DA    DA 
 
 
 EUROPA -
KOMMISSIONEN   
Bruxelles, den 27.5.2016  
COM(2016) 316 final  
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA -PARLAMENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET  
Realisering af fordelene ved EU's miljøpolitikker gennem regelmæssig revision af 
gennemførelsen af miljøreglerne   
 
2 
 MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA -PARLAMENTET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET  
Realisering af fordelene ved EU's miljøpolitikker gennem regelmæssig revision af 
gennemførelsen af miljøreglerne  
1. MANGLER I GENNEMFØREL SE OG DERES INDVIRKN ING 
I Det Europæiske Miljøagenturs rapport om miljøets tilstand for 2015 ang ives det, at 
"grundlaget for forbedringer på kort og lang sigt i Europas miljø, menneskers sundhed og 
økonomisk velstand hviler på fuld implementering af politikken samt en bedre integration af 
miljøet i de sektorpolitikker, der bidrager mest til miljøbela stninger og -virkninger"1. 
Kommissionen beskrev udfordringerne i forbindelse med mangler i gennemførelsen af 
miljølovgivningen og mulige løsninger i to meddelelser i henholdsvis 20082 og 20123.  
Gennemførelsesmanglerne varierer på tværs af forskellige sekt orer og medlemsstater. 
Mangler kan opstå som følge af de nationale miljøregler til gennemførelse af EU -
lovgivningen, i forbindelse med opfyldelsen af de fastsatte hovedmål for luftkvalitet, 
vandkvalitet og biodiversitet, ved etableringen af den nødvendige affalds - og 
spildevandsinfrastruktur, i forbindelse med den måde, hvorpå myndigheder interagerer med 
offentligheden, ved opfyldelsen af forpligtelser, som f.eks. rettidig fastlæggelse af 
obligatoriske miljøplaner såsom affaldshåndteringsplaner, og i forbin delse med overholdelsen 
af et bredt sæt regler, der finder anvendelse i praksis, f.eks. et forbud mod dumpning af affald . 
Som det påpeges i meddelelsen fra 2008 om gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs 
miljølovgivning, omfatter de udfordringer, der s kal tages hånd om, manglende iagttagelse af 
frister og fuldstændighed, manglende viden og bevågenhed4, mangler for så vidt angår den 
administrative kapacitet, ufyldestgørende national og regional håndhævelsespolitik og  
-praksis og utilstrækkelige og forsi nkede investeringer i den nødvendige 
forureningsbekæmpelsesinfrastruktur5.  
Resultaterne af en undersøgelse af de nationale myndigheder gennemført i 2015 viser, at en 
række fælles bagvedliggende faktorer ligger til grund for det ringe fremskridt med 
gennem førelsen af lovgivningen6. Den vigtigste bagvedliggende årsag er den utilstrækkelige 
kapacitet blandt de administrative organer, der er ansvarlige for at håndhæve lovgivningen, 
                                                 
1 Det Europæiske Miljøagentur, 2015. Europas miljø: Tilstand og fremtidsudsigter 2015: Synteserapport . Det 
Europæiske Miljøagentur, København, se http://www.eea.europa.eu/soer , s. 15.  
2 KOM (2008) 773 endelig http://ec.europa.eu/environment/legal/law/pdf/com_2008_773_en.pdf   
3 COM (2012) 95 final  http://eur -lex.europa.eu/legal -content/EN/TXT/?uri=CELEX:52012DC0095 . 
4 I COM (2012) 95 gentages det, at det s tadig er problematisk at opnå viden om gennemførelse, http://eur -
lex.europa.eu/legal -content/DA/TXT/?uri=CELEX:52012DC0095 , s. 4.  
5 KOM (2008) 773 endelig http://ec.europa.eu/environment/legal/law/pdf/com_2008_773_en.pdf , s. 3.  
6 IMPEL, 2015. Challenges in the practical implementation of EU environmental law and how IMPEL could 
help over come them . Den Europæiske Unions netværk for gennemførelse og håndhævelse af miljølovgivning, 
endelig rapport: 23.3.2015, http://impel.eu/wp -content/uploads/2015/07/Implementation -Challenge -Report -23-
March -2015.pdf , s. 6 og s. 44, figur 3.2.  
 
3 herunder utilstrækkelig kapacitet blandt de organisationer, der er ansvarlige f or 
miljøregulering og -håndhævelse, efterfulgt af utilstrækkelige data, utilstrækkelig 
dokumentation og utilstrækkelige oplysninger samt mangler for så vidt angår kompetencer på 
lokalt plan. Ikke mindst nævnes uhensigtsmæssige sanktioner og et bødeniveau, der ikke har 
afskrækkende virkning over for lovovertrædere.  
Andre faktorer, der ifølge undersøgelsen bidrager til den ringe gennemførelse af 
miljølovgivning og -politik, omfatter: manglende koordinering på regeringsplan for at sikre 
horisontal overensstem melse mellem prioriteter (på regeringsniveau) og vertikalt (mellem 
forvaltningsniveauer, dvs. lokalt, regionalt og nationalt niveau) og utilstrækkelig integration 
af miljøhensyn i forskellige politikker, programmer og projekter.  
Der skal tages fat om de g rundlæggende årsager til gennemførelsesmanglerne på en 
omfattende, systematisk og samarbejdsbaseret måde af mindst to årsager.  
Ringe gennemførelse medfører for det første øgede miljømæssige, økonomiske og sociale 
omkostninger . Det anslås f.eks., at omkostn ingerne ved skade på sundhed og miljø som følge 
af luftforurenende stoffer fra Europas industrianlæg udgør mere end 100 mia. EUR om året7. 
De økonomiske omkostninger i forbindelse med den manglende gennemførelse af EU's 
miljølovgivning blev anslået til omk ring 50 mia. om året i 2011, hvilket omfattede 
omkostninger i forbindelse med procedurer mod medlemsstaterne (overtrædelsesprocedurer)8. 
Det betyder, at der i EU opstår unødvendige omkostninger svarende til mere end 4 mia. EUR 
hver måned, selv om erfaringe rne har vist, at det er meget billigere at overholde reglerne end 
efterfølgende at udbedre de økonomiske og miljømæssige skader, der opstår som følge af en 
manglende eller forsinket indsats9.  Der opstår en række sociale og økonomiske 
omkostninger, når de eksisterende miljøbestemmelser ikke gennemføres. Fuld efterlevelse af 
EU's affaldspolitik inden 2020 kunne f.eks. skabe 400  000 ekstra arbejdspladser og en 
yderligere omsætning på 42 mia. EUR inden for affaldshåndterings - og 
genanvendelsesindustrien10. Hvis  EU's eksisterende vandlovgivning blev gennemført fuldt ud, 
og alle vandområder opnåede tilstanden "god", ville den samlede årlige gevinst beløbe sig til 
mindst 2,8 mia. EUR11. Det faktum, at der findes store forskelle med hensyn til 
medlemsstaternes gennem førelse, skaber også hindringer for gennemførelsen af det indre 
marked (ulige konkurrencevilkår for virksomhederne).  
                                                 
7 Det Europæiske Miljøagentur, 2015. Europas miljø: Tilstand og fremtidsudsigter 2015: Synteserapport . Det 
Europæiske Miljøagentur, København, se http://www.eea.europa.eu/soer , s. 19 -20. 
8 The costs of not implementing the environment acquis  (COWI 2011) 
http://ec.europa.eu/environment/enveco/economics_policy/pdf/report_sept2011.pdf , s. 9, og COM (2012) 95 
final http://eur -lex.europa.eu/legal -content/DA/TXT/PD F/?uri=CELEX:52012DC0095&from=DA , s. 3. 
9 Jf. eksempelvis casestudier vedrørende omkostningerne ved forsinket eller manglende indsats i EEA's rapport 
"Late Lessons from Early Warnings: science, precaution, innovation " (2013). 
http://www.eea.europa.eu/publications/late -lessons -2.  
10 GD ENV, 2011. Implementing EU legislation for Green Growth.  Undersøgelse gennemført af Bio Intelligence 
Service, som omfatter andelen af job - og vækstskabelse pr. medlemsstat, se 
http://ec.europa.eu/environment/wast e/studies/pdf/study%2012%20FINAL%20REPORT.pdf .   
11 European Parliamentary Research Service, 2015. Water Legislation: Cost of Non -Europe Report . Se 
http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU(2015)536369 . 
 
4 Den manglende opfyldelse af EU's miljømål påvirker for det andet både de nationale 
myndigheders og EU's troværdighed  i borgernes øjne. Det betydelige antal overtrædelser, 
andragender og klager på miljøområdet12 og udfordringerne i forbindelse med håndteringen af 
dem afspejler den utilstrækkelige gennemførelse af EU's miljølovgivning. Det bør 
anerkendes, at de nationale d omstole og de nationale miljømyndigheder, som primært er 
ansvarlige for gennemførelsen af EU -lovgivningen, har ydet en indsats for at gennemføre og 
håndhæve miljøreglerne, men dette har ikke været nok til at afhjælpe 
gennemførelsesmanglerne. Det bør i denn e sammenhæng også bemærkes, at nogle 
medlemsstater og regioner har opnået særdeles gode resultater med gennemførelsen af EU's 
miljølovgivning, mens andre halter bagefter – nogle endda betydeligt.   
2. BEHOVET FOR EN STRATE GISK OG OMFATTENDE T ILGANG  
Gennemføre lse er først og fremmest medlemsstaternes opgave, men Kommissionen spiller 
som traktaternes vogter også en rolle, eftersom den skal føre tilsyn med anvendelsen af den 
lovgivning, der er vedtaget af Den Europæiske Union. Overtrædelsesprocedurer er i sidste 
ende et vigtigt redskab, der kan sikre korrekt gennemførelse af retlige bestemmelser, og 
Kommissionen har gennem en årrække iværksat målrettede tiltag til fremme af efterlevelse 
over for medlemsstaterne, navnlig inden for områderne med de dårligste 
gennemf ørelsesresultater. Dette er f.eks. sket inden for affalds - og 
vandforvaltningssektorerne. Sådanne målrettede tiltag er stadig afgørende og vil blive fortsat, 
men bør integreres i en systemisk tilgang, der kan håndtere tværsektorielle aspekter, give et 
dækk ende billede af resultater og udfordringer og fastlægge omfanget og intervallet af 
prioriteter, som kræver ikke kun tekniske løsninger, men også politisk bevågenhed.  
En sådan strategisk og omfattende tilgang – som i øjeblikket mangler – bør gøre det mulig t at 
udpege og håndtere de grundlæggende årsager til gennemførelsesmanglerne på et tidligere trin 
og i partnerskab mellem medlemsstaterne og Kommissionen. På grundlag af denne diagnose 
er Kommissionen parat til at støtte op om medlemsstaternes egen indsats  med teknisk 
ekspertise og mere målrettet finansiel støtte fra EU's eksisterende midler.  
Dette er i overensstemmelse med det syvende miljøhandlingsprogram, som prioriterer bedre 
gennemførelse som en drivkraft for opfyldelsen af handlingsprogrammets mål, og  som 
imødekommer behovet for at tilbyde skræddersyet analyse og støtte til medlemsstaterne og 
forbedre forståelsen af og bevidstheden om gennemførelsesmangler13. 
                                                 
12 COM (2015) 329 final, Beretning fra Kommissionen: Tilsyn med anvendelsen af EU -retten: Årsberetningen 
for 2014, http://ec.europa.eu/atwork/applying -eu-law/docs/annual_report_32/com_2015_329_en.pdf , s. 8: Af 
de 3 715 nye klager, der blev registreret i 2014, vedrørte 508 miljøet. S. 13: Af de i alt 893 nye 
overtrædelses procedurer, der blev indledt i 2014, vedrørte de 174 sager miljøspørgsmål.  
13 Europa -Parlamentets og Rådets afgørelse nr.  1386/2013/EU af 20.11.2013 om et generelt EU -
miljøhandlingsprogram frem til 2020 "Et godt liv i en ressourcebegrænset verden". (Det syv ende 
miljøhandlingsprogram), se http://eur -lex.europa.eu/legal -
content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013D1386&from=DA .  
 
5 3. PRINCIPPER FOR OG MÅL  MED EIR-INITIATIVET  
Det overordnede formål med initiativet vedrørende rev ision af gennemførelsen af 
miljøreglerne (EIR -initiativet) er at støtte realiseringen af målene for de eksisterende 
miljøpolitikker og -regler og samtidig sikre fuld ligebehandling  af medlemsstaterne. De mål, 
der er fastsat i de eksisterende politikker og regler, udgør det sæt benchmarks , der er 
udgangspunktet for overvågningen af fremskridtene i gennemførelsen.  
EIR-processen bør være inkluderende  og deltagerorienteret . Medlemsstaterne vil blive 
opfordret til at inddrage relevante interessenter, som f.eks.  organisationer fra den private 
sektor og civilsamfundet, og forvaltningsniveauer med henblik på at drøfte de vigtigste 
gennemførelsesmangler og mulige løsninger.  
EIR-processen vil blive en fleksibel  proces, hvor Kommissionen for det første tager hensyn t il 
de specifikke nationale udfordringer i vurderingerne og dernæst fuldt ud anerkender, at 
medlemsstaterne vælger, hvilke gennemførelsesmidler og -metoder de vil anvende, såfremt 
deres indsats fører til opnåelse af de fælles mål, der er fastsat i EU's milj ølovgivning og -
politikker.  
Dette initiativ vil være i synergi  med det eksisterende arbejde med gennemførelsen af 
miljøregler. De udarbejdede rapporter vil blive baseret på oplysninger og data, der allerede er 
indsamlet af Kommissionen (herunder Eurostat o g Det Fælles Forskningscenter), Det 
Europæiske Miljøagentur, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling osv. samt 
officielle nationale kilder. Resultaterne fra forskellige kvalitetskontroller af den eksisterende 
miljølovgivning, som Kommissionen gennemfører, herunder af miljørapporteringen, og 
konsekvensanalyser i forbindelse med kommende lovgivningsforslag vil også blive anvendt i 
denne revisionsproces.  
EIR-processen vil derfor blive gennemført af Kommissionen med henblik på at:  
 få en begrundet og syntetisk oversigt over situationen i hver medlemsstat med hensyn til 
de væsentligste gennemførelsesmangler på miljøområdet med udgangspunkt i et sæt 
benchmarks, der afspejler de eksisterende aftalte politiske mål og centrale forpligtelser, 
der er fasts at i EU's miljøregler  
 muliggøre en struktureret dialog med hver medlemsstat om resultaterne og udfordringerne 
i forbindelse med håndteringen af gennemførelsesmanglerne og om de nødvendige tiltag  
 yde skræddersyet støtte til medlemsstaterne med det formål at  forbedre gennemførelsen af 
EU's miljølovgivning og -politikker  
 styrke EU's efterlevelseskultur på det miljøpolitiske område  
 etablere et informeret grundlag for politiske drøftelser og overvejelser mellem EU -
institutionerne om de horisontale udfordringer,  muligheder og mulige løsninger, der 
yderligere kan afhjælpe gennemførelsesmanglerne, udpege og dele bedste praksis og 
fælles problemer, udnytte de erfaringer, der er opnået på tværs af EU -landene, bedst 
muligt og engagere alle interessenter i indsatsen fo r at afhjælpe gennemførelsesmanglerne.  
 
6 4. PROCES FOR REVISION A F GENNEMFØRELSEN AF MILJØREGLERNE  
Som et første skridt udarbejdes der landespecifikke rapporter  hvert andet år med fokus på 
centrale spørgsmål vedrørende miljølovgivning og -politik i hver medlems stat. Den første del 
omhandler tematiske områder, som f.eks. den cirkulære økonomi, ressourceeffektivitet og 
affaldshåndtering, biodiversitet, beskyttelse af havmiljøet, beskyttelse af jorden, grøn 
infrastruktur og vurdering af naturlig kapital, luftkvalit et, vandkvalitet og forvaltning, 
kemikalier og bæredygtige byer. Den anden del omhandler de bagvedliggende ramme - og 
gennemførelsesværktøjer, herunder kvaliteten af den administrative kapacitet, sikring af 
efterlevelse, effektiv klageadgang, adgang til mil jøoplysninger, -viden og -dokumentation, 
miljøafgifter, udfasning af miljøskadelige tilskud samt grønne offentlige indkøb og 
investeringer. For fremtiden vil modvirkning og tilpasning til klimaændringer blive behandlet 
som tværgående spørgsmål inden for al le områder, såfremt det er relevant.  
I disse rapporter vil de væsentligste udfordringer og resultater i hver medlemsstat for så vidt 
angår gennemførelsen af EU's miljølovgivning og -politikker blive fremhævet, og mulige veje 
frem vil blive foreslået. Rappo rterne vil blive baseret på og i fremtiden støtte det eksisterende 
tematiske bilaterale arbejde med gennemførelsen og integrationen af miljøpolitikken i andre 
politikområder, som Kommissionen udfører sammen med hver medlemsstat. De vil fastsætte 
rammen for  sådanne bilaterale landedialoger  og sektorielle tiltag til fremme af efterlevelse 
mellem Kommissionen og den berørte medlemsstat. Kommissionen vil høre medlemsstaterne, 
inden den afslutter rapporterne, for at sikre, at de er nøjagtige. Når Kommissionen ha r 
vedtaget landerapporterne, vil de blive offentliggjort.  
Det næste trin, som vil bygge videre på ovennævnte, er at skabe rammerne for drøftelser på 
højt niveau af væsentlige gennemførelsesmangler, der er fælles for flere medlemsstater. De 
vigtigste result ater fra de 28 landespecifikke rapporter vil blive sammenfattet i et ledsagende 
dokument, som vil blive offentliggjort sammen med rapporterne. Afhængigt af betydningen af 
resultaterne vil Kommissionen udarbejde specifikke tematiske dokumenter  med henblik p å 
sammen med Rådet at undersøge bestemte emner, der er relevante for flere medlemsstater, og 
som kræver en særlig indsats og bevågenhed. Disse tematiske dokumenter vil blive forelagt 
Rådet med henblik på udveksling af synspunkter vedrørende de tilgange, er faringer og 
eksempler på bedste praksis, der er udviklet inden for de pågældende områder, særligt hvis de 
har grænseoverskridende indvirkning på miljøet og konkurrenceevnen.   
Kommissionen vil også underrette Europa -Parlamentet om centrale horisontale resu ltater for 
at sikre, at der tages behørigt hensyn til dets traktatbestemte tilsynsrolle. Kommissionen vil 
desuden samarbejde med Regionsudvalget for så vidt angår de samme centrale horisontale 
resultater med henblik på at inddrage lokale og regionale repræ sentanter i indsatsen for at øge 
bevidstheden om bestemte tiltag14.  Resultaterne af disse dialoger vil blive anvendt som 
grundlag for Kommissionens opfølgning af hver EIR -proces.  
                                                 
14 F.eks. gennem den tekniske platform for m iljøsamarbejde oprettet af Regionsudvalget og Kommissionen, som 
er nævnt i det syvende miljøhandlingsprogram, s. 189, http://eur -lex.europa.eu/legal -
content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013D1386&from=DA .  
 
7 Fra og med den anden revisionsproces vil Kommissionen aflægge rapport  om det 
fremskridt, der er opnået med hensyn til gennemførelse, herunder som opfølgning på 
konklusionerne fra den foregående proces.  
5. FORVENTEDE FORDELE  
Revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne har til formål at gøre leveringen af 
miljøpolitikker og -lovgivnin g mere effektiv ved at supplere håndhævelsen. En klar fordel ved 
denne tilgang er, at den kan bringe vigtige problemstillinger og mulige løsninger for dagen på 
en forebyggende  og gennemsigtig  måde – i nogle tilfælde endda allerede, inden tidsfristerne 
for efterlevelse er udløbet, og inden håndhævelsesforanstaltninger skal træffes. Bevidsthed 
om medlemsstaternes systemiske indsats og effektivitet, når det drejer sig om at håndtere de 
grundlæggende årsager til gennemførelsesmangler, spiller en vigtig rolle, n år Kommissionen 
fastlægger sin tilgang til håndhævelse. Bedre gennemførelse styrker borgernes tillid til EU's 
miljølovgivning, øger den gensidige tillid mellem medlemsstaterne og skaber lige 
konkurrencevilkår for økonomiske aktører på det indre marked15. Bedre regulering handler 
desuden om bedre gennemførelse: I jo højere grad de eksisterende regler opnår de mål, de 
blev vedtaget for at opfylde, jo færre nye lovgivningsindgreb er nødvendige for at revidere de 
eksisterende regler eller vedtage nye.  
Medlemss taterne vil få mulighed for at udveksle god praksis  og indhente viden og ekspertise 
fra hinanden for derigennem at løse deres individuelle miljøudfordringer. Det vil blive muligt 
at udpege fælles miljøproblemer og løse dem i fællesskab, når det er hensigts mæssigt. 
Generelt vil bedre forståelse øge accepten af og støtten til resultaterne af EIR -processen. En 
omfattende oversigt over hver medlemsstats indsats vil give mulighed for at lære af hinanden 
(peer -to-peer). Dette bør også medvirke til mere målrettet anvendelse af EU's midler, 
stimulere højere absorption og fremhæve de reelle behov for og prioriteringer af intelligente 
investeringspolitikker. Medlemsstaternes resultater i forbindelse med håndteringen af de 
udfordringer, de står overfor, og de omkostnin ger eller fordele, der er forbundet med de 
nødvendige foranstaltninger, vil desuden være mere synlige for offentligheden og for 
interessenter.  
Kommissionen vil få mulighed for at identificere potentielle systemiske løsninger  på 
problemer med gennemførelse n af miljøreglerne, øge bevidstheden på et tidligere trin og 
styrke den forebyggende dimension af anvendelsen af EU -lovgivningen. Dette vil sætte 
medlemsstaterne i stand til at tage bedre højde for de problemer, der skal afhjælpes, i 
overensstemmelse med d e generelle principper, der er nedfældet i artikel 191 i traktaten om 
Den Europæiske Unions funktionsmåde16. EIR -processen vil også give et bedre indblik i de 
nationale myndigheders udfordringer, når de skal anvende EU -lovgivningen, hvilket også er 
                                                 
15 F.eks. ulige konkurrencevilkår mellem virksomheder, der håndterer affald i overensstemmelse med reglerne, 
og virksomheder, der ulovligt eksporterer affald. Se: The costs of  not implementing the environment acquis 
(COWI 2011) http://ec.europa.eu/environment/enveco/economics_policy/pdf/report_sept2011.pdf , s. 67 . 
16 Artikel 191, s tk. 2, i TEUF: "Unionens politik på miljøområdet tager sigte på et højt beskyttelsesniveau under 
hensyntagen til de forskelligartede forhold, der gør sig gældende i de forskellige områder i Unionen. Den 
bygger på forsigtighedsprincippet og princippet om fo rebyggende indsats, princippet om indgreb over for 
miljøskader fortrinsvis ved kilden og princippet om, at forureneren betaler".  
 
8 nyttigt i forbindelse med revisionen af eksisterende miljøregler eller fastlæggelse af nye 
regler. Initiativet vil forbedre anvendelsen af data, der allerede er til rådighed for 
Kommissionen, da det kræver, at de tilgængelige oplysninger indsamles og vurderes på e n 
mere målrettet og landespecifik måde. Resultaterne af overvågningen af lovgivning17 bør 
desuden hjælpe med at sikre, at bedre miljødata vil være tilgængelige i fremtiden. Endelig vil 
det give en tværgående oversigt over de væsentligste udfordringer i forb indelse med 
gennemførelse.  
6. FORHOLD TIL ANDRE INI TIATIVER  
Det er hensigten, at revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne (EIR -processen) skal indgå 
i et bredere sæt aktiviteter og initiativer vedrørende gennemførelse. Initiativet dækker et bredt 
spektr um af miljøspørgsmål, hvoraf nogle genererer landespecifik viden, som kan være 
relevant for den europæiske semesterproces  og vil fremme en mere detaljeret dialog om og 
udveksling af praksis vedrørende specifikke miljøspørgsmål, som er relevante for EU's 
dagsorden for vækst og beskæftigelse . EIR -processen vil desuden bidrage til at udvide 
kendskabet til kvaliteten af den offentlige forvaltning som en af årsagerne til 
gennemførelsesmanglerne på miljøområdet, som hænger sammen med den bredere analyse af 
forval tningskvalitet under den europæiske semesterproces.  
I overensstemmelse med dagsordenen for bedre regulering18 lægges der i dette initiativ vægt 
på gennemførelsen af eksisterende retlige og politiske tilsagn. EU har en veludviklet 
lovgivningsramme på miljøområdet, der omfatter adskillige direktiver og andre bløde 
politiske mål og målsætninger, hvis gennemførelse g enerelt overvåges på et sektorielt 
grundlag. EIR -processen har til formål at undersøge centrale gennemførelsesproblemer i hver 
medlemsstat på tværs af miljøsektorer på en systemisk måde, så der opnås en 
sammenhængende politik. Processen vil også medvirke t il bedre regulering ved at 
tilvejebringe klar dokumentation for, hvordan de eksisterende instrumenter fungerer i praksis, 
med henblik på at fastlægge korrigerende tiltag.  
EIR-processen hænger sammen med den igangværende kvalitetskontrol af 
miljørapporteri ng, som har til formål at sikre en mere sammenhængende og koordineret 
tilgang til rapportering af oplysninger om gennemførelse og efterlevelse. Dette formål vil 
være en stor gevinst for EIR -initiativet, fordi det tilvejebringer relevante oplysninger på 
gennemførelsesniveau og om "afstanden til målet" som udgangspunkt for dialogen og 
samarbejdet med medlemsstaterne. Det bør også understøtte den proaktive tilgang under EIR -
processen ved at tilvejebringe oplysninger om risikoen for manglende efterlevelse i fre mtiden, 
så der kan findes løsninger i rette tid.  Inddragelse af offentligheden gennem adgang til 
miljøoplysninger, offentlig deltagelse og klageadgang  er alt sammen afgørende for 
gennemførelse. Det samme gælder sikring af efterlevelse , dvs. de offentlige myndigheders 
kombinerede indsats for at forebygge overtrædelser gennem fremme af efterlevelse og 
samarbejde med virksomheder, opdage dem under kontrol og andre former for overvågning af 
                                                 
17 Monitoring and reporting of environment legislation - The Fitness Check on Monitoring and Reporting. Se 
http://ec.europa.eu/environment/legal/reporting/fc_overview_en.htm .  
18 Kommissionens meddelelse: Bedre regulering, 19.5.2015 (COM(2015)215) http://ec.europa.eu/smart -
regulation/better_regulation/documents/com_2015_215_en.pdf .  
 
9 efterlevelse og følge op på dem gennem håndhævelse. EIR -processen vil dække disse emner, 
så der opnås fuld sammenhæng.  
7. KONKLUSIONER OG UDSIG TER FOR FREMTIDEN  
I denne meddelelse beskrives en proces, der viser Kommissionens fornyede engagement i 
bedre gennemførelse af miljøpolitik og -lovgivning. Formålet er at arbejde mere 
gennemsigtigt og inklusivt med henblik på at sikre, at eksisterende miljøregler og -politikker 
kan opfylde vigtige samfundsmæssige mål på en mere effektiv måde og i tæt koordinering 
med andre relevante politikområder.  
For at opnå dette vil Kommissionen off entliggøre landerapporter, der løbende vil blive 
forbedret. Kommissionen kan dog ikke gøre dette alene. Denne proces kræver en fælles 
indsats af de relevante EU -institutioner, medlemsstaterne og andre aktører. Udarbejdelse af 
landespecifikke rapporter hver t andet år vil ikke medføre en yderligere byrde for 
medlemsstaterne, og de vil ikke blive pålagt nye rapporteringskrav . Merværdien ved denne 
proces og størrelsesordenen af de forventede fordele omhandlet ovenfor afhænger i sidste 
ende af de nationale myndi gheders opfølgning på initiativet. For at fremme denne opfølgning 
vil Kommissionen fortsætte sit arbejde på teknisk plan i de forskellige arbejdsgrupper, som 
dækker sektorielle spørgsmål vedrørende vand, affald, natur, luft og emissioner fra industrien.