MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET KOMMISSIONENS ARBEJDSPROGRAM FOR 2000

INDHOLDSFORTEGNELSE

Prioriteter med hensyn til lovgivning og politikker i år 2000

1. Europa, dets naboer og resten af verden

1.1. Udenrigs- og sikkerhedspolitik

1.2. Multilateral handel, udvikling, humanitær bistand

1.3. Udvidelse

2. Den økonomiske og sociale dagsorden

2.1. Den Økonomiske og Monetære Union, euroen, håndtering af transformeringen af Europas økonomi

2.2. Modernisering af EU's sociale model, styrkelse af den sociale samhørighed

2.3. Økonomisk og social samhørighed

2.4. Det indre marked, finansielle tjenesteydelser og beskatning

2.5. Iværksætterånd, konkurrenceevne og konkurrence

2.6. Informationssamfundet, forskning

2.7. Landbrug og fiskeri

3. I borgernes tjeneste

3.1. Miljø

3.2. Fødevaresikkerhed, folkesundhed, forbrugertillid

3.3. Transport, energi

3.4. Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

3.5. Uddannelse, kultur, sport og den audiovisuelle sektor

4. Reform og nye arbejdsgange

4.1. Intern reform

4.1.1. Intern reform

4.1.2. Budget og finansiel forvaltning

4.2. Gennemsigtighed og åbenhed

4.3. Regeringskonferencen

Prioriteter med hensyn til lovgivning og politikker i år 2000

I sin meddelelse om de strategiske mål i årene mellem 2000 og 2005 peger Kommissionen på fire centrale emner, som vil forandre vores politiske projekt i løbet af denne Kommissions mandatperiode og i mange år derefter. Der peges på følgende fire punkter:

- Nye beslutningsstrukturer i EU

- Et stabilt Europa med en stærkere stemme på verdensscenen

- En ny økonomisk og social dagsorden

- Bedre livskvalitet for alle.

I arbejdsprogrammet for 2000 gennemgås de første skridt, som vil blive taget i de kommende måneder for at realisere de strategiske mål for de næste fem år. Det ledsages af en oversigt over de lovgivningsmæssige initiativer og policy-initiativer, der forventes truffet i år [1].

[1] Meddelelsen om strategiske mål 2000-2005, KOM(2000) 154, dette arbejdsprogram, oversigten over påtænkte aktioner i tilknytning til programmet for år 2000 og Kommissionens formand Romano Prodis tale til Europa-Parlamentet den 15. januar 2000 findes på Europa på følgende adresse: http://europa.eu.int/comm/off/work/index_en.htm.

Som i tidligere år fokuserer dette arbejdsprogram på nye lovgivningsforslag og nye policy-forslag.

Der erindres imidlertid for det første om, at når der på nogle områder optræder forholdsvis få forslag for 2000, er det ofte udtryk for, at arbejdet koncentreres om at styre mange af de allerede igangsatte initiativer gennem de forskellige stadier fra høringer til vedtagelse af den endelige lovgivning og/eller gennemførelse af de vedtagne beslutninger.

Der erindres for det andet om, at dette centrale arbejde bestående i formulering af lovgivning og politikker suppleres af den brede vifte af opgaver, som Kommissionen i øvrigt varetager. Disse opgaver omfatter alt fra forvaltningen og gennemførelsen (sammen med medlemsstaterne) af fællesskabsprogrammer under strukturfondene, foranstaltninger på landbrugsområdet og på uddannelsesområdet til humanitær bistand i Europa og andre steder i verden. Af tilsvarende stor betydning er de daglige aktiviteter forbundet med at overvåge gennemførelsen af den eksisterende lovgivning (navnlig i relation til det indre marked eller forsyningssektorerne, der for nylig er blevet åbnet op for konkurrence), at håndhæve konkurrencereglerne, at forsvare Fællesskabets interesser ved EF-Domstolen og at skabe nye samarbejdsformer, der bygger på samarbejde, benchmarking og udveksling af erfaringer og bedste former for praksis mellem de nationale, regionale og lokale administrationer.

1. Europa, dets naboer og resten af verden

1.1. Udenrigs- og sikkerhedspolitik

Som begivenhederne de seneste 12 måneder har vist, er det nødvendigt, at EU indtager en aktiv rolle på den regionale scene og verdensscenen, hvis den ønsker at bidrage til at stabilisere det europæiske kontinent og sikre virkeliggørelsen af strategiske europæiske mål. Kommissionen og Javier Solana, den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), arbejder tæt sammen. Stats- og regeringschefernes beslutning på Det Europæiske Råds møde i Helsingfors om at styrke den fælles europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik fordrer en bedre sammenhæng mellem fællesskabsaktioner og FUSP-aktioner. Der vil blive fokuseret på udvikling af en ikke-militær krisestyringsmekanisme, og der vil blive fremsat forslag om at oprette en hurtig reaktionsmekanisme. Kommissionen vil bestræbe sig på at skabe større sammenhæng mellem sine aktiviteter på henholdsvis menneskerettighedsområdet og demokratiseringsområdet ved at udforme en ny menneskerettighedsstrategi.

Som forberedelse til udvidelsen af EU vil der blive indgået særlige strategiske partnerskaber med nabolandene og naboregionerne. Navnlig vil Kommissionen gå videre med sin strategi for stabilisering og associering i Balkanlandene, og den vil ved hjælp af Stabilitetspagten søge at styrke og målrette de anstrengelser, som det internationale samfund gør for at hjælpe landene i dette område. Partnerskabs- og samarbejdsaftalerne og de fælles strategier danner et godt udgangspunkt for udviklingen af forbindelserne med Rusland og Ukraine. Der vil blive gjort en indsats for at skabe et tættere samarbejde med landene i Kaukasus.

I november vil der blive afholdt en konference for stats- og regeringscheferne fra EU-medlemsstaterne og Middelhavslandene, og den skulle gerne puste nyt liv i Barcelona-processen, der med tiden vil udmønte sig i partnerskaber baseret på almindelige retsprincipper og hensynet til en bæredygtig udvikling. Dermed vil Europa få mulighed for at forøge sit bidrag til fredsprocessen i Mellemøsten. Via det genoplivede Euro-Middelhavspartnerskab vil EU også bestræbe sig på at udnytte sine historiske og politiske bånd til Maghreb-landene bedre.

Med hensyn til vores forbindelser med USA vil vi bestræbe os på at mindske og så vidt muligt eliminere de uoverensstemmelser, der optræder inden for den transatlantiske handel. Vi bør i stedet bygge på et bredt fundament af fælles værdier og interesser for at skabe et ægte partnerskab, der vil gøre det muligt for os i fællesskab at nå vore økonomiske, politiske og sikkerhedsmæssige mål rundt om i verden.

EU vil søge at styrke koordineringen med andre globale økonomiske aktører. I Asien vil EU arbejde for stabilitet og sikkerhed og støtte økonomiske reformer. EU vil støtte bestræbelserne på at mindske spændingerne i området og forbedre handelssamarbejdet, især med Japan og Korea. Kommissionen vil søge at uddybe Fællesskabets forbindelser med Latinamerika og fortsætte forhandlingerne om associeringsaftaler med Mercosur og Chile. EU vil lægge vægt på at sikre en meningsfuld udmøntning af resultaterne af topmødet i Rio i juni 1999 mellem EU og Latinamerika.

For at give EU's stemme større gennemslagskraft verden over vil Kommissionens tjenestegrene for eksterne forbindelser blive omorganiseret.

1.2. Multilateral handel, udvikling, humanitær bistand

Når det gælder vore handelsforbindelser, består hovedmålsætningerne fortsat i at liberalisere handelen yderligere for at stimulere væksten og udviklingen, at styrke det regelbaserede handelssystem for bedre at kunne håndtere udfordringen fra globaliseringen og at finde en løsning på udviklingslandenes særlige problemer. Udeblivelsen af positive resultater på ministerkonferencen i Seattle gør det mere påkrævet end nogensinde før at fortsætte den konsensussøgende indsats sammen med vore handelspartnere. Dette vil forbedre chancerne for en vellykket lancering af en ny omfattende handelsrunde. Parallelt hermed vil Kommissionen undersøge, hvordan den måde, som WTO fungerer på, kan eller bør forbedres (både internt i organisationen og hvad angår dens forbindelser med verden udenfor). Momentum bag en WTO-ledet proces skal opretholdes, og de planlagte forhandlinger om tjenesteydelser og landbrug skulle begynde i begyndelsen af 2000. Foruden denne multilaterale dagsorden vil Kommissionen forsøge at løse en række problemer vedrørende markedsadgang, som præger nogle af de bilaterale handelsforbindelser med tredjelande.

Foruden at opretholde og udbygge Fællesskabets forbindelser med udviklingslandene vil Kommissionen omformulere sine udviklingssamarbejdspolitikker. Den vil undersøge, hvordan disse politikker føres ud i praksis for derigennem at gøre de forskellige dele af vores indsats mere komplementære og sammenhængende. Indsatsen for at udrydde fattigdom vil indtage en helt central plads i de kommende år. Komplementariteten, koordineringen og kohærensen i udviklingssamarbejdet skal forbedres.

Gennem Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) vil EU fortsætte med at være den største bistandsyder overalt i verden. Det vil blive undersøgt, om vi har mulighed for at levere vores indsats hurtigere og mere effektivt, og om vi kan forbedre vores samarbejde med andre institutioner og agenturer.

1.3. Udvidelse

I Helsingfors besluttede Det Europæiske Råd at indlede tiltrædelsesforhandlinger med endnu seks lande i februar 2000 og at anerkende Tyrkiet som kandidatland. Det betyder, at der nu vil blive ført forhandlinger med tolv lande [2]. Forhandlingerne vil foregå i takt med kandidatlandenes forberedelser. Med hensyn til Tyrkiet vil Kommissionen implementere en førtiltrædelsesstrategi, herunder et tiltrædelses partnerskab. De bilaterale forbindelser og forberedelserne på medlemskab vil fortsætte inden for rammerne af Europaaftalerne og via deltagelse i fællesskabsprogrammer og fællesskabsorganer. Dette år vil også være det første fulde år med udvidet finansiel støtte til kandidatlandene gennem PHARE-programmet, ISPA (strukturel finansiering af foranstaltninger på miljø- og transportområdet) og SAPARD (landbrugsfinansiering). Kommissionen vil også fremlægge sin kommunikationsstrategi for at sikre en bred forståelse for og accept af udvidelsen i såvel medlemsstaterne som kandidatlandene.

[2] Bulgarien, Cypern, Tjekkiet, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Malta, Polen, Rumænien, Slovakiet og Slovenien.

2. Den økonomiske og sociale dagsorden

Hovedsigtet med den nye økonomiske og sociale dagsorden vil bestå i at udvikle en langsigtet strategi for en konkurrencedygtig, innovativ og vidensbaseret økonomi, der ikke udelukker nogen. Kun derigennem vil det være muligt at tilvejebringe en stærk og vedvarende vækst via politikker, der tager sigte på at genskabe fuld beskæftigelse og styrke den sociale samhørighed. Begrebet holdbar økonomisk udvikling vil spille en central rolle ved udformningen af den nye dagsorden.

Økonomiske resultater, beskæftigelse og social samhørighed er indbyrdes forstærkende. Deres sammenkædning fordrer en bred og sammenhængende indsats på alle niveauer i EU, hvis vi skal kunne arbejde med en økonomi, der bliver mere og mere integreret og mere og mere åben.

Det Europæiske Råd vil afholde et særligt møde i Lissabon i marts under overskriften "Beskæftigelse, økonomiske reformer og social samhørighed - hen imod et Europa baseret på innovation og viden". Dette møde vil bidrage til opfyldelsen af ovennævnte mål og sætte den økonomiske og sociale dagsorden for de kommende år.

2.1. Den Økonomiske og Monetære Union, euroen, håndtering af transformeringen af Europas økonomi

Kommissionen vil koncentrere sig om foranstaltninger på europæisk plan, der kan styrke værdien af de sidste ti års økonomiske resultater. Disse omfatter faldende rentesatser og en lav og konvergerende inflation. Det bør være vores mål at komplementere en kultur med økonomisk stabilitet med en ny kultur med økonomisk dynamik.

Den Økonomiske og Monetære Union bidrager sammen med euroen til sunde offentlige finanser, stabilitet og optimisme i erhvervslivet. Dette giver sig udslag i vækst og nye arbejdspladser. De økonomiske udsigter for hele EU har aldrig set bedre ud. Samordningen af de makroøkonomiske politikker, retningslinjerne for beskæftigelsen og Cardiff-processen vedrørende strukturreformer vidner alle om en beslutningsstruktur i EU, hvor medlemsstaternes koordinering af deres nationale politikker og Fællesskabets politikker supplerer og forstærker hinanden. Overvågningen og koordineringen af medlemsstaternes økonomiske og monetære politikker vil fortsætte og bør styrkes som led i de årlige overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker.

Et af de vigtige mål vil bestå i at modernisere Europas økonomier og udstyre både borgerne og arbejdstagerne med de færdigheder, der er nødvendige i et on-line informationssamfund. Romano Prodis eEurope-initiativ vil kunne yde et betydeligt bidrag til at lette overgangen til en digital økonomi.

Uddannelse og efteruddannelse af borgerne i hele deres erhvervsaktive tilværelse spiller en afgørende rolle. Kommissionen vil fremsætte et forslag til en handlingsplan om de fremtidige prioriteringer for at sikre, at den ny teknologi på undervisningsområdet udnyttes i fuldt omfang, og for især at fastlægge en strategi, der kan sikre, at der i hvert eneste klasseværelse i 2002 vil være adgang til Internettet og multimedieudstyr, og at lærerne vil have modtaget den relevante oplæring i brugen heraf. Kommissionen vil også fremlægge en meddelelse om Europa som et område med livslang uddannelse og den vil fremme samarbejdsinitiaver, studieophold i udlandet og udvekslinger inden for rammerne af programmer såsom SOCRATES og LEONARDO, som vil blive lanceret i årets løb.

Forberedelserne til indførelsen af eurosedler og euromønter i 2002 vil fortætte. Informationsindsatsen over for erhvervslivet og forbrugerne vil blive styrket, og der vil blive fremsat et forslag til forordning om bekæmpelse af falskmøntneri.

2.2. Modernisering af EU's sociale model, styrkelse af den sociale samhørighed

Ønsket om at bringe EU tættere på borgerne vil udgøre hoveddrivkraften bag EU's dagsorden på beskæftigelsesområdet og det sociale område i 2000 og derefter. Det vil være vigtigt at sikre, at transformeringen af samfundet og økonomien forvaltes på en måde, der maksimerer borgernes muligheder for at deltage aktivt i samfundet, og som fremmer den sociale samhørighed. Moderniseringen af den europæiske sociale model er nødvendig i lyset af de fundamentale samfundsmæssige og økonomiske forandringer, der følger af især globaliseringen, den teknologiske udvikling og den demografiske udvikling, der alle spiller en rolle for den fremspirende vidensbaserede økonomi.

Der vil blive fremlagt et nyt socialt handlingsprogram i løbet af dette år.

Ønsket om at skabe mere og bedre beskæftigelse indtager en central plads i Kommissionens målsætninger. Styrkelsen af den europæiske beskæftigelsesstrategi, navnlig med år 2000 som det første år med den nye generation af programmer under Den Europæiske Socialfond, forsyner os med et værktøj, der muliggør fremskridt på dette område. Overvågningen af medlemsstaternes praksis på beskæftigelsesområdet og udformningen af beskæftigelsesretningslinjer i begyndelsen af efteråret vil blive understøttet af indsatsen for at forbedre adgangen til data, navnlig data vedrørende tjenestesektoren.

Kommissionen vil fortsat støtte arbejdsmarkedsdialogen på EU-plan. Den vil også tilskynde arbejdsmarkedets parter til at øge deres bidrag til beskæftigelsesstrategien. Kommissionen vil i forlængelse af sin tidligere grønbog lancere den første høringsrunde blandt arbejdsmarkedets parter om tilpasningen og moderniseringen af arbejdstilrettelæggelsen og arbejdsforhold.

Kommissionen vil udbygge samarbejdet mellem medlemsstaterne om moderniseringen og holdbarheden af socialsikringssystemerne, herunder pensionssystemerne.

Ligestilling mellem kønnene vil også indgå som et vigtigt punkt ved udformningen af vores politikker. Kommissionen vil udsende sit femte rammeprogram for ligestilling mellem kønnene. Den vil lancere et initiativ for samarbejde på EU-plan mellem medlemsstaterne om social integrering og vil fremsætte forslag herom med udgangspunkt i traktatens sociale bestemmelser (EF-traktatens artikel 137). Den vil fortsætte arbejdet med at få gennemført de foranstaltninger mod forskelsbehandling, der blev fremsat forslag om i 1999 i henhold til EF-traktatens artikel 13.

2.3. Økonomisk og social samhørighed

Kommissionen vil forfølge målsætningen om at sikre social og økonomisk samhørighed for at mindske forskellene i udviklingsniveau mellem regionerne i EU. Ved gennemførelsen af Agenda 2000's mål på dette område vil de eksisterende instrumenter blive udnyttet fuldt ud. Det drejer sig om Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, EUGFL, FIUF og Samhørigheds fonden. Forvaltningen af strukturfondene vil blive styrket i samarbejde med medlemsstaterne ved hjælp af bestemmelserne i de nye forordninger. Der vil blive vedtaget de første beslutninger om den nye generation af programmer for økonomisk udvikling, som vil blive medfinansieret af strukturfondene og inden for rammerne af bestemte fællesskabsinitiativer. Der vil blive gjort en fortsat indsats for at sikre, at den overordnede strategiske programmering er på plads ved årets udgang, således at medlemsstaterne kan foretage deres egen detaljerede planlægning. Der vil også blive vedtaget retningslinjer for alle fællesskabsinitiativerne (INTERREG III, EQUAL, LEADER+ og URBAN II). Der vil blive gennemført projekter under Samhørighedsfonden.

Den anden af de rapporter om den økonomiske og sociale samhørighed, der er omtalt i traktatens artikel 159, vil blive offentliggjort. Den vil indeholde en evaluering af de hidtidige resultater med hensyn til forbedringen af den sociale og økonomiske samhørighed, og den vil markere startskuddet til en række overvejelser om, hvordan målene for regionalpolitikken kan opfyldes inden for en udvidet union.

Der vil desuden blive truffet nye foranstaltninger med det formål at sikre, at der tages hensyn til de særlige karakteristika, der kendetegner regionerne i EU's yderste periferi, jf. traktatens artikel 299, stk. 2. Dette vil berøre en række af Fællesskabets politikker og ikke blot handle om økonomisk og social samhørighed.

2.4. Det indre marked, finansielle tjenesteydelser og beskatning

Den nye strategi for det indre marked, som blev godkendt på Det Europæiske Råds møde i Helsingfors, forpligter Kommissionen til at evaluere og ajourføre sine mål for elimineringen af hindringerne for et velfungerende indre marked. Et centralt element i den nye strategi er den årlige evaluering og ajourføring af målene med udgangspunkt i en analyse af de nationale markeder og de fremskridt, der er blevet gjort. Den første evaluering vil finde sted i april og sikre, at udviklingen af det indre marked også kan bidrage til udformningen af de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker, der skal forelægges Det Europæiske Råd i juni. Kommissionen vil fortsætte med at måle udviklingen og tilskynde til udveksling af bedste praksis og peer review. Opmærksomheden vil i årets løb især blive rettet mod EU's regler for offentlige udbud og posttjenester. Der vil blive foretaget en undersøgelse af, om der er behov for en yderligere justering af reglerne for det indre marked for at tage højde for udviklingen i elektronisk handel. En af hovedopgaverne på dette område vil bestå i at tilvejebringe nogle forudsigelige rammer, inden for hvilken den elektroniske handel kan udvikle sig, og samtidig opbygge en høj grad af tillid hos forbrugerne til denne form for handel og sikre dem effektive klageadgangsmuligheder. Dialogen med borgerne og feedback-mekanismerne i tilknytning til denne dialog vil blive udvidet for at hjælpe forbrugerne og borgerne med at blive aktive deltagere i en EU-dækkende markedsplads. Med udgangspunkt i Fællesskabets lovgivning om databeskyttelse vil der i årets løb blive taget stilling til, om visse tredjelandes databeskyttelsesregler er tilstrækkelige.

Der vil blive taget nye skridt til at gennemføre handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser, og disse bestræbelser vil udgøre en vigtig del af aktiviteterne knyttet til det indre marked, idet netop denne sektor kan yde et betydeligt bidrag til jobskabelsen og konkurrenceevnen. Prioriteterne i 2000 vil bestå i at videreudvikle reglerne for værdipapirmarkederne og investeringsservice og at tilvejebringe en effektiv beskyttelse af forbrugere og investorer. Lovgivningsarbejdet vil fokusere på udformning af regler for tillægspensioner, ændring af den eksisterende lovgivning om forsikringsmæglere (forsikringsformidlere) og revision af prospektdirektivet med henblik på at gøre det lettere for virksomheder at rejse kapital i hele Europa. Andre ikke-lovgivningsmæssige initiativer vil beskæftige sig med detailbetalinger, regnskabsregler, ændring af lovgivningen for den finansielle sektor i kølvandet på den elektroniske handels ankomst og en eventuel gennemarbejdning af investerings servicedirektivet.

På beskatningsområdet vil Kommissionen fortsætte sine bestræbelser på at modernisere og forenkle moms- og punktafgiftsordningerne og vil i den forbindelse tage udgangspunkt i de langsigtede mål om at standse udhulingen af visse kategorier af skatteindtægter, fjerne de fiskale barrierer inden for det indre marked og gøre beskatningsordningerne mere beskæftigelsesvenlige. Den vil også forsøge at gå videre med den skattepolitiske samordning. Kommissionen vil fremsætte meddelelser om sin fremtidige beskatningsstrategi og om toldunionen. Den vil desuden fremsætte forslag til ændringer af den nuværende momslovgivning for at tilpasse den til elektronisk handel.

2.5. Iværksætterånd, konkurrenceevne og konkurrence

En styrkelse af iværksætterånden og innovationsindsatsen vil bidrage til at bevare og forbedre EU's konkurrenceevne i en global økonomi. Et af hovedmålsætningerne for virksomhedspolitikken vil bestå i at fremme iværksætterånden i Europa og samtidig træffe foranstaltninger med henblik på at forbedre det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne. Aktiviteterne på dette område vil respektere andre centrale policy-hensyn, f.eks. miljø- og forbrugerbeskyttelse. En udbygning af det indre marked for varer og tjenesteydelser vil også bidrage til at forbedre konkurrenceevnen.

En ny strategi for iværksættervirksomhed og forbedret konkurrenceevne vil blive beskrevet i en meddelelse om iværksættervirksomhed i foråret, og der vil samtidig blive udsendt et nyt flerårigt program for fremme af initiativlysten og iværksætterånden. Andre tiltag vil fokusere på dels en vurdering af de fremskridt, der er blevet gjort på europæisk plan og nationalt plan i retning af at forenkle vilkårene for erhvervslivet, dels en benchmarking af gode former for praksis. Som nævnt i eEurope-initiativet vil Kommissionen foretage en undersøgelse af de nuværende finansieringsinstrumenter for innovative projekter og af markedet for risikovillig kapital. Den vil fremsætte forslag om, at Fællesskabets finansielle instrumenter skal fokusere på støtte til innovative og risikofyldte projekter. Eftersom tjenesteydelser og on-line aktiviteter tegner sig for en stadig større del af økonomien, vil f.eks. den årlige konkurrenceberetning beskæftige sig mere indgående med servicesektoren og innovation.

Kommissionen vil fortsætte sin strenge håndhævelse af konkurrencereglerne. Den igangværende reform af disse regler på kartelområdet, fusionskontrolområdet og statsstøtteområdet vil bidrage til at gøre dem mere virkningsfulde. Den vil også bidrage til at gøre den europæiske markedsplads mere attraktiv og mere konkurrencedygtig. På kartelområdet vil de eksisterende procedureregler blive forenklet. Virksomhederne vil modtage vejledning i, hvordan de nye regler om vertikale aftaler vil blive anvendt. Behandlingen af horisontale samarbejdsaftaler vil også blive taget op til ny overvejelse. Der vil blive givet vejledning i de forskellige aspekter af fusionskontrolreglerne. Der vil blive udarbejdet en evalueringsrapport om gruppefritagelsesforordningen om forhandling af motorkøretøjer (der udløber i 2002), og der vil blive udsendt en forordning om fornyelse af gruppefritagelsen for linjerederikonsortier.

På statsstøtteområdet vil der blive fokuseret på udformning af gruppefritagelsesforordninger for støtte til små og mellemstore virksomheder, uddannelse og beskæftigelse. Gennemsigtigheden af de finansielle arrangementer mellem staten og virksomheder med ansvar for public service-opgaver vil blive forøget, og der vil blive udarbejdet nye regler for støtte til film- og tv-industrien samt bilindustrien.

Konkurrencesagernes og fusionssagernes internationale dimension bliver stadig vigtigere, og derfor vil de bilaterale kontakter med vores største handelspartnere blive udbygget. Håndhævelsen af de multilaterale regler vil også blive forstærket.

2.6. Informationssamfundet, forskning

Gennemførelsen eEurope-initiativet vil indtage en central plads i Fællesskabets politikker for informationssamfundet. En af de vigtigste opgaver i første halvdel af dette år vil bestå i at afslutte undersøgelsen af forholdene på kommunikationsområdet. Den blev lanceret i november 1999 og tager sigte på at skærpe konkurrencen yderligere, forenkle den eksisterende lovgivning og tilpasse den til realiteterne i en on-line økonomi og til de konvergerende kommunikations teknologier og -industrier. Dette arbejde vil resultere i en pakke af lovgivning omfattende licensgivning, forsyningspligttjenester, samtrafik og foranstaltninger vedrørende adgang til og beskyttelse af data. Sideløbende med denne revision vil der blive lagt særlig vægt på at fortsætte det internationale samarbejde i forskellige fora for at tilvejebringe en fælles lovgivningsmæssig respons på følgerne af informationssamfundet. Der vil endvidere være behov for at styrke samarbejdet om forvaltningen af radiospektret. Der vil blive udarbejdet meddelelser om cyberspace-kriminalitet, om den seneste udvikling på Internetfronten og om resultaterne af høringen om grønbogen om adgang til oplysninger fra den offentlige sektor. Kommissionen vil støtte oprettelsen af en fælles Internetadresse (".eu") ved siden af de nuværende nationale og generiske topdomæner. Endelig vil der blive præsenteret en efterfølger til INFO 2000-programmet, der har gjort meget for at styrke produktionen af multimedieindhold i EU.

På forskningsområdet er der - foruden den daglige forvaltning af det femte rammeprogram, der dækker en bred vifte af forskningsaktiviteter - blevet lanceret en grundlæggende debat om forskningens rolle og den europæiske økonomis behov. Kommissionen foreslår, at der skabes et Europæisk forskningsområde. Begrundelsen for dette initiativ er, at der er en betydelig diskrepans mellem forskningsindsatsen i medlemsstaterne og forskningsindsatsen hos vores hovedkonkurrenter. Desuden er der en mangel på kohærens mellem de forskellige medlemsstaters forskningsindsats, og resultatet af indsatsen er meget mindre end det, der potentielt kunne opnås.

På basis af en femårsevaluering vil Kommissionen præsentere sine første forslag vedrørende det fremtidige sjette rammeprogram. På det beslægtede område for rumforskningspolitik vil der fortsat blive gjort bestræbelser på at udforme en bred rumforskningstrategi med deltagelse af alle interesserede parter og ved at udnytte den synergi, der eksisterer mellem EU og Det Europæiske Rumagentur.

2.7. Landbrug og fiskeri

Landbruget og fiskeriet, der ganske vist rammes mindre af de aktuelle teknologiske forandringer, er selv i færd med at tilpasse sig til det globale pres, udvidelsen, de videnskabelige fremskridt, kravene om bedre beskyttelse af miljøet og forbrugernes bekymringer med hensyn til produkternes kvalitet og sikkerhed. På landbrugsområdet vil indsatsen blive fordelt mellem foranstaltninger på internationalt plan og foranstaltninger på EU-plan. Internationalt er der behov for at forsvare den europæiske landbrugsmodel som led i internationale handelsforhandlinger, at indgå en række bilaterale internationale aftaler og at støtte udvidelsesprocessen, herunder iværksætte førtiltrædelsesstrategien. På EU-plan vil der blive fokuseret på gennemførelsen af de programmer og ændringer, der blev indført med Agenda 2000-aftalen om den fremtidige finansiering af den fælles landbrugspolitik, en højnelse af landbrugsprodukternes kvalitet og en strømlining af den komplicerede lovgivning. Desuden vil godkendelsen af lidt over 150 projekter inden for udvikling af landdistrikterne bidrage til at lancere denne nye dimension af landbrugspolitikken. Der vil være to andre opgaver bestående i dels at forankre hensynet til miljøet dybere i den fælles landbrugspolitik, dels at løse nogle særlige problemer på en række individuelle markeder (der tænkes navnlig på markederne for olivenolie, sukker, ris og svinekød).

Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser på at forbedre fiskerisektorens konkurrenceevne og bæredygtighed. I den forbindelse er det af afgørende betydning at finde den rigtige balance mellem fangstkapacitet og fiskebestand og at gennemføre de beslutninger om markeder og strukturer, som Rådet vedtog i slutningen af 1999. Et vigtigt aspekt vil bestå i forslagene om at konsolidere over 20 eksisterende forordninger i en enkelt retsakt. Ved udformningen af lovgivning på fiskeriområdet vil der blive lagt særlig vægt på at sikre, at den er i overensstemmelse med policy-målene på miljø- og udviklingsområdet. En af hovedprioriteterne på det internationale plan vil være indgåelsen af en ny rammeaftale om fiskerisamarbejdet med Marokko. Kommissionen vil forsøge at komme videre med spørgsmålet om Fællesskabets deltagelse i regionale fiskeriorganisationer.

3. I borgernes tjeneste

Foruden samarbejdet på det sociale og økonomiske område forventer borgerne i stigende grad, at EU kan tilbyde løsninger på regionale og lokale problemer, der berører dem i deres hverdag, og som kræver en fælles respons. Det kan dreje sig om problemer, der har relation til deres miljø, kvaliteten af deres fødevarer, deres rettigheder som forbrugere, deres ønske om at kunne rejse sikkert eller deres bekymringer med hensyn til kriminalitet, retssikkerhed og immigration, som ofte er problemer, der overskrider nationale grænser. Samtidig ser de i det europæiske samarbejde en anerkendelse af deres værdifulde diversitet og forskelligartede kulturer, der giver en fornemmelse af en europæisk, national eller lokal identitet.

3.1. Miljø

På miljøområdet vil der blive lagt særlig vægt på udformningen af et sjette miljøhandlingsprogram, der vil danne miljøsøjlen i det mere omfattende program for bæredygtig udvikling, der vil blive udarbejdet forud for Rio + 10 Konferencen i 2002. Den centrale udfordring ligger fortsat i at forene en bæredygtig miljøudvikling med de sociale fremskridt og en bæredygtig økonomisk udvikling. Det kommende program vil bygge på erfaringerne fra det forudgående program og borgernes stigende forventninger, når det handler om miljøet. For at imødekomme disse forventninger vil vi igen koncentrere os om gennemførelsen af de eksisterende regler, og der vil blive taget skridt til forbedre adgangen til oplysninger om miljøet. Et centralt element i miljøstrategien vil bestå i at gå videre med inkorporeringen af miljøhensynet i andre områder og fællesskabspolitikker. Der vil blive gjort en særlig indsats for at forbedre reglerne for genetisk modificerede organismer og for at færdiggøre lovgivningen vedrørende vand- og luftkvalitet. Der vil blive udsendt en hvidbog om miljøansvar. Der vil blive fremlagt strategier for den fremtidige behandling af PVC og for den kemiske industri.

3.2. Fødevaresikkerhed, folkesundhed, forbrugertillid

Før alt andet forventer forbrugerne at have adgang til sikker mad af høj kvalitet. I begyndelse af januar vedtog Kommissionen en hvidbog om fødevaresikkerhed, hvori den foreslog, at der oprettes en europæisk fødevaremyndighed, indføres principper for fødevaresikkerhed samt sporings-, kontrol- og nødprocedurer i alle led af "jord-til-bord"-kæden. Kommissionen vil arbejde for at få gennemført sit program, der indebærer en omfattende reform af levnedsmiddellovgivningen. Dyrs velfærd i produktionsleddet og under transport er et andet område, hvor der vil blive taget lovgivningsmæssige initiativer.

Mere generelt vil Kommissionen - under anvendelse af sine nye beføjelser i henhold til Amsterdam-traktaten - fremlægge en meddelelse om en sundhedsstrategi for EU, hvori den vil redegøre for, hvordan de af traktatens bestemmelser, der har relation til sundhedsområdet, kan føres ud i livet. Meddelelsen vil udgøre et supplement til handlingsprogrammet om sundhed, videreudviklingen af medlemsstaternes indbyrdes varslingssystemer for smitsomme sygdomme og direktivet om indførelse af høje standarder i relation til blod og blodprodukter.

Kommissionens forbrugerpolitik i 2000 vil fortsat fokusere på at imødekomme forbrugernes forventninger ved at sikre dem regler, der kan beskytte deres rettigheder i en uensartet on-line økonomi, hvor grænserne udviskes mere og mere. De prioriterede områder omfatter produkt- og tjenesteydelsessikkerhed, vildledende reklamer, forbrugerkredit og forbrugerlån, en forbedring af samarbejdet mellem de nationale administrationer og spørgsmål vedrørende adgang til almennyttige tjenester.

3.3. Transport, energi

Borgerne vil også fremover være optaget af alt, hvad der har med mobilitet at gøre, flyforsinkelser, trafiktæthedens og de forskellige brændstoftypers indvirkning på miljøet, fly- og skibsfartssikkerheden samt den pris, de skal betale for gas og elektricitet. Derfor vil både transport og energi indtage en fremtrædende stilling i arbejdsprogrammet for 2000.

Med henvisning til de forpligtelser, som Fællesskabet påtog sig i kølvandet på Kyoto-konferencen om nedbringelse af mængden af drivhusgasser, vil der blive udarbejdet et strategidokument om forskellige energikilder og om især spørgsmålet om forsyningssikkerheden inden for og uden for EU. De nuværende retningslinjer for transeuropæiske energi- og transportnet vil blive revideret for at fokusere på de tilbageværende flaskehalse og forbedre interoperabiliteten mellem nettene. Kommissionen vil ajourføre sine retningslinjer fra 1992 om den fremtidige udvikling i Fællesskabets transportpolitik og vil ved den lejlighed især fokusere på balancen mellem vejtransport, jernbanetransport og skibstransport. År 2000 vil også blive et afgørende år for det europæiske satellitnavigationssystem (GALILEO), idet Kommissionen i årets løb vil forsøge at få dannet et joint venture, der kan realisere projektet.

Kommissionen vil overveje, hvad mere der skal gøres for at fremme et grænseoverskridende energimarked, nu hvor elektricitets- og gasmarkederne er blevet åbnet op for konkurrence. Kommissionen vil fremsætte forslag om rammerne for et fælles europæisk luftrum, der sammen med et forslag om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur vil kunne bidrage til at forhindre flyforsinkelser og styrke forbrugernes og erhvervslivets tillid til luftfartssektoren. Den vil også fremsætte forslag om en stramning af sikkerhedsreglerne og en forbedring af uddannelsesniveauet inden for den maritime sektor.

Den indflydelse, som transport og energi har på miljøet og klimaforandringer, vil være det centrale tema for en grønbog, der vil se nærmere på den offentlige transports rolle og privatbilismens rolle i byerne. En anden meddelelse vil indeholde et forslag om at vedtage en teknologisk strategi for bekæmpelse af klimaforandringer.

3.4. Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

Behovet for at udvikle EU som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed blev med Amsterdam-traktaten gjort til et prioriteret mål for EU.

Kommissionen vil derfor bestræbe sig på at få gennemført det ambitiøse program, der blev resultatet af Det Europæiske Råds møde i Tammerfors i oktober 1999 om frihed, sikkerhed og retfærdighed.

Som et første skridt vil den føre en slags "resultattavle" for at holde øje med resultaterne af de foranstaltninger, der skal bidrage til at indrette dette område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. I 2000 vil Kommissionen især gøre en indsats på de i det følgende nævnte områder.

På asyl- og immigrationsområdet er det nødvendigt at finde en balance mellem den åbenhed, der kendetegner EU's traditioner og følger af EU's internationale forpligtelser, og behovet for at sikre EU's ydre grænser. Kommissionen vil også se nærmere på asylansøgningesprocedurerne.

For så vidt angår spørgsmålet om domstolsadgang, vil Kommissionen udarbejde en meddelelse og fremsætte forslag til foranstaltninger for at forbedre den gensidige anerkendelse af domme på det civil- og erhvervsretlige område. Kommissionen vil også udarbejde en grønbog om retshjælp og se nærmere på spørgsmålet om skadelidtes rettigheder. I relation til kriminalitet af europæisk dimension vil indsatsen fokusere på bekæmpelse af organiseret kriminalitet, navnlig gennem en styrkelse af politisamarbejdet.

Der vil blive fremsat forslag til en ny forordning om EU-borgeres opholdsret i EU, som vil samle alle de nugældende bestemmelser i en enkelt retsakt.

Kommissionen vil sammen med medlemsstaterne fortsætte arbejdet med at udforme et europæisk charter for grundlæggende rettigheder.

3.5. Uddannelse, kultur, sport og den audiovisuelle sektor

Ved at gøre fremskridt på uddannelsesområdet, kulturområdet, det audiovisuelle område, ungdoms- og sportsområdet kan Kommissionen træffe et klart valg til fordel for borgerne og en europæisk identitet, der trækker på vores fælles kulturarv. Uddannelse og erhvervsuddannelse indtager en central placering i de strategier, der er skitseret ovenfor, og som tager sigte på modernisere Europas økonomier og skabe et samfund, der ikke udelukker nogen, trods den hurtige teknologiske udvikling. Et af hovedformålene med eEurope er netop at sikre, at alle elever, der forlader skolen, behersker den digitale teknologi ved udgangen af 2003.

Med hensyn til sport og medier vil der ved vedtagelsen og gennemførelsen af de programmer, som Kommissionen fremsatte forslag om ved udgangen af sidste år (støtteprogram mod doping inden for sport og MEDIA Plus), blive fokuseret på en EU-indsats på to områder, som borgerne nærer stor interesse for. Kommissionen vil også undersøge virkningerne af de eksisterende henstillinger, som bidrager til at skabe tillid til de audiovisuelle medier ved at beskytte mindreårige mod skadeligt programindhold.

Desuden vil der i årets løb blive lanceret to nye flerårige programmer, nemlig Culture og JEUNESSE (foruden førnævnte SOCRATES og LEONARDO). De skal bidrage til udvekslingen af studerende, arbejdstagere og unge og til at fremme den kulturelle udvikling i EU. Året igennem vil der blive ført en dialog med unge mennesker, som skal munde ud i, at der i 2001 bliver udformet en ny strategi for ungdomspolitikken i EU.

4. Reform og nye arbejdsgange

I dag findes der næppe en social eller økonomisk aktivitet, som ikke påvirkes af EU's politiske beslutninger, og der findes næppe et område, hvor medlemsstaternes myndigheder ikke indgår som en integrerende del af beslutningsstrukturen i EU. Integrationstempoet stiger, efterhånden som det indre marked realiseres, vigtige sektorer af økonomien er blevet åbnet op for konkurrence, og flere hundrede tusinde studerende, unge, ledere og arbejdere arbejder, studerer og tilbringer deres tid i andre medlemsstater.

Denne succes har allerede fordret en vis nytænkning med hensyn til styringen af vores aktiviteter. Samordningen af de makroøkonomiske politikker, retningslinjerne for beskæftigelsen og Cardiff-processen på strukturreformområdet viser, i hvilken grad medlemsstaternes samordning af deres nationale politikker og Fællesskabets politikker supplerer og styrker hinanden. Styringen på EU-plan bygger i dag på indbyrdes afhængighed og partnerskab, peer review og benchmarking. Et centralt mål for denne Kommission vil imidlertid være at etablere en arbejdsgang, der kan genskabe borgernes og de lokale, regionale og nationale aktørers tillid til EU, og som kan forstærke deres fornemmelse af at være "medejere" af EU's politikker.

4.1. Intern reform

4.1.1. Intern reform

Kommissionen vil i hele sin mandatperiode gør sig overvejelser om dette emne, og den har fra starten bebudet, at et af dens mål er igen at vise, at Kommissionen er en offentlig tjeneste af verdensklasse. Det vidtgående program for en reform af sine egne aktiviteter og strukturer vil blive fremskyndet med den kommende hvidbog om reform. Den har reorganiseret sine tjenestegrene, så de nu fremstår som et mere sammenhængende hele. I 2000 vil Kommissionen koncentrere sig om at forberede overgangen til aktivitetsbaseret budgetlægning (Activity Based Budgeting (ABB)), med henblik på at forbedre Kommissionens arbejdsmetoder, oprette en ny planlægnings- og programmeringsenhed under formanden, der skal bistå med at fastlægge prioriteringer og fordele ressourcer, og gennemføre grundlæggende ændringer af personalepolitikken med fokus på efteruddannelse, karriereforløb, rekruttering og forfremmelse.

4.1.2. Budget og finansiel forvaltning

Kommissionen vil fremsætte det foreløbige forslag til budgettet for regnskabsåret 2001 sammen med et forslag om en revision af de finansielle overslag med henblik på at finansiere stabilitetspagten for Balkanlandene.

Som led i aktivitetsbaseret management (Activity Based Management (ABM)) vil Kommissionen indføre aktivitetsbaseret budgetlægning som et middel til at sikre en mere kohærent fordeling af driftsbevillinger og menneskelige ressourcer. Kommissionen vil fremsætte forslag om en gennemgribende revision af finansforordningen, der vil muliggøre gennemførelsen af den nye finansielle forvaltnings- og kontrolstruktur inden for Kommissionen. Kommissionen vil også fremsætte forslag om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser i forbindelse med bekæmpelsen af svig.

4.2. Gennemsigtighed og åbenhed

Kommissionen vil videreudvikle sin tilgang til gennemsigtighed, dialog og åbenhed. Den vil fremlægge en meddelelse om en ny kommunikationsstrategi, der skal sikre en kontinuerlig og interaktiv dialog med EU's borgere. Hvad det indre marked angår, vil Kommissionen videreføre sin dialog med erhvervslivet og borgerne og forsøge at besvare deres spørgsmål og løse de problemer, de oplever i det daglige. Kommissionen vil konsultere interesserede kredse uden for den politiske verden om muligheden for at styrke samarbejdet mellem Fællesskabet og ikke-statslige organisationer. Kommissionen har fremsat et forslag til forordning om adgang til dokumenter inden for EU's institutioner, og der vil på Internettet blevet oprettet et offentligt register over formandens korrespondance. Kommissionen vil fortsætte med at gøre brug af Internettet og andre elektroniske medier til at konsultere så brede kredse som muligt om sine fremtidige forslag.

4.3. Regeringskonferencen

Reformprocessen har en parallel i de forandringer, der er nødvendige for EU og EU's institutioner som helhed, hvis det skal lykkes EU at fungere mere effektivt, navnlig med udsigten til en union med mere end 25 medlemsstater. Dette udgør hovedudfordringen for den regeringskonference, der vil blive indledt i februar for at behandle disse emner. Kommissionen er fortsat af den opfattelse, at dagsordenen, der foreløbig fokuserer på stemmevægtningen i Rådet, flertalsafstemning og Kommissionens sammensætning, skal afspejle et bredt udsnit af alle de ændringer, der er nødvendige af hensyn til udvidelsen. Kommissionen vedtog sin formelle udtalelse den 26. januar og vil bidrage yderligere til konferencens arbejde med forskellige emner

Bilag: Detaljeret planlægning. Oversigt over påtænkte aktioner i 2000.

BILAG

KOMMISSIONENS ARBEJDSPROGRAM FOR 2000

Detaljeret programmering

Oversigt over påtænkte aktioner

Tabel 1: Forslag til lovgivning

Tabel 2: Ikke-lovgivningsmæssigt arbejde

Tabel 3: Retsakter

AKTIVITETSOMRÅDER

Français // English // Dansk

Administration et personnel // Administration and personnel // Personale og administration

Agriculture et développement rural // Agriculture and rural development // Landbrug og udvikling af landdistrikter

Aide humanitaire // Humanitarian aid // Humanitær bistand

Audit // Audit // Finanskontrol

Budget // Budget // Budget

Codification // Codification // Kodificering

Commerce extérieur // External trade // Handel med tredjelande

Concurrence // Competition // Konkurrence

Développement // Development // Udvikling

Douane // Customs // Told

Economie et finances // Economy and finance // Økonomi og finans

Education, culture et sport // Education, culture and sport // Uddannelse, kultur og sport

Elargissement // Enlargement // Udvidelse

Emploi et affaires sociales // Employment and social affairs // Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold

Energie // Energie // Energi

Entreprises // Entreprises // Erhvervspolitik

Environnement // Environment // Miljø

Fiscalité // Taxation // Beskatning

Justice et affaires intérieures // Justice and home affairs // Retlige og indre anliggender

Lutte contre la fraude // Strike against fraud // Bekæmpelse af svig

Marché intérieur // Internal market // Det indre marked

Pêche // Fisheries // Fiskeri

Politique régionale // Regional policy // Regionalpolitik

Presse et communication // Press and communication // Presse og kommunikation

Questions institutionnelles // Institutional questions // Institutionelle spørgsmål

Recherche // Research // Forskning

Relations extérieures // External relations // Eksterne forbindelser

Santé et protection des consommateurs // Health and consumer protection // Sundhed og forbrugerbeskyttelse

Société de l'information // Information society // Informationssamfundet

Statistiques // Statistics // Statistik

Transports // Transports // Transport

Autres questions // Other questions // Andre spørgsmål

FORKORTELSER OG FULDSTÆNDIGE BETEGNELSER

// Français // English // Dansk

SG // Secrétariat général // Secretariat General // Generalsekretariatet

SJ // Service juridique // Legal Service // Juridisk Tjeneste

PRESS // Service Presse et communication // Press and Communication Service // Presse- og Kommunikationstjenesten

ECFIN // DG Affaires économiques et financières // Economic and Financial Affairs DG // GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender

ENTR // DG Entreprises // Enterprise DG // GD for Erhvervspolitik

COMP // DG Concurrence // Competition DG // GD for Konkurrence

EMPL // DG Emploi et affaires sociales // Employment and Social Affairs DG // GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold

AGRI // DG Agriculture // Agriculture DG // GD for Landbrug

TREN // DG Energie et Transports // Energy and Transport DG // GD for Energi og Transport

ENV // DG Environnement // Environment DG // GD for Miljø

RTD // DG Recherche // Research DG // GD for Forskning

JRC // Centre commun de recherche // Joint Research Centre // Det Fælles Forskningscenter

INFSO // DG Société de l'information // Information Society DG // GD for Informationssamfundet

FISH // DG Pêche // Fisheries DG // GD for Fiskeri

MARKT // DG Marché intérieur // Internal Market DG // GD for Det Indre Marked

REGIO // DG Politique régionale // Regional Policy DG // GD for Regionalpolitik

TAXUD // DG Fiscalité et union douanière // Taxation and Customs Union DG // GD for Beskatning og Toldunion

EAC // DG Éducation et culture // Education and Culture DG // GD for Uddannelse og Kultur

SANCO // DG Santé et protection des consommateurs // Health and Consumer Protection DG // GD for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse

JAI // DG Justice et affaires intérieures // Justice and Home Affairs DG // GD for Retlige og Indre Anliggender

RELEX // DG Relations extérieures // External Relations DG // GD for Eksterne Forbindelser

TRADE // DG Commerce // Trade DG // GD for Handel

DEV // DG Développement // Development DG // GD for Udvikling

ELARG // DG Élargissement // Enlargement DG // GD for Udvidelse

SCR // Service commun des relations extérieures // Common Service for External Relations // Den Fælles Tjeneste for Eksterne Forbindelser

ECHO // Office d'aide humanitaire // Humanitarian Aid Office // Kontoret for Humanitær Bistand

ESTAT // Eurostat // Eurostat // Eurostat

ADMIN // DG Personnel et administration // Personnel and Administration DG // GD for Personale og Administration

IGS // Inspection générale des services // Inspectorate General // Generalinspektoratet

BUDG // DG Budget // Budget DG // GD for Budget

AUDIT // DG Contrôle financier // Financial Control DG // GD for Finanskontrol

OLAF // Office européen de lutte antifraude // European Anti-Fraud Office // Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig

SCIC // Service commun Interprétation- conférences // Joint Interpreting and Conference Service // Den Fælles Tolke- og Konferencetjeneste

SDT // Service de traduction // Translation Service // Oversættelsestjenesten

OPOCE // Office des publications // Publications Office // Publikationskontoret

INDICATIVE LIST OF ACTIONS FORESEEN

TABLE 1: LEGISLATIVE PROPOSALS

>TABELPOSITION>

TABLE 2: NON LEGISLATIVE PROJECTS

>TABELPOSITION>

TABLE 3: AUTONOMOUS ACTS

>TABELPOSITION>