EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 19.1.2016 COM(2016) 5 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om reaktionen på rapporten fra ekspertgruppen på højt plan om den efterfølgende evaluering af syvende rammeprogram {SWD(2016) 1 final}

{SWD(2016) 2 final}



MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om reaktionen på rapporten fra ekspertgruppen på højt plan om den efterfølgende evaluering af syvende rammeprogram 1. Indledning I henhold til afgørelsen om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (RP7) foretager uafhængige eksperter en ekstern evaluering af baggrunden for samt gennemførelsen og resultaterne af programmet inden udgangen af 2015. Til dette formål blev en ekstern ekspertgruppe på højt plan (HLEG) nedsat i september 2014. Den forelagde Kommissionen sin rapport den 19. november 2015. Denne meddelelse indeholder HLEG's anmærkninger og henstillinger samt Kommissionens reaktion. Den ledsages af et arbejdsdokument, hvori Kommissionen har evalueret RP7 for så vidt angår dettes effektivitet, produktivitet, relevans, sammenhæng og EU-merværdi i tråd med kravene om "bedre regulering". Med et vedtaget budget på 55 mia. EUR var RP7 et af verdens største tværnationale konkurrenceprægede FTU-programmer. I RP7 blev der primært fokuseret på videnskab og navnlig på at fremme forskningssamarbejde og ekspertise. I de sidste år af RP7 blev der lagt større vægt på innovation og små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) deltagelse. For at lette tildeling og forvaltning af tilskud gennemførte Kommissionen endvidere forskellige foranstaltninger med henblik på at mindske den administrative byrde. 2. De vigtigste anmærkninger vedrørende resultater af RP7 RP7 fremmede ekspertisen ved at inddrage de bedste forskere i og uden for Unionen i mere end 25 000 tværfaglige samarbejdsprojekter på højt niveau, som skabte forskningsresultater i verdensklasse. Imidlertid er 50 % af disse projekter pt. endnu ikke fuldført. Denne efterfølgende evaluering af RP7 kan derfor ikke give et fuldstændigt billede af RP7's resultater og virkninger. Projekter under RP7 har indtil videre affødt 170 000 publikationer. Andelen af publikationer, som er offentliggjort i velansete tidsskrifter, ligger over EU's og USA's gennemsnit. RP7-projekter har indtil videre udmøntet sig i mere end 1 700 patenter og 7 400 kommercielle udnyttelsesformål. RP7 fremmede banebrydende forskning gennem Det Europæiske Forskningsråd (EFR). Antallet af publikationer i de mest anerkendte videnskabelige tidsskrifter, der henviser til EFR-finansiering, og antallet af tildelte Nobelpriser og Fields medaljer til EFR-tilskudsmodtagere godtgør, at EFR-tilskud er blevet kendetegnende for videnskabelig ekspertise. RP7 var åben over for omverden, idet deltagere fra 170 lande medvirkede. Det gjorde Unionens deltagelse bredere og bidrog til virkeliggørelsen af det europæiske forskningsrum. RP7 skabte varige, grænseoverskridende, tværfaglige og tværsektorielle netværk: i gennemsnit samarbejdede 11 organisationer fra seks forskellige lande og ni forskellige regioner i hvert RP7-finansieret projekt. RP7 tilskyndede til tilpasning af forsknings- og innovationsrelaterede nationale systemer og politikker. I de fleste EU-medlemsstater bidrog RP7 til at fremme videnskabelig ekspertise, idet der blev taget fat på samfundsmæssige udfordringer, og fastsætte standarder for forskningsrelaterede finansieringsordninger og udvælgelsesprocesser. RP7 styrkede forskeres erhvervsuddannelse og langvarige mobilitet, forbedrede kvaliteten af ph.d.-uddannelser og bidrog til at forbedre forskeres arbejdsvilkår i Unionen. Marie Curie-aktioner under RP7 ydede støtte til 50 000 forskere, herunder 10 000 ph.d.-kandidater, fra 140 lande. Programmet stimulerede forskeres mobilitet i hele Europa. Det bidrog også til varig beskæftigelse for forskere i Europa og medvirkede til at øge kvindelige forskeres og internationale forskeres deltagelse i støttemodtagende forskerhold.

RP7 tegner sig for ca. 7 % af de samlede offentlige udgifter til F&I i Unionen. Dets økonomiske indvirkning på f.eks. BNP og beskæftigelse er betydelig – både direkte og som gearing af midler fra den private sektor og medlemsstaterne. Det anslås, at RP7 vil øge BNP med ca. 20 mia. EUR om året i de næste 25 år gennem indirekte økonomiske virkninger, og at det vil skabe over 130 000 arbejdspladser pr. år inden for forskning og 160 000 yderligere arbejdspladser. Der er også belæg for positive mikroøkonomiske virkninger: deltagende virksomheder melder om udvikling af innovative produkter, processer og tjenester og øget omsætning, produktivitet og konkurrenceevne. Resultaterne af økonometriske analyser viser, at SMV'er, som deltager i RP7, ligger 38 % højere end kontrolgruppen målt på vækst i beskæftigelsen og driftsindtægter. Men som HLEG understreger, er det for tidligt at foretage en endelig vurdering af RP7-projekternes markedsvirkninger. RP7 inddrog industrien og SMV’er på strategisk niveau. Store koncerner og SMV’er har i vid udstrækning medvirket gennem offentlig-private partnerskaber, herunder fælles teknologiinitiativer (FTI) og kontraktlige offentlig-private partnerskaber, og gennem SMV-specifikke instrumenter. Dette bidrog til Europas innovationsbaserede konkurrenceevne. RP7 tog fat på europæiske samfundsmæssige udfordringer på områder som sundhed, energi, transport og sikring og bidrog til at imødegå globale udfordringer såsom bæredygtig udvikling. Med hensyn til ligestilling mellem kønnene skiftede fokus fra at fremme individuelle kvindelige forskere til at fremme strukturelle forandringer i institutioner. I RP7 var den samlede andel af kvindelige evalueringseksperter lidt højere end målet på 40 %. Desuden udgjorde kvinder 38 % af den indberettede arbejdsstyrke i RP7.



3. HLEG-henstillinger og Kommissionens reaktion Dette afsnit indeholder Kommissionens reaktion på HLEG’s henstillinger, som er baseret på resultaterne af dens evaluering af RP7. Henstilling a): sikre fokus på kritiske udfordringer og muligheder i et globalt perspektiv Kommissionen kan tilslutte sig det overordnede sigte med HLEG-henstillingen. I Horisont 2020 fokuseres på at imødegå store samfundsmæssige udfordringer. Dette understøttes af en problemorienteret tilgang, der fremmer en reel udnyttelse af den nye frembragte viden. For at sikre en reel udnyttelse af forskningsresultater vil Horisont 2020 i forbindelse med R&I anlægge en helhedsorienteret tilgang, der understøtter hele innovationskæden fra frontlinjeforskning til markedsorienterede aktiviteter, f.eks. gennem pilotprojekter og demonstrationsaktiviteter. Samtidig bør Horisont 2020 optrappe investeringer i frontlinjeforskning gennem "bottom up"-aktioner. Horisont 2020 er udformet med en tilstrækkelig indbygget fleksibilitet til at tage fat på nye og uventede udfordringer.

Horisont 2020 fremmer en løbende, struktureret dialog med den private sektor i kraft af etablerede platforme, herunder de europæiske teknologiplatforme, industrielle rundbordsdrøftelser i forbindelse med den digitale erhvervsstrategi og formelle rådgivende grupper for alle programområder. Horisont 2020 inddrager den private sektor på strategisk niveau i udformningen og gennemførelsen af helhedsorienterede dagsordener for forskning i centrale industrisektorer og i mobiliseringen af den viden og de finansielle ressourcer, som kræves til dette formål, gennem fælles teknologiinitiativer (FTI) og kontraktlige offentlig-private partnerskaber. Fælles teknologiinitiativer under Horisont 2020 drager fordel af en række implementeringsaspekter, der mindsker virksomhedernes administrative byrde og gør dem bedre egnet til formålet. De fælles teknologiinitiativers åbenhed, gennemsigtighed og effektivitet vil blive vurderet i forbindelse med de foreløbige evalueringer heraf, som skal være afsluttet senest i juni 2017. Med Horisont 2020 øges innovative SMV'ers muligheder, dels fordi 20 % af de samlede budgetter, som er tildelt "samfundsmæssige udfordringer" og "lederskab inden for støtte- og industriteknologi", afsættes til SMV'er, og dels i kraft af SMV-instrumentet, instrumentet "den hurtige vej til innovation" og det offentlig-offentlige partnerskab Eurostars. Det, at efterspørgslen i form af ansøgninger langt overstiger midlerne, viser, at små og mellemstore virksomheder anser tjenester og netværkssamarbejde på europæisk plan for at give en markant merværdi. Horisont 2020's arbejdsprogram for 2016-2017 tager sigte på at styrke innovative virksomheders adgang til finansiering ved at udnytte løftestangsvirkninger i Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI). For at strømline adgangen til finansiering af innovation vil Kommissionen udforske muligheden for at nedsætte et europæisk innovationsråd. I overensstemmelse med henstilling a) er Horisont 2020 stærkt fokuseret på at tage fat på store samfundsmæssige udfordringer. Med Horisont 2020 tilsigtes det at fremme en løbende, struktureret dialog med den private sektor, inddrage den på strategisk niveau og øge innovative SMV'ers deltagelse mest muligt. Desuden vil Kommissionen: gennemføre et nyt strategisk fokus for Horisont 2020 for at maksimere dettes bidrag til "åben innovation", "åben videnskab" og "åbenhed over for omverden" maksimere synergien mellem F&I i udvalgte temaer på områder inden for samfundsmæssige udfordringer samt nye og kommende digitale og centrale støtteteknologier og -infrastrukturer undersøge behovet for og gennemførligheden af et europæisk innovationsråd som et middel til at sætte skub i innovation og strømline de eksisterende instrumenter evaluere de fælles teknologiinitiativer med hensyn til bl.a. deres åbenhed, gennemsigtighed og effektivitet inden juni 2017 lette udarbejdelsen af vigtige projekter af fælles europæisk interesse, som kan fremme forskningens udbredelse i stor målestok i modne teknologier. Henstilling b): samordne forsknings- og innovationsrelaterede instrumenter og dagsordener i Europa Kommissionen er enig i, at der er behov for bedre at samordne forsknings- og innovationsrelaterede instrumenter og dagsordener i Europa. Rammeprogrammer kan spille en vigtig rolle med hensyn til at samordne nationale forskningsstrategier og -programmer. Unionens forskellige instrumenter bør også samordnes for at imødegå de samfundsmæssige udfordringer, som Europa står over for, og for at sikre fortsatte investeringer i de sektorer, hvor Europa har en globalt førende position. Med hensyn til samordningen af nationale forskningsstrategier og -programmer styrker Horisont 2020 yderligere instrumenter, der allerede er udviklet under RP7 – f.eks. ERA-NET-samfinansieringsinitiativer og artikel 185-initiativer – for at samle ressourcer på tværs af medlemsstaterne, fastlægge fælles strategiske forskningsdagsordener, undgå overlapning og gennemføre fælles indkaldelser osv. Desuden iværksatte Kommissionen en facilitet til understøttelse af politikkerne under Horisont 2020 for at bistå medlemsstaterne med at gennemføre effektive reformer i overensstemmelse med indsatsområderne inden for det europæiske forskningsrum. For at opnå overensstemmelse med Unionens strukturfondsprogrammer vil Kommissionen fortsat arbejde med de nationale og regionale strategier for intelligent specialisering, som gør det muligt at samle ressourcerne og opnå en kritisk masse for fælles indsatsområder. De vigtigste R&I-aktører føres sammen i den iværksætterorienterede "bottom-up" proces, hvori potentialet for udvikling og videreudvikling af strategierne for intelligent specialisering i de kommende år udforskes. Der er behov for klar kommunikation om, hvordan de forskellige EU-finansieringsprogrammer fungerer. Kommissionen har til dette formål udarbejdet en vejledning for politiske beslutningstagere og gennemførende organer i at støtte synergier og kombinere forskellige fonde og lanceret en ny deltagerportal med en udførlig vejledning for ansøgere angående projektansøgning og -forvaltning under Horisont 2020. Desuden har en række fælles teknologiinitiativer indgået aftalememoranda med Den Europæiske Fond for Regionaludviklings forvaltningsmyndigheder om oprettelse af en ramme for et struktureret samarbejde. Kommissionen har for nylig lanceret en "kvalitetsmærke"-ordning, der vil gøre det muligt for medlemsstaterne og deres regioner at anerkende det kvalitetsmærke, som tildeles lovende projektforslag under Horisont 2020, og fremme deres adgang til finansiering fra forskellige kilder, f.eks. de europæiske struktur- og investeringsfonde og andre nationale, regionale eller private investeringsprogrammer.

Horisont 2020 vil fortsat støtte en bred tilgang til innovation og herunder social innovation. Kommissionen er enig med HLEG i, at andre politikker og forordninger bør virke befordrende for innovation. I denne forbindelse vil det specifikke R&I-værktøj under retningslinjerne for konsekvensanalyse i Kommissionens pakke om "bedre regulering" give Kommissionen mulighed for at sikre, at dens nye lovgivningsforslag vil være "innovationsfremmende". Desuden er Kommissionen i færd med at undersøge oprettelsen af "innovationsaftaler" på EU-plan for i partnerskab med interessenter at afhjælpe en eksisterende retlig usikkerhed, som hindrer innovation. I overensstemmelse med henstilling b) søger Kommissionen via gennemførelsen af Horisont 2020 at sikre tilpasningen af nationale forskningsstrategier og -programmer og fremme synergier mellem Horisont 2020-projekter og relevante intelligente specialiseringsstrategier. Desuden vil Kommissionen: bruge faciliteten til understøttelse af politikkerne samt samhørighedspolitikkens kapacitetsopbygningsstøtte til at bistå medlemsstaterne med at gennemføre effektive reformer af deres forsknings- og innovationssystemer fortsat fremme synergier mellem Horisont 2020, strukturfondene og Life og rapportere om dette spørgsmål som led i den foreløbige evaluering af Horisont 2020 – potentielle synergier med Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) vil ligeledes blive fremmet sikre, at nye forslag fra Kommissionen er "innovationsfremmende", ved at anvende retningslinjerne for "bedre regulering" og navnlig "forsknings- og innovationsværktøjet" under retningslinjerne for konsekvensanalyse screene Unionens lovgivningsrammer for at afdække relevant eksisterende retlig usikkerhed, som hindrer innovation og dermed hæmmer udnyttelsen af potentialet for at skabe økonomisk værdi i Europa forbedre rammebetingelserne for bedre innovationsøkosystemer i Unionen undersøge gennemførligheden af at oprette "innovationsaftaler" som en ny metode til at imødegå retlig usikkerhed og støtte udviklingen og udbredelsen af innovation, der kunne bidrage til at opbygge tillid hos investorerne. Henstilling c): integrere rammeprogrammernes hovedelementer mere effektivt Kommissionen er enig med HLEG i, at fragmentering og fremkomsten af "siloer" i rammeprogrammer vil undergrave effektiviteten og sammenhængen. Horisont 2020-strukturen med tre indsatsområder forventes at forbedre programmets effektivitet og virkninger. Tværgående emner er blevet integreret i de tre indsatsområder, således at siloer og fragmentering undgås. Eksempelvis er "blå vækst" og "tingenes internet" tværgående initiativer, der kræver koordinering mellem "samfundsmæssige udfordringer" og "lederskab inden for støtte- og industriteknologi" (LEIT). Horisont 2020 fremmer forbindelserne mellem særprogrammer og finansielle instrumenter og muliggør budgetoverførsler mellem forskellige delprogrammer. For at opnå størst mulig kundetilfredshed og effektivitet er forvaltningen af Horisont 2020-tilskud blevet uddelegeret til fire forvaltningsorganer. Arbejdsdelingen mellem Kommissionen og forvaltningsorganerne er klart defineret og dokumenteret i delegerede retsakter. Forvaltningsorganernes forvaltningsstrukturer er udformet med henblik på at sikre et korrekt tilsyn fra Kommissionens side og gennemsigtighed. Der lægges særlig vægt på at sikre effektiviteten og produktiviteten af feedback-sløjfen, som fører projektresultaterne fra forvaltningsorganerne tilbage til Kommissionen med henblik på politiske formål. Kommissionen er fast besluttet på at sikre en ensartet anvendelse af et fælles regelsæt for deltagelse og formidling i Horisont 2020 på tværs af alle de aktører, der gennemfører programmet. For at bidrage til at koordinere og gennemføre programmet er der oprettet et fælles støttecenter (CSC) i Kommissionen. Det leverer tjenesteydelser inden for juridisk bistand, efterfølgende revision, it-systemer og -operationer, virksomhedsprocesser, programinformation og data til alle forskningsrelaterede generaldirektorater, forvaltningsorganer og fællesforetagender, der gennemfører Horisont 2020. En effektiv koordinering mellem alle aktører, der gennemfører Horisont 2020, er en permanent udfordring, som står højt på Kommissionens dagsorden, og som Kommissionen tilstræber at opfylde hver dag. Der blev gennemført flere foranstaltninger i RP7 for at forenkle forvaltningen af forslag og tilskud og mindske den administrative byrde. Det anslås, at ændringerne i omkostningsberegningssystemet i RP7 har ført til besparelser på 551 mio. EUR i RP7 i forhold til RP6. Den Europæiske Revisionsret konkluderede imidlertid i sin årsberetning for 2014, at den vedvarende væsentlige fejlforekomst afspejler de iboende risici i udformningen og gennemførelsen af RP7. Dette var vigtigt input til udformningen af Horisont 2020, der førte til en omfattende forenkling af finansieringsregler, processer og informationsteknologi. I overensstemmelse med henstilling c) sikrer Kommissionen sammenhængen mellem de forskellige indsatsområder under Horisont 2020, bl.a. ved hjælp af tværgående emner, og den har etableret effektive mekanismer med henblik på at koordinere med forvaltningsorganer og på en konsekvent måde anvende et fælles regelsæt. Desuden vil Kommissionen: fortsat afdække og gennemføre forenklingsforanstaltninger i overensstemmelse med den retlige forpligtelse færdiggøre evalueringen af driften af forvaltningsorganerne REA og ERCEA i første kvartal af 2016. Henstilling d): bringe videnskaben tættere på borgerne

Kommissionen er enig med HLEG i, at det er vigtigt at inddrage offentligheden i programmet og mere overordnet sikre borgernes aktive deltagelse i videnskab. Som led i gennemførelsen af Horisont 2020 inddrages borgerne og andre relevante interessenter i kraft af, at der opstilles ansvarlige forsknings- og innovationsdagsordener, og støtten til offentlige bevågenhedsskabende aktiviteter forøges. Kommissionen har gennemført en række foranstaltninger til støtte for oplysning om EU-tilskuddenes virkninger og relevans for R&I. I henhold til Horisont 2020 pålægges modtagere af Unionens finansiering af R&I proaktivt at skabe kontakt til det almene publikum for at belyse de samfundsmæssige virkninger af deres arbejde. Eksempelvis tilsigter arrangementerne på den europæiske forskernat at øge borgernes bevågenhed om forskning og innovation. Kommissionen vil også øge indsatsen for at oplyse offentligheden om forskningsresultater og virkningerne og udvikle en mere synlig og aktiv tilstedeværelse på de sociale medier. En database over rammeprogrammets succeshistorier er tilgængelig online og ajourføres med jævne mellemrum for at godtgøre videnskabens indvirkninger på borgernes liv. Endvidere har Kommissionen øget den åbne adgang til videnskabelige fagfællebedømte publikationer i RP7. I Horisont 2020 har Kommissionen gjort åben adgang til videnskabelige publikationer obligatorisk og dermed banet vejen for fuld gennemsigtighed med hensyn til innovation og gennembrud, der produceres i kraft af Unionens finansiering. Desuden gennemfører Kommissionen et pilotprojekt om åben adgang til forskningsdata i Horisont 2020, der involverer åben adgang som standard (dog med en opt-out-mulighed) og obligatoriske dataforvaltningsplaner. Gennemsigtighed og inddragelse af borgerne i Unionens beslutningsproces er også centrale principper i Kommissionens dagsorden for "bedre regulering". Der blev foretaget en bred høring af interessenter i forbindelse med udformningen af Horisont 2020, og Kommissionen vil fortsat inddrage interesserne i evalueringen og udformningen af rammeprogrammer. I tråd med henstilling d) har Kommissionen bragt videnskaben tættere på borgerne ved at inddrage dem i udformningen af Horisont 2020 med indførelse af specifikke, horisontale aktiviteter i Horisont 2020, hvori der lægges vægt på at inddrage borgerne yderligere, og ved at oplyse bedre om, hvordan videnskaben påvirker deres liv. Desuden vil Kommissionen: styrke åben adgang til forskningspublikationer og -data yderligere i overensstemmelse med dagsordenen for bedre lovgivning inddrage borgerne i fastlæggelsen af brugerdrevne forsknings- og innovationsdagsordener, navnlig når de udarbejder nye rammeprogrammer og specifikke arbejdsprogrammer. Henstilling e): indføre strategisk overvågning og evaluering af programmet Med pakken om "bedre regulering" indføres en systematisk og sammenhængende tilgang til alle evalueringer, der udføres af Kommissionen, og den vil sikre en grundig kvalitetskontrol af Kommissionens evalueringer og inddragelse af evalueringsresultater i udformningen af den fremtidige politik. I retningslinjerne for "bedre regulering" angående evaluering sikres kvalitetskontrollen af evalueringer via kontrakter med styringsudvalg og standardiserede kvalitetsvurderingsskemaer. Kommissionen vil styrke indsatsen for at forbedre dataenes kvalitet og sammenhæng på tværs af de forskellige forehavender, herunder overvågning og evaluering, for at sikre gennemsigtige og korrekte datalagre til støtte for evidensbaseret beslutningstagning. I Horisont 2020 er der fastsat konkrete centrale præstationsindikatorer og indikatorer for tværgående emner – bl.a. ligestilling mellem kønnene og internationalt samarbejde – og specifikke mål for bl.a. bæredygtighed, klimaændringer og SMV'er, som gør det muligt at sammenligne resultaterne af Horisont 2020 med udgangssituationen ved programmets start på et mere systematisk og regelmæssigt grundlag. Det tager dog flere år, før den nye viden, der er frembragt inden for rammerne af et enkelt projekt eller en portefølje af projekter, nyttiggøres i form af nye produkter, processer og tjenester, og før de giver anledning til økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger. Mere end 50 % af RP7-projekterne er pt. endnu ikke fuldført. Derfor vil Kommissionen fortsat rapportere om RP7-resultater i Horisont 2020's årlige overvågningsrapporter. I overensstemmelse med artikel 32 i forordningen om Horisont 2020 vil Kommissionen desuden aflægge rapport om de tidligere rammeprogrammers langsigtede virkninger i den foreløbige evaluering af Horisont 2020.