•it* -tt KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 18.07 1997 
KOM(97) 371 endelig udg. 
KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA­
PARLAMENTET OM SAMARBEJDE MED 
MIDDELHAVSPARTNERNE 
1995 

EURO-MIDDELHAVSPARTNERSKABET 
1. 1995 markerede et vendepunkt i forholdet mellem Den Europæiske Union og 
dens middelhavspartnere1. Efter at trojkaen havde aflagt flere besøg hos 
Middelhavspartnerne for at drøfte forholdene, nåede Det Europæiske Råd forsamlet i 
Cannes den 26.-27. juni 1995 til enighed om Unionens holdning til konferencen og til det 
finansielle samarbejde, der var nødvendigt for at kunne gennemføre partnerskabet. Der 
blev vedtaget et beløb på 4 685 mio. ECU fra Fællesskabets budget til Unionens 
finansielle samarbejde med partnerne for perioden 1995-99. Dctlc beløb skulle suppleres 
med hjælp fra Den Europæiske Investeringsbank i form af øgede lån. 
Unionen fortsatte sit arbejde på grundlag af Kommissionens meddelelse af 19. oktober 
1994: "Om styrkelse af Den Europæiske Unions Middelhavspolitik: Etablering af et 
Euro-Middelhavspartnerskab"2 og forberedte sig grundigt til Euro-
Middelhavskonferencen i Barcelona. På Barcelona-konferencen blev partnerskabet 
etableret omkring: 
- en multilateral proces, der implementeres gennem forskellige aktioner, som er 
beskrevet i arbejdsprogrammet fra Barcelona 
- en bilateral proces, der primært implementeres gennem Euro-Middelhavs-
associeringsaftalerne, der er til forhandling med partnerne, og bilateral finansiel 
støtte fra Unionen til hver enkelt partner. 
Barcelona-processen 
2. Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona, der blev ledet af det spanske 
formandskab for Rådet for Den Europæiske Union, fandt sted den 27.-28. november. Her 
mødtes udenrigsministrene fra de 15 EU-medlemsstater og næstformand Manuel Mann 
med udenrigsministrene fra de 12 tredjelande i Euro-Middelhavspartnerskabet. 
Formanden fra Europa-Parlamentet var også til stede. 
På konferencen nåede man til enighed om en Barcelona-erklæring og et arbejdsprogram, 
der havde tre hovedtemaer: 
- et politisk og sikkerhedspolitisk partnerskab, som har til formål at skabe et område 
med fred og stabilitet i regionen 
1 Algeriet, Cypern, Egypten, Israel, Jordan, Libanon, Malta, Marokko, Den Palæstinensiske Myndighed, 
Syrien, Tunesien og Tyrkiet 
2 KOM(94) 427 af 19.10.94 
2-
- et økonomisk og finansielt partnerskab baseret på gradvis etablering af et 
frihandelsområde, ledsaget af et væsentligt øget økonomisk og finansielt bidrag fra 
Unionen til dens partnere 
- et socialt, kulturelt og menneskerettet partnerskab, hvor udvekslinger og gensidig 
forståelse øges, især gennem en øget inddragelse civilsamfundet. 
3. Under det politiske og sikkerhedsmæssige partnerskab blev deltagerne enige om 
en række grundlæggende principper, som skal overholdes, og de opstillede en politisk 
dialog for højtstående embedsmænd. De var enige om, at der kunne etableres en Euro-
Middelhavspagt med henblik på at skabe et område med fred og stabilitet i 
Middelhavsområdet. 
4. Under det økonomiske og finansielle partnerskab har deltagerne sat sig som mål, 
at der inden år 2010 skal være indført et frihandelsområde, som skal omfatte det meste af 
handlen under skyldig hensyntagen til forpligtelserne i WTO's regi; de blev enige om 
prioriteringen for økonomisk samarbejde inden for en lang række sektorer; og de 
noterede sig, at Unionen ville yde en væsentlig højere finansiel bistand til partnerne, og 
rammerne for ydelse heraf. I den forbindelse skal det bemærkes, at Kommissionens 
meddelelse af 8. marts I9953 "Om styrkelse af Den Europæiske Unions 
Middelhavspolitik: forslag til iværksættelse af et Euro-Middelhavspartnerskab" 
indeholder tre højtprioriterede emneområder: 
- støtte til den økonomiske omstilling 
- støtte til en forbedring af den socioøkonomiske ligevægt 
- støtte til den regionale integration. 
5. For så vidt angår det sociale, kulturelle og menneskerettede partnerskab, så 
fremhævede deltagerne værdien af kontakter og udvekslinger til fremme af gensidig 
forståelse og civilsamfundets vigtige rolle i denne proces. 
6. På Barcelona-konferencen blev der nedsat en euro-middelhavskomité for 
højtstående embedsmænd bestående af repræsentanter for EU-trojkaen og for de tolv 
tredjelande. Komiteen skal mødes regelmæssigt og forberede det næste møde for 
udenrigsministrene og tage bestik af og evaluere opfølgningen af Barcelona-processen. 
Man blev enig om, at Kommissionen skulle stå for opfølgningsarbejdet fra de forskellige 
møder. 
KOM(95) 72 af 8.3.95 
Euro-Middelhavsassocieringsaftalerne 
7. Aftalerne omfatter politisk dialog, gradvis indførelse af frihandel og en række 
ledsagende økonomiske bestemmelser, bredt økonomisk, socialt og kulturelt samarbejde 
samt oprettelse af institutioner til forvaltning af aftalerne Kommissionen fortsatte sine 
forhandlinger med nogle af partnerne, og der blev undertegnet aftaler med Tunesien (juli) 
og Israel (november) og indgået forhandlinger med Marokko (november). Kommissionen 
fortsatte med at presse på i forhandlingsprocessen med Egypten, Jordan og Libanon, og 
det forberedende arbejde med de andre partnere fortsatte. Forhandlingerne om en 
toldunion med Tyrkiet blev afsluttet med succes, medens Cypern og Malta stadig er 
omfattet af før-tiltrædelsesstrategien. Processen hen imod indførelse af en Euro-
Middelhavsfrihandelszone var således nået et stort skridt videre i 1995. 
Finansielt samarbejde 
8. I rapporten gives en samlet vurdering af de fremskridt, der er gjort i 1995, med 
hensyn til samarbejdet, herunder især af fjerde generation af finansprotokollerne, der blev 
etableret mellem Fællesskabet og Middelhavspartnerne for perioden 1992-96. Endvidere 
indeholder den oplysninger om Den Europæiske Investeringsbanks låneaktiviteter under 
de bilaterale protokoller og horisontalt i 1995. 
9. I 1995 fremlagde Kommissionen forslag til et nyt samarbejdsprogram, kendt under 
navnet MED A-programmet, for perioden efter 1996. For at fastlægge mål og 
administrative regler for dette nye program fremsatte Kommissionen et forslag til 
forordning den 8. juni 1995. Som PHARE- og TACIS-programmerne, der var rettet mod 
Østeuropa og Samfundet af Uafhængige Stater, indeholdt MEDA-programmet en bred 
vifte af samarbejdsområder, der gik videre end selve udviklingssamarbejdet. 
10. Kommissionens forslag skulle bygge videre på de erfaringer, der var gjort ved 
implementeringen af fjerde generation af finansprotokoller i perioden 1978-1995 
Protokollerne tilbød en forud fastsat finansiel bevilling til hvert modtagerland for en 
femårig periode. Dette var en planlægningsramme, men der var ikke noget incitament til 
rent faktisk at gennemføre de godkendte programmer. Derfor foreslog Kommissionen, at 
der under MEDA skulle være et treårigt rulleprogram, som var baseret på vejledende 
beløb. De finansielle tildelinger kunne så ændres under hensyntagen til 
absorptionskapaciteten og andre faktorer. 
11. Inden etableringen af hele MEDA-programmet blev der afsat 172 mio. ECU til 
budgetposten for MEDA i 1995 for at uddybe det udenomsprotokollære samarbejde med 
Middelhavspartnerne til fordel for decentraliseret og regionalt socioøkonomisk 
samarbejde. De specifikke mål hermed var at ledsage økonomiske reformer, støtte 
udviklingen af civilsamfundet, støtte samarbejdet inden for fredsprocessen i Mellemøsten 
og den euro-arabiske dialog samt miljøbeskyttelse. 
4 
I. BILATERALT SAMARBEJDE4 
ALGERIET 
1. Politisk og økonomisk udvikling 
1995 var kendetegnet af markante politiske begivenheder. Dels mislykkedes de 
bestræbelser, der blandt andet var iværksat af Communauté St. Egide, som havde 
tilrettelagt mødet i Rom med henblik på en fredelig løsning på konflikten mellem de 
islamiske ekstremister og regeringsmagten. Dels blev præsident Lamine Zeroual genvalgt 
i første runde ved præsidentvalget i november 1995 med 61% af stemmerne, og 
stemmedeltagelsen havde været på 70% på trods af boykotten fra de største 
oppositionspartier og trusler fra de islamiske ekstremister. 
På trods af stor succes med den makroøkonomiske stabilisering er den økonomiske og 
sociale situation fortsat vanskelig. Den algeriske økonomis sårbarhed over for eksterne 
faktorer som f.eks. olieprisfaldet og dollarkursen har forværret udlandsgælden, som var 
på 32 milliarder dollars i 1995. Således måtte den algeriske gæld til klubberne i Paris og 
London i 1994 og 1995 omlægges, da først Den Internationale Valutafond og 
Verdensbanken havde godkendt støtteprogrammerne. Strukturreformerne, der vedrører 
alle økonomiske sektorer, og som har til formål at få indført en økonomi, der er baseret 
på markedsprincipperne, er blevet bremset af voldsklimaet i landet. 
Kommissionen har ledet tredje runde af sonderende samtaler med den algeriske regering 
med henblik på at forhandle en Euro-Middelhavsassocieringsaftale. Efterfølgende 
opfordrede Det Europæiske Råd på sit møde i Madrid i december 1995 Kommissionen til 
at forelægge et udkast til forhandlingsdirektiver til indgåelse af en sådan aftale. 
2. Finansielt og fagligt samarbejde 
Via de fire finansprotokoller (1978-1996) og det horisontale samarbejde under den nye 
Middelhavspolitik har Algeriet fået stillet 269 mio. ECU til rådighed over 
budgetmidlerne. I slutningen af 1995 var der indgået forpligtelser for i alt 80% af 
midlerne (74% af 4. protokol), mens betalingerne kun nåede op på 48%. Alle 
aktiviteterne udviser store forsinkelser, som især skyldes forværringen af 
sikkerhedsforholdene, udenlandsk teknisk personales afrejse samt lukningen af 
Kommissionens delegation i Algier. I lighed med andre bidragydere er samtlige projekter 
i 1995 blevet grundigt gennemgået for at afslutte eller omlægge en lang række af dem, 
hovedsageligt projekter under den første og den anden protokol, hvilket har muliggjort 
frigørelse af et beløb i størrelsesordenen 16 mio. ECU. I 1995 er der ikke indgået nye 
forpligtelser. 
Den 4. finansprotokol med Tyrkiet, der blev vedtaget i 1980, var stadig blokeret i 1995 
5 -
Fra den 3. protokol er der hovedsageligt på grund af dinarens faldende værdi blevet 
afsluttet 3 kontrakter ved en delvis annullering af afsatte beløb, hvorved der er blevet 66 
mio. ECU til rådighed for kommende aktiviteter. 
Det samlede lånebeløb fra EIB's egne midler til Algeriet var på 640 mio. ECU. EIB har 
endnu ikke udbetalt risikovillig kapital til 4. finansprotokol (18 mio. ECU) på grund af 
situationen i Algeriet. 
Den igangværende økonomiske liberaliseringsproces har medført, at iværksættelsen af 
det finansielle og faglige samarbejde er blevet forsinket. Det kræver nemlig en tilpasning 
og en omlægning af de vigtigste fællesskabsprogrammer, der var blevet fastlagt på et 
tidspunkt, hvor staten kontrollerede størstedelen af det moderne samfund (f.eks. gennem 
importbevillinger). Derfor forløb iværksættelsen af de vigtigste programmer i et noget 
langsommere tempo. 
CYPERN 
1. Politisk og økonomisk udvikling 
Dialogen med Cypern i forbindelse med før-tiltrædelsesstrategien faldt på plads i 
overensstemmelse med de bestemmelser, der blev vedtaget af Associeringsrådet den 12. 
juni 1995. Hermed blev der mulighed for at afholde møder på statschefsniveau i 
forbindelse med topmøderne i Cannes og Madrid, samt på udenrigs-, justits-, transport-, 
miljø-, økonomi- og kulturministerniveau og for andre områder, der vedrører tiltrædelsen. 
Den politiske situation på Cypern har været præget af parlamentsvalg, hvor det sejrende 
højreparti DISY (35%) bevarede 20 pladser i Kongressen (ud af i alt 56 pladser). 
Kommunistpartiet AKEL vandt terræn med 33% af stemmerne og 19 pladser. 
Regeringskoalitionen har ikke desto mindre bevaret sin position takket være de 10 
pladser, som gik til det andet medlem af koalitionen, DIKO. Dette valg er af stor 
betydning set i lyset af præsidentvalget, der skal finde sted i 1998. På det økonomiske 
plan har man videreført de reformer, der var igangsat for at harmonisere det cypriotiske 
økonomiske system med Fællesskabets, og som indebærer en liberalisering af landels 
udenrigshandel. 
2. Finansielt samarbejde 
Der er indgået forpligtelser for alle budgetmidlerne fra de to første protokoller 
(26 mio. ECU) og udbetalt 96%. 
Ved udgangen af 1995 var der indgået forpligtelser for alle budgetmidlerne fra den 3. 
protokol (1991-95) svarende til 96%, hvoraf 76% var blevet udbetalt. De samlede 
budgetmidler er på 18 mio. ECU, og de nye forpligtelser for 1995 beløber sig til 5 mio. 
ECU. 
Endvidere blev den 4. finansprotokol (1996-1999) undertegnet i oktober 1995. 
Det finansielle og faglige samarbejde fortsatte i 1995 på tilfredsstillende måde. Der blev 
foretaget nogle forbedringer af de administrative procedurer efter aftale med de 
cypriotiske myndigheder, hvorved tempoet i gennemførelsen af projekterne kunne øges. 
Der er indgået forpligtelser for alle EIB's midler (44 mio. ECU) via kreditlinjer til fordel 
for foranstaltninger inden for vandforsyning og industri. Udbetalingerne var nået op på 
44% af det samlede beløb den 31. december 1995. 
EGYPTEN 
1. Økonomisk og politisk udvikling 
Den egyptiske regering fortsalte i 1995 sit økonomiske reformprogram. For første gang 
siden Egypten indledte sit økonomiske og strukturelle tilpasningsprogram, var vækstraten 
for BNP (2%) næsten lige så stor som befolkningstilvæksten (2,1%). Endvidere blev 
Egypten fuldgyldigt medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO) i juni 1995. 
På den politiske front var regeringen klar over, at landet måtte tilpasse sig udviklingen i 
Middelhavsregionen og den internationale scene generelt, hvilket afspejlede sig i dens 
fortsatte tætte engagement i alle aspekter af fredsprocessen i Mellemøsten. Den egyptiske 
regering spillede fortsat en ledende rolle for at bringe parterne sammen, såvel i bilaterale 
forhandlinger som i multilaterale arbejdsgrupper. 
Den spillede også en aktiv rolle i det økonomiske topmøde, der fandt sted i Amman i 
begyndelsen af november, som blandt andet resulterede i oprettelsen af regionalbanken 
for Mellemøsten og Nordafrika, som skulle placeres i Kairo. 
Det forberedende arbejde mellem EU og den egyptiske regering i 1994 førte til den 
formelle åbning af forhandlingerne i Bruxelles i 1995 om indgåelse af en ny Euro-
Middelhavsassocieringsaftale for EU/Egypten. Der blev ført fire forhandlingsrunder, stort 
set en hvert kvartal i 1995. Ved udgangen af 1995 var forhandlingerne nået så vidt, at 
fundamenterne var afklaret, og de vigtigste divergensområder kunne identificeres. 
EU/Egypten-partnerskabet har i Egypten været omtalt som det mest betydningsfulde 
enkeltstående strategiske initiativ, som landet har taget i de seneste ti år. Ud over de 
økonomiske konsekvenser og den brede vifte af sociale, kulturelle og videnskabelige 
forbindelser, som vil blive knyttet med den nye Middelhavsaftale, er den fulde politiske 
dimension af partnerskabet en vigtig faktor for Egypten. 
2. Finansielt og fagligt samarbejde 
EF støtter fuld ud den egyptiske regerings bestræbelser på at iværksætte økonomiske 
reformer og strukturelle tilpasninger. Der er indgået forpligtelser for i alt 80 mio. ECU 
(39%) af midlerne fra den 4. protokol til følgende programmer: reform af offentlig 
virksomhed og privatisering (43 mio. ECU), program for udvikling af den private sektor 
(25 mio. ECU) og reform af banksektoren (I 1,7 mio. ECU). 
Under den igangværende 4. finansprotokol er der blevet tildelt 95 mio. ECU til 
landbrugssektoren og hertil knyttede sektorer: regionalt program for Ni Idalen (5 mio. 
ECU), program for veterinære tjenester (20 mio. ECU) og et udviklingsprogram for 
landbrugssektoren (75 mio. ECU). Endvidere godkendte EU's medlemsstater i november 
1995 finansieringen af landbrugsudviklingsprojektet for Bustan ( 15 mio. ECU). 
-7 
Hvad angår EIB's udlånsaktiviteter blev der aftalt tre foranstaltninger til en samlet værdi 
af 296 mio. ECU, hvoraf 220 mio. ECU skulle gå til et privat joint venture mellem 
Egypten og Israel inden for olieraffinaderisektoren. Forpligtelserne under den 4. protokol 
(310 mio. ECU) nåede op på næsten 80% ved udgangen af 1995, hvor hovedparten gik til 
industri og resten til energisektoren og SMV. Forpligtelser via protokollens risikovillige 
kapital (16 mio. ECU) beløb sig til 68%. 
Uden for rammerne af finansprotokollerne vedtog EF og Egypten, at der skulle anvendes 
counterpart-midler fra det særlige nødhjælpsimportprogram (Golfkrisen) til at finansiere 
støtten til økonomiske tilpasningsprogrammer: den sociale udviklingsfond (776 mio. E£) 
og finansieringsordningen for den private sektor (330 mio. E£). 
Food Aid Counterpart Fund (FACF): i 1995 blev der iværksat 48 FACF-projekter, 
herunder et bidrag til de lokale udgifter til otte protokolprojekter. Den fælles 
styringskomite for EF og Egypten afholdt tre møder i 1995 og godkendte 24 
fnansieringsansøgninger til et samlet beløb af 39 885 899 E£ 
Der er opnået væsentlige resultater inden for samarbejdsprogrammet med Egypten i 
1995: kreditlinjer for landbrugssektoren fungerer effektivt og når ud til næsten alle 
kategorier af landmænd i hele Egypten. 
En række andre landbrugsprojekter, spildevandsbehandlingsprojektet for Helwan (hvor 
udgifterne nåede op på + 100 mio. ECU), projekter for naturparksektoren i Sinai og 
projekter vedrørende økonomisk samarbejde, blev fuldført til tiden med tilfredsstillende 
resultat. 
I 1995 oplevede man en næsten fuldstændig udtømmelse af midlerne fra den 4. 
finansprotokol samt iværksættelsen af MEDA med 2,9 mio. ECU til forpligtelser til 
miljøbeskyttelse. I juli 1995 var der et planlægningsmøde, hvor man skulle træffe 
beslutning om samarbejdsprioriteterne for 1996-1998. 
Det er sommetider vanskeligt at måle de reelle resultater af bistanden. Tidligere var der 
forsinkelser med gennemførelsen. Der blev ikke altid engageret organisationer hertil, og 
sommetider blev overvågningen vanskeliggjort af ledelsesmæssige svagheder. Det har 
også været vanskeligt at identificere nye projekter inden for traditionelle 
aktivitetsområder. 
Med de nye udfordringer og muligheder takket være MEDA-programmet er der behov for 
yderligere at forbedre gennemførelsesniveauet for EF-finansierede bistandsprogrammer i 
Egypten. Den nye aftale skulle kunne give en mere interaktiv form for samarbejde, hvor 
EF får mulighed for at yde støtte på et sektorniveau, hvor der er klare politiske 
reformtendenser. 
USA og Bretton Woods-institutionerne ydede i 1995 væsentlig støtte til den private 
sektor, uddannelse, sundhed og erhvervsuddannelse. De anses generelt for at være 
nøgleområder for den fremtidige udvikling i Egypten. 
JORDAN 
]_. Økonomisk og politisk udvikling 
Jordans engagement i fredsprocessen blev yderligere understreget efter undertegnelsen 
den 26. oktober 1994 af fredstraktaten med Israel, som illustreret ved undertegnelsen af 
forskellige samarbejdsaftaler med Israel (herunder handels- og transportaftaler. 
Jordan begyndte at forhandle om en associeringsaftale med EU i juli 1995 og har vist sin 
vilje til fuldt ud at deltage i Euro-Middelhavspartnerskabet, der blev indledt i Barcelona. 
På den økonomiske front lancerede Jordan i kølvandet på det økonomiske topmøde i 
Amman (oktober 1995), der var det første regionale topmøde, hvor der blev drøftet 
økonomiske problemer, som regionen som helhed stod over for, et stærkt reformprogram, 
som skulle åbne og liberalisere økonomien ved at fjerne handels- og udenlandske 
investeringsbarrierer. Formålet med dette program er at bygge videre på de fremskridt, 
der er gjort med de programmer, der blev forhandlet med Bretton Woods-institutionerne i 
1989. 
2. Finansielt og fagligt samarbejde 
Strukturtilpasningsstøtte (jf. II strukturtilpasning): 
Støtte til Jordans makroøkonomiske politikker var fortsat hovedprioriteten på linje med 
bestemmelserne i 4. protokol. Der blev tildelt og udbetalt 20 mio. ECU til 
strukturtilpasningsstøtte i 1995. 
Udvikling af den private sektor er et supplement til strukturlilpasningsstøtten og skal 
bidrage til den økonomiske omlægning. Foranstaltninger til udvikling af den private 
sektor blev iværksat inden for en række områder, f.eks. oprettelse af et Euro-Infocenter, 
Det Europæiske Fællesskabs investeringspartnerordning (ECIP) og forberedelse af MED-
partnerskabsmøder til etablering af joint ventures. 
Støtte til fredsprocessen (jf. III Regionalt Samarbejde) 
Jordan er en af hovedmodtagerne af denne støtte (11,3 mio. ECU i 1995), som består af 
en lang række undersøgelser af regionale infrastrukturprojekter. De fleste af disse 
undersøgelser omfatter i vid udstrækning Jordan (fælles israelsk-jordanske vandprojekter, 
transportundersøgelse, regional udvikling i Aqababugten). 
Gennemførelsen af EF s finansielle og faglige samarbejde er generelt i vidt omfang 
tilfredsstillende: 
* Der var indgået forpligtelser for 90% af midlerne fra 4. protokol ved udgangen af 
1994, hvilket viser, at Jordan har en stærk absorptionskapacitet. 
* Af strukturtilpasningsstøtten er der indgået forpligtelser for og udbetalt 100 mio. ECU 
(15 mio. ECU ud af den bilaterale protokol og 85% ud af den specielle 
strukturtilpasningsfacilitet) i årene 1992-1995. Denne type støtte har hjulpet Jordan til at 
opfylde målene i dets strukturtilpasningsprogram, der gennemførtes med støtte fra IMF 
og Verdensbanken. 
Der er visse vanskeligheder med at få gennemført enkelte projekter: 
* Makroøkonomisk management i Jordan viser sig at være bedre end det offentliges 
management inden for sektorpolitikkerne. 
* Der er ofte tale om forsinkelser som følge af manglende effektivitet og overdreven 
centralisering af den lokale administration og af komplicerede EF-procedurer. 
Hvad angår EIB's udlånsaktivitet beløb forpligtelserne under den 4. protokol sig til 
omkring 90% ved udgangen af 1995. Der var tale om foranstaltninger til fordel for 
vandforsyning, transport, telekommunikation og industri. Nye foranstaltninger i 1995 
beløb sig til 38 mio. ECU, herunder 13 mio. ECU under horisontale foranstaltninger til 
fordel for vand/spildevand- og transportsektoren. 
I 1995 gik man over fra den 4. protokol til midlerne fra MEDA. Det første program, der 
skulle godkendes under MEDA-linjen, var i september 1995 et program for udvikling af 
den private sektor (7 mio. ECU). Dette program omfatter oprettelsen af et Business 
Service Center i Amman, som får til hovedopgave at yde service på højt niveau til lokale 
virksomheder. I juli 1995 var der et planlægningsmøde, hvor man skulle træffe 
beslutning om samarbejdsprioriteterne for 1996-1998. 
Bretton Woods-institutionerne, Japan og USA ydede i 1995 væsentlig støtte til betaling 
af restbeløb, enten via lånctransaktioner eller eftergivelse af gæld (som i tilfældet med 
USA). 
Der er stor donorinteresse for vandsektoren, med udsigt til projekter, der vedrører den 
israelsk-jordanske traktat. 
LIBANON 
1. Politisk og økonomisk udvikling 
Libanon fortsatte gennem hele 1995 sin vej mod intern konsolidering, politisk kontinuitet 
under ledelse af premierminister Hariri og en vis udbygning af landets autonomi. Libanon 
er det sidste land, der tages i betragtning i fredsprocessen, og det søger at knytte 
kontakter, hvormed det kan bekræfte sin identitet, som f.eks. med Den Europæiske 
Union. Forholdet til Den Europæiske Union er kendetegnet ved åbningen af 
forhandlingerne om en Euro-Middelhavsassocieringsaftale. I forbindelse med 
Samarbejdsrådets møde i marts 1995 udtalte de libanesiske myndigheder, at de gerne 
ville indlede forhandlinger om en ny aftale med EU. Der har været forberedende 
drøftelser i april 1995 og en første forhandlingsrunde i november 1995. 
På det økonomiske plan giver det fornyede opsving, der startede i 1991, særdeles positive 
resultater. Således har det libanesiske pund været stabiliseret siden 1993. Kursen var ved 
udgangen af 1995 nået op på 1 610 pund/l dollar. Inflationen var ved udgangen af 1995 
påca. 13,5% (16% i 1994). 
Genopbygningsprogrammet følger et tilfredsstillende forløb: gaver og lån udefra beløber 
sig til 1 500 mio. dollars. Men landet forgældes. Udlandsgælden nåede op på 20% af 
BNP. Der er gjort visse fremskridt med hensyn til administrative reformer: genetablering 
- 10 
ai' statslige strukturer, domstole og juridiske instanser. De er dog stadig temmelig 
svækkede. 
2. Finansielt og fagligt samarbejde 
Forpligtelsesraten for den 4. finansprotokol for budgetbevillingerne er forblevet på 79% i 
1995, medens de tre første protokoller er blevet fuldstændigt udtømte. 
Projekterne til evaluering af skader i forbindelse med og faglig bistand til 
genopbygningsprogrammet er ved at være afsluttede ved udgangen af 1995, og de har 
stået for forvaltningen af det nationale genopbygningsprogram inden for de vigtigste 
sektorer. De øvrige donorer anser dette projekt for at være en garanti for en mere effektiv 
udnyttelse af deres hjælp 
1 1995 vedtog Kommissionen og de libanesiske myndigheder følgende prioriterede mål 
for deres samarbejde: 
a) en styrkelse af statsadministrationen som led i det nationale program til administrativ 
reform 
b) en forbedring af lovrammerne for den private sektor 
Der har været udarbejdet sådanne projekter allerede fra slutningen af 1995 under 
afventning af godkendelsen af MED A-forordn ingen. 
EIB foretog nye låneoperationer på 73 mio. ECU i 1995 og forpligtede hele den 
risikovillige kapital (3 mio. ECU) under 3. og 4. protokol samt i vid udstrækning den 
særlige bistandsfacilitet (50 mio. ECU) og den 4. protokol. Foranstaltninger under 
sidstnævnte to faciliteter har været til fordel for projekter inden for vand/spildevand- og 
transportsektoren. Endnu en EIB-foranstaltning til fordel for luftfartssektoren (10 mio. 
ECU) blev iværksat under de horisontale foranstaltninger. 
For de igangværende foranstaltninger er det største problem den administrative svaghed i 
det libanesiske system. Kommende projekter skal bistå denne administration. Væksten i 
den offentlige gæld er stadigvæk det største problem ud fra et økonomisk synspunkt. 
Interventionerne fra de andre donorer har koncentreret sig om det nationale 
genopbygningsprogram. I slutningen af 1995 var den eksterne finansiering nået op på 
2 729 mio. dollars. 
Den største donor var den Europæiske Union og dens medlemsstater (40%, 1 094 mio. 
dollars) efterfulgt af arabiske midler (36%, 971 mio. dollars) og Verdensbanken (16%, 
440 mio. dollars). 
Hvad angår de enkelte sektorer fik elektricitet 967 mio. dollars, efterfulgt af vand 252 
mio. dollars og flytransport 194 mio. dollars. 
MALTA 
1. Politisk og økonomisk udvikling 
Den strukturerede dialog med Malta som led i før-tiltrædelsesstrategien faldt på plads i 
overensstemmelse med de bestemmelser, der blev vedtaget af Associeringsrådet den 12. 
juni 1995. Denne iværksættelse har gjort det muligt at afholde møder på statschefsniveau 
i forbindelse med det europæiske topmøde i Cannes (juni), på udenrigsministerniveau 
(november) og transporlministerniveau (december). 
Den politiske situation på Malta har fortsat været kendetegnet af en stærk blokdannelse 
mellem et nationalistisk parti med et snævert flertal for tiltrædelsen og et arbejderparti, 
der var i mod tiltrædelsen og for indførelse af en frihandelszone med Den Europæiske 
Union suppleret af sektorbestemte samarbejdsaftaler. 
På det økonomiske plan fortsatte de reformer, der var iværksat af den maltesiske 
regering, med henblik på en harmonisering af det maltesiske økonomiske system med 
Fællesskabets, herunder en liberalisering af udenrigshandlen. Der blev således indført et 
momssystem. 
2. Finansielt samarbejde 
For de tre finansprotokoller (1979-1993), som Malta har modtaget støtte fra, er der 
indgået forpligtelser for hele beløbet (93,5 mio. ECU). Af budgetmidlerne (38,5 mio. 
ECU) er udbetalt 64% og af midlerne fra EIB 92% (der var indgået forpligtelser for hele 
beløbet på 55 mio. ECU). 
Budgetmidlerne gik hovedsageligt til infrastrukturer, til uddannelse og til fremme af 
lokale økonomiske aktiviteter, blandt andet til turistsektoren. EIB's egne midler gik 
hovedsageligt til infrastrukturer (40%), til telekommunikation (20%) samt til miljø og 
drikkevand. 
Den 4. finansprotokol med Malta (1995-98) blev undertegnet i oktober 1995. Der blev 
ikke indgået forpligtelser i 1995. 
MAROKKO 
1. Politisk og økonomisk udvikling 
Der har ikke været en markant politisk udvikling i Marokko i 1995, og den såkaldte 
centrum-højre overgangsregering har haft regeringsmagten siden marts 1994. Kongen har 
ud over at beholde regeringen taget en række initiativer, herunder blandt andet truffet 
beslutningen, som blev meddelt i forbindelse med, at man fejrede det fjerde år for 
revolutionen, kongen og folket, om at afholde en folkeafstemning om kongedømmets 
forfatningsmæssige status.. I 1995 besluttede kongen også at offentliggøre en hemmelig 
rapport, som var godkendt af fem af de vigtigste ministre, om situationen i kongeriget og 
hovedmålene for den økonomiske og sociale strategi på mellemlangt sigt. 
1995 var et vanskeligt år økonomisk set. Landbrugssektoren led under den lange 
tørkeperiode, som medførte et fald i BNP på 6,5% på grund af denne sektors rolle set i 
forhold til hele økonomien. De offentlige finanser fortsatte den negative udvikling i 1995 
med et underskud på 5,1% som følge af en stærkere stigning i udgifterne end i 
indtægterne samt en stærk stigning i udgifterne til gælden. 
- 12-
De udenlandske parametre blev ligeledes forværrede: voksende handelsunderskud og 
nedgang i turistindtægter og overførsler fra marokkanske arbejdstagere i udlandet. 
Forholdet mellem Marokko og Den Europæiske Union var præget af forhandlingerne om 
nye fiskeri- og associeringsaftaler. Disse forhandlinger mundede den 15. november 1995 
ud i Kommissionens og den marokkanske regerings parafering af de to tekster. 
2. Fagligt og finansielt samarbejde 
Forpligtelsesraten for de fire protokoller nåede ved udgangen af 1995 op på 94% for 
gaver og 100% for lån fra EIB. 
I 1995 blev der truffet tre finansieringsafgørelser under den 4. protokol. 
PROGRAMMETS I BELØB 11 BESKRIVELSE 
TITEL MIO. ECU 
Uddannelse inden for 6 mio. ECU Projekt til forbedring og udbygning 
prioriterede områder af den faglige uddannelse for 
turistsektoren, tekstil-lædersektoren 
og maskinsekloren 
Drikkevand i de små 20 mio. ECU Fortsættelse af programmet 
lokalområder vedrørende vandforsyning og 
afvanding af landdistrikter 
Antierosionsprojekt for 5,5 mio. ECU Integreret program til udvikling af 
Sidi-Driss landdistrikter i afvandingsområdet, 
Sidi-Driss 
_| | 
Gennemførelsen af igangværende programmer fortsatte i tilfredsstillende tempo, men 
igangsættelsen af nye projekter har ikke været uden problemer, hvilket afspejler sig i det 
beskedne udbetalingsniveau under 4. protokol ved udgangen af 1995, nemlig 26%. Disse 
vanskeligheder skyldes blandt andet den langsomme beslutningstagningsproces i den 
marokkanske administration, og det er et problem, der deles af de fleste donorer. 
Situationen er dog blevet forbedret hen mod slutningen af 1995. 
I 1995 blev den første foranstaltning under den nye budgetpost MEDA godkendt. Der var 
tale om 30 mio. ECU, og målet var oprettelse af et rådgivningscenter for virksomheder 
(Euro Maroc Entreprise), samt af en forvaltnings- og koordineringsenhed for aktioner til 
fordel for den private sektor. Disse aktiviteter skal være operationelle i 1996. 
Der er indgået forpligtelser for resten af lånene fra EIB's egne midler under 4. protokol, 
og den endelige fordeling af midlerne er i overensstemmelse med den oprindelige 
vejledende programmering: 41% til økonomiske infrastrukturer og 14% til 
industrisektoren. 
- 13-
SYRIEN 
1. Politisk og økonomisk udvikling 
Det politiske og økonomiske system i Syrien er fortsat stærkt centraliseret, reguleret og 
kontrolleret. Men regeringen har dog siden midt i firserne indledt et beskedent 
moderniserings- og liberaliseringsprogram, men bevaret den eksisterende politiske 
struktur: der tilskyndes til udvikling i den private sektor, visse økonomiske aktiviteter er 
blevet åbnet for privat investering, handelshindringerne er gradvis blevet fjernet, og der 
er gennemført en mindre reform af den offentlige sektor. 
Den private sektors reaktion har være opmuntrende, og uudnyttet kapital er blevet 
frigjort: fra nu af biddrager den private sektor med 60% af BNP og står for 62% af den 
samlede eksport og 25% af landets import. 
Økonomisk set koncentrerer Syrien sig omkring stabilitet, og regeringen udøver en tæt 
kontrol af den økonomiske forvaltning, og det går temmelig langsomt fremad med de 
reformer, der er vedtaget indtil nu. 
Syrien deltog aktivt i Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona i november 1995 uden 
dog at træffe en endelig afgørelse om muligheden for at gå ind i forhandlingerne om en 
associeringsaftale. 
2. Fagligt og finansielt samarbejde 
De budgetmidler, der var afsat under de to første protokoller, er der disponeret fuldt ud 
over. Den 3. og 4. protokol (79 mio. ECU), som var blevet blokeret af Europa-
Parlamentet, og som først trådte i kraft henholdsvis i januar 1993 og april 1994, er der 
siden indgået forpligtelser for i størrelsesordenen 48%. 
1995 blev hovedsageligt anvendt til gennemførelse af projekter, der blev finansieret via 
midler fra 3. og 4. protokol, og som der var indgået forpligtelser for i 1994, nemlig: 
- Udvikling af elektricitetssektoren 11 mio. ECU 
- Støtte til banksektoren 4,5 mio. ECU 
- Befolknings- og familieplanlægningsprogram 2 mio. ECU 
Gennemførelsen af disse projekter har hidtil ikke givet anledning til større problemer. 
Endvidere blev der i 1995 indgået forpligtelser for 9 mio. ECU til oprettelse af et 
forretningscenter, som kan yde service og rådgivning til syriske virksomheder. 
1995 blev ligeledes anvendt til sammen med de syriske myndigheder at finde frem til 
områder, hvor Fællesskabet i perioden 1996-1998 kunne intervenere i Syrien, dvs.: 
- modernisering af de administrative strukturer 
- senere støtte til forretningssektoren 
- uddannelse. 
Der er foretaget undersøgelser af disse områder som forberedelse til samarbejdsprojekter, 
der skal finansieres via midler fra MEDA. 
- 14-
EIB's lån af egne midler til 1. og 2. protokol (98 mio. ECU) er der disponeret fuldt ud 
over. Lånene fra EIB under 3. og 4. protokol (225 mio. ECU) er endnu ikke blevet 
udnyttet. De var primært bestemt til at finansiere en forbedring af el forsyningsnettet, 
vejsektoren og telefonnettet i landdistrikter. EIB's aktiviteter i Syrien var fortsat 
suspenderede i 1995 på grund af restancer, som Syrien skyldte nogle af bankens 
medlemsstater. 
TUNESIEN 
1. Politisk og økonomisk udvikling 
Det politiske styre i Tunesien er karakteriseret ved en centralisering af magten omkring 
præsidentposten. På det seneste har man kunnet iagttage en opbremsning af overgangen 
til demokratisk pluralisme og beskyttelse af de grundlæggende frihedsrettigheder. 
Tunesien har siden 1986 været involveret i et omfattende strukturtilpasningsprogram med 
henblik på at få indført markedsmekanismer og skabt et gunstigt virksomhedskiima. 
Resultatet af de økonomiske reformer, der blev registreret i slutningen af 1995, er globalt 
set tilfredsstillende. Væksten i BNP var på 2,6% i 1995. Budgetunderskuddet gik fra 
5,4% i 1986 til 4,4% i 1995. Inflationen er blevet holdt nede. Væksten i eksport af 
færdigvarer var i gennemsnit på 8,4% i perioden 1987-1995. 
Reformen af de offentlige virksomheder fortsatte, mens tempoet i privatiseringen gik 
langsommere. 
I juli 1995 undertegnede Tunesien Euro-Middelhavsassocieringsaftalen med Den 
Europæiske Union. 
2. Fagligt og finansielt samarbejde 
Forpligtelsesniveauet for de fire finansprotokoller nåede ved udgangen af 1995 op på 
96% hvad angår gaver og 100% hvad angår lån fra EIB. Med nedenfor nævnte 
foranstaltninger nåede forpligtelsesniveauet for den 4. finansprotokol op på 91% ved 
udgangen af 1995. Gennemførelsen af programmet, der blev finansieret via 
finansprotokollerne, er generelt tilfredsstillende. 
I 1995 godkendte Kommissionen nedenstående programmer for et samlet beløb på 53 
mio. ECU i form af gaver og risikovillig kapital. 
15-
PROGRAMMETS I BELØB I I BESKRIVELSE 
TITEL MIO. EU 
Bevaring af vand- og 20,00 Formålet er dels at bekæmpe 
jordressourcer. Fase II vanderosionen og at udvikle 
afvandingsområderne under deltagelse af 
lokalbefolkningen og dels at anvende den 
frigjorte vandmængde til husholdninger, 
landbrug og græsningsarealer. 
Udvikling af landdistrikter 5,00 Formålet med projektet er at udvikle 
i SFAX-regioncn landbruget i området ved at skabe og 
styrke de kollektive strukturer, der er 
ansvarlige for udnyttelse af 
infrastrukturerne 
Operation "Risikovillig 8,00 Denne foranstaltning er iværksat af EIB 
kapital". og rettet mod industrien i Tunesien for at 
hjælpe den i dens bestræbelser på at få ny 
kapital og skabe joint ventures. 
Strukturtilpasning 20,00 (jf. kapitlet angående dette emne) 
Sektoren for udvikling af landdistrikter har fået 64% af fællesskabsmidlerne, og 
resultaterne er tilfredsstillende. Programmet til bevaring af vand og jord (65% mio. ECU) 
har nået hovedmålene, dvs. dels at opdæmme regnvand og udvide de vandførende lag, 
dels at starte en landbrugsudvikling omkring de vandførende lag med deltagelse af 
landmændene. Disse programmer bidrager til forbedring af landbefolkningens levevilkår 
og er med til at stoppe afvandringen til kystområder og til byerne og at skabe 
arbejdspladser. 
Gennemførelsen af de andre programmer, der vedrører oprettelse af to 
erhvervsuddanne!sescentre og støtte til kvalitetsstyring, er blevet meget forsinkede. Det 
skyldes dels de berørte myndigheder, som ikke kender fællesskabsprocedurerne 
tilstrækkelig godt, dels deres besværlige udbudsprocedurer. Situationen er blevet 
forbedret i slutningen af 1995, og disse programmer bør kunne starte uden problemer i 
1996. 
Den første foranstaltning til 20 mio. ECU, der finansieres over den nye budgetpost 
MEDA, er blevet godkendt til etablering af programmet "Euro-Tunisie Entreprise". 
Formålet med projektet er at give den private sektor i Tunesien adgang til en række 
serviceydelser, således at sektoren kan blive omstruktureret og blive mere 
konkurrencedygtig. Der har været visse forsinkelser, som skyldes administrative forhold, 
men dette vil blive ordnet i 1996. Del er planlagt, at programmet skal starte midt i 1996. 
Der er indgået forpligtelser for alle bankens egne midler (4. protokol) ved udgangen af 
1995: 45% i industrisektorerne (kreditlinje, skabelse af industrizoner) og turisme 
(kreditlinje) og 55% i økonomiske infrastrukturer (beskyttelse af vandressourcer samt 
kommunikationsmidler). 
Den risikovillige kapital er der disponeret fuldt ud over til styrkelse af de tunesiske 
virksomheders egne midler gennem de lokale finansieringsinstitutioner. 
VESTBREDDEN OG GAZA 
1. Økonomisk og politisk udvikling 
Efter undertegnelsen af den israelsk-palæslinensiske intcrimsaftale den 28. september 
1995 trak Israel sine styrker tilbage fra de større palæstinensiske byer på Vestbredden 
(undtagen Hebron) og åbnede vejen for de første demokratiske præsident- og 
parlamentsvalg nogensinde på Vestbredden og i Gazastriben den 20. januar 1996. 
Den Palæstinensiske Myndighed har nu beføjelser som civilregering på Vestbredden og i 
Gazastriben, selv om Israel opretholder en stærk og højst åbenlys 
sikkerhedstilstedeværelse. Den største fare for det nuværende system og for yderligere 
fremskridt i drøftelserne om Vestbreddens og Gazastribens permanente status er den 
fortsatte trussel fra terroristangreb på israelere. 
I den relativt fredelige atmosfære i slutningen af 1995 viste den økonomiske aktivitet 
tegn på opsving, og takket være gode indtægter lykkedes det Den Palæstinensiske 
Myndighed at tøjle det store budgetunderskud, der var blevet forudset i april. Ved 
udgangen af året havde Den Palæstinensiske Myndighed opstillet en liste over 
kerneinvesteringsprojekter, nemlig en liste over prioriterede investeringer i offentlige 
infrastrukturer. Denne liste skulle forelægges donorerne, ifølge et løfte der var givet i 
1993, på ministerkonferencen om økonomisk bistand, der skal finde sted den 9. januar 
1996. 
Efter Barcelona-konferencen forsøgte Kommissionen at inddrage palæstinenserne som 
fuldgyldige partnere i opbygningen af Euro-Middelhavspartnerskabet. I oktober 
anmodede Rådet Kommissionen om at undersøge mulighederne for at indgå en aftale 
med palæstinenserne for at bekræfte, at palæstinenserne var fuldgyldige deltagere i 
Barcelona-processen. Kommissionen indledte derfor drøftelser med palæstinenserne. 
2. Donoraktiviteter 
Donorerne holdt fast ved deres egne programmer, der var løst koordinerede med 
hinanden gennem de lokale bistandskoordineringskomitéer. Der var stor afstand mellem 
donormidler og genopbygning, hvilket indvirkede på donorindsatsen; på donormødet i 
april 1995 blev der forudset et budgetunderskud på 136 mio. $ ved udgangen af året. 
Donorerne blev enige om at dække dette underskud i følge bestemmelserne i 
trepartshandlingsplanen (TAP). TAP blev undertegnet af Israel, Den Palæstinensiske 
Myndighed og Norge, der repræsenterede donorerne, i april 1995, og den tvang Den 
Palæstinensiske Myndighed til at begrænse udgiftsniveauet og Israel til ikke at stille 
hindringer i vejen for Palæstinas handel og arbejdskraft. 
17 
Ved udgangen af året så det bedre ud med underskuddet, og opmærksomheden vendte sig 
igen mod den mere langsigtede udvikling. Den Palæstinensiske Myndighed udarbejdede 
sammen med Verdensbanken en liste over prioriterede investeringer, som først blev 
forelagt donorerne i Verdensbankens Rådgivende Gruppe om Vestbredden og 
Gazastriben i oktober 1995, og som derefter formelt skulle forelægges donorerne på 
ministerkonferencen. 
Med et 'omfattende opbud af internationale donorer og en vældig tilstrømning af 
donormidler havde Den Palæstinensiske Myndighed tilsyneladende svært ved at 
prioritere og implementere et større antal infrastrukturprojekter. Donorerne blev mere og 
mere frustrerede over, at der tilsyneladende ikke var udpeget et organ til at programmere 
donormidlerne. Administrationen vedblev i mellemtiden med at vokse, og i begyndelsen 
af året så det ud til, at budgetunderskuddet ville aflede al opmærksomhed fra den mere 
langsigtede udvikling. 
Disse problemer er en forklaring på, hvorfor donorerne insisterede på undertegnelsen af 
trepartshandlingsplanen i april 1995 og på, at et enkelt organ skulle stå for 
programmeringen af bistandsprojekter. Ved udgangen af 1995 så dette ud til at fungere: 
underskuddet var bragt under kontrol, og Den Palæstinensiske Myndighed skulle 
fremlægge sine finansieringsbehov på ministerkonferencen om økonomisk bistand til 
palæstinenserne, der skulle finde sted i Paris den 9. januar 1996. 
I samme måned blev der afholdt valg, som viste tegn på en ny udvikling på Vestbredden 
og i Gazastriben. Men de forfærdelige bombeangreb i Jerusalem og Tel Aviv blot få 
måneder efter valget skulle i stedet for bevirke, at Israel i 1996 strammede grebet om" 
Vestbredden og Gazastriben, at bistandsprogrammerne blev kuldkastet, den økonomiske 
vækst gik stærkt tilbage, og Den Palæstinensiske Myndigheds budgetunderskud endnu en 
gang viste opadgående tendenser. 
3. Finansielt og fagligt samarbejde 
I 1995 indgik Kommissionen forpligtelser for næsten 100 mio. ECU til udviklingsbistand 
til Vestbredden og Gazastriben i nært samarbejde med Den Palæstinensiske Myndighed. 
Fællesskabets bistand i 1995 udgjorde ca. en tredjedel af alle donorforpligtelser i 1995, 
hvilket bekræftede Fællesskabets status som største enkelte bidragyder. 
Projekterne i 1995 omfattede et større investeringsprogram til fordel for kommunale 
infrastrukturer med særlig vægt på arbejdsintensive projekter, el program til 
affaldsbehandling i byen Gaza, færdiggørelse af det europæiske hospital i Khan Younis, 
samt senere på året et program til støtte af den private sektor. I mellemtiden fortsatte 
Kommissionen gennemførelsen af andre større projekter, som f.eks. 
boligbyggeriprogrammet til 42 mio. ECU, genopbygningen af UNRWA's skoler på 
Vestbredden og i Gazastriben og resocialiseringen af tidligere fanger i det 
palæstinensiske samfund. 
Men Den Palæstinensiske Myndigheds overtagelse af administrationen af Vestbredden og 
Gazastriben efter sin indsættelse i maj 1995 havde så stor betydning for fredsprocessen, 
at donorerne var under et vist pres for at afbøde de umiddelbare 
finansieringsvanskeligheder, som den nye administration stod over for. Medlemsstaterne 
mente, at det ville være bedst at yde støtte via Fællesskabets budget. Og selv om 
Kommissionen altid foretrækker at finansiere langsigtede 
- 18-
infrastrukturinvesteringsprojekter, blev der i dette tilfælde næsten afsat 40% af 
Fællesskabets bistand for 1995 til Den Palæstinensiske Myndigheds stående udgifter. 
Denne andel var dermed større end alle andre donorers. Dog ønskede ingen af donorerne, 
at afhængigheden af ekstern finansiering af budgettet skulle blive kronisk. Kommissionen 
var udslagsgivende med at fremføre ideen med at lade treparlshandlingsplanen hjælpe 
med at kontrollere underskuddet, og ved udgangen af året så denne taktik ud til at skulle 
lykkes. Kommissionen begyndte ligeledes at presse Den Palæstinensiske Myndighed til at 
fastlægge en udviklingsstrategi, så donorerne havde noget at holde sig til. 
Den Europæiske Investeringsbank ydede sit første lån til Vestbredden og Gazastriben 
under de horisontale ordninger, hvor 26 mio. ECU var lån til palæstinensiske 
virksomheder, der blev kanaliseret gennem to lokale banker, selv om den politiske og 
økonomiske situation talte imod en hurtig anvendelse af disse kreditlinjer. 
Den ottende EF-UNRWA-konvention (De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for 
Palæstina-flygtninge i Den nære Orient), som styrede Fællesskabets bidrag til 
organisationen i perioden 1993-96, var ved at løbe ud. Kommissionen fik af Rådet til 
opgave at indlede forhandlinger om den niende konvention. EU er fortsat den største 
bidragyder til UNRWA's stående budget, når medregnes bidragene fra Fællesskabet og 
de bilaterale bidrag fra medlemsstaterne (Fællesskabet alene er den næststørste 
bidragyder efter USA). I 1995 afsatte Fællesskabet også midler til genopbygning af 
vandforsyning og affaldsbehandling i otte palæstinensiske flygtningelejre i Libanon under 
UNRWA's auspicier. 
Samtidig fortsatte Kommissionen i 1995 med sit program til teknisk forberedelse af 
valget, herunder blandt andel fastlæggelse af opstillingskredse og valgkredse, 
forberedelse af selve registreringen, oplæring af registrerings- og valgkommiterede. 
Varetagelsen af dette arbejde sammen med den palæstinensiske lokalstyre- og 
valgkommission var af afgørende betydning for afholdelsen af valget i januar 1996. 
Valgperioden begyndte i november 1995, og på det tidspunkt indsatte Den Europæiske 
Union med logistisk støtte fra Kommissionen de første 300 EU-observatører, hvis 
tilstedeværelse skulle virke som international sikkerhed for korrekt afholdelse af valget 
til formand for Den Palæstinensiske Myndighed og til den palæstinensiske lovgivende 
forsamling. Kommissionen indsatte også et hold administratorer, som ikke blot skulle 
lede disse observatørers arbejde, men også være ansvarlige for i EU-regi at koordinere 
yderligere 300 internationale observatørers arbejde. 
19 
II. STRUKTURTILPASNING 
Indførelsen af et særligt rammebeløb på 300 mio. ECU til støtte for de økonomiske 
reformer i landene i det sydlige og østlige Middelhavsområde, der gennemfører et 
strukturtilpasningsprogram, er en innovation i den fjerde generation af 
finansprotokollerne, der dækker perioden 1992-96. 
En begrænset del af midlerne fra den 4. finansprotokol med disse lande kan lægges til 
midlerne i denne budgetramme. 
I 1995 blev der indført en ny fremgangsmåde for støtte til strukturtilpasning. Ved en 
foranstaltning til 20 mio. ECU til fordel for Tunesien blev der for første gang benyttet 
den nye fremgangsmåde, som Rådet havde anbefalet den 1.6.1995 (resolution nr. 
7566/95), og som består i en direkte hjælp til betalingsbalancen i stedet for et 
importprogram samt indførelse af en sammenhængende (social) budgetstrategi i stedet 
foren præcis målretning af counterpart-midlerne. 
Midlernes fordeling mellem de støtteberettigede lande besluttes på grundlag af parametre, 
der viser den strukturelle uligevægt og udviklingsbehovene på lang sigt. 
Af rammebeløbet på 300 mio. ECU blev der i 1995 disponeret over 260 mio. ECU (jf. 
nedenstående tabel). 
EU-STØTTE TIL STRUKTURTILPASNINGEN 
FORPLIGTELSER ULTIMO 1995 I MIO. ECU 
ALGERIET 
MAROKKO 
TUNESIEN 
JORDAN 
RESERVE 
I ALT Særligt 
rammebeløb 
55 
60 
60 
85 
40 
300 Finansprotokol 
15 
20 
-
15 
50 I ALT 
70 
80 
60 
100 
Det er endnu for tidligt at foretage en fuldstændig evaluering af programmernes 
virkninger, men det kan dog konstateres, at de har bidraget til gennemførelse af de 
økonomiske reformer, til at mindske behovet for udenlandsk finansiering og til at forøge 
udgifterne på det sociale område til fordel for de vanskeligst stillede befolkningsgrupper. 
-20 
Algeriet modtager et bidrag på 70 mio. ECU til støtte for sit reformprogram inden for 
socialt boligbyggeri. Trods en vis træghed i administrationen kunne den første tranche af 
sektorprogrammet for import gennemføres, og dannelsen af tilsvarende counterpart-
midler indledes. Parallelt hermed blev der truffet en principbeslutning om opførelse af 
counterpartmidler på budgettet og om deres anvendelse. 
Endvidere udbetalte Kommissionen i 1995 første tranche (100 mio. ECU) efter 
beslutning fra Rådet om at støtte programmet til makroøkonomisk stabilisering i Algeriet 
med det andet makro-finansiel le lån. 
Marokko har modtaget fællesskabsstøtte på 80 mio. ECU til sit 
strukturtilpasningsprogram. Vurderingen heraf har været særdeles positiv, både hvad 
angår de økonomiske reformer og budgetstøtten (kreditterne på grundlag af counterpart­
midler er opbrugt, indikatorerne for udviklingen i de omfattede sektorer viser en støt 
stigning for den periode, der er observeret). 
Tunesien var det første land, der modtog fællesskabsstøtte, 40 mio. ECU, til sit 
strukturtilpasningsprogram. Counterpart-midlerne har finansieret 
jobskabelsesprogrammer. Fællesskabets bidrag har gjort det muligt at opretholde disse 
programmer på et højt niveau. Gennemførelsen af de økonomiske reformer har været 
yderst tilfredsstillende og er blevet ledsaget af en forbedring af de sociale indikatorer. 
Midt i 1995 blev der truffet beslutning om en ny tilpasningsforanstaltning til 20 mio. 
ECU. Fællesskabshjælpen går til et reformprogram. Den skal bidrage til at mindske 
Tunesiens behov for udenlandsk finansiering, til at styre budgetunderskuddet, samt til at 
opretholde de offentlige sociale udgifter på et acceptabelt niveau. 
Jordan har i 1995 modtaget 20 mio. ECU, hvortil kommer 50 mio. ECU fra 1992-93 og 
30 mio. i 1994, i alt 100 mio. ECU for 1992-95. Dette program var en fortsættelse af de 
tidligere programmer og har været en vigtig hjælp til at få strukturtilpasningsprogrammet 
gennemført i samarbejde med IMF og Verdensbanken. 
-21 
III. REGIONALT SAMARBEJDE 
Kommissionen afsatte midler på 11,3 mio. ECU til en række projekter til freden i 
Mellemøsten, som skulle igangsætte og støtte regionalt samarbejde. Disse projekter 
dækker en lang række emner: 
• Vandprojekter i kølvandet på fredstraktaten mellem Israel og Jordan 
• Regionale udviklingsprojekter 
Aqababugten 
Sydøstlige Middelhavsområde 
• Transport in frastruktur 
• Forbindelse mellem elektricitetsnet 
• Vanddatabank 
• Regionalt veterinært samarbejde 
• Sekretariatet for REDWG's kontroludvalg 
Der er oprettet projektstyringsudvalg bestående af repræsentanter for myndighederne i 
Egypten, Israel, Jordan og Palæstina og med en repræsentant fra Kommissionen som 
formand efter anmodning fra de regionale parter, og der er etableret et kooperativt 
samarbejde mellem medlemmerne. Muligheden for i fællesskab at tackle problemer, som 
vedrører alle, og at iværksætte grænseoverskridende initiativer, der kan føre til større 
sikkerhed fremover, er blevet taget op. Sekretariatet for REDWG blev formelt åbnet i 
Amman og fungerer fint. 
En del af de midler, der er indgået forpligtelser for under budgettet for 1995, er blevet 
anvendt til forberedende arbejde med de regionale myndigheder, såsom at opstille og 
vedtage retningslinjer for gennemførligheds- og andre undersøgelser, for oplæg og for 
udgifter til møder i styringsudvalget. Midlerne er blevet anvendt til al finansiere 
kontrakter med europæiske rådgivningskonsortier vedrørende gennemførelse af teknisk­
økonomiske gennemførlighedsundersøgelser for de forskellige projekter. Resultaterne af 
disse gennemførlighedsundersøgelser vil foreligge i 1997. Der er blevet oprettet en 
teknisk støtteenhed, hvor der skal arbejde lokalt ansatte projektledere, som inden for 
rammerne af regionaludviklingen skal identificere og beskrive de forskellige 
undersøgelser, projekter og programmer for Aqababugten og de regionale 
udviklingsprojekter for det sydøstlige Middelhavsområde og desuden fremme og 
overvåge gennemførelsen af dem. 
Der er også indledt samarbejde med de regionale transportmyndigheder for at definere og 
få vedtaget en række transnationale transportkorridorer i regionen. Der er blevet nedsat 
stående udvalg, som har afholdt de første møder i Amman i juni 1996. Det regionale 
dyresundhedsprogram er blevet iværksat, og der er ydet faglig bistand til Den 
Palæstinensiske Myndighed for at hjælpe med ved opbygningen af en funktionsdygtig 
veterinærtjeneste. 
22 
Demografi 
Kommissionen fortsatte med at lede 41 befolkningsprogrammer i Middelhavsområdet til 
i alt 49 mio. ECU. Befolkningsprogrammerne for Middelhavsområdet var primært 
koncentreret omkring Vestbredden og Gazastriben samt Tyrkiet (jf. budgetskemaet i del 
IV). 
Der blev undertegnet en treårig aftale til 4,26 mio. ECU med den palæstinensiske 
sundhedsminister vedrørende et nationalt program for kvinder, sundhed og 
familieplanlægning i Gaza og på Vestbredden. Yderligere 360 000 ECU til faglig bistand 
til programmet kom fra de britiske NGO-befolkningsinitiativer for fred. 
I Tyrkiet indledte sammenslutningen for familieplanlægning sammen med Pathfinder 
International et treårigt program for familiesundhed og -planlægning, almen uddannelse, 
information, faglig uddannelse og tjenesteydelser i Diyarbakir. Del samlede beløb for 
projektet var på 482 357 ECU. 
I 1995 forelagde Kommissionen et forslag til en rådsforordning om støtte til 
befolkningspolitikker og -programmer i udviklingslande. Forordningen skulle være 
retsgrundlag for den hertil knyttede særlige budgetpost B7-631, der specielt var rettet 
mod opfølgning af handlingsplanen fra ICPD. 
Evalueringen af budgetpost B7-5050 for 1995 understregede, hvilke problemer Europa-
Kommissionen havde med at udvikle og styre befolkningsprogrammer effektivt i 
Middelhavsområdet. En af årsagerne hertil var manglen på en klar politik. I 1995 
begyndte man på internt at koordinere udviklingen af en befolkningspolitik for Europa-
Kommissionen. Dette arbejde vil fortsætte inden for MEDA i 1996. 
Migration 
Projekter under budgetpost B7-5055 "Center til analyse af migrationsstrømme og positive 
foranstaltninger i forbindelse med indvandring" (i alt 3 mio. ECU) fik tildelt følgende 
midler: 
1 mio. ECU blev anvendt af Generalsekretariatet (task forcen for retlige og indre 
anliggender) til ovennævnte center. 
1,85 mio. ECU var øremærket til 10 projekter, hvor de forskellige temaer er integration af 
kvinder og unge, virksomhedsoprettelse, management og menneskelige ressourcer, 
økonomisk udvikling, demokrati i lokalsamfundet og sundhed. Det samlede budget til 
disse projekter er på 1,9 mio. ECU. 
De resterende 150 000 ECU blev anvendt til mindre opgaver som f.eks. 
gennemførlighedsundersøgelser af kvinders rolle i ud- og indvandringen. 
23 
Meddelelse 
Kommissionen har forsøgt at udvikle et kommunikationsprogram, som kræver en dialog 
med de relevante partnere, og har fremmet aktiviteter, som afspejler en sådan 
fremgangsmåde. Budgettet for 1995, der var på ca. 500 000 ECU, har givet mulighed for 
at iværksætte følgende aktiviteter: 
1. Promotion af EU-politikker over for Middelhavspartnerne 
a) Udarbejdelse af pressemeddelelser og fremsendelse til Talsmandens Tjeneste, 
hvor de offentliggøres og distribueres til den akkrediterede presse i Bruxelles. 
b) I samarbejde med Talsmandens Tjeneste tilrettelæggelse af tekniske 
informationsmøder for akkrediterede journalister i Bruxelles om særlige 
begivenheder i tredjelande i Middelhavsområdet. 
c) Efter anmodning udarbejdelse af artikler vedrørende forholdet mellem EU og 
tredjelande i Middelhavsområdet samt Mellemøsten 
d) Koordinering af en række publikationer : 
Brochurer The MED-Programmes Handbook, Upper Golf and Aqaba Oil Spill 
Contingency Project, The Barcelona Declaration . Alle brochurer er udgivet på 
engelsk, fransk og arabisk. 
2. Støtte til aktiviteter hos delegationerne i tredjelande i Middelhavsområdet 
a) Udarbejdelse af indslag til nyhedsbreve: artikler og baggrundsmateriale om 
begivenheder i EU-tredjelande i Middelhavsområdet til supplering af materiale 
om generelle EU-emner. 
b) Løbende kontakt med delegationerne: forbindelse mellem delegationer, fremme 
af informationsudveksling og svar på alle slags spørgsmål (videomateriale, 
billeder, baggrundsoplysninger, etc.). 
c) Tilrettelæggelse af møder for informationsmedarbejdere: Formålet med disse 
møder var at udarbejde en oversigt over delegationernes informationsaktiviteter, 
samt at drøfte, hvordan man kunne forbedre samarbejdet mellem delegationerne 
og Bruxelles og mellem delegationerne indbyrdes. 
3. Tilrettelæggelse af informationsbesøg (indhold og logistik) 
Besøg af unge diplomater fra Middelhavspartnerne, september 1995 
Besøg af journalister fra Maghreb, oktober 1995 
Besøg af journalister fra Syrien, december 1995 
Formålet med disse besøg var at vise de forskellige interessegrupper fra regionen 
EU og EU's institutioner med særlig fokus på EU's forhold til de pågældende 
lande. Generelt var der tale om besøg over en uge, hvor også emner, som de 
besøgende havde anmodet om, blev taget op. 
24-
b) Kontrakt mellem DGIB og internationale radio- og fjernsynsstationer: 
AITV - Agence Internationale d'Images: Nationale TV stationer fra følgende 
lande har kontrakt med dette franske fjernsynsagentur: Saudi-Arabien^ Egypten, 
De Forenede Arabiske Emirater, Jordan, Marokko, Oman, Qatar, Syrien, 
Tunesien, Yemen, Djibouti, Israel, Mauretanien, Iran og Algeriet. I 1995 
producerede de nye indslag, udsendelser af 4 - 5 minutters varighed og 
nyhedsmagasiner af 12 minutters varighed. Programmerne dækker emner, der er 
af interesse for Europa og Arabien, og de vælges i nært samarbejde med lokale 
korrespondenter fra AITV i Bruxelles. 
Konklusion: 
Fremover kan det være en fordel at overveje, hvordan man kan sikre, at ovenstående 
aktiviteter falder ind under en sammenhængende og alsidig ramme, hvor det bliver lettere 
at styre aktiviteterne og samtidig øge udbuddet og virkningen. For eksempel bør der 
produceres mere specialiserede publikationer, der skal informere Middelhavspartnerne 
om EU's aktiviteter i regionen, styrke Euro-Middelhavspartnerskabet og lave opfølgning 
på Barcelona-konferencen. De skal udkomme på arabisk, fransk og engelsk. 
Kultur 
Betydningen af den kulturelle og informative dimension af Kommissionens indsats over 
for Middelhavspartnerne synes at ligge klar. Et af interventionsomraderne for 
Kommissionen på det kulturelle område i Middelhavsområdet er det fælles 
kulturprogram fra Den Europæiske Unions delegationer over for Middelhavspartnerne. 
Kommissionen har udvidet denne indsats, som allerede foregik gennem foranstaltninger i 
1994, ofte i fællesskab med medlemsstaterne, og der er i 1995 tilføjet en ny dimension 
for en fælles indsats sammen med partnerne, hvor man vil fremhæve værdien af den 
kulturelle mangfoldighed i Europa og det kulturelle bidrag fra Middelhavspartnerne til 
den europæiske kultur. 
I 1995 blev der anvendt 400 000 ECU til to forskellige former for kulturelle aktiviteter: 
1. Regionale aktiviteter: Turneer af Det Europæiske Kammermusikorkester (ECCO), af 
Det Europæiske Barokmusikorkester, Jazz Caravane (omrejsende jazzfestival), 
europæisk filmfestival, etc. 
2. Lokale aktiviteter: Arkæologifestival i Damas, 14 dage om europæisk kultur i 
Marokko ("Regards sur l'Europe') etc. 
Et andet interventionsområde er støtte til produktion og udbredelse af kulturelt materiale, 
herunder bøger, film, musik, oversættelse, kulturfestivaller (israelsk-palæstinensisk 
kulturfestival i Bruxelles), arkæologi. 
-25-
Decentraliseret samarbejde 
Formålet med det decentraliserede samarbejde er at øge den gensidige forståelse mellem 
Unionen og dens Middelhavspartncrc og at øge de civile samfunds rolle. Behovet for 
denne type samarbejde med Middelhavspartnerne trådte lydeligt frem på Euro-
Middelhavskonferencen i Barcelona i november 1995, hvor decentraliseret samarbejde 
fik fuld støtte af udenrigsministrene fra såvel EU som fra tredjelandene i 
Middelhavsområdet. 
Decentraliseret samarbejde spillede en vigtig rolle i Kommissionens aktiviteter i 1995 
gennem programmerne Med Urbs (9 mio. ECU), Med Media (7 mio. ECU), Med 
Campus (9 mio. ECU), Med Invest (ingen nye forpligtelser), Med Migration (2 mio. 
ECU) og Med Avicenne (ingen nye forpligtelser). 
Kommissionen var med til at finansiere omkring 200 projekter gennem Med-
programmerne i 1995, og der blev offentliggjort en indkaldelse af projektforslag for 
96/97 midt i 1995. 
Der blev foretaget evalueringer af eksterne eksperter i 1994 og afholdt 
behovsvurderingsseminarer sammen med deltagerne i Med-programmerne i 1995, 
hvorefter der blev foretaget nogle ændringer af de forskellige programmer for i højere 
grad af kunne afspejle Middelhavspartnernes behov og tage større hensyn til erfaringerne 
fra de første to år af programmerne: 
• projekter, der tidligere var finansieret på årsbasis, blev ændret til flerårige projekter, 
for at de kunne blive mere effektive 
• der blev indført en begrænsning i antallet af temaer og netværkspartnere 
• ansøgningsprocedurerne blev ændret for at opnå et bedre udvælgelsessystem 
• der blev lagt større vægt på konkrete resultater af projekterne. 
I oktober 1995 meddelte Revisionsretten Kommissionen, at man var i færd med at 
udarbejde en rapport om gennemførelsen af programmerne, og at man havde afdækket 
alvorlige mangler i programstyringen og uddelegeringen af ansvarsområder til eksterne 
organisationer. I lyset heraf stoppede Kommissionen programmerne med udgangen af 
1995 for at kunne udtænke et nyt managementsystem og afhjælpe de pågældende 
mangler, som der blev gjort opmærksom på i rapporten, samt gribe ind over for alle 
uregelmæssigheder. Samtidig gjorde Kommissionen det klart, at dette ikke på nogen 
måde stillede spørgsmål ved værdien af det decentraliserede samarbejde som et middel til 
at støtte civile samfund hos Middelhavspartnerne og Kommissionens ønske om at 
fortsætte sådanne aktiviteter, når der var indført de fornødne forholdsregler. 
26 
IV. FINANSIERIGSOVERSIGT 
PROGRAM: Partnerskab med landene i Middelhavsområdet. 
BUDGETPOST MEDA (B7 410) 
i tusinde ECU 
Forpligtelser 
Betalinger 1994 
Budget 
65.850 
52.200 Gennemførelse 
% 
98,4 
61,5 1995 
Oprindeligt 
budget 
162.900 
85.000 Reelt 
budget 
172.900 
91.000 Gennemførelse 
% 
99,8 
54,4 Overførsel 
til 1996. 
NB. I dette kapitel er medtaget de tidligere budgetposter B7-4080 (multiregionalt 
samarbejde), B7-4081 (euro-arabisk regionalt samarbejde) et B7-4082 (jobskabelse i 
Maghreb). 
Der blev iværksat 135 projekter og aktioner, hvoraf 20 var til et beløb over 1 mio. ECU. 
De pågældende 20 projekter fordeler sig på følgende måde (gennemførte forpligtelser i 
1995 i mio. ECU): 
Ledsageforanstaltninger til økonomiske 
reformer 
Udvikling af den private sektor i Marokko 
Udvikling af den private sektor i 
de besatte områder 
Rådgivningscenter for virksomheder i Tunesien 
Globallån fra Den Europæiske Investeringsbank 
til fordel for SMV i de besatte områder 
Udviklingsprogram for den private sektor 
i Jordan mio. ECU 
30.0 
3.0 
20.0 
6.0 
7.0 
27 
Støtte til udvikling af civilsamfundet 
MED Techno 7.0 
MEDUrbs 12.0 
MED Media 8.0 
MED Campus 10.0 
Udviklingsprogram for lokal- 5.0 
samfundene i de besatte områder 
Regionalt samarbejde 
Fredsprocessen i Mellemøsten 11.3 
Fredsuniversitetet i Mellemøsten 1.2 
Uddannelsesprogram for landbrugsområdet 2.0 
hos Middelhavspartnerne 
Miljøbeskyttelse 
Rentegodtgørelse til EIB's projekter 
til fordel for miljøet 
i Israel 2.4 
i Tyrkiet 8.2 
9.5 
i Jordan 3.1 
Afvanding Limassol på Cypern 2.0 
Faglig bistand til Ægæis (Tyrkiet) 8.3 
Udbygning af forureningsfonden 3.0 
FODEP i Tunesien 
Bekæmpelse af olieforureningen i 2.9 
den øverste del af Aqababugten, 
Egypten 
I ALT 161.9 
28 
PROGRAM : Støtte til fredsprocessen (Vestjordan / Gaza) 
BUDGETPOST: B7 7I I 
i tusinde ECU 
Forpligtelser 
Betalinger 1994 
Budget 
60.000 
45.000 Gennemførelse 
% 
97,7 
98,7 1995 
Oprindeligt 
budget 
52.000 
30.000 Reelt 
budget 
68.400 
85.000 Gennemførels 
e 
% 
100 
63 Overførsel 
til 1996. 
Nedenstående tabel viser, hvilke forpligtelser der er indgået i løbet af 1995 under den 
pågældende budgetpost: 
Projekt 1995 
forpligtelser 
Universiteter og højere læreanstalter - stående udgifter 15 
Primær- og sekundærskoler - stående udgifter 10 
Støtte til budgettet for 1996 for Den Palæstinensiske 15 
Myndighed 
Affaldsbehandlingsprogram for Gaza by - færdiggørelse 5 
Institutionelt støtteprogram 2.5 
Kommunalt støtteprogram 10 
Færdiggørelse af bygningen af Khan Younis-hospitalet 7.5 
Forberedelse af valg 2 
I ALT 67 
29 
PROGRAM ELLER AKTION: Økonomisk samarbejde med landene i 
Middelhavsområdet. 
BUDGETPOST : B7 4050, B7 4051, B7 406, B7 407 
i tusinde ECU 
Forpligtelser 
Betalinger 1994 
Budget 
299.000 
254.000 Gennemførelse 
% 
99,9 
83,7 1995 
Oprindeligt 
budget 
305.000 
305.000 Reelt 
budget 
299.500 
193.000 Gennemførelse 
% 
99,7 
86,3 Overførsel 
til 1996. 
Vedlagte tabeller giver et samlet overblik over den finansielle gennemførelse af de fire 
finansprotokoller for perioden 1978 - 1991. Det kan bemærkes, at for 3. protokol er 69% 
af de forpligtede midler blevet udbetalt, og for 4. protokol er 21% af de forpligtede 
midler blevet udbetalt. 
///. Gennemførte interventioner og anvendelsen af budgetmidlerne 
Budgetpost B7-4050: 1. og 2. finansprotokol med landene i det sydlige og østlige 
M i dde 1 h av som råde 
Et projekt til et beløb over 1 mio. ECU er fastlagt: 
Udviklingsprogram for landbrugssektoren 
i Egypten: 4.9 
Budgetpost B7-4051: 3. og 4. finansprotokol med landene i det svdlige og østlige 
Middelhavsområde 
I 1995, blev der godkendt 63 projekter, hvoraf 23 er til et beløb over 1 mio. ECU. 
30-
De 23 projekter fordeler sig på følgende måde (forpligtelser i 1995 i mio. ECU): 
Projekter 
Marokko 
Antierosionsbekæmpelse i Sidi Driss 5.5 
Drikkevandsforsyning og afvanding 20.0 
Støtte til uddannelse i prioriterede sektorer 6.0 
Støtte til sundhedspleje blandt mødre og nyfødte 9.0 
Tunesien 
Bevaring af vand- og jordressourcer 20.0 
Konstruktion af dæmninger og vandingssystemer 3.0 
Udvikling af landdistrikter i Sfax-regionen • 5.0 
Støtteprogram til strukturtilpasning 20.0 
Egypten 
Rentegodtgørelse til el miljøprojekt 
til fordel for det nationale jern-
og stålkompagni i Alexandria 
Befolkningsprogram i det øvre 
Egypten 
Udviklingsprojekt til beskyttelse af 
Aqababugten 
Helwan spildevandsprojekt 
Intervention med risikovillig kapital til 
MISR Kompressorfabrik 
Udviklingsprogram for landbrugssektoren 5.0 
10.0 
10.0 
3.0 
6.0 
70.0 
31 -
Libanon 
Globallån Lebanon invest 1.0 
Globallån med risikovillig kapital Lebanon Invest 2.0 
Syrien 
PEE Overførsel af rentegodtgørelse 6.0 
Befolkningsprogram 2.0 
PEE Overførsel af rentegodtgørelse 7.0 
Kunstvanding Euphrat 2.0 
Udviklingsprogram for den private sektor 9.0 
Jordan 
JEPCO IV Rentegodtgørelse 3.0 
Støtteprogram til strukturtilpasning 20.0 
I ALT 240.0 
Projekter til mindre end 1 mio. ECU har for eksempel været rettet mod programmer til 
udvikling af byområder, turisme, rehabilitering af den offentlige administration og 
undersøgelser med henblik på at opstille udviklingsprogrammer for den private sektor. 
Budgetpost B7-406: støtte til den kurdiske befolkning i Irak 
Der er indgået forpligtelse for et projekt til I mio. ECU 
Støtte ti 1 FN ' s børnefond 1.0 
Budgetpost B7- 407: Støtte til UNRWA 
Socialt velfærdsprogram for palæstinensiske 32.0 
flygtninge 
For kapitel B7-40 gør følgende sig gældende med hensyn til de disponible lån for 1995, 
der forvaltes af GDI.B.: 
99,7% af forpligtelsesbevillingerne er bundet 
86,7% af betalingsbevillingerne er udbetalt 
-32-33 
Bilag 1 Liste over befolkningsprojekter i Middelhavsområdet i 1995 
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
10. 
11. 
12. Modtagerorganisation 
Palæstinensiske 
sundhedsministerium 
Population Initiatives for 
Peace (PIFP) 
PIFP - Johns 
Hopkins University 
FPA Tyrkiet 
Pathfinder International 
Tyrkisk sammenslutning for 
familiesundhed og -planlægning 
Population Initiatives for 
Peace (PIFP) 
World Population Foundation 
IIASA 
Centro de Investigaciones y 
Promociôn 
Iberoamérica-Europa (CIPIE) 
Femconsult 
Euro Health Group 
Marie Stopes International 
(MSI) 
BELØB I ALT Beløb 
ECU 
4 260 000 
360 000 
50 000 
500 000 
43 452 
51 700 
37 152 
50 000 
28 356 
66 224 
66 000 
165 310 
5 678 194 Projekt 
Nationalt program for 
kvinder, sundhed og 
familieplanlægning i Gaza 
og på Vestbredden 
Faglig bistand til program 
for det palæstinensiske 
sundhedsmini sterium 
Video film : "Arab 
women speak out" Gaza, 
Vestbredden 
Familiesundhed og 
familieplanlægning. 
Uddannelse, Information, 
Service, Diyarbakir 
Konference om 
"familieplanlægning & 
Familie- sundhed i Islam" 
Behovsvurdering for 
IEC-program 
Gennemførligheds­
undersøgelse 
fødselsbegrænsnings-
program 
Workshop/undersøgelse : 
fremtidige befolknings-
tendenser, landene i 
Nordafrika 
Program til forebyggende 
sundhedspleje for 
kvinder; Tendrara 
Evaluering af budgetpost 
B7-5050 
Evaluering af IPPF's 
program for det arabiske 
område 
Europa-Parlamentet 
Forum Land 
Palæstina 
Palæstina 
Palæstina 
Tyrkiet 
Tyrkiet 
Yemen 
Jordan 
Nord­
afrika 
Marokko 
Generelt 
Generelt 
Generelt 
-34 
UBERSICHT ÙBER DIE SALDEN DER SEM-FINANZPROTOKOLLE (2) 
IA) MAROKKO 
ALGERIEN (1) 
TUNESIEN 
ÀGYPTEN 
LIBANON 
JORDANIEN 
SYRIEN 
STRUKTURANPG. 
INSGESAMT P1 
0 
7 
0 
0 
0 
0 
0 
7 P2 
1 
12 
0 
3 
0 
0 
0 
16 P3 
1 
0 
2 
1 
0 
0 
4 
8 P4 
28 
24 
8 
16 
5 
3 
29 
113 SA 
40 
40 SALDO 
30 
43 
10 
20 
5 
3 
33 
40 
184 AUFSCHLUSSE 
PROJEKT ZG (3) 
25 
25 
10 
7 
5 
1 
40 
113 9 
2 
29 
40 LUNG 
RK(4) 
5 
18 
4 
4 
31 
(1) Aufschliisselung des Saldos unter Vorbehalt (vgl. Sonderdarlehen 1. und 2. Finanzprotokoll) 
(2) Saldo der SEM-Mittelbindungen einschlie&lich Strukturanpassung 
(3) Zinsvergiitung 
(4) Risikokapital 
FINANSIEL GENNEMFØRELSE 
1. BILATERAL DEL 
BUDGET : 31/12/95 BUDGET 
EIB:31/12/95 Forpligteiser 
MAROKKO 
ALGERIET 
TUNESIEN 
MAGHREB 
EGYPTEN 
LIBANON 
JORDAN 
SYRIEN 
MACHRAK 
ISRAEL 
I ALT I ALT 
218 
70 
116 Værdi % 1) 
190 0,87156 
47 0,671429 
108 0.931034 
404! 345 0.85396 
258 i 242 0.937984 
24i 19 0,791667 
46 j 43 0.934783 
431 18 0,418605 
371! 322 0,867925 
I 
775, 667 0,860645 
, AF 4. PROTOKOLLER FOR SEM ! 
i 
(1991-1996) . 
I 
_ I JEIB 
Betalinger ; Forpligtelser 
Værdi 
50 
16 
48 
114 
8 
4 
18 
0 
30 
144 
1.1. Risikovillig kapital (medregnet i den bilaterale del) 
BUDGET: 31/12/95 ' Forpligtelser 
EIB 31/12/95 
MAROKKO 
ALGERIET 
TUNESIEN 
MAGHREB 
EGYPTEN 
LIBANON 
JORDAN 
SYRIEN 
MACHRAK 
I ALT I ALT ! Værdi % 1) 
25 20 0,8 
18! 0 0 
15; 15 1 
58 j 35 0,603448 
16« 12 0,75 
2j 2 1 
2 2 1 
2 0 
22 
80 16 0,727273 
51 0,6375 %2) 
0,263158 
0,340426 
0,444444 
0,330435 
0,033058 
0,210526 
0,418605 
0,093168 
0,215892 
Betalinger 
Værdi 
5 
0 
3 
8 
1 
1 
9 
1) Forpligtelser 2) Betalinger / Forpligtelser %2) 
0,25 
0,2 
0,228571 
0 
0,5 
0,0625 
0,176471 I ALT I Værdi !% 1) 
I : 
220 ' 220! 1 
280i 180 0,642857 
168' 168 1 
668; 568. 0,850299 
310 242 0.780645 
45 i 29 0,644444 
80 i 71 0,8875 
115! 0 0 
550! 342 0.621818 
82: 82 1 
1300 992 0,763077 Betalinger 
Værdi 
41 
24 
49 
114 
42 
15 
57 
30 
201 
! %2) 
0,186364 
0,133333 
0,291667 
0,200704 
0,173554 
0,211268 
0,166667 
0,365854 
0,202621 
2. STRUKTURTILPASNINGSDEL 
I 
BUDGET: 31/12/95 
MAROKKO 
ALGERIET 
TUNESIEN 
MAGHREB 
EGYPTEN 
LIBANON 
JORDAN 
SYRIEN 
MACHRAK 
I ALT 
i I ALT PROTOKOL 
Forpligtelser Betalinç 
I ALT Værdi % 1) Værdi 
438 410 0.936073 91 
350 227 0,648571 40 
284 276 0.971831 97 
1072 913 0.851679 228 
568 484 0.852113 50 
69 48 0.695652 4 
126 114 0.904762 33 
158 18 0.113924 0 
921 664 0.720955 87 
82 82 1 30 
2075 1659 0.799518 345 jer 
%2) 
0,221951 
0,176211 
0,351449 
0,249726 
0,103306 
0,083333 
0,289474 
0,131024 
0,365854 
0,207957 
Forpligtelser Betalinger 
I ALT Værdi % 1) Værdi 
60 60 1 60 
95 55 0.578947 20 
60 60 1 40 
215 175 0.813953 120 
0 
85 85 1 65 
85 85 1 65 
300 260 0,866667 185 %2) 
1 
0,363636 
0,666667 
0,685714 
0,764706 
0,764706 
0,711538 
Kilder: FOLPics, Olas og EIB 
(Mio. ECU) | 
3 FINANSIE 
BUDGET: 31/12/95 
EIB: 31/12/95 
I ALT LGENNEM 
Forpligte 
Værdi 
PROTOKOL 1/1978-1981 
MAROKKO 
ALGERIET 
TUNESIEN 
MAGHREB 
EGYPTEN 
LIBANON 
JORDAN 
SYRIEN 
MACHRAK 
ISRAEL 
I ALT 74 
44 
54 
172 
77 
10 
22 
26 
135 
307 74 
37 
54 
165 
77 
10 
22 
26 
135 
300 
PROTOKOL 2/1981-1986 
MAROKKO 
ALGERIET 
TUNESIEN 
MAGHREB 
EGYPTEN 
LIBANON 
JORDAN 
SYRIEN 
MACHRAK 
ISRAEL 
I ALT 109 
44 
61 
214 
126 
16 
26 
33 
201 
415 108 
32 
61 
201 
123 
16 
26 
33 
198 
399 
PROTOKOL 3/1986-1991 
MAROKKO 
ALGERIET 
TUNESIEN 
MAGHREB 
EGYPTEN 
LIBANON 
JORDAN 
SYRIEN 
MACHRAK 
ISRAEL 
I ALT 173 
56 
93 
322 
200 
20 
37 
36 
293 
615 172 
56 
91 
319 
199 
20 
37 
32 
288 
607 FØRELSE AF DE TRE FORSTE PROTOKOLLER FOR ! 
! (1978-1991) 
BUDGET | . T. 
ser Betalinger Forpligtel 
%1) Værdi % 2) I ALT Værdi 
1 
0,840909 
1 
0,959302 
1 74 
32 
53,55 
159,55 
72 l 1 
0,864865 
0,991667 
0,96697 
0,935065 
1| 7 0,7 
1 22! 1 
1 26! 1 
1| 127 0,940741 
< 
0,977199! 286.55 0,955167 
0,990826: 100 0.925926 
0,727273. 18 0,5625 
1! 61 1 
0,939252; 179 0.890547 
0,97619: 112 0,910569 
1 ! 8 0,5 
1 23 0.884615 
1! 24 0.727273 
0,985075« 167 0.843434 
0,961446 346 0.867168 
0,99422 136 0,790698 
1| 18 0,321429 
0,9784951 77, 0,846154 
0,990683 231 i 0,724138 
0,995 126 0,633166 
1 12 0,6 
1 28! 0,756757 
0,888889 5 i 0,15625 
0,982935 171 
I 0,59375 
0,986992 402 0,662273 56 
70 
41 
167 
93 
20 
18 
34 
165 
30 
362 
90 
107 
78 
275 
150 
34 
37 
64 
285 
40 
600 
151 
183 
131 
465 
249 
53 
63 
110 
475 
63 
•;JO3 56 
70 
41 
167 
93 
20 
18 
34 
165 
30 
362 
90 
107 
78 
275 
150 
34 
37 
64 
285 
40 
600 
151 
142 
131 
424 
242 
53 
63 
0 
358 
63 
845 3EM 
EIB 
ser 
%1) 
1 
1 • 
' _ I ALT PROTOKOL 
Betalinger Forpligtelser 
Værdi :% 2) I ALT Værdi f% 1) 
56 1 130 
70 1 114 
1i 41 1 95 
^^ 167 1 339 
1 93 1 170 
1; 20 1 30 
1 18 1 40 
1 34 1 60 
1 165 1 300 
1. 30 1 30 
1. 362 1 669 
1 90 1 199 
1 89 0.831776 151 
1 76 0.974359 139 
1: 255 0.927273 489 
1! 150 1 276 
1; 29 0,852941 50 
1 37 1 63 
1 52 0.8125 97 
1 268 0,940351 486 
1' 40 1 40 
1 563 0,938333 1015 
1; 91 i 0,602649 324 
0,775956 70: 0,492958 239 
1 107! 0,816794 224 
0,911828 268} 0,632075 787 
0,971888! 187i 0,772727 449 
1! 27! 0,509434; 73 
1 63; 1! 100 
o! 0! 0; 146 
0,753684; 277! 0,773743! 768 
11 57| 0,904762 63 
0,842473' 602! 0,712426 ! 1618 130 
107 
95 
332 
170 
30 
40 
60 
300 
30 
662 
198 
139 
139 
476 
273 1 
0,938596 Betalinger 
Værd[ !'_%2JT~' 
130 1 
102 0,953271 
94,55 0,995263 
0,9793511 326.55 0.983584 
11 165 0.970588 
1 ! 27 0,9 
1 40 1 
1! 60 1 
1 292 0,973333 
11 30 1 
0,989537; 648.55 0,979683 
I 
0,994975! 190 0,959596 
0,92053! 107 0,769784 
1i 137 0,985612 
0,973415; 434 0,911765 
0,98913i 262 0,959707 
50 1; 37 0,74 
63 ! 1 60 0,952381 
97 
483 
40 
999 
323 
198 
222 
743 
441 
73 
100 
32 
646 
63 
1452 1 76 0.783505 
0,993827, 435 0,900621 
1 40 1 
0,984236. 909 0,90991 
0,996914! 227 0,702786 
0,828452 88 0,444444 
0,991071 184 0,828829 
0,944091 i 499 0,671602 
0,982183! 313 0,709751 
1: 39 0,534247 
1j 91 0,91 
0,219178! 
0,841146! 443 0,685759 
1! 57 0,904762 
0,897404! 999 0,688017 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 371 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 10 17 
Katalognummer : CB-CO-97-364-DA-C 
ISBN 92-78-22749-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
3?