Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING om ændring af beslutning nr. 1254/96/EF om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet

BEGRUNDELSE

1. indledning og sammendrag

1. Forslaget til ændring af retningslinjerne for de transeuropæiske energinet (TEN-energi) er baseret på en vurdering af, hvordan de nuværende retningslinjer for TEN-energi fungerer (jf.: Beretning om gennemførelsen af retningslinjerne for transeuropæiske energinet i perioden 1996-2001, som forelægges samtidig med dette forslag).

I dette forslag er der taget hensyn til de ændringer, der har fundet sted på energimarkedet siden 1996, dvs. gennemførelsen af direktiverne om liberalisering af markederne for elektricitet og naturgas, tendensen til stadig større afhængighed af ekstern energiforsyning (bl.a. forsyninger af naturgas) og fastsættelsen af mere ambitiøse mål for udbredelsen af vedvarende energikilder.

Forslaget indgår i de tiltag, som Det Europæiske Råds møde i Stockholm anmodede om med henblik på at udnytte det indre markeds potentiale og skabe rammerne for oprettelsen af effektive, grænseoverskridende markeder, som råder over de nødvendige infrastrukturer hertil.

Forslaget skal desuden ses i sammenhæng med Kommissionens forslag fra marts 2001 om en fuldstændig og reguleret åbning af energi- og naturgasmarkederne og betingelserne for netadgang for grænseoverskridende el-transmission.

Forslaget tager højde for handlingsplanen for den nordlige dimension, som blev godkendt af Det Europæiske Råd i Feira i juni 2000, og afspejler de fremskridt, der er sket med hensyn til udvidelsen, og der lægges udtrykkeligt vægt på sammenkoblingen af elektricitetsnettene i EU med ansøgerlandenes elektricitetsnet.

2. Dette forslag har primært til formål at revidere retningslinjerne for TEN-energi ved blandt projekterne af fælles interesse at udpege en kategori af projekter, som får højeste prioritet.

Projekter af fælles interesse er projekter, som opfylder kriterierne og stemmer overens med målsætningerne i retningslinjerne for udviklingen af TEN-energi. Den nuværende liste blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet som bilag til beslutningen om retningslinjer for TEN-energi i 1996 og er blevet udvidet i 1997 og 1999. En ajourføring af listen over projekter af fælles interesse indgår som led i nærværende forslag (se bilag II og III). Projekter af fælles interesse kan modtage en finansiel støtte på op til 10% af investeringsomkostningerne, jf. TEN-finansieringsforordningen.

Det foreslås derfor, at der blandt projekterne af fælles interesse udpeges en kategori af højtprioriterede projekter af europæisk interesse. Kategorien bør omfatte et begrænset antal energinetprojekter, som er meget vigtige set ud fra grundlæggende energipolitiske synspunkter, dvs. ved gennemførelsen af det indre marked og forbedring af forsyningssikkerheden (se bilag I).

Medlemsstaterne og Kommissionen vil give de prioriterede projekter særlig politisk støtte og opmærksomhed.

Kommissionen foreslår, at de tilrådighed værende midler til gennemførelse af TEN-politikken koncentreres på disse prioriterede projekter. Der vil navnlig blive lagt vægt på de prioriterede projekter, når der skal tages stilling til finansiering under TEN-finansieringsforordningen.

For at kunne støtte de projekter effektivt, hvor en større finansiel støtte er en forudsætning for deres gennemførelse, mener Kommissionen, at der er behov for, at man i forbindelse med prioriterede projekter har mulighed for at øge den maksimale støtte under forordningen om økonomisk støtte til TEN-energi fra 10% til 20%. Kommissionen vil indarbejde denne ændring i forbindelse med den igangværende revision af TEN-finansieringsforordningen.

Kommissionen mener ligeledes, at når der skal træffes beslutning om økonomisk støtte under forordningen om TEN-energi, skal der gives prioritet til udviklingsfasen (efter forundersøgelsesfasen), herunder fjernelse af hindringer for projekternes gennemførelse, medens der i de foregående år er blevet lagt vægt på projekteringsfasen og feasibility-undersøgelser. Der vil blive taget hensyn til dette i forbindelse med den igangværende revision af forordningen om støtte til TEN-energinet.

3. Forslaget har også til formål at ændre følgende aspekter af retningslinjerne for TEN-energi:

* justere prioriteringen i politikken for TEN-energi under hensyntagen til den udvikling, der har fundet sted siden 1996

* udvide definitionen af projekter af fælles interesse inden for TEN-energi (10 generiske projekter i stedet for de nuværende 90 detaljerede projekter)

* integrere de detaljerede projektdefinitioner i specifikationerne, som allerede er fastsat i retningslinjerne

* præcisere, at fastlæggelsen af projekter ikke foregriber en vurdering af deres indvirkning på miljøet

* ajourføre bestemmelserne om udvalgsproceduren uden at ændre selve indholdet af dem

* forlænge den periode, der skal forløbe mellem gennemførelses-beretningerne, fra to til fire år under hensyntagen til, at der forelægges en årlig TEN-beretning, der er fælles for de tre sektorer.

De nuværende bestemmelser vedrørende oplysninger til og høring af offentligheden, som indgår i Fællesskabets miljølovgivning, overholdes.

2. projekter af fælles europæisk interesse

I retningslinjerne for TEN-energi foreslås det, at fremhæve projekter, som anses for særligt vigtige for konkurrencen på det indre marked eller en øget forsyningssikkerhed.

Med dette for øje er der fastlagt prioriteter for el- og naturgasnettene og projekter af fælles interesse, som falder inden for disse, betragtes som prioriterede. De prioriterede projekter betegnes som "prioriterede projekter af europæisk interesse", og medlemsstaterne og Kommissionen ventes at fokusere særligt på disse projekter.

Dette punkt er omhandlet beslutningsforslagets artikel 1, stk. 2.

De prioriterede indsatsområder, som de prioriterede projekter falder under, er opført i beslutningsforslagets bilag I.

Bilaget til denne begrundelse indeholder to oversigter over de prioriterede indsatsområder, den ene gælder de transeuropæiske elnet, den anden de transeuropæiske gasnet.

Da det indre marked kun omfatter medlemsstaterne, kan der i øjeblikket ikke fastsættes prioriterede indsatsområder for kandidatlandene. Kommissionen er opmærksom på, at de nye lande skal integreres i det indre energimarked i forbindelse med udvidelsen. Senest i 2004 vil Kommissionen foreslå, at retningslinjerne for TEN-energi revideres, så de prioriterede indsatsområder for sammenkobling med og imellem de nye lande kan inkluderes.

Medlemsstaterne og Kommissionen forventes at støtte de prioriterede projekter tilstrækkeligt, navnlig skal Kommissionens indsats i form af personale og finansielle midler først og fremmest bruges på de prioriterede projekter, hvis der er behov for det.

3. justering af de politiske prioriteter for ten-energi

Justeringen af de politiske prioriteter skal skabe en bedre overensstemmelse mellem hovedkriterierne for politikken for TEN-energi og de nuværende behov for net. Det foreslås at:

* indføre to nye prioriteter:

- fremme af gennemførelsen af det indre marked ved iværksættelse af foranstaltninger, der tager sigte på at udfylde hullerne, løse problemerne med overbelastning gennem en modernisering af forvaltningen og, om nødvendigt, gennem en forøgelse af den fysiske kapacitet og integration af de nye behov, der er opstået som følge af liberaliseringen af el- og naturgasmarkederne

- tilslutning af energiproduktion fra vedvarende energikilder til de sammenkoblede energinet

* bekræfte prioriteter vedrørende forsyningssikkerhed, udvidelsen og samhørigheden, som følger:

- interoperabilitet mellem de elektriske systemer på det europæiske fastland, idet der lægges vægt på sammenkoblingerne med de tredjelande, som har opnået status som ansøgerlande

- udvikling af gasinfrastrukturen med henblik på at dække forbruget af naturgas i Den Europæiske Union og sikre forsyningen.

- tilslutning af randområderne, med tilføjelse af områderne i den yderste periferi.

Den foreslåede justering af prioriteringen er omhandlet i beslutningsforslagets artikel 1, stk. 1.

Justeringen af de politiske prioriteter fremhæver, at TEN-energi er en faktor, der har direkte indflydelse dels på energipolitikkens udformning, dels på gennemførelsen af politikker, som fremmer en bæredygtig udvikling, regionsudvikling og udvidelsen.

4. udvidelse af begrebet "projekter af fælles interesse"

Det foreslås at erstatte den nuværende liste over projekter af fælles interesse med en ny liste, hvor projekter af fælles interesse defineres mere bredt.

Den nye liste over projekter af fælles interesse har 10 projekter af fælles interesse (5 elektricitetsprojekter af fælles interesse og 5 gasprojekter af fælles interesse), i stedet for de nuværende 90 projekter.

Indførelsen af den nye liste over projekter af fælles interesse er omhandlet i beslutningsforslagets artikel 1, stk. 7.

Den nye liste over projekter af fælles interesse er vedlagt som bilag II til beslutningsforslaget.

Udvidelsen af begrebet projekter af fælles interesse giver den nødvendige fleksibilitet til en harmonisk gennemførelse af politikken og programmet for TEN-energi. Udvidelsen af begrebet muliggør bl.a.:

- færre revisioner af retningslinjerne for TEN-energi. De har allerede måttet revideres to gange siden deres vedtagelse i 1996, for at ajourføre den detaljerede liste over projekter af fælles interesse

- hurtig støtte til nye interessante projekter. Der erindres om, at det i øjeblikket tager 1-2 år før nye projekter, der forelægges Kommissionen, bliver berettigede til at modtage støtte under TEN-energi programmet efter en fælles beslutningstagningsprocedure

- at man i forbindelse med politikken og programmet for TEN-energi kan tage højde for interessante projekter fra de nye medlemsstater allerede i månederne efter deres tiltrædelse, på betingelse af, at de planlagte projekter falder ind under prioriteterne og opfylder betingelserne i retningslinjerne samt stemmer overens med den udvidede definition af projekter af fælles interesse.

5. integrering af de detaljerede projektdefinitioner i specifikationerne

Det foreslås, at den detaljerede beskrivelse af projekterne integreres i specifikationerne for projekter af fælles interesse, som allerede er fastsat i retningslinjerne.

Dette punkt er omhandlet i beslutningsforslagets artikel 1, stk. 3.

De nye specifikationer er angivet i beslutningsforslagets bilag III.

Specifikationerne tager højde for udviklingen i de projekter, som allerede er udpeget, samt nye projekter, som Kommissionens tjenestegrene er blevet gjort opmærksomme på.

Specifikationerne omfatter detaljerede projekter, som er tilstrækkeligt langt fremme i planlægningen til, at man kan overveje at indlede byggeriet eller undersøgelser inden for de kommende fem år.

Specifikationerne for projekterne af fælles interesse kan i givet fald vedtages af Kommissionen efter en udvalgsprocedure, som allerede er fastsat i retningslinjerne.

Bilaget til denne begrundelse indeholder to oversigter over de prioriterede indsatsområder, den ene gælder de transeuropæiske elnet, den anden de transeuropæiske gasnet.

6. indskrænkning af retningslinjernes anvendelsesområde

Det foreslås, at man i retningslinjernes tekst indføjer den indskrænkende bestemmelse, der i øjeblikket er anført i fodnoten i bilaget til beslutningen om retningslinjerne, og som går ud på, at beslutningen om retningslinjerne ikke foregriber resultaterne af vurderingen af projekternes indvirkning på miljøet.

Dette punkt er omhandlet i beslutningsforslagets artikel 1, stk. 4.

Indføjelsen af denne indskrænkende bestemmelse i retningslinjernes tekst er i tråd med de udvidede definitioner af projekterne af fælles interesse og afspejler det faktum, at aktioner i henhold til TEN-energi-politikken og -programmet, iværksættes på et meget tidligt tidspunkt.

TEN-energi-programmet samfinansierer ofte vurderinger af indvirkningen på miljøet af de projekter, som er identificeret gennem retningslinjerne.

7. ajourføring af bestemmelserne om udvalgsproceduren

Det foreslås at ajourføre bestemmelserne om udvalgsproceduren i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale, der blev indgået i 1999.

Dette punkt er omhandlet i beslutningsforslagets artikel 1, stk. 5.

Den foreslåede udvalgsprocedure svarer til den procedure, der anvendes af forskriftsudvalget.

8. tidsintervallerne mellem beretningerne

Det foreslås at forlænge tidsintervallet mellem de beretninger, der skal forelægges for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, til fire år (i stedet for de nuværende to år).

Dette punkt er omhandlet i beslutningsforslagets artikel 1, stk. 6.

Denne forlængelse af tidsintervallet foreslås, fordi Kommissionen siden 1995 systematisk har forelagt en årlig beretning om transeuropæiske net (fælles beretning om transport-, telekommunikations- og energisektoren) for de samme fællesskabsinstitutioner.

Denne årlige TEN-beretning indeholder en redegørelse for de vigtigste begivenheder med hensyn til TEN-politikken og de prioriterede projekter samt for de finansielle interventioner inden for alle tre sektorer.

Bilag: 4 oversigter.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

2001/0311(COD)

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING om ændring af beslutning nr. 1254/96/EF om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske fællesskab, særlig artikel 156, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [1],

[1] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg [2],

[2] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [3],

[3] EFT C

efter proceduren i traktatens artikel 251 [4], og

[4] EFT C

ud fra følgende betragtninger

(1) Efter vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1254/96/EF af 5. juni 1996 om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet [5], er der opstået behov for at indføje en række nye opgaver, fremhæve særlig vigtige projekter, ajourføre listen over projekter og forenkle proceduren for fastlæggelse af projekterne.

[5] EFT L 161 af 29.6.1996, s. 147. Beslutningen er senest ændret ved beslutning nr. 1741/1999/EF (EFT L 207 af 6.8.1999, s. 1).

(2) Disse nye prioriteter er en følge af etableringen af et indre energimarked, der er mere åbent og konkurrencepræget efter gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet [6] og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/30/EF af 22. juni 1998 om fælles regler for det indre marked for naturgas [7]. Direktiverne følger konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Stockholm i marts 2001 om opbyggelse af de nødvendige infrastrukturer for det indre energimarkeds funktion, og de er i overensstemmelse med målet om øget anvendelse af vedvarende energikilder, som bidrager til politikken om en bæredygtig udvikling.

[6] EFT L 27 af 30.1.1997, s. 20.

[7] EFT L 204 af 21.7.1998, s. 1.

(3) Prioriteterne hænger endvidere sammen med de transeuropæiske energinets voksende betydning med hensyn til at sprede Fællesskabets gasforsyning, integrere kandidatlandenes energinet og sikre samordningen mellem elektricitetsnettene i Europa, Middelhavsområdet og Sortehavsområdet.

(4) Blandt projekterne under de transeuropæiske energinet må de prioriterede projekter fremhæves, som har særlig stor betydning for det indre energimarkeds funktion eller for energiforsyningssikkerheden.

(5) Proceduren for fastsættelse af projekter vedrørende transeuropæiske energinet må revideres for at sikre en harmonisk anvendelse af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net [8].

[8] EFT L 228 af 23.9.1995, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1655/99. (EFT L 197 af 29.7.1999, s. 1).

(6) Proceduren for fastlæggelse af projekter vedrørende transeuropæiske energinet bør ændres således, at den foregår i to faser: første fase tager sigte på at fastlægge et begrænset antal tematisk definerede projekter af fælles interesse, og anden fase tager sigte på at give en detaljeret beskrivelse af projekterne, som kaldes specifikationer.

(7) Der kan være behov for at ændre projektspecifikationerne, som er indikative. Kommissionen bør derfor også fremover være beføjet til at ajourføre dem.

(8) Bestemmelserne om udvalgsproceduren i beslutning nr. 1254/96/EF bør ændres i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [9].

[9] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(9) Vedtagelsen af projekter af fælles interesse, de dertil hørende specifikationer og de prioriterede projekter, bør ikke foregribe resultaterne af vurderingen af projekters, planers eller programmers indvirkning på miljøet.

(10) Det vil være hensigtsmæssigt at forlænge fristen for Kommissionens udarbejdelse af den periodiske beretning om gennemførelsen af retningslinjerne i beslutning nr. 1254/96/EF, da Kommissionen skal forelægge en årlig beretning i henhold til forordning nr. 2236/95/EF, og denne beretning indeholder oplysninger om hvorledes projekterne skrider frem, navnlig de prioriterede projekter

(11) Beslutning nr. 1254/96/EF bør ændres i overensstemmelse hermed -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Beslutning nr. 1254/96/EF ændres således:

1) Artikel 4 affattes således:

"Artikel 4

Prioritering

Fællesskabets handlingsprioriteter med hensyn til transeuropæiske energinet, som tager behovet for at sikre en bæredygtig udvikling i betragtning, har følgende sigte:

a) justering og udvikling af energinettene i det indre energimarked, navnlig løsning af problemerne med grænseoverskridende flaskehalse, andre flaskehalse, overbelastning, og manglende forbindelsesled samt integrering af de nye behov, der følger af liberaliseringen af markederne for elektricitet og naturgas

b) tilslutning af anlæg, der producerer energi fra vedvarende energikilder

c) etablering af energinet i øområder, isolerede områder, randområder og områder i den yderste periferi, idet der lægges vægt på spredning af energikilderne og anvendelse af vedvarende energikilder, og i givet fald tilslutning af disse net

d) interoperabilitet mellem elektricitetsnettene i Fællesskabet og elektricitetsnettene i kandidatlandene, andre europæiske lande og Middelhavs- og Sortehavsområdet

e) udbygning af gasnet for at imødekomme efterspørgslen på naturgas i Fællesskabet, kontrol af gasforsyningssystemerne og spredning af forsyningskilderne og tilførselsvejene for naturgas."

2) Artikel 6, stk. 2, 3 og 4, affattes således:

"2. Listen over projekter af fælles interesse er opført i bilag II.

3. Enhver revision, som ændrer projektbeskrivelsen i bilag II, vedtages efter proceduren i traktatens artikel 251.

4. Projekternes indikative specifikationer, som inkluderer den detaljerede beskrivelse af projekterne, samt eventuelt en geografisk beskrivelse, er opført i bilag III.

De ajourføres efter fremgangsmåden i artikel 9, stk. 2."

3) Som artikel 6a indsættes:

"Artikel 6a

Prioriterede projekter af europæisk interesse

1. Der gives prioritet til udviklingen af net, som er i overensstemmelse med en bæredygtig udvikling, og som opfylder følgende kriterier:

a) de har en væsentlig effekt på konkurrencen på det indre energimarked og/eller

b) de medvirker i betydelig grad til at øge Fællesskabernes forsyningssikkerhed.

Bilag I indeholder en oversigt over prioriterede indsatsområder, der opfylder kriterierne.

2. Projekter af fælles interesse som er fastlagt i henhold til denne beslutning og som falder ind under de prioriterede indsatsområder, betegnes som "prioriterede projekter af europæisk interesse".

3. Inden for deres respektive kompetenceområder gør de berørte medlemsstater og Kommissionen en særlig indsats for at gennemføre prioriterede projekter af europæisk interesse."

4) Artikel 8, 9 og 10 affattes således:

"Artikel 8

Begrænsninger

1. Denne beslutning berører ikke en medlemsstats eller Fællesskabets finansieringstilsagn.

2. Denne beslutning berører ikke resultaterne af vurderingen af virkningerne på miljøet for så vidt angår projekter og planer eller programmer, der fastlægger rammerne for en fremtidig godkendelse af de berørte projekter. Der tages hensyn til resultaterne af vurderingen af virkningerne på miljøet.

Artikel 9

Udvalg

1. Kommissionen bistås af et udvalg, der benævnes Udvalget for Transeuropæiske Energinet, og som består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand.

2. Når der henvises til nærværende stykke, finder forskriftsproceduren i artikel 5 i afgørelse 1999/468/EF anvendelse i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 7 og 8.

3. Den i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF omhandlede periode fastsættes til tre måneder.

Artikel 10

Beretning

Kommissionen udarbejder hvert fjerde år en beretning om gennemførelsen af denne beslutning, som den forelægger for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget."

5) Bilaget erstattes af teksten i bilaget til denne beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG

"BILAG I

TRANSEUROPÆISKE ENERGINET

Prioriterede projekter af europæisk interesse:

Prioriterede indsatsområder

ELEKTRICITETSNET

EL 1. Frankrig - Belgien - Nederlandene - Tyskland: styrkelse af elnettene for at løse hyppige overbelastningsproblemer i Benelux-landene.

EL.2. Italiens grænser med Frankrig, Østrig og Schweiz: øget kapacitet på samkøringslinjer på elområdet.

EL.3. Frankrig - Spanien - Portugal: øget kapacitet på samkøringslinjer på elområdet mellem disse lande og den iberiske halvø.

EL.4. Grækenland - Balkan-landene - UCTE-systemet: udvikling af elinfrastrukturen for at sammenkoble Grækenland med UCTE-systemet.

EL.5. Det Forenede Kongerige - Kontinental- og Nordeuropa: opbygning/forøgelse af kapaciteten på samkøringslinjer på elområdet.

EL.6. Irland - Nordirland- Det Forenede Kongerige: forøgelse af samkøringskapaciteten på elområdet.

EL.7. Danmark - Tyskland: forøgelse af samkøringskapaciteten på elområdet.

GASNET

NG.1. Det Forenede Kongerige - Nederlandene - Tyskland - Rusland: gasledninger som sammenkobler de vigtigste europæiske gaskilder, forbedrer interoperabiliteten mellem nettene og øger forsyningssikkerheden.

NG.2. Algeriet - Spanien - Frankrig: opførelse af en ny gasledning fra Algeriet til Spanien og Frankrig, og forøgelse af netkapaciteten i Spanien og Frankrig.

NG.3. Landene omkring Det Kaspiske Hav - Mellemøsten - EU: nye net af gasledninger til EU fra nye kilder, herunder gasledningerne Grækenland-Tyrkiet og Italien-Grækenland.

NG.4. LNG-terminaler i Frankrig, Spanien, Portugal, og Italien: diversificering af forsyningskilder og adgangspunkter.

NG.5. Underjordisk oplagring i Spanien, Portugal, og Grækenland: forøgelse af kapaciteten i Spanien og opførelse af de første anlæg i Portugal og Grækenland.

BILAG II

TRANSEUROPÆISKE ENERGINET

Projekter af fælles interesse

ELEKTRICITETSNET

a) Udbygning af energinettene i øområder, indlandsområder, randområder og områder i den yderste periferi, idet der lægges vægt på spredning af energikilderne og anvendelse af vedvarende energikilder, og i givet fald tilslutning af disse net.

b) Videreudvikling af sammenkoblingerne mellem medlemsstaternes elektricitetsnet, hvor dette er nødvendigt, for at det indre marked kan fungere, og for at forbedre elektricitetsnettenes pålidelighed og sikkerhed.

c) Udbygning af de indenlandske elektricitetsforbindelser, hvor dette er nødvendigt for at udnytte sammenkoblingerne mellem medlemsstaterne bedst muligt, for at det indre marked kan fungere, eller for at tilslutte vedvarende energikilder.

d) Udbygning af elektricitetsforbindelserne med tredjelande, særlig kandidatlandene, med det formål at øge elektricitetsnettenes interoperabilitet, driftssikkerhed og pålidelighed og sikre EU's elektricitetsforsyning.

m) Foranstaltninger med henblik på at forbedre de sammenkoblede elektricitetsnets funktion i det indre marked, herunder udpegning af manglende forbindelsesled og flaskehalse, udvikling af løsninger på overbelastningsproblemerne samt tilpasning af metoderne til planlægning og drift af elektricitetsnettene.

GASNET

e) Indførelse af naturgas i nye regioner, hovedsagelig i øområder, indlandsområder, randområder og områder i den yderste periferi, og udbygning af gasnettene i disse områder.

f) Udbygning af gasforbindelserne, hvor dette er nødvendigt, for at det indre marked kan fungere, eller for at øge forsyningssikkerheden, herunder tilslutning af isolerede naturgasnet.

g) Udbygning af kapaciteten til modtagelse af flydende naturgas (LNG) og oplagring af naturgas, hvor dette er nødvendigt for at tilfredsstille efterspørgslen, regulere gasforsyningssystemerne samt sprede forsyningskilderne og tilførselsvejene.

h) Udbygning af transportkapaciteten (gasforsyningsrørledninger), hvor dette er nødvendigt for at tilfredsstille efterspørgslen samt sprede de interne og eksterne forsyningskilder og tilførselsvejene.

n) Foranstaltninger med henblik på at forbedre de sammenkoblede elektricitetsnets funktion i det indre marked, herunder udpegning af manglende forbindelsesled og flaskehalse, udvikling af løsninger på overbelastningsproblemerne samt tilpasning af metoderne til planlægning og drift af elektricitetsnettene.

BILAG III

TRANSEUROPÆISKE ENERGINET

Specifikationer for projekter af fælles interesse [10]

[10] Denne liste er udarbejdet på grundlag af meddelelser om projekter, som Kommissionen har modtaget fra de berørte medlemsstater og operatører.

ELEKTRICITETSNET

Projekt (a) Udbygning af energinettene i øområder, indlandsområder, randområder og områder i den yderste periferi, idet der lægges vægt på spredning af energikilderne og anvendelse af vedvarende energikilder, og i givet fald tilslutning af disse net.

Specifikationer:

a02 IRLAND - DET FORENEDE KONGERIGE (Wales)

Undersøisk kabelforbindelse mellem nettet i Irland og nettet i Det Forenede Kongerige (Wales).

a04 GRÆKENLAND - ITALIEN

Undersøisk kabelforbindelse mellem det græske og det italienske net:

Forbindelsen Ipiros - Puglia (forbedring af den eksisterende forbindelse)

a09 GRÆKENLAND

Forbindelser mellem øerne og mellem disse og fastlandet:

Forbindelse til de sydlige Kyklader.

a10 OMRÅDER I DEN YDERSTE PERIFERI: FRANKRIG, SPANIEN, PORTUGAL

Forbindelser i områderne i den yderste periferi.

a11 ITALIEN (Sardinien) - FRANKRIG (Korsika) - ITALIEN (fastlandet)

Undersøisk kabelforbindelse mellem nettet på Sardinien og nettet på fastlandet i Italien.

Styrkelse af forbindelsen til Korsika.

Projekt (b) Videreudvikling af sammenkoblingerne mellem medlemsstaternes elektricitetsnet, hvor dette er nødvendigt, for at det indre marked kan fungere, og for at forbedre elektricitetsnettenes pålidelighed og sikkerhed.

Specifikationer:

b04 FRANKRIG - BELGIEN - NEDERLANDENE - TYSKLAND

Ledning Moulaine (F) - Aubange (B).

b05 FRANKRIG - TYSKLAND

Ledning Vigy (F) - Marlenheim (F).

Ledning Vigy (F) - Uchtelfangen (D).

b06 FRANKRIG - ITALIEN

Ledning Grand île - Piossasco.

La Praz (F), fasetransformer.

b07 FRANKRIG - SPANIEN

Ledning Cazaril - Aragón eller alternativ linjeføring med forbindelse til ledningen Sallente- Sentmenat.

Pragneres (F), fasetransformer.

Forbindelse over de østlige Pyrenæer.

b10 SPANIEN - PORTUGAL

Forbindelser mellem de to lande gennem områder i Nordportugal og Nordvestspanien.

Nye forbindelser gennem den sydlige del af Portugal og Sydvestspanien:

Ledning Balboa-Alqueva-Sines.

b11 FINLAND - SVERIGE

Forbindelser nord for Den Botniske Bugt: Nye forbindelser parallelt med de eksisterende.

b12 ØSTRIG - ITALIEN

Ledning Lienz - Cordignano.

b13 IRLAND - DET FORENEDE KONGERIGE (Nordirland)

b14 ØSTRIG - TYSKLAND

Ledning St Peter - Isar.

b15 NEDERLANDENE - DET FORENEDE KONGERIGE

Undersøisk kabelforbindelse mellem Sydøstengland og den centrale del af Nederlandene

(Rotterdam-området).

b16 DANMARK - TYSKLAND

Luftledninger mellem de to lande: Kasso - Flensborg.

Projekt (c) Udbygning af de indenlandske elektricitetsforbindelser, hvor dette er nødvendigt for at udnytte sammenkoblingerne mellem medlemsstaterne bedst muligt, for at det indre marked kan fungere, eller for at tilslutte vedvarende energikilder.

Specifikationer:

c02 DANMARK

Forbindelser på nord-syd-aksen.

Forbindelser på øst-vest-aksen:

Forbindelser via undersøisk kabel mellem landets vestlige (UCTE) og østlige net (NORDEL): Forbindelse mellem Fyn og Sjælland.

c04 FRANKRIG

Forbindelser i den nordlige del af landet, af hensyn til den øgede handel med elektricitet inden for EU:

Ledning Dunkerque - Lille.

Ledning Amiens - Lille.

Forbindelser i den nordøstlige del af landet: Ledning Sierrentz - Mulbach.

c05 ITALIEN

Forbindelser på øst-vest-aksen:

Ledning Vado Ligure - Morigallo.

Ledning Turbigo - Rho.

Ledning Turbigo - Baggio.

Ledning Gorlago - San Fiorano.

Ledning Turbigo - Piedilago.

Piedilago, pumpestation.

Ledning Chivasso Magenta.

Ledning Colunga - Calenzano.

Forbindelser på nord-syd-aksen:

Ledning Pietrafitta - Santa Barbara.

Ledning Santa Barbara - Tavarnuzze.

Ledning Matera - Santa Sofia.

Ledning Pian della Speranza/Nordlige Rom - Montalto/Suvereto.

Ledning Pietrafitta - Villavalle.

Ledning Laino - Rizziconi.

c06 SPANIEN

Forbindelser på følgende akser:

Den nordlige akse.

Middelhavsaksen.

Aksen Galicien - Centro.

Aksen Centro - Aragón.

Aksen Aragón- Levante.

Forbindelser i Andalusien.

Forbindelser på Balearerne.

c07 PORTUGAL

Forbindelser, der er nødvendige af hensyn til sammenkobling med nettene i Spanien:

I den centrale del af landet: Ledning Pego - Rio Maior II.

I den nordlige del af landet: Ledning Recarei - Pocinho - Aldeadávila.

c08 GRÆKENLAND

Understationer og forbindelsesledninger i Thessaloniki, Lamia og Patras.

c09 IRLAND

Forbindelser i den nordvestlige del af landet:

Ledning Tynagh - Cashla. Ledning Flagford - East Slig.

c10 SPANIEN

Forbindelser i den nordøstlige og vestlige del af landet, særlig med henblik på at tilslutte vindkraftanlæg til nettet:

Forbindelser i den nordøstlige del: I Baskerlandet, Aragonien og Navarra.

Forbindelser i den vestlige del: i Galicien.

c11 SVERIGE

Forbindelser i Centralsverige.

Forbindelser i Sydsverige.

c12 TYSKLAND

Forbindelser i den nordlige del af landet:

Ledning Lübeck/Siems - Görries.

Ledning Lübeck/Siems - Krümmel.

c13 DET FORENEDE KONGERIGE

Forbindelser i Nordirland af hensyn til sammenkobling med nettet i Republikken Irland:

Forbindelser i det nordvestlige område.

Forbindelser i Skotland og England, med henblik på øget brug af vedvarende energi til elektricitetsproduktion.

Projekt (d) Udbygning af elektricitetsforbindelserne med tredjelande, særlig kandidatlandene, med det formål at øge elektricitetsnettenes interoperabilitet, driftssikkerhed og pålidelighed og sikre EU's elektricitetsforsyning.

Specifikationer:

d02 TYSKLAND - POLEN

Ledning Neuenhagen (D) - Vierraden (D) - Krajnik (PL).

d03 TYSKLAND - NORGE

Undersøisk kabelforbindelse mellem Nordtyskland (UCTE) og Sydnorge (NORDEL): Forbindelse Brunsbüttel - Sydnorge.

d05 ITALIEN - SCHWEIZ

Ledning S. Fiorano - Robbia.

Ledning Piedilago - Airolo.

d08 GRÆKENLAND - BALKANLANDENE

Forbindelser mellem Grækenland, Albanien, Bulgarien og Makedonien:

Ledning Philippi (GR) - Maritsa 3 (Bulgarien).

Ledning Amintaio (GR) - Bitola (Makedonien).

Ledning Kardia (GR) - Elbasan (Albanien).

Tilslutning af Grækenland til UCTE-systemet:

Ledning Elbasan (Albanien) - Podgorica (Jugoslavien).

Mostar (Bosnien-Herzegovina), understation og forbindelsesledninger.

Ernestinovo (Kroatien), understation og forbindelsesledninger.

d09 GRÆKENLAND - TYRKIET

Forbindelser mellem de to lande gennem det nordøstlige Grækenland:

Ledning Philippi - Hamidabad.

d10 DET FORENEDE KONGERIGE - NORGE

Undersøisk kabelforbindelse mellem Nordøst/Østengland og Sydnorge (NORDEL).

d11 NEDERLANDENE - NORGE

Undersøisk kabelforbindelse mellem det nordøstlige Nederlandene (UCTE) og Sydnorge (NORDEL): Forbindelsen Eemshaven - Feda.

d13 SPANIEN - MAROKKO

Undersøisk kabelforbindelse mellem Sydspanien og Marokko (styrkelse af eksisterende forbindelse).

d14 ØSTERSØRINGEN: TYSKLAND - POLEN - RUSLAND - ESTLAND - LETLAND - LITAUEN - SVERIGE - FINLAND - DANMARK - BELARUS

Forbindelser mellem nettene i disse lande via luftledninger og/eller undersøiske kabler:

Forbindelser mellem Sydfinland og Rusland.

Forbindelse mellem Tyskland - Polen - Litauen - Belarus - Rusland (Øst-vest-højspændingsforbindelse).

Forbindelse mellem Polen og Litauen.

Forbindelse mellem Finland og Estland (via undersøisk kabel).

d15 SVERIGE - NORGE

Ledninger mellem Nordsverige og Nordnorge.

Ledninger mellem Midtsverige og Midtnorge.

Ledning Borgvik (S) - Hoesle (NO) - Oslo-området.

d16 EU - BELARUS - RUSLAND - UKRAINE

Forbindelser og grænseflader mellem det (udvidede) UCTE-net og nettene i tredjelande i Østeuropa:

Forbindelser mellem UCTE-systemet og CENTREL-systemet.

Forbindelser mellem UCTE/CENTREL-systemet og Balkanlandene.

Forbindelser og grænseflade mellem det udvidede UCTE-system og Belarus, Rusland og Ukraine, herunder flytning af de højspændingskonvertorstationer (jævnstrøm/vekselstrøm), der tidligere var i brug mellem Østrig og Ungarn, Østrig og Tjekkiet og mellem Tyskland og Tjekkiet.

d17 SORTEHAVSRINGEN: RUSLAND - UKRAINE - RUMÆNIEN - BULGARIEN- TYRKIET - GEORGIEN

Forbindelser i Sortehavsområdet med henblik på interoperabilitet mellem det udvidede UCTE-system og nettene i de pågældende lande.

d18 MIDDELHAVSRINGEN: FRANKRIG - SPANIEN - MAROKKO - ALGERIET - TUNESIEN - LIBYEN - ÆGYPTEN - LANDENE I NÆRØSTEN - TYRKIET - GRÆKENLAND - ITALIEN

Forbindelser i Middelhavsområdet med henblik på interoperabilitet mellem det udvidede UCTE-system og nettene i de pågældende lande:

Undersøisk kabelforbindelse mellem Sydspanien og Nordvestalgeriet.

d19 NORGE - SVERIGE - FINLAND - RUSLAND

Forbindelser i området omkring Barentshavet.

d20 ITALIEN - SLOVENIEN

Installation af fleksible alternative strømforsyningssystemer.

Projekt (m) Foranstaltninger med henblik på at forbedre de sammenkoblede elektricitetsnets funktion i det indre marked, herunder udpegning af manglende forbindelsesled og flaskehalse, udvikling af løsninger på overbelastningsproblemerne samt tilpasning af metoderne til planlægning og drift af elektricitetsnettene.

Specifikationer:

m1 FLASKEHALSE OG MANGLENDE FORBINDELSESLED I EL-NETTENE

Identifikation af flaskehalse og manglende forbindelsesled i elektricitetsnettene, især på tværs af grænserne.

Udvikling af metoder til regulering af elektricitetsstrømmen for at løse overbelastningsproblemerne i elektricitetsnettene.

m2 METODER TIL PLANLÆGNING OG DRIFT AF ELEKTRICITETSNET

Tilpasning af metoderne til planlægning og drift af elektricitetsnettene for at tage højde for behovene på det indre marked og en udstrakt brug af vedvarende energikilder.

GASNET

Projekt (e) Indførelse af naturgas i nye regioner, hovedsagelig i øområder, indlandsområder, randområder og områder i den yderste periferi, og udbygning af gasnettene i disse områder.

Specifikationer:

e01 DET FORENEDE KONGERIGE (Nordirland) - IRLAND

Udbygning af gasnet mellem Belfast og det nordvestlige område af Nordirland og eventuelt vestkystområdet i Irland.

e04 SPANIEN

Udbygning af gasnet, herunder LNG-terminaler, i nye områder på fastlandet og øerne:

LNG i Huelva (udvidelse af eksisterende terminal).

LNG i Cartagena (udvidelse af eksisterende terminal).

LNG i Galicien (ny terminal).

LNG i Bilbao (ny terminal).

LNG i Valencia-området (ny terminal).

Forbindelse med Balearerne og fastlandet.

e05 PORTUGAL

Etablering af gasnet i hele landet, herunder anlæggelse af en LNG-terminal:

LNG i Sines (ny terminal).

e06 GRÆKENLAND

Etablering af gasnet i hele landet, herunder LNG-terminaler og oplagringsanlæg:

Højtryksforgrening til Thrakien.

Højtryksforgrening til Korinth.

Højtryksforgrening til Nordvestgrækenland.

Kompressionsstation på hovedledningen.

Oplagringsanlæg i det sydlige Kavála (omdannelse af et udtømt offshore-gasfelt).

LNG i Revithoussa (udvidelse af eksisterende terminal).

Anlæg af den 2. LNG-terminal.

e07 OMRÅDER I DEN YDERSTE PERIFERI: FRANKRIG, SPANIEN, PORTUGAL

Indførelse af naturgas i områderne i den yderste periferi.

Projekt (f) Udbygning af gasforbindelserne, hvor dette er nødvendigt, for at det indre marked kan fungere, eller for at øge forsyningssikkerheden, herunder tilslutning af isolerede naturgasnet.

Specifikationer:

f01 IRLAND - DET FORENEDE KONGERIGE

Ekstra gasforbindelsesledning mellem Irland og Skotland

Nord-syd-sammenkobling, herunder rørledning Dublin - Belfast.

f05 FRANKRIG - SPANIEN

Sammenkobling over den vestlige del af grænsen.

Kompressionsstation på rørledningen Lumbier-Calahorra.

Rørledning Perpignan - Barcelona.

f06 PORTUGAL - SPANIEN

Forøgelse af transportkapaciteten i gasforsyningsledningerne til Portugal gennem Sydspanien, og til Galicien og Asturien gennem Portugal.

f08 ØSTRIG - TYSKLAND

Rørledning Purchkirchen - Burghausen.

Rørledning Andorf - Simbach.

f09 ØSTRIG - UNGARN

Rørledning Wiener Neustadt - Sopron.

f11 ØSTRIG

Forbindelse mellem gasledninger, der forbinder Østrig med Tyskland og Italien:

Rørledning Bad Leonfelden - Linz .

Tilslutning af isolerede gasforsyningsnet.

f12 GRÆKENLAND - ALBANIEN

Rørledning Nordvestgrækenland - Elbasan.

f13 ITALIEN - GRÆKENLAND - ANDRE BALKANLANDE

Sammenkoblingsrørledning, der indledningsvis skal forsyne Grækenland og andre Balkanlande via Syditalien.

f14 ØSTRIG -TJEKKIET

Forbindelse mellem nettene i de to lande.

f17 ØSTRIG - SLOVENIEN - KROATIEN

Gastransportkorridor til Sydøsteuropa, gennem disse lande.

f18 DET FORENEDE KONGERIGE - NEDERLANDENE - TYSKLAND

Sammenkoblingsrørledning, der forbinder hovedforsyningskilderne i Nordvesteuropa.

f19 TYSKLAND - POLEN

Forbindelse mellem det nordøstlige Tyskland (Berlin-området) og det nordvestlige Polen (Szczecin-området). Forgrening fra Schmölln til Lubmin (Greifswald-området).

f 20 DANMARK - DET FORENEDE KONGERIGE

Forbindelser mellem offshore-anlæg i Nordsøen.

Projekt (g) Udbygning af kapaciteten til modtagelse af flydende naturgas (LNG) og oplagring af naturgas, hvor dette er nødvendigt for at tilfredsstille efterspørgslen, regulere gasforsyningssystemerne samt sprede forsyningskilderne og tilførselsvejene.

Specifikationer:

g01 IRLAND

Udbygning af underjordiske gasoplagringsanlæg.

g03 FRANKRIG

Udbygning af LNG-anlæg

LNG i Le Verdon-sur-mer (ny terminal) og rørledning til oplagringsanlæg i Lussagnet.

LNG i Fos-sur-mer (udvidelse af eksisterende terminal).

g07 FRANKRIG

Udbygning af underjordiske gasoplagringsanlæg:

Oplagringsanlæg i Lussagnet (udvidelse af eksisterende anlæg).

Oplagringsanlæg i Pecorade (omdannelse af et udtømt oliefelt).

g08 SPANIEN

Udbygning af underjordiske gasoplagringsanlæg:

Oplagringsanlæg på nord-syd-aksen (nye anlæg) i: Cantabrien, Aragonien, Castilla y León, Castilla-La Mancha, Andalusien.

Oplagringsanlæg på Middelhavsaksen (nye anlæg) i: Catalonien, C.A. Valenciana, Murcia.

g09 PORTUGAL

Udbygning af underjordiske gasoplagringsanlæg:

Oplagringsanlæg i Carriço (nyt anlæg).

g11 BELGIEN

Udbygning af underjordiske gasoplagringsanlæg:

Oplagringsanlæg i Loenhout (udvidelse af eksisterende anlæg).

g12 DANMARK

Udbygning af underjordiske gasoplagringsanlæg:

Oplagringsanlæg i Stenlille (udvidelse af eksisterende anlæg).

Oplagringsanlæg i Tønder (nyt anlæg, tæt ved grænsen til Tyskland).

g13 ØSTRIG

Udbygning af underjordiske gasoplagringsanlæg:

Oplagringsanlæg i Purchkirchen (udvidelse af eksisterende anlæg), herunder rørledning til Penta West-systemet nær Andorf.

Oplagringsanlæg i Baumgarten (nyt anlæg).

Oplagringsanlæg i Haidach (nyt anlæg), herunder rørledning til det europæiske gasnet.

g14 ITALIEN

Udbygning af LNG-anlæg

LNG-offshore-terminal i det nordlige Adriaterhav (ny terminal).

LNG-terminal på kysten til det sydlige Adriaterhav (ny terminal).

g16 BELGIEN

Udbygning af LNG-anlæg

LNG-terminal i Zeebrugge/Dudzele (udvidelse af eksisterende terminal)

g17 ITALIEN

Udbygning af underjordiske gasoplagringsanlæg.

Projekt (h) Udbygning af transportkapaciteten (gasforsyningsrørledninger), hvor dette er nødvendigt for at tilfredsstille efterspørgslen samt sprede de interne og eksterne forsyningskilder og tilførselsvejene.

Specifikationer:

h03 NORDISK GASNET: NORGE - DANMARK - TYSKLAND - SVERIGE - FINLAND - RUSLAND - BALTIKUM - POLEN

Etablering og udbygning af forbindelser mellem nettene i disse lande med henblik på at skabe et integreret gasnet:

Det baltiske gassammenkoblingsprojekt: Tyskland, Danmark, Sverige.

Den midtnordiske gasledning: Norge, Sverige, Finland.

Gasrørledning Nybro - Dragør, herunder forbindelsesledning til oplagringsanlægget i Stenlille: Danmark.

Den nordeuropæiske gasledning: Rusland, Østersøen, Tyskland.

Gasrørledning fra Rusland til Tyskland, via Letland, Litauen og Polen, herunder udbygning af underjordiske gasoplagringsanlæg i Letland.

h04 ALGERIET- SPANIEN - FRANKRIG

Udbygning af gasrørledninger fra Algeriet til Spanien og Frankrig og tilhørende forøgelse af kapaciteten i disse landes interne net:

- Rørledning Algeriet - Marokko - Spanien (indtil Córdoba): øget transportkapacitet.

- Udbygning mod Nordøstspanien:

Rørledning Córdoba - Ciudad Real.

Rørledning Ciudad Real - Madrid.

Rørledning Ciudad Real - Middelhavskysten.

Forgreninger i Castilla - La Mancha.

- Udbygning mod Nordvestspanien: vestlig rørledning.

- Undersøisk rørledning mellem Algeriet og Spanien og rørledninger til Frankrig.

h06 RUSLAND - UKRAINE - EU

Forøgelse af transportkapaciteten fra de russiske forekomster til EU, via Ukraine, Slovakiet og Tjekkiet:

Afsnit i Tjekkiet og Slovakiet.

Afsnit i Østrig og Italien.

h07 RUSLAND - BELARUS - POLEN - EU

Forøgelse af transportkapaciteten fra de russiske forekomster til EU, via Belarus og Polen:

Afsnit i Tyskland:

Yagal Syd-rørledningen (mellem STEGAL-rørledningen til trekanten D, F, CH).

SUDAL Øst-rørledningen (mellem MIDAL-rørledningen nær Heppenheim til Burghausen-forbindelsen med PENTA-rørledningen i Østrig)

h09 LIBYEN - ITALIEN

Gasnet fra de libyske forekomster til Italien.

h10 LANDENE OMKRING DET KASPISKE HAV - EU

Gasnet fra forekomsterne i landene omkring Det Kaspiske Hav til EU:

Gasrørledning mellem Grækenland og Tyrkiet.

h11 RUSLAND - UKRAINE - MOLDOVA - RUMÆNIEN - BULGARIEN - GRÆKENLAND - ANDRE BALKANLANDE

Forøgelse af transportkapaciteten fra de russiske forekomster til Grækenland og andre Balkanlande, via Ukraine, Rumænien og Bulgarien:

Afsnit i Rumænien.

Afsnit i Bulgarien: Gasrørledning St. Zagora - Ihtiman.

h13 TYSKLAND - TJEKKIET - ØSTRIG - ITALIEN

Forbindelsesrørledninger mellem de tyske, tjekkiske, østrigske og italienske net.

h14 RUSLAND - UKRAINE - SLOVAKIET - UNGARN - SLOVENIEN - ITALIEN

Gasrørledning fra de russiske forekomster til Italien, via Ukraine, Slovakiet, Ungarn og Slovenien.

h15 NEDERLANDENE - TYSKLAND - SCHWEIZ - ITALIEN

Forøgelse af transportkapaciteten i TENP-gasrørledningen fra Nederlandene gennem Tyskland til Italien.

h16 BELGIEN - FRANKRIG - SCHWEIZ - ITALIEN

Forøgelse af transportkapaciteten fra Nordvesteuropa gennem Frankrig til Italien:

Gasrørledning Taisnieres (F) - Oltingue (CH).

h17 DANMARK - POLEN

Gasrørledning gennem Danmark til Polen: Undersøisk rørledning mellem Danmark og Polen.

h18 NORGE - RUSLAND - EU

Gasnet fra Barentshavet til EU, via Sverige og Finland.

h19 IRLAND

Gasrørledning fra Corrib-feltet (offshore).

h20 ALGERIET- ITALIEN - FRANKRIG

Gasrørledning fra de algeriske forekomster til Italien, via Sardinien. Forgrening til Korsika.

h21 MELLEMØSTEN - EU

Gasnet fra forekomsterne i Mellemøsten til EU.

Projekt (n) Foranstaltninger med henblik på at forbedre de sammenkoblede elektricitetsnets funktion i det indre marked, herunder udpegning af manglende forbindelsesled og flaskehalse, udvikling af løsninger på overbelastningsproblemerne samt tilpasning af metoderne til planlægning og drift af elektricitetsnettene.

Specifikationer:

n1 FLASKEHALSE OG MANGLENDE FORBINDELSESLED I GASNETTENE

Identifikation af flaskehalse og manglende forbindelsesled i gasnettene, især på tværs af grænserne.

Udvikling af metoder til regulering af gasstrømmen for at løse overbelastnings-problemerne i gasnettene.

n2 METODER TIL PLANLÆGNING OG DRIFT AF GASNET

Tilpasning af metoderne til planlægning og drift af elektricitetsnettene for at tage højde for behovene på det indre marked."