Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 309/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse

ENHEDSDOKUMENT

»DALMATINSKA PEČENICA«

EU-nr.: PGI-HR-02456 — 10.4.2019

BOB () BGB (X)

1. Betegnelse

»Dalmatinska pečenica«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Dalmatinska pečenica« er et konserveret saltet kødprodukt uden ben, der er fremstillet af den afpudsede kammuskel fra svin. Det må udelukkende saltes eller lagesaltes, koldrøges, tørres og lagres i det geografiske område, der er defineret i punkt 4 i dette dokument.

»Dalmatinska pečenica« fremstilles af den afkølede eller frosne kammuskel fra svin (m. longissimus thoracis et lumborum), som opnås ved at adskille en del af lænderne og ryggen fra den halve svinekrop.

Ved markedsføringen har »Dalmatinska pečenica« følgende kendetegn:

udseende: Produktet er cylinderformet, og overfladerne har ingen ridser eller andre skader. Overfladens farve er lysebrun til mørkebrun, med eller uden lysegule til lysebrune pletter af fedtvæv, som er et resultat af røgningen.

tværsnit: Produktet har en fast, elastisk konsistens og en kompakt struktur. Tværsnittet har en ensartet rød farve, der kan være mørkerød til mørkebrun på kanterne, med eller uden pletter af hvidt til lysegult eller lysebrunt fedtvæv, som er et resultat af røgningen. Produktet er let at skære

smag og aroma: Produktet har en let salt smag. Det er mørt, saftigt og smelter i munden. Det har den særlige aroma af konserverede saltede svinekødsprodukter og en let røgaroma.

kemiske kendetegn: NaCl-indholdet må højst være på 7,5 %, vandindholdet må ikke overstige 55 %, og vandaktiviteten (aw) må ikke være over 0,93.

Det færdige produkt har en vægt på mindst 1,3 kg. »Dalmatinska pečenica« kan markedsføres hel, i stykker eller i skiver.

»Dalmatinska pečenica« er et konserveret og tørsaltet kødprodukt, der som regel spises uden at blive varmebehandlet først. Hele forarbejdningsprocessen for »Dalmatinska pečenica«, lige fra starten på saltnings-/lagesaltningsfasen til lagringsfasens afslutning, skal vare mindst 45 dage.

3.3. Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Hele produktionsprocessen for »Dalmatinska pečenica« omfatter følgende faser: saltning eller lagesaltning, koldrøgning, tørring og lagring, som alle skal finde sted i det geografiske område, der er defineret i punkt 4.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

Når produktet markedsføres helt eller i en hvilken som helst type færdigpakning, der indeholder stykker eller skiver, skal det bære betegnelsen »Dalmatinska pečenica«, som skal være letlæselig og uslettelig, og hvor skriftens størrelse, type og farve (typografi) skal fremstå tydeligere end enhver anden påskrift, herunder produktets batchnummer (serienummer) og producentens navn. Adjektiver som »ægte«, »traditionel«, »håndværk«, »typisk«, »lokal«, »hjemmelavet« osv. eller termer, der angiver produktionsområdets toponymi, må ikke placeres sammen med betegnelsen »Dalmatinska pečenica«.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske produktionsområde for »Dalmatinska pečenica« er begrænset til følgende amters, byers og kommuners administrative grænser:

— amtet Lika-Senj: området i byen Novalja.

— amtet Zadar: området i byerne Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag og Zadar samt kommunerne Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi og Zemunik Donji.

— Hele området i amterne Dubrovnik-Neretva, Split-Dalmatien og Šibenik-Knin.

5. Tilknytning til det geografiske område

Den tilknytning, som »Dalmatinska pečenica« har til det geografiske område, er baseret på produktets omdømme og kvalitet, der skyldes de lokale producenters traditionelle knowhow og færdigheder og områdets naturlige faktorer.

»Dalmatinska pečenica« har specifikke organoleptiske egenskaber. Det har navnlig en let salt smag, og det er mørt, saftigt og smelter i munden. Det har en duft og aroma af fermenteret svinekød og en let røgaroma. Den karakteristiske cylinderform og farve, som »Dalmatinska pečenica« har, og den lette røgaroma er resultatet af forarbejdningsprocessen og den særlige røgningsmetode. Produktets let salte smag, den møre, saftige og smeltende fornemmelse i munden og dets duft og aroma er resultatet af de lokale producenters særlige knowhow og færdigheder og Dalmatiens særlige klimaforhold.

Naturlige faktorer

Det geografiske produktionsområde for »Dalmatinska pečenica« omfatter Dalmatien som helhed, dvs. den lange kyststrækning på Kroatiens centrale og sydlige kyst, herunder øerne (den centrale og sydlige del af Kroatien, der ligger i eller ud til Adriaterhavet). Det dækker et areal på ca. 12 260 km2 og er adskilt fra det kontinentale Kroatien mod nordvest af bjergkæderne Velebit, Dinariderne og Kamešnica. Dalmatiens topografi har for størstedelens vedkommende de kendetegn, der er typiske for et karstlandskab.

Størstedelen af Dalmatien har et middelhavsklima med varme, tørre somre og milde, fugtige vintre. Et af de vigtigste kendetegn ved det dalmatinske klima er de hyppige vinde, der skiftevis blæser over regionen. De vinde, der skiftevis blæser i Dalmatien fra oktober til april, er boraen — en for det meste tør, kold og nordøstlig vind — og sciroccoen (også kaldet jugoen), som er en overvejende fugtig og varm sydøstlig vind. Gennemsnitstemperaturen er 3-9 °C i januar, som er den koldeste måned, og 22-26 °C i juli, som er den varmeste måned. Selv om havet er en konstant kilde til vanddamp, giver de høje lufttemperaturer og den hyppige vind Dalmatien den laveste relative fugtighedsprocent i Kroatien med et årligt gennemsnit på mellem 65 % og 75 %. Det milde klima og de behagelige temperaturer giver det geografiske område Dalmatien gode betingelser for at tørre og lagre »Dalmatinska pečenica«.

Menneskelige faktorer

Konservering af kød ved hjælp af saltning og tørring var allerede udbredt i Dalmatien, da området var en del af Romerriget. Disse færdigheder er blevet videregivet fra generation til generation og perfektioneret i tidens løb. Takket være Dalmatiens gunstige klimaforhold og den konstante tilgængelighed af havsalt blev der udviklet en forarbejdningsproces, som skulle blive en traditionel praksis for Dalmatien.

De lokale producenters traditionelle knowhow og færdigheder er vigtige i alle faser af fremstillingen af »Dalmatinska pečenica«. Når producenterne vælger en svinekammuskel af høj kvalitet, sørger de for, at dens form er nogenlunde cylindrisk og kompakt uden større ridser eller uregelmæssigheder og uden misfarvning på overfladen. Deres færdigheder i saltnings-/lagesaltningsfaserne og ved fastlæggelsen af, hvilken mængde salt/saltlage der skal anvendes til produktet, er resultatet af mange års erfaring og sikrer, at den lagrede »Dalmatinska pečenica« ikke er for salt, samt at saltindholdet er tilstrækkeligt til at beskytte produktet mod at blive dårligt.

Klimaforholdene i det geografiske område har haft stor indflydelse på tørringen af »Dalmatinska pečenica«. En anden særlig færdighed hos lokalbefolkningen, når »Dalmatinska pečenica« skulle tørres, var røgningen (valg af brænde, røgningsmetode og røgningens varighed). I tørt og koldt vejr, når boravinden blæste, blev »Dalmatinska pečenica« taget ud af tørrerummene eller køkkenerne og sat ud i luften. Takket være antioxidantaktiviteten kunne det røgede kød holde sig længere, og det gav »Dalmatinska pečenica« en let røgaroma.

Selv om røgens konserverende virkning ikke længere har samme betydning i produktionen i dag, undergår »Dalmatinska pečenica« stadig en røgningsproces, hvor den »koldrøges« over ulmende løvtræ. Denne proces er kendt som pyrolyse, dvs. en langsom afbrænding af træ og/eller savsmuld ved lave temperaturer, hvor der opstår røg, men ingen flammer. Det løvtræ, der anvendes til koldrøgning, såsom avnbøg, steneg eller duneg, er traditionelt blevet brugt som brænde i Dalmatien.

Når tørringsfasen er afsluttet, kan producenten se ud fra produktets udseende, farve og konsistens, nøjagtigt hvornår tiden er inde til den sidste fase, nemlig lagringen af »Dalmatinska pečenica«.

De unikke og særlige kendetegn ved »Dalmatinska pečenica« har gjort produktet til genstand for videnskabelige undersøgelser. Den vigtigste forskel i produktionsmetoden for »Dalmatinska pečenica« i forhold til lignende produkter (såsom »Istarski žlomprt«) er den obligatoriske røgningsproces i den indledende tørringsfase (Marina Krvavica m.fl., 2016, Fizikalna svojstva i oksidativni status dalmatinske pečenice proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, i tidsskriftet Meso, nr. 5), der giver »Dalmatinska pečenica« sin karakteristiske farve og en let røgaroma.

En videnskabelig undersøgelse af de flygtige aromaforbindelser i »Dalmatinska pečenica« viste, at der var en høj andel af forbindelserne, som stammede fra røg, navnlig phenoler fra gruppen af aromatiske methoxyphenoler, herunder et højt niveau af guajacol og 4‐methylguajacol, som forskerne mener bidrager mest til røgaromaen. Desuden stammer røgens antioxidantiske og antimikrobielle egenskaber fra methoxyphenoler, hvilket gør dem til en ønskværdig aromaingrediens. Forfatterne til ovennævnte publikation fremhæver også, at røgningen og røgningens temperatur ikke blot har stor indflydelse på de flygtige aromaforbindelsers sammensætning, men også på farven på »Dalmatinska pečenica«. Årsagen til dette er, at der under pyrolyse af træ ved lave temperaturer dannes alifatiske carboxylsyrer og carbonyler, som giver røget »Dalmatinska pečenica« sin karakteristiske farve (Marina Krvavica m.fl., 2018, Hlapivi spojevi arome dalmatinske pečenice proizvedene različitim postupcima dimljenja, tidsskriftet Meso, nr. 5).

»Dalmatinska pečenica« kendes først og fremmest på sin lette røgaroma. Af særlig betydning i den forbindelse er producenternes knowhow og færdigheder, når det gælder valget af de rette typer træ og fastlæggelsen af det korrekte tidspunkt for og varigheden af røgningen, hvilket i høj grad afhænger af vejrforholdene og råvarernes egenskaber. Moderat koldrøgning af produktet ved hjælp af løvtræ er den eneste måde, det kan opnå sin lette røgaroma på. En alt for kraftig røgning ville have en negativ effekt, ikke bare på aromaen, men også på produktets farve, konsistens og mørhed. Producenternes ekspertise er også vigtig, når det drejer sig om at opretholde gunstige mikroklimatiske forhold (temperatur, fugtighed og luftgennemstrømning) i produktionsfaciliteterne, hvilket skal sørge for den optimale tørrings- og lagringshastighed og den rette intensitet i de biokemiske processer i produktets væv for at sikre, at produktet opnår sine specifikke sensoriske egenskaber. Producenternes knowhow og traditionelle produktionsfærdigheder har givet »Dalmatinska pečenica« de særlige egenskaber, som har bidraget til produktets omdømme.

De skriftlige kilder, som omtaler betegnelsen »Dalmatinska pečenica«, går helt tilbage til starten af det 20. århundrede, hvor folkeoplyseren Don Frano Ivanišević i sin bog Poljica — narodni život i običaji 1903-1906 beskrev, hvordan »Dalmatinska pečenica« blev fremstillet af lokale producenter fra regionen Dalmatien med den knowhow og de færdigheder, de havde erhvervet i løbet af de mange år, de forarbejdede produktet. Frano Ivanišević skrev også følgende: »... Svinekammen (»pečenica«på kroatisk), som indgår i de svinekoteletter, der er kendt i det afgrænsede geografiske område som »zarebrica«eller »zarebrnik«, var længe et meget værdsat produkt, der som regel blev solgt eller modtaget som gave. Nogle fjernede den for at sælge den eller give den som gave til en ven.« Dette viser, at »Dalmatinska pečenica« på daværende tidspunkt blev fremstillet på de fleste bedrifter, men ikke i tilstrækkelige mængder til massesalg uden for produktionsområdet (F. Ivanišević, 1903-1906, Poljica — narodni život i običaji, Zagreb; Genoptryk Društvo Poljičana »Sveti Jure« — Priko, 2006).

Betegnelsen »Dalmatinska pečenica« optræder også i forskellige kulinariske værker, f.eks. Dalmatinska kuhinja af Dika Marjanović-Radica fra 1939, som beskriver produktionsmetoden (D. Marjanović-Radica, Dalmatinska kuhinja, 1939).

Omdømmet for betegnelsen »Dalmatinska pečenica« og dens tilknytning til det geografiske område underbygges også af resultaterne af en spørgeundersøgelse. Da de blev spurgt, hvorfor de havde valgt at købe »Dalmatinska pečenica«, svarede hele 85,29 % af respondenterne, at »Dalmatinska pečenica« adskilte sig fra lignende produkter som følge af sin kvalitet (smag, aroma, duft og mørhed). De fleste respondenter havde valgt at købe produktet, fordi det var et traditionelt produkt fra det geografiske område Dalmatien. De fleste af de adspurgte personer havde spist »Dalmatinska pečenica« i over 10 år, mens over 50 % svarede, at de altid havde købt det, hvilket vidner om den dybt rodfæstede tradition for fremstilling og forbrug af produktet. (M. Ćaćić, 2017, spørgeundersøgelse — forbrugerundersøgelse i Dalmatien om lokale traditionelle saltede kødprodukter).

Den omstændighed, at »Dalmatinska pečenica« og produktionsmetoden stadig nævnes i fagtidsskrifter om kødprodukter, viser det omdømme, som produktet fortsat nyder godt af i dag (Marina Krvavica m.fl., 2016, Fizikalna svojstva i oksidativni status dalmatinske pečenice proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, tidsskriftet Meso, nr. 5).

Det omdømme, som »Dalmatinska pečenica« nyder godt af, fremgår også af adskillige kulinariske begivenheder, hvor man præsenterer traditionelle saltede kødprodukter, herunder »Dalmatinska pečenica«. En kulinarisk begivenhed, der blev afholdt på Hotel Esplanade i Zagreb i 2015, omfattede smagning og bedømmelse af saltede kødprodukter, og »Dalmatinska pečenica« vandt de første tre priser i kategorien svinekam. En avisartikel om begivenheden, hvor der stod »Dalmatiens triumf — vi har den bedste pršut, panceta og pečenica«, blev offentliggjort i ugetidsskriftet Nedjeljna Slobodna Dalmacija af journalisten M. Šilović (M. Šilović, 2015, Trijumf Dalmacije — imamo najbolji pršut, pancetu i pečenicu. Nedjeljna Slobodna Dalmacija, 2015).

»Dalmatinska pečenica« er også blevet en kendt delikatesse og serveres af mange restauranter og cateringvirksomheder.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20Dalmatinska%20pečenica.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.