I. INDLEDNING

Dette er den trettende månedlige statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion. Den beskriver udviklingen på to hovedområder: bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet og finansieringen heraf, samt styrkelse af vores forsvar og opbygning af modstandsdygtighed over for disse trusler.

Den 14. december 2017 undertegnede formændene for Europa-Parlamentet, det roterende formandskab for Rådet og Europa-Kommissionen på vegne af deres institutioner en fælles erklæring om EU's lovgivningsmæssige prioriteter for 2018-2019, hvori de endnu engang understregede, hvor vigtigt det er at beskytte borgernes sikkerhed bedre ved at give denne problemstilling en central placering i EU's lovgivningsarbejde. Der lægges vægt på initiativer, der skal sikre, at medlemsstaternes myndigheder ved, hvem der passerer EU's fælles ydre grænse, og initiativer med henblik på at oprette indbyrdes kompatible EU-informationssystemer for sikkerhed, grænseforvaltning og migrationsstyring og på at styrke instrumenterne til bekæmpelse af terrorisme og hvidvaskning af penge.

I rapporten gøres der status over de fremskridt, der er gjort med de lovgivningsmæssige prioriteter med relation til sikkerhedsunionen. Kommissionen vil fortsat bidrage til at sikre hurtige fremskridt på dette område i tæt samarbejde med alle institutioner og i overensstemmelse med Kommissionens arbejdsprogram for 2018, hvori dette arbejde også prioriteres højt. Dette arbejde vil indgå i ledernes uformelle møde om den indre sikkerhed i Wien i september 2018 (mødet blev bebudet i ledernes dagsorden).

Rapporten indeholder også en række foranstaltninger, som Kommissionen agter at træffe for at øge støtten til medlemsstaternes bekæmpelse af radikalisering både offline og online, navnlig ved at følge op på de foreløbige konklusioner og anbefalinger fra Ekspertgruppen på Højt Plan om Radikalisering og intensivere samarbejdet med internetplatforme om at fjerne terrorrelateret onlineindhold. Forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering er fortsat en vigtig udfordring for medlemsstaterne og kræver en fælles tilgang, både regeringerne imellem og på lokalt plan. Ekspertgruppen, der blev nedsat i juli 2017 til at udarbejde anbefalinger om det fremtidige arbejde, har peget på en række prioriterede emner, hvor der er behov for en yderligere indsats.

Endelig gøres der i rapporten status over de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af andre højtprioriterede foranstaltninger, der hører under sikkerhedsunionen, nemlig med hensyn til cybersikkerhed, beskyttelse af det offentlige rum, sikkerhedsforskning samt den eksterne dimension af terrorbekæmpelse.

II. GENNEMFØRELSE AF LOVGIVNINGSMÆSSIGE PRIORITETER

I den fælles erklæring om EU's lovgivningsmæssige prioriteter for 2018-2019 er de tre institutioner enige om at prioritere behandlingen i lovgivningsprocessen af 31 nye initiativer, der skal skabe en mere forenet, stærkere og mere demokratisk union. Målet er at sørge for, at der gøres betydelige fremskridt med initiativerne, og at de om muligt gennemføres, inden valget til Europa-Parlamentet i 2019. Bedre beskyttelse af borgernes sikkerhed er det første område, der opregnes i det arbejdsdokument, der er vedlagt den fælles erklæring.

Blandt de lovgivningsmæssige prioriteter, der opregnes, er Kommissionens forslag vedrørende interoperabilitet af informationssystemer for sikkerhed, grænseforvaltning og migrationsstyring, som blev vedtaget i december 2017, og som nu er til behandling i Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen fremlagde forslagene for Europa-Parlamentets Udvalg om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE) den 15. januar 2018. De første drøftelser har fundet sted på rådsgruppeplan. Eftersom dette initiativ prioriteres højt, arbejder Kommissionen sammen med Europa-Parlamentet og Rådet om at gøre fremskridt så hurtigt som muligt. Hvad angår arbejdet med at bygge bro over informationskløfter, pågår der trilogdrøftelser mellem Europa-Parlamentet og Rådet om Kommissionens forslag om at oprette et europæisk informationssystem vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS). I lyset af hvor vigtigt dette forslag er, også i forbindelse med det fælles mål om at gøre hurtige fremskridt med hensyn til interoperabilitet, opfordrer Kommissionen indtrængende Europa-Parlamentet og Rådet til at nå til enighed inden for de kommende uger.

For så vidt angår arbejdet med at maksimere udnyttelsen af de eksisterende informationssystemer pågår der trilogdrøftelser mellem Europa-Parlamentet og Rådet om tre lovgivningsforslag om at styrke Schengeninformationssystemet (SIS) . Kommissionen opfordrer indtrængende såvel Europa-Parlamentet som Rådet til hurtigt at nå til enighed om disse forslag. Det er nemlig et vigtigt skridt i retning af stærkere og mere intelligente informationssystemer for grænser og sikkerhed og øget interoperabilitet mellem dem. For så vidt angår Kommissionens supplerende forslag om at lette udvekslingen af oplysninger fra strafferegistre vedrørende tredjelandsstatsborgere i EU gennem det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS) skal Europa-Parlamentets Udvalg om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE) stemme om sit forhandlingsmandat den 25. januar 2018. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at nå til enighed om forslagene om en reform af informationssystemet vedrørende strafferegistre snarest muligt. En række praktiske tiltag, som gennemføres sideløbende med lovgivningsarbejdet og har til formål at øge informationsudvekslingen, begynder at bære frugt. Eksempelvis oplyser Europol, at der i løbet af 2017 blev udvekslet over en million SIENA-meddelelser mellem Europol, medlemsstaterne og tredjeparter. Kommissionen arbejder fortsat sammen med alle medlemsstaterne om at gennemføre og anvende de eksisterende informationssystemer fuldt ud, ikke mindst med de medlemsstater, som ikke er nået tilstrækkeligt langt i gennemførelsen af EU's direktiv om passagerlisteoplysninger (PNR), som skal være fuldt gennemført den 25. maj 2018.

I juni 2017 fremlagde Kommissionen et forslag til lovgivning, der skal styrke eu-LISA's mandat, således at agenturet kan sikre den tekniske gennemførelse af den nye tilgang til forvaltning af data vedrørende grænser og sikkerhed. Europa-Parlamentet vedtog på plenarmødet i januar 2018 sit mandat til at indlede forhandlinger om Kommissionens forslag, hvilket gør det muligt at påbegynde de interinstitutionelle drøftelser.

Hvad angår indsatsen for at opdage og forhindre finansiering af terrorisme, nåede Rådet og Europa-Parlamentet den 13. december 2017 til politisk enighed om Europa-Kommissionens forslag om ændring af det fjerde direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge ("femte hvidvaskningsdirektiv") . Den endelige kompromistekst skal dog stadig godkendes formelt af begge institutioner. Det ændrede direktiv vil sandsynligvis blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende medio 2018. Det træder i kraft 18 måneder efter offentliggørelsen, dvs. ultimo 2019. Direktivet indeholder flere nye foranstaltninger, der skal hjælpe de nationale myndigheder med bedre at spore ulovlige finansielle strømme. Et vigtigt element ved direktivet er, at det skaber større klarhed over, hvem der reelt ejer selskaber og truster og andre juridiske arrangementer ved at skærpe kravene til registre over reelt ejerskab. Registret over reelt ejerskab af selskaber bliver fuldstændigt offentligt, mens registret over reelt ejerskab af truster og andre juridiske arrangementer er fuldt tilgængeligt for de kompetente myndigheder og forpligtede enheder (f.eks. banker) samt for enhver borger, som kan godtgøre en berettiget interesse i at få adgang til sådanne oplysninger. Direktivet øger også finansielle efterretningsenheders (FIU'er) adgang til relevante oplysninger, herunder matrikelbøger og nyoprettede centrale registre over bankkonti. Desuden øger det samarbejdet og fremmer informationsudvekslingen mellem de finansielle tilsynsmyndigheder i EU. Et andet centralt element i direktivet er den vigtige indskrænkning af anonymiteten i forbindelse med produkter som forudbetalte kort og virtuelle valutaer. Endelig tilføjer direktivet supplerende kriterier, herunder gennemsigtighed, i forbindelse med opstilling af lister over højrisikotredjelande. Dermed sikres et højt sikkerhedsniveau for finansielle strømme fra højrisikotredjelande.

Efter at Europa-Parlamentet den 11. december 2017 vedtog sin holdning til Kommissionens forslag til et direktiv, der skal harmonisere definitionen af og de strafferetlige sanktioner i forbindelse med hvidvaskning af penge, indledtes de interinstitutionelle drøftelser den 17. januar 2018.

Hvad angår cybersikkerhed behandler Europa-Parlamentet og Rådet i øjeblikket Kommissionens forslag til forordning om et nyt mandat for Den Europæiske Unions Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) og en europæisk ramme for certificering ("forordningen om cybersikkerhed"). Der har fundet flere forhandlingsrunder sted på rådsgruppeplan. Europa-Parlamentets Udvalg om Industri, Forskning og Energi (ITRE) afholdt sin første høring den 27. november 2017. I betragtning af hvor hurtigt cybertruslerne udvikler sig, opfordrer Kommissionen indtrængende Europa-Parlamentet og Rådet til at give behandlingen af forslaget høj prioritet med henblik på at nå til politisk enighed inden årets udgang.

III. FOREBYGGELSE AF RADIKALISERING

1.Ekspertgruppen på Højt Plan om Radikalisering

Ekspertgruppen på Højt Plan om Radikalisering, der blev nedsat for at øge indsatsen for at forebygge og bekæmpe radikalisering og forbedre samordningen og samarbejdet mellem alle relevante interesserede parter, afleverede sin foreløbige rapport i november 2017. Rådet (retlige og indre anliggender) drøftede ekspertgruppens konklusioner og anbefalinger den 7. december 2017. I sin foreløbige rapport fremhæver ekspertgruppen arbejdet med forebyggelse af radikalisering på EU-plan, navnlig gennem initiativer som netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering (RAN), EU's internetforum og det europæiske strategiske kommunikationsnet (ESCN). Den foreløbige rapport indeholder en opfordring til mere systematisk udveksling af oplysninger om bekæmpelse af radikalisering mellem medlemsstater, fagfolk og forskere samt til øget støtte fra EU. Det er i overensstemmelse med konklusionerne i den omfattende evaluering af EU's sikkerhedspolitik, hvori behovet for bedre samordning af EU's forebyggende arbejde fremhæves.

Som opfølgning på den foreløbige rapport arbejder Kommissionen på at fremskynde eksisterende initiativer til bekæmpelse af radikalisering, øge inddragelsen af medlemsstaterne og etablere en samarbejdsmekanisme på EU-plan. Kommissionen vil følge en gradvis tilgang og som første skridt styrke samordningen af forebyggelsesarbejdet på EU-plan.

Kommissionen vil også følge op på ekspertgruppens anbefalinger af at øge indsatsen inden for en række prioriterede områder, så den står mål med omfanget og hastigheden af de udfordringer, som radikaliseringen indebærer. Anbefalingerne vil navnlig blive gennemført gennem ekspertisecentret for netværket til bevidstgørelse om radikaliserings arbejde, jf. ekspertisecentrets årlige handlingsplan for 2018. For at fremme fælles værdier gennem uddannelse vedtog Kommissionen desuden den 17. januar 2018 en særlig henstilling til medlemsstaterne om at tage yderlige skridt til at styrke kritisk tænkning, mediedannelse og fælles værdier for at grundfæste en stærkere følelse af samhørighed på lokalt og nationalt plan.