Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens meddelelse om Programmet Ren Luft i Europa (CAFE): Mod en tematisk strategi for luftkvalitet

(2002/C 107/24)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens meddelelse om Programmet Ren Luft i Europa (CAFE): Mod en tematisk strategi for luftkvalitet (KOM(2001) 245 endelig),

under henvisning til Kommissionens interne arbejdspapir "Ren Luft i Europa" (CAFE) (SEC(2001) 688,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 5. maj 2001 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 12. juni 2001 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 4 "Fysisk Planlægning, Bypolitik, Energi, Miljø",

under henvisning til regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om nationale emissionslofter for visse luftforurenende stoffer og Kommissionens og under henvisning til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om luftens indhold af ozon (CdR 358/1999 fin),(1) forslag til

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 203/2001 rev.), som blev vedtaget af Underudvalg 4 den 8. oktober 2001 med António Paiva (borgmester i Tomar, PPE, P) som ordfører -

på den 41. plenarforsamling den 14.-15. november 2001 (mødet den 15. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Regionsudvalgets bemærkninger

1.1. Det er fortsat nødvendigt at forbedre luftkvaliteten i Europa. Såvel menneskers sundhed som miljøet trues af den vedvarende luftforurening. Det er absolut nødvendigt, at indsatsen sammenkædes med det sjette miljøhandlingsprogram med vægt på bæredygtig udvikling, og det må anerkendes, at der er behov for udvikling af bæredygtige byer, hvor der både er plads til en sund økonomi og beskyttelse af luftkvaliteten og andre faktorer af betydning for menneskers sundhed og miljøet. CAFE skal tage fat på dette problem ud fra et overordnet helhedsperspektiv, der tager sigte på byområderne, som er nøglen til sikring af ren luft i Europa.

1.2. Det er yderst relevant at oprette et tematisk program for luftkvaliteten, som skal være et instrument til forbedring af livskvaliteten, koordinering af forskellige indsatsområder og især bæredygtig udvikling af byområderne.

1.3. Det er i denne forbindelse vigtigt at tage følgende grundlæggende spørgsmål op:

- inddragelse af specifikke foranstaltninger for luftkvaliteten i en sammenhængende indsats og sammenkædning af denne med sektorielle foranstaltninger;

- bekræftelse af princippet om videnskabelig underbygning af politikken;

- inddragelse af de forskellige aktører;

- anerkendelse af behovet for særlig hensyntagen til de grupper, som er mest sårbare over for luftforureningen (især børn, ældre og personer med luftvejssygdomme);

- anerkendelse af, at forholdet mellem luftforurening, fysisk planlægning og forbrugeradfærd spiller en rolle;

- garanti for overholdelse af subsidiaritetsprincippet, idet mange af foranstaltningerne skal træffes på lokalt og regionalt plan;

- anerkendelse af behovet for øgede midler for at sikre, at den fastlagte strategi gennemføres og målene opfyldes korrekt;

- indførelse af et system til overvågning af resultaterne for at garantere og kontrollere kvaliteten.

2. Regionsudvalgets henstillinger

2.1. Generel vurdering

2.1.1. Det foreliggende forslag skuffer på grund af sin overfladiske tilgang og mangel på anvisninger og konkrete bestemmelser om sammenkædningen af dette nye program med de forskellige igangværende foranstaltninger til forbedring af luftkvaliteten.

2.1.2. Selv om meddelelsen anerkender betydningen af sammenkædningen mellem luftkvalitetsforanstaltningerne og specifikke sektorielle foranstaltninger, foreslås ingen konkrete fremgangsmåder med henblik på fastlæggelse af prioriterede mål og løsning af eventuelle konflikter mellem forskellige programmer.

2.1.3. Programmets første fase fokuserer alt for meget på partikelstof og ozon. Disse forurenende stoffer er ganske vist et problem, der kræver en hurtig indsats, og som direkte og indirekte involverer en lang række emissionskilder, men denne overdrevne fokusering begrænser programmets integrationsmålsætning. Eksempelvis kommer meddelelsen ikke ind på problemerne med klimaændringer og persistente organiske miljøgifte, som omfatter en lang række forskellige problemstillinger og interventionsniveauer.

2.2. Det videnskabelige grundlag for luftkvalitetspolitikken

2.2.1. Meddelelsen går for let hen over udviklingen af de allerede eksisterende mekanismer for inddragelse af de tilgængelige forskningsresultater i fastlæggelsen af foranstaltninger, prioriterede mål og strategier.

2.2.2. Sammenkædningen med det sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling må kritiseres. Det sjette rammeprogram omfatter ikke luftforurening som prioriteret forskningsområde, men kun miljørelaterede sundhedsproblemer forårsaget af lave koncentrationer af forureningsstoffer. Hvad angår tidsplanen skal det endvidere påpeges, at de projekter, der finansieres under det sjette rammeprogram, ikke vil være færdige i 2004, som er fristen for udarbejdelsen af dette tematiske program.

2.2.3. Der er flere organismer, som har taget initiativer inden for luftforurening, og som er fremkommet med væsentlige bidrag, der rækker videre end EU's forskningsrammeprogram. Som eksempel kan nævnes det europæiske råd for anvendt forskning og ingeniørvidenskab (Eurocase), Den Europæiske Videnskabssammenslutning, Det Europæiske Samarbejde om Videnskabelig og Teknisk Forskning (Cost) eller Eureka-initiativet, som omfatter Eurotrac-programmet til bekæmpelse af luftforurening.

2.2.4. Det anses for nødvendigt at fastlægge mekanismer, som gør det muligt at sikre reel adgang til de nyeste forskningsresultater.

2.3. Aktørerne

2.3.1. Meddelelsen forklarer ikke, hvilken rolle de forskellige eksisterende institutioner kommer til at spille i CAFE. Dette gælder blandt andet Det Europæiske Miljøagentur og det tematiske center for luftkvalitet, som varetager vigtige opgaver mht. indsamling og offentliggørelse af information og tekniske analyser.

2.3.2. Offentlighedens deltagelse anskues i et alt for formynderisk perspektiv, hvor borgerne først og fremmest betragtes som modtagere af information.

2.3.3. Anerkendelsen af, at der er en sammenhæng mellem luftforurening og fysisk planlægning, hvad angår såvel emissionsniveau som den potentielle indvirkning på menneskers sundhed og miljøet, bør indebære, at de lokale myndigheder tildeles en vigtig rolle på dette område - et spørgsmål, som meddelelsen går meget let henover.

2.3.4. De lokale myndigheders aktive deltagelse er fundamental i flere henseender:

- som ansvarlige for fysisk planlægning har de indflydelse på fordelingen af emissionskilderne og af de befolkningsgrupper, der udsættes herfor;

- som ansvarlige for fysisk planlægning har de beføjelser til fastlæggelse af de lokale transportnet og til udvikling af bæredygtige alternativer;

- i deres planlægning bør de, således som det påpeges i den foreliggende meddelelse, tage særlige hensyn til de grupper, som er mest sårbare over for luftforureningen;

- i deres dialog med borgerne gennem såvel information som tilskyndelse til offentlig deltagelse;

- gennem inddragelse af de forskellige lokale aktører i luftkvalitetspolitikken;

- gennem koordinering med politikker og foranstaltninger, som fastlægges på højere niveauer end det kommunale, og som kan få regional indvirkning på luftkvaliteten.

2.3.5. Hvis de lokale myndigheders kompetencebaserede eller frivillige deltagelse skal styrkes, vil det nok være hensigtsmæssigt at give dem flere beføjelser og de nødvendige økonomiske midler og øvrige ressourcer til at varetage dem.

2.3.6. Hvis de lokale myndigheders deltagelse skal styrkes, må de have flere beføjelser og de nødvendige midler til at varetage dem.

2.4. Videnskabelige, tekniske og organisationsmæssige aspekter

2.4.1. Meddelelsen giver ikke svar på en række spørgsmål af videnskabelig, teknisk og organisatorisk art, som er af fundamental betydning for gennemførelsen af programmet:

- fastlæggelse af procedurer og beføjelser med henblik på indsamling, behandling og validering af data vedrørende luftkvalitet og emissioner;

- muligheden for medtagelse af data fra andre (ikke-officielle) kilder efter forudgående validering af kvaliteten;

- oprettelse af databaser, som skal være tilgængelige for forskere og beslutningstagere;

- anvendelse af simuleringsmodeller vedrørende luftkvalitet til støtte for beslutningstagningen, f.eks. til anvendelse i EU-institutionerne;

- støtte til udvikling og anvendelse af modeller til prognosticering af emissioner og luftkvalitet til støtte for den lokale og regionale forvaltning;

- sammenkædning af overvågning, simulering og information for at analysere den eventuelle indvirkning på menneskers sundhed;

- udvikling af informationssystemer på miljø- og sundhedsområdet, som gør det muligt at sammenkæde årsager og virkning og træffe forebyggende eller afbødende foranstaltninger;

- nedsættelse af tematiske arbejdsgrupper, som skal udstyres med de nødvendige finansielle midler, så de kan yde kontinuerlig støtte til udformningen af foranstaltninger;

- fastlæggelse af mekanismer til gennemførelse af programmet (organisation, menneskelige og tekniske ressourcer samt finansiering).

2.5. Forvaltningsprincipper

2.5.1. Et effektivt program til forbedring af luftkvaliteten, som skal muliggøre en støt og vedvarende indsats, må baseres på visse forvaltningsprincipper:

- CAFE bør være et integreret og langsigtet program til udvikling af foranstaltninger, som kan forbedre luftkvaliteten i EU;

- CAFE skal ikke blot være et program til harmonisering af den løbende udvikling (især på det lovgivningsmæssige område), men derimod et dynamisk program til aktiv koordinering af beslutningsprocesserne i EU;

- CAFE bør indeholde klart fastlagte frister (f.eks. 5 år) bl.a. for udvikling af foranstaltninger/instrumenter, overvågning, videnskabelig kontrol og strategisk udvikling;

- CAFE bør føre frem til oprettelse af et sammenhængende system på EU-plan til opstilling af bindende mål for luftkvaliteten, hvori der tages højde for en række specifikke forurenende stoffer;

- CAFE bør forpligte medlemsstaterne og dertil udpegede myndigheder til at indføre systemer til evaluering af luftkvaliteten på deres område;

- CAFE bør sikre, at medlemsstaterne udarbejder planer og handlingsprogrammer, som sætter dem i stand til at gribe ind, når luftkvaliteten ikke opfylder de fastlagte kriterier;

- CAFE bør lede frem til indførelse af et overvågningssystem baseret på kvalitetsgaranti og -kontrol af resultaterne på kort og mellemlang sigt, som skal omfatte alle aktører;

- CAFE bør fastlægge retningslinjer for et omfattende og sammenhængende system til indhentning, behandling, formidling og offentliggørelse af information. Informationsstrømmen mellem de forskellige aktører kan anskueliggøres således:

Forskning

>PIC FILE= "C_2002107DA.008101.TIF">

Teknisk analyse

>PIC FILE= "C_2002107DA.008102.TIF">

Strategi

>PIC FILE= "C_2002107DA.008103.TIF">

Beslutningstagning

Bruxelles, den 15. november 2001.

Jos Chabert

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 317 af 6.11.2000, s. 35.