Regionsudvalgets udtalelse om »Det afgiftsfri salg i EU og dets betydning for regionerne« (98/C 373/06)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Rådets direktiv 91/680/EØF () af 16. december 1991 og 92/12/EØF () af 25. februar 1992, der vedrører ophævelse af ordningen vedrørende afgiftsfrit salg i EU,

under henvisning til præsidiets beslutning af 12. marts 1998 om i henhold til EF-traktatens artikel 198 C, stk. 4, at udarbejde en initiativudtalelse om emnet og henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 6,

under henvisning til arbejdsdokument fra Europa-Parlamentets generaldirektorat for forskning fra oktober 1997 om »De sociale og økonomiske konsekvenser af at afskaffe det afgiftsfri salg i EU« (),

under henvisning til konklusionerne fra Parlamentets offentlige høring om toldfri handel den 29. oktober 1997,

under henvisning til Parlamentets erklæring () af 3. april 1998 om afskaffelsen af det afgiftsfri salg,

under henvisning til Underudvalg 6's forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 109/98 rev.), som blev vedtaget den 20. juli 1998 med Sarah McCarthy-Fry som ordfører og Maurice Cummins som medordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

Regionsudvalget har allerede gjort opmærksom på betydningen af turisme og transportinfrastrukturer i regionerne, f.eks. i følgende udtalelser: »En udviklingspolitik for turismen i EU's landdistrikter« (CdR 19/95) (), »Kommissionens grønbog om Den Europæiske Unions betydning for turismen« (CdR 376/95) (), »Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om det første flerårige program til støtte for turismen i Europa - PHILOXENIA (1997-2000)« (CdR 302/96 fin) (), »Samhørighedspolitik og kultur - et bidrag til beskæftigelsen« (CdR 69/97 fin) (), »Kulturturisme i byerne og dens beskæftigelsesmæssige virkninger« (CdR 422/97 fin);

et overvældende flertal på transportministrenes rådsmøde den 17. marts 1998 opfordrede Kommissionen til at foretage en undersøgelse af de økonomiske og sociale konsekvenser af afskaffelsen af toldfri salg;

et stort antal medlemsstater gav på økonomi- og finansministrenes møde den 19. maj 1998 gav udtryk for støtte til en fuldstændig revision af fremtiden for den toldfri handelsordning inden for EU -

på den 25. plenarforsamling den 16.-17. september 1998 (mødet den 17. september) vedtaget følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Ifølge Den Europæiske Fællesakt skulle der ved udgangen af 1992 være skabt et indre marked uden grænser, hvor den frie bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital er garanteret. Fuldførelsen af det indre marked ville bl.a. indebære, at man fjernede de tekniske, fysiske og fiskale hindringer, der, som Kommissionen påpegede i sin hvidbog fra 1985 om gennemførelsen af det indre marked, adskilte medlemsstaternes markeder og økonomier.

1.2. Afskaffelsen af det afgiftsfri salg i EU blev foreslået af Kommissionen som et led i gennemførelsen af det indre marked. Ræsonnementet bag beslutningen om at afskaffe dette salg i EU var, for at citere Scrivener, den på det tidspunkt ansvarlige kommissær, at en videreførelse af det afgiftsfri salg i forbindelse med rejser inden for EU indebar, at der skulle opretholdes en eller anden form for grænsekontrol, hvilket ville forvride vare- og transportmarkedet.

1.3. Afviklingen af det afgiftsfri salg i EU forudsatte ændringer i det fælles momssystem og indførelse af ny lovgivning på punktafgiftsområdet. Kommissionen fremlagde derfor to forslag i 1990, hvoraf det første vedrørte forskellige overgangsordninger på skatteområdet med henblik på gennemførelsen af det indre marked (direktivet om »De fiskale grænser«) (). Det andet direktiv fastlagde de generelle ordninger for punktafgiftspligtige varer og om oplægning og omsætning heraf (direktivet om »Omsætning af punktafgiftspligtige varer«) ().

1.4. Under debatten om forslaget til direktivet om »De fiskale grænser« i november 1990 påpegede Europa-Parlamentet, at de sociale og økonomiske konsekvenser ved afviklingen af det afgiftsfri salg kunne blive alvorlige, og anmodede Kommissionen om at kortlægge disse konsekvenser i en beretning til Rådet og Europa-Parlamentet. Kommissær Scrivener bekræftede, at der ville blive iværksat en undersøgelse, og igen i maj 1991 meddelte kommissær Scrivener i et svar på en skriftlig forespørgsel i Parlamentet, at Kommissionen delte Europa-Parlamentets ønske om en undersøgelse af de sociale og regionale konsekvenser af en afskaffelse af de fiskale grænser, navnlig for de toldfri butikker i de berørte områder.

1.5. I sin rapport om direktivet om »Omsætning af punktafgiftspligtige varer« opfordrede Parlamentet ligeledes til, at man udskød ophævelsen af det afgiftsfri salg i EU indtil den 31. december 1995, så erhvervslivet kunne nå at tilpasse sig, og Kommissionen udarbejde en rapport om de økonomiske og sociale konsekvenser.

1.6. I en generel beslutning om Kommissionens to forslag i november 1991 vedtog ØKOFIN-Rådet, at en udskydelse indtil den 30. juni 1999 ville være passende, idet den kunne levne tid til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at forhindre sociale følger i de berørte sektorer og afbøde regionale vanskeligheder, frem for alt i grænseregionerne. Direktivet om »De fiskale grænser« med tilføjelser blev vedtaget på dette møde i februar 1992 ligesom direktivet om »Omsætning af punktafgiftspligtige varer«, der også blev vedtaget inden for den ændrede tidsfrist. Dermed indførtes overgangsordningen for det afgiftsfri salg (dvs. salg fritaget for moms og punktafgifter). For at gøre det lettere at ophæve grænsekontrollen blev der på grundlag af en politisk aftale den 14. december 1992 senere indført et forhandlerkontrolsystem.

1.7. Til dags dato har Kommissionen imidlertid ikke udarbejdet nogen beretning om de sociale, økonomiske og regionale konsekvenser. Da dette spørgsmål rejstes over for Kommissionen i juli 1997 under en høring i Europa-Parlamentets Udvalg om økonomi, valutaspørgsmål og industripolitik, svarede Kommissionen, at det i betragtning af, at det afgiftsfri salg i EU ville blive ophævet den 30. juni 1999, ikke længere var relevant med en undersøgelse af de sociale og økonomiske virkninger.

Parlamentsudvalget anså ikke dette for tilfredsstillende, og dets formand pålagde Parlamentets researchtjeneste at gennemgå de tilgængelige uafhængige økonomiske data med henblik på at foretage en vurdering af de identificerede konsekvenser og foreslå andre områder, som Kommissionen burde undersøge. Denne undersøgelse () blev afsluttet i begyndelsen af oktober og anvendt som grundlag for en offentlig parlamentshøring om det afgiftsfri salg, der afholdtes den 29. oktober 1997. Rapporten konkluderede, at risikoen for, at afskaffelsen af det toldfri salg i Den Europæiske Union giver sig udslag i et alvorligt tab af arbejdspladser, ikke er noget, man kan tage let på i en tid, hvor der er stor arbejdsløshed i Den Europæiske Union, og at Kommissionen bør gennemføre en egen undersøgelse, der i særlig grad bør koncentreres om de regionale og lokale konsekvenser.

1.8. Den 3. april 1998 vedtog Parlamentet enstemmigt en resolution, hvori det hedder, at man er »meget bekymret over, hvilke følger en afskaffelse vil have på beskæftigelsen, regionerne og transportsektorerne, især i randområderne og i forbindelse med færgeruter og regionale lufthavne«, og opfordrer Kommissionen til »at gennemføre og offentliggøre denne udvildige undersøgelse af de sociale, økonomiske og regionale og indtægtsmæssige følger af afskaffelsen af det told- og afgiftsfrie salg i EU hurtigst muligt og senest den 30. september 1998 med henblik på at sikre, at der fremkommer et klarere billede af situationen« ().

1.9. På ØKOFIN-Rådets møde den 19. maj 1998 udtrykte flere medlemsstater ønske om en redegørelse for det afgiftsfri salgs fremtid i EU. Disse lande repræsenterer ca. 85,5 % af EU's befolkning.

På dette møde i ØKOFIN-Rådet anerkendte Kommissionen tilsyneladende, at en ophævelse af ordningen kan have negative effekter, og fremlagde et arbejdsdokument, der præciserer, hvilke redskaber medlemsstaterne i dag har til rådighed for at imødegå konsekvenserne af en afskaffelse af det afgiftsfri salg. Dette arbejdsdokument forventes at blive fremlagt og diskuteret på et møde i ØKOFIN-Rådet i efteråret 1998.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Eksisterende undersøgelser giver en indikation om, at ophævelsen af det afgiftsfri salg i EU kan have alvorlige sociale og økonomiske konsekvenser for mange af EU's regioner, især regioner, som er meget afhængige af det afgiftsfri salgs bidrag til de regionale transportsystemers rentabilitet og til turismen.

2.2. Til trods for gentagne anmodninger har Kommissionen ikke fremlagt en uafhængig analyse af konsekvenserne af at ophæve den nuværende ordning. Efterhånden som tidsfristen for afskaffelsen af denne EU-ordning nærmer sig, går mange regioner og lokalsamfund en usikker fremtid i møde. Et væld af modstridende uafhængige undersøgelser cirkulerer i regionerne. Hovedparten af disse undersøgelser tegner mørke, truende scenarier for mange regioner med tab af arbejdspladser på tværs af en lang række sektorer spændende fra færgeruter over turisme og spiritusfremstilling til detailhandel.

2.3. I betragtning af EU's tilsagn om at mindske arbejdsløsheden og fremme den økonomiske og sociale samhørighed bør enhver indikation af, at et betragteligt antal arbejdspladser i en lang række sektorer muligvis er i fare, grundigt undersøges. Både de kort- og langsigtede fordele ved alle EU-foranstaltninger bør afvejes omhyggeligt, og deres hensigtsmæssighed løbende tages op til revision.

2.4. I betragtning af, at Rådets afgørelse fra 1991 om at ophæve det afgiftsfri salg i EU træder i kraft med virkning fra den 30. juni 1999, venter følgende spørgsmål på at blive fuldt besvaret:

2.4.1. Har de omstændigheder, der var anledning til Rådets beslutning om at forlænge ordningen indtil juni 1999 - i modsætning til Kommissionens foreslåede tidsfrist, udgangen af december 1992 - ændret sig grundlæggende?

2.4.2. Er udviklingen af det indre marked (hvad angår fiskal harmonisering) nået så langt, som man forestillede sig på det tidspunkt, hvor beslutningen blev truffet?

2.4.3. Er der blevet taget tilstrækkeligt hensyn til konsekvenserne af at ophæve ordningen, og er der blevet udstukket retningslinier for at hjælpe regionerne og medlemsstaterne med at afbøde alle kort- og langsigtede negative virkninger af en ophævelse?

2.4.4. Hvilke erfaringer har medlemsstaterne gjort i forbindelse med gennemførelsen af direktiverne om hhv. »De fiskale grænser« og »Omsætning af punktafgiftspligtige varer«?

2.4.5. Findes der overbevisende argumenter for en yderligere, begrænset forlængelse af ordningen ud over den 30. juni 1999, så der er mulighed for at fremlægge saglige, uafhængige data om de potentielle socio-økonomiske virkninger af dens ophævelse?

2.5. Eftersom Kommissionen ikke har fået foretaget en uafhængig undersøgelse af de sociale og økonomiske konsekvenser i forbindelse med ophævelsen af det afgiftsfri salg i EU, baseres oplysninger i det følgende på uafhængige rapporter fra regionerne, medlemsstaterne, de forskellige transport- og fremstillingssektorer samt en lang række interessegrupper.

3. Det afgiftsfri salg og det indre marked

3.1. Afskaffelsen af det afgiftsfri salg i EU blev foreslået inden for rammerne af et indre marked med harmoniserede moms- og punktafgiftssatser. Der syntes at være god logik i at afskaffe ordningen under sådanne betingelser. På grund af den manglende harmonisering af moms- og punktafgiftssatserne er der imidlertid opstået alvorlige forvridninger på markedet, som der bør tages hensyn til i vurderingen af, hvordan det afgiftsfri salg i EU påvirker det indre marked i den aktuelle situation.

3.1.1. Skabelsen af det indre marked burde i teorien indebære, at rejsende inden for EU kunne købe en ubegrænset mængde af afgiftsbelagte varer og indføre dem i en anden medlemsstat. Selv om der fortsat er store forskelle i momssatserne mellem medlemsstater med fælles grænse (f.eks. Danmark og Tyskland), menes disse forskelle ikke at have medført uacceptable markedsforvridninger. Hvad angår punktafgiftssatserne er forskellene medlemsstaterne imellem så store, at de ikke har anset det for muligt at støtte en fuldstændig fri omsætning af afgiftsbelagte varer. Den frie omsætning af afgiftsbelagte varer gælder derfor kun, hvis disse varer transporteres af den rejsende personligt og er beregnet til privat forbrug. For at håndhæve disse to forudsætninger er der bevaret et sæt vejledende samlede mængder for afgiftsbelagte varer.

3.1.2. Disse vejledende mængder anvendes imidlertid ikke globalt, og i højafgiftslande som Irland, Finland, Danmark og Sverige bliver der, hvad der er mere bemærkelsesværdigt, anvendt forskellige ordninger vedrørende maksimale mængder og minimumsophold i udlandet. Desuden gælder systemet med vejledende samlede mængder ikke éns for alle EU-territorier: territorier såsom De Kanariske Øer, Helgoland og Gibraltar m.fl. anvender fortsat de samme grænser for rejsende fra EU-lande som for ikke-EU-lande (dvs. afgiftsfrie mængder).

3.1.3. Ordningen med vejledende samlede mængder af afgiftsbelagte varer til privat forbrug har medført mindskede indtægter fra moms og punktafgifter til statskassen i medlemsstater, der grænser op til stater med væsentligt lavere punktafgiftssatser og har haft negativ indvirkning på handelen i tilgrænsende regioner med andre punktafgiftssatser og indebåret en unfair konkurrence mellem legitime erhvervsdrivende.

3.1.4. Det er klart, at der i medlemsstater med lave punktafgiftssatser ikke er nogen væsentlig forskel mellem afgiftsfri og afgiftsbelagt, og at forskelle i afgiftsniveauer er skyld i langt større markedsforvridninger og problemer for erhvervsdrivende, rejsende og grænsekontrollører end den eksisterende ordning vedrørende afgiftsfrit salg i EU.

3.1.5. I forbindelse med de ikke-harmoniserede punktafgifts- og momssatser og de markedsforvridninger, som denne mangel på harmonisering er skyld i, er spørgsmålet, om EU fortsat bør holde fast i målet om at ophæve det forholdsvist harmløse afgiftsfri salg i EU i betragtning af, at en for tidlig ophævelse (dvs. inden der er blevet skabt det indre marked, som Kommissionens hvidbog fra 1985 lagde op til) kan have alvorlige negative virkninger på de regioner, som er meget afhængige af ordningen?

4. Beskæftigelsen ()

4.1. Det er blevet anslået, at op til 140 000 EU-borgere er i fare for at miste deres arbejde, såfremt det afgiftsfri salg i EU afskaffes. Dette tal omfatter det direkte jobtab, defineret som arbejdspladser i de egentlige toldfri butikker i lufthavne, i fly og på færger, det indirekte jobtab, defineret som arbejdspladser, der forsvinder i støtteerhverv, f.eks. havne, transportforbindelser, producenter og distributører, samt det afledte jobtab, defineret som arbejdspladser, der forsvinder fra den lokale økonomi som følge af de reducerede nettolønindkomster, der skyldes det direkte og indirekte jobtab.

4.1.1. De eksisterende beregninger af det potentielle jobtab i luftfartssektoren anslår tallene til hele 30 000 (direkte, indirekte og afledte) arbejdspladser. Dette tal er baseret på den antagelse, at henved 60 % af den samlede fortjeneste fra det moms- og punktafgiftsfri salg vil falde bort. Et så stort tab i indtjening vil sandsynligvis medføre, at priserne for flybilletter stiger med op til 20 %, hvilket igen kan føre til et fald i passagertallet på op til hele 4 %. Et fald i passagertallet vil igen føre til slankning af flyflåden, sammenlægning af ruter, færre investeringer, samt yderligere tab af arbejdspladser i de berørte regioner og lokalsamfund.

4.1.2. Dyrere flybilletter vil formodentlig frem for alt have en negativ indvirkning på billige flyrejser, herunder charterrejser, der traditionelt er mest følsomme for prisforhøjelser og reduceret indtjening. Sandsynligvis er disse erhvervssektorer også de sektorer, der er forholdsvist mest afhængige af trafikken inden for Fællesskabet og af de mindre regionale og sekundære lufthavne, der betjener de større byer. Disse lufthavne er igen ofte meget afhængige af det afgiftsfri salg, der er en væsentlig indtægtskilde, som sætter dem i stand til at holde landingsafgifterne nede på et lavt niveau. Tabet af denne indtægt ville føre til højere landingsafgifter, hvilket ville forpligte luftfartsselskaberne til at hæve priserne. Mindre efterspørgsel hos forbrugerne som følge af forhøjede priser kunne føre til nedlægning af marginale ruter og endog lukning af visse regionale lufthavne.

4.1.3. Hvad angår færgeforbindelserne er der blevet foretaget en undersøgelse i Irland, Storbritannien, Tyskland og de skandinaviske lande, som anslår, at der vil gå 50 000 arbejdspladser tabt, heraf 18-20 000 hos operatører og i forsyningssektorer plus 5-7 000 på grund af de negative virkninger på regioner og lokalsamfund. Den samme kilde anslår, at der i disse lande vil forsvinde helt op til 26-27 000 arbejdspladser i turistindustrien. Disse skøn er baseret på en forventet forhøjelse af billetpriserne på disse ruter på 30 %, efter at indtægterne fra det toldfri salg er forsvundet. En så stor prisforhøjelse kunne føre til et stort fald i efterspørgslen og i sidste ende til nedlæggelse af mellem 25 og 30 ruter i Nordeuropa. Færgeruternes afhængighed af indtægterne fra det toldfri salg i disse lande er blevet anslået til at ligge mellem ca. 65 % i Finland og 30 % i Irland.

4.1.4. Der foreligger allerede klare eksempler på, hvordan afskaffelsen af det afgiftsfri salg i EU vil påvirke beskæftigelsen i luftfarts- og skibsfartssektorerne. Ifølge den europæiske sammenslutning af transportfagforbund og forskellige regionale organisationer er der allerede blevet uddelt opsigelser til personalet på visse færgeruter i Slesvig-Holsten og Danmark og mellem Jakobstad og Skellefteå, og med virkning fra april 1998 har et bestemt britisk flyselskab nedskåret sit kabinepersonale på flyvninger inden for EU, idet man foregriber ophævelsen af det afgiftsfri salg på disse ruter. I alle disse eksempler angives den fremtidige afskaffelse af det afgiftsfri salg i EU af de berørte virksomheder som den direkte årsag.

4.1.5. Valget af tidspunktet for den foreslåede afskaffelse af det toldfri salg inden for EU rammer færgeruterne dobbelt så hårdt, især med tanke på den obligatoriske implementering af SOLAS 95-standarderne, som træder i kraft efter 1999. SOLAS 95 blev vedtaget på grund af »Estonia«-færgetragedien, der har indebåret, at færgeejerne enten har måttet investere i nye skibe eller en større opdatering af den eksisterende flåde for at kunne overholde de strenge krav, som aftalen indfører.

4.1.6. Bortset fra det forudsigelige tab af arbejdspladser i detail- og transportsektorerne vil afskaffelsen af det afgiftsfri salg sandsynligvis også påvirke bestemte traditionelle fremstillingsindustrier i regionerne. For eksempel har den franske region, der producerer cognac, anslået, at der vil forsvinde mindst 3 000 arbejdspladser fra regionen, både i direkte, indirekte og afledt beskæftigelse, mens den skotske whiskyindustri forventer, at 1999-salget vil falde med 201 mio. ecu med et deraf følgende tab af 1 000 arbejdspladser, især i Skotlands randområder, hvor der allerede er en uacceptabelt høj arbejdsløshed.

4.1.7. Selv om der bør tages et vist forbehold over for alle de ovennævnte beregninger, eftersom de stammer fra forskellige uafhængige rapporter baseret på forskellige metoder og en generalisering ud fra lokale forhold, bør blot risikoen for et betydeligt fald i beskæftigelsen som følge af afskaffelsen af det afgiftsfri salg i EU betragtes med stor bekymring. Det vækker endnu større almen bekymring, at jobtabet på grund af denne foranstaltning ikke kan undgå at ramme randområdernes økonomier hårdest.

5. Turisme

5.1. Såfremt afskaffelsen af det afgiftsfri salg i EU skulle føre til øgede rejseomkostninger i EU, kunne prisbevidste rejsende godt tænkes at ville foretrække rejsemål uden for EU for at reducere rejseomkostningerne. Lande, som sandsynligvis vil få størst gavn af denne adfærdsskift, er bl.a. de nordafrikanske rejsemål på bekostning af Spanien, Portugal og Italien og Cypern og Tyrkiet på bekostning af Grækenland.

6. Konklusion

6.1. Regionsudvalget opfordrer indtrængende Kommissionen, Rådet, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne til at fremskynde færdiggørelsen af det indre marked og derved fjerne alle markedsforvridninger.

6.2. Regionsudvalget er imidlertid af den opfattelse, at afskaffelsen af det afgiftsfri salg den 30. juni 1999 vil få alvorlige konsekvenser for beskæftigelsessituationen i regionerne, de lokale transportinfrastrukturer, rejseomkostningerne og EU's turistindustri.

6.3. Regionsudvalget støtter forslaget om, at Kommissionen udarbejder en samlet rapport om virkningerne af at afskaffe den nuværende ordning.

6.3.1. Regionsudvalget ser frem til, at Kommissionen forelægger sit arbejdsdokument om de EU-midler og nationale subsidier, der skal stilles til rådighed for at afbøde vanskelighederne i forbindelse med afskaffelsen af det afgiftsfri salg, navnlig i EU's randområder. Regionsudvalget føler sig ikke overbevist om, at sådanne tilskud, også selv om de måtte være i overensstemmelse med EU's konkurrenceregler, er den bedste løsning.

6.4. I betragtning af de ovennævnte negative konsekvenser af ophævelsen af det afgiftsfri salg i EU inden den forudsete EU-harmonisering af moms og punktafgifter og det faktum, at Kommissionen ikke har forelagt en samlet, uafhængig rapport om de samfundsøkonomiske konsekvenser, mener Regionsudvalget, at tiden ikke er inde til at gennemføre den planlagte afskaffelse.

6.5. Regionsudvalget går ind for, at den nuværende ordning forlænges med yderligere fem år, og anbefaler, at Kommissionen i løbet af denne periode opretter en task force med repræsentanter for de forskellige interessegrupper (erhvervs- og fagorganisationer samt andre aktører) ud over repræsentanter for de nationale, regionale og lokale myndigheder. Denne task force skal have til opgave at foretage en grundig undersøgelse af konsekvenserne af at afskaffe det afgiftsfri salg i EU med henblik på at fremsætte konkrete forslag til en ordning, der afløser den nuværende.

Regionsudvalget anbefaler, at formanden for Regionsudvalgets præsidium ikke blot oversender denne udtalelse til Rådet og Kommissionen, men også til Europa-Parlamentet og medlemsstaternes regeringer.

Bruxelles, den 17. september 1998.

Manfred DAMMEYER

Formand for Regionsudvalget

() EFT L 376 af 31.12.1991.

() EFT L 76 af 23.3.1992.

() Arbejdsdokument fra Europa-Parlamentets generaldirektorat for forskning fra oktober 1997 om de sociale og økonomiske konsekvenser af at afskaffe det afgiftsfri salg i EU, ref. PE 167.048, W-30 (O.a: Har ikke kunnet fremskaffes på dansk).

() Europa-Parlamentets erklæring af 3.4.1998, mødeprotokol, ref. PE 268/233.

() EFT C 210 af 14.8.1995, s. 99.

() EFT C 126 af 29.4.1996, s. 24.

() EFT C 42 af 10.2.1997, s. 22.

() EFT C 379 af 15.12.1997, s. 21.

() Rådets direktiv 91/680/EØF - EFT L 376 af 16.12.1991.

() Rådets direktiv 92/12/EØF - EFT L 76 af 23.2.1992.

() Arbejdsdokument fra Europa-Parlamentets generaldirektorat for forskning fra oktober 1997 om »De sociale og økonomiske konsekvenser af at afskaffe det afgiftsfri salg i EU«, ref. PE 167.048, W-30.

() Europa-Parlamentets erklæring af 3.4.1998, ref. PE 268/233.

() I mangel af en uvildig rapport fra Kommissionen om emnet er alle data, som der refereres til i afsnit 4 og 5 i denne udtalelse, hovedsagelig hentet fra forskellige analyser udført af forskellige regioner og medlemsstater, Europa-Parlamentet, erhvervssammenslutninger, fagforbund osv. Der er også taget højde for mundtlige udvekslinger med repræsentanter for disse sektorer. Alle data er derfor af vejledende karakter og baseret på det bedste bud på, hvilket materiale der er tilgængeligt om emnet.