ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(77)184
Vol.1977/0073

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenneetdelaCommunautéeuropéennedel'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiésconformément àl'article5dudit
règlement.
InaccordancewithCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
CommunityandtheEuropeanAtomicEnergyCommunity(OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocumentsinthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung(EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeitzugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(77)184 endeligudg.
Bruxelles,den1.juni1977*
MEDDELELSE FRAKOMMISSIONEN TILRÅDET
FYRSTEOVERVEJELSER AP:
Udviklingogbeskyttelseafenergiinvesteringer
iFaellesskabet
KOM(77)184endeligudg,

FØRSTE OVERVEJELSER AFl
UDVIKL I?TG OGBESKYTTELSE AFENERGIINVESTERINGSR IFÆLLESSKABET
1.Siden begyndelsen af1975 h3,1,fællesskabsinstitutioner ,herunder Den
europæiske Investeringsbank ,årligt stillet lånpåca.600mioEREtil
rådighed forenergisektoren ,hvilket hovedsagelig ersket vedoptagelse
aflån,dererblevet genudlånt .Dette beløb erblevet opdelt ilige
store dele tilprojekter inden forkulproduktion ,produktion ogdistri­
bution afolie oggas samt produktion ogdistribution afelektricitet .
2.Den29.marts 1977 vedtog Rådet enEurat om–låneplan ,somoprindelig in­
deholdt bestemmelse omudlån afetbeløb på^00mioEREtilatomkraft –
værksprojekter ogtilindustrielle anlæg idennukleare brænd selscyklus
(herunder uranminedrift ).
3.Hvis dette aktivitetsniveau opretholdes ifaste priser påsitnuværende
niveau indtil 1985 *vildetmedføre ,at2-3$ afdetsamlede finansie -
ringsbehov tildeenergiinvesteringer ,medlemsstaterne harforudberegnet
forperioden 1976 –1985 *vilblive kanaliseret gennem fællesskabsinsti -
tutioner .
4«Afnedenstående anførte grunde ,henholder mekanismerne ,gennem hvilke
Fællesskabets finansielle støtte tilinvesteringfer påenergiområdet på
nyttig viskanforøges ,sigtiltremetoders
a)supplerende udlån oglånegarantier ;
b)risikodeling ipassende tilfælde ;
c)tilskyndelse tillangtidskontrakter foratmindske invest eringsr i–
siciene forproducenter iFællesskabet .

-2-
Fællesskabslån o?-lane garantier ienergisektoren
5.Ved atoptage lånpådetinternationale kapitalmarked tilgenudlåning
kanfællesskabsinstitutionerne både øgeomfanget aflånene tilinveste­
ringerne ienergisektoren oginogle tilfælde stille disse tilrådighed
påbedre vilkår ,enddeenkelte virksomheder ville kunne opnå .
6.Iøjeblikket foregår detmeste afdette imidlertid under EIB' seller
EKSF 1sauspicier ,ogudlånenes omfang begrænses afbehovet for atopret­
holde Fællesskabets kreditværdighed .Derkanopstå vanskeligheder ,hvis
derforekommer enfor stor eller enforhurtig vækst ,eller hvis midler­
neiovervejende grad kanaliseres modenergivirksomheder ,derhar størst
behov foryderligere finansiering .
7.Under forudsætning afenmere detaljeret teknisk ogfinanciel undersøgelse
mener Komissionen ,atlånoglånegarantier ,der ersikret påEØF' sogEuratom's almindelige
budget ,kan give mulighed foratløse disse problemer -for detførste
gennem direkte udlån eller garantier ogfordetandet gennem ydelse af
garantier forlånfradeøvrige fællesskabsinstitutioner forderved at
medvirke tilatopretholde deres kreditværdighed påmarkedet .DeEuratom –
lån ,derfornylig ertruffet beslutning om,eretførste skridt idenne
retning .
8.Fællesskabets institutioners aktivitet pådette område kanøges iden
udstrækning ,der erbehov herfor ,ogkapitalmarkedet tillader det ,under
forudsætning af,atlånoglånegarantier ydes somsupplement tilogikke
konkurrerer med deenkelte medlemsstaters ogvirksomheders bestræbelser ,
samt atderikke forekommer uacceptable budgetmæssige følger vedydelsen
afsådanne låneller garantier .

-3-
9«Detgenerelleproblemmedatøgefællesskabslån ogudviklelånegaran-
tiervilblivebehandletiensærligmeddelelsefraKommissionen .Nær­
værendedokumentbehandlerkunbehovetforlånoglånegarantier iener­
gisektoren.
Artenaffinancielle behovienergisektoren .
10.Iberegningerforetagetafmedlemsstaterne ermannåetfremtilensand­
synliginvesteringpåomkring220-230miaSES(1977-P^iser)ienergi­
sektoreniperioden1976–1985«Detteviludgøreca.2FfJoafFællesskabets
samledeindustriinvesteringer .Deterikkedestomindresandsynligt ,at
Fællesskabet ikkevilkunnenåsitmålomatmindskeafhængigheden af
importeretenergitilca.5d-e"tsamledebehov.Foratopnådettemål
senesti1935ellerkorttidsenereskalinvesteringerne måskeoppcet
niveaupåindtil20fomereellerca.260miaEHE.
11.Enrækkefaktorervilipraksisgøredetvanskeligtatnåoppåetså­
dantinvesteringsniveau .Dissefaktorerer,kortbeskrevet s
a)derernutegnpå,ataftagendeinvesteringer indenforatom-oge-
lektricitetssektoren måskeikkevilbliverimeligtkompenseret gennem
øgedeinvesteringer andrestedersomf.eks.ikulsektoren ogiener­
gibesparende foranstaltninger .Istedetkunnederskeetfaldide
samledeinvesteringer ienergisektoren ;
b)deterofteidelande,dererellervilblivemestafhængigeafim­
porteretolie,atdererdestørstevanskeligheder medatpræstere
dennødvendigeinvesteringsindsat s,hvilketikkemindstskyldesde
betalingsbalanceproblemer ,dereropståetpågrundafomkostningerne
vedatimportereenergi:

-4-
c)deenkelte virksomheders kreditværdighed er "begrænset ,ogdette
galder særligt inden forsektorer ,hvor investeringerne skal være
store iforhold tiltidligere aktivit etsniveauer ,oghvor selvfi –
nansieringsevnen harenfaldende tendens ;
d)brændselsproduktions -ogforbrugsmønstrene harenindbygget inerti ,
somskaber enforretningsmæssig risiko inogle sektorer ,hvor dernu
krcsves ensærlig invest eringsindsat s.Tildisse skal inogle tilfælde
lægges tekniske risici .Kapitalmarkedet ermåske ikke godt rustet til
atskaffe risikovillig kapital idetnødvendige omfang .
12.Udfradisse brede betragtninger undersøger Kommissionen iøjeblikket
enudvidelse affællesskabsinstitutionernes aktivitet med en
række særlige formål forøje .Derkanudpeges treområder ,derharumid­
delbar interesse .Por det første vil der være etfortsat behov for at
lette långivningen tildennukleare sektor .Pordetandet kandervære
enrække forslag ,somerudformet medhenblik påatfremme transporten
afenergi ,f.eks .vedfinansiel deltagelse iindbyrdes forbindelser mel­
lemolie–oggasrørledningsnet iFællesskabet .Pordettredje kander
opstå behov for lånfrafællésskabskilder til støtte forinvesterings -
programmer forenergibesparelser ,f.eks .detprogram påmellemlang sigt
forenergibesparelse vedmodernisering afeksisterende bygninger ,som
erblevet foreslået afKommissionen 5^.(seogsåbilag i).
13.Afdenne analyse erfremgået ,atenbetydelig vækst iniveauet forlån­
optagning tilgenudlåning eller forlånegarantier fradetnuværende ni­
veau påomkring 600mioEREp.a .synes atblive nødvendig .Dette bygger
pådenantagelse ,atdennuværende bemyndigelse på500mioEREtilSar-
atom-låneplanen vilblive fornyet i1979 –1980 .
14.Isærlige tilfælde kanyderligere foranstaltninger somrentegodtgørelser
være påkrævet foratsikre ,atkapitalen iovervejende grad ledes mod
deområder ,derharstørst behov .
s)Dok .COM (77)186

-5-
Enundersøgelse afrisicipåenergiområdet ogdereskonsekvenser .
15.Hidtilharfællesskabsinstitutionernes risikoforatlidotabpålåni
energisektorenværetminimal,fordilåneneharværetfuldtdækketaf
garantiergivetafmedlemsstaterne ellerafførsteklassessikkerhedi
aktiverogpræmierindbetalttilengarantifond.
16.Ifremtidenvilderstadigkunneopnåsfuldgarantiforetstortantal
projekter.Størstedelenafdenfremtidigelåntagningtilgenudlåning
ogafdesamledelånegarantier kanforventesatgåtilprojekterafden­
neart.Dererimidlertidandreprojekter,somerværdifuldefraete-
nergipolitislc synspunkt,mensomindeholderetrisikoelement ,hvoren
fællesskabsgaranti ,.somkunnesikresoverEØF–budgettet,vilgøredet
muligtforudlåneren(EIB,EKSFellerbankeridenprivatesektor)at
godtagemindrerigoristiskegarantier(såsompanteretiolieiundergrun­
den)fradenlåntagendevirksomhed.
17.FordisseprojekterkunneFællesskabet ,underforudsætning afatdetfi­
nansiellebehovogdenenergimæssige betydningerklartfastlagt,garan­
tereudlåneren,atforpligtelserne overforhamitilfældeafvirksom­
hedensmisligholdelse vilbliveovertagetidereshelhedafFællesskabets
budget.Deterkendesimidlertid,atforatensådanplankanfungere,må
risikoenfor,atFællesskabets budgetlidertab,defineresogafgrænses
megetpræcist.Derbørværeendobbeltbegrænsning-fordetførstemed
hensyntilartenafrisici,forhvilkederkantilbydesfællesskabsga-"
ranti,ogfordetandetmedhensyntildendelafdeforpligtelser ,der
kanopståiforbindelse meddennerisiko,derskullebæresafDeeuropæ­
iskeFællesskaber .

-6-
18.Dereksistererfireslagsrisici:
1.Risikoenfor,attekniskeellergeologiskeforholdforsinkerpåbe­
gyndelsenafproduktionen ,mindskeranlæggetskapacitetellerendog
førertil,atdetopgives.
2.Risikoenforomkostningsforøgelser iløbetafanlæggetsopførelses-
periode.
3.Risikoenfor,atanlæggetsdriftvilgiveunderskud somfølgeafæn­
dringerimarkedsforholdene .
4«Risikoenforvalutatab somfølgeafuforudseteændringerivalutakur­
serne,itilfældehvorpengeneerlåntpådetinternationale marked.
19«Visserisicikanudelukkes–detgælderisærrisikoenfortabsomfølge
afvalutakursbevægelser ellerændringeriafgifts-ellerbeskatningspo-
litik.Sådannerisicimåbehandlesafmedlemsstaterne .Risici,derer
forbundetmedprojekterudenforFællesskabets jurisdiktion (f.eks.kul–
elleruraneftersøgning itredjelande )måundersøgessærligtomhyggeligt .
Betydnin :^enafenenergiprispolitik oglan^idskoitrakter
20.Energiprisernes opadgåendetendenspålangsigterisigselvenfor­
sikringmodrisikoenfortab.Ikkedestomindrevilfremskridt henimod
enenergiprispolitik forFællesskabet tilføreendnuetelementafsta­
bilitetogforudsigelighed tildenøkonomiskevurderingafetprojekt
ogsåledesmindskerisikoenfor,atinvestorerienergisektoren ialmin­
delighedogdermedFællesskabets budgetudsættesfortab.Deteridenne
.ånd,Kommissionenijanuar197&harformuleretsineforslagforatfast­
sætteenbeskyttelses-minimumspris forolien.

-7-
21.Ipassende tilfælde kanlangtidskontrakter også mindske risiciene ,især
hvor derkanopnås enighed om,atderover enårrække vil "blive stillet
etspecificeret minimum skvantum af "brændsel tilrådighed ,ogatdette
vil "blive købt tilenminimumspris .Dette giver køberen enfordel iform
afsikker forsyning tilforudselige priser ,ogdetgiver producenten et
sikkert marked ,hvorpå investeringsbeslutninger kanbygges .
22.Det eriFællesskabets interesse atskabe etmere tiltrækkende klima for
sådanne langtidskontrakter forattilskynde tiludvikling afFællesskabets
energiressourcer inden forrammerne afFællesskabets behov .Meddette
formål forøjeforeslås det ,atRådet vedtager enrække principper for
politikken pådette område somanført nedenfor under pkt .24,inden for
hvilke virksomhederne udfraderes egne økonomiske kriterier frit kan
afgøre ,omdevilindgå langt idskont rakter.
23.Denvæsentligste praktiske vanskelighed vilblive prisspørgsmålet .Der
erikke noget ,dertyder på,atdetunder denuværende markedsforhold
vilvære muligt atfastsætte enfast pris forudbuddet forenårrække
under langtidskontrakter .Imidlertid vildetantagelig ofte være muligt
atfastsætte engaranteret minimumskøbspris ,somvilvære under defor­
ventede verdensmarkedspriser ,mentilstrækkelig højtilatgive inves­
torerne ensikkerhed ,ogatfastsætte enformel forberegningen afen
normal handelspris .Itilfælde hvor kontrakten giver udtryk for etre­
eltelement afrisikodeling mellem producent ogforbruger ,sommåske er
udstrålet til atomfatte fælles deltagelse ifinansieringen ogledelsen
afprojektet ,kanformlen forberegning afdennormale handelspris in­
deholde præferencebestemmelser set iforhold til deforventede bevægel­
seriverdensmarkedspriserne .Pånogle områder medhøjteknologi ,såsom
inden foruranberigningSBektoren ,findes derallerede eksempler påkon­
trakter ,somindeholder etelement afbyrdefordeling ,ogdetkanvære
nyttigt atudvide disse tilandre områder ,påhvilke detekniske risici
måske ermindre ,menhvor dehandelsmæssige risici fortsat erstore .
Dette kanf.eks .gælde åbning afnyekulfelter eller forholdsvis be­
kostelige olie-oggasfalter .

-3-
24«Kommissionen ønskeratRådetundersøgerfølgendeprincipperforpoli­
tikkenpådetteområde:
a)Rådet"børanerkende,atvedtagelsenafenmindstesikkerhedspris for
olie,vedatskabeet"sikkerhedsnet ",vilbegrænsemuligetabpå
Fællesskabets energiforsyninger ogsåledesletteindgåelsenaflang­
tidskontraleter;
b)medlemsstater ,derkaneksportereenergi,børklartgiveudtrykfor
omfangetogartenafdenenergi,demeneratkunneleverepålang
sigt;
c)eksporterende medlemsstater børgivetilsagnom,atuansethvilken
politik,derføresforbevarelseafenergiressourcerne ,vildermindst
bliveproduceretdetminimumskvantum ,derertegnetkontraktomat
aftagetilleveringikontraktperioden ioverensstemmelse medbestem­
melserneikontrakten ;
d)Fællesskabet kunnestøttesådannelangtidskontrakter viaetsystemaf
lånoglånegarantier medetelementafrisikodeling ,ellervedattil­
bydelånpåpræferencevilkår ;
e)kontraktbetingelserne børvareioverensstemmelse medtraktaterne.
25.IbilagIIeranførteksemplerpåmuligelangtidskontrakter indenfor
hverafenergiproduktionenshovedsektorer.

-9-
Konklusioner ogforslag
26.Dererklart,atdervilværeetmassivt,fortsat "behovforlåntilenergi­
sektoren.DeterKommissionens opfattelse,atdereretøget"behovogpo­
tentielforlånfraFællesskabet ogfortilbudomlånegarantier ,endognår
dererrisikofortab,Tinderforudsætningaf,atrisikoenerdefineretog
"begrænsetsamtfuldtretfærdiggjort ihvertenkelttilfælde.
27.Derforslåstagetyderligereskridthenimodenenergiprispolitik forFælles­
skabetpåtomåder:vedtagelseafenmindstesikkerhedspris forolieogaf
enrækkepolitiskeprincipper,somerudformetmedhentlikpåatskabeet
meretiltrækkende klimaforlangtidskontrakter .
Dennefremgangsmåde erioverensstemmelse medderetningslinjer ,Deteuro­
pæiskeRådudstakpåsitmødeden1.og2.december1975*deforslag,Kom­
missionenfremsendtevedrørendegennemførelsen afdisseretningslinjer i
»Jjanuar1976,ogenergiministrenes efterfølgende drøftelseriRådet.
28.Kommissionenvilindenlængeudarbejdeforslagtiletprogramforlånoglå-
negarantiertilalleformålmedsikkerhediFællesskabets budget.Iforsla­
genevilderbliveforetagetendetaljeretgennemgangafensådanplan,dens
indførelseogdeteventuelleomfang,derkanforudsestilalleformål.
29.Rådetopfordrestilt
a)atnåtilenighedom,atFællesskabets samledestøttetilenergiprojek-
ter,børøgesijævntstigendetakt,tinderforudsætningafatderindgås
engenerelaftaleomøgedefællesskabslån og–lånegarantier ,ogatder
udarbejdesendetaljeretplan;
b)atnåtilenighedom,atsådannelånellergarantierienergisektoren
tilfældefortilfældekanudvidestilatomfatteprojekter,derindebæ­
rerenrisikofortabforEØF–budgettet,underforudsætningafatdeså­
ledespåtagneforpligtelsererpassendedefineretogafgrænsetj
c)atnåtilenighedom,atKommissionenbøropfordrestilmedbistandfra
Energiudvalget atfindefremtilprojekter,derkankommeibetragtning !
*)Dok.CQM(76)20endel.af16.januar1976.

10
d)atgivederestilslutningtildeprincipper,dererforeslåetforlang-
tidskontrakter omenergiipkt.24idettedokument,ogatopfordrere­
geringernetilatlettebådeoffentligeogprivatevirksomheders indgå­
elseafsådannekontrakter.

EILAC -I
NUVÆRENDE OGfrTULIG FREKTIDIC AlfrøTDSLSE AFLfflFRA FÆLLESSKABSICILDER
HJDEtT FOR EtTERGISEICTORM
ITuværende anvendelse aflånfra fællesskabskilder påenergiområdet
PælIegskabs institutionerne snuværende aktivitetsniveau påenergiområdet
kankort gengives somfølger :
kulområdet harEKSF 'slånudgjort ca.490mioEREfra1974 "til1976 ,og
lånfraEIBharudgjort 30mioERE ,hvilket tilsammen giver ca.520mioEREfra
1974 til1976 .Påolie-oggasområdet harEIBmedårligt voksende beløb ud­
lånt ca.640mioEREfra1972 til1976 .
Påelektricitetsområdet har EKSF' slåntilkulfyrede kraftværker været nisten
uden betydning ,selv omdekanøges ifremtiden .EIBharfra1972 til1976
udlånt ca.710mioERE tilatomkraftværker ogyderligere 410mioERE til
ikke-atomkraft værker ,hvilket giver etsamlet beløb påca.1120mioEREfra
1972 til1976 .
Betydningen afdisse talkanillustreres påfølgende måde :
hov
Sektor Deseneste års
årlige fælles -
skabsfinansie -
ring
mioERESamlet beløb for
tiårmed dennu­
værende årlige
fællesskabsfinan -
siering .___0mioEREInvesteringsbe -
hovet iFælles -.
skabet itiåret
1976-85
mioERE
Kulpr odukt ion 210 (2) 2100 7800 (3)
Olie oggas 210 (2) 2100 70000
Elektricitet 220 2200 131 000
Energibesparelse•? r>
(1)Denne tabel giver kunenbred sammenligning afstørrelsesordenen ,ogde
anførte tal erderfor blevet afrundet til nærmeste mio ERE .
(2)Etgennemsnit for1975-ogl976-tallene erblevet taget sommere repræsen­
tativt for fremtiden .
(3)Brunkul undtaget .
KILDE :COK/ENER 15/76 C0M/ENER 7/77 SEC(77)1060/2

'"ulif fremtidig anvendelse afyderligere Ian fra fællesskabskilder
3.Tabel 1viser etsamlet beløb for -perioden 1976 –1985 foralle fælles -
skabsinstitutionernes lånafenstørrelsesorden på6000mioERE ,under
forudsætning afatdetnuværende aktivitetsniveau opretholdes .
4.Udover Euratom –låneplanen kander onstå behov for lånpånræferencevil –
kårtildennukleare brændse lscyklus .Lånegarantier medrisiko for tab
forFællesskabets budget kanhervære ethensigtsmæssigt instrument .Så
danne garantier kanogså påetsenere tidsDunkt udvides tilselskaber ,
derudvikler naturlige uranressourcer forbrugere iFællesskabet .
5.Udover låntilolie–oggasrørledninger kanderblive behov foryder­
ligere lånpåpræference vilkår tilstøtte forudviklingen afforbindel­
sermellem deelektriske netpåtværs aflandegrænserne ,hvor derplan­
lægges nyteknologi .
6.Lånpåpræferencevilkår kanogså blive nødvendige foratudvikle nye
markeder forkul ,først ogfremmest kulfyrede kraftværker ,somderalle ^
rede erblevet stillet første forslag om.Endvidere kanrelativt små
beløb blive anvendt tilgeotermiske kraftværker .
7.Determere tvivlsomt ,omdervilblive behov forlånpåpræferencevil -
kår tilfremme afudviklingen afeksterne kulreserver tilbrag iFalles'
skabet .Omfanget afensådan aktivitet vilvære afhængigt affremtidige
beslutninger omkuls rolle iFællesskabets energistrategi .
8.Påolie-oggasområdet kanderopstå finansieringsproblemer ,hvis Deeu
ropæiske Fællesskaber bevidst sætter indpåatøgesmåogmellemstore
europæiske selskabers rolle ieftersøgning ogproduktion .Meddetnuvæ­
rende aktivitetsniveau ogmeddennuværende fordeling afselskaber er
derimidlertid ikke noget særligt behov forensådan finansiering .

BILAG II
Eksempler pålangtids kontrakter inden for deenkelte sektorer
Leverina :afnukleart "brændsel
1.Langtidskontrakter erallerede standardpraksis forenstor delafden
nukleare brændsels cyklus ,ogKommissionen harmange oplysninger ommarkeds­
forholdene ikraft afEuratoms Forsyningsagentur .Fællesskabet kanimidler­
tidspille enmere aktiv rolle vedattilskynde medlemsstaterne ogdetil­
knyttede virksomheder tilatsamarbejde omatmuliggøre sådanne langtids -
kontrakter ,særlig sådanne somrummer etelement afrisikodeling oggensi­
digsolidaritet .Transaktionerne mellem medlemsstaterne iforbindelse med
uranbe rigning og–oparbejdning kanfåetmeget stort omfang i1980'erne .
Kul
2.Nyefund ,først ogfremmest iénmedlemsstat ,lader formøde ,atderog­
såermuligheder forenrelativ stor handel medkulmellem medlemsstaterne
fraslutningen af1980'erne idenudstrækning eksporterende medlemsstater
ervelforsynede medandre indenlandske kilder ogatomenergi .
3.Medudsigten tildyrere energi målt ifaste priser ogmulig knaphed på
olie påverdensmarkedet ,kanlande ,derikke selv harkulforekomster ,være
tilskyndet tilatindgå langtidskontrakter omforsyning medkulframed­
lemsstater medrelativt store forsyninger .
Olie oggas
4.Derforegår allerede enbetydelig handel medgasmellem medlemsstater­
ne,mendenvidere udvikling afdenne handel erafhængig afbeslutninger
vedrørende gasrørledninger .Disse meget kostbare projekters økonomi eri
afgørende grad afhængig af,atdereretsikkert marked fordengas ,der
transporteres pådenne måde ,ogdereksisterer derfor enklar interesse i
atfremme langtidskontrakter pådette område .
5.Påolieområdet kanderforventes enbetydelig vækst ihandelen medraf­
finerede olieprodukter ibegyndelsen af1980'erne ,ogdetkanvære afin­
teresse atlade endelafdenne foregå påenstabil langtidsbasis .Dette
vilgivet lette finansieringen afdeomkostningskrævende oliefelter oggi­
veetbetydeligt bidrag til .fremme afvidere eftersøgning ogudvikling .

6.Etsystemaflangtidskontrakter medstøtteafetsætvejledendeprin­
cipperafenart,somdeter'beskrevetidettedokument,kanmedfordel
udvidestilatomfatteudvalgtegeografisknært"beliggendetredjelande .