Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse om "Samhørighed, konkurrenceevne og FTU- og innovationspolitik"« (1999/C 40/06)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 8. juni 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Giannino Bernabei til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 20. oktober 1998.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 359. plenarforsamling af 2. og 3. december 1998, mødet den 2. december 1998, enstemmigt følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Det faktum, at den teknologiske kløft mellem de femten medlemsstater er mere end dobbelt så stor som den økonomiske kløft eller »samhørighedskløften«, er ofte blevet bekræftet af statistikker og understreges også i EU's anden rapport om videnskab og teknologi fra 1997. Medens den teknologiske kløft, målt ved spændet mellem den rigeste og den fattigste medlemsstats FTU-udgifter i forhold til BNP, er på omkring 5:1, er »samhørighedskløften« mindre end 2:1.

1.2. Man kan bedømme medlemsstaternes forskellige teknologiske systemer ved hjælp af »technology scorecards«. Der findes medlemsstater med høje FTU-udgiftsniveauer, som f.eks. Frankrig og Tyskland, hvor FTU-udgifterne udgør ca. 2,3 % af BNP, medens de til sammenligning udgør ca. 1 % i Italien. De fire samhørighedslande har generelt mindre veludviklede FTU-systemer. Irland er en undtagelse, fordi der i landet findes store udenlandske multinationale virksomheder. Endelig har de mindre lande, især den private sektor, et særdeles højt FTU-udgiftsniveau, hvilket skyldes tilstedeværelsen af få, men store multinationale virksomheder.

1.3. Antallet af ansatte i de højteknologiske sektorer anslås til mere end 10,6 mio. for EU som helhed, svarende til 7,2 % af arbejdsstyrken. Den højeste procentsats findes i Tyskland (mere end 10 %) og den laveste i Grækenland (mindre end 2 %). På regionalt niveau finder man blandt de ti regioner, der har forholdsvis flest ansatte i de højteknologiske sektorer, 6 tyske regioner, 2 italienske, en fransk og en britisk ().

1.4. På baggrund af en systemorienteret indfaldsvinkel til innovation, der tager udgangspunkt i udviklingen af og samspillet mellem de økonomiske, videnskabelige, teknologiske og innovative variabler, har man inddelt regionerne i fire grupper ():

- Den første gruppe kaldes »sleeping birds« og består først og fremmest af landbrugsområder med høj arbejdsløshed og lav teknologisk aktivitet. Den omfatter næsten hele Grækenland (undtagen Attika), tre portugisiske regioner (Centrum, Alentejo, Algarve) og én italiensk region, Calabrien. Samtlige regioner er mål 1-områder. De modtog mindre end 2,2 % af midlerne under Fællesskabets 3. rammeprogram for FTUD.

- Den anden gruppe, der kaldes »question mark« eller »wild cat«-regioner, er karakteriseret ved agrarøkonomi, god økonomisk vækst, nogen teknologisk aktivitet, men meget stor arbejdsløshed. Den omfatter 8 spanske regioner, 8 franske, Irland, 10 italienske regioner og 2 portugisiske. Halvdelen af disse regioner er mål 1-områder. De modtog mindre end 12 % af FTUD-midlerne.

- Den tredje gruppe, som kaldes »the cash cows of Europe«, har middelhøj teknologisk aktivitet og middel arbejdsløshed. Den omfatter størstedelen af EU's øvrige regioner, undtagen 5 tyske regioner, Île de France, Rhône-Alpes og det hollandske Noord-Brabrant. Cirka 40 % af regionerne i denne gruppe ligger i spidsen, hvad angår teknologisk intensitet. Denne gruppe af regioner udgør som helhed Europas industrielle kerne, og modtog over 50 % af midlerne under det 3. rammeprogram for FTUD.

- Den fjerde gruppe består af et lille antal regioner, der er førende, hvad angår teknologisk intensitet. De har hurtig vækst og lav arbejdsløshed. De betegnes som »the stars of Europe« og udgøres af Baden-Württemberg, Bayern, Hessen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Île de France, Rhône-Alpes og Noord-Brabant. Disse regioner alene modtog mere end 22 % af midlerne fra ovennævnte program. I gennemsnit indgav disse regioner fem gange så mange patentansøgninger som EU-gennemsnittet.

Undersøgelsen omfatter ikke de tre nye medlemsstater, men deres regioner hører sandsynligvis hjemme i den tredje eller fjerde gruppe.

1.5. På baggrund af denne systemorienterede indfaldsvinkel har man ligeledes indkredset ti yderst specialiserede »ledende innovationsøer«, som udgør en hård teknologisk kerne, og som har et omfattende net af SMV, der ikke alene er højteknologiske virksomheder, men også teknologiske spydspidser, jævnfør de betegnelser, ØSU anvender i sine initiativudtalelser om »Følgerne for SMV af det stadige, generelle fald i de midler, der afsættes til forskning og teknologisk udvikling i EU (på EU- og nationalt plan)« () og »Metoder til styrkelse af net til information om og udnyttelse af programmerne for anvendt FTU i Europa« (). Disse »innovationsøer« består af det sydøstlige England, Paris, Frankfurt, München, Torino, Rotterdam/Amsterdam, Stuttgart, Lyon/Grenoble og Milano.

1.6. Af ovenstående analyse fremgår det klart, at de mindre udviklede regioners deltagelse i Fællesskabets FTUD-aktioner har været meget marginal, hvilket står i åbenlys kontrast til traktatens afsnit XIV, som siger, at Fællesskabet i alle sine aktioner stræber efter at styrke sin økonomiske og sociale samhørighed ved dels at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer dels forbedre situationen for de mindst begunstigede områder. Eftersom globaliseringen af markederne indebærer konkurrence mellem forskellige systemer, er det klart, at det europæiske systems mangler og skævheder set i forhold til Triade-landene risikerer at skade EU's konkurrenceevne på verdensmarkedet alvorligt.

1.7. Dette betyder også, at analysen og behandlingen ikke udelukkende kan begrænses til »samhørighedslandene«, idet sådanne analyser, diagnoser og behandlinger ville være for snævre og mangelfulde til at kunne opveje og overvinde det europæiske innovationsparadoks, forbedre det europæiske systems konkurrenceevne og iværksætte klare og effektive strategier på EU-, nationalt, interregionalt, regionalt og lokalt plan.

Sådanne strategier kan kun udformes på baggrund af en grundig kortlægning af behovet for effektiv, systematisk industriel og teknologisk vurdering, der skal være tilgængelig for alle de økonomiske og sociale aktører på FTU-området samt de offentlige myndigheder på de forskellige niveauer. Endelig er der behov for en effektiv, herunder også finansiel, benchmarking af de eksisterende infrastrukturer, tjenesteydelser og netværk, information, støtte, uddannelse og kompetenceudvikling på de forskellige niveauer, samt effektive systemer til beskyttelse af intellektuel ejendomsret.

1.8. ØSU har redegjort for sin holdning til dette område i en række udtalelser, der strækker sig fra de allerede nævnte om SMV og FTU, udtalelserne om »Grønbog om innovation« () og om »Gennemførelse af første handlingsplan for innovation i Europa« () og til udtalelserne om brugsmodeller og patenter () og det femte rammeprogram for Det Europæiske Fæll udvikling og demonstration (1998-2002) () samt særprogrammerne ().

1.9. ØSU har tidligere behandlet problemerne i forbindelse med samhørighed og informationssamfundet () og det fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv (EFFU) (), dvs. medlemsstaternes langsigtede planer for fysisk planlægning. Endelig har ØSU gentagne gange behandlet problemer vedrørende »De nye teknologiers konsekvenser for beskæftigelsen« (), »Europæiske kapitalmarkeder for små og mellemstore virksomheder« () og »Fremme af iværksætterånden i EU« ().

2. Kommissionens forslag

2.1. Formålet med Kommissionens meddelelse er at skabe fælles, samlede rammer for de utallige aktioner og foranstaltninger, der sigter mod at forene hensynene til samhørighed, konkurrenceevne, FTU og innovation og indarbejde dem i regionernes især de mindre gunstigt stillede regioners produktionsstruktur, så der skabes en harmonisk udvikling i EU.

2.2. Kommissionen sigter særligt mod at styrke konkurrenceevnen i de mindre gunstigt stillede områder (MGO) (dvs. regioner eller områder, der er støtteberettigede under strukturfondene) ved at påse, at fondenes forsknings- og innovationsindsats - inden for rammerne af såvel mål 1, 2 og 4 som artikel 10 i forordningen om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (ERDF) som artikel 6 i forordningen om Den Europæiske Socialfond (ESF) - koordineres grundigt, både hvad angår indhold, fremgangsmåde og tidsplaner, med Fællesskabets flerårige forskningsprogram, inklusive de tematiske særprogrammer og horisontale programmer vedrørende SMV og innovation samt forskeres uddannelse og mobilitet.

2.3. Ifølge Kommissionen bør den gennemgribende koordination omfatte de lokale, regionale, nationale og EU-myndighedernes strategier samt deres forskellige roller for at:

- sætte regionerne i stand til bedre at integrere forskning og innovation i deres økonomiske udvikling,

- forbedre læreprocessen, hvorved virksomhederne kan blive mere innovative,

- bistå virksomheder og institutioner med at håndtere omstillingen til nye former for arbejdsorganisation,

- samordne de nationale sektorpolitikker bedre, så de støtter den regionale udviklingsindsats.

2.4. For at opnå dette opstiller Kommissionen tre prioriteter som et supplement til de omtalte strategier:

- Fremme af innovation ved hjælp af:

efterspørgselsorienterede aktioner med større inddragelse af de økonomiske beslutningstagere og SMV; en politik med total kvalitetsforvaltning på lokalt og regionalt plan; nye finansierings- og forvaltningsmekanismer; bedre og mere målrettede virksomhedsstøttestrukturer; fremme af faglig mobilitet; samarbejde mellem forskningscentre og SMV; understøttende politik for risikovillig kapital til nye virksomheder; politik til beskyttelse af intellektuel ejendomsret; ordninger til fremme af FTU i virksomhederne for at øge antallet af SMV, der gennemfører FTU; fremme af de bedste kommercielle og finansielle lancerings- og markedsføringsmetoder til nyttiggørelse af forskningsresultaterne i teknologisk-industriel sammenhæng og i netværkstjenester.

- Bedre netsamarbejde og industrielt samarbejde

udvikling af »teknologisk overvågningstjeneste« og udbredelse heraf via netsamarbejde; identificering af afstanden mellem SMV og teknologiforsyningsinfrastrukturen; tilskyndelse til etablering af virksomhedsnet; skabelse af klynger af underleverandørvirksomheder; iværksættelse af projekter til teknologivalidering og -overførsel; hensyntagen til innovationens sociale aspekter; forståelse for de organisatoriske og fysiske betingelser for at fremme en skræddersyet og differentieret tilgang til teknologistøtte.

- Forøgelse af de menneskelige muligheder

øget støtte fra strukturfondene for at øge investeringerne i menneskelige ressourcer og livslang uddannelse i de mindre begunstigede områder; udnyttelse af Den Europæiske Socialfonds aktioner under mål 4, som sigter mod at forbedre kvalifikationerne og forvaltningsevnerne med henblik på ændringer i industrien og i produktionssystemerne; fremme af informationsteknologi med henblik på åbne fjernundervisningsordninger og støtteordninger for distancearbejde.

2.5. På baggrund af ovennævnte foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at fastlægge nogle retningslinjer for strukturinterventioner på FTU- og innovationsområdet. Kommissionens mål er: at foretage en forudgående vurdering af regionaludviklingsplanerne; at konsolidere den efterspørgselsbaserede »bottom up-strategi«; sammen med medlemsstaterne at udarbejde en række indikatorer for FTU og innovation til brug for strukturpolitikken; at styrke det transnationale partnerskab mellem videncentre i de mindre begunstigede regioner og i de andre regioner; at opmuntre ansøgerlandene til at udvikle en hensigtsmæssig FTU- og innovationsstrategi på nationalt og regionalt plan og at stimulere erfaringsudvekslingen mellem disse lande og medlemsstaterne; at skabe et europæisk interaktivt websted om FTU og innovation.

3. Generelle bemærkninger

3.1. ØSU hilser det velkommen, at Kommissionen i sin meddelelse sammenkæder EU's strukturpolitik og forsknings- og innovationspolitik, hvilket ØSU flere gange har efterlyst. ØSU mener desuden, at en tæt samordning af disse politikområder er uomgængelig, hvis man vil opnå den optimale synergieffekt, og hvis man vil imødekomme borgernes, virksomhedernes og samfundets behov, med det overordnede formål på mellemlang og lang sigt at skabe en bæredygtig, harmonisk vækst på basis af en integreret problemløsningsstrategi på FTU-området og immaterielle investeringer som en central udviklingsfaktor.

3.2. I Europa er indførelsen af ny teknologi foregået betydeligt langsommere, og den har været mindre intens og påvirket dagligdagen mindre end i de regioner, vi konkurrerer med. Det skyldes, at man i Europa ikke har formået at omsætte forskningsresultater til industrielle og kommercielle succeser på markedsniveauet. Det kan dels tilskrives, at Europa har foretaget færre immaterielle investeringer (teknologi og uddannelse) end de konkurrerende regioner, dels at den manglende fleksibilitet, der præger det pågældende investeringmiljø, har været befordrende for investeringer i produktionsrationalisering, der anses for at være mindre risikable og lettere at styre - og dermed er mere profitable, fremfor investeringer, der udvider beskæftigelsesgrundlaget.

3.3. Desuden mangler den innovations- og virksomhedskultur, som repræsenterer morgendagens strategiske ressource, og som er afgørende for de europæiske regioners konkurrenceevne i den internationale konkurrence. Innovationsparadokset er nok en følge af de ovenfor beskrevne fænomener, men også i høj grad af en kultur, der indtil for ganske nylig har fremmet en FTUD-politik i EU, som kendetegnes ved at være prækompetitiv, fjern fra markedet, lidet synlig og vanskelig at forstå, som vanskeligt lader sig integrere i Fællesskabets strukturpolitiske interventioner, og som er ude af stand til at omsætte potentielle behov hos de endelige brugere og forbrugerne til reel efterspørgsel.

3.4. Den nye kurs for det flerårige handlingsprogram under Fællesskabets FTUD-politik, som nu sigter mod problemløsning i borgernes, virksomhedernes og samfundets tjeneste, falder sammen med indledningen af en indgående debat af strukturfondsreformen inden for rammerne af Agenda 2000. Efter ØSU's mening er det vigtigt at gribe denne enestående chance for en samtidig omdefinering af to af de vigtigste instrumenter, der vil betyde en fuldstændigt samordnet indfaldsvinkel til immaterielle investeringer.

3.4.1. Ifølge EU's FTUD-politik bør den nye integrerede indfaldsvinkel, der bygger på nøgleaktioner til problemløsning, »følges op af nye metoder til at forvalte den brede vifte af discipliner og sektorer. Anvendt generisk forskning og grundforskning samt demonstrationsaktiviteter bør også være altomfattende i henseende til gruppering og simultaneous engineering, og de små og mellemstore industrivirksomheder og de endelige brugere må arbejde sammen om at standardisere, innovere, udnytte og formidle samt om at uddanne. Alt dette skal indgå i et europæisk og internationalt samarbejde - især EUREKA - for hver enkelt nøgleaktion«.

3.4.2. Ud fra en struktur- og samhørighedspolitisk synsvinkel er det for at fremme teknologisk udvikling og innovation nødvendigt at kunne foretage en kombineret, samtidig og forenklet indsats på forskellige områder (strukturforanstaltninger, infrastruktur, uddannelse, fysisk planlægning, stimulering af efterspørgslen, virksomhedsstøttestrukturer, datanetværk, støtte til risikovillig kapital, beskyttelse af intellektuel ejendomsret). Dette vil dels betyde en positiv styring af den teknologiske udvikling i form af højere beskæftigelse og social samhørighed dels integrere FTU fuldstændigt i det lokale og regionale erhvervsliv til gunst for EU's konkurrenceevne.

3.5. ØSU mener derfor, at det er nødvendigt at:

- udforme og anlægge en overordnet fællesskabsstrategi, der kan strømline eksisterende ordninger og integrere de forskellige berørte EU-politikker, og som under hensyntagen til de enkelte regioners særpræg fungerer som fællesnævner for fællesskabsforanstaltningerne og samtidig har konkurrenceevnen og en bæredygtig, harmonisk udvikling i EU som overordnet mål,

- identificere integrerede instrumenter, der kan modvirke opsplittelsen i de lokale, regionale og nationale innovationsmarkeder - en opsplittelse, der forekommer særlig anakronistisk i lyset af den igangværende harmonisering af de finansielle markeder med henblik på den fælles valuta og færdiggørelsen af EU's indre marked,

- fastlægge integrationsniveauerne og det indbyrdes samspil bl.a. med henblik på at skabe overensstemmelse og større samtidighed i beslutnings- og implementeringssystemerne for samhørigheds- og strukturpolitikken og FTU- og innovationspolitikken. Dette er nødvendigt, hvis politikkerne skal integreres effektivt og fuldt ud,

- finde nye måder at kombinere samhørigheds- og FTUD-instrumenterne på ved hjælp af forenklede metoder og fremgangsmåder, der så vidt muligt er ensartede og automatiske. Der bør drages fuld nytte af den mulighed, der ligger i WTO-aftalerne (hvorved op til 75 % af projektomkostningerne kan dækkes) for at graduere støtten til virksomhedsrelateret FTU,

- oprette systemer til at kontrollere og overvåge kombinerede FTUD- og samhørighedsforanstaltninger for at vurdere deres effektivitet på grundlag af, hvor mange af de erklærede målsætninger, der er nået. Dette kunne gøres ved at anvende forud fastlagte, harmoniserede præstationsindikatorer samt benchmarking på regionalt plan.

4. Mod en overordnet fællesskabsstrategi for rationalisering og integration

4.1. Globaliseringen af markederne har ført til direkte konkurrence mellem samfundssystemer, retssystemer, evnen til at udnytte de menneskelige ressourcer og til at indarbejde ny teknologi i produkter og processer, der fornyes stadig hurtigere. Konkurrencen foregår oftere mellem systemer end mellem enkeltfirmaer. For at tage disse udfordringer op er der derfor behov for en systemorienteret, overordnet fællesskabsstrategi, der kan sikre en bæredygtig udvikling på mellemlang sigt.

4.2. Efter ØSU's mening bør denne strategi afspejles i EU's politikker og indeholde mekanismer for fælles interventioner, som om muligt skal kunne iværksættes i de enkelte regioner og være afstemt efter deres særlige behov og karakteristika. På nationalt, regionalt og lokalt plan bør der endvidere udvikles en vifte af integrerede aktioner, der sigter mod dels at inddrage de mindre gunstigt stillede regioner i et dynamisk samspil med regioner med hurtigere teknologisk vækst dels i stadig større omfang at inddrage SMV'er med et uudnyttet innovationspotentiale, dvs. forskningsprogrammernes såkaldte spydspidser.

4.3. Udarbejdelsen af sådan en integreret og koordineret strategi må først og fremmest være en opgave for Kommissionens administration og dens tjenestegrene. I den forbindelse forstår ØSU ikke, hvorfor erfaringerne fra task forcen i forbindelse med Fællesskabets fjerde rammeprogram for FTUD ikke nævnes. I den sammenhæng ville det have været muligt at fremhæve de vanskeligheder, der har været med at iværksætte strukturinterventionsrammer samtidigt med målrettede forskningsaktioner på baggrund af beskæftigelsen, vækstperspektiverne, mulighederne for at udvide erhvervsgrundlaget, bæredygtig udvikling, den europæiske merværdi og, især, den økonomiske og sociale samhørighed, for så vidt angår tilstedeværelsen af interesserede SMV i hele EU og de gode perspektiver for udbredelse af videnskabelige, tekniske og uddannelsesmæssige kompetencer via kvalitetsnetværk samt virkningerne på fjerntliggende og perifere regioner ().

4.4. På baggrund af disse oplysninger finder ØSU det nødvendigt, at der fastlægges en overordnet strategi for rationalisering og integration af de eksisterende mekanismer i de pågældende fællesskabspolitikker: strukturpolitik, forsknings- og innovationspolitik, undervisnings- og uddannelsespolitik, erhvervspolitik og erhvervskultur, samt fysisk planlægning og EU-udvidelse. Strategien skal dække såvel de forvaltningsmæssige aspekter som den konkrete iværksættelse.

5. Identificering af integrerede instrumenter

5.1. ØSU anser det for nødvendigt at integrere samhørigheds- og FTUD-instrumenterne fuldstændigt for at drage fuld nytte af deres evne til at skabe nye job, nye virksomheder, nye erhvervsprofiler og fornyet konkurrenceevne til EU.

5.2. Innovationsmarkedet er for øjeblikket opsplittet i 15 nationale systemer og i en underskov af mindre regionale systemer, hvilket forekommer anakronistisk i lyset af ØMU'en, den fælles valuta og det indre marked. Innovationsmarkedet bør derfor samles hurtigst muligt ved hjælp af en række forskellige instrumenter.

5.3. EU-netværkene for information/opfølgning og nyttiggørelse kunne eventuelt bruges i den forbindelse. Netværkene bør omfatte en bredere ordning til støtte af formidling, som tager udgangspunkt i brugernes behov, og teknologisk overvågningsordninger. Netværkene bør oprettes på tværregionalt og EU-plan, som det anbefales i ØSU's udtalelse om »Metoder til styrkelse af nettene til information om og udnyttelse af programmerne for anvendt FTU i Europa« ().

5.4. Endvidere bør der udarbejdes oversigter, der gør det muligt at foretage en systematisk sammenligning af forskning og teknologiske innovationsforanstaltninger på regionalt, nationalt og EU-plan, således at forskere og slutbrugere i fællesskab kan samordne og anvende aktionsinstrumenterne på de forskellige niveauer, som fremhævet i ØSU's udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002)« ().

5.5. På den anden side understreger ØSU kraftigt, at det er nødvendigt, at støtte til den teknologisk-innovative udvikling gøres til en af de højeste prioriteter i den rangorden, Kommissionen har opstillet i strukturfondsstøtterammerne. Støtten bør ligeledes opprioriteres i Samhørighedsfonden og i strukturinstrumentet vedrørende førtiltrædelse (ISPA), og den bør gives samme status og tildeles lige så mange midler som de øvrige prioriterede aktioner. Et af hovedkriterierne, for at Kommissionen kan acceptere de nationale og regionale planer, er, at de overholder ovenstående prioritering.

5.6. For at skabe synergi mellem uddannelses- og FTUD-foranstaltningerne mener ØSU, at det er vigtigt at samordne Fællesskabets uddannelsesprogrammer, som f.eks. LEONARDO og SOCRATES, og ikke mindst strukturfondsinterventionerne under det nye mål 3. Dette er en vigtig del af den immaterielle investering i udvikling af menneskeligt og teknologisk potentiale, der er med til at forhindre udelukkelse og til at styrke den sociale samhørighedsdimension.

5.6.1. Desuden bør foranstaltningerne under det nuværende mål 4 i fuldt omfang videreføres under det nye mål 3 for at sikre, at der træffes passende foranstaltninger på området arbejdsorganisation, som er tilpasset de nye teknologier, herunder livslang uddannelse, der sigter på håndtering af vanskelige problemer, som efterlyst i ØSU's udtalelse af 10. september 1998 om strukturfondsreformen ().

5.6.2. Endelig er det nødvendigt at skabe en »god cirkel« af projekter, der anerkender den menneskelige dimension. Mennesket skal anerkendes som en vigtig udviklingsaktør, og ved at inddrage arbejdstagerne i og oplyse dem om udviklingsprocessen skal der skabes en økonomisk og social model, der befordrer udviklingen af en positiv holdning til ny teknologi og til den verdensomspændende konkurrenceudfordring.

6. Definition af de integrerede aktionsniveauer

6.1. Efter ØSU's mening er det sandsynligt, at selve ideen med FTU-nøgleaktioner til løsning af problemer, der indebærer ny »simultaneous engineering«-kompetence inden for forskellige indsatsområder (teknologi, demonstration, innovation, teknologispredning, uddannelse, finansiering, ...) med det mål at fremme beskæftigelsen og produktionen på regionalt plan, vil skabe omfattende synergier med samhørighedsforanstaltningerne på forskellige niveauer af den fælles indsats.

6.2. Indførelsen af forudgående konsekvensvurderinger af nøgleaktionerne i de enkelte arbejdsprogrammer, som foreslået af ØSU (), vil ligeledes fremme en integreret anvendelse af foranstaltningerne under de forskellige EU-politikker. Dermed vil der opstå stærkere synergier, og de positive virkninger af disse politikker vil blive styrket.

6.2.1. Efter ØSU's mening er det nu på tide, at alle de fællesskabsforanstaltninger, der er indrettet efter projektbaserede målsætninger - uanset Fællesskabets politiske linje eller hvilket generaldirektorat eller hvilken tjenestegren foranstaltningerne hører ind under - indføjes i summarisk, men tydelig form i det femte rammeprograms arbejdsprogrammer. Dermed ville man sende et klart signal til brugerne/skatteyderne om gennemsigtighed, samhørighed og effektivitet.

6.3. De innovationsgrupper, der skal etableres for hver nøgleaktion, og som skal have til opgave at sikre, at forskningen udformes, gennemføres og følges op således, at forskningsresultaterne let kan omsættes til innovation af det lokale marked, bør arbejde i overensstemmelse med de pågældende struktur- og regionalpolitikker, f.eks gennem brug af konferencen af EU-netværkene og de nationale netværk, som ØSU har foreslået oprettet (), og som innovationsgrupperne bør være tilsluttet.

6.4. Nedsættelsen af rådgivende grupper på EU-niveau for hver nøgleaktion eller for hver homogen gruppe af nøgleaktioner, sammen med netværk af nationale rådgivende grupper, vil sandsynligvis gøre det lettere at etablere kontakt med beslutningstagerne på strukturfondsområdet. ØSU anser en sådan kontakt for at være overmåde vigtig, og mener følgelig, at Kommissionen bør give sin fulde støtte dertil.

6.5. Etableringen af en fast ramme for dialog mellem eksperter, erhvervsliv, beslutningstagere og brugere samt økonomiske og sociale interessegrupper, som ØSU har efterlyst i forbindelse med gennemførelsen af det femte rammeprogram, kan ligeledes skabe en nyttig forbindelse til de relevante beslutningsniveauer i forbindelse med støtterammerne for strukturfondsinterventionerne.

6.6. De muligheder, det femte rammeprogram giver for decentral forvaltning af aktionerne »SMV og innovation« og »Udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og den samfundsøkonomiske videnbase«, kan skabe en vigtig forbindelse til de regionale myndigheder med ansvar for gennemførelse af EU's strukturpolitikker, f.eks. inden for rammerne af »overvågningsudvalgene«.

6.7. ØSU gentager vigtigheden af partnerskaber mellem de regionale myndigheder med ansvar for gennemførelse af fællesskabsstøtterammerne. Den bebudede styrkelse heraf vil kunne bane vejen for, at regionernes aktører inden for forskning (universiteter, offentlige og private forskningscentre, virksomheder) kan blive aktive deltagere, hvorved kravet om samlede FTUD- og samhørighedsforanstaltninger imødekommes. ØSU understreger - i henseende til teknologi og innovation - vigtigheden af at tage afsæt i de lokale beskæftigelsesinitiativer og de regionale og lokale beskæftigelsespagter. ØSU har for nylig afgivet udtalelse om dette emne ().

7. Nye former for integreret indsats: procedurer og metoder

7.1. Efter ØSU's mening bør forenklingen af EF's mekanismer og procedurer samt muligheden for fælles indsats af flere instrumenter veje tungere end en knopskydning af handlingsplaner og programmer med forskellige gennemførelsesprocedurer og -metoder, idet sidstnævnte blot har affødt forvirring og opgivelse blandt de potentielle brugere.

7.2. I denne forbindelse har ØSU gentagne gange understreget det grundlæggende behov for at etablere særlige bånd mellem FTUD- og samhørighedsinstrumenterne med sigte på at gøre disse mere brugervenlige. ØSU er også bekymret for udfaldet af de kombinerede bestræbelser i den ad hoc-gruppe på tværs af generaldirektoraterne, der beskæftiger sig med de problemer, som skyldes de forskellige instrumenters divergerende proceduretilgange, de forskellige gennemførelsesmetoder samt forskelle i tidsplaner, beslutnings- og forvaltningsmetoder.

7.3. I forbindelse med strukturfondsreformen bør der satses mere på vekselvirkningen mellem forskning, innovation og marked. Der bør imidlertid opretholdes en vis fleksibilitet med hensyn til de automatiske, synkroniserede og forenklede procedurer, på linje med den nye indfaldsvinkel i det 5. FTU-rammeprogram og fremtidige FTUD-programmer.

7.4. I særdeleshed bør den nye strukturfondsindsats i stigende grad være efterspørgselsstyret, og den potentielle efterspørgsel bør understøttes og fremmes, især i de mindst udviklede regioner. Indsatsen bør også bero på den europaomspændende forøgelse af efterspørgslen. Den efterspørgselsstyrede indsats kan forøges, hvis RIS-projekter (Regionale Innovations Strategier) omlægges fra pilotstrategier med få ressourcer til »stærke« strategier med tilstrækkelige bevillinger.

7.4.1. Efter ØSU's opfattelse bør formidling og udveksling på regionalt plan af de mest positive erfaringer lettes via »benchmarking« af praktiske institutionelle ordninger, således at man samler de forskellige aktører og beslutningstagere med det sigte at udvide strukturfondenes evne til på én gang at absorbere og udnytte alle de muligheder, som Business Innovation Centre-netværkene rummer.

7.5. Strukturfondsreformen og nyordningen af EF's initiativer omkring tre indsatsområder skulle efterlade tilstrækkeligt med spillerum til Interreg-initiativet, som kan spille en vigtig rolle med hensyn til at etablere kontakt mellem de regioner, der kan betegnes som henholdsvis »sleeping bird« og »wild cat«, og de mere avancerede regioner, der betegnes som Europas »cash cows« og »stars«; dette vil muliggøre en tværregional sammenligning af systemer med forskellige kendetegn og hastigheder.

7.6. Interreg-initiativet kan få ganske særlig betydning for snævrere forbindelser mellem de 15 EU-lande og ansøgerlandene, hvor strukturfondenes og førtiltrædelsesfondenes indsats i øvrigt er afgørende for at kunne tilvejebringe og/eller styrke det fælles grundlag mellem de to parter samt skabe synergier mellem ikke blot samhørighed og FTUD, men også mellem de instrumenter, som tager sigte på samarbejde og teknisk/økonomisk bistand. Dette gælder ligeledes for den fælles indsats i det euromediterrane område.

7.7. Afslutningsvis påpeger ØSU betydningen af at tydeliggøre mulighederne for fælles gennemførelse af flere af EF-instrumenter med samme formål, forudsat de holder sig inden for den 75 %-grænse for FTU-støtte, som er nedfældet i WTO-aftalerne, og forudsat de er forenelige med EF's ordning for forskningsstøtte, som er fastlagt i EF's konkurrencepolitik.

7.8. Muligheden for at udføre en indsats inden for disse marginer har særlig betydning, når det gælder om at sikre, at de nye avancerede teknologier, specielt informationssamfundsteknologierne, ikke lægger hindringer i vejen for samhørighed. De må altså ikke medføre en forøgelse af skævhederne og af risikoen for udelukkelse, hvilket kan blive tilfældet, hvis indsatsen ikke når op på en »kritisk masse«.

7.9. Bekæmpelsen af social udelukkelse skal ikke blot omfatte de svageste samfundsgrupper, men også de mindst udviklede regioner, hvis geografiske placering i periferien skærpes yderligere af manglen på struktur- og infrastrukturnetværk, som er koblet sammen med resten af EU. Der skal gøres teknologiske fremskridt ved at integrere forskellige niveauer - EU, nationalt og regionalt - med det sigte at udvikle høj teknologi og gennemgribende horisontale teknologier, som formår at sætte skub i udviklingen i eksempelvis de lavteknologiske industrisektorer, som har brug for avancerede produktionsprocesser for at kunne klare sig i den skærpede internationale konkurrence. Desuden bør man sideløbende med de allermest højteknologiske erhverv udvikle nye mellemliggende erhvervsprofiler, som er i stand til at tilpasse sig nye teknologiske og organisatoriske metoder.

7.10. Integrering af støtten til uddannelsespolitik og støtten til forskningspolitik udgør en immateriel investering, som er afgørende for at kunne sikre det europæiske systems konkurrenceevne og udvikling samt bringe opkvalificeringen af de menneskelige ressourcer på linje med den løbende teknologiske udvikling, således at man undgår social udelukkelse og marginalisering. Også på dette område er fremme af samarbejdet mellem universiteter, uddannelsesinstitutioner på forskellige niveauer og erhvervslivet en afgørende faktor, hvis uddannelsesprofilerne skal udformes på en sådan måde, at de kan forbedre de menneskelige ressourcers evne til at imødegå komplekse problemer under stadigt skiftende forhold.

8. Kontrol- og overvågningssystemer

8.1. Kortlægningen af behovene, opstilling af FTU- og innovationsindikatorer set fra et struktursynspunkt, tillige med industriel og teknologisk evaluering og benchmarking af eksisterende strukturer og infrastrukturer til støtte for innovation i erhvervslivet, bør alt sammen gennemføres efter harmoniserede metoder og omfattes af systematiske og ajourførte sammenligninger på EF- og disaggregeret plan; disse bør stå til rådighed for dem, der er involveret i forskning og innovation, især SMV'er, samt for nationale og EF-beslutningstagere, således at disse kan opstille langsigtede strategiske målsætninger for FTU- og innovationspolitikken.

8.2. Betydningen af teknologiske overvågningsmekanismer og industriel og teknologisk evaluering samt benchmarking af eksisterende regionale strukturer og infrastrukturer og udbredelse og fremme af den bedste praksis, man således har fundet frem til, er blevet påpeget ved flere lejligheder i ovennævnte nylige ØSU-udtalelser og i udtalelsen om »Benchmarking af konkurrenceevnen - iværksættelse af en foranstaltning, som stilles til rådighed for operatører og offentlige myndigheder« (). Man vil hermed kunne holde virksomhederne orienteret om de bedst mulige tilgængelige teknologier samt bibringe beslutningstagere på de forskellige niveauer den grundlæggende viden, som er nødvendig for at kunne foretage valg, og endelig vil man kunne udbrede kendskabet til den bedste lokale eller regionale praksis i Europa.

8.3. Afslutningsvis peger ØSU på behovet for nøjagtige indikatorer om FTU og innovationstilstanden, således at det bliver muligt at evaluere og overvåge den strukturelle indsats. Det slår ligeledes til lyd for snæver samordning med de præstationsindikatorer, som for tiden er ved at blive undersøgt som led i gennemførelsen af det 5. rammeprogram samt med erfaringerne fra udarbejdelsen af »Second European Report on S& T Indicators 1997« og med »European Innovation Monitoring System« og ESTO (European Science and Techology Observatory) under Instituttet for Fremtidsstudier i Sevilla (IPTS).

8.3.1. ØSU ser gerne, at MEANS-programmet (metoder til evaluering af strukturfondsinterventioner), som Kommissionen har søsat for at forbedre evalueringsmulighederne i Europa og for at samle den pågældende viden på dette felt, styrkes på passende vis og sammenkædes med instrumenterne i det 5. FTUD-rammeprogram.

8.4. Denne ordning med indikatorer bør opbygges, således at der kan foretages en retvisende evaluering af de praktiske virkninger ved kombineret brug af FTU og strukturinstrumenterne. I særdeleshed bør det gøres muligt at måle de forskellige følgevirkninger i henseende til social samhørighed, beskæftigelse, oprettelse af nye virksomheder og nye erhverv samt af bidraget til konkurrenceevnen i dennes forskellige afskygninger.

Bruxelles, den 2. december 1998.

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() Se Eurostats meddelelse 5/98 af 24. april 1998.

() Se Kommissionens »Second European Report on S& T Indicators 1997«, part III »European diversity, convergence and cohesion«.

() EFT C 355 af 21.11.1997.

() EFT C 284 af 14.9.1998.

() EFT C 22 af 22.7.1996.

() EFT C 235 af 27.7.1998.

() EFT C 129 af 27.4.1998.

() EFT C 355 af 21.11.1997 og C 73 af 9.3.1998.

() EFT C 407 af 28.12.1998.

() EFT C 66 af 3.3.1997.

() ØSU's udtalelse om »Europæiske kapitalmarkeder for små og mellemstore virksomheder: perspektiver og potentielle hindringer«, EFT C 235 af 27.7.1998.

() ØSU's udtalelse om »Fremme af iværksætterånden i EU: prioriterede områder for det fremtidige arbejde«, EFT C 235 af 27.7.1998.

() Se Unité Operationelle Recherche-Industrie; Aperçu des travaux, Commission DG XII 1997.

() EFT C 284 af 14.9.1998.

() EFT C 355 af 21.11.1997.

() EFT C 296 af 29.9.1997.