DA Den Europæiske Unions Tidende C 157/4

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 157/04

Denne offentliggørelse giver ret til at rejse indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL 9

»DINDE DE BRESSE«

EF-Nr.: FR-PDO-0217-0144-08-04-2010

BGB ( ) BOB ( X )

1. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

—  Produktets betegnelse — ☒ Varebeskrivelse — ☒ Geografisk område —  Bevis for oprindelse — ☒ Produktionsmetode — ☒ Tilknytning — ☒ Mærkning — ☒ Krav i nationale bestemmelser — ☒ Andre (henvisninger til kontrolstrukturer)

2. Type ændring(er)

—  Ændring af enhedsdokument eller resuméark — ☒ Ændring af en varespecifikation for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort —  Ændring af varespecifikationen, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) —  Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3. Ændring(er)

3.1. Afsnittet »Varebeskrivelse«

Beskrivelsen af produktet suppleres med den samlede opdrætsvarighed, som er fastsat til mindst 28 uger.

Angivelsen af kalkunernes maksimale vægt fjernes.

»Dinde de Bresse« må ikke markedsføres uden for juleperioden, og det præciseres, at denne periode strækker sig fra den 1. november til den 31. januar alt efter datoen for udsætning af kalkunkyllingerne.

Det præciseres, i hvilken præsentationsform kalkunerne kan markedsføres: »effilée« (uden tarme), »prêt à cuire« (klar til tilberedning) eller »éviscérée« (uden indvolde) med hoved og halskrave. De skal opfylde følgende krav: de skal have en god kropsbygning og et godt fedtlag, være fyldige med veludviklede fileter og have et pænt tyndt skind uden fjerposer, rifter, blodudtrædninger eller misfarvninger.

3.2. Afsnittet »Geografisk område«

Det præciseres, hvilke etaper af produktionen, som skal finde sted i betegnelsens geografiske område. Kalkuner med beskyttet oprindelsesbetegnelse skal opdrættes, slagtes og forarbejdes i det geografiske område. Forarbejdningen af kalkunerne (afsluttende plukning og rengøring af halskraverne) skal ligeledes udføres i det geografiske område af de erhvervsdrivende i branchen. Denne forarbejdningsfase, som indgår i kategoriseringen af kalkuner med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dinde de Bresse«, er vigtig for at garantere produktets præsentation og kvalitet.

Der er endvidere foretaget rettelser af materielle fejl i listen over kommuner, og et kort over det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse er blevet vedlagt varespecifikationen.

3.3. Afsnittet »Produktionsmetode«

Der er tilføjet præciseringer af de generelle regler om fodring af kalkuner med betegnelsen »Dinde de Bresse«:

— Der indføres forbud mod gmo'er i alt foder til »Dinde de Bresse«, herunder det startfoder, der gives startperioden, samt forbud mod plantning af genetisk modificerede plantearter på bedrifterne.

— Ifølge varespecifikationen skal det i tilfælde af usædvanlige klimaforhold (hedebølge og uvejr) være muligt at holde kalkunerne inden døre for at beskytte deres sundhed i vækstperioden.

— Der indføres mulighed for at tilsætte forsurings- og vandrensningsmidler (tilskud) i dyrenes drikkevand. Disse tilskud skal forebygge sygdomme og garantere en bedre hygiejne og kvalitet af det vand, der gives til kalkunerne.

— Endvidere indføres følgende præciseringer af fodersammensætningen i de forskellige opdrætsperioder:

— I startperioden: der tilføjes en positivliste over kategorier af råvarer, der indgår i foderet i denne periode, og sammensætningen af startfoderet, hvis kvalitet skal være højere end standardfoderet (andel af korn og biprodukter og brug af majs i startperiodens anden del) præciseres.

— For så vidt angår mælkeprodukterne, der tilføres i vokseperioden i form af pulver, er der fastsat et minimumsindhold i rationen (5 % af den fulde ration).

— Det præciseres, at foderet i slutfedningsperioden skal bestå af foder, som traditionelt anvendes til »Dinde de Bresse«, hvilket vil sige voksefoder, som kan suppleres med ris eller kartofler.

3.4. Afsnittet »Tilknytning til det geografiske område«

Dette afsnit er blevet omskrevet for at understrege det geografiske områdes egenart, produktets egenart og tilknytning til det geografiske område. Afsnittet er blevet tilføjet i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer.

3.5. Afsnittet »Henvisninger til kontrolorganerne«

Dette afsnit er blevet ajourført med kontaktoplysningerne på det certificeringsorgan, der har ansvaret for kontrollen med den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

3.6. Afsnittet »Mærkning«

Der er tilføjet præciseringer med hensyn til identifikationsmærkningens indhold, udstedelse og påsætning og anvendelsen af betegnelsen »Bresse« på ledsagedokumenter og fakturaer samt vedrørende seglets og etikettens indhold.

3.7. Afsnittet »Krav i nationale bestemmelser«

Som følge af den nationale reform af kontrolsystemet er varespecifikationen suppleret med en tabel over de vigtigste punkter, som skal kontrolleres, og evalueringsmetode, som skal anvendes.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (3)

»DINDE DE BRESSE«

EF-Nr.: FR-PDO-0217-0144-08-04-2010

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse

»Dinde de Bresse«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produktets art

Kategori 1.1 — Kød (og slagteriprodukter), fersk

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Dinde de Bresse« tilhører slægten Meleagris og arten Gallopavo dom. Den voksne kalkun har følgende særlige egenskaber: sort fjerdragt, røde strubelapper, tynde, helt glatte, sorte fødder, hvidt skind og hvidt kød.

Betegnelsen anvendes om kalkunhøner og kalkunhaner på mindst 28 uger, som udelukkende markedsføres omkring jul, nemlig mellem den 1. november og den 31. januar alt efter datoen for udsætning af kalkunkyllingerne.

Kalkunerne skal markedsføres uden tarme (»effilée«) og opfylde følgende krav: De skal have en god kropsbygning og et godt fedtlag, være fyldige med veludviklede fileter og have et pænt tyndt skind uden fjerposer, rifter, blodudtrædninger eller misfarvninger. De skal være opfedet, så deres rygsøjle ikke er synlig, og deres brystbens naturlige form må ikke være ændret. Deres lemmer må ikke have frakturer. Den fjerkrave, der bevares på halsen, skal være ren. Fødderne skal være fri for snavs.

De vejer mindst:

3 kg renset, for kalkunhøner

5,5 kg renset, for kalkunhaner.

Markedsføring af præsentationsformerne »prêt à cuire« (klar til tilberedning) eller »éviscérée« (uden indvolde) med hoved og halskrave er tilladt, forudsat at lemmerne, bortset fra tæerne, ikke er fjernet.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Opdræt af kalkuner med betegnelsen »Dinde de Bresse« foregår i trin: startperiode, vokseperiode og slutfedningsperiode.

I startperioden, som varer maksimalt 10 uger, består kalkunfoderet i periodens første del (0-28 dage) af mindst 30 % korn og biprodukter heraf og i periodens anden del (29-70 dage) mindst 50 % korn og biprodukter heraf, hvoraf 20 % skal udgøres af majs.

De råvarer, der udgør foderet i startperioden, må komme fra områder uden for det geografiske område. Startfoderet udgøres udelukkende af råvarer af vegetabilsk oprindelse, mælkeprodukter og mineraler:

— korn samt produkter og biprodukter heraf

— olieholdige frø og frugter samt produkter og biprodukter heraf (med hensyn til vegetabilske olier er kun råolie og raffineret olie tilladt)

— bælgplantefrø samt produkter og biprodukter heraf

— knolde og rodfrugter samt produkter og biprodukter heraf: sukkerroer, kartofler

— andre frø og frugter samt produkter og biprodukter heraf: druer

— tørrede planteprodukter og grovfoder: lucerne og biprodukter heraf

— andre planter samt produkter og biprodukter heraf: sukkerrørsmelasse, sukker, havalger

— mejeriprodukter: mælk, kærnemælk, valle

— mineraler: dicalciumphosphat, calciumcarbonat, natriumbicarbonat, salt, magnesium.

Fedtindholdet i foderet må højst være 6 %.

I hele startperioden tillades de tilsætningsstoffer, som er tilladt i henhold til gældende lovgivning, med følgende begrænsninger:

— teknologiske tilsætningsstoffer fra de funktionelle grupper emulgatorer, stabilisatorer, fortykningsmidler og geleringsmidler er forbudte.

I vokseperioden, som er på mindst 15 uger, består kalkunernes voksefoder — ud over hvad de finder at æde, når de går frit — af korn, som kan være kogt, knust eller malet og ikke forarbejdet på anden vis, og mælkeprodukter. Majs skal udgøre mindst 50 % af den fulde ration. Mælkeprodukter består af mælk og biprodukter heraf. De kan gives i flydende form eller som pulver og blandes med kornet. Hvis der kun gives tørfoder, skal mælkeprodukterne i form af pulver udgøre mindst 5 % af den fulde ration. I løbet af denne periode kommer kornet udelukkende fra oprindelsesbetegnelsens geografiske område, mens mælkeprodukterne må komme fra andre områder.

Vokseperioden følges af en slutfedningsperiode af mindst tre ugers varighed, som foregår i rolige og velventilerede overdækkede bygninger. I denne periode udgøres kalkunernes foder af det voksefoder, som er defineret ovenfor. Det må tilsættes ris eller kartofler, hvor der ikke gælder krav om geografisk oprindelse.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Kalkunerne opdrættes, slagtes og forarbejdes (afsluttende plukning og rengøring af halskraverne) i det geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7. Specifikke mærkningsregler

For at kalkuner kan markedsføres under den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dinde de Bresse«, skal de bære opdrætterens ring, seglet med en roset og sammenslutningens etiket.

Foruden etiketterne på kasserne skal ledsagedokumenter og fakturaer være forsynet med navnet på den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dinde de Bresse« og angivelsen »appellation d’origine protégée« (beskyttet oprindelsesbetegnelse) eller »AOP« (BOB).

Udformning af identifikationsmærker

Metalringen, som ikke må kunne brydes, skal udover betegnelsen »Bresse« være forsynet med opdrætterens identifikationsnummer.

Forseglingen, som ikke må kunne brydes, skal være lavet af metal og udformet som en metalagraf med betegnelsen »Bresse«. Det skal være forsynet med en roset med:

— betegnelsen »Dinde de Bresse«

— angivelsen »AOP«.

På etiketten:

— betegnelsen »Dinde de Bresse« skrevet med bogstavtyper, som er mindst lige så store som de største bogstaver på etiketten

— EU's symbol for beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB)

— angivelsen »appellation d'origine protégée« eller »AOP«.

Betingelser for påføring af mærker

De forskellige ovennævnte identifikationsmærker udstedes af sammenslutningen til producenter, som overholder varespecifikationen.

Ringen påsættes af opdrætteren på kalkunens venstre ben inden afhentning.

Seglet med rosetten påsættes foran på brystet i forbindelse med klassificeringen af kalkuner med den beskyttede oprindelsesbetegnelse inden afsendelsen.

Ringen og seglet må kun anvendes én gang, og påføringen skal foregå med omhu for at sikre, at de er ubrydelige.

Etiketten anbringes på brystbenet i forbindelse med den endelige klassificering af kalkunerne med beskyttet oprindelsesbetegnelse.

Ubrugte ringe, segl med roset og etiketter returneres af producenten til sammenslutningen.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Produktionsområdet dækker et afgrænset geografisk område i Bresse bestående af åbent land gennemskåret af dale, som udgør den østlige del af det centrale afvandingsområde for Saône-floden og omfatter en del af departementerne Ain, Jura og Saône-et-Loire.

Kalkuner med den beskyttede oprindelsesbetegnelse skal opdrættes, slagtes og forarbejdes i det geografiske område, der omfatter følgende kommuner eller dele af kommuner:

Departementet Ain (01): Samtlige kommuner i distrikterne Bâgé-le-Châtel, Bourg-en-Bresse-Est, Bourg-en-Bresse-Nord-Centre, Bourg-en-Bresse-Sud, Montrevel-en-Bresse, Péronnas, Pont-de-Vaux, Pont-de-Veyle, Saint-Trivier-de-Courtes og Viriat.

Følgende kommuner og dele af kommuner: l’Abergement-Clémenciat (del nord for Châtillon), Beaupont, Bény, Biziat, Certines, Ceyzériat (del vest for D52), Chanoz-Châtenay, Châtillon-sur-Chalaronne (nordvestlige del), Chaveyriat, Coligny (del vest for N83/D52), Condeissiat, Courmangoux (del vest for D52), Dompierre-sur-Chalaronne (del nord for Chalaronne), Dompierre-sur-Veyle (en del), Domsure, Druillat (en del), Garnerans, Illiat, Jasseron (del vest for D52), Marboz, Meillonnas (del vest for D52), Mézériat, Neuville-les-Dames, Pirajoux, Pressiat (del vest for D52), Saint-Didier-sur-Chalaronne (del nord for Chalaronne), Saint-Etienne-du-Bois, Saint-Etienne-sur-Chalaronne (del nord for Chalaronne), Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Martin-du-Mont (del vest for D52), Salavre (del vest for N83), Sulignat, Thoissey, Tossiat (del vest for D52), La Tranclière, Treffort-Cuisiat (del vest for D52), Verjon (del vest for N83), Villemotier og Vonnas.

Departementet Jura (39): Følgende kommuner og dele af kommuner: Annoire (syd for Doubs), Asnans-Beauvoisin (vest for D468), Augea (vest for N83), Balanod (vest for N83), Beaufort (vest for N83), Bletterans, Bois-de-Gand (vestlige del), Bonnaud, Cezancey (vest for N83), Chaînée-des-Coupis (sydvestlige del), Chapelle-Voland, La Chassagne (syd for D468), Chaumergy (en del), Chaussin (syd for D468), La Chaux-en-Bresse (vest for D95), Chazelles, Chêne-Sec, Chilly-le-Vignoble, Commenailles, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance (vest for N83), Cuisia (vest for N83), Desnes (vest for), Digna (vest for N83), Les Essards-Taignevaux (vest for D468), Fontainebrux, Foulenay (en del), Francheville (vest for D95 + syd for D468), Frébuans, Froideville (en del), Gevingey (vest for N83), Les Hays, Larnaud, Longwy-sur-le-Doubs (en del), Mallerey, Maynal (vest for N83), Messia-sur-Sorne (nord for N83), Montmorot (syd for N78 + vest for N83), Nanc-lès-Saint-Amour (vest for N83), Nance, Neublans-Abergement, Orbagnia (vest for N83), Petit-Noir (vest for Doubs), Relans, Les Repôts, Ruffey-sur-Seille (en del), Rye (vest for D468), Sainte-Agnès (vest for N83), Saint-Amour (vest for N83), Saint-Jean-d’Etreux (vest for N83), Trenal, Vercia (vest for N83), Villevieux, Vincelles (vest for N83) og Vincent (vest for D95).

Departementet Saône-et-Loire (71): Samtlige kommuner i distrikterne Beaurepaire-en-Bresse, Cuisery, Louhans, Montpont-en-Bresse, Montret, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Germain-du-Plain og Saint-Martin-en-Bresse.

Følgende kommuner og dele af kommuner: Authumes, Beauvernois, Bellevesvre, Chalon-sur-Saône (venstre bred), Champagnat (vest for N83), La Chapelle-Saint-Sauveur, Charrette-Varennes (en del), Châtenoy-en-Bresse, La Chaux, Ciel, Condal, Cuiseaux (en del), Dampierre-en-Bresse, Dommartin-les-Cuiseaux, Epervans, Flacey-en-Bresse, Fretterans (en del), Frontenard, Frontenaud, Joudes (vest for N83), Lacrost, Lans, Lays-sur-le-Doubs (en del), Longepierre (sydlige del), Le Miroir, Montjay, Mouthier-en-Bresse, Navilly (syd for Doubs), Oslon, Pierre-de-Bresse, Pontoux, Préty, La Racineuse, Ratenelle, Romenay, Saint-Bonnet-en-Bresse, Saint-Marcel, Sermesse, Torpes, Tournus (en del), Toutenant, La Truchère, Varennes-Saint-Sauveur, Verdun-sur-le-Doubs og Verjux.

I de kommuner, som kun delvis er omfattet af det geografiske område, indberettes afgrænsningen af delområdet i form af tegninger, der afleveres på de berørte kommuners rådhus.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Produktionsområdet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dinde de Bresse« udgøres af det område, som er defineret af sagkyndige ved vurderingen i 1936 i forbindelse med anerkendelsen af oprindelsesbetegnelsen »Volaille de Bresse«. Området er helt ensartet med en kratbevokset slette gennemskåret af dale som følge af periglaciale geologiske påvirkninger i pliocæntiden, der også ligger til grund for den meget lerholdige og uigennemtrængelige jordbund. Pløjelaget består primært af meget finkornet ler- og kiselholdig jord, hvor der sjældent forekommer sten og kalk. Klimaet, som påvirkes stærkt af havet, er næsten året rundt meget ofte fugtigt. Om vinteren forekommer der hyppigt bygevejr og tåge.

Denne kombination af geologiske, morfologiske og klimatiske forhold er yderst gunstig for dyrkning af græs- og kornafgrøder, som kræver meget vand, som f.eks. majsen, der kom til Bresse i begyndelsen af det 17. århundrede (dvs. godt og vel et århundrede efter, at den kom til den andalusiske kyst). Majsen har spillet en central rolle i landbrugsproduktionen i Bresse, fordi den udgjorde grundelementet i såvel befolkningens kost som foderet til dyrene på gården og især fjerkræet. Den udgjorde et energirigt foder, som har gjort det muligt at producere det fede fjerkræ, som er oprindelsen til »Dinde de Bresses« berømmelse. Kalkunen kom til Bresse allerede i slutningen af det 16. århundrede.

Bedrifterne er af beskeden størrelse med spredte jordlodder og marker opdelt af hække, levende hegn og anden bevoksning. På den baggrund vandt det traditionelle blandede landbrug med dyrkning af græs og korn og opdræt af fjerkræ og kvæg (malke- og ammekvæg) indpas op gennem århundrederne. I begyndelsen af det 20. århundrede blev opdrættet udvidet på de gårde, som havde en besætning af kalkuner med sorte fjer og fødder. Endnu i dag giver de isolerede og spredte gårde i Bresse med deres enge og hegn mulighed for at opdrætte et stort antal kalkuner fritgående og bevare en traditionel opdrætsmetode.

På disse familiebedrifter vier opdrætterne en stor del af deres tid til selvforsyning. På de fleste bedrifter producerer opdrætterne deres eget korn (hvede, byg, havre, majs osv.) til foder til kalkunerne, især i vokse- og slutfedningsperioden. De vedligeholder udearealerne og sørger for bortledning af vand (gravning af render og agerkanter), klipper hække og buske og vedligeholder indelukker om store områder, så kalkunerne kan opdrættes som fritgående.

I opdrættet af »Dinde de Bresse« tager man hensyn til de særlige egenskaber hos dette store fjerkræ, som flyver en smule og er meget modtagelig for sygdomme. Det kræver omfattende tilsyn med besætningen i alle dyrets livsfaser fra kalkunkyllingernes ankomst til slagtningen (sygdomsforebyggende hygiejneforanstaltninger, overvågning af klimaforhold, afbalanceret fodersammensætning alt efter dyrets vækst og det foder, dyret selv finder i naturen, sammendrivning af besætningen, beskyttelse mod rovdyr osv.).

5.2. Produktets egenart

»Dinde de Bresse« opdrættes i takt med årstiderne så tæt som muligt på den omgivende natur, så den er fuldvoksen til jule- og nytårsdagene. Den adskiller sig fra »dinde de découpe« (kalkun til partering) ved sin mindre størrelse.

Den er kendetegnet ved, at kødet er frisk og fersk (ikke frosset) med en bestemt skind- og kødkvalitet: tyndt, hvidt skind, hvidt kød, veludviklede fileter og et godt fedtlag, og ved sine organoleptiske egenskaber efter tilberedning: stor saftighed, mørt kød og intens smag.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Det at der dyrkes mange forskellige afgrøder i Bresse, er en direkte følge af det naturlige miljøs karakteristika og en afgørende faktor, der ligger til grund for opdræt af kalkuner i Bresse. Hække, buske og skove omkring gården beskytter dyrene mod vinden og udgør en biologisk mangfoldighed, der danner grundlag for deres føde. Den fugtige jordbund er gunstig for udvikling af bløddyr, orm og andre larver, som kalkunerne spiser på udearealerne, og som giver dem et vigtigt proteintilskud, hvilket fremmer en langsom vækst og dannelsen af veludviklede fileter. Jordbunden, som ikke indeholder kalk, befordrer udviklingen af et mindre skelet og tyndere knogler hos dyret.

Opdrætsmetoderne bygger på udvælgelse af dyrene efter de særlige egenskaber (hvidt skind og kød) og på en traditionel fodring, som udgøres af den føde, som kalkunerne selv finder, når de går frit på græs (orm i jorden, græs osv.). Dette foder suppleres med korn fra betegnelsens produktionsområde og mælkeprodukter (fortyndet mælk, valle, mælkepulver, kærnemælk osv.). Disse ernæringsforhold, især adgangen til græs og muskeltræningen som følge af dyrets adgang til frie arealer, påvirker musklernes sammentrækningsegenskaber og deres indhold af visse proteiner og enzymer. Stofskiftet i musklen påvirker i høj grad kødstrukturen i »Dinde de Bresse«. Endvidere giver de ernæringsmæssige kvaliteter i majsen, som udgør en stor del af foderet, det muligt at producere fede fjerkræ.

Under slutfedningen lukkes kalkunerne inde i stalde, så slutfedningen kan vare mindst tre uger uden lyspåvirkning. I denne periode gør opdrætterne sig særligt umage med tilberedningen af foderet, bl.a. ved at skifte mellem korn og kogt foder af korn, ris eller kartofler, som iblandet mælkeprodukter udgør et appetitvækkende foder for kalkunerne.

Opdrætterne frembringer dyr, der efter flere uger på denne særlige kost og med en høj slagtealder fysisk set er helt fuldvoksne og har et tykt fedtlag foruden musklernes indhold af fedt. I øvrigt spiller kalkunernes nedsatte muskelaktivitet i denne periode op til slagtningen en vigtig rolle for musklernes evne til at fastholde vand. Fordelingen af det fedt, som findes i musklerne, og musklens evne til at fastholde vand fremmer kødets saftighed og mørhed og sikrer særlige kvalitative egenskaber, som fremtræder efter tilberedning. Derudover gør indholdet af smagsstoffer i form af vandopløselige bestanddele og fedtstoffer at kødet under tilberedningen som følge af kemiske reaktioner bliver meget saftrigt.

For ikke at beskadige skindet og bevare halskraven ved slagtning udføres slagtningen og plukningen af kalkunerne med stor omhu (fuld afblødning for at få fint hvidt kød og omhyggelig plukning for at undgå rifter). Endelig udvises særlig stor omhu ved forarbejdningen af kalkuner, hvis halskrave skal bevares. Visse kalkuner gøres i stand ifølge skikken i Bresse (»mode bressanne« med ben og vinger anbragt tæt til kroppen) og præsenteres i et lærred, hvis facon bevirker, at dyrets fedt fordeles på en god måde. Det er de fineste produkter, der sælges efter de fire fjerkrækonkurrencer (»Glorieuses de Bresse«), som har været afholdt hvert år i december siden 1862. Disse konkurrencer viser, hvor stolte opdrætterne er af deres produkter og hvor stor tilknytning de har til dette prestigefyldte erhverv.

»Dinde de Bresse« er fast forankret i den lokale gastronomi og tilberedes og fremmes af de største franske kokke, som sætter pris på dens smagskvaliteter.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCDindeDeBresse.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(4) Se fodnote 3.