskningen i interoperable netværksløsninger, herunder end-to-end netværksstyring, vil støtte forsyningen med generiske tjenesteydelser og de indbyrdes forbindelser mellem disse samt forbindelserne mellem heterogene net og platforme. Den vil omfatte programmerbare net, som kan give en tilpasningsdygtig og tidstro fordeling af netværksressourcerne og give kunderne bedre muligheder for at forvalte tjenesteydelserne.

Forskningen vil ligeledes beskæftige sig med teknologier, der muliggør personliggjort adgang til audiovisuelle systemer og anvendelser samlet i net samt tjenesteydelseplatforme og net, der er fælles for forskellige medier, pålidelige digitale TV-arkitekturer og apparater, der kan behandle, kode, lagre, registrere og vise hybride 3D multimediesignaler og -objekter.

- Softwareteknologi, tjenester og distribuerede systemer. Målet er at udvikle ny softwareteknologi, multifunktionelle, tjenesteskabende omgivelser samt redskaber til kontrol med komplekse, distribuerede systemer til indførelse af intelligente omgivelser og til at klare den forventede vækst i og udbredelse af anvendelser og tjenester.

Forskningen vil fokusere på nye softwareteknologier, -systemer og -tjenester, der omhandler spørgsmål som sammensatbarhed skalérbarhed, pålidelighed og soliditet samt autonom selvtilpasning. Den vil beskæftige sig med specialbrugerudviklet software til forvaltning, kontrol og brug af fuldt distribuerede ressourcer. Forskningen i multifunktionel tjenesteudvikling og nye komponentrammer vil sigte mod at udvikle tjenesteydelsernes funktionalitet, herunder meta-information, semantik og byggestenenes taksonomi. Nye strategier, algoritmer og redskaber til systematisk og præcis design, udformning af prototyper og kontrol med komplekse, distribuerede systemer vil blive behandlet f.eks. med indbyggede styreenheder og allestedsnærværende informationsbehandlingsressourcer. Arbejdet vil omfatte kognitive teknikker til generisk genkendelse af objekter og begivenheder.

iii) Komponenter og mikrosystemer

- Mikro- og nanoelektronik og opto-elektronik. Målet er at nedbringe omkostningerne i forbindelse med mikro- og nanoelektroniske og opto-elektroniske komponenter og chip-systemer, at øge deres ydeevne og forbedre deres rekonfigurérbarhed, skalérbarhed, tilpasningsevne og selvjusterende evner.

Forskningen vil fokusere på at udvide grænserne for CMOS proces- og udstyrsteknologier og på at forbedre anordningernes funktionalitet, ydeevne og integrationen af funktioner. Den vil beskæftige sig med alternative procesteknologier, typer af anordninger, materialer og arkitekturer for at imødekomme de krav, som kommunikation og informationsbehandling stiller. Der vil blive lagt særlig vægt på RF, blandede signaler og lavenergiudformning. Arbejdet med optiske og opto-elektroniske komponenter og fotonkomponenter vil omfatte anordninger og systemer til informationsbehandling, kommunikation, omstilling, lagring, registrering og billeddannelse. Forskningen i elektronbaserede nanoanordninger samt i molekylære elektroniske anordninger og teknologier vil fokusere på de teknologier, der indeholder løfter om en bred funktionalitet og har et integrations- og massefabrikationspotentiale.

- Mikro- og nanoteknologier, mikrosystemer, monitorer: Målet er at forbedre delsystemers og mikrosystemers omkostningseffektivitet, ydeevne og funktionalitet og at øge integrationsgraden og miniaturiseringen for at skabe bedre grænseflader til deres omgivelser og til netbaserede tjenester og systemer.

Forskningen vil fokusere på nye anvendelsesmuligheder og funktioner, som drager fordel af tværfagligt samspil (elektronik, mekanik, kemi, biologi osv.) kombineret med anvendelsen af mikro- og nanostrukturer og nye materialer. Målet er at udvikle innovative, omkostningseffektive og pålidelige mikrosystemer og rekonfigurérbare, miniaturiserede delsystemmoduler. Arbejdet vil ligeledes omfatte billige, informationsrige monitorer med højere opløsning og avancerede sensorer, herunder billige billedsensorer, biometriske sensorer, samt haptiske anordninger. Arbejdet med nanoanordninger og nanosystemer vil omfatte udnyttelse af grundlæggende fænomener, processer og strukturer, der indebærer løfter om ny eller forbedret registrerings- eller aktiveringsfunktionalitet, samt integration og fremstilling heraf.

iv) Viden- og grænsefladeteknologi

Målet er at forbedre anvendeligheden af teknologi til informationssamfundet og adgangen til den viden, den indeholder, for at fremme en mere omfattende indførelse og hurtigere udbredelse heraf.

- Videnteknologier og digitalt indhold: Målet er at udvikle automatiserede løsninger til etablering og organisering af virtuelle videnrum (f.eks. kollektive hukommelser) for at fremme udviklingen af radikalt nyt indhold og medietjenester og -anvendelser.

Forskningen vil fokusere på teknologier til støtte for erhvervelse og udformning, gengivelse og visualisering, fortolkning og udveksling af viden. Disse funktioner vil blive integreret i nye semantikbaserede og kontekstbevidste systemer, herunder kognitive og agentbaserede redskaber. Arbejdet vil omfatte kilder til viden og ontologier, der kan udvides for at lette interoperabiliteten mellem tjenesteydelser og bane vejen for den kommende generation af anvendelser af det semantiske net. Forskningen vil ligeledes omfatte teknologier til støtte for udformning, skabelse, forvaltning og offentliggørelse af multimedieindhold via faste og mobile net og anordninger med evne til selv at tilpasse sig brugerens forventninger. Målet er at fremme skabelsen af et rigt interaktivt indhold til personliggjort udsendelse og af avancerede, pålidelige medie- og underholdningsapplikationer.

- Intelligente grænseflader og overflader: Målet er at udvikle mere effektive metoder til at få adgang til allestedsnærværende information samt lettere og mere naturlige former for samspil med den intelligens, der omgiver os.

Forskningen vil fokusere på grænseflader og interaktive overflader, som er naturlige, adaptive og multisensoriske, for at skabe omgivelser, der registrerer vores tilstedeværelse, personlighed og behov, og som kan reagere intelligent på tale eller gestikulation. Målet er at skjule teknologiens kompleksitet ved at støtte et uforstyrret menneskeligt samspil med anordninger, virtuelle og fysiske objekter og den viden, der er indbygget i de dagligdags omgivelser.

Arbejdet vil ligeledes omfatte teknologier til multilingvistisk og multikulturel adgang og kommunikation, der støtter rettidig og omkostningseffektiv forsyning med interaktive, informationsrige tjenester, der opfylder de personlige, faglige og erhvervsmæssige krav, som alle medlemmer af lingvistisk og kulturelt forskelligartede samfund har.

1.1.3 Nanoteknologi, intelligente materialer og nye produktionsprocesser

Den tosidede overgang til et videnbaseret samfund og bæredygtig udvikling kræver nye produktionsparadigmer og nye koncepter for produkt-tjenester. Den europæiske fremstillingsindustri skal generelt bevæge sig fra ressourcebaserede metoder til videnbaserede metoder, fra kvantitet til kvalitet, fra masseproducerede produkter med en enkelt anvendelse til produkter med mange anvendelser fremstillet på bestilling, produkt-tjenester, der kan opgraderes; fra "materielle og håndgribelige" til "uhåndgribelige" og forbedrede produkter, processer og tjenester.

Disse ændringer hænger sammen med radikale omlægninger af de industrielle strukturer, der omfatter en mere omfattende tilstedeværelse af innovative virksomheder med kapacitet inden for netværksteknologi, som behersker nye, hybride teknologier, der kombinerer nanoteknologier, materialevidenskab, teknik, informationsteknologier, bio- og miljøvidenskaber. En sådan udvikling forudsætter et stærkt samarbejde på tværs af de traditionelle videnskabelige grænser. Den førende industrielle udvikling indebærer ligeledes en stærk synergi mellem teknologi og organisation, idet begges ydeevne er meget afhængig af nye færdigheder.

Succesfulde teknologiske løsninger skal søges tidligere og tidligere i udformnings- og produktionsprocesserne; nye materialer og nanoteknologier vil spille en afgørende rolle i denne henseende som drivkræfter for innovation. Dette kræver, at der i forbindelse med fællesskabsforskningen lægges større vægt på langsigtede end på kortsigtede aktiviteter, og at man i forbindelse med innovation må gå fra gradvist voksende strategier til gennembrudsstrategier. Fællesskabsforskningen vil drage stor fordel af en international dimension.

Forskningsprioriteter

i) Nanoteknologi

Nanoteknologi repræsenterer en ny indfaldsvinkel til materialevidenskab og teknik. Europa indtager en stærk stilling inden for nanovidenskab, som skal omsættes til en reel konkurrencefordel for den europæiske industri. Der er to mål hermed: at fremme oprettelsen af en FTU-intensiv europæisk nanoteknologiindustri og at fremme indførelsen af nanoteknologi i de eksisterende industrisektorer. Forskningen kan være langsigtet og højrisikobetonet, men vil fokusere på industrielle anvendelser. Der vil blive gennemført en aktiv politik for at opmuntre industrivirksomheder og SMV'er, herunder nystartede virksomheder, bl.a. gennem fremme af et tæt samspil mellem industrien og forskningen i konsortier, der gennemfører projekter med en betydelig kritisk masse.

- Langsigtet tværfaglig forskning med det formål at forstå fænomenerne, beherske processerne og udvikle forskningsredskaber: Målene er at udvide den grundlæggende generiske videnbase over anvendelsesorienteret nanovidenskab og nanoteknologi og at udvikle redskaber og teknikker inden for frontforskning.

Forskningen vil fokusere på: molekylære og mesoskopiske fænomener: selvsamlende materialer og strukturer, molekylære og biomolekylære mekanismer og motorer, tværfaglige og nye indfaldsvinkler til integration af udviklingen inden for uorganiske, organiske og biologiske materialer og processer.

- Nanobioteknologi: Målet er at støtte forskning i integration af biologiske og ikke-biologiske enheder, åbning af nye horisonter inden for mange anvendelser, såsom behandling og medicinske og miljøorienterede analysesystemer.

Forskningen vil fokusere på: lab-on-chip, grænseflader til biologiske enheder, overflademodificerede nanopartikler, avanceret lægemiddelindgift og andre områder, der integrerer nanosystemer eller nanoelektronik med biologiske enheder; forarbejdning, håndtering og sporing af biologiske molekyler eller komplekser, elektronisk sporing af biologiske enheder, mikrofluidik, fremme og kontrol af cellevækst på vækstmedier.

- Konstruktionsteknik i nanometerskala til materiale- og komponentfremstilling: Målet er at udvikle nye funktionelle og strukturelle materialer med stor ydeevne ved at kontrollere deres nanostruktur. Dette vil omfatte teknologier til produktion og forarbejdning.

Forskningen vil fokusere på: nanostrukturerede legeringer og kompositmaterialer, avancerede, funktionelle polymeriske materialer og nanostrukturerede funktionelle materialer.

- Udvikling af udstyr og instrumenter til manipulering og kontrol: Målet er at udvikle en ny generation af instrumentering til analyse og fremstilling i nanoskala. Et vejledende mål vil være en størrelse eller opløsning i størrelsesordenen 10 nm.

Forskningen vil fokusere på: en lang række avancerede teknikker til fremstilling i nanoskala (litografi- eller mikroskopibaserede teknikker); nyskabende teknologier, metodikker eller instrumenter, der udnytter materialets selvsamlende egenskaber, og udvikling af maskiner i nanoskala.

- Anvendelser på områder som sundhed, kemi, energi, optik og miljø: Målet er at udvide nanoteknologiens potentiale inden for nyskabende anvendelser via integration af forskningsresultater i materialer og teknologiske anordninger i en industriel sammenhæng.

Forskningen vil fokusere på: datamodelberegning, avancerede produktionsteknologier, udvikling af innovative materialer med forbedrede egenskaber.

ii) Intelligente materialer

Nye materialer med et højt videnindhold, der medfører nye funktionaliteter og forbedret ydeevne, vil blive vigtige drivkræfter bag innovation inden for teknologi, anordninger og systemer til gavn for en bæredygtig udvikling og konkurrenceevne inden for sektorer såsom transport, energi, medicin, elektronik og byggeri. For at sikre Europas stærke stilling på nyfremkommende teknologimarkeder, der forventes at vokse en til to størrelsesordener inden for det kommende tiår, må de forskellige aktører mobiliseres gennem FTU-partnerskaber på frontniveau, herunder højrisikobetonet forskning, og gennem integration mellem teoretisk materialelære og industrielle anvendelser.

- Tilvejebringelse af grundviden: Målet er at forstå komplekse fysisk-kemiske og biologiske fænomener, der er relevante for beherskelse og forarbejdning af intelligente materialer med hjælp fra eksperimentelle og teoretiske redskaber og modelberegningsredskaber. Dette vil danne grundlaget for syntetisering af større komplekser eller selvsamlende strukturer med veldefinerede fysiske, kemiske eller biologiske karakteristika.

Forskningen vil fokusere på: langsigtede, tværfaglige aktiviteter med en høj industriel risiko med det formål at udforme og udvikle nye strukturer med veldefinerede karakteristika; udvikling af supramolekylær og makromolekylær teknik, der fokuserer på syntetisering, udnyttelse og potentiel anvendelse af nye, meget komplekse molekyler og deres forbindelser.

- Teknologi til fremstilling og omdannelse af nye materialer: Målet er en bæredygtig produktion af nye "smarte" materialer med skræddersyede funktionaliteter til opbygning af makrostrukturer. Disse nye materialer med multisektorielle anvendelsesmuligheder bør omfatte indbyggede karakteristika, som kan udnyttes under forudbestemte omstændigheder, samt generelle iboende egenskaber eller barriere- og overfladekarakteristika for at opnå en højere ydeevne.

Forskningen vil fokusere på: nye materialer, forarbejdede og selvreparerende materialer, tværgående teknologier, herunder overfladevidenskab og -teknik.

- Teknik til støtte for materialeudvikling: Målet er at bygge bro over kløften mellem "videnfrembringelse" og "videnudnyttelse" for dermed at overvinde den europæiske industris svagheder inden for integration af materialer og fremstilling. Dette mål vil blive nået ved at udvikle nye redskaber, der muliggør fremstilling af nye materialer samtidig med, at en bæredygtig konkurrenceevne sikres.

Forskningen vil fokusere på: iboende aspekter af optimering af materialeudformning, forarbejdning og redskaber; mekanisk afprøvning, udnyttelse og opgradering; integration af livscyklusmetoder, forældelse, biokompatibilitet og økoeffektivitet.

iii) Nye produktionsprocesser

Udviklingen af nye produktionskoncepter, der er mere fleksible, integrerede, sikre og rene, vil afhænge af nyskabende organisatorisk og teknologisk udvikling, der understøtter nye produkter, processer og tjenester og samtidig nedbringer omkostningerne (interne og eksterne). Målet er at forsyne de fremtidige industrielle systemer med de redskaber, der er nødvendige for at sikre en effektiv udformning, produktion, anvendelse og genbrug i hele et produkts livscyklus såvel som passende organisatoriske modeller og en forbedret videnforvaltning.

- Udvikling af fleksible og intelligente fremstillingssystemer. Målet er at fremme industriens overgang til en mere videnbaseret produktion og mere videnbaserede systemer og at betragte produktionen ud fra et mere holistisk perspektiv, der ikke blot omfatter hardware og software, men også mennesker og den måde, hvorpå de lærer og udveksler viden.

Forskningen vil fokusere på: innovative, pålidelige, intelligente og omkostningseffektive fremstillingsprocesser og -systemer og deres integration i den fremtidige fabrik: integration af hybride teknologier baseret på nye materialer og forarbejdning heraf, mikrosystemer og automatisering, højpræcisionsudstyr til produktion samt integration af IKT, registrerings- og kontrolteknologier.

- Systemforskning og risikostyring. Målet er at bidrage til en forbedring af de industrielle systemers bæredygtighed og til en betydelig og målelig nedbringelse af de miljø- og sundhedsmæssige indvirkninger ved hjælp af nye industrielle metoder og en forbedring af ressourceeffektiviteten og ressourceforbruget.

Forskningen vil fokusere på: udvikling af nye anordninger og systemer til en ren, sikker og mindre kulstofintensiv produktion; øget virksomhedsansvar for produkter, ressourceforbrug og håndtering af industriaffald; undersøgelse af samspil mellem "produktion-anvendelse-forbrug" samt af socioøkonomiske virkninger.

- Optimering af industrielle systemers, produkters og tjenesteydelsers livscyklus. Produkter og produktion bør blive mere livscyklus- og tjenesteydelseorienteret samtidig med, at der stilles krav til intelligens, omkostningseffektivitet, sikkerhed og renlighed. Den centrale udfordring ligger derfor i nye industrielle koncepter baseret på livscyklusmetoder, der skal bane vejen for nye produkter, organisatorisk innovation og en effektiv forvaltning af information og omdannelse af denne til brugbar viden inden for værdikæden.

Forskningen vil fokusere på: innovative produkt-tjeneste systemer, der optimerer værdikæden "udformning-produktion-tjenesteydelse-bortskaffelse" gennem udvikling og anvendelse af hybride teknologier og nye organisatoriske strukturer.

1.1.4 Luftfart og rumfart

I de seneste tiår har Europas fremragende teknologiske og industrielle kapacitet inden for luftfart og udforskningen af rummet ydet mange forskellige bidrag til de europæiske borgeres levestandard og udviklingen af og væksten i medlemsstaternes og tredjelandenes økonomier. De økonomiske fordele kan aflæses i den meget højtkvalificerede beskæftigelse og i overskuddet på handelsbalancen, og de kan få en stor positiv indvirkning på forbedringen af andre tilknyttede økonomiske sektorers konkurrenceevne.

Selv om luftfart og rumfart er adskilte sektorer, har de visse fællestræk, idet de begge er meget forsknings- og udviklingsintensive sektorer med lange gennemløbstider og meget store investeringskrav. Stor konkurrence, strategisk betydning og stadig strengere miljøkrav gør det tilsammen nødvendigt hele tiden at tilstræbe en højere grad af teknologisk ekspertise ved at stadfæste og koncentrere FTU-indsatsen i Europa omkring det ultimative mål, som går ud på at tjene samfundet bedre.

Forskningen inden for luftfart vil blive planlagt inden for rammerne af en strategisk forskningsdagsorden, som fastlægges i samarbejde mellem alle berørte aktører på europæisk plan i det nye Rådgivende Råd for Forskning i Luftfart i Europa, som også vil udgøre grundlaget for planlægning af de nationale programmer. Resultatet vil blive en større grad af komplementaritet og samarbejde mellem den nationale indsats og fællesskabsindsatsen på dette område. European Strategy for Space vil tjene som referencegrundlag i forbindelse med planlægningen af rumforskning med det formål at samle centrale aktører omkring projekter af fælles interesse, og der vil blive sikret en tæt forbindelse til FTU-aktiviteter, som udføres af andre aktører, såsom rumforskningscentre, Eurocontrol og industrien. Endvidere vil mulighederne for at anvende relevante artikler i traktaten blive undersøgt for så vidt muligt at støtte disse initiativer.

Forskningsprioriteter

i) Luftfart

De europæiske topledere understreger i deres rapport "Vision 2020" behovet for, at de europæiske og nationale forskningsbestræbelser optimeres og samles om en fælles vision og en strategisk forskningsdagsorden. I overensstemmelse hermed vil forskningen blive koncentreret omkring nedenstående 4 hovedlinjer. Forskningsindsatsen vil blive koncentreret omkring mellemstore og store kommercielle fly, herunder deres systemer og komponenter, samt omkring elementer af systemerne til lufttrafikstyring i flyene og på jorden.

- Styrke konkurrenceevnen: Målet er at sætte de 3 sektorer inden for fremstillingsindustrien: flyskrog, motorer og udstyr i stand til at forbedre deres konkurrenceevne ved på kort og lang sigt at nedbringe omkostningerne til udvikling af fly med henholdsvis 20% og 50% og flyenes direkte driftsomkostninger med henholdsvis 20% og 50% og ved at forbedre passagerernes komfort.

Forskningen vil fokusere på: integrerede designsystemer og -processer med det formål at realisere det udvidede virsomhedskoncept med mange produktionssteder og at indføre intelligente produktionsteknologier; nye flykonfigurationer, avanceret aerodynamik, avancerede materialer og strukturer, motorteknologi; mekaniske, elektriske og hydrauliske systemer; bedre kabineindretning og anvendelse af multimedietjenester til at forbedre passagerernes komfort.

- Mindske miljøbelastningen som følge af motoremissioner og støj. Med hensyn til emissionerne skal målene opfylde målene i Kyoto-aftalen, og for at kompensere for den fremtidige stigning i flytrafikken skal CO2 nedbringes med 50% på lang sigt, og NOx skal nedbringes med henholdsvis 20% på kort sigt og 80% på lang sigt. Med hensyn til støj er målet at nedbringe støjniveauet med 4-5dB på kort sigt og 10 dB på lang sigt for at begrænse støjgenerne uden for lufthavnen.

Forskningen vil fokusere på forbrændings- og fremdrivningskoncepter med lave emissioner, motorteknologier og tilknyttede kontrolsystemer, aerodynamiske koncepter med lav luftmodstand, letvægtsflystrukturer og materialer, der kan tåle høje temperaturer, samt forbedrede flyveoperationelle procedurer; motor- og kraftværksteknologi, flyakustik for at nedbringe støjen fra flyskroget, avancerede støjreduktionssystemer samt nye flyveoperationelle procedurer i nærheden af lufthavne.

- Øge flyenes sikkerhed: Målet er at nå frem til en halvering af antallet af uheld på kort sigt og en femdobbelt reduktion på lang sigt for at kompensere for stigningen i flytrafikken.

I forbindelse med forebyggende sikkerhed vil forskningen fokusere på: undersøgelse af systemiske sikkerhedsmodeller, forbedring af fejltolerante systemer og en cockpitudformning, der fokuserer på mennesket, og som henleder besætningens opmærksomhed på kontrollerbare situationer. Forskningen i reduktion af antallet af uheld vil fokusere på forbedrede materialer og strukturer samt på avancerede sikkerhedssystemer.

- Øge lufttransportsystemernes kapacitet og sikkerhed. Målet er at optimere udnyttelsen af luftrummet og lufthavnene og dermed nedbringe forsinkelser via et fuldt integreret europæisk flytrafikstyringssystem, der kan fremme realiseringen af initiativet "et fælles europæisk luftrum".

Forskningen vil fokusere på hjælpemidler til automatisering, kommunikations-, navigations- og overvågningssystemer om bord og på jorden samt på flyveprocedurer, der vil muliggøre indførelse af nye koncepter, herunder free-flight, inden for det fremtidige europæiske ATM-system.

ii) Rumfart

Målet er at bidrage til gennemførelsen af den europæiske rumstrategi, navnlig ved at målrette og koordinere ESA's og medlemsstaternes indsats omkring et lille antal aktioner af fælles interesse. Der vil blive lagt vægt på aktiviteter, der supplerer rumfartsorganisationernes aktiviteter (integration af jordbaserede og rumbaserede systemer/tjenester og demonstration af end-to-end tjenester). Dette vil omfatte følgende aktivitetsområder:

- Galileo: det europæiske navigationssatellitsystem, der er udviklet af Fællesforetagenet i tæt samarbejde med Den Europæiske Rumfartsorganisation vil være fuldt operationelt fra 2008. De tjenester, som denne infrastruktur kan tilbyde, vil kunne anvendes på en lang række af det europæiske samfunds aktiviteter. Tilgængeligheden af præcise navigations- og tidtagningstjenester vil få stor indflydelse på mange områder.

For at kunne udnytte denne nyfremkommende teknologi på den mest effektive måde er det vigtigt at bygge på den nødvendige ekspertise og viden i Europa .

Forskningen vil fokusere på: udvikling af multisektorielle koncepter, systemer og redskaber, der er afhængige af præcise navigations- og tidtagningstjenester; udbredelse af højtudviklede, sammenhængende tjenester af høj kvalitet i alle miljøer (byer, indendørs og udendørs, landjorden, havet, luften osv.) i synergi med andre tjenesteydelser (telekommunikation, overvågning, observation osv.).

- GMES: målet er at fremme udviklingen af markeder for satellitbaserede informationstjenester ved at udvikle teknologier, der kan mindske kløften mellem udbud og efterspørgsel.

Forskningen vil fokusere på: sensorer, data og informationsmodeller udviklet i Europa eller andre steder samt udvikling af prototyper for operationelle tjenester, der opfylder specifikke former for efterspørgsel (f.eks. det globale miljø, udnyttelse af jorden, ørkendannelse, katastrofehåndtering). Forskningen, herunder dataindsamling, samling og karakterisering af modeller, der kombinerer data fra rummet og fra jorden i et integreret operationelt informationssystem, vil gøre brug af eksisterende satellitdata, f.eks. data leveret af Envisat, fremtidige EarthWatch-projekter og andre systemer.

- Satellitbaseret telekommunikation: Satellitbaseret kommunikation bør integreres mere generelt i telekommunikationssystemerne, navnlig i de terrestriske systemer. [17]

[17] På grund af de tætte forbindelser mellem kommunikationssatellitter og terrestriske teknologier, præsenteres arbejdet i forbindelse med de relevante aktioner under det udvalgte forskningstema "Teknologi til informationssamfundet".

1.1.5 Fødevaresikkerhed og sundhedsrisici

Dette udvalgte forskningstema har som mål at sikre de europæiske borgeres sundhed og velfærd gennem en bedre forståelse af den betydning, som fødevarer og miljøfaktorer har for menneskets sundhed, og at forsyne dem med sikre og sundhedsfremmende fødevarer, herunder fiskeprodukter, på grundlag af fuldt kontrollerede og integrerede produktionssystemer inden for landbrug og fiskeri. Ved at tage den klassiske fremgangsmåde "fra jord til bord" op igen sigter dette udvalgte forskningstema på at sikre, at beskyttelsen af forbrugerne er den vigtigste drivkraft bag udviklingen af nye og mere sikre fødevare- og foderproduktionskæder, dvs. "fra bord til jord".

Denne fremgangsmåde, der fokuserer på slutbrugeren, afspejles i de syv specifikke forskningstemaer. Integreret forskning på tværs af flere specifikke temaer vil blive prioriteret.

Forskningsprioriteter

- Epidemiologi vedrørende ernæringsbetingede sygdomme og arveanlæg. Målet er at undersøge det komplekse samspil mellem ernæring og stofskifte, immunsystemet, genetiske arveanlæg og miljøfaktorer for på denne måde at identificere de vigtigste risikofaktorer og udvikle fælles europæiske databaser.

Forskningen vil fokusere på: epidemiologiske undersøgelser af ernæringens, fødevaresammensætningens og livsstilsfaktorernes indvirkning på sundheden og på forebyggelse eller udvikling af specifikke sygdomme, allergier og lidelser; metoder til måling og analyse af fødevaresammensætningen og ernæringen, risikovurdering, epidemiologiske modeller og interventionsmodeller; den genetiske foranderligheds betydning ved hjælp af fremskridtene inden for funktionel genomforskning.

- Sundhedsvirkninger af fødevarer, herunder især af produkter, der indeholder genetisk modificerede organismer: Målet er at frembringe det videnskabelige grundlag for forbedring af sundheden via ernæring og at udvikle nye sundhedsfremmende fødevarer gennem en bedre forståelse af stofskiftet og ved at udnytte de muligheder, som proteomforskningen og bioteknologien frembyder.

Forskningen vil fokusere på: det generelle forhold mellem ernæring og sundhed, fødevarekomponenter, den indvirkning, som patogener, kemiske forurenende stoffer og nye agenser af priontypen har på kropsfunktionerne; sygdomsforebyggelse; ernæringskrav og sundhedsfremmende interventionsstrategier; faktorer, der er bestemmende for forbrugernes holdninger til fødevarer og produktion; fødevarernes sundhedsfremmende egenskaber; metodikker til vurdering af risici/fordele i forbindelse med næringsstoffer og bioaktive forbindelser; forskellige aldersgruppers, navnlig de ældre forbrugeres, særlige karakteristika.

- "Sporbarheds"-processer, navnlig i tilknytning til genetisk modificerede organismer, herunder systemer baseret på den seneste bioteknologiske udvikling: Målet er at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for at sikre en fuldstændig sporbarhed fra råstoffets oprindelse til de fødevarer, der købes, for dermed at øge forbrugernes tillid til fødevareforsyningen.

Forskningen vil fokusere på: udvikling, udnyttelse og harmonisering af teknologier og metodikker, der kan sikre fuldstændig sporbarhed i hele fødekæden; opskalering, gennemførelse og godkendelse af metoder i hele fødekæden; oprindelsesgaranti; mærkningens gyldighed og nye HACCP kriterier.

- Metoder til analyse og detektering af kemiske forureninger og sygdomsfremkaldende mikroorganismer (virus, bakterier, parasitter og nye agenser af priontypen): Målet er at bidrage til udvikling, forbedring, udnyttelse og harmonisering af pålidelige og omkostningseffektive prøveudtagnings- og målestrategier med det formål at kontrollere fødevare- og foderstofsikkerheden og sikre præcise data til brug ved risikoanalyser.

Forskningen vil fokusere på: metoder og standarder til analysering og påvisning af levnedsmiddelbårne patogener og kemiske forurenende stoffer, herunder prænormative aspekter; opstilling af modeller for og udvikling af metoder til at forbedre de nuværende forebyggelses- og målekontrolstrategier; test til påvisning og geografisk kortlægning af prioner; substantiel overførsel af prioner og miljøpåvirkninger.

- Metoder, der fører til sikrere produktion og sundere fødevarer, herunder både metoder, der bygger på bioteknologi, og metoder, der bygger på økologisk landbrug. Målet er at udvikle dyrkningssystemer, der kræver færre tilførsler, og bedre forarbejdningsprocesser, der sigter mod produktion af mere sikre og sundhedsfremmende fødevarer og foderstoffer, og at forbedre kvaliteten af fødevarer og foderstoffer ved hjælp af innovativ teknologi.

Forskningen vil fokusere på: individuel og komparativ vurdering af sikkerheds-, kvalitets- og konkurrenceaspekter i forbindelse med konventionel, økologisk og GMO-baseret produktion, forarbejdning og fødevarer og forbedring heraf gennem bedre dyrevelfærd, landbrug og affaldshåndtering; ændrede produktionsmetoder og innovative teknologier.

- Sundhedsvirkninger for mennesker af det anvendte dyrefoder og af brug af ingredienser af forskellig oprindelse til dyrefoder. Målet er at nå frem til en bedre forståelse af den rolle, som dyrefoder spiller for fødevaresikkerheden, at nedbringe anvendelsen af uønskede råstoffer og at udvikle alternative nye kilder til dyrefoder.

Forskningen vil fokusere på: epidemiologiske undersøgelser af dyrefoderfremkaldte, levnedsmiddelbårne sygdomme; den indvirkning, som råstofferne, herunder affald og biprodukter af forskellig oprindelse, forarbejdningsmetoder, tilsætningsstoffer og lægemiddelprodukter til dyr, der anvendes i dyrefoder, har på dyrs og menneskers sundhed; forbedret affaldshåndtering for at sikre, at bestemte materialer, der indebærer en høj risiko, og forbudte materialer ikke kommer ind i fødekæden; nye protein-, fedt- og energikilder ud over kød- og benmel for at sikre en optimal vækst hos dyrene, et optimalt reproduktionspotentiale og en optimal fødevarekvalitet.

- Miljøbetingede helbredsrisici: Målene er at identificere de miljøfaktorer, der er skadelige for sundheden, at forstå de mekanismer, der indgår heri, og at finde ud af, hvordan man kan forhindre eller minimere disse virkninger og risici.

Forskningen vil fokusere på: identifikation af årsagsfaktorer, herunder forurenende stoffer, og fysiologiske mekanismer i tilknytning til miljørelaterede helbredsvirkninger; forståelse af eksponeringsveje, skøn over kumulative lave doser og kombineret eksponering; langtidsvirkninger; definering og beskyttelse af udsatte undergrupper; miljøfaktorer og mekanismer, der er ansvarlige for stigningen i antallet af allergitilfælde; endokrinafbryderes betydning, kronisk kemisk forurening og kombinerede miljøeksponeringer, overførsel af sygdomme via vand (parasitter, vira, bakterier osv).

1.1.6 Bæredygtig udvikling og globale ændringer

Det fastslås i traktaten, at bæredygtig udvikling er et centralt mål for Det Europæiske Fællesskab. Klimaændringer, energisikkerhed, bæredygtig transport, naturbeskyttelse og disse faktorers samspil med menneskets aktiviteter ligger til grund for dette forskningstema. De aktiviteter, der udføres inden for dette udvalgte forskningstema, sigter mod at styrke den videnskabelige og teknologiske kapacitet, der er nødvendig for, at Europa kan gennemføre en bæredygtig udviklingsmodel og yde et væsentligt bidrag til den internationale indsats for at forstå og kontrollere de globale miljø- og klimaændringer og bevare økosystemernes ligevægt.

1.1.6.1 Teknologi for bæredygtig udvikling

De strategiske mål vedrører reduktion af drivhusgasser og forurenende emissioner, sikker energiforsyning og en afbalanceret anvendelse af forskellige transportformer og sigter ligeledes mod at nå frem til en forbedring af den europæiske industris konkurrenceevne. Realiseringen af disse mål på kort sigt kræver en omfattende forskningsindsats for at tilskynde til anvendelse af de teknologier, der allerede er ved at blive udviklet, og for at bidrage til at fremme ændringer i energiforbrugsadfærd og transportefterspørgselsmønstrene. Den langsigtede indførelse af bæredygtig udvikling kræver ligeledes en stor FTU-indsats for at sikre, at vedvarende energikilder, brint og brændselsceller, som i alt væsentligt er rene, er økonomisk attraktive, og for at overvinde de potentielle hindringer for anvendelsen heraf.

Forskningsprioriteter

i) Forskningstiltag, der har indvirkning på kort og mellemlang sigt

Fællesskabets FTU-indsats er et af de vigtigste virkemidler, der kan bidrage til at gennemføre væsentlige ændringer af de nuværende ikke-bæredygtige udviklingsmønste, der er karakteriseret ved voksende afhængighed af importeret fossilt brændsel, stødt voksende efterspørgsel efter energi, øget overbelastning af transportsystemet og voksende CO2-emissioner, ved at udvikle nye teknologiske løsninger, der vil kunne få en positiv indflydelse på forbrugernes/brugernes adfærd på kort og mellemlang sigt. Forbruger-/brugerorienterede pilotprojekter, der fokuserer på såvel tekniske som organisatoriske, institutionelle, finansielle og sociale spørgsmål, forventes at resultere i og demonstrere de forventede teknologiske løsninger.

- Vedvarende energikilder, mere effektiv og renere udnyttelse af energi, navnlig i byområder, nye energieffektive og renere transportformer: målet er at udvikle energieffektive teknologier, der kan nedbringe efterspørgslen efter fossilt brændsel ved at fremme en energieffektiv adfærd i forskellige brugergrupper og dermed medføre energibesparelser på 12% i 2010 og tippe energibalancen i retning af mere bæredygtige energisystemer, der kombinerer varme og elkraft samt nye og vedvarende energikilder, for dermed at øge de vedvarende energisystemers andel fra 6% til 12% i 2010..

Forskningen vil fokusere på: forbedring af de vigtigste nye og vedvarende energikilders omkostningseffektivitet og pålidelighed og kombinering af disse med konventionelle store og distribuerede energiproduktionsanlæg; mere effektive fjernvarmesystemer og centralvarmeværker; indsats på efterspørgselssiden for at nedbringe benzin- og elektricitetsforbruget; nye former for ren bytransport; rationalisering af anvendelsen af privatkøretøjer; integration af nye koncepter for energieffektive køretøjer og nye/alternative brændstoffer.

- Bæredygtig transport: den fælles transportpolitik forudser en stigning i efterspørgslen efter godstransport på 38% og i efterspørgslen efter passagertransport på 24% (basisår 1998) i Den Europæiske Union frem til 2010. De allerede overbelastede transportnet skal absorbere den ekstra trafik, og tendensen går i retning af, at den andel, der absorberes af de mindst bæredygtige transportformer, sandsynligvis vil vokse. Målet er derfor både at bekæmpe overbelastning og at lægge en dæmper på eller endog vende denne ikke-bæredygtige tendens ved at omfordele transportformerne. Aktioner på kort og mellemlang sigt vil udvikle og integrere nye koncepter og teknologier i transportsystemet.

Forskningen vil fokusere på: sikrere og mere miljøvenlig transport, navnlig i forbindelse med vej- og søtransport; integration af intelligente transportsystemer med henblik på en effektiv forvaltning af infrastruktur; muliggøre jernbaneinteroperabilitet; udvikling af intermodalitet for passagerer og gods, navnlig gennem en bedre forvaltning af logistikkæden og standardisering lasteenheder.

ii) Forskningstiltag, der har indvirkning på længere sigt

På længere sigt er målet at udvikle vedvarende energikilder, brintteknologier og brændselsceller, som i alt væsentligt er rene, og som kan integreres problemfrit i en bæredygtig energiforsyningsblanding til stationære anlæg og til transport. Dette skulle medføre en yderligere reduktion i emissionerne af drivhusgasser efter 2010, der er den frist, som er fastsat i Kyoto-aftalen. En omfattende fremtidig udvikling af disse teknologier vil afhænge af, om omkostningerne hertil kan nedbringes, og af andre aspekter af konkurrencedygtighed i forhold til traditionelle energikilder.

- Brændselsceller: disse repræsenterer en nyfremkommende teknologi, der på længere sigt forventes at erstatte en stor del af de nuværende forbrændingssystemer inden for industrien, i bygninger og inden for vejtransport, da de er mere effektive, medfører mindre forurening og potentielt er billigere. Det langsigtede omkostningsmål er 50 EUR/kW til vejtransport og 300 EUR/kW til meget varige, stationære anlæg og brændselsceller/elektrolysatorer.

Forskningen vil fokusere på: nedbringelse af omkostningerne til produktion af brændselsceller og til anvendelser i bygninger, til transport og til decentraliseret elektricitetsproduktion; avancerede materialer i tilknytning til brændselsceller til høje og lave temperaturer til ovennævnte anvendelser.

- Brint: målet om at fastslå brintens rolle som en energikilde er et centralt element i en fremtidig bæredygtig energiøkonomi. Målet på lang sigt er at nå frem til energiomkostninger, der svarer til omkostninger ved traditionelle brændstoffer uden afgifter.

Forskningen vil fokusere på: ren, omkostningseffektiv produktion af hydrogen fra fossilt brændsel (herunder CO2-absorbering og oplagring under jorden); omkostningseffektiv brintproduktion ved hjælp af elektrolyse fra vedvarende energikilder og nuklear energi; brintinfrastruktur, herunder transport, distribution, oplagring og anvendelse.

- Solstrømsfotocelle teknologier og biomasse: Solstrømsfotocelle teknologier har på lang sigt potentiale til at yde et stort bidrag til verdens og EU's energiforsyning. Målet er at overvinde de store hindringer, som udgøres af høje investeringsomkostninger, der bør nedbringes med en faktor 4. Det overordnede mål for biomasse er at gøre bioenergien konkurrencedygtig i forhold til traditionelt brændsel.

Forskningen vil fokusere på: (solstrømsenergi) hele produktionskæden fra grundstoffer til solstrømsfotocellesystemet samt integration af solstrømsteknologi i boliger og store MW-solstrømssystemer til produktion af elektricitet; (biomasse) hindringer i biomassekæden forsyning-anvendelse på følgende områder: forbrændingsteknologier, forgasningsteknologier til elektricitet og H2-/syntesegasproduktion og biobrændsel til transport.

1.1.6.2 Globale ændringer

Globale ændringer omfatter komplekse, dynamiske ændringer over forskellige tidsperioder i Jordens fysiske, kemiske og biologiske komponenter (f.eks. atmosfæren, havene og landjorden), navnlig de komponenter, der påvirkes af menneskets aktiviteter. Målet for dette udvalgte tema er at forbedre evnen til at forstå, påvise og forudsige globale ændringer, og at udvikle strategier for forebyggelse, afbødning og tilpasning, særlig i forbindelse med alle typer drivhusgasser, i nær tilknytning til de relevante internationale forskningsprogrammer og i tilknytning til de relevante konventioner såsom Kyoto-protokollen. Et sådant mål nås bedst via aktiviteter, der sigter mod at udvikle fælles og integrerede fremgangsmåder, der er nødvendige for en bæredygtig udvikling, idet der tages hensyn til dets miljømæssige, økonomiske og sociale aspekter samt til de globale miljø- og klimaændringers indvirkning på alle lande og regioner i verden. Det vil tilskynde til konvergens mellem de europæiske og de nationale forskningstiltag, så man kan nå frem til en fælles fastsættelse af videnskabelige tærskelværdier for bæredygtighed og metoder til foretagelse af skøn, og det vil ligeledes tilskynde til internationalt samarbejde om udvikling af fælles strategier til løsning af spørgsmål i tilknytning til globale miljø- og klimaændringer.

Forskningsprioriteter

- Klimavirkninger af drivhusgasemissioner og kulstofdræn (have, skove, jordbund) og mekanismerne bag dem: målet er at påvise og beskrive globale ændringsprocesser, at forbedre forudsigelsen af deres globale og regionale virkninger, at evaluere afbødningsmuligheder og at forbedre de europæiske forskeres adgang til faciliteter og platforme i tilknytning til forskning i globale ændringer.

Forskningen vil fokusere på: forståelse og bestemmelse af omfanget af ændringerne i kulstof- og nitrogenkredsløbene og den rolle, som kilder til alle drivhusgasser og dræn i jordens og havenes biosfære spiller; indflydelsen fra og virkningerne på klimaets dynamik og ustadighed, havenes og atmosfærens kemi og vekselvirkningerne mellem disse; forståelse og forvdsigelse af globale klimaændringer tilknyttede fænomener (El Niño, nedbrydning af ozon i stratosfæren, ændringer i vandstanden i havene og strømmene i havene) og følgevirkninger.

- Vandets kredsløb: målet er at vurdere de globale ændringers, navnlig klimaændringernes, indvirkning på vandetskredsløb, vandkvaliteten og -tilgængeligheden, for at udvikle grundlaget for forvaltningsredskaber, der kan afbøde konsekvenserne.

Forskningen vil fokusere på: klimaændringernes indvirkning på de hydrologiske variabler, fordelingen af grundvand/overfladevand, ferskvands- og vådområdeøkosystemer og vandkvalitet; havenes rolle som drivkræfter bag de globale vandressourcers kredsløb; forvaltningsstrategier og deres indvirkninger; scenarier for vandefterspørgsel og vandtilgængelighed.

- Biodiversitet, beskyttelse af genetiske ressourcer, de terrestriske og marine økosystemers virkemåde og menneskelige aktiviteters samspil med dem: målene er at nå frem til en bedre forståelse af havenes og landjordens biodiversitet og af den måde, hvorpå økosystemerne fungerer, at forstå og minimere indvirkningerne fra menneskets aktiviteter på disse og at sikre en bæredygtig udnyttelse af naturressourcerne.

Forskningen vil fokusere på: vurdering og forudsigelse af ændringer i biodiversitet, økosystemernes struktur, funktion og dynamik; forholdet mellem samfund, økonomi, biodiversitet og habitater; integreret vurdering af faktorer, der påvirker biodiversiteten og afbødning af tab af biodiversitet; risikovurdering, forvaltning, bevarelse og genopretningsmuligheder.

- Mekanismer bag ørkendannelse og naturkatastrofer, der er betinget af klimaændringer: målet er at belyse forbindelserne mellem klimaændringer og de mekanismer, der ligger bag ørkendannelse og naturkatastrofer, så man kan forbedre risikovurderingen og vurderingen og forudsigelserne af virkningerne, metodikkerne til støtte for beslutningstagningen og strategierne for en bæredygtig forvaltning af landområder og kystegne.

Forskningen vil fokusere på: omfattende integreret vurdering af land-/jordnedbrydning og ørkendannelse i Europa og dertil knyttede forebyggelses- og afbødningsstrategier; langsigtet forudsigelse af hydro-geologiske risici i tilknytning til de globale klimaændringer; overvågning af naturlige risici, kortlægnings- og forvaltningsstrategier; bedre katastrofeberedskab og afbødning af katastrofer.

- Globale systemer til observation af klimaændringer: målet er at foretage systematiske observationer af klimatiske parametre for derved at styrke forskningen i klimaændringer, at konsolidere de langsigtede observationer til brug ved modelberegning og forudsigelse i marine, terrestriske og atmosfæriske omgivelser, at oprette fælles europæiske databaser og at bidrage til internationale programmer.

Forskningen vil fokusere på: observationer af grundlæggende marine, terrestriske og atmosfæriske parametre, der er nødvendige for forskningen i globale klimaændringer og forvaltningsstrategier i forbindelse hermed, og af ekstreme