A4-0130/98

Beslutning om beretningen fra Det Europaeiske Monetaere Institut om konvergenssituationen (C4-0201/98) og Kommissionens dokument »EURO 1999 - 25. marts 1998 - beretning om konvergenssituationen og henstilling om overgangen til tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union« (KOM(98)1999 - C4-0200/98)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til, at Det Europaeiske Raad paa sit moede i Madrid den 15.-16. december 1995 forelagde tidsplanen for indfoerelsen af den faelles valuta og planen for forberedelsen af OEMU'ens tredje fase.

- der henviser til beretningen fra Det Europaeiske Monetaere Institut om konvergenssituationen (C4-0201/98),

- der henviser til Kommissionens dokument »EURO 1999 - 25. marts 1998 - beretning om konvergenssituationen og henstilling om overgangen til tredje fase af Den OEkonomiske og Monetaere Union«(KOM(98)1999 - C4-0200/98),

- der henviser til sin beslutning af 2. april 1998 om demokratisk ansvar i OEMU'ens tredje fase ((Protokollen af denne dato, del II, punkt 9.))

- der henviser til, at Kommissionen samtidig forelagde en henstilling med henblik paa indfoerelse af den faelles valuta den 1. januar 1999 i elleve medlemsstater,

- der henviser til, at to medlemsstater, nemlig Danmark og Det Forenede Kongerige, har erklaeret, at de vil goere brug af deres ret til ikke for oejeblikket at deltage i den faelles valuta,

- der henviser til, at Graekenland i de seneste aar har gjort betydelige konvergensfremskridt, men endnu ikke opfylder EU-traktatens stabilitetskriterier. Den graeske regering har derfor erklaeret, at den foerst vil deltage i Den OEkonomiske og Monetaere Union fra et senere tidspunkt,

- der henviser til, at Sverige endnu ikke opfylder alle betingelserne for deltagelse i valutaunionen, isaer er der stadig mangler med hensyn til centralbankens uafhaengighed, og til at den svenske regering har erklaeret, at den ikke vil deltage i valutaunionen fra den 1. januar 1999, til trods for, at der ikke under forhandlingerne blev indfoejet en undtagelsesbestemmelse,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik og udtalelse fra Udvalget om Beskaeftigelse og Sociale Anliggender (A4-0130/98),

Prisstabilitetder henviser til foelgende betragtninger:

1. som et resultat af EU-traktaten kan kun de lande, hvis inflationstakt ikke overstiger 2,7%, indtraede i Den Monetaere Union;

2. ifoelge de foreliggende beretninger har de elleve medlemsstater en inflationstakt paa under 2%, hvilket generelt betegnes som prisstabilitet;

Det langsigtede renteniveau

3. det langsigtede renteniveau er blevet kraftigt tilnaermet og ligger paa et historisk set lavt niveau. De elleve medlemsstater ligger klart under referencevaerdien paa 7,8%. Dette betyder, at markederne er overbevist om, at den nuvaerende stabilitetsudvikling er af varig karakter;

Deltagelse i valutakursmekanismen

4. ingen af de lande, der har deltaget i valutakursmekanismen i mindst to aar, har i denne periode devalueret over for andre medlemsstaters valutaer. Det samme gaelder for de to lande, der pr. 1. januar 1999 har deltaget i valutakursmekanismen i to aar;

Opfyldelse af de monetaere kriterier

5. samtlige elleve medlemsstater har gjort store fremskridt med hensyn til prisstabilitet. Dette betyder, at de vil opfylde disse monetaere kriterier i EU-traktaten den 1. januar 1999, og at stabiliteten af euroens vaerdi er sikret fra starten;

De offentlige finanser

6. for at sikre euroens stabilitet paa lang sigt kraeves der ifoelge EU-traktaten holdbare offentlige finanser;

Budgetunderskud

7. ifoelge Kommissionen og Det Europaeiske Monetaere Institut har ingen af de elleve medlemsstater et budgetunderskud paa over 3%. Det kan saaledes konstateres, at budgetunderskuddene er blevet kraftigt reduceret i de forloebne aar, og at alle de elleve medlemsstater opfylder dette kriterium i EU-traktaten;

Samlet gaeld

8. det maa tages op til vurdering, om udviklingen i forhold til referencevaerdien paa 60% sker tilstraekkeligt hurtigt i alle kandidatlande, eller om den samlede vurdering af et lands oekonomiske og budgetmaessige situation i givet fald giver basis for en positiv afgoerelse;

9. Kommissionen har i sit forslag til afgoerelse besvaret dette spoergsmaal bekraeftende. Den har konstateret, at der i ingen af kandidatlandene er tale om et uforholdsmaessigt stort underskud;

10. alligevel giver udviklingen i to landes samlede gaeld ifoelge Det Europaeiske Monetaere Institut fortsat anledning til bekymring. Derfor presser Parlamentet paa for at sikre, at de to regeringer forpligter sig til at fortsaette konsolideringsprocessen;

11. desuden forlanger Parlamentet, at alle deltagerlande i Den OEkonomiske og Monetaere Union noeje overholder stabilitets- og vaekstpagten;

12. det boer imidlertid tages i betragtning, at begge lande har et hoejt opsparingsniveau og en udlandsnettogaeld, der balancerer eller udvikler sig i positiv retning;

13. for at gennemfoere en mere tilfredsstillende finansiel ligevaegt vil det vaere hensigtsmaessigt i en helhedsvurdering ogsaa at se paa virksomhedernes og de private husholdningers gaeldssituation;

14. denne politik boer ikke udelukkende foelges ud fra et regnskabshensyn, men snarere fremme en varig balance i de offentlige finanser inden for rammerne af vaekst- og stabilitetspagten og udvirke skattemaessig tilbageholdenhed for at give tilstraekkelig plads til, at udviklingen kan forloebe, da maalet er en forbedring i forholdet mellem gaelden (som boer mindskes) og bruttonationalproduktet (som boer oeges);

15. under hensyntagen til udviklingen i de forloebne aar, gaeldsstrukturen, opsparingskvoterne og budgetterne for 1998 og paa grundlag af de mellemfristede konvergensprogrammer, som medlemsstaterne har forelagt, kommer Parlamentet alt i alt til et positivt resultat;

Centralbankernes uafhaengighed

16. ud over den uafhaengighed, der i henhold til EU-traktaten skal gaelde for Det Europaeiske System af Centralbanker, er det noedvendigt, at ogsaa medlemsstaternes centralbanker er uafhaengige;

17. ganske vist er de noedvendige lovgivningsprocedurer blevet indledt i alle lande, men processen er endnu ikke afsluttet. I henhold til traktaten skal disse lovgivningsprocedurer vaere afsluttet senest den 1. juli 1998;

Generelle oekonomiske indikatorer, der naevnes i traktaten

18. med hensyn til integrationen af markederne kan det konstateres, at der er sket vaesentlige fremskridt i de forloebne aar. Paa trods heraf kan der fortsat konstateres adskillige mangler. 21% af de kraevede foranstaltninger er endnu ikke gennemfoert i alle medlemsstater. Derfor maa det faelles indre marked udbygges paa grundlag af handlingsplanen til et virkeligt europaeisk hjemmemarked, der isaer vil vaere til fordel for smaa og mellemstore virksomheder;

19. de elleve landes betalingsbalancer har i det forloebne aar udvist et gennemsnitligt overskud. Otte lande har et overskud og tre et lille underskud, saaledes at der ikke kan ventes spaendinger paa dette omraade;

20. en stor del af den eksterne handel som procentdel af bruttonationalproduktet for varer har hidtil vaeret beroert af valutakurssvingninger. Med indfoerelsen af en faelles valuta vil denne del blive betydeligt mindre. Det foerer til stoerre sikkerhed i forbindelse med planlaegningen og er af saerlig betydning for de smaa og mellemstore virksomheder;

21. ogsaa den nuvaerende udvikling i pris- og omkostningsindekserne - ud over forbrugerpriserne - f.eks. forarbejdningsomkostninger, engrospriser og isaer loenenhedsomkostninger, er positiv. Dette er endnu et tegn paa en vedvarende prisstabilitet;

Beskaeftigelse

22. beskaeftigelsen er ganske vist ikke noget formelt kriterium i henhold til EU-traktaten, men den er alligevel den stoerste udfordring for Europa i oejeblikket. Den maa derfor tages med i betragtning ved den samlede vurdering af den oekonomiske udvikling i medlemsstaterne;

23. den hoeje arbejdsloeshed i de fleste af de elleve lande skal reduceres kraftigt, da den kan true sammenholdet i Den Europaeiske Union og opfyldelsen af Den OEkonomiske og Monetaere Unions vaesentlige maalsaetninger;

24. den monetaere politik skal stoettes i opgaven med at sikre prisstabiliteten igennem relevante budgetmaessige foranstaltninger, loenudvikling og effektive varemarkeder. I saa fald vil de monetaere betingelser, herunder valutakurserne og de langfristede rentesatser maaske indvirke positivt paa den oekonomiske vaekst, investeringerne og beskaeftigelsen;

25. i forbindelse med beskaeftigelsespolitikken er en kraftigt forbedret mobilitet og tilpasningsevne paa beskaeftigelsesomraadet af saerlig betydning. En livslang videreuddannelse med udgangspunkt i et styrket uddannelsessystem og strukturelle beskaeftigelsesfremmende foranstaltninger suppleret med beskatningsunderstoettelsesordninger skal sammen med den investeringsinducerede vaekst bidrage til afskaffelsen af arbejdsloesheden;

26. som bidrag til en oeget beskaeftigelsesmaessig mobilitet boer beskaeftigelsesrelaterede pensionsordninger goeres mere fleksible og »flyttelige«, navnlig ved at reducere perioden inden en ansats pensionsrettigheder er »velerhvervede« til hoejst to aar;

27. en europaeisk dialog mellem de oekonomiske og sociale parter inden for rammerne af faellesskabsinstitutionerne og de faelles hoeringsprocedurer er en absolut forudsaetning, hvis maalsaetningerne for Faellesskabets oekonomiske politik, socialpolitik og miljoepolitik skal defineres bedre foeres ud i livet;

28. Raadet skal konsekvent gennemfoere de forpligtelser, der blev indgaaet paa det ekstraordinaere topmoede i Luxembourg, og til at ivaerksaette aktioner og foranstaltninger, der inden for et kort tidsrum kan skabe rammerne omkring en europaeisk beskaeftigelsespolitik;

29. vigtigheden af en politiksammensaetning, som fremmer stabilitet og baeredygtig vaekst, skal understreges, hvilket dels forudsaetter en sund makrooekonomisk politik, som kan bidrage til en varig ikke-inflationaer vaekst og beskaeftigelse, dels en stoerre samordning af den oekonomiske politik og strukturpolitikken for at udnytte EU's vaekst- og beskaeftigelsespotentiale bedst muligt;

30. medlemsstaterne opfordres til at styrke samordningen mellem den oekonomiske politik og en aktiv arbejdsmarkedspolitik og fremskynde ivaerksaettelsen af de initiativer, der blev vedtaget paa Det Europaeiske Raads ekstraordinaere beskaeftigelsestopmoede, med henblik paa at skabe gunstige rammebetingelser for en styrkelse af den indenlandske efterspoergsel og investeringerne;

31. det er vigtigt med lige vilkaar i forbindelse med ressourceallokeringen og det er noedvendigt at nedsaette de indirekte loenomkostninger, som kunne kompenseres af andre skattereformer uden at nedskaere de sociale ydelser og skulle vaere rettet mod den nedre ende af loenskalaen; understreger ogsaa den store betydning af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, hvor erhvervsuddannelse, omskoling eller uddannelse kombineres med arbejdserfaring eller et praktikophold, som delvis kunne finansieres gennem aktiveringen af arbejdsloeshedsydelser og udviklingen af lokale partnerskaber;

Den europaeiske oekonomiske og monetaere politik til fremme af konvergensen

32. stabilitets- og vaekstpagten er et vaerdifuldt instrument, naar det gaelder om at sikre den noedvendige budgetdisciplin i OEMU'ens tredje fase. I forbindelse med den multilaterale overvaagning maa opmaerksomheden i saerlig grad koncentreres om koordineringen af medlemsstaternes budgetpolitik;

33. i henhold til EU-traktaten er hver enkelt medlemsstat forpligtet til at foere sin valutakurspolitik som et spoergsmaal af faelles interesse. Hvis dette princip ikke overholdes, kan det faa negative foelger for andre medlemsstaters oekonomi;

34. med en faelles monetaer politik maa der tages hensyn til de forskellige konjunktursvingninger i medlemsstaternes oekonomier og skabes det grundlag, der skal til for at modstaa de asymmetriske chock, de forskellige oekonomier kan blive ramt af. Dette tilsammen goer det stadig vigtigere med et oeget samarbejde om den oekonomiske og monetaere politik. Kun derved kan der opnaas vedvarende konvergens og oekonomisk og social samhoerighed. Med henblik herpaa maa metoderne til koordinering af den oekonomiske politik forbedres og styrkes;

35. paa det skattepolitiske omraade maa der skabes en balance mellem medlemsstaternes skatteretslige suveraenitet og noedvendigheden af oeget koordinering af skattesystemer og -satser. Paa den maade undgaas konkurrencefordrejninger;

36. forskning, udvikling og innovation er grundpillerne i den oekonomiske udvikling. Initiativer paa nationalt plan og faellesskabsplan til fremme af investeringer i menneskelig kapital, nye teknologier og infrastrukturer boer styrkes;

37. som den eneste direkte valgte EU-institution har Parlamentet en formel rolle som Den Europaeiske Centralbanks samtalepartner. Det vil opmaerksomt foelge dens monetaere politik uden at saette spoergsmaalstegn ved dens uafhaengighed;

Konklusioner

Europa-Parlamentet,I. glaeder sig over de betydelige konvergensfremskridt i EU's medlemsstater med henblik paa indledningen af OEMU'ens tredje fase, hvilket har foert til lav inflation, et lavt langfristet renteniveau, ubetydelige valutaudsving og en maerkbar konsolidering af de offentlige budgetter;

II. glaeder sig over, at der indfoeres en faelles valuta i 11 medlemsstater, der har opfyldt de noedvendige betingelser og oensker at indlede OEMU'ens tredje fase den 1. januar 1999, nemlig Belgien, Tyskland, Finland, Frankrig, Italien, Irland, Luxembourg, Nederlandene, OEstrig, Portugal og Spanien;

III. godkender Kommissionens henstilling om, at Den OEkonomiske og Monetaere Unions tredje fase indledes den 1. januar 1999 med 11 medlemsstater, der opfylder de noedvendige betingelser og kraever, at der skabes forudsaetninger for, at den uafhaengige Europaeiske Centralbank snarest muligt kan etableres, saaledes at den valutapolitiske suveraenitet kan overdrages til den pr. 1. januar 1999; kraever endvidere, at EU-traktatens krav gennemfoeres, for saa vidt angaar de nationale centralbanker;

IV. henstiller til Det Europaeiske Raad at opfylde sine forpligtelser og foreslaa én kanditat til stillingen som formand for Den Europaeiske Centralbank paa topmoedet den 2. maj 1998;

V. minder om, at det paa ny vil skulle udtale sig om opfyldelsen af konvergenskriterierne, naar andre medlemsstater i fremtiden oensker at deltage i den faelles valuta;

VI. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til stats- og regeringscheferne i Den Europaeiske Union, Raadet (oekonomi og finans), Kommissionen, Det Europaeiske Monetaere Institut og medlemsstaternes parlamenter.