[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 28.6.2010

KOM(2010)340 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om erfaringerne med de statistiske undersøgelser af plantager med visse arter af frugttræer, som medlemsstaterne gennemførte i 2007 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/109/EF af 19. december 2001 SEK(2010)776 final

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om erfaringerne med de statistiske undersøgelser af plantager med visse arter af frugttræer, som medlemsstaterne gennemførte i 2007 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/109/EF af 19. december 2001

Indledning (anvendelsesområde, baggrund, national lovgivning)

Kommissionen har for at kunne løse de opgaver, som efter de juridiske rammer for den fælles landbrugspolitik og EU-bestemmelserne om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager påhviler den, brug for nøjagtige oplysninger om produktionskapaciteten i plantager med de vigtigste arter af frugttræer inden for EU samt for at have prognoser på mellemlang sigt over produktionen og udbuddet på markederne til sin rådighed.

Det er en basisundersøgelse, der foretages hvert femte år af de plantager med de vigtigste arter af frugttræer i EU, der nu benyttes som metode til at afdække de faktorer, der medvirker til produktionskapaciteten i frugttræsplantagerne, herunder sorter, træernes alder og plantagernes tæthed. Nogle medlemsstater benytter lejligheden til at indsamle data om andre faktorer, såsom bedriftens specialisering, teknisk håndtering af plantagen, arbejdskraft, opbevaring, handel osv.

Disse undersøgelser har fundet sted siden 1977. 2007-basisundersøgelsen af plantager med visse arter af frugttræer blev udført i de 27 EU-medlemsstater i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/109/EF[1] af 19. december 2001 og i overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2002/38/EF af 27. december 2001[2] om fastsættelse af undersøgelsesparametre samt kode og standardregler for omskrivning til maskinlæsbar form af resultaterne.

I overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i direktiv 2001/109/EF skal medlemsstaterne indsende en metodologisk rapport til Kommissionen om, hvordan undersøgelsen blev gennemført.

Denne rapport om erfaringerne med 2007-undersøgelsen fremlægges i overensstemmelse med artikel 7 i direktiv 2001/109/EF. Den er baseret på Kommissionens tjenestegrenes erfaringer og særligt brugen af den indgivne data samt de bemærkninger og erfaringer, som medlemsstaterne har indgivet i den metodologiske rapport (art. 4, stk. 4, i direktiv 2001/109/EF).

I henhold til artikel 4 i direktiv 2001/109/EF skal medlemsstaterne meddele Kommissionen resultaterne af basisundersøgelserne senest den 1. oktober året efter undersøgelsesåret. Datoerne fremgår af bilag 1 til denne rapport (se ledsagende dokument).

Dataene fra alle medlemsstaterne blev indberettet i overensstemmelse med bestemmelserne og de tekniske parametre i Kommissionens beslutning 2002/38/EF.

Dækning og indhold

Undersøgte arter (i henhold til EU-lovgivning og andre)

I 2007-basisundersøgelsen opfyldte de arter, der blev undersøgt i hver medlemsstat, de krav, som fremgår af bilaget til direktiv 2001/109/EF, og som blev fremlagt i Kommissionen beslutning 2008/690/EF af 4. august 2008[3]. De er ligeledes nævnt i bilag 2 til denne rapport (se arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene). Data om plantager, der producerer æbler og/eller pærer til anden anvendelse end spisebrug, blev på frivillig basis indsendt af Bulgarien, Tyskland, Irland og Spanien.

Bedrifter ("minimumstærsklen" for bedrifter og/eller plantager)

Artikel 1, stk. 3, i direktiv 2001/109/EF fastslår, at "undersøgelsens anvendelsesområde omfatter samtlige bedrifter, der har et areal beplantet med frugttræer, forudsat at de producerede frugter helt eller hovedsagelig er bestemt til markedet". I praksis varierer situationen i medlemsstaterne, dvs. fra ingen minimumstærskel (alle bedrifter undersøges) til en tærskel fastsat på medlemsstatsniveau (for eksempel 15 ar i CZ, 50 i FR og 100 i LV). Endvidere har nogle medlemsstater ændret deres kriterium fra den ene undersøgelse til den anden.

Undersøgelses art, organisering af undersøgelsen og tidsplan (referencedato)

I bilag 3 til denne rapport findes en oversigtstabel over de nationale undersøgelsesmetoder (se arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene). Metodologisk set er det mest karakteristiske ved 2007-undersøgelsen, at den består af:

a) En fuldstændig oversigt i Tjekkiet, Danmark, Tyskland, Irland, Letland, Litauen, Nederlandene, Østrig, Slovenien, Slovakiet, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige

b) En arealstikprøve fra Spanien og

c) En bedriftsundersøgelse på stikprøvebasis fra de øvrige medlemsstater.

Nogle medlemsstater kom med særlige bemærkninger til undersøgelsen, måden hvorpå og forholdene hvorunder den blev udført, og de opnåede resultater. Nogle af disse bemærkninger er opført i følgende tabel.

CZ | Undersøgelsen blev iværksat i Tjekkiet for første gang i 2007. Selv om der tidligere var udført undersøgelser ved navn "Optælling af frugttræer- og -buske" ("Census of fruit trees and bushes"), fandt den sidste undersøgelse sted i 1980. Siden da har Det Tjekkiske Statistiske Kontor indsamlet grundlæggende oplysninger om frugtproduktionen som en del af "Undersøgelsen af den samlede vegetabilske produktion" ("Final crop production survey") og "Undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur" ("Farm Structure Survey"). Undersøgelsen af frugtplantager, der er den første af slagsen, opgiver detaljerede oplysninger om plantningen af frugttræer i Tjekkiet. |

EE | "Undersøgelsen af frugttræsplantager" ("Survey on the Plantations of Fruit trees") i 2007 var den første af slagsen, der blev udført i Estland. Den blev udført i fællesskab med 2007-undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur. Undersøgelsesvariablerne blev tilføjet spørgeskemaerne til 2007-undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur i en separat sektion. Der blev ikke nævnt nogle problemer i forbindelse med undersøgelsens udførelse. De fleste sorter er lokale. |

IE | Der blev indsamlet en betydelig mængde af yderligere oplysninger kun til nationalt brug. Oplysningerne omfattede følgende: a) Om avleren deltog i kvalitetssikringsordninger b) Om avleren var medlem af en sammenslutning for avlere c) Detaljer om antallet af de ansatte d) Detaljer om produktionsfaciliteterne og -teknikkerne i forbindelse med høstning e) Detaljer om det typiske udbytte og værdien af udbyttet f) Detaljer om avlerens afsætningsmuligheder g) Detaljer om avlerens fremtidige forbedringsplaner h) Detaljer om udbyttet af økologisk æbleavl og værdien af udbyttet |

IT | Undersøgelsen af frugtplantager er blevet udført i Italien siden 1977, og den udgør et vigtigt referencepunkt for sektoren for frugttræer. Undersøgelserne blev foretaget med et femårigt interval mellem 1977 og 2007. For at kunne fremskaffe oplysninger til markedet er målet med undersøgelsen at indsamle detaljerede oplysninger om arealerne med de vigtigste frugttræsbedrifter og deres pågældende produktionskapacitet. Ud over at leve op til EU (direktiv 2001/109/EF) leverer undersøgelsen også data til brug ved vurderingen af nationalregnskabet. Derudover giver den oplysninger om bedrifternes struktur og produktion samt om politikkernes indvirkning på sektoren, og den gør det ligeledes muligt at opdatere listen over landbrugsbedrifter. |

GR | Undersøgelsen af frugtplantager inkluderer alle landbrugsbedrifter, hvor en eller flere af de otte nævnte frugttræsarter, dyrkes i regelmæssige plantager. Regelmæssige plantager er arealer med træer, der er plantet systematisk, og som udgør tætte plantager med et proportionalt antal af træ pr. stremma, alt afhængigt af det anvendte beplantningssystem (tynd beplantning, tæt beplantning, for eksempel PALMETTE hvad angår æble- og pæreplantager etc.). Regelmæssige plantager opdeles i RENE og SAMMENSATTE regelmæssige plantager. Rene regelmæssige plantager er plantager, der kun er beplantet med en frugttræsart, for eksempel ferskentræer eller æbletræer osv. Sammensatte regelmæssige plantager er beplantet med mere end en træart, for eksempel appelsintræer med oliventræer eller pæretræer med æbletræer eller ferskentræer med kirsebærtræer osv., og den ene træart befinder sig mellem den anden art i et systematisk og ikke fuldstændigt tilfældigt system. Desuden skal den art, hvis antal af træer er i mindretal, dække minimum 1/10 af stremma. Hvis disse træer ikke dækker 1/10 af stremma, anses de for at være spredte, selv om de befinder sig i et regelmæssigt system. For at en sammensat plantage kan karakteriseres som regelmæssig, er det, der er vigtigt, ikke, at alle plantagens træer er af samme familie, men at de forskellige træarter udgør en tæt, regelmæssig plantage. |

ES | Undersøgelsestypen er en territorial arealundersøgelse (MAST – Marco de Áreas y Segmentos Territoriales), der har været benyttet i Spanien siden starten af 1990'erne. Optællerne kommer fra en virksomhed, der administrerer feltarbejde inden for spansk landbrugsforsikring, og de arbejder et år ad gangen på MAST-undersøgelsen. |

FR | Undersøgelsen gør det lettere at finde frem til samt beskrive de faktorer, der påvirker plantagernes produktionskapacitet, såsom sorter, alder, beplantningstæthed etc. Disse karakteristika er vigtige for at lave ordentlige prognoser (mængde- og tidsplaner for produktionen). Spørgeskemaet inkluderer ligeledes tre yderligere grupper af spørgsmål ud over dem, der kræves af EU: 1. Et andet formål med undersøgelsen var at opnå kendskab til den markedsførte produktionsmængde og de vigtigste salgskanaler, som frugtavlerne benytter. Dette er dog kun en delvis undersøgelse af salgskanalerne på stadiet for etablering på markedet og ikke af avlernes samlede markedsføringsaktivitet. 2. At indsamle supplerende oplysninger om dyrkningen af frugtplantagerne. 3. At indsamle oplysninger om frugtavlernes fuldtidsansatte og sæsonarbejdere. Derfor er undersøgelsens hovedformål at have data om følgende: • Produktionsstrukturerne: Beliggenhed, størrelse, specialisering af anvendelsesmuligheder, jordudnyttelse • Fuldtidsbeskæftigede og sæsonarbejdere • Opbevaringskapaciteten for frugt • Dyrkningsmetoderne, hvad angår vanding, beskyttelse mod vejrforhold såsom frost samt de forskellige sorters specifikation • Arealet, plantagernes tæthed og alder, den undersøgte produktionskapacitet for hver art • Bedriftens produktion og distributionskæden (den første markedsføring) for hver art • De vigtigste landbrugsmetoder til vedligeholdelse af plantagen. |

HU | I 2001 hjalp matrikelkort over de kommuner, der var udvalgt til at indgå i stikprøven, optællerne med at finde hver frugtplantage i forbindelse med undersøgelsen. Herudover var ortofotos (stillet til rådighed af Instituttet for geodæsi, kartografi og telemåling) tilgængelige for kommuner med minimum fem frugtplantager. Disse ortofotos gjorde det muligt på korrekt vis at finde frem til og skelne mellem hver plantage på baggrund af fotoernes angivelse af plantagernes grænser. For at kunne bestemme sorterne fik optællerne stillet en håndbog med beskrivelser samt farvefotos til rådighed. Beskrivelsen indeholder bl.a. frugtens karakteristika, modningsperiode, træets form og dets vækstkarakteristika Alle disse oplysninger bidrog til en professionel og kvalitativ bestemmelse af sorterne. Spørgeskemaerne fra 2007 indeholdt fortrykte data. • Alle data fra 2001-undersøgelsen blev medtaget i 2007-spørgeskemaet. Ved udfyldning af skemaet kunne kun ovenstående koder benyttes. Kun de felter, hvortil der var ændringer i forhold til tidligere oplysninger, skulle udfyldes. Skemaet havde en særlig kolonne til indføring af ændringer. Når dataene var ens for begge år, skulle feltet i den særlige kolonne være tom. • I de tilfælde, hvor plantagerne var plantet efter 2001, var kun visse oplysninger fra MARD-CAO tilgængelige, nemlig plantagens identifikationsnummer, bruttoareal, arternes kode og plantageindehaverens stamdata. Kun disse oplysninger kunne fortrykkes på spørgeskemaerne. Naturligvis skulle alle andre oplysninger indføres i skemaet. Det var kun muligt at opdatere de fortrykte data, såfremt disse var ændret siden plantningstidspunktet. Under gennemførelsen af feltarbejdet var plantageindehaverens tilstedeværelse ikke påkrævet. Dog ville indehaveren i visse tilfælde, såsom i forbindelse med oplysninger om plantagens sorter, formodet rydningsår osv., være i stand til at give mere pålidelige oplysninger. Derfor kontaktede optællerne i mange tilfælde indehaveren, og de udfærdigede skemaet i fællesskab. Denne procedure muliggjorde ligeledes en opdatering af indehaverens stamdata. Plantagernes anslåede areal for æble-, pære-, fersken- og abrikostræer i 2007. Frugtarter Anslået areal (ha) Afvigelser i % Æble 34 906 0,9824 Pære 2 878 0,5267 Fersken 5 787 1,5462 Abrikos 5 216 1,3635 Landets samlede regionale og nationale tal blev sammenlignet med de årlige statistikker om frugtproduktionen samt de tidligere års statistikker. |

MT | Dataene blev indsamlet ved hjælp af undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur, eftersom Malta kun behøvede at indsamle information om det samlede areal med ferskentræer. |

PL | Den første undersøgelse af plantager i Polen blev udført i 1998 og den anden i 2004. Begge undersøgelser blev udført for at imødekomme nationale behov, men i de fleste tilfælde fulgte de EU-metodologien. Undersøgelserne var ens med den aktuelle 2007-undersøgelse af plantager med visse arter af frugttræer, men resultaterne blev ikke videregivet til Eurostat, eftersom Polen ikke var pålagt at videregive disse. I 2007 blev den tredje plantageundersøgelse udført i henhold til EU-kravene, og i april 2008 blev resultaterne videregivet til Eurostat. Undersøgelsen dækkede ikke blot Eurostats, men også nationale behov. Den sidste undersøgelse (i 2007) havde som hovedformål at fremskaffe oplysninger om spiseæbler og spisepærer vedrørende nettoareal, sorter, træernes alder og beplantningstæthed, såvel som oplysninger om nettoarealet for ferskner og abrikoser. Af hensyn til de nationale brugere blev formålet udvidet til også at inkludere andre karakteristika, nemlig andre arter af frugttræer og -buske samt bærplantager. Nogle oplysninger om plantageindehaveren og bedriften blev ligeledes inkluderet i undersøgelsen. Undersøgelsen tog kun de bedrifter, hvis produktion helt eller delvist er beregnet til markedet, i betragtning. Yderligere karakteristika blev kun indsamlet til nationalt brug. Disse inkluderede arealet og antallet af frugttræer hvad angår alderen på og produktion af følgende arter: Blommetræer, sur- og sødkirsebærtræer, abrikostræer, ferskentræer og valnøddetræer og æbletræer alt efter grundstamme (dværg, middelkraftig og frøstamme). Og ligeledes - af hensyn til nationale formål – oplysninger om areal og antal af frugtbuske og areal af bærplantager for følgende arter: Hassel, stikkelsbær, røde ribs (farverige), solbær, hindbær, jordbær, havejordbær, surbær, blåbær, vinstok og andre frugtbuske og bærplanter. |

PT | Da bekymringer om miljøet i stigende grad bliver en vigtigere sag på nationalt og europæisk plan, inkluderede Portugal nogle særlige karakteristika i spørgeskemaet. Disse omhandlede spørgsmål vedrørende hensyntagen til et bæredygtigt landbrug og miljøadfærd, særligt bør der i forbindelse med jordbehandling og beskyttelse af frugten findes frem til nogle dyrkningsmetoder til frugtproduktionen. Arealer med kunstvanding, niveauet/beskaffenheden af produktionen, produktionssystemet og visse produktionsteknikker er blevet undersøgt. Da brugerne har en betydelig interesse i at vide, hvordan frugten sendes på markedet, blev der inkluderet et spørgsmål om, hvilken måde frugten markedsføres på. |

RO | I henhold til Rådets direktiv 2006/110/EF blev Rumænien indrømmet en undtagelse fra at indgive oplysninger vedrørende: Arter, plantagernes alder og tæthed. Med denne undtagelse i mente og ved at tage de nationale betingelser i betragtning er der, som en del af omtalte undersøgelse, blevet indsamlet oplysninger om: Arealer med unge og frugtbærende plantager, arealer med plantager, hvis produktion er aftagende, nyligt beplantede arealer i 2007, arealer med ryddede plantager, produktivitet og samlet produktion for følgende træarter: Æbler, pærer, abrikoser, søde kirsebær og kirsebær, blommer ferskner, valnødder, andre træer (hassel, kastanje, kvæde). Som et eksperiment blev der indsamlet oplysninger om tætheden i de frugtbærende plantager og i plantager med aftagende produktion samt om de unge plantagers tæthed. Disse data blev indsamlet som et led i den årlige undersøgelse af den vegetabilske produktion af hovedafgrøderne, som det nationale statistiske institut var ansvarlig for. Undersøgelsen af produktionen af hovedafgrøderne er baseret på en stikprøve af 80 000 landbrugsbedrifter på regionsplan (NUTS 2-niveau) og på distriktsplan (NUTS 3-niveau). |

FI | I Finland kan disse oplysninger fremskaffes på pålidelig vis ved hjælp af en række forskellige kilder, eftersom alle kilder benytter de samme identifikationsnumre. Offentlige statistikker kan betragtes som pålidelige, eftersom de hovedsageligt er baseret på totale stikprøvedata. Telefoninterview hjalp til med at øge besvarelsesprocenten. Størstedelen af dataene fra æbleplantagestatistikkerne blev indhentet fra det integrerede forvaltnings- og kontrolsystems registre i det finske landbrugskontor. De kommunale myndigheder for landbrugsanliggender indfører de fleste data fra tilskudsskemaerne, som de i kommunen registrerede landmænd indsender. Loven om registret for landbrugsanliggender ("The Act on the Rural Business Register" (1515/1994)) kræver, at de kommunale myndigheder holder registrets data fortroligt. Tike (den finske kontor for landbrugsstatistikker) vedligeholder registret for landbrugsanliggender og har ret til at benytte administrative registre til at udarbejde statistikker. Når den potentielle produktionsmængde anslås, bliver skønnet mere præcist, når det baseres på antallet af træer, end når det baseres på areal. Landmændene finder det desuden lettere at kategorisere træernes antal, sorter og alder end at kategorisere det dyrkede areal eller beplantningstætheden. På baggrund af 2002-statistikkerne og møder med industriinteressegruppen blev det besluttet kun at anmode om oplysninger om sorter (og det dyrkede areal) for de kommercielt vigtige sorter. Listen over sorter i 2007-undersøgelsen blev udarbejdet på baggrund af de vigtigste sorter i 2002 (22 sorter). De to nye sorter (Rubinola and Rajka) blev ligeledes tilføjet, eftersom de i stigende grad blev anset vigtige. Grundet den nordlige breddegrad er Finlands æblesorter væsentligt forskellige fra dem, der avles på det europæiske fastland, og mange af de sorter, der avles i Finland, er ikke længere vigtige for erhvervslandbruget. |

SE | Den endelige frist for besvarelsen af undersøgelsen var sat til den 26. marts. På det tidspunkt havde 76 % af bedrifterne indgivet deres svar. Statistikafdeling i Jordbruksverket ("Swedish Board of Agriculture") anså dette for utilfredsstillende. Der er indledt drøftelser om, hvordan den fremtidige besvarelsesprocent kan øges. Rammen for undersøgelsen af plantager med visse arter af frugttræer udgøres af bedrifter, der, ifølge det statistiske landbrugsbedriftsregister, dyrker æble- og/eller pæretræer, og ligeledes bedrifter, der, ifølge det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, ansøgte om støtte til frugtproduktion på plantager på minimum 0,25 hektarer i 2007. Undersøgelsens målgruppe var de bedrifter med æble- og/eller pæretræsplantager på minimum 0,25 hektarer. Alt i alt bestod målgruppen i 2007-undersøgelsen af 369 bedrifter. På baggrund af bedrifternes bemærkninger, der enten fremgik af spørgeskemaerne eller var telefoniske, kan det konkluderes, at skemaet var svært at udfylde. Muligheden for at forenkle undersøgelsen blev derfor drøftet hen imod slutningen af undersøgelsesperioden. Det fremgik af et forslag fra Jordbruksverket, at Sverige for fremtiden burde indrømmes en undtagelse fra kravene om undersøgelse af pærer grundet den lille mængde af svensk avlede pærer. |

Undersøgelseskarakteristika

Berørte frugtplantagers areal

Generelt bør nettoarealet for den regelmæssige frugtplantage tages i betragtning. Dog anvendte nogle medlemsstater bruttoarealet. I ganske få tilfælde blev selv spredte træer inkluderet.

Undersøgte sorter (i henhold til EU-lovgivning og andre)

En analyse af hver enkelt sorts forholdsmæssige andel inden for en given art afslører, at der er sket betydelige ændringer som følge af ændrede forbrugsmønstre.

Alle medlemsstaterne tilvejebragte oplysninger om de enkelte sorter, der udgør mere end 3 % af de arealer, der er beplantet med de pågældende frugttræsarter.

Alder

I alle medlemsstater blev træernes alder beregnet fra tidspunktet for træets plantning i plantagen (efterår eller forår).

Tæthed

I de fleste medlemsstater blev beplantningstætheden beregnet ud fra det beplantede areal, og i nogle stater, såsom Bulgarien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Østrig og Polen, blev tætheden udregnet på baggrund af antallet af træer pr. hektar.

Andre karakteristika

Nogle medlemsstater indsamlede data om andre karakteristika. For eksempel indsamlede Frankrig og Østrig data om den økologiske produktion og markedsføringsnettet. De af Frankrig indsamlede data indeholdt oplysninger om behandling af jorden, gødskning, plantebeskyttelsespraksis, plantageindehaverens alder, bedriftens samlede størrelse og specialisering, hvorimod Polen indsamlede oplysninger om bær og kirsebær osv.

Dataindsamling og -behandling (kontrol af dataene)

Når undersøgelsesresultaterne blev modtaget af Eurostat, blev de uploadet til en produktionsdatabase, hvor de valideredes, før de blev oploadet til formidlingsdatabasen.

Dataanvendelse (dataformidling)

Resultaterne fra 2007-undersøgelsen er, ligesom resultaterne fra den tidligere 2002-undersøgelse, tilgængelige uden omkostninger via Eurostats formidlingsdatabase for alle, der har internetadgang.

Vigtigste resultater: analyse af resultaterne

Nogle sammenfatninger af resultaterne fra 2007-undersøgelsen fremgår af bilag 4 (se arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene). Analysen omfatter ikke madæbler eller madpærer, eftersom arealer med disse arter ikke er af betydning. Hvad angår arter, kan de vigtigste resultater opsummeres således:

I EU-27 var 80 % af de frugtplantager med de undersøgte arter koncentreret i Spanien, Italien, Polen, Grækenland og Frankrig. Æbletræer er det hyppigst dyrkede træ i EU-27, da det dækker cirka en tredjedel af det undersøgte areal. Citrustræer (appelsin, citron og små citrusfrugter) dækker tilsammen endnu en tredjedel af det undersøgte areal i EU-27.

Udvidelsen til EU-27 medførte en betydelig stigning i arealet med spiseæbler tillige med en mindre stigning i arealet med andre undersøgte sorter. Arealet med æbletræer steg mere end 2,4 gange primært på grund af de polske[4] og rumænske æbleplantager. Arealer med pære- og ferskentræer steg med henholdsvis 17 % og 13 %. Men stigningen på 27 % af abrikostræsarealet var større. Stigningen af citrustræsarealet i forbindelse med de to sidste udvidelser var ubetydelig (cirka 1 %).

I EU-27 er de største æbletræsavlere Polen (165 715 ha), Rumænien (60 494 ha), Italien (55 225 ha) og Frankrig (40 113 ha) . Det samlede areal for æbleplantager i EU-15 svandt med 11 % i årene mellem de to undersøgelser. Arealet med æbleplantager i Italien viste en lille fremgang, mens der sås en nedgang på 16 % i Frankrig.

De største arealer med pæretræsplantager i EU-27 findes i Italien (32 075 ha), Spanien (25 845 ha), Portugal (9 228 ha) og Belgien (7 225 ha). Det samlede areal med pæretræer faldt med næsten 13 % i perioden 2002-2007.

I EU-27 findes de største arealer med ferskentræer i Spanien (75 118 ha), Italien (63 754 ha), Grækenland (34 127 ha) og Frankrig (14 308 ha). Spanien og Italien står tilsammen for to tredjedele af det samlede areal i EU-27. Spanien er den eneste EU-15-medlemsstat, hvis areal med ferskentræer er vokset, eftersom det samlede ferskentræsareal i EU-15 faldt med cirka 6 %.

Det største areal med abrikosplantager findes i Spanien (18 700 ha), efterfulgt af Italien (15 649 ha), Frankrig (13 804 ha) og Ungarn (4 999 ha). Spanien og Italien besidder mere end halvdelen af det samlede abrikosplantageareal i EU-27. Det samlede areal i Italien forblev stort set konstant, mens det faldt i alle andre medlemsstater, dog med undtagelse af Østrig, der oplevede vækst (på 26 %).

Spanien besidder omkring 55 % af arealet med appelsintræsplantager i EU-27 (158 824 ha). Arealet på 73 786 ha i Italien udgør en fjerdedel af hele EU-27-arealet. De andre medlemsstater med undersøgte appelsinplantager er Grækenland, Portugal, Cypern og Frankrig, der tilsammen kun udgør 20 % af appelsintræsplantagerne i EU-27. Det samlede areal med appelsintræsplantager i EU-15 voksede med 10 % mellem 2002 og 2007 på grund af vækst i Spanien og Portugal. De andre medlemsstater oplevede en mindre tilbagegang i arealet med appelsintræsplantager.

De 39 859 ha citrontræsplantager i Spanien udgør mere end 60 % af EU-27-arealet. Det andetstørste areal med citrontræsplantager (16 634 ha) tilhører Italien, som står for cirka en fjerdedel af EU-27-arealet. Det tredjestørste areal ligger i Grækenland (8 %). Arealerne på Cypern, i Portugal og Frankrig udgør kun en lille del af EU-27-arealet (omkring 1% eller mindre i hver medlemsstat). Eftersom kun det portugisiske areal var vokset, samtidig med at alle de andre arealer var blevet mindre, var det samlede areal med citrontræer i EU-15 mindsket.

Spanien har 116 225 ha plantager med småfrugtede citrustræer, hvilket udgør tre fjerdedele af EU-27-arealet med plantager med disse frugter. Den næststørste producent er Italien med blot 21 998 ha, som udgør omkring 15 % af det samlede EU-27-areal. Arealet voksede i Spanien og Grækenland, og reduceredes cirka lige så meget i Italien. Derfor forblev arealet med plantager med småfrugtede citrustræer mere eller mindre konstant.

Mellem 1997 og 2002 faldt arealet med frugtplantager i EU-15 med cirka 187 700 ha (svarende til 15 %). Tilbagegangen var især mærkbar for æble- og pæretræer (begge i absolutte værdier og i forhold til det samlede areal for disse arter). Til gengæld blev der konstateret en stigning for småfrugtede citrustræer (hovedsagelig som følge af en betydelig stigning i Spanien). Med undtagelse af Finland kunne der i alle medlemsstater konstateres en tilbagegang for arealer med frugttræer. Denne nedadgående tendens fortsatte også fra 2002 til 2007.

Det samlede, undersøgte plantageareal i EU-15 reduceredes med 37 621 ha (svarende til 4 %) mellem 2002 and 2007. Arealet med appelsintræer steg med 10 %, og arealet med småfrugtede citrustræer forblev i store træk uforandret. Hvad angår resten af arealet med frugttræer, konstateredes der en nedgang på mellem 5 % og 13 %. Med en gennemgang pr. medlemsstat (EU-15) kan de vigtigste resultater opsummeres således:

I nogle medlemsstater voksede det samlede, undersøgte areal. Det samlede, undersøgte plantageareal voksede i Danmark (med 6 %), Østrig (med 4 %) og Spanien (med 3 %). I Danmark voksede alle undersøgte arealer (æble- og pæretræer). I Østrig mindskedes arealet med ferskentræsplantager med en fjerdedel, mens alle andre undersøgte arealer oplevede vækst. Der var ligeledes en betydelig stigning af arealet med abrikosplantager (26 %). I Spanien sås en stor vækst af arealet med appelsintræer (21 %) samt en mindre vigtig stigning i arealer med ferskentræer og småfrugtede citrustræer. De andre undersøgte arealer reduceredes, og reduktionen var særligt stor (en tredjedel) for arealet med æbletræer.

Nogle medlemsstater oplevede en nedgang i det samlede, undersøgte areal såvel som nedgang i antallet af alle de undersøgte frugttræsarter. Det samlede areal faldt temmelig meget i Frankrig, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige (mellem 15 og 20 %), mens de frugtplantager i Luxembourg, der producerede til markedet, næsten helt forsvandt. I Tyskland og Irland var der kun en meget lille tilbagegang (på mindre end 1 %) i det samlede, undersøgte areal.

I de resterende medlemsstater svandt det samlede areal med plantager med de undersøgte frugtarter, selv om der sås en stigning for nogle af de undersøgte arter. I Grækenland steg arealet med småfrugtede citrustræer for eksempel med en tredjedel, hvorimod alle andre arealer reduceredes. I Italien faldt det samlede areal med 8 %. Landet oplevede en lille vækst af arealer med æble- og abrikosplantager samt nedgang hvad angår arealer med andre frugtplantager. Faldet var forholdsvist stort for arealer med småfrugtede citrustræer (22 %), pæretræer (17 %) og ferskentræer (13 %). Portugal oplevede en stor stigning af arealer med citrontræer, mens alle andre arealer reduceredes, herunder nogle af dem drastisk (fersken og abrikos). I Belgien og Nederlandene sås en nedgang for det samlede areal med cirka 4 % på grund af den dobbelte effekt med faldet i arealer med æbletræsplantager og væksten af pæretræsplantager.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Sammenlignet med de tidligere undersøgelser bør man bemærke de fremskridt, der siden 2002 er sket inden for de "berørte frugtplantagers areal". Næsten alle medlemsstaterne indsendte igen resultaterne fra 2007-undersøgelsen som nettoareal af frugtplantager (idet "nettoareal" betyder område, der udelukkende er beplantet med træer).

Med de ovennævnte forbedringer, særligt i relation til den generelle anvendelse af begrebet nettoområder, kan 2007-undersøgelsen overordnet set anses for at være tilfredsstillende. Med hensyn til fremtidige undersøgelser bør man overveje at ajourføre listen af sorter og koder såvel som at harmonisere tærsklerne. Identifikation af synergi tillige med andre statistiske foranstaltninger og/eller brug af administrative kilder bør undersøges.

På baggrund af en opsummering af de overvejelser, som medlemsstaternes rapporter giver udtryk for, kan Kommissionen konkludere, at medlemsstaterne ikke har mødt større vanskeligheder i forbindelse med undersøgelsens udførelse. Denne undersøgelse udgør et kvalificeret skøn over EU's frugtplantager med de pågældende syv arter (og tilmed flere i nogle medlemsstater), der omfattes af EU-lovgivningen.

Herudover kan det siges, at de fleste medlemsstater anser denne undersøgelse for meget brugbar, eftersom den ikke blot giver oplysninger om en meget vigtig landbrugssektor, men også oplysninger, der er meget nyttige for andre statistiske formål, såsom landbrugsregnskaber.

[1] EUT L 13 af 16.1.2002, s. 21.

[2] EUT L 16 af 18.1.2002, s. 35.

[3] EUT L 225 af 23.8.2008. s. 14.

[4] På en stor del af dette areal dyrkes der æbler til forarbejdning, og der medtages derfor ikke kun spiseæbler, som krævet i henhold til direktiv 2001/109. Dette skyldes, at det er umuligt at skelne mellem de arealer beplantet med spiseæbler og dem, der er beplantet med æbler til forarbejdning i Polen.