[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 2.5.2007

KOM(2007) 223 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

om gennemførelse af Fællesskabets program for øget vækst og beskæftigelse og forbedret konkurrenceevne for EU's virksomheder: yderligere fremskridt i 2006 og næste skridt hen imod et forslag til et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (FKSSG)

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Baggrund 3

2. Hidtidige fremskridt 4

2.1. Aktiviteter i arbejdsgruppen for det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag (AG FGSSG) 4

2.2. Fremskridt uden for arbejdsgruppen - konsekvensanalyse 5

3. De næste skridt 6

4. Konklusioner 8

BILAG 9

Bilag 1

Specifikke tekniske spørgsmål, der blev drøftet på mødet i den udvidede arbejdsgruppe for FKSSG i december 2006 9

Bilag 2

Detaljerede tekniske spørgsmål, der er blevet drøftet i arbejdsgruppen for FKSSG, og som fortsat overvejes i Kommissionen 9

1. BAGGRUND

I denne meddelelse gøres der rede for de fremskridt, der hidtil er gjort hen imod det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag (FKSSG) i henhold til det i 2004 udarbejdede udkast til arbejdsprogram. Hovedvægten lægges på det arbejde, der blev udført i 2006. Der sættes fokus på de mest markante af de spørgsmål, der er blevet rejst, og nogle af de vigtigste strategiske spørgsmål i forbindelse med FKSSG opsummeres.

I meddelelsen fra 2006[1] blev der gjort rede for baggrunden for og målene med FKSSG, og det blev bebudet, at der ville blive udarbejdet endnu en statusrapport i 2007. Disse mål gælder fortsat, da der kun er sket få afgørende fremskridt med hensyn til at fjerne de skattemæssige hindringer i det indre marked.

Rådet drøftede meddelelsen i juni 2006, men fremsatte ikke nogen konklusioner. Kommissionen aflagde endnu en mundtlig statusrapport til Rådet i december 2006. FKSSG er et ambitiøst mål, der volder en række tekniske vanskeligheder i medlemsstaterne. En yderligere indsats er nødvendig for at nå til enighed. Der er sket visse fremskridt på nogle meget specifikke områder, f.eks. vedtagelsen af en adfærdskodeks for transfer pricing-dokumentation[2] og af retningslinjer for forhåndsaftaler om interne afregningspriser i EU[3]. I december 2006 offentliggjorde Kommissionen desuden tre meddelelser[4] om behovet for bedre samordning af medlemsstaternes skattesystemer samt en meddelelse om skatteincitamenter til fordel for forskning og udvikling[5]. Disse målrettede foranstaltninger vil ganske vist reducere hindringerne i nogen grad, men Kommissionen er fortsat overbevist om, at en helhedsstrategi i form af indførelsen af FKSSG samlet set vil give de største fordele hvad angår beskatning af selskabsoverskud i det indre marked. En sådan kræver imidlertid grundig forberedelse.

Gennemførelsen af FKSSG forventes i væsentlig grad at medvirke til det indre markeds succes, bidrage til øget vækst og beskæftigelse og forbedre konkurrenceevnen for EU's virksomheder i hele verden i overensstemmelse med den fornyede Lissabon-strategi[6]. EU vil desuden kunne blive et mere attraktivt marked for investeringer, hvilket forventes at føre til flere EU-interne investeringer og direkte udenlandske investeringer.

Formålet med denne meddelelse er:

- at holde Rådet, Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og den almene befolkning orienteret om de fremskridt, der gøres

- at skitsere planerne for det videre arbejde

- at opsummere og henlede opmærksomheden på nogle af de specifikke tekniske spørgsmål, der kræver særlig opmærksomhed, og en række særlig vigtige spørgsmål, som har en mere strategisk dimension.

2. HIDTIDIGE FREMSKRIDT

2.1. Aktiviteter i arbejdsgruppen for det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag (AG FGSSG)

AG FKSSG har fortsat holdt møde hvert kvartal. Ud over de fire første undergrupper (vedrørende aktiver og afskrivning, hensættelser og reserver, skattepligtig indkomst og internationale aspekter) er der blevet nedsat yderligere to undergrupper, der beskæftiger sig med koncernbeskatning og fordelingsmekanismen. De vigtigste af de spørgsmål, der er blevet drøftet i arbejdsgruppen (ud over rapporterne fra undergrupperne), er sammenfattet i et arbejdsdokument[7], som blev forelagt på mødet i december 2006.

En del af mødet i december 2006 var "udvidet" med en række repræsentanter for erhvervslivet og det videnskabelige miljø, der deltog i drøftelserne om FKSSG. Et lignende udvidet møde var blevet holdt i 2005. I juni 2006 blev der holdt et mere specialiseret udvidet møde med deltagelse af erhvervseksperter fra den finansielle sektor for at drøfte de særlige forhold, der gør sig gældende i denne sektor. Formålet med disse møder var at sikre, at der gennemføres høringer i det omfang, det er nødvendigt, og at Kommissionen og medlemsstaternes eksperter udnytter både de erhvervsdrivendes og de videnskabelige eksperters erfaringer.

Som forklaret i meddelelsen fra 2006 tilstræbes der ikke formel enighed i arbejdsgruppen eller dennes undergrupper, men der åbnes mulighed for at afdække spørgsmål, som der er rimelig enighed om, og spørgsmål, der vil kræve svære beslutninger, når Kommissionen skal færdiggøre sit lovgivningsforslag. Supplerende ekspertudtalelser om sidstnævnte emner fra andre end Kommissionen og medlemsstaternes forvaltninger kan være særdeles nyttige.

Arbejdsdokumentet omfatter bl.a. statusrapporter om arbejdet vedrørende skattepligtig indkomst, internationale aspekter, personkreds, finansielle institutioner, konsolidering og den administrative ramme. For hvert enkelt spørgsmål er der fremhævet en række specifikke tekniske forhold, som man skal være særlig opmærksom på. Nogle af disse er opsummeret i bilag 1. De relevante websider indeholder fuldstændige oplysninger herom.

For at konsolidere skattegrundlaget skal der fastlægges en metode til fordeling af det. Dette emne blev taget op for første gang på mødet i december 2006, og man er først for nylig begyndt at drøfte det. Det skal sikres, at fordelingsmekanismen giver rimelige og retfærdige resultater.

2.2. Fremskridt uden for arbejdsgruppen - konsekvensanalyse

I overensstemmelse med gængs praksis vil der inden forelæggelsen af lovgivningsforslaget blive udarbejdet en konsekvensanalyse efter de analytiske hovedtrin, der er fastlagt i "Retningslinjer for konsekvensanalyse"[8]. I konsekvensanalysen vil der blive gjort rede for de selskabsskattemæssige hindringer, der afholder EU's virksomheder fra at udnytte alle investeringsmuligheder i det indre marked i forbindelse med deres grænseoverskridende aktiviteter, samt for de muligheder for skatteundgåelse og -unddragelse, som det nuværende system giver virksomhederne. Et af elementerne i analysen vil være forskellen i overholdelsesomkostningerne for de små og mellemstore virksomheder på den ene side og de multinationale virksomheder på den anden side. I analysen vil man fastsætte de mål, der skal nås med skattereformen, lige fra det generelle mål om at forenkle og effektivisere beskatningen af selskabsindkomst for at få det indre marked til at fungere bedre, til de mere specifikke operationelle mål som f.eks. at reducere virksomhedernes og skatteforvaltningernes overholdelsesomkostninger/administrative omkostninger i forbindelse med selskabsbeskatning, tilskynde til nye grænseoverskridende aktiviteter, især for små og mellemstore virksomheder, fremme skattemæssig neutralitet mellem rent indenlandske investeringer og investeringer i alle de øvrige EU-lande samt begrænse fordrejningerne i den internationale fordeling af investeringer og skattegrundlag.

Der vil blive afdækket en række alternative politikmuligheder og gennemført en grundig kvalitativ og, om muligt, kvantitativ analyse af disses respektive økonomiske, miljømæssige og samfundsmæssige virkninger. Alternativerne vil mindst omfatte et scenarie "uden ændringer", et fælles skattegrundlag uden konsolidering og et fælles konsolideret skattegrundlag. Målet er at vurdere alternativernes mest relevante makro- og mikroøkonomiske virkninger og deres virkninger for skatteindtægterne. Man vil vurdere en række mulige tilgange til etableringen af FKSSG på grundlag af en evaluering af dets vigtigste bestanddele. I den forbindelse vil der blive taget behørigt hensyn til princippet om, at virkningerne af ethvert skridt i retning af FKSSG for medlemsstaternes offentlige finanser skal være rimelige og eventuelt medføre en generel stigning i indtægterne som følge af en mere dynamisk europæisk økonomi.

Arbejdet hermed startede i 2006, og den endelige konsekvensanalyse vil blive offentliggjort, når forslaget forelægges. Hvor grundig den kvantitative vurdering bliver, afhænger til en vis grad af, hvor mange kvantitative data medlemsstaternes forvaltninger og virksomheder er villige og i stand til at levere til rette tid.

3. DE NÆSTE SKRIDT

Da arbejdet vedrørende de fleste af de vigtigste strukturelle elementer i skattegrundlaget, konsolideringen og fordelingsmekanismen allerede er i gang, kan det næste skridt være at samle alle disse områder og drøfte, hvordan de kan indgå i en helhed. Denne "anden runde" i arbejdet skal sikre, at der ikke er uoverensstemmelser, og at det skattegrundlag, der udarbejdes, kan betragtes som et anvendeligt forslag, dvs. som "egnet til formålet".

Som anført i meddelelsen fra 2006 betyder indførelsen af et enkelt skattegrundlag uvægerligt, at der vil være forskelle mellem dette nye grundlag og de eksisterende grundlag taget hver for sig. Medlemsstaterne er nødt til at acceptere, at FKSSG ikke kan afspejle alle egenskaberne ved deres eksisterende skattegrundlag, og at der i nogle tilfælde vil være foreslået en anden behandling af bestemte elementer i deres eksisterende grundlag.

For mange af de detaljerede tekniske spørgsmåls vedkommende vil Kommissionen skulle foretage et klart valg mellem en eller flere specifikke muligheder, hvilket den vil gøre på grundlag af det igangværende arbejde i arbejdsgruppen, intern forskning og høringer af erhvervslivet og det videnskabelige miljø. Nogle af de detaljerede tekniske spørgsmål, der er blevet drøftet i arbejdsgruppen, og som fortsat er genstand for Kommissionens overvejelser, fremgår af bilag 2.

Kommissionen skal også træffe beslutninger af en anden art, som klart indebærer, at der tages hensyn til et mere "politisk" element ved valget af den ene eller den anden tilgang. Den overordnede økonomiske politik og Fællesskabets interesser, navnlig i forbindelse med programmet for øget vækst og beskæftigelse og forbedret konkurrenceevne for EU's virksomheder og en stabil udvikling i de offentlige finanser, vil være grundlæggende elementer i disse beslutninger. Nogle af de valg, der skal foretages, er anført i meddelelsen fra 2006, hvor Kommissionen også tilkendegav sin holdning og forklarede, hvordan den var kommet frem til sine konklusioner. I de vigtigste af disse påpegedes det bl.a., at:

- det fælles selskabsskattegrundlag bør ledsages af konsolidering for at få de fulde gevinster af processen

- FKSSG bør være fakultativt (virksomhederne skal kunne vedblive med at være omfattet af de eksisterende bestemmelser, hvis medlemsstaterne opretholder disse side om side med FKSSG, eller de skal kunne vælge FKSSG, forudsat at reglerne om statsstøtte overholdes).

Kommissionen bekræftede desuden, at den ikke agter at udvide arbejdet vedrørende skattegrundlaget til også at omfatte skattesatsen, hvilket er en holdning, den fastholder. Den anførte endvidere, at FKSSG efter dens opfattelse bør være ensartet, og at det generelt bør forenkle og udvide selskabsskattegrundlaget. Ensartethed og forenkling har således været de retningsgivende principper for det hidtidige arbejde, og det nye grundlag skal være "bredt" snarere end "snævert".

Mange økonomer er af den opfattelse, at et bredt skattegrundlag med lave skattesatser er det økonomisk mest effektive, da det både har de mindste og de færreste potentielt forvridende virkninger. De praktiske følgevirkninger af denne tilgang er, at der vil være færre incitamenter og undtagelser, især da alene det forhold, at der indføres bestemmelser om grænseoverskridende konsolidering, vil gøre skattegrundlaget lidt mindre, eftersom udligning af tab vil kunne ske mere konsekvent og hurtigere end i dag. Antallet af særlige skattelettelser og incitamenter bør derfor begrænses, ligesom de bør været behørigt målrettede og begrundede. Dette emne vil blive taget op i arbejdsgruppen; det gælder f.eks. skatteincitamenter til fordel for forskning og udvikling. Bøder, der pålægges som sanktion, skal ikke være fradragsberettigede.

To vigtige politikspørgsmål, der dukkede op i 2006, vedrørte den finansielle sektor og den administrative ramme for FKSSG. Hvad angår den finansielle sektor blev det bekræftet på det udvidede møde i juni 2006, som havde deltagelse af eksperter fra denne sektor, at der er en vis tilslutning til, at sektoren omfattes af FKSSG. Den alternative mulighed, nemlig at der indføres et særskilt system, eller at sektoren udelukkes helt, er der i dag ikke den store tilslutning til. Der er mindre enighed om arten af de bestemmelser, der skal indføres i FKSSG for at tage hensyn til sektorens særlige kendetegn. Der skal arbejdes videre hermed. Det er bl.a. meget sandsynligt, at enhver generel metode, der anvendes i forbindelse med fordelingsmekanismen, også vil skulle ændres for at tage hensyn til de særlige forhold i denne sektor.

Hvad angår den administrative ramme befinder arbejdet sig stadig i en forholdsvis tidlig fase. I arbejdsgruppen har der været en del drøftelser af mulige tilgange, og nogle erhvervssektorer har slået kraftigt til lyd for en form for "kvikskranke", så EU's koncerner kun skal have direkte kontakt med en enkelt administrativ myndighed. I de enkelte undergrupper har man også været inde på spørgsmålet om, hvilken myndighed der skal være ansvarlig for hvilke aspekter af overholdelsen af skattereglerne, og det vil der blive arbejdet videre med i 2007. Disse to spørgsmål vil få stor betydning for forslagets udformning, og Kommissionen vil derfor bestræbe sig på at drage konklusioner med hensyn til:

- i hvilket omfang og hvordan den finansielle sektor lige fra starten skal omfattes af FKSSG

- den administrative ramme for FKSSG, især hvordan samarbejde og gensidig bistand kan forbedres, og hvordan de påkrævede nye arbejdsmetoder kan indføres på fællesskabsplan.

I det forslag, der vil blive forelagt i 2008, vil der på baggrund af det igangværende arbejde være taget hensyn til Kommissionens konklusioner vedrørende disse spørgsmål.

4. KONKLUSIONER

Man har nedsat arbejdsgruppen for FKSSG, som er det nødvendige forum for drøftelser med eksperter fra medlemsstaternes forvaltninger, erhvervsliv og videnskabelige miljø. Herudover vil Kommissionen fortsat høre eksterne eksperter på et ad hoc-grundlag for at fremme arbejdet. Som bemærket i 2006 kræver arbejdet betydelige personaleressourcer både i Kommissionen og medlemsstaterne. Det vil også fremover være tilfældet, men Kommissionen foretrækker fortsat i videst muligt omfang at anvende eksperter fra medlemsstaterne til det tekniske arbejde.

Sammenfattende konkluderes følgende:

- Der er fortsat behov for FKSSG, både for små og mellemstore virksomheder, for hvilke overholdelsesomkostningerne har særlig stor betydning, og for store multinationale virksomheder. Kommissionen er fast besluttet på at gøre hurtige fremskridt hen imod fjernelsen af de selskabsskattemæssige hindringer i det indre marked, samtidig med at den vil tage hensyn til de problemer, der optager medlemsstaterne i forbindelse med processen. Den har fortsat til hensigt at forelægge et lovgivningsforslag i 2008.

- Kommissionen vil fortsætte det tekniske arbejde i arbejdsgruppen og med eksterne eksperter for at løse disse specifikke spørgsmål og nå frem til et afbalanceret forslag. Ovenfor og i arbejdsdokument CCCTB/WP/046 af 20. november 2006 "Progress to date and future plans for the CCCTB" er der sat fokus på en række specifikke spørgsmål.

- Kommissionen ønsker at henlede Rådets, Parlamentets og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs opmærksomhed på de mere generelle aspekter af FKSSG, særlig følgende aspekter som beskrevet i denne meddelelse:

- konsolideringselementet i FKSSG og den nødvendige rimelige og retfærdige fordelingsmekanisme samt dens virkninger for medlemsstaternes indtægter

- FKSSG's fakultative karakter

- håndteringen af den finansielle sektor

- den administrative og retslige ramme for FKSSG.

Der modtages desuden meget gerne yderligere indlæg fra medlemsstaterne med hensyn til, hvordan der bedst kan tages hensyn til de problemer, der optager dem, i processen med oprettelsen af FKSSG.

Det endelige forslag vil afspejle en række beslutninger vedrørende den overordnede tilgang til FKSSG, så indlæg i denne fase er vigtige. Kommissionen bekræfter dog, at den ikke agter at udvide arbejdet til også at omfatte skattesatser.

BILAG

BILAG 1

Specifikke tekniske spørgsmål, der blev drøftet på mødet i den udvidede arbejdsgruppe for FKSSG I DECEMBER 2006

Hvorvidt visse elementer i forbindelse med særlige nationale forhold, f.eks. bidrag til sociale ordninger og andre skatter end selskabsindkomstskat, skal være fradragsberettigede. Da skattegrundlaget skal konsolideres og fordeles mellem medlemsstaterne, er spørgsmålet, om disse særlige elementer skal kunne fradrages det konsoliderede grundlag og dermed fordeles, eller om de kun skal kunne fradrages de pågældende medlemsstaters individuelle andele.

Hovedprincippet for beskatning af residenter (på verdensplan eller territorialt) og hvordan man undgår dobbeltbeskatning (efter fradrags- eller fritagelsesmetoden). I øjeblikket har medlemsstaterne ikke nogen fælles tilgang, og det er derfor nødvendigt at udvikle en metode, der sørger for tilstrækkelig ensartethed til, at det fælles skattegrundlag kan opretholdes, samtidig med at man tager højde for det eksisterende netværk af bilaterale aftaler, som medlemsstaterne har indgået med tredjelande.

Definitionen af koncern med henblik på konsolidering og mekanismen til konsolidering af koncerner i forbindelse med FKSSG . Hvilke forbundne selskaber skal have mulighed for og/eller være forpligtede til at konsolidere fortjeneste og tab? Hvordan skal koncerninterne transaktioner neutraliseres, så man undgår vanskeligheder med armslængdeprincippet?

Bilag 2

Detaljerede tekniske spørgsmål, der er blevet drøftet i arbejdsgruppen for FKSSG, OG SOM FORTSAT OVERVEJES I KOMMISSIONEN

Drøftet i 2005:

Anlægsaktiver og afskrivning . Kvalificerende aktiver kan afskrives enkeltvis, hvilket forudsætter, at hvert enkelt aktivs levetid vurderes på erhvervelsestidspunktet (i overensstemmelse med fælles regler, der gælder i hele EU), og at det afskrives over dets levetid. Alternativt kan kvalificerende aktiver afskrives i en eller flere "bunker" af aktiver, som er tildelt samme levetid. Efter Kommissionens opfattelse er der betydelige fordele ved yderligere at udvikle metoden med bunkede aktiver i FKSSG.

Fradrag for hensættelser . Hensættelser kan som generel regel være ikke-fradragsberettigede, suppleret af en liste over fradragsberettigede undtagelser, eller de kan som generel regel være fradragsberettigede, suppleret af en liste over ikke-fradragsberettigede undtagelser. Efter Kommissionens opfattelse bør man lægge sig fast på en regel om fradragsberettigede hensættelser suppleret af en liste over ikke-fradragsberettigede undtagelser.

Generel metodologi. Udgangspunktet for beregning af et selskabs skattegrundlag kan være en sammenligning mellem dets primo- og ultimostatuskonti eller selskabets resultatopgørelse. I førstnævnte tilfælde skal der udarbejdes et skatteregnskab efter fælles definerede regler, herunder en resultatopgørelse. I sidstnævnte tilfælde skal kun resultatopgørelsen være fælles defineret i lovgivningen om FKSSG; de skatteregnskabsmæssige oplysninger kan i så fald efterprøves på grundlag af forretningsregnskabet. Efter Kommissionens opfattelse er et skatteregnskab ikke nødvendigt og udgør en yderligere administrativ byrde.

Drøftet i 2006:

Lokale skatter . Nogle medlemsstater har lokale skatter, som er relativt høje. De kan enten trækkes fra det konsoliderede skattegrundlag, hvorved de omfattes af fordelingsmekanismen, eller de kan tilbageholdes på nationalt plan og kan da kun fratrækkes den pågældende medlemsstats andel af det konsoliderede grundlag. Efter Kommissionens opfattelse er det generelt at foretrække, at der indføres så bredt et regelsæt som muligt, så man i videst muligt omfang undgår nationale "undtagelser" eller yderligere skatter. De fulde konsekvenser heraf skal imidlertid undersøges nærmere, da en "fordeling" af fradragene i forbindelse med lokale skatter på alle EU-lande, uden at man samtidig "fordeler" de nationale skatter, der opkræves af grundlaget, vil kunne føre til skævheder.

Udenlandsk indkomst . Udenlandsk indkomst kan enten udelukkes fuldstændigt fra FKSSG, eller den kan medtages i FKSSG, og der kan udvikles en metode, hvorved den kan omfattes af konsolideringen og fordelingsmekanismen. Spørgsmålet opstår, fordi der skal tages hensyn til de forskellige metoder til undgåelse af dobbeltbeskatning, som medlemsstaterne i øjeblikket anvender i henhold til deres eksisterende lovgivning og bilaterale traktater med tredjelande. Efter Kommissionens opfattelse bør der udarbejdes en metode, hvorved udenlandsk indkomst medtages i FKSSG, om nødvendigt suppleret af en form for skattelettelse for at undgå dobbeltbeskatning. Kommissionen overvejer fortsat, hvilke foranstaltninger der nærmere bestemt kan komme på tale.

Definition af koncern . Det vil være nødvendigt med en detaljeret definition af, hvad der udgør en koncern med henblik på konsolidering. Her volder ikke kun fastlæggelsen af et fælles acceptabelt ejerskabsniveau, men også de mange mulige ejerskabsstrukturer problemer. Hvis f.eks. et udenlandsk selskab ejer en række EU-selskaber og selv ejes af et EU-selskab, forekommer det ønskeligt, at alle EU-selskaber i koncernen konsolideres. Nogle eksperter foretrækker imidlertid at holde EU-selskaber adskilt fra de øvrige, hvis ejerkæden brydes af en udenlandsk enhed, og det skal der findes en løsning på.

Koncerninterne transaktioner. At man undgår transfer pricing-problemer, er en af hovedgevinsterne ved konsolidering. Der findes dog flere måder, hvorpå man kan neutralisere koncerninterne transaktioner ved konsolideringen af grundlaget. Der kan ses bort fra dem, de kan medregnes til kostpris, eller de kan medregnes til den gældende armslængdepris. Der er fordele og ulemper ved alle mulighederne, og Kommissionen må afgøre, hvilken metode der er at foretrække, eller om hver enkelt koncern skal kunne vælge mellem flere metoder.

Fordelingsmekanismen . Ud over det grundlæggende spørgsmål, om hvorvidt der skal anvendes en makrotilgang, en tilgang baseret på værditilvækst, en formeltilgang eller en kombination af disse tilgange, er der en række detaljerede definitionsspørgsmål. I forbindelse med en formeltilgang skal det f.eks. undersøges nærmere, hvordan de enkelte mulige faktorer skal vægtes, og hvilke elementer der skal indgå i hver enkelt faktor, inden der kan træffes en beslutning. Selv den tilsyneladende "enkle" faktor arbejdskraft rejser spørgsmål som f.eks., hvordan outsourcing skal behandles, og i hvilken medlemsstat arbejdskraftomkostninger skal medregnes som en faktor i forbindelse med arbejdstagere, der arbejder i mere en enkelt medlemsstat.

[1] Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program - Hidtidige fremskridt og næste skridt hen imod et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag [KOM(2006) 157].

[2] Adfærdskodeks for transfer pricing-dokumentation for forbundne foretagender i EU, offentliggjort sammen med Kommissionens meddelelse om arbejdet i det fælles EU-transfer pricing-forum om transfer pricing-dokumentation for forbundne foretagender i EU - KOM(2005) 543 af 7.11.2005 - vedtaget af Rådet den 27. juni 2006.

[3] Meddelelse om det arbejde, der i det fælles EU-forum for interne afregningspriser er gennemført om tvistundgåelses- og ­udredningsprocedurer samt retningslinjer for forhåndsaftaler om interne afregningspriser i EU [KOM(2007) 71].

[4] KOM(2006) 823, KOM(2006) 824 og KOM(2006) 825 af 19.12.2006.

[5] KOM(2006) 728 af 22.11.2006.

[6] Gennemførelse af Fællesskabets Lissabon-program - Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet - Skatte- og toldpolitikkens bidrag til Lissabon-strategien [KOM(2005) 532 af 25.11.2005].

[7] CCCTB/WP/046 af 20. november 2006 "Progress to date and future plans for the CCCTB", der findes på følgende webside:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/company_tax/common_tax_base/article_3147_en.htm.

[8] SEK(2005) 791 af 15.6.2005, ajourført i marts 2006.