Styrkelse af tiltrædelsesprocessen — Et troværdigt EU-perspektiv for landene på Vestbalkan

Styrkelse af tiltrædelsesprocessen — Et troværdigt EU-perspektiv for landene på Vestbalkan

I)Indledning

Den Europæiske Union og dens medlemsstater har siden topmøderne i Feira og Thessaloniki i 2000 og 2003 konsekvent givet udtryk for deres uforbeholdne støtte til det europæiske perspektiv for landene på Vestbalkan. I de konklusioner, der blev vedtaget på samlingen i Rådet (almindelige anliggender) i juni 2019, bekræftede Rådet på ny "sin vilje til udvidelse som en fortsat central politik for Den Europæiske Union i overensstemmelse med den nye konsensus om udvidelse, som Det Europæiske Råd godkendte den 14.-15. december 2006, og efterfølgende konklusioner fra Rådet". På Rådets samling i november 2019 var der en fælles forståelse af nytten af at undersøge effektiviteten af tiltrædelsesforhandlingerne.

Den faste, meritbaserede udsigt til fuldt EU-medlemskab for landene på Vestbalkan er i høj grad i Unionens egen politiske, sikkerhedsmæssige og økonomiske interesse. I en tid med voksende globale udfordringer og splittelser udgør dette mere end nogensinde før en geostrategisk investering i et stabilt, stærkt og forenet Europa. Et troværdigt tiltrædelsesperspektiv er et centralt incitament og en af de vigtigste drivkræfter for omstillingen i regionen og øger dermed vores fælles sikkerhed og velstand. Det er et vigtigt redskab til at fremme demokratiet, retsstatsprincippet og respekten for de grundlæggende rettigheder, som også er de vigtigste drivkræfter for økonomisk integration og et væsentligt grundlag for at fremme regional forsoning og stabilitet. Det er derfor absolut nødvendigt for EU's troværdighed, for EU's succes og for EU's indflydelse i og uden for regionen, at denne politik opretholdes og styrkes — navnlig i disse tider med øget geopolitisk konkurrence.

Det er dog også klart, at effektiviteten af den samlede tiltrædelsesproces og dens gennemførelse skal forbedres yderligere. Den strategiske kurs for politikken er fortsat og mere end nogensinde før relevant, men den skal omsættes langt bedre i praksis.

På trods af flere på hinanden følgende reformer, såsom den nye tilgang til retsstatsprincippet, fokus på grundprincipperne og forbedringer inden for rammerne af Kommissionens 2018-strategi for Vestbalkan, skal der i processen være bedre redskaber til at håndtere strukturelle svagheder i landene, navnlig hvad angår grundprincipperne.

Det er meget vigtigt, at der opbygges større tillid mellem alle de interesserede parter, og at tiltrædelsesprocessen styrkes og gøres mere effektiv. Den skal være mere forudsigelig, mere troværdig — baseret på objektive kriterier og streng positiv og negativ konditionalitet samt reversibilitet — mere dynamisk og med en stærkere politisk styring.

Denne meddelelse indeholder Kommissionens konkrete forslag til at styrke hele tiltrædelsesprocessen. Det overordnede mål er at øge troværdigheden og tilliden på begge sider og opnå bedre praktiske resultater. De foreslåede ændringer kan indarbejdes i de eksisterende forhandlingsrammer, således at der sikres lige vilkår i regionen. Det betyder, at forhandlingsrammerne for Serbien og Montenegro ikke vil blive ændret, men at de foreslåede ændringer vil kunne indarbejdes i de eksisterende rammer efter aftale med disse to lande.

Et af de centrale mål i Den Europæiske Unions engagement i forhold til landene på Vestbalkan er at forberede dem på at opfylde alle kravene til medlemsskab. Derfor ydes der bl.a. støtte til grundlæggende demokratiske, retsstatslige og økonomiske reformer og tilpasning til centrale europæiske værdier. Disse tiltag fremmer igen en solid og hurtig økonomisk vækst og social konvergens.

Desuden vil det, for at tiltrædelsesprocessen kan blive mere effektiv, være væsentligt med strategisk kommunikation. Det er af afgørende betydning at øge bevidstheden i regionen om de muligheder, som en tættere integration og reformer kan medføre, og at tackle ondsindet indflydelse fra tredjelande. Dette kræver også, at landene selv gør en mere troværdig indsats. Myndighedernes offentlige politiske tilsagn om at nå det strategiske mål om tiltrædelse af EU vil blive vurderet tydeligere i årsrapporterne.

Denne politiske tilgang vil således være hjørnestenen i en fremadrettet dagsorden. Denne dagsorden vil støtte omstillingen i landene på Vestbalkan til fungerende markedsøkonomier, der fuldt ud kan integreres i EU's indre marked og kan skabe job og muligheder for iværksættere, forbedre erhvervs- og investeringsklimaet, fremme retsstatsprincippet og standse hjerneflugten fra regionen. Disse reformer er afgørende for at sætte gang i økonomierne i Balkanlandene og knytte dem sammen med EU-markederne ved at fremskynde den nødvendige konvergens med EU. Kommissionen vil især overveje, hvordan man kan fremme investeringer, socioøkonomisk integration og retsstatsprincippet, forbedre adgangen til EU's indre marked, styrke konnektiviteten og udnytte mulighederne i den grønne økonomi. Kommissionen vil forelægge en meddelelse herom inden topmødet i Zagreb i maj 2020.

II)Ny dynamik i tiltrædelsesprocessen

a)Større troværdighed

For at tiltrædelsesprocessen igen kan få troværdighed for begge sider og give optimale resultater, er det nødvendigt, at den bygger på solid tiltro, gensidig tillid og klare forpligtelser for begge siders vedkommende.

Det betyder, at lederne i landene på Vestbalkan skal levere mere troværdige resultater vedrørende deres tilsagn om at gennemføre de nødvendige grundlæggende reformer, uanset om det gælder retsstatsprincippet, bekæmpelse af korruption, økonomien eller sikring af velfungerende demokratiske institutioner og offentlig forvaltning eller tilpasning af udenrigspolitikken. EU's medlemsstater og borgere har legitime betænkeligheder og har behov for at få bekræftet landenes utvetydige politiske vilje, som skal bevises af håndgribelige strukturelle reformer. Lederne i landene på Vestbalkan skal også gøre en yderligere indsats for at styrke regionalt samarbejde og gode naboskabsforbindelser med henblik på at skabe stabilitet og velstand for deres borgere og samtidig give EU tillid til, at regionen gør noget ved de historisk betingede problemer.