Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet – Fremme af engagement blandt unge som forandringsaktører for at beskytte miljøet

(2022/C 159/07)

RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM MINDER OM FØLGENDE:

1. Det europæiske ungdomsmål nr. 10, der er knyttet som bilag til EU-strategien for unge og hedder »Et bæredygtigt grønt Europa«, har som mål »at opnå et samfund, hvor alle unge er miljøaktive, uddannede og i stand til at gøre en forskel i deres dagligdag«.

2. De Forenede Nationers 2030-dagsorden (1) for bæredygtig udvikling anerkender, at unge er »afgørende drivkræfter for forandring« i forbindelse med bæredygtig udvikling. Endvidere tilskynder De Forenede Nationers verdensomspændende program for initiativer til fordel for ungdommen (2) unge til at deltage aktivt i samfundet.

3. Den Europæiske Union har tilsluttet sig FN’s 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og dens verdensmål for bæredygtig udvikling (SDG’er) med henblik på at indrette morgendagens samfund på en grønnere og mere fredelig og retfærdig måde (3).

4. Den Europæiske Union og dens medlemsstater har fuldt ud tilsluttet sig Parisaftalen, der blev vedtaget på FN’s klimakonference i Paris (COP21) i december 2015. For at opfylde formålet med og nå målene i Parisaftalen påpeger Den Europæiske Union betydningen af alle seks elementer i tiltagene til øget klimabevidsthed, anerkender de unges afgørende rolle som forandringsaktører i forbindelse med klimaindsatsen og opfordrer til yderligere inddragelse af de unge i klimapolitikken på internationalt, europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan og i udnyttelsen af potentialet i tiltagene til øget klimabevidsthed.

5. Miljøbeskyttelse er et centralt mål for Den Europæiske Union, som navnlig skal sikre »et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten« (4) og opnå klimaneutralitet senest i 2050 (5).

6. Det europæiske ungdomsår 2022 (6), der sigter mod at øge Den Europæiske Unions, medlemsstaternes og de regionale og lokale myndigheders indsats for at støtte unge og samarbejde med dem, efterhånden som vi kommer ud af pandemien, har også til formål at fremme de nye chancer og muligheder, som den grønne og den digitale omstilling giver. Denne omstilling bør være inklusiv og lægge vægt på at integrere unge med færre muligheder.

7. Den europæiske grønne pagt (7) er en køreplan for at skabe et bæredygtigt samfund i Den Europæiske Union ved at sikre en retfærdig og inkluderende omstilling for alle. Den påpeger behovet for at fokusere på regionerne i den yderste periferi, som er særligt sårbare over for klimaændringer og naturkatastrofer;

SOM ER KLAR OVER FØLGENDE:

8. Der er en stigende bevidsthed og vilje blandt unge til at engagere sig i spørgsmål vedrørende bæredygtig udvikling, navnlig miljø- og klimaspørgsmål (8). Der har været en kraftig mobilisering af unge på lokalt, regionalt, nationalt, europæisk og internationalt plan med hensyn til at øge bevidstheden om miljøspørgsmål, herunder klimaændringer, gennem fortalervirksomhed, klimamarcher, mobiliseringskampagner på internettet og andre midler.

9. Mange unge går ind for en kraftig miljøindsats og kraftige foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer (9) og tab af biodiversitet. Nogle af dem praktiserer miljøvenlig adfærd, der kan tjene som model for resten af samfundet. Unge delegerede fra hele verden, herunder fra alle Den Europæiske Unions medlemsstater, fremlagde et Youth4Climate-manifest på COP26 i Glasgow for at opfordre verdens ledere til handling (10).

10. Graden af mobilisering og engagement varierer blandt de unge: et højt niveau af uddannelsesmæssig (11), kulturel og social kapital modsvares ofte af et større engagement.

11. Den globale covid-19-sundhedskrise og den midlertidige afmatning i den globale økonomiske aktivitet, som har haft betydelige økonomiske og sociale konsekvenser, navnlig for unge, har tydeliggjort den direkte indvirkning af visse menneskelige aktiviteter på miljøet (12). De forskellige nationale og europæiske hjælpepakker og planer for overvindelse af krisen byder på chancer for at fremme en bæredygtig og grøn omstilling, hvor alle unge bør have mulighed for at engagere sig fuldt ud som forandringsaktører,

MENER FØLGENDE:

12. Det er vigtigt at sikre, at alle unge uanset faktorer som køn, handicap, uddannelsesniveau, social og økonomisk baggrund, oprindelsesland eller bopæl forstår udfordringerne i forbindelse med bæredygtig udvikling og er klar over, hvordan beslutninger, tiltag og valg af livsstil indvirker på miljøet, biodiversiteten og klimaet. Alle generationer, herunder de unge, bør have de nødvendige kompetencer til at træffe relevante foranstaltninger.

13. For at kunne engagere sig fuldt ud bør de unge have pålidelige evidensbaserede oplysninger og data, så de kan foretage velbegrundede vurderinger med hensyn til udfordringer og løsninger vedrørende miljø, biodiversitet og klimaændringer samt udvikle og styrke deres evne til kritisk tænkning. Der bør gøres en indsats for at bekæmpe desinformation om miljø og klimaændringer.

14. Det er også vigtigt at fremme dialog, både blandt de unge og mellem generationerne, om de etiske spørgsmål vedrørende bæredygtig udvikling, miljøbeskyttelse og respekt for levende væsener ved at give plads til drøftelser, således at de unge og samfundet som helhed kan reflektere over de værdier og kontroverser, som disse spørgsmål indebærer.

15. Bestræbelserne på at mobilisere de unge med hensyn til miljøspørgsmål og foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer, forurening og tab af biodiversitet bør afspejles i de offentlige politikker på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. Disse bør ikke kun så vidt muligt leve op til de unges forventninger, men bør også give dem mulighed for at deltage aktivt og meningsfuldt i udviklingen og gennemførelsen af de pågældende politikker.

16. Inddragelse af de unge i miljøtiltag kræver bevidstgørelse og læring, uanset om den er formel, ikkeformel eller uformel, om miljøspørgsmål fra en meget ung alder.

17. For fuldt ud at være i stand til at foreslå og udvikle praktiske løsninger til håndtering af miljøspørgsmål bør unge, herunder unge med færre muligheder, støttes i at gennemføre deres frivillige projekter eller iværksætterprojekter og have adgang til praktisk støtte og teknisk bistand samt til offentlige tilskud eller private investeringer;

FREMHÆVER FØLGENDE:

18. Det er vigtigt at tilskynde alle unge til at engagere sig i at præge livet i deres lokalsamfund, herunder, hvor det er muligt, uddannelsesinstitutioner, ungdoms- og ungdomsarbejdsorganisationer samt lokale og regionale myndigheder, så de kan blive aktører og drivkræfter bag forandringer, der forbedrer miljøbeskyttelsen og bidrager til at tackle klimaændringer og tab af biodiversitet.

19. Samarbejde mellem beslutningstagere, uddannelsesinstitutioner, ungdoms- og ungdomsarbejdsorganisationer og andre interessenter på miljøområdet er afgørende for at støtte de unges engagement og sætte dem i stand til at handle. Der bør tilskyndes til gensidig tillid og samarbejde i beslutningsprocesser vedrørende miljøet.

20. Solidaritet mellem generationerne og retfærdighed bør inddrages i beslutningsprocesser om miljøbeskyttelse, således at fordelene for de nuværende generationer ikke er i konflikt med de kommende generationers rettigheder;

BEMÆRKER FØLGENDE:

21. De idéer og holdninger, som de unge udvekslede på EU’s ungdomskonference i januar 2022 ved indledningen af 9. cyklus i EU’s ungdomsdialog, vedrørte følgende: a) Der blev udpeget fem indsatsområder. I hele 9. cyklus i EU’s ungdomsdialog skal de unge og beslutningstagerne tænke og arbejde i overensstemmelse med disse specifikke områder med henblik på at udarbejde konkrete forslag. b) For det første skal færdigheder på informations- og uddannelsesområdet, der er opnået gennem ikkeformel uddannelse, anerkendes som en fuld læringsproces. Både lokale myndigheder og ungdomsorganisationer har ansvaret for at arbejde sammen om at give de unge mulighed for at lære mere om miljøet og finde løsninger. Uddannelse er den mest værdifulde investering i demokrati. c) Med hensyn til handling og mobilisering skal de unge have mulighed for at spille en aktiv rolle i de beslutninger, der vil forme deres og de kommende generationers liv. De unge skal være en del af beslutningsprocessen på alle niveauer. De bliver meget ofte overset og er underrepræsenteret, selv om de har fremført idéer og bekymringer, som bør være af interesse for højtstående beslutningstagere. d) På forvaltningsområdet udgør unge under 30 år mindre end 2,6 % af medlemmerne af de nationale parlamenter. Det er nødvendigt at sikre, at unges tilstedeværelse ikke anvendes som mekanismer til youthwashing. Eksisterende strukturer, såsom EU’s ungdomsdialog og Det Europæiske Ungdomsparlament, skal udstyres med effektive redskaber til at fungere som beslutningsstrukturer. I 9. cyklus i EU’s ungdomsdialog er det nødvendigt at arbejde for unges deltagelse i beslutningstagningen på en bæredygtig og inklusiv måde. Det er også afgørende, at de unge har tilstrækkelig støtte, finansiering og information til at involvere sig på en meningsfuld måde. Der er behov for at undersøge deltagelsesprocesserne på nationalt plan for at sikre, at de er så bæredygtige og inklusive som muligt. e) Med hensyn til mobilitet og solidaritet er det blevet bemærket, at ikke alle unge har lige adgang til eller muligheder for mobilitet. Forskning giver os mulighed for bedre at indkredse de unge, der ikke deltager i mobilitetsprogrammer. Det er nødvendigt at tilstræbe en bedre praksis, der bidrager til bedre forståelse af solidaritetsprogrammer i samfundet og til, at de når ud til alle samfundsmedlemmer. f) Sidst, men ikke mindst, synes adgangen til infrastruktur at være et mindre vigtigt område, men der er en tæt forbindelse mellem infrastruktur og unges livskvalitet og uddannelse. Afhængigt af, om de kommer fra et landdistrikt eller et byområde, har det indflydelse på, hvordan unge træffer beslutninger. I landdistrikterne er offentlig transport et reelt problem. Transportproblemer kan føre til, at unge isoleres. Derfor kan udelukkelse af visse grupper af unge ikke føre til, at der opnås et inklusivt samfund. Det er nødvendigt at sikre bæredygtige og økonomisk overkommelige valg for alle;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL I OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET OG PÅ DE RELEVANTE NIVEAUER

22. at støtte ungdomsarbejde, ungdoms- og miljøorganisationer og andre relevante eksperter og interessenter i deres rolle som leverandører af information til unge og sætte dem i stand til at formidle pålidelige, nøjagtige og kvalitetsprægede oplysninger og data om klimaændringer, tab af biodiversitet, forurening og andre miljøspørgsmål baseret på videnskab, der er egnede til målgrupper med forskellig alder og baggrund, og som er tilpasset det pågældende geografiske miljø, herunder ømiljøer eller tropiske miljøer

23. at give aktører inden for formel uddannelse og ikkeformel og uformel læring, herunder ungdomsarbejdere, muligheder for uddannelse og faglig læring i interaktive, praktiske, løsningsorienterede læringsmetoder og -tilgange med henblik på bedre at informere, uddanne og støtte unge med hensyn til miljømæssige og sociale spørgsmål samt klimaændringer

24. gennem formel uddannelse og ikkeformel og uformel læring at udruste de unge bedre med de nødvendige kompetencer til at forstå og handle i miljøspørgsmål

25. hvor det er nødvendigt at tilskynde børn og unge til og gøre det muligt for dem at komme i kontakt med naturen gennem specifikke aktiviteter og udvikle grønne initiativer med støtte fra relevante interessenter i miljøspørgsmål. En sådan kontakt er afgørende for at øge bevidstheden om klima- og biodiversitetsspørgsmål

26. at tilskynde til udvikling af partnerskaber mellem uddannelses-, ungdoms-, sports- (13) og kultursektorerne samt alle relevante sektorer med henblik på at udvikle tværgående, koordinerede og supplerende og uddannelsesbaserede tilgange til bevidstgørelse om spørgsmål vedrørende miljø, tab af biodiversitet og klimaændringer

27. at tilskynde til og støtte etablering af inkluderende og ungdomsfokuserede peerlæringsaktiviteter og udveksling af bedste praksis om miljø- og klimaændringsspørgsmål såsom programmerne med unge ambassadører og mentorordninger eller uddannelses- og samarbejdsaktiviteter (TCA, Erasmus+) og netværksaktiviteter (NET, Det Europæiske Solidaritetskorps) med henblik på at øge bevidstheden blandt alle unge, herunder unge med færre muligheder, og tilskynde dem til at gøre en indsats for at beskytte miljøet og bekæmpe klimaændringer

28. at fremme relevant uddannelse til ungdomsarbejdere for at sikre, at de ungdomsaktiviteter, der etableres for og sammen med unge, er miljøvenlige og bæredygtige; at videreudvikle passende initiativer vedrørende ungdomsarbejde med fokus på unges engagement i miljøspørgsmål, navnlig i at bekæmpe klimaændringerne og bevare biodiversiteten

29. at tilskynde de offentlige myndigheder, den private sektor og civilsamfundet til og støtte dem i at anerkende og udnytte de unges engagement i at beskytte miljøet og de tværfaglige kompetencer, navnlig sociale færdigheder, som de har erhvervet derigennem

30. at sikre og skabe bæredygtige (14), langsigtede, trygge, tilgængelige og inklusive civilsamfundsmæssige råderum for samarbejde med lokale, regionale, nationale, europæiske og internationale politiske beslutningstagere, hvor de unge bliver hørt, uanset alder, bekymringer eller forslag til tiltag til beskyttelse af miljøet og bekæmpelse af klimaændringer, så de ikke blot høres, men også er i stand til at deltage aktivt i beslutninger vedrørende disse spørgsmål

31. at fremme unge forskere og deres arbejde med bæredygtig udvikling for at tackle miljømæssige udfordringer, dels for at skabe rollemodeller for unge, dels for mere direkte at tilskynde til og fremme deling af forskningsresultater med unge for at sætte dem i stand til at handle

32. at støtte etablering af uddannelsesreferencer for klima-, miljø- og bæredygtighedsspørgsmål for alle aldersgrupper og for alle niveauer eller typer af læring og uddannelse;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG EUROPA-KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG PÅ DE RELEVANTE NIVEAUER UNDER OVERHOLDELSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET

33. at tage hensyn til de særlige behov og holdninger hos alle unge, navnlig unge med færre muligheder, i lokale, regionale, nationale og europæiske miljøpolitikker og -programmer, navnlig dem, der bekæmper klimaændringer og bevarer biodiversiteten, ved at fremme deres deltagelse i udformningen og gennemførelsen af disse politikker og programmer

34. at støtte og lære af de initiativer, som unge og ungdomsorganisationer har taget til at iværksætte og gennemføre oplysningsaktiviteter og -kampagner, herunder digitale kampagner, om klima, forurening, biodiversitet og andre miljøspørgsmål

35. at tilskynde til, anerkende og, hvor det er relevant, yde finansiel støtte til aktioner og programmer, der iværksættes og ledes af unge på miljøområdet, navnlig sådanne, som bekæmper klimaændringer og bevarer biodiversiteten, således at de kan være drivkræfter for forandring i samfundet som helhed samt på deres uddannelsesinstitutioner og videregående uddannelsesinstitutioner, i ungdoms- og ungdomsarbejdsorganisationer, lokalsamfund og blandt deres jævnaldrende

36. at fremme frivillige aktiviteter for unge, der behandler miljøspørgsmål, navnlig sådanne, som bekæmper klimaændringer og sigter mod at bevare biodiversiteten, og lette adgangen til disse aktiviteter ved specifikt at sikre, at disse tilbud er bredt tilgængelige og formidles på passende portaler på nationalt plan og EU-plan såsom Den Europæiske Ungdomsportal og andre relevante kanaler; at fremme frivilligt arbejde, der kombinerer lokalt eller nationalt frivilligt arbejde med tværnationalt frivilligt arbejde, ved, hvor det er relevant, at tilskynde til synergier og komplementaritet mellem nationale ordninger og aktiviteter, herunder nationale ordninger og aktiviteter for frivilligt eller samfundsnyttigt arbejde, hvor sådanne findes, og EU-ordninger for frivilligt arbejde med henblik på at øge de unges engagement, udvide deres kompetencer og styrke deres følelse af at høre til i Den Europæiske Union

37. hvor det er relevant, at investere i den grønne økonomi og støtte unge i at erhverve de nødvendige kompetencer og lette deres adgang til uddannelse, der forbereder dem på fremtidens grønne job

38. hvor det er relevant, at støtte unge iværksættere, der ønsker at udvikle projekter med fokus på praktiske løsninger på miljøspørgsmål, navnlig bekæmpelse af klimaændringer og bevarelse af biodiversiteten at lægge særlig vægt på projekter, der er udviklet af unge med færre muligheder, som står over for yderligere vanskeligheder med at starte en virksomhed

39. hvor det er relevant, at udvikle programmer for mentorordninger under ledelse af fagfolk og iværksættere, der er aktivt involveret i at finde miljøløsninger, navnlig løsninger, der bevarer biodiversiteten og bekæmper klimaændringer, med henblik på at yde støtte og vejledning til unge, der ønsker at spille en aktiv rolle i denne sektor

40. at øge unge europæeres bevidsthed om og deltagelse i FN’s miljøpolitikker og -initiativer ved at styrke samarbejdet med relevante FN-organer såsom De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP), De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), De Forenede Nationers udviklingsprogram (UNDP) og konventionen om den biologiske mangfoldighed (CBD);

OPFORDRER EUROPA-KOMMISSIONEN TIL

41. at sikre, at alle unge er i stand til at forstå og tage ejerskab over den europæiske grønne pagt og de initiativer, der følger heraf (såsom det nye europæiske Bauhaus (15)) og de forskellige europæiske miljøprogrammer; aktivt at fremme alle aspekter af den europæiske klimapagt over for alle unge

42. at sikre, at offentlige høringer om europæiske miljøpolitikker er tilgængelige for unge og for ungdoms- og ungdomsarbejdsorganisationer, og at Europa-Kommissionen gennem disse høringer giver både borgere og interessenter mulighed for at give udtryk for deres synspunkter, inden den færdigbehandler sine lovgivningsforslag. På samme måde at fremme de unges og ungdomsorganisationernes meningsfulde deltagelse i initiativer til inddragelse af borgerne under Den Europæiske Unions missioner (16)

43. at fremme og tilskynde til europæiske muligheder for mobilitet og initiativer i miljøsektoren inden for rammerne af programmerne Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps for at sikre, at alle unge, der ønsker det, kan engagere sig aktivt i miljøforhold, herunder unge med færre muligheder, navnlig unge fra regionerne i den yderste periferi samt fra øregioner, landdistrikter og fjerntliggende områder; at sikre, at miljøvenlige transportformer prioriteres i disse initiativer med henblik på at reducere CO2-fodaftrykket fra mobilitetsprojekter for unge og samtidig sikre, at de er tilpasset behovene i regionerne i den yderste periferi, som oplever begrænsninger på grund af deres afsides beliggenhed

44. at gennemføre peerlæringsaktiviteter i samarbejde med ungdomsorganisationer og unge om unges engagement i miljøspørgsmål, bevarelse og genopretning af biodiversiteten og bekæmpelse af klimaændringer og forurening med henblik på at identificere eksisterende bedste praksis i medlemsstaterne og lette udvekslingen af denne praksis mellem medlemsstaterne;

OPFORDRER ALLE INTERESSENTER, DER DELTAGER I EUROPÆISKE SAMARBEJDSINITIATIVER INDEN FOR UNGDOMSANLIGGENDER, MILJØ OG KLIMAÆNDRINGER, TIL

45. at udvikle frivillige aktiviteter vedrørende miljøspørgsmål for deltagerne i det europæiske solidaritetskorps og andre nationale eller internationale programmer for frivilligt arbejde; at øge bevidstheden blandt alle frivillige, uanset hvilke områder de beskæftiger sig med, om miljøspørgsmål og den miljømæssige indvirkning af deres opgaver, så de kan være særligt opmærksomme på deres CO2-fodaftryk i forbindelse med disse aktiviteter

46. at styrke det europæiske samarbejde ved at udveksle værktøjer og bedste praksis vedrørende unges engagement og deltagelse i miljøforanstaltninger, navnlig i forbindelse med bekæmpelse af klimaændringer og forurening og bevarelse af biodiversiteten, på europæisk plan, herunder ved fuldt ud at udnytte de muligheder, som Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps og andre relevante finansielle EU-instrumenter giver.

(1) Resolution 70/1 vedtaget af Generalforsamlingen den 25. september 2015. Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling.

(2) De Forenede Nationers verdensomspændende program for initiativer til fordel for ungdommen, juni 2010: https://www.un.org/esa/socdev/unyin/documents/wpay2010.pdf.

(3) Rådets konklusioner, Opbygning af et bæredygtigt Europa inden 2030 (10. december 2019): https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/da/pdf

Rådets konklusioner, En samlet tilgang til at fremskynde gennemførelsen af FN’s 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling – bedre genopbygning efter covid-19-krisen (22. juni 2021): https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/da/pdf.

(4) Artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union.

(5) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«).

(6) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 af 22. december 2021 om et europæisk ungdomsår (2022) (EUT L 462 af 28.12.2021, s. 1).

(7) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget – Den europæiske grønne pagt. COM(2019) 640 final.

(8) Europa-Kommissionen, Flash Eurobarometer 478 (2019), How do we build a stronger, more united Europe? The views of young people: report:

https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/99cb705b-fa13-11e9-8c1f-01aa75ed71a1/language-en

(9) Paneuropæisk undersøgelse, Main multi-country report, #Climate of change, 2021: https://eeb.org/wp-content/uploads/2021/04/IPSOS-Multi-Country-Report-complete.FINAL_.pdf

(10) Youth4Climate-manifestet er et resultat af arrangementet »Youth4Climate: Driving Ambition« tilrettelagt af den italienske regering. Det indeholder idéer og konkrete forslag til nogle af de mest presserende spørgsmål på klimadagsordenen, herunder uddannelse i bæredygtig udvikling.

(11) David E. Campbell, What is the impact of education on civic and social engagement? Measuring the effects of education on health and civic engagement. Proceedings of the Copenhagen symposium, OECD 2006: https://www.oecd.org/education/innovation-education/37425694.pdf.

(12) Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), Climate Change 2021: The Physical Science Basis: https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_SPM_final.pdf

(13) [Rådets konklusioner af 4. april 2022 om sport som en løftestang til at ændre adfærd med henblik på bæredygtig udvikling].

(14) Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om sikring og skabelse af civilsamfundsmæssige råderum for unge, der letter meningsfuld deltagelse af unge (EUT C 501 I af 13.12.2021, s. 19).

(15) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Det nye europæiske Bauhaus (COM(2021) 573 final).

(16) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om europæiske missioner (COM(2021) 609 final).