Tredje rapport om Tyrkiets fremskridt med at opfylde kravene i køreplanen for en visumliberaliseringsordning.

1. INDLEDNING

EU indledte visumliberaliseringsdialogen med Tyrkiet den 16. december 2013 samtidig med undertegnelsen af tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet . Dialogen er baseret på køreplanen for indførelse af en visumfri ordning med Tyrkiet (i det følgende benævnt "køreplanen") – et dokument, der fastsætter de krav, som Tyrkiet skal opfylde, for at Europa-Parlamentet og Rådet kan ændre forordning (EF) nr. 539/2001, hvilket vil gøre det muligt for tyrkiske statsborgere, der har et biometrisk pas, som er i overensstemmelse med EU's standarder, at rejse inden for Schengenområdet uden visum i forbindelse med kortvarige ophold (dvs. 90 dage inden for en periode på 180 dage). De 72 krav, der er fastsat i køreplanen, er inddelt i fem hovedområder, nemlig dokumentsikkerhed, migrationsstyring, offentlig orden og offentlig sikkerhed, grundlæggende rettigheder og tilbagetagelse af irregulære migranter.

Den 20. oktober 2014 vedtog Kommissionen sin første rapport om Tyrkiets fremskridt med at opfylde kravene i køreplanen for en visumliberaliseringsordning (i det følgende benævnt "den første rapport") . I denne rapport blev opfyldelsen af hvert krav vurderet, og der blev fremsat henstillinger til yderligere fremskridt for samtlige krav.

Den 29. november 2015 blev der afholdt et topmøde mellem EU og Tyrkiet, hvor de to parter enedes om metoder til at udvide deres samarbejde, navnlig om håndtering af den syriske flygtningekrise og afhjælpning af irregulær migration. På topmødet gav Tyrkiet tilsagn om at fremskynde gennemførelsen af køreplanen, bl.a. ved at fremskynde anvendelsen af samtlige bestemmelser i tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet, med det mål at opnå visumliberalisering senest i oktober 2016 . EU glædede sig over dette tilsagn.

Den 4. marts 2016 vedtog Kommissionen sin anden rapport om Tyrkiets fremskridt med at opfylde kravene i køreplanen for en visumliberaliseringsordning (i det følgende benævnt "den anden rapport"), som blev ledsaget af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (i det følgende benævnt "arbejdsdokumentet") . I arbejdsdokumentet beskrives de fremskridt, som Tyrkiet har gjort siden den første rapport med hensyn til at opfylde alle krav, mens den anden rapport rummer anbefalinger om at gøre yderligere fremskridt på alle de pågældende områder. Derudover omfattede arbejdsdokumentet en vurdering af de mulige konsekvenser af Tyrkiets visumliberalisering for migrationen i EU.

Den 7. og 18. marts 2016 blev der afholdt møder mellem EU's stats- og regeringschefer og Tyrkiet. Det seneste møde førte til en erklæring mellem EU og Tyrkiet (i det følgende benævnt "erklæringen"), hvori der står, at "fuldførelsen af køreplanen for visumliberalisering vil blive fremskyndet i forhold til alle deltagende medlemsstater med henblik på at ophæve visumpligten for tyrkiske statsborgere senest inden udgangen af juni 2016, forudsat at alle benchmark er opfyldt. Med henblik herpå vil Tyrkiet tage de nødvendige skridt for at opfylde de resterende krav, der skal gøre det muligt for Kommissionen efter den påkrævede vurdering af overholdelsen af benchmarkene at fremsætte et passende forslag inden udgangen af april, på grundlag af hvilket Europa-Parlamentet og Rådet kan træffe en endelig afgørelse".

I denne tredje rapport fremlægges vurderingen af overholdelsen af benchmarkene som foreskrevet i erklæringen. Heri beskrives de vigtigste fremskridt, som Tyrkiet har gjort siden den anden rapport for at opfylde kravene i køreplanen. Rapporten rummer desuden detaljerede anbefalinger om de foranstaltninger, som Tyrkiet stadig mangler at gennemføre senest den 4. maj 2016 for at opfylde de sidste udestående benchmark i køreplanen og gøre det muligt for Europa-Parlamentet og Rådet at vedtage Kommissionens lovforslag.

Den tredje rapport ledsages af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med faktuelle oplysninger om status for opfyldelsen af de enkelte krav. Arbejdsdokumentet omfatter desuden vurderingen af de mulige konsekvenser af Tyrkiets visumliberalisering for sikkerhedssituationen i EU.

Den tredje rapport er opbygget på samme måde som køreplanen, og de fem hovedområder behandles derfor ét efter ét med angivelse for hvert hovedområde af de krav, der endnu ikke er opfyldt helt, og de foranstaltninger, som Tyrkiet bør træffe for at opfylde de sidste udestående krav.

2. HOVEDOMRÅDE 1: DOKUMENTSIKKERHED

Siden offentliggørelsen af den anden rapport har Tyrkiet gjort yderligere fremskridt med at opfylde kravene inden for dette hovedområde.

Navnlig er de tyrkiske myndigheder begyndt på forsøgsbasis at udstede nye og mere sikre identitetskort med bl.a. biometriske identifikatorer til tyrkiske statsborgere. Det vil tage ca. tre år at udskifte de gamle kort med nye for alle tyrkiske statsborgere. Processen er nu godt undervejs.

Derudover er de tyrkiske myndigheder begyndt at samarbejde med EU-medlemsstaterne om udveksling af oplysninger om forfalskede rejsedokumenter. Det tyrkiske politi opdaterer nu regelmæssigt Interpols Dial-Doc-database, som alle medlemsstaterne har adgang til, med oplysninger om de forfalskede rejsedokumenter, der registreres i Tyrkiet i forbindelse med grænsekontrol. Samtidig har det tyrkiske politi i de vigtigste lufthavne i Tyrkiet (Atatürk-lufthavnen i Istanbul og Antalya lufthavn) etableret særlige kontorer, som skal udveksle oplysninger og rådgivning med indvandringsforbindelsesofficerer fra medlemsstaterne om mistænkelige rejsedokumenter, der findes på personer, som rejser til EU. Endvidere er det tyrkiske politi begyndt at tilbyde bedre uddannelsesmuligheder til det personale, der arbejder ved grænseovergangsstederne, med det mål at gøre dem bedre til at afsløre forfalskede dokumenter, idet der fokuseres på dokumenter udstedt af EU-medlemsstaterne.

Takket være denne udvikling mangler Tyrkiet nu kun at opfylde et benchmark under hovedområde 1 fuldt ud, nemlig kravet om at forsyne sine borgere med biometriske pas, som overholder de EU-standarder, der skitseres i Rådets forordning (EF) nr. 2252/2004 – dvs. pas, der har en kontaktfri chip og ikke blot omfatter et billede af indehaverens ansigt, men også vedkommendes fingeraftryk, og som beskyttes af et SAC-krypteringssystem (Supplementary Access Control).

De tyrkiske myndigheder har i flere måneder arbejdet med tekniske aspekter for at overholde dette benchmark, bl.a. med hjælp fra et EU-finansieret projekt. De har imidlertid oplyst, at de af tekniske årsager først vil kunne overholde den fuldt ud fra og med oktober 2016. I betragtning af den fremskyndelse af visumliberaliseringsprocessen, som EU's og Tyrkiets stats- og regeringschefer er enedes om, er det objektivt set ikke muligt for de tyrkiske myndigheder at opfylde dette benchmark i tide.

Som en midlertidig løsning har de tyrkiske myndigheder dog indvilget i fra og med juni 2016 og resten af året at forsyne deres statsborgere med pas, der omfatter både et billede af indehaverens ansigt og vedkommendes fingeraftryk, for at gøre det muligt for dem at nyde godt af den visumfri ordning, hvis og når den indføres. Disse midlertidige pas, som kun udstedes frem til udgangen af 2016 og kun gælder i kort tid, vil kun adskille sig fra de pas, der kræves ved opfyldelse af benchmarket, ved, at deres chip vil være beskyttet ved hjælp af EAC-kryptering (Extended Access Control). Dette krypteringssystem overholder Organisationen for International Civil Luftfarts standarder, og frem til udgangen af 2014 var det også EU-standarden.

De tyrkiske myndigheder mindes om, at før ordningen med visumfrie rejser kan indføres, skal de desuden i samarbejde med alle medlemsstaterne udveksle de certifikater, som sætter medlemsstaterne i stand til at læse og ægthedskontrollere de oplysninger, der er lagret i chippen i de tyrkiske pas.