DA Den Europæiske Unions Tidende C 30/5

Rådets konklusioner om styrkelse af den sociale inklusion af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse

2014/C 30/03

RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

ERKENDER, AT

1. unge kvinder og mænd er en vigtig ressource i Europa. De repræsenterer nutidens og fremtidens potentiale. Men de står over for mange udfordringer, som f.eks. arbejdsløshed og hermed forbundne sociale problemer (1). For at komme ud af den nuværende økonomiske krise og forebygge lignende problemer i fremtiden må alle medlemsstaterne øjeblikkeligt iværksætte tiltag, der sigter mod at fremme ungdomsbeskæftigelse og uddannelse, deltagelse og social inklusion af unge;

2. unge, der ikke befinder sig i en beskæftigelses- eller uddannelsessituation (i det følgende benævnt unge, der befinder sig i en »NEET«-situation (neither in employment, education or training)) (2), kan står over for negative sociale forhold såsom isolation, manglende uafhængighed, risikofyldt adfærd og ustabilt psykisk og fysisk helbred, hvilket udsætter dem for større risici for arbejdsløshed og social udstødelse senere i livet. Social udstødelse af unge, navnlig unge, der befinder sig i en NEET-situation, kan få negative konsekvenser for økonomien og store omkostninger for Europa. I 2011 var det økonomiske tab som følge af unges manglende deltagelse på arbejdsmarkedet 153 mia. EUR. Dette er et forsigtigt skøn og svarer til 1,2 % af EU's BNP (3);

3. unge, der befinder sig i en NEET-situation, er mere eller mindre sårbare og har forskellige karakteristika og behov. Der er derfor behov for en individuelt skræddersyet tilgang med henblik på at (re)integrere dem på arbejdsmarkedet, i uddannelsessystemet og det sociale liv på en effektiv og vellykket måde;

4. denne tilgang blev anerkendt i Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti, der blev vedtaget den 22. april 2013 (4). I denne henstilling fastsættes det, at alle unge under 25 år bør modtage et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem (5).

5. EU-oversigten over kompetencer og Cedefop's kompetenceprognoser kan støtte politiske initiativer, der har til formål at reducere ungdomsarbejdsløsheden, ved at gøre det lettere at indkredse kommende kompetencemangler og tendenser inden for kompetencer på og perspektiver for arbejdsmarkedet;

6. risikofaktorer, der øger faren for at ende i en NEET-situation, ofte er en kombination af personlige, økonomiske, uddannelsesmæssige og sociale forhold;

7. ungdomsarbejde, frivillige aktiviteter, aktivt medborgerskab samt ikkeformel og uformel læring kan spille en vigtig og supplerende rolle og tilføre alle unge merværdi, navnlig de unge, der befinder sig i en NEET-situation, i overgangen til arbejdsmarkedet ved at bygge bro mellem uddannelses- og beskæftigelsessystemerne, supplere det formelle uddannelsessystem, give selvtillid, opbygge social kapital og føre til selvudvikling samt øge de bløde og tekniske kompetencer, der giver større beskæftigelsesegnethed;

8. der i de fælles konklusioner fra EU's ungdomskonference, der blev afholdt af det litauiske formandskab den 9.-12. september 2013, lægges vægt på behovet for at tilpasse uddannelse til unges behov og efterspørgslen på arbejdsmarkedet, lette overgangen fra uddannelse til beskæftigelse og forbedre betingelserne for unges integration på arbejdsmarkedet (6);

FINDER, AT

9. der er behov for evaluering og vurdering af eksisterende forskning, systemer og programmer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan vedrørende unge, der befinder sig i en NEET-situation, for at identificere, hvilke barrierer disse unge, og navnlig de inaktive unge, støder på i forbindelse med adgangen til tjenester;

10. ungdomspolitik og navnlig ungdomsarbejde kan bidrage til en vellykket gennemførelse af EU-initiativer til at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og -inaktivitet såsom ungdomsbeskæftigelsespakken og navnlig ungdomsgarantien. For at opnå de bedst mulige resultater er der derfor behov for sammenhængende og gensidigt forstærkende nationale foranstaltninger og andre politiske instrumenter;

11. der derfor bør sikres en holistisk tilgang og et tværsektorielt samarbejde for at øge den sociale inklusion af unge, der befinder sig i en NEET-situation. Social investering i borgernes kompetencer og kapaciteter livet igennem for at forbedre deres muligheder for at integrere sig på arbejdsmarkedet og i samfundet er af afgørende betydning (7). Alle politikinstrumenter, foranstaltninger og tiltag bør koordineres og gennemføres på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan og bør omfatte en bred vifte af interessenter inden for udformning og iværksættelse af foranstaltninger til social inklusion af unge;

12. forebyggelse bør være en prioritet for at undgå, at et stigende antal unge ender i en NEET-situation, og for at bryde den sociale arv i form af social udstødelse. Der er behov for en proaktiv tilgang, der omfatter familie, småbørnspædagoger, skoler, navnlig gymnasial og erhvervsrettet uddannelse og ikkeformelle undervisningsudbydere, ikkestatslige organisationer (NGO'er), navnlig ungdomsorganisationer, ungdomsledere, forældre og andre interessenter, for at sikre tidlig indgriben og dermed forhindre, at unge ender i en NEET-situation;

13. NGOpolitikforanstaltninger skal fokusere på forskelligartethed blandt unge, der befinder sig i en NEET-situation, for så vidt angår det tidspunkt, hvor der skal gribes ind, og de forskellige formål, målsætninger og aktiviteter. Der er behov for et større fokus på at tackle uddannelsesmæssige kønsforskelle, på beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik samt på unge med særlige behov;

14. foranstaltninger rettet mod unge, der befinder sig i en NEET-situation, bør være personlige og fleksible samt sigte mod at opnå bæredygtige positive resultater på lang sigt på arbejdsmarkedet samt (re)integrering i uddannelsessystemet og det civile eller sociale liv. I forbindelse med arbejdet med unge, der befinder sig i en NEET-situation, bør der anvendes innovative metoder, peerlærings- og outreachaktiviteter;

15. det er af afgørende betydning, at europæiske struktur- og investeringsfonde, navnlig Den Europæiske Socialfond samt europæiske initiativer og programmer, herunder ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og Erasmus+, anvendes effektivt for at give projekter på området for social inklusion af unge fremdrift;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG I FULD OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET AT

16. etablere, gennemføre og eventuelt videreudvikle nationale, regionale og/eller lokale strategier eller programmer, f.eks. planer for gennemførelse af ungdomsgarantien, for at fremme social inklusion af unge, der befinder sig i en NEET-situation. Strategierne bør være evidensbaserede, bygge på tværsektorielt samarbejde og omfatte alle relevante interessenter. Udarbejdelsen af strategier bør omfatte drøftelser med målgruppen samt planlægning, gennemførelse, overvågning og evaluering af effektive politikinstrumenter. Overvågning og evaluering af adgangen til politikforanstaltninger og -resultater bør inddrage kønsaspektet;

Inden for forebyggelse

17. fremme adgangen til passende tjenester til en overkommelig pris, som er tilgængelige og af høj kvalitet, f.eks. førskoleundervisning og børnepasningsordninger, boliger, sundhedstjenester og sociale tjenester, for at forhindre unge i at ende i eller forblive i en NEET-situation;

18. fremme og investere i ungdomsarbejde og lette adgangen for unge, der befinder sig i en NEET-situation, til tjenester i forbindelse ungdomsarbejde ved at styrke tværsektorielt samarbejde mellem relevante interessenter;

19. søge at opnå en samlet tilgang for at mindske skolefrafald, hvilket omfatter forebyggelses- og indgrebsforanstaltninger (8);

20. udvikle og gennemføre nye og individuelt skræddersyede tilgange såsom isoleret og/eller opsøgende ungdomsarbejde med henblik på bedre social inklusion af unge, der befinder sig i en NEET-situation. Gøre fuld brug af potentialet i ungdomsarbejde for at styrke de unges selvtillid og selvudvikling og bidrage til at mindske skolefrafald (9);

21. fremme og støtte vejledning af høj kvalitet, herunder erhvervsvejledning, oplysninger om rettigheder på arbejdspladsen, beskæftigelses- og uddannelsesperspektiver, muligheder for fri bevægelighed og mere omfattende rådgivning og støtte til alle unge, navnlig unge, der er i fare for at ende i en NEET-situation, og deres familier;

22. styrke den kapacitet, der ligger i ungdomsorganisationer, ungdomsarbejde og andre former for inklusion, som et middel til deltagelse og anvende deres potentiale til at fremme den sociale inklusion af unge, der befinder sig i en NEET-situation;

23. opfordre til lokale initiativer og planer for social samhørighed for at udvikle specifikke tiltag med sigte på unge, der befinder sig i en NEET-situation, for at (re)integrere dem i de lokale samfund;

24. anvende Den Europæiske Ungdomsportal som en informationsplatform til at oplyse unge om spørgsmål med tilknytning til social inklusion.

Inden for uddannelse og ikkeformel læring

25. udvide adgangen til voksenundervisning og støtte tilegnelsen og/eller udviklingen af kompetencer, der svarer til arbejdsmarkedets behov;

26. fremme og øge muligheden for at få erhvervsrådgivning og -vejledning, der er tilpasset socialt udstødte unges behov på alle tidspunkter af deres liv;

27. i overensstemmelse med de nationale omstændigheder og særlige forhold, og som medlemsstaterne anser det for passende, senest i 2018 at have indført ordninger for validering af ikkeformel og uformel læring, der sætter den enkelte i stand til at anvende denne læring i sin karriere og videreuddannelse (10);

28. øge adgangen til og kvaliteten af undervisningen i den tidlige barndom. Der bør gives yderligere støtte til børn fra ugunstigt stillede miljøer (11);

29. gennemføre Erasmus+-programmet som et støtteinstrument til tilegnelse af sociale og medborgerlige kompetencer og kvalifikationer og styrke unges mobilitet og beskæftigelsesegnethed;

Inden for overgangen fra uddannelse til beskæftigelse

30. udvikle partnerskaber mellem offentlige og private arbejdsformidlinger, erhvervsvejledningstjenester og andre specialiserede ungdomstjenester (NGO'er, ungdomsklubber og -organisationer), der bidrager til at lette overgangen fra arbejdsløshed, inaktivitet eller uddannelse til arbejde;

31. fremme arbejdsbaseret læring af høj kvalitet såsom lærlingeuddannelser og praktikophold som en effektiv foranstaltning til at lette overgangen fra uddannelse til arbejde, navnlig ved at fremme kompetencer, der er relevante for arbejdsmarkedet, og forbedre matchningen af kvalifikationer på linje med blandt andet Rådets erklæring om den europæiske alliance for lærlingeuddannelser (12);

32. gennemføre foranstaltninger til håndtering af ungdomsarbejdsløsheden, navnlig til forbedring af overgange, under hensyntagen til Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti, blandt andet ved opbygning af partnerskabsbaserede tilgange (herunder dem, der omfatter ungdomsstøttetjenester), tidlig indgriben og aktivering, støtteforanstaltninger til integration på arbejdsmarkedet (herunder forbedring af kompetencer og arbejdsmarkedsrelaterede foranstaltninger), brug af EU's fonde samt vurdering og løbende forbedring af ordningerne;

Inden for beskæftigelse

33. øge fuld og aktiv deltagelse på arbejdsmarkedet ved hjælp af foranstaltninger til aktiv inklusion, fremme kreativitet og innovation hos unge, der søger at blive selvstændige, samt iværksætterånd og en første erhvervserfaring;

34. fjerne barriererne, herunder alder og andre former for diskriminering, for at komme ind på eller vende tilbage til arbejdsmarkedet, afhjælpe forskellige former for usikre ansættelsesforhold og eventuelt analysere mulighederne for at mindske de indirekte lønomkostninger med henblik på at øge unges beskæftigelsesperspektiver (13);

35. gøre det muligt for arbejdsformidlingerne, sammen med ungdomsorganisationer og andre partnere, der støtter unge, på et tidligt stadium at tilbyde personlig vejledning og individuelle handlingsplaner, herunder skræddersyede individuelle støtteordninger, der er baseret på princippet om gensidige forpligtelser;

36. involvere interessenter på ungdomspolitikområdet og unge samt ungdoms- og andre civilsamfundsorganisationer, i udformningen og gennemførelsen af passende politikker, herunder ungdomsgarantien, og især lægge særlig vægt på det potentiale, som ungdomsarbejde har til at identificere unge med risiko for at ende i en NEET-situation og danne bro mellem dem og tjenesteydere; give interessenter på ungdomsområdet kompetence til at fremme og oplyse om de muligheder, der ligger i ungdomsgarantien og andre beskæftigelses- og uddannelsesinitiativer;

37. bidrage fuldt ud til at udvikle Eures til et ægte fælleseuropæisk jobcenter og rekrutteringsnetværk med fokus på at håndtere arbejdsmarkedets behov i de enkelte medlemsstater, der omfatter ledige stillinger i både offentlige og private arbejdsformidlinger samt eventuelt lærepladser og praktikophold (14);

38. støtte foreningen af arbejde, privatliv og familieliv for at forebygge og undgå hindringer for integration på arbejdsmarkedet;

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL AT

39. overveje en udveksling af bedste praksis ved hjælp af de passende redskaber, den har til rådighed, herunder en sammenfattende rapport om bedste praksis i medlemsstaterne med hensyn til initiativer, der sigter mod at (re)integrere unge, der befinder sig i en NEET-situation, i beskæftigelses- og uddannelsessystemet; tage hensyn til andre forskningsundersøgelser og -initiativer på dette område og formidle resultaterne heraf; udnytte bedste praksis fra projekter finansieret af EU-programmer og -fonde (f.eks. programmet Aktive unge, handlingsprogrammet for livslang læring, Erasmus+ og Den Europæiske Socialfond) samt eksisterende netværkssamarbejde inden for ungdomspolitik såsom det Europæiske Videncenter for Ungdomspolitik (EKC);

40. tage hensyn til input fra ungdomssektoren til den regelmæssige og systematiske vurdering af de fremtidige behov på arbejdsmarkedet og de krævede færdigheder og kompetencer;

41. fremme og sikre, at fremtidige EU-programmer for unge såsom Erasmus+ omfatter unge med færre muligheder, navnlig dem, der befinder sig i en NEET-situation;

42. fremme dialogen mellem interessenter, der er optaget af ungdomsspørgsmål, herunder repræsentanter for ungdomsarbejde og erhvervslivet med fokus på unge, der befinder sig i en NEET-situation, individuel vejledning af disse unge og udvikling af deres sociale færdigheder;

43. drøfte på et seminar på højt plan, der er baseret på tværsektorielt samarbejde mellem erhvervslivet, den akademiske verden, de offentlige myndigheder, de unge og andre interessenter, de udfordringer og mulige løsninger, som unge, der befinder sig i en NEET-situation, står over for;

44. blive ved med at overvåge udviklingen i udformningen, gennemførelsen og resultaterne af ungdomsgarantiordningerne gennem Beskæftigelsesudvalgets multilaterale overvågning inden for rammerne af det europæiske semester, analysere virkningerne af de eksisterende politikker og jævnligt rapportere om denne udvikling;

45. blive ved med at støtte medlemsstaternes og andre interessenters bestræbelser på at øge forsyningen af arbejdsbaserede læringsmuligheder af høj kvalitet, navnlig inden for rammerne af den europæiske alliance for lærlingeuddannelser, og fremme udvekslingen af bedste praksis og erfaringer vedrørende lærlingeuddannelsesordninger.

(1) I 2012 var 7,5 mio. unge mellem 15 og 24 år og yderligere 6,5 mio. unge mellem 25 og 29 år ikke i beskæftigelse eller under uddannelse i Europa. Dette svarer til en betydelig stigning i andelen af unge, der klassificeres som NEET: I 2008 var tallet 11 % for unge mellem 15 og 24 år og 17 % for unge mellem 25 og 29 år. I 2012 var dette tal steget til henholdsvis 13 % og 20 % (Eurostat).

(2) På sit møde den 19. maj 2010 blev Beskæftigelsesudvalget enigt om, at definitionen af »unge, der hverken er i beskæftigelse eller under nogen form for uddannelse«, omfatter arbejdsløse (i henhold til ILO's definition), der ikke er under nogen form for uddannelse, og ikkeerhvervsaktive personer (ILO's definition), der ikke er under nogen form for uddannelse.

Se http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6602&langId=en

(3) NEETs. Unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse: Karakteristika, omkostninger og politisk reaktion i Europa, side 2. Eurofound (2012).

Se http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2012/54/en/1/EF1254EN.pdf

(4) EUT C 120 af 26.4.2013, s. 1.

(5) Som følge af Kommissionens meddelelse fra juni 2013 »En opfordring til at gøre mere for at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden« og de dermed forbundne konklusioner fra Det Europæiske Råd bør medlemsstater med regioner, der har en ungdomsarbejdsløshedsprocent på over 25 %, senest i december 2013 fremlægge en plan for gennemførelsen af ungdomsgarantien, og de øvrige medlemsstater bør gøre det samme i 2014.

(6) Fælles konklusioner fra EU's ungdomskonference (den 9.-12. september 2013 i Vilnius).

(7) Rådets konklusioner af 20. juni 2013»Social investering i vækst og samhørighed«.

(8) Rådets henstilling af 28. juni 2011 om politikker, som skal mindske skolefrafald (EUT C 191 af 1.7.2011, s. 1).

(9) Jf. Rådets henstilling af 28. juni 2011 om politikker, som skal mindske skolefrafald (EUT C 191 af 1.7.2011, s. 1). Et af de overordnede Europa 2020-mål, som Det Europæiske Råd har vedtaget, er at mindske andelen af elever, der forlader skolen for tidligt, til mindre end 10 % og at sikre, at mindst 40 % af de unge får en videregående uddannelse eller tilsvarende.

(10) Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1).

(11) Rådets konklusioner om førskolepædagogik: hvordan vi giver alle vores børn den bedste begyndelse i fremtidens verden (EUT C 175 af 15.6.2011, s. 8).

(12) Rådets erklæring af 15. oktober 2013 om den europæiske alliance for lærlingeuddannelser.

(13) Se Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti (EUT C 120 af 26.4.2013, s. 1), punkt 16.

(14) Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 26.11.2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 492/2011 med hensyn til formidling og udligning af tilbud og ansøgninger om beskæftigelse og genetablering af Eures (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 21).