ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
40.

På baggrund af ovenstående overvejelser vil RU: — opfordre Kommissionen til at sikre, at mekanismerne til beskyttelse af retsstatsprincippet, særligt systemet til årlig overvågning, tager behørigt hensyn til risikoen for overtrædelse af de grundlæggende rettigheder og for tilsidesættelsen af de demokratiske principper i medlemsstaterne, også på lokalt og regionalt plan; — opfordre Kommissionen til fortsat at føre vedvarende kontrol med potentiel krænkelse af domstolenes uafhængighed og med de offentlige myndigheders mulige indblanding i medierne; — foreslå at fremme og styrke de initiativer til overvågning af medierne, som Kommissionen allerede har iværksat; — anmode om, at de midler, der i øjeblikket er afsat til civilsamfundet og de uafhængige medier i den flerårige finansielle ramme, øges betydeligt, og foreslå, at en del af disse midler øremærkes til lokale uafhængige medier; — foreslå, at der afsættes et særligt afsnit af den årlige retsstatsrapport til risiciene for krænkelser begået af ikkestatslige aktører, særlig store private økonomiske aktører inden for den digitale økonomi; — opfordre til, at der følges op på planen om at genoptage processen med Unionens tiltrædelse af EMRK; — opfordre til, at Kommissionen overvejer kun at lade tildelingen af EU-midler være betinget, hvis der er tale om alvorlige og systemiske overtrædelser, og at sikre, at lokale og regionale myndigheder ikke bliver uretmæssigt ramt af sanktionerne; — opfordre Kommissionen til at prioritere indførelsen af systemet for årlig overvågning af medlemsstaterne og at afsætte tilstrækkeligt med finansielle og personalemæssige ressourcer til oprettelsen af dette nye instrument; — opfordre Kommissionen til at gennemføre forslagene i denne udtalelse, som har til formål at styrke inddragelsen af RU, de lokale og regionale myndigheder og civilsamfundet i arbejdet med at fremme en kultur med respekt for retsstatsprincippet.
49.

minder om sin nylige udtalelse om verdensmålene for bæredygtig udvikling som grundlag for en langsigtet EU-strategi for et bæredygtigt Europa inden 2030, hvori det understreges, at 65 % af de 169 delmål under de 17 mål for bæredygtig udvikling kræver et stort engagement hos regioner og byer, hvis de skal opfyldes;
34.

opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af muligheden for dels at indføre en pris for bæredygtige bydele for at opmuntre lokalsamfund til at engagere sig i forvaltningen af deres egne områder, dels tilrettelægge et enkeltstående eller et tilbagevendende arrangement for at fremme forbindelserne til de små lokalsamfund, f.eks. en årlig »europæisk dag for bæredygtige landsbyer og bydele«.
32.

anbefaler, at der på lokalt og regionalt niveau udarbejdes og gennemføres realistiske politikker for at tiltrække, fastholde og gentiltrække en uddannet arbejdsstyrke. Et vigtigt strategisk aspekt er livskvalitet. Som anført er forbedring af livskvaliteten et meget stærkt redskab til at tiltrække og fastholde en uddannet arbejdsstyrke. Det er hensigtsmæssigt og ønskeligt, at der foretages regelmæssige og strukturerede målinger af livskvaliteten, således at de kan give de lokale og regionale myndigheder værdifuld information om, hvor der kan være brug for tiltag;
er bevidst om den rolle, som byerne og regionerne kan spille ved gennem en pluralistisk og innovativ vision for kulturen i højere grad at inddrage borgerne i den kulturelle vækst og give dem de redskaber, der er nødvendige for at deltage aktivt. Udvalget understreger i denne forbindelse, at den kunstneriske ytringsfrihed, der er en forudsætning for demokratiet, skal beskyttes, og at alle borgere har ret til at få adgang til forskellige kulturelle udtryksformer, hvilket har afgørende betydning for velfærden i samfundet ( 1 ) . Med tanke på dette mener udvalget, at foranstaltninger inden for kulturen bør styrke kunstens og kulturens muligheder for at blive en fri og uafhængig kraft i samfundet, og det opfordrer alle myndighedsniveauer og EU-institutionerne til at støtte bestræbelserne på at styrke kunstneres mulighed for at reagere på de trusler og det had, som de risikerer at blive udsat for i det offentlige rum;
25.

bemærker, at alle aktiviteter har til formål at bidrage til at forbedre livskvaliteten for enkeltindivider, familier og specifikke lokalsamfund for at fremme væksten i middelklassen som løftestang for et stabilt og velfungerende samfund;
31.

anbefaler, at der træffes lovgivningsmæssige foranstaltninger, som skal afsløre spredning af falske oplysninger og komme dette til livs, bl.a. gennem samarbejde med de sociale medieplatforme og rapportering; Indførelsen af fælles standarder for rapportering om bekæmpelse af falske oplysninger ville gøre det muligt at følge de sociale medieplatformes aktiviteter over en længere periode og om nødvendigt lade dem overvåge af uafhængige tredjeparter for at få et mere fyldestgørende overblik over omfanget af problemerne med udbredelsen af falske oplysninger;
35.

beklager derfor, at forslagene i rapporten om »Competition policy for the digital era« ( 18 ) (konkurrencepolitik i den digitale tidsalder), som blev fremlagt i april i år, ikke er blevet drøftet mere indgående i den årlige beretning. Udvalget mener, at følgende forslag er særligt relevante: — strategier, der anvendes af dominerende platforme til at mindske det konkurrencepres, de er udsat for, bør forbydes, hvis ikke det tydeligt kan dokumenteres, at de øger forbrugerbeskyttelsen — Kommissionens undersøgelser bør lægge mindre vægt på at analysere udformningen af markedet og mere vægt på skadeteorier og identifikation af konkurrencebegrænsende strategier — adgangen til data, som den virksomhed, der anses for dominerende, er i besiddelse af, men ikke konkurrenterne, og varigheden af en sådan differentieret adgang til data bør analyseres i hvert enkelt tilfælde — i) dataportabiliteten, dvs. brugernes kapacitet til at overføre de data, som en platform har indsamlet om dem, til et andet sted, og ii) dataenes interoperabilitet skal sikres — de platforme, som udgør infrastrukturer for systemisk formidling bør løfte bevisbyrden for, at automatisk prioritering ikke på langt sigt har nogen udelukkelseseffekt på produktmarkederne, sådan som det hævdes i en klage fra 23 europæiske elektroniske jobformidlinger mod programmet Google for Jobs;
40.

mener, at det i forbindelse med programmer for grænseoverskridende samarbejde er vigtigt at have et særligt fokus på det menneskelige aspekt, således at grænseregionerne mellem østpartnerskabslandene, og disses landes grænseregioner til EU, bliver områder, der er karakteriseret ved samarbejde og i mange tilfælde forsoning. Udvalget mener, at mindre mellemfolkelige projekter, som rent forvaltningsteknisk kan behandles anderledes end større programmer, kan nå ud til et bredt publikum. Derfor bør den administrative byrde mindskes og potentielle støttemodtageres (skoler, hospitaler, ungdomsorganisationer, religiøse institutioner m.m.) muligheder for at deltage i sådanne projekter så vidt muligt forbedres, ved at kravene til deres egenandel lempes. Med henblik på den fremtidige udvikling af permanente strukturer med status som juridisk person kunne man også se på, om der kunne udvikles en slags »Østpartnerskabsgruppe for territorialt samarbejde« (i lighed med EGTS);
42.

understreger, at indtægter, der opnås af leverandører i den kollaborative økonomi, som potentielt arbejder via flere platforme med base i forskellige lande, kan ende i en gråzone og er vanskelige for skattemyndighederne at spore. Nogle modtagere er rent faktisk usikre på, hvilke skatteregler der gælder, mens andre måske bevidst forsøger at undgå at betale skat ved at drage fordel af den manglende klarhed. Udvalget betoner, at datadeling mellem platforme og alle kompetente offentlige myndigheder vil sætte en stopper for dette og sikre, at de relevante skatter bliver betalt;
47.

gør opmærksom på, at man ikke nåede videre med indførelsen af en europæisk mobilitetsidentitet under Juncker-Kommissionen. Udvalget ønsker, at den nye Kommission foretager yderligere undersøgelser af teknologiske og lovgivningsmæssige måder at gøre dette til en realitet på. Det er et meget ambitiøst og sofistikeret projekt, hvor en unik enhed eller et unikt kort ville centralisere: — profiloplysninger, herunder bevis for handicapstatus og kørekort — et betalingsmiddel og en papirløs billet til alle transportformer — en konto til at modtage erstatning for krænkelser af passagerrettigheder — et værktøj til at beregne CO2-fodaftrykket ved den pågældende persons mobilitet;
1.

Det Europæiske Regionsudvalg (RU) understreger, at den administrative kapacitet er af afgørende betydning for en vellykket gennemførelse af de investeringer og reformer, der er nødvendige for at nå EU's langsigtede politiske mål. Efter udløbet af Europa 2020-strategien bør disse langsigtede mål indpasses i gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling, som også bør gå forud for ordninger for økonomisk styring af betydning for den administrative kapacitet såsom processen med det europæiske semester. Udvalget understreger også den store betydning af at styrke de lokale og regionale myndigheders administrative kapacitet for så vidt angår de miljømæssige og klimarelaterede udfordringer, der skal tages op i forbindelse med gennemførelsen af den nye grønne aftale;
20.

opfordrer Kommissionen, Det Fælles Forskningscenter og kontoret for borgmesterpagten til at arbejde videre mod en enklere, stabil overvågningsramme, så man undgår behovet for løbende uddannelse og opdatering, men til gengæld får den fleksibilitet, der er nødvendig for at kunne agere inden for et policymiljø i forandring. Udvalget understreger, at overvågningsforpligtelserne, som nok er vigtige for funktionen og troværdigheden af borgmesterpagten, ikke må være en hindring for, at de lokale myndigheder, og især de mindste af dem, kan tilslutte sig pagten og udnytte det potentiale, den rummer for at sætte gang i ambitiøse tiltag. Derfor beder udvalget om, at der ses nærmere på, hvordan selve overvågningen kan udnyttes bedre i forhold til både kommunikation og procedurer for at gøre det så nemt som muligt at deltage i netværket;
69.

mener, at det er nødvendigt med en lovgivning, der regulerer arbejdsforholdene for onlineplatformes arbejdstagere på passende vis, så det sikres, at denne form for arbejde tilrettelægges på en måde, der giver disse arbejdstagere en passende levestandard og social sikkerhed og bifalder derfor Kommissionens planer om at offentliggøre et initiativ med det formål at forbedre arbejdsforholdene for arbejdstagere på onlineplatforme. Udvalget går imidlertid ind for, at initiativet fremrykkes fra 2021 til 2020. Navnlig under coronaepidemien har det vist sig, at flere onlineplatforme profiterer økonomisk af nedlukningen, samtidig med at platformenes medarbejdere har usikre ansættelsesforhold;
38.

opfordrer alle EU-institutioner til at intensivere deres kommunikation og kontakt til borgerne i landene på Vestbalkan med det formål at udvikle et partnerskab og en synergi med henblik på en effektiv gennemførelse af de nødvendige reformer, styrkelse af retsstaten og opbygning af et demokratisk samfund; Udbuddet af kommunale tjenester er et af de områder, hvor borgerne er bevidste om fordelene ved lokalt demokrati og nærhed til EU. Det er også et område, som ikke sjældent er genstand for korruption og lokalforvaltningsovertagelse. Der er behov for større åbenhed og gennemsigtighed på dette område og flere offentlige høringer af borgerne om udbuddet af tjenesteydelser, hvor der fokuseres på borgernes behov og krav;
30.

glæder sig over, at strategien understreger behovet for at udligne kønsopdelingen inden for den digitale omstilling og innovation ved at øge andelen af kvinder på uddannelser og beskæftigelser inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvidenskab, kunst og matematik samt IKT, og udvalget opfordrer til, at der også tages fat på nye former for kønsdiskriminering på internettet og på arbejdspladsen, som forekommer i visse partiske systemer for kunstig intelligens. Udvalget fremhæver i den henseende betydningen af kønsbevidst programmering og opfordrer til ligelig deltagelse af alle køn i udformningen, gennemførelsen, evalueringen og debatten om etik og normer med hensyn til teknologier relateret til kunstig intelligens. Udvalget er enig i vigtigheden af, at stadig flere kvinder skal beskæftiges inden for den digitale verden og innovation, eftersom det er helt centrale sektorer under omstilling i vores samfund. Udvalget gentager i forlængelse heraf behovet for permanent at sikre lige adgang til uddannelse og læring, når det gælder hensigtsmæssig og sikker brug af de nye teknologier og sociale netværk;
42.

gentager, at der er behov for en formel anerkendelse af den nøglerolle, som subnationale myndigheder spiller i bestræbelserne på at realisere den globale genopretning og målene for biodiversitet som fastlagt i de talrige afgørelser på tidligere partskonferencer om biodiversitet. Udvalget opfordrer FN-parterne til at inddrage deres subnationale myndigheder og styrke deres kapacitet til at indarbejde biodiversitet i deres byplanlægning og fysiske og territoriale planlægning med henblik på at opfylde CBD-målene og realisere den globale ramme for biodiversitet efter 2020 som fastsat i afgørelse X/22;
25.

opfordrer Kommissionen til at indtage en mere SMV-venlig holdning for at sikre, at lovtiltag fungerer som et incitament for innovation og ikke udgør en hindring for SMV'ernes muligheder, som det ofte er tilfældet ved grænseoverskridende aktiviteter. Dette vil skabe større modstandskraft og konkurrenceevne i stedet for yderligere byrder og omkostninger til overholdelse i forbindelse med international handel. For at tilskynde SMV'er til at udnytte fordelene ved fair frihandelsaftaler, samtidig med at man ikke ignorerer risikoen for urimelig konkurrence fra eksport fra tredjelande, hvor miljøkravene er mindre strenge, bør hindringerne reduceres på innovative og omkostningseffektive måder, f.eks. gennem web-baserede, interaktive værktøjer såsom en mekanisme til beregning af oprindelsesregler for SMV'er eller mekanismer til at kortlægge udledningen fra produkter (f.eks. CO 2 -grænsetilpasning eller udviklingen af »pas«);
66.

Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at det for at fremme omstillingen til et samfund, hvor AI spiller en vigtig rolle, er nødvendigt, at de kommende forslag til en ny dagsorden for færdigheder og til en handlingsplan for digital uddannelse udvides til at omfatte hele læringsforløbet fra grundskoleuddannelse, ungdomsuddannelser og erhvervsuddannelser på mellemniveau til akademiske uddannelser og livslang læring. Læseplanerne for digital uddannelse bør fremme aktivt medborgerskab, skærpe kritisk tænkning og give borgerne mulighed for at håndtere den voksende interaktion med kunstig intelligens fra en tidlig fase;
19.

minder om, at vand har stor betydning for en velfungerende biosfære, bioproduktivitet og absorptionsevne, og at det påvirker og påvirkes af aktiviteterne i mange forskellige økonomiske sektorer, navnlig landbrug, energi og industri. Igangværende eller kommende drøftelser i den nuværende lovgivningsperiode er en enestående mulighed for at sikre, at vand og de overordnede mål for vandrammedirektivet inkluderes i politikkerne for øvrige sektorer. Udvalget understreger, at den europæiske grønne pagt indeholder ambitiøse mål om at mindske ressourceforbruget, forurening og toksicitet. Strategier som den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi, handlingsplanen for nulforurening, den nye strategi for biodiversitet og fra jord til bord-strategien bør derfor tydeligt indarbejde målene for vandrammedirektivet for at sikre fuld sammenhæng mellem politikkerne;
10.

anser en omfattende og gennemsigtig bæredygtighedsklassifikation og -certificering af brint/e-brændstoffer for at være lige så nødvendig som en omfattende og obligatorisk anvendelse af de dermed forbundne certifikater. Kun ved brug af sofistikerede, klare og differentierede certifikater, som også giver mulighed for at skelne mellem blå og grøn brint, kan der udvikles et marked for grøn brint. Udvalget opfordrer Kommissionen til at engagere sig i processen vedrørende klassifikation af gas inden for rammerne af Det Europæiske Gasreguleringsforum (Madridforummet) og til hurtigt at fremsætte et forslag til et klassificerings- og certificeringssystem, der stemmer overens med den eksisterende lovgivning om dokumentation for vedvarende energi. Udvalget opfordrer i den henseende til, at der ses nærmere på mulighederne for en sammenlægning af de eksisterende parallelle systemer for henholdsvis oprindelsesgarantier (artikel 19 i direktivet om fremme af vedvarende energi II) og bæredygtighedscertifikater (artikel 25-31 i direktivet om fremme af vedvarende energi II). Kommissionen bør arbejde for at fremme den internationale udbredelse af det kommende europæiske system for certifikater/oprindelsesgarantier.
20.

gør opmærksom på, at meddelelsen ikke tager højde for en situation, hvor der ikke opnås noget resultat af de foranstaltninger, der er fastsat i de strategiske rammer. I lyset af erfaringerne fra den foregående cyklus giver muligheden for, at nogle medlemsstater ikke gennemfører de nationale strategiske rammer, fortsat anledning til alvorlig bekymring for udvalget. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til nøje at overvåge fremskridtene i medlemsstaterne, sikre at den relevante EU-lovgivning håndhæves og hurtigt vurdere behovet for yderligere lovgivning, da manglen på sanktioner risikerer at forsinke romaernes integration og inklusion yderligere. Kommissionen bør overveje at oprette et europæisk rådgivende udvalg med bl.a. eksperter inden for romapolitikker samt repræsentanter for lokale og regionale myndigheder med konkrete erfaringer med romaspørgsmål i felten. Udvalget fremhæver endvidere behovet for at forbedre romaernes repræsentativitet i udformningen og gennemførelsen af de nationale strategiske rammer for romaer;
2.

påpeger, at en fællesnævner for de kulturelle og kreative sektorer er, at de får folk til at »forsamles«, dvs. at de udnyttes kollektivt — hvilket har gjort dem til genstand for en nedlukning, som endnu ikke er afsluttet for visse grupper, og som medfører store økonomiske tab og tab af arbejdspladser — men også at de sørger for fremskridt, forskning og vækst for områderne samt bidrager til EU's materielle og immaterielle kulturarv. Udvalget minder om, at arbejdstagere inden for livekunst er blandt de kategorier, der er hårdest ramt af covid-19-pandemikrisen. Der er tale om mennesker og familier, som risikerer ikke længere at have en indkomst og ikke at være i stand til at klare sig. Udvalget opfordrer de europæiske institutioner og nationale regeringer til at støtte arbejdstagerne i denne sektor ved at sikre, at midler fra programmet Et Kreativt Europa når ud til alle kanter af den kulturelle og kreative sektor og til alle, som er involveret i at skabe, uanset deres ansættelsesform, og ved i fællesskab med medlemsstaterne at finde frem til en måde, hvorpå denne støtte kan gives som en form for minimumsunderhold;
53.

bifalder det sæt af foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, der findes inden for rammerne af det europæiske netværk for udvikling af landdistrikterne (ENRD), og som medlemsstaterne kan gennemføre til støtte for intelligente landsbyer og social innovation, herunder samarbejde (navnlig LEADER), videnudveksling, netværk vedrørende den fælles landbrugspolitik, etablering af unge iværksættere og virksomheder og industrier i landdistrikterne, investeringer osv. Udvalget har dog fremhævet, at der også er behov for mere fleksible støtteforanstaltninger for innovation inden for ikkelandbrugsrelaterede aktiviteter, som er integrerede i og fremmer hovedaktiviteten og bidrager til at styrke bioøkonomien og drage bedst mulig fordel af lokalområdet. Disse omfatter ud over støtte til virksomhedsetablering også muligheden for at støtte virksomhedsudvikling uden for landbruget, hvilket bør medtages i artikel 69 i forordningen om strategiske programmer under den fælles landbrugspolitik;
5.

bekræfter relevante synspunkter fra tidligere udtalelser: — Udtalelse om Lokalt og regionalt perspektiv om fremme af innovation i den offentlige sektor gennem digitale løsninger, vedtaget på RU's plenarforsamling den 30. november 2017 (2). Regionsudvalget ser digitaliseringen af forvaltningen som et middel til at levere bedre tjenester til borgerne og understreger, at de lokale og regionale myndigheder skal spille en vigtig rolle i moderniseringen af den offentlige sektor. Udvalget opfordrer den offentlige sektor til at føre en innovationspolitik, der tager udgangspunkt i brugernes behov, og som giver alle borgere og virksomheder adgang til digitale tjenester uden forskelsbehandling. Derudover understreger udvalget, at det er nødvendigt at samarbejde og udveksle bedste praksis mellem myndigheder og på tværs af grænser. — Udtalelse om EU-handlingsplan for e-forvaltning 2016-2020, vedtaget på RU's plenarforsamling den 11. oktober 2016 (3). RU glæder sig over princippet om »digital« betjening som udgangspunkt for, hvordan tjenester leveres af offentlige forvaltninger, og understreger derfor, at det er nødvendigt med et langsigtet arbejde, der øger den digitale inddragelse af borgerne, så flere får adgang til infrastruktur og opbygger de nødvendige kompetencer og dermed kan tage del i digitaliseringens muligheder. RU påpeger, at gennemsigtige forvaltninger, der leverer data og tjenester på en åben og sikker måde, er vigtige for at sikre større gennemsigtighed og effektivitet, men fremhæver samtidig behovet for et højt beskyttelsesniveau for visse typer af oplysninger og personoplysninger. RU støtter desuden princippet om grænseoverskridende betjening som standard for offentlige forvaltningers e-forvaltning og understreger, at lokale og regionale myndigheder ofte i grænseregionerne kan spille en afgørende rolle i at fastlægge og udvikle grænseoverskridende tjenester, som er relevante, effektive og problemfrie. — Udtalelse om En ny dagsorden for færdigheder i Europa‚ vedtaget på RU's plenarforsamling den 7. december 2016 (4). RU efterlyser investeringer i digitale færdigheder og formidlingen heraf og ser digitaliseringen som en mulighed for at tackle mange udfordringer på uddannelsesområdet;
19.

mener, at det grundlæggende formål med den fysiske planlægning og transportpolitikken bør være at sikre optimale muligheder for at imødekomme borgernes behov, samtidig med at transportbehovet bliver så minimalt som muligt. På andenpladsen følger målet om at rationalisere transportmængden, navnlig gennem en hensigtsmæssig transportsammensætning, for at minimere de eksterne omkostninger ved transport for de lokale og regionale myndigheder. Udvalget fremhæver desuden, at øget hjemmearbejde, som det kunne konstateres under covid-19-pandemien, kan give landdistrikterne muligheder i form af større fleksibilitet for arbejdstagere, når de skal vælge bopæl;
44.

understreger, at der er behov for et mere effektivt CO 2 -prissætningssystem, herunder en CO 2 -grænsetilpasningsmekanisme, for at gøre CO 2 til en gennemsigtig del af det økonomiske system og fremme omstillingen til kulstofneutralitet. Dette ville skabe lige konkurrencevilkår for den bæredygtige indsats og udgøre et vigtigt redskab i bestræbelserne på at gøre CO 2 -systemet gennemskueligt på alle niveauer og i alle sektorer;
54.

Det Europæiske Regionsudvalg henleder Kommissionens opmærksomhed på, at integrationen af regionerne i den yderste periferi i de geografiske lokalområder fortsat er et prioriteret mål, og at programmerne for det europæiske territoriale samarbejde er et vigtigt middel til at nå dette mål. RU mener derfor, at det er helt afgørende at fastholde den finansiering, der er øremærket disse programmer, og at det nye instrument for regionerne i den yderste periferi bliver sat i værk, uden dog at begrænse disse regioners adgang til de andre instrumenter og ressourcer;