Nr. C 344/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 85 
gennem visse offentligretlige institutioner). Overgangsperio­
den må imidlertid anvendes til en løsning af disse proble­
mer. 
5.5.1. Lignende problemer kan opstå i forbindelse med 
diverse statsstøttede boligopsparingsordninger, især for 
vandrende arbejdstagere. 
Artikel 10 
5.6. Man kan kun tilslutte sig princippet om udveksling 
af oplysninger mellem tilsynsmyndighederne i de berørte 
lande, men virkningerne af den fremgangsmåde for tilsyn og 
sanktioner, der skal anvendes, hvis lovgivningen ikke respek­
teres, vil nok være tvivlsomme, hvor der er tale om alvorlige 
uregelmæssigheder, der forstyrrer værtslandets retsorden. 
Artikel 11 
5.7. I denne bestemmelse fastsættes det, at hjemlandet, 
for en periode på op til fem år efter meddelelsen af direktivet, 
Bruxelles, den 27. november 1985. 
1. Indledning 
1.1. Det økonomiske og sociale Udvalg ser med velvilje 
på Kommissionens initiativ i retning af at konsolidere det kan træffe bestemmelse om at begrænse omfanget af et 
kreditinstituts aktiviteter til 25 % af det pågældende kredit­
instituts samlede realkreditudlån. For at undgå problemer i 
forbindelse med direktivets anvendelse vil det være mest 
hensigtsmæssigt at bruge forrige års udlånsmasse som refe­
rence. 
5.7.1. Tilsvarende burde der gives mulighed for, at 
værtslandet kunne begrænse aktiviteternes omfang i over­
gangsperioden. Man kan således næppe forestille sig, at et 
lille land uden videre ville acceptere et relativt omfattende 
aktivitetsomfang hos et større kreditinstitut fra et andet 
land. 
Artikel 12 
5.8. Datoen for direktivets ikrafttræden står åben. Den 
bør fastsættes således, at der levnes medlemsstaterne til­
strækkelig tid (f.eks. fem år) til at tilpasse deres lovgivning til 
direktivet. Hvis der fastsættes en overgangsordning, som den 
der foreslås i pkt. 3.4. ovenfor, kan ikrafttrædelsestidspunk­
tet for direktivet fastsættes til ét år efter dets offentlig­
gørelse. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
interne marked, og selv om Udvalget beklager, at det sociale 
område ikke er medtaget, støtter det den ambitiøse målsæt­
ning om et fuldstændigt internt enhedsmarked inden 1992. 
I og med at Udvalget udtrykker sin fulde støtte hertil, Udtalelse fra Det økonomiske og sociale Udvalg om »Gennemførelse af det interne marked« — 
Hvidbog fra Kommissionen til Det europæiske Råd 
(85/C 344/09) 
Kommissionen besluttede den 28. juni 1985 i medfør af EØF-traktatens artikel 198 at anmode om Det 
økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om »Gennemførelse af det interne marked« — Hvidbog fra 
Kommissionen til Det europæiske Råd (Milano, den 28.—29. juni 1985). 
Underudvalget »Det interne marked«, som fik pålagt at forberede Udvalgets arbejde i denne sag, 
vedtog sin udtalelse på mødet den 6. november 1985, efter mundtlig beretning fra ordføreren, William 
Poeton. Medordfører var Jean Rouzier. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 231. plenarforsamling den 27. og 28. november 
1985 (mødet den 27. november 1985) med 90 stemmer for og 14 stemmer imod, mens 17 stemte 
hverken for eller imod, følgende udtalelse: (afstemning ved navneangivelse). 
31. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 344/17 
opfordrer det medlemsstaterne til at opfylde deres tilsagn af 
29./30. marts 1985 om at gennemføre et forenet marked 
inden 1992. 
1.2. Udførelsen af denne opgave betegner ikke blot et 
beslutsomt skridt henimod enhed i Det europæiske Fælles­
skab, men er en væsentlig forudsætning for at sikre øko­
nomisk vækst, beskæftigelse og øget handelssamkvem i 
verden i fremtiden. Europa står i en vanskelig valgsituation: 
Fællesskabet kan enten vælge muligheden for at forene 
markedet som en integreret økonomisk enhed, eller det kan 
fortsætte som hidtil med, at de tolv forskellige medlemsstater 
følger hver deres kurs. Hvis vi vælger den sidste mulighed, 
må vi acceptere økonomisk svaghed især i forhold til De 
forenede Stater og Japan. Det europæiske Fælleskabs poli­
tiske styrke på verdensplan må også tages i betragtning. Men 
fremfor alt andet må vi vælge den kurs, som bedst er i stand til 
at skabe fornyet velstand og øgede beskæftigelsesmuligheder 
på lang sigt for alle vore borgere. Hvis vi ikke formår at 
gennemføre og integrere det interne marked, vil det ikke 
lykkes for os at skabe et mere velstående Europa, og 
resultatet vil blive lavere økonomisk vækst, større arbejds­
løshed og ringere levestandard. 
1.3. Oprettelsen af et samlet, internt marked er et af de 
fundamentale mål i Rom-traktaten, i hvis artikel 2 det således 
hedder: 
»Fællesskabet har til opgave gennem oprettelsen af et 
fælles marked og gennem gradvis tilnærmelse af med­
lemsstaternes økonomiske politik at fremme en harmo­
nisk udvikling af den økonomiske virksomhed i Fælles­
skabet som helhed, en varig og afbalanceret ekspansion, 
en øget stabilitet, en hurtigere højnelse af levestandarden 
og snævrere forbindelser mellem de stater, som det 
forener«. 
1.4. Det økonomiske og sociale Udvalg har gentagne 
gange bekræftet sin støtte til denne målsætning, bl.a. i sin 
udtalelse om udsigterne for 1980'erne (*). Udvalget bekræf­
ter hermed endnu en gang sin støtte og giver udtryk for det 
synspunkt, at styrkelsen af europæisk integration er mere 
bydende nødvendig end nogensinde før, og at tiden er inde til 
at gå fra hensigtserklæringer til handling: Bestræbelserne på 
at afskaffe grænsekontrol af og mindske de administrative 
hindringer for den interne EF-handel samt sikre fremskridt 
med harmonisering og standardisering må fortsættes og 
øges. 
1.5. Udvalget mener, at afskaffelsen af alle unødvendige 
interne procedurer vil markere et yderst tiltrængt skridt 
fremad ud fra et politisk synspunkt og øge Fællesskabets 
troværdighed i borgernes øjne. 
(') Udtalelse om »Perspektiverne for Fællesskabets politik i 
1980' erne« vedtaget den 27. og 28. oktober 1981 (EFT nr. 
C 343 af 31. 12. 1981, s. 29). 2. Generelle bemærkninger — betingelserne for succes 
2.1. Beslutningstagning 
2.1.1. Visse henstillinger i hvidbogen om gennemførelse 
af det interne marked inden 1992 kan forekomme ambitiøse i 
betragtning af de mange komplicerede problemer, som 
fjernelsen af fysiske, tekniske og afgiftsmæssige hindringer 
rejser. Derfor må de nødvendige beslutninger tages med en 
urokkelig politisk vilje til at sætte disse igennem og overvinde 
forbehold og forhindringer. For at opfylde målsætningen om 
et fælles marked må medlemsstaterne i deres egen interesse 
være indstillet på at varetage deres fælles opgaver i henhold 
til traktaten, især på det afgiftsmæssige område. 
2.1.2. Udvalget henstiller derfor til Rådet om at forbedre 
sin beslutningstagningskapacitet. Det opfordrer Rådet til at 
acceptere beslutningstagning ved kvalificeret flertal. Dette er 
nødvendigt for kunne overkomme den omfattende lovgiv­
ning, der er påkrævet for at gennemføre det interne mar­
ked. 
2.2. Sociale aspekter 
2.2.1. Kommissionens hvidbog omhandler, i tre dele, 
fjernelsen af henholdsvis fysiske, tekniske og afgiftsmæssige 
hindringer, men den fremlægger ingen konkrete ideer — med 
en tidsplan — ti et arbejdsprogram om udviklingen og og 
iværksættelsen af et europæisk fællesskab på det sociale 
område. Hvidbogen burde suppleres med endnu en hvidbog, 
der behandler det sociale område i bredeste forstand. 
2.2.2. Dette forudsætter, at en sådan hvidbog udfærdiges 
på en lige så overskuelig måde som den foreliggende hvidbog. 
Det er ligeledes påkrævet, at der fastlægges en specificeret 
tidsplan for iværksættelsen af de nødvendige foranstaltning­
er på dette område. Et internt europæisk marked kan ikke 
etableres uden en fremadskuende europæisk politik for 
økonomisk vækst og beskæftigelse. 
2.2.3. Udvalget er derfor af den opfattelse, at en sådan 
politik er tvingende nødvendig, idet skabelsen af et internt 
marked i den foreslåede form vil indvirke på: 
— udviklingen i købekraften og forbrugerpriserne; 
— arbejdsvilkårene og situationen på arbejdsmarkedet; 
— standarder inden for arbejdsmarkedslovgivningen; 
— strukturen i adskillige økonomiske og erhvervsmæssige 
sektorer; 
— udsigterne for beskæftigelsen. 
2.2.4. Der må derfor vedtages foranstaltninger, der sik­
rer, at etableringen af det interne marked og de omstruktu­
reringer, dette medfører, fremmer økonomisk genrejsning og 
mindsker arbejdsløsheden snarere end hovedsagelig fører til 
lukning af virksomheder og nedlæggelse af arbejdspladser. 
Nr. C 344/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 85 
2.2.5. Endelig bemærker Udvalget, at det program, der 
fremlægges i hvidbogen, ikke skal anses for at være af rent 
handelsmæssig interesse. Adskillige foranstaltninger som 
f.eks. fjernelsen af grænsekontrol og anerkendelsen af 
eksamensbeviser, kvalifikationer for erhvervsfaglig uddan­
nelse og andre duelighedsbeviser, som Udvalget håber vil 
blive altomfattende og inkludere så forskellige sektorer som 
søfart og luftfart, vil have en direkte positiv virkning for 
mange borgere i Fællesskabet og er derved af betydning for 
samfundet som helhed. De udgør et væsentligt fremskridt 
henimod et »Borgernes Europa«. 
2.3. Økonomisk konvergens og regional udvikling 
2.3.1. Samtidig med gennemførelsen af det interne mar­
ked må der ske en indsnævring af kløften mellem de 
velstående og mindre velstående økonomier i Fællesskabet. 
I kølvandet på en åbning af markedet følger derfor en klar 
forpligtelse til at iværksætte strukturpolitikker (f.eks. regio­
nalpolitik), idet nogle medlemsstater ellers ikke vil være i 
stand til at acceptere, endsige tolerere, en så høj grad 
af liberalisering. Dette er forudsætningen for, at Det euro­
pæiske økonomiske Fællesskab ikke blot bliver et integreret 
marked, men også et tilstrækkeligt homogent marked. Rådet 
må i sine beslutninger ikke undervurdere betydningen af 
denne forudsætning. 
2.4. Forbrugerinteresser 
2.4.1. Ud over at håndhæve konkurrencepolitikken ef­
fektivt er sideløbende initiativer vedrørende forbrugeroplys­
ning, -beskyttelse og -uddannelse en vigtig bestanddel i 
bestræbelserne på at få det interne marked til at fungere på 
rette måde. I denne forbindelse bemærker Udvalget, at 
Kommissionen for nylig har forelagt Rådet en meddelelse 
med titlen »Fremstød på forbrugerpolitikkens område« 
(KOM(85) 314 endel.), som Udvalget ikke finder det 
passende at tage stilling til ved denne lejlighed. 
3. Særlige bemærkninger — Hvidbogen 
3.1. Kontrol med varer (Hvidbogen, 1. del, II) 
3.1.1. Indførelsen af et enhedsdokument, der skal erstat­
te op til 70 forskellige formularer, som for øjeblikket er i brug 
i samhandelen inden for Fællesskabet, er et fremragende 
eksempel på, hvordan bureaukrati kan formindskes. Fortsat 
arbejde med dette dokument kunne forenkle det yderligere. 
Endvidere bør man fremskynde det arbejde, der er gjort 
under projektet om Samordnet Udvikling af Administrative 
Procedurer på Edb (CD), for så vidt som dette arbejde kan 
være medvirkende til at lette samhandelen. 
3.1.2. For at fremme etableringen af et virkeligt fælles 
marked for EF-borgerne bør Rådet acceptere en tidsplan for 
trinvise stigninger i rejsendes tilladte indførsel af varer, der er 
belagt med omsætningsafgifter og punktafgifter, så grænse­
kontrol ikke længere vil være nødvendig i 1992. 3.2. Kontrol af enkeltpersoner (Hvidbogen, 1. del III) 
3.2.1. Udvalget er helt enig i, at kontrollen ved de indre 
grænser bør fjernes inden 1992. Behovet for at bekæmpe 
kriminalitet og narkotikahandel må ikke benyttes som et 
påskud for at opretholde systematisk kontrol ved de indre 
grænser, men bør løses gennem et tættere samarbejde mellem 
nationale myndigheder. Kontrol med kriminalitet og terro­
risme bør, medmindre særlige omstændigheder gør det 
umuligt, finde sted på samordnet måde ved Fællesskabets 
ydre grænser. Passende foranstaltninger bør også træffes for 
at sætte en stopper for ulovlig immigration. Ved de indre 
grænser bør kun foretages stikprøvekontrol, og den bør 
reduceres til et minimum; størstedelen af kontrollen bør finde 
sted internt i medlemsstaterne og ikke ved grænserne. 
Ensartede straffeforanstaltninger i alle medlemsstater er af 
væsentlig betydning. 
3.3. Tekniske hindringer (Hvidbogen, 2. del, I) 
3.3.1. Udvalget bekræfter det presserende behov for, at 
den forskelsbehandling, der finder sted inden for Fællesska­
bets marked på grund af uensartede sundheds- og sikker­
hedskrav og andre tekniske specifikationer, bringes til 
ophør. Ikke-toldmæssige handelshindringer er en af hoved­
årsagerne til EF's utilstrækkelige konkurrenceevne. Kommis­
sionens nye måde at harmonisere tekniske standarder på 
(hvor kun de væsentligste målsætninger på sikkerhedsområ­
det eller andre områder fastsættes i direktiver) hilses vel­
kommen. Udvalget henstiller imidlertid til Kommissionen, at 
den forud for fastlæggelsen af disse målsætninger rådfører sig 
med repræsentanter for de berørte parter, dvs. regeringer, 
arbejdsgivere, arbejdstagere, og forbrugere, med henblik på 
at give dem lejlighed til at stille forslag, således at deres 
interesser virkelig tilgodeses i dens direktivforslag. 
3.3.2. Hvad angår den nye måde, hvorpå tekniske stan­
darder vil blive udfærdiget, bifalder Udvalget Kommissio­
nens erklæring om (pkt. 72 i hvidbogen), at alle berørte 
parters synspunkter vil blive taget i betragtning, og at der er 
blevet sørget for, at forbrugerrepræsentanter deltager i 
arbejdet i CEN/CENELEC. Udvalget anmoder Kommissio­
nen om at drage omsorg for, at de hertil nødvendige 
foranstaltninger bliver truffet. 
3.3.3. Udvalget opfordrer Kommissionen til at benytte 
alle de beføjelser, der er hjemlet i traktaten, i særdeleshed 
artikel 30—36, til at styrke princippet om gensidig anerken­
delse af afprøvninger og certificering. 
3.4. Fri bevægelighed for arbejdstagere og selvstændige 
erhvervsdrivende (Hvidbogen, 2. del, III) 
3.4.1. Mangelen på samordning af migrationspolitikken 
og medlemsstaternes ret til frit at indgå immigrationsaftaler 
med tredjelande har udgjort en væsentlig hindring for en 
31. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 344/19 
effektiv håndhævelse af retten til fri bevægelighed og har ført 
til, at princippet om EF-borgeres fortrinsstilling inden for 
Fællesskabet ikke er blevet anvendt. 
3.4.2. Hvad angår selvstændige erhvervsdrivendes eta­
bleringsret og frihed til at udøve deres erhverv, er Udvalget af 
den opfattelse, at der må fastsættes specifikke bestemmelser 
for adgangen til og retten til at udøve hvert enkelt liberalt 
erhverv, samtidig med at man sikrer den gensidige anerken­
delse af afgangsbeviser fra universiteter (på hvilket område 
det i øjeblikket er ved at behandle Kommissionens for­
slag). 
3.5. Industrielt samarbejde (Hvidbogen, 2. del, VI) 
3.5.1. Hvad angår skabelsen af nye arbejdspladser, er det 
de mindre virksomheder, som vokser i antal, og som skaber 
mange af fremtidens job. De interne handelshindringer i 
Europa udgør en tung byrde for alle virksomheder — især de 
mindre — og for udviklingen af nye teknologier. Et fælles 
internt marked ville mindske de administrative omkostning­
er, øge mulighederne for stordrift og begrænse støtteordning­
erne. Kun på den måde er Fællesskabets økonomi i stand til at 
ekspandere og fungere på fuldt kontinentalt plan. Der må 
især gøres en indsats for at sikre en effektiv samordning af 
nationale støtteordninger til forskning og udvikling, og 
Fællesskabet må sikres en øget rolle i tildelingen af støtte til 
højteknologivirksomheder i stadiet, før de går ind på mar­
kedet på normale konkurrencevilkår. 
3.5.2. En EF-industripolitik, der fremmer fornyelse, styr­
ker Vesteuropas konkurrencemæssige stilling og sikrer dets 
befolkningers interesser, må videreudvikles. 
3.5.3. For at nå disse mål er det væsentligt at styrke 
dialogen mellem Kommissionen, regeringerne, arbejdsgiver­
ne og fagforeningerne. 
3.5.4. Rådets godkendelse af de »Europæiske Firma­
grupper« har tilvejebragt et kompleks af retsforskrifter, på 
grundlag af hvilket der kan opbygges grupper af virksomhe­
der, der vil være i stand til at bidrage til etableringen af ét 
ekspanderende fælles marked. Der er behov for en yderligere 
indsats for at forbedre klimaet for investeringer og risikotag-
ning ved at formindske lovgivningsbyrden på virksomheder­
ne og forenkle administrative procedurer. 
3.5.5. Rådets vedtagelse af statutten for europæiske 
aktieselskaber ville lette omstruktureringen af erhvervsvirk­
somheder på tværs af grænserne. Dette ville ligeledes have 
en positiv indvirkning på harmoniseringen og standardi­
seringen af normer. Det ville mindske eller fjerne de tekniske 
hindringer for industrivarernes frie bevægelighed. Det ville 
også forbedre den europæiske industris konkurrenceevne 
over for tredje'-^nde. 
3.5.6. Ud over at forenkle forholdene i virksomhederne 
og udvide kredsen af aktiebesiddere (pkt. 139) er det vigtigt, 
at de foranstaltninger, der træffes for at konsolidere det interne marked, følges op på det praktiske plan, ved at man 
gør brug af de muligheder, som for øjeblikket ikke udnyttes 
(f.eks. i forsvarsmaterielindustrien). 
3.5.7. Udvalget støtter endvidere kraftigt Kommissio­
nens tilkendegivelse af behovet for udviklingen af en EF-po-
litik vedrørende »intellektuel ejendomsret«. 
3.6. Anvendelse af fællesskabsretten — overtrædelser 
(Hvidbogen, 2. del, VII) 
3.6.1. Udvalget opfordrer Kommissionen til intensivt at 
fortsætte sine systematiske bestræbelser på at håndhæve de 
frie varebevægelser i medfør af artikel 30—36. 
3.6.2. Kommissionen bør overveje, om der kan ydes 
yderligere bistand til handelsvirksomhederne ved at under­
søge problemerne med fortolkningen af eksisterende lovbe­
stemmelser og ved at fremkomme med henstillinger vedrø­
rende en ensartet fortolkning af disse i hver enkelt medlems­
stat. 
3.7. Konkurrencepolitik og statsstøtte (Hvidbogen, 2. del, 
VII) 
3.7.1. Udvalget bifalder kraftigt Kommissionens erklæ­
ring om, at en effektiv konkurrencepolitik er af afgørende 
betydning for bevarelsen og styrkelsen af det interne marked. 
Utilbørlig markedskoncentration og illoyal konkurrence 
gennem restriktiv handelspraksis må underkastes ihærdig 
kontrol i medfør af artikel 85/86. 
3.7.2. Udvalget lægger særlig vægt på, at der introduce­
res lovgivning, der sikrer EF-kontrol med sammenslutning af 
virksomheder. Det er af den opfattelse, at Kommissionens 
forslag af december 1981, der blev støttet i Udvalgets 
udtalelse af 30. juni 1982, burde figurere i bilaget til 
hvidbogen blandt de beslutninger, som Rådet bør tage. 
3.7.3. Udvalget udtrykker sin anerkendelse af Kommis­
sionens bestræbelser på at styrke europæiske virksomheders 
effektivitet og konkurrenceevne ved at håndhæve en streng 
politik med hensyn til statsstøtte. En effektiv politik på dette 
område vil gøre det muligt at lede ressourcer over i de 
industrier og servicefag, som vil være konkurrencedygtige og 
skabe arbejdspladser i fremtiden. 
3.8. Fjernelse af afgiftsmæssige hindringer (Hvidbogen, 
3. del) 
3.8.1. Udvalget bifalder Kommissionens faste ønske om 
definitivt at få.ophævet kontrollen ved de indre grænser 
gennem en mindskelse af de mest grelle forskelle i den 
indirekte beskatning. Fjernelsen af de interne handelshin­
dringer kræver ikke en fuldstændig tilnærmelse af mervær­
diafgifter og punktafgifter. Forskellene må dog ikke være 
Nr. C 344/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 85 
så store, at de fører til en ændring i indkøbsvanerne, til en 
forskydning i samhandelen og dermed til konkurrencefor­
vridninger mellem medlemsstaterne. 
3.8.2. I praksis vil tilnærmelsen af afgiftssatserne til den 
satsskala, som skal være gældende i fremtiden, kræve en 
flerårig indkøringsperiode. For at forhindre en yderligere 
spredning i satserne i den nærmeste fremtid må satserne 
»fastfryses« snarest muligt, således at medlemsstaterne for­
pligter sig til at forhindre yderligere afvigelser fra den fælles 
skala. Endvidere er det bydende nødvendigt, at der snarest 
træffes afgørelser om merværdiafgiftsstrukturen. Bl.a. bør 
afgiftsfritagelser gøres ensartede, ligesom det bør fastsættes, 
hvilke tjenesteydelser der skal pålægges en særlig afgiftssats. 
Uanset hvilke politiske beslutninger der træffes, bør man 
uden yderligere ophold indlede forarbejdet til indførelse af en 
moms-clearingordning. 
3.8.3. Indtil det tidspunkt, hvor de afgiftsmæssige hin­
dringer er blevet fjernet, bør der træffes foranstaltninger til at 
formindske eller fjerne den administrative byrde, der er en 
følge af forskellene i den måde, hvorpå de enkelte medlems­
stater påligner og opkræver merværdiafgifter. Således ville 
der kunne opnås betydelige fordele ved at lade henstandsord­
ningen for momsbetaling (PAS) få gyldighed overalt i 
Fællesskabet. Udvalget bemærker, at Rådet ikke har vedta­
get forslaget til det 14. momsdirektiv og opfordrer til, at dette 
sker så snart som muligt. 
3.8.4. Et eksempel på vanskelighederne på det afgifts­
mæssige område er harmoniseringen af strukturen for 
punktafgifter på cigaretter. Her er Udvalget fortsat af den 
opfattelse, at en beskatning efter værdi øger omkostnings­
forskellene som følge af »multiplikatorvirkningen« Både 
beskatningen efter værdi og den specifikke del af beskatnin­
gen måtte nødvendigvis være af stort set samme størrelse, 
såfremt grænsekontrollen blev fjernet. I de fleste medlems­
stater ville dette medføre store forandringer i forhold til de 
nugældende afgiftssatser. Medlemsstaterne ville bevare deres 
frihed til at fastsætte deres egne satser, men kun inden for 
visse grænser, der ikke medfører forvridninger i grænsehan­
delen. 
3.8.5. De merværdi- og punktafgiftssatser, der gælder for 
alkoholholdige drikkevarer i de forskellige medlemsstater, 
må tilnærmes, ikke blot for at bringe grænsekontrollen til 
ophør, men også for at etablere en rimelig balance i 
Bruxelles, den 27. november 1985. beskatningen af alle alkoholholdige drikkevarer og derved 
fjerne forvridninger i samhandelen mellem landene og i 
forbrugsvalget. Ydermere må der introduceres bestemmel­
ser, der fastfryser merværdi- og punktafgiftssatserne for at 
forhindre en yderligere spredning i satserne. 
4. Tidsplan 
4.1. Udvalget er enig med Kommissionen i, at en tidsplan 
er nødvendig, og at 1992 bør være den endelige frist. 
4.2. For at denne tidsplan skal blive fulgt, understreger 
Udvalget nødvendigheden af, at Rådet smiddiggør sin be­
slutningsproces med alle til rådighed stående midler, bl.a. 
ved at man anvender et »glidende« program, således som det 
nuværende og de kommende formandskaber (Luxembourg, 
Nederlandene, Det forenede Kongerige) er enedes om, og ved 
at man udnytter den procedure, der er hjemlet i traktatens 
artikel 155 0). 
4.3. For at forbedre mulighederne for fremskridt på de 
områder, hvor der hersker størst uenighed, nemlig tilnær­
melsen af den indirekte beskatning, må det om nødvendigt 
tillades medlemsstaterne af fravige tidsplanen under forud­
sætning af, at dette ikke medfører systematisk grænsekon­
trol. 
5. Oplysning til offentligheden 
Såfremt det skal lykkes for Det europæiske Fællesskab at nå 
de erklærede mål med bred opbakning fra EF's borgere, er 
det Udvalgets opfattelse, at en informations- og oplysnings­
kampagne straks må sættes i gang. Så mange aktuelle 
oplysninger som muligt må indhentes med henblik på at 
bringe de negative virkninger af indre barrierer og de fordele, 
som hvidbogens forslag vil indebære, til offentlighedens 
kendskab. En kampagne af denne art forudsætter en sam­
ordnet indsats fra alle involverede parter, især EF-institutio-
nerne, medlemsstaternes regeringer og de forskellige interes­
segrupper. 
(!) »For at sikre Fællesmarkedets funktion og udvikling skal 
Kommissionen: . . .udøve de beføjelser, som Rådet tildeler den 
med henblik på gennemførelse af de af dette udfærdigede 
forskrifter«. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
31. 12. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 344/21 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
BILAG I 
Afstemning 
Resultatet af afstemningen om udtalelsen som helhed 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte for udtalelsen: 
Amato, Arena, Bagliano, Beretta, Binnenbruck, Bleser, Bonety, Bredima, Briganti, Burnel, Campbell, Carroll, 
Cavazzuti, Ceyrac, Curlis, De Grave, Della Croce, Delourme, Dore, Dracos, Drago, Drilleaud, d'Elia, Elkan, 
Emo Capodilista, Engelen-Kefer, Etty, Flum, Fortuyn, Fuller, Geuenich, Glesener, Goris, Van Greunsven, 
Hannon, Heuser, Hilkens, Houthuys, Hovgaard Jakobsen, Jaschick, Kelly, Kenna, Kirschen, Law, Lojewski, 
Low, Marvier, Masprone, Masucci, Meraviglia, Monier, Mourgues, Muller, Nierhaus, Noordwal, Paggi, 
Pearson, Pelletier, Plank, Poeton, Pronk, Querleux, Rainero, van Rens, Romoli, Roseingrave, Rouzier, Sa'iu, 
Schnieders, Schoepges, Schwarz, Sir George Sharp, Soulat, Spijkers, Stahlmann, Staratzke, Storie-Pugh, Strauss, 
Strobel, Swift, Tamlin, van den Broucke, van der Mensbrugghe, van Melckenbeke, Vercellino, Wagner, Weber, 
Wick, Zinkin, Zoli. 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte mod udtalelsen: 
Bazianas, Chalioris, Dassis, Dassoulas, Dunet, Hadjivassiliou, Kamizolas, Murphy, B. Nielsen, P. Nielsen, 
Raftopoulos, Spachos, Tixier, Vassilaras. 
Følgende medlemmer stemte hverken for eller imod: 
Bodåy, De Bievre, De Bruyn, Gredal, Hammond, Hemmer, Jarvis, Jenkins, Maddocks, Margot, Milne, Mols 
Sørensen, M. Nielsen, de Normann, Regaldo, A. Smith, de Wit. 
BILAG 2 
Forkastede ændringsforslag 
Følgende ændringsforslag, som var indgivet i overensstemmelse med forretningsordenen, blev forkastet af 
Udvalget under debatten: 
Side 1 - pkt. 1.1. 
Følgende passus udgår: 
». . . og selv om Udvalget beklager, at det sociale område ikke er medtaget. . .« 
Resultat af afstemningen 
16 stemte for, 79 stemte imod, 23 stemte hverken for eller imod. 
Side 2 - pkt. 2.1.2. 
Dette punkt udgår. 
Begrundelse 
Spørgsmålet om beslutningsproceduren i Rådet er af overordnet betydning for Fællesskabet og vedrører ikke kun 
det interne marked. ØSU kan ikke uden videre tage stilling til dette spørgsmål uden forudgående drøftelse og uden 
behandling af problemet i alle dets aspekter. 
Nr. C 344/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 85 
Resultatet af afstemningen 
28 stemte for, 84 stemte imod, 4 stemte hverken for eller imod. 
Side 4 - pkt. 2.3.1. - andet punktum 
»idet nogle . . . liberalisering« udgår. Derefter ændres til følgende: 
»Dette er en af de målsætninger, som skal sikre, at Det europæiske økonomiske Fællesskab ikke blot bliver et 
integreret marked, men . . . betydningen af denne målsætning.« 
Begrundelse 
Det kan ikke gøres til en forudsætning for integrering af markedet, at dette er homogent; homogenitet kan være en 
målsætning og et resultat, men ikke en forudsætning. 
Resultatet af afstemningen 
21 stemte for, 74 stemte imod, 11 stemte hverken for eller imod. 
Pkt. 3.4.2. 
Erstattes med følgende: 
»Hvad angår selvstændige erhvervsdrivendes etableringsret og frihed til at udøve deres erhverv, er Udvalget af den 
opfattelse, at der må fastsættes generelle bestemmelser for adgangen til samtlige liberale erhverv, samtidig med at 
man sikrer den gensidige anerkendelse af afgangsbeviser fra universiteter i tråd med de kommissionsforslag, som 
Udvalget for øjeblikket er ved at behandle.« 
Resultatet af afstemningen 
30 stemte for, 71 stemte imod, 13 stemte hverken for eller imod. 
Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 
75/716/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om svolvlindholdet i visse flydende 
brændselsstoffer (*) 
(85/C 344/10) 
Rådet for De europæiske Fællesskaber besluttede den 12. august 1985, under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 100, at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om 
ovennævnte forslag. 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for industri, handel håndværk og 
tjenesteydelser. Udvalget udpegede Paul Flum til hovedordfører. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 231. plenarforsamling (mødet den 27. november 
1985) med flertal, idet 3 stemte imod, mens 7 stemte hverken for eller imod, følgende udtalelse: 
I. Indledning 
1. I direktiv 75/116/EØF tillades i øjeblikket et maksi-
mumsindhold for den i direktivets bilag 1 nærmere specifi-
(>) EFTnr. C 205 af 14. 8. 1985, s. 3. cerede gasolie brugt som brændselsolie eller dieselolie (opdelt 
i kategori A og B) på 0,5 vægtprocent, hhv. 0,3 vægtprocent 
svovl, idet det overlades til de enkelte medlemsstater at 
foreskrive et maksimal svovlindhold på 0,5 eller 0,3 vægt­
procent.