* it KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 30.10.1997 
KOM(97) 526 endelig udg. 
8° ÅRSBERETNING 
om STRUKTURFONBENE 
1996 
g*BU9 
^ % 
ynk 
(Forelagt af Kommissionen) 

100 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
FIUF 
Tabel 11-13: Anvendelse i 1996 af FIUF-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frigjorte, frem-
genopførte bevillinger - mio. ECU) og 
FORPLIGTELSER 
Mål 1 
Mål 5a 
Mål 6 
EU-init 
lait Disponible 
1996(1) 
291,60 
156,00 
2^0 
52,00 
502,40 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EF EFSR 
Mål 1 Mål 5a Mål 6 
222,16 
112,27 
0,00 
0,00 20,42 
23,28 
27,50 12,77 
0,00 
158,32 19,89 
0,00 0,00 
8,21 
0,00 0,00 
0,00 
0,00 6,36 
0,00 
20,15 
0,00 0,00 
0,00 0,00 
7,97 29,55 lait 
222,16 
112,27 
0,00 
334,43 
20,42 
23,28 
40,27 
0,00 
178,21 
0,00 
8,21 
0,00 
0,00 
6,36 
0,00 
20,15 
0,00 
0,00 
37,52 EU-
initiativer 
47,83 
47,83 
1,67 
4,54 
4,03 
0,80 
3,21 
4,57 
17,10 
2,05 
2,18 
7,22 
0,46 I ALT 
(2) 
222,16 
112,27 
4733 
382,26 
22,09 
27,82 
40,27 
4,03 
178,21 
0,80 
11,42 
10,93 
37,25 
2,05 
2,18 
44,74 
0,46 % 
(2)/(D 
76% 
72% 
0% 
92% 
76% 
-
BETALINGER 
Måll 
Mål 5a 
Mål 6 
EU-iniL 
lait -Anvend, 
i alt (1) 
335,76 
86,03 
0,00 
17,40 
439,18 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EF EFSR 
Mål 1 Mål 5a Mål 6 
311,46 
80,58 
0,00 
0,00 16,50 
0,00 
15,14 3,88 
9,65 
229,47 32,74 
0,00 0,00 
8,43 
19,23 11,93 
0,00 6,46 
0,80 
25,08 
0,00 0,00 
0,00 0,00 
4,45 8,27 lait 
311,46 
80,58 
0,00 
392,04 
16,50 
0,00 
19,03 
9,65 
262,21 
0,00 
8,43 
31,16 
0,00 
6,46 
0,80 
25,08 
0,00 
0,00 
12,72 EU-
initiativcr 
17,09 
17,09 
0,44 
0,82 
0,31 
5,93 
0,84 
1,14 
4,28 
0,62 
0,66 
2,08 I ALT 
(2) 
311,46 
80,58 
0,00 
17,09 
409,13 
16,93 
0,82 
19,03 
9,96 
262,21 
5,93 
9,26 
31,16 
7,60 
0,80 
29,36 
0,62 
0,66 
14,80 % 
(2)/(l) 
93% 
94% 
98% 
93% 
-
I 1996 blev 113 mio. ECU, dvs. 25% af FIUF's tildeling af forpligtelsesbevillinger, ikke anvendt på 
grund af forsinkelser ved gennemførelsen af visse programmer (navnlig Italien og Frankrig). Af 
betalingsbevillingerne var det 123 mio. ECU, dvs. 23% af tildelingen, der ikke blev anvendt af samme 
årsager. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 101 
2. Status over bevillingsanvendelsen i programmeringsperioden 1994-1999 
2.1. Samlet bevillingsanvendelse 1994-1996 
Tabel 11-14: Anvendelse i 1994-1996 af bevillingerne for perioden 1994-1999 (inklusive frigørelser, 
fremførsler og genopførsler i 1995 - mio. ECU) 
FORPLIGTELSER 
I alt 
%(2V(D Disponible 
1996 (l)(a) 
71.577,90 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EF EFSR 
Måll Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5aL Mål 5aF Mål 5b Mål 6 
42.637,67 6.465,19 6.151,03 635,13 2.189,75 425,72 2.152,64 214,57 
229,69 140,60 192,55 16,38 79,83 24,5 16,02 
53,07 127,00 13,00 60,75 69,87 13,52 
5.933,05 665,91 820,40 56,22 514,56 37,64 449,45 
6.162,23 ....... 
12.932,25 1.036,39 666,50 167,64 102,41 59,72 334,39 
794,62 1.560,16 1.199,99 187,07 739,38 63,27 709,08 
2.891,00 ....... 
5.063,50 513,97 350,34 98,89 249,16 44,77 140,59 
6,50 9,86 0,90 16,53 1,10 0,84 
42,00 204,16 434,50 22,23 34,32 15,52 41,17 
33,76 65,55 129,75 11,70 137,44 2,00 129,95 
7.517,36 ....... 
52,42 95,32 23,60 114,74 23,00 49,08 158,18 
105,78 73,00 37,50 40,22 40,00 64,91 56,39 
1.038,20 2.060,67 2.051,81 - 100,39 44,33 203,63 I alt (b) 
60.871,69 
85% 
699,58 
337,21 
8.477,24 
6.162,23 
15.299,32 
5.253,58 
2.891,00 
6.461,23 
35,74 
793,90 
510,15 
7.517,36 
516,35 
417,79 
5.499,03 EU-
initiativer 
5.712,38 
8% 
159,04 
69,80 
1010,98 
205,14 
557,57 
627,12 
91,95 
438,84 
2,73 
85,00 
90,05 
354,35 
93,56 
72,22 
563,26 
1290,77 I ALT 
(2) 
66.584,07 
93% 
858,62 
407,01 
9.488,21 
6.367,37 
15.856,88 
5.880,70 
2.982,95 
6.900,07 
38,47 
878,89 
600,20 
7.871,71 
609,91 
490,02 
6.062,29 
1.290,77 
BETALINGER 
Anvendelse 
i «lt (1) (c) EFSR 
Måll Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5aL Mål 5aF Mål 5b Mål 6 I alt (d) EU-
initiativer I ALT 
lait 
% (2)/(D 53.999,20 31.425,80 3.388,35 4.397,97 317,76 1.426,60 229,87 1.487,58 114,10 42.788,01 
79% 2.675,98 
5% 45.463,99 
84% 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EF 171,54 
4.564,47 
4.437,74 
9.366,71 
530,87 
2.299,92 
3.481,59 
31,47 
27,01 
5.698,62 
815,86 50,00 
23,66 
339,69 
607,22 
835,45 
245,05 
4,28 
91,80 
33,01 
29,79 
38,06 
1.090,34 156,42 
115,20 
521,76 
516,66 
906,56 
202,67 
8,94 
377,94 
103,80 
51,27 
36,50 
1.400,26 8,23 
10,68 
23,51 
75,84 
97,32 59,10 
41,26 
387,16 
84,55 
449,86 19,8 8,05 
30,29 5,80 
20,01 346,77 
49,45 99,81 
0,59 10,58 
11,12 18,64 
9,36 107,88 42,71 
41,13 
23,13 
0,11 
12,67 
1,00 242,84 
508,13 
84,66 
0,42 
25,26 
78,50 
12,92 
18,75 57,31 
34,72 
75,74 6,90 23,61 
12,00 22,64 
20,09 140,89 82,62 
31,48 473,18 
226,88 
6.203,37 
4.437,74 
10.936,53 
3.369,32 
2.299,92 
4.186,35 
24,92 
568,88 
360,56 
5.698,62 
264,41 
194,15 
3.543,18 70,16 
19,95 
461,67 
86,72 
306,69 
253,03 
42,00 
217,33 
1,09 
30,80 
40,54 
182,14 
35,56 
27,74 
256,53 
644,02 543,34 
246,84 
6.665,04 
4.524,45 
11.243,22 
3.622,35 
2.341.92 
4.403,69 
26.00 
599,69 
401,10 
5.880,76 
299,97 
221,89 
3.799,71 
644,02 
i 1994. (a) Ekskl. 44,232 mio. ECU fra post B2-1000 (Strukturaktioner, der er direkte forbundet med markedspolitikken), som ikke var fordelt på de enkelte mål 
(b) Ekskl. for så vidt angår mål 5a landbrug 43,65 mio. ECU fra post B2-1000 og 356,6 mio. ECU i tilbagebetalinger i henhold til forordning (EØF) 
nr. 2328/91 (kun 1994). 
(c) Ekskl. 61 mio. ECU fra post B2-1000, som ikke var fordelt på mål i 1994, og 522 mio. ECU fra reserven for tidligere aktioner. 
(d) Ekskl. for så vidt angår mål 5a landbrug 43,65 mio. ECU fra post B2-1000 og 417,02 mio. ECU i tilbagebetalinger i henhold til forordning (EØF) 
nr. 2328/91 (kun 1994). 
Udnyttelsen af forpligtelsesbevillingerne for samtlige fonde under ét for programmeringsperioden 
1994-1999 blev væsentlig bedre i 1996 end i de to forudgående år, nemlig 90% i 1994, 91% i 1995 og 
98% i 1996. Sammenlignes disse tre første år med perioden 1989-1993, svarer 1996-resultaterne 
nogenlunde til resultaterne i midten af den foregående programmeringsperiode. Udnyttelsesgraden for 
betalingsbevillingerne var blevet endnu mere forbedret, idet 88% af bevillingerne blev udnyttet i 1996 
(1,233 mia. ECU i uudnyttede bevillinger) mod 75% i 1994 (4,8 mia. i uudnyttede bevillinger) og 82% 
i 1995 (3,759 mia. i uudnyttede bevillinger). Det skal erindres, at fællesskabsbetalingerne er afhængige 
af, hvor langt man er nået med gennemførelsen af programmerne på nationalt plan. Efter vedtagelsen 
af programmet, indgåelsen af forpligtelserne vedrørende den pågældende årlige tranche og betaling af 
det første forskud kan Kommissionen nemlig først foretage en ny udbetaling, når medlemsstaten er i 
stand til at attestere, at de endelige støttemodtagere faktisk har afholdt udgifter svarende til mindst 
halvdelen af det første forskud. Dette forklarer den store forbedring for så vidt angår betalingerne 
vedrørende mange af de i 1995 godkendte programmer. 
102 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
2.2. Anvendelse i 1994-1996 af hver fonds bevillinger for perioden 1994-1999 
EFRU 
Tabel 11-15: Anvendelse i 1994-1996 af EFRU-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl frigørelser, 
fremførsler og genopførsler i 1995 - mio. ECU) 
FORPLIGTELSER 
Mål 1 
Mål 2 
Mål 5b 
Mål 6 
EU-init 
lait Disponible 
O) 
26.218^4 
5.099,76 
948,04 
74,76 
4.945,01 
37.285,91 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
s 
UK 
EF EFSR 
Mail Mål 2 Mål 5b Mål 6 
26.036,65 
0,00 5.034,30 
846,58 
74,76 
142,18 110,62 4,82 
44,54 5,93 
2.742,32 482,89 171,69 
4.308,56 
8.123,91 790,42 81,98 
369,51 1.339,46 284,27 
1.340,46 
3.658,36 416,41 43,86 
4,56 0,43 
24,30 143,97 16,11 
19,96 46,53 41,67 
4.758,64 
46,12 31,19 52,90 
83,22 34,09 21,86 
548,45 1.525,56 130,54 lait 
26.036,65 
5.034,30 
846,58 
74,76 
31.992,28 
257,62 
50,47 
3.396,90 
4.308,56 
8.996,31 
1.993,24 
1.340,46 
4.118,63 
4,99 
184,39 
108,16 
4.758,64 
130,21 
139,17 
2.204,55 EU-
initiativer 
3.745,84 
3.745,84 
66,24 
13,78 
662,93 
126,77 
290,57 
352,17 
43,00 
164,10 
1,17 
53,34 
34,21 
291,42 
22,63 
27,67 
305,52 
1290,31 I ALT 
(2) 
26.036,65 
5.034,30 
846,58 
74,76 
3.745,84 
35.738,12 
323,86 
64,25 
4059,83 
4435,33 
9286,88 
2345,41 
1383,47 
4282,73 
6,16 
237,72 
142,37 
5050,07 
152,84 
166,83 
2510,07 
1290,31 % 
(2V(1) 
99% 
99% 
89% 
100% 
76% 
96% 
-
BETALINGER 
Mål 1 
Mål 2 
Mål 5b 
Mål 6 
EU-iniL 
lait Anvend. 
i alt (I) 
21.508,34 
3.295,06 
730,74 
28,85 
2.689,77 
28.252,76 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EF EFSR 
Måll Mål 2 Mål 5b Mål 6 
18.897,19 
- 2.431,36 
593,55 
28,85 
113,74 34,41 2,41 
19,88 3,74 
2.240,46 230,83 139,52 
3.090,88 
5.381,87 442,24 69,21 
221,33 671,80 201,44 
904,54 
2.731,71 188,98 21,93 
3,01 0,21 
19,44 54,49 12,44 
15,97 21,27 27,84 
3.730,37 
26,64 12,24 17,92 
26,78 11,71 10,93 
446,88 711,03 90,84 lait 
18.897,19 
2.431,36 
593,55 
28,85 
21.950,95 
150,56 
23,62 
2.610,82 
3.090,88 
5.893,32 
1.094,56 
904,54 
2.942,62 
3,22 
86,37 
65,08 
3.730,37 
56,80 
49,42 
1.248,75 EU-
initiativcr 
1.757,75 
1.757,75 
31,08 
2,96 
281,04 
55,06 
172,41 
141,16 
14,21 
81,21 
0,54 
17,71 
13,03 
156,97 
7,42 
8,30 
130,62 
644,02 I ALT 
(2) 
18.897,19 
2.431,36 
593,55 
28,85 
1.757,75 
23.708,70 
181,65 
26,57 
2891,86 
3145,94 
6065,73 
1235,73 
918,75 
3023,84 
3,76 
104,08 
78,11 
3887,34 
64,22 
57,72 
1379,37 
644,02 % 
(2V(D 
88% 
74% 
81% 
100% 
65% 
84% 
-
I forhold til den oprindelige programmering af EFSR'erne/SPD'erne er 99% af EFRU-bevillingerne 
udnyttet, dvs. en underudnyttelse på 360 mio. ECU i forhold til de 32,390 mia. ECU, der var 
programmeret for perioden 1994-1996. Udnyttelsesgraden varierer imidlertid fra mål til mål og fra 
medlemsstat til medlemsstat. Således er der alt i alt under mål 1 anvendt 670 mio. ECU mere end 
fastsat i de finansielle planer, dvs. 2,6% (i 1995 var der en mindre underudnyttelse på 1,3%). 
Merforbruget var størst i Spanien, Irland og Portugal, nemlig 2,014 mia. ECU i alt. Til gengæld var 
der en væsentlig underudnyttelse i Østrig (49%), Belgien (37%), Tyskland (335 mio. ECU), Frankrig 
(167 mio.), Italien (700 mio.) og Nederlandene. Den samlede underudnyttelse for disse medlemsstater 
var på 1,314 mia. ECU. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 103 
Med hensyn til mål 2 var der derimod et samlet underforbrug af forpligtelsesbevillinger på 508 mio. 
ECU, dvs. 9%, i forhold til de finansielle planer. Underudnyttelsen ved udgangen af 1995 (18%, 650 
mio. ECU) blev dog delvis udlignet, fordi det var nødvendigt at indgå samtlige forpligtelser 
vedrørende interventionerne for første programmeringsfase 1994-1996. Det største underforbrug havde 
Spanien (91 mio. ECU), Frankrig (127 mio.), Italien (117 mio.), Det Forenede Kongerige (101 mio.) 
og Nederlandene (-31%). De eneste medlemsstater med et merforbrug i forhold til programmeringen 
var Østrig og Sverige. Der blev nemlig for så vidt angår interventionerne vedrørende disse to lande 
disponeret over samtlige bevillinger for perioden 1995-1999 på én gang. For mål 5b's vedkommende 
var underudnyttelsen af EFRU's forpligtelsesbevillinger i forhold til de finansielle planer på 496 mio. 
ECU, dvs. 37%o. I næsten alle medlemsstater er der store vanskeligheder med at gennemføre dette mål. 
Den største underudnyttelse i absolutte tal findes i Tyskland (47 mio. ECU), Frankrig (157 mio.), 
Italien (126 mio. dvs. 74%) og Det Forenede Kongerige (115 mio). Og i procent er den største 
underudnyttelse registreret i Belgien (74%), Danmark (40%), Luxembourg (71%) og Nederlandene 
(56%>). Endelig er der for mål 6's vedkommende tale om en underudnyttelse i forhold til de finansielle 
planer på 24 mio. ECU, dvs. 25%. Men denne underudnyttelse skyldes helt og holdent Sverige, hvor 
der har været administrative forsinkelser i forbindelse med iværksættelsen af aktionerne i marken. 
Hvad angår gennemførelsen af de regionale EU-initiativprogrammer (INTERREG, PEACE, 
RECHAR, RESIDER, KONVER, RETEX, REGIS, URBAN og SMV) var der for alle fonde under ét 
tale om en samlet underudnyttelse på 543 mio. ECU i perioden 1994-1996, dvs. 13%, Underforbruget 
blev delvis udlignet (32% i 1995) især på grund af vedtagelsen af nye programmer for de tre nye 
medlemsstater. Medvirkende årsag til den fremskyndede budgetgennemførelse målt i forpligtelser var 
det store antal programmer til beløb under 40 mio. ECU i fællesskabsstøtte. Samtlige forpligtelser 
vedrørende disse programmer blev nemlig i overensstemmelse med reglerne indgået på én gang i 
forbindelse med vedtagelsen. 
104 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
ESF 
Tabel 11-16: Anvendelse i 1994-1996 af ESF-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl frigørelser, 
fremførsler og genopførsler i 1995 - mio. ECU) 
FORPLIGTELSER 
Måll 
Mål 2 
Mål 3 
Mål 4 
Mål 5b 
Mål 6 
EU-initiativ 
lait Disponible 
-1 
10.014,63 
1.755,53 
6.620,55 
906,04 
358,95 
45,97 
2.098,67 
21.800,34 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
s 
UK CCA 
Måll Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5b Mål 6 
9.179,77 ..... 
- 1.430,90 .... 
- 6.151,03 
635,13 
282,32 
45,97 
65,14 29,98 192,55 16,38 4,26 
8,53 127,00 13,00 1,30 
1.775,98 183,03 820,40 56,22 42,85 
801,44 ..... 
2.826,42 245,97 666,50 167,64 22,58 
268,26 220,70 1.200,00 187,07 93,12 
940,51 ..... 
633,82 97,56 350,34 98,89 14,77 
1,94 9,86 0,90 0,11 
8,20 60,19 434,50 22,23 2,47 
5,04 19,01 129,75 11,70 27,53 
1.533,39 6,30 .... 
95,32 23,60 6,29 34,58 
22,56 73,00 37,50 12,83 11,39 
321,57 535,12 2.051,81 - 54,23 lait 
9.179,77 
1.430,90 
6.151,03 
635,13 
282,32 
45,97 
17.725,12 
308,31 
149,83 
2.878,47 
801,44 
3.929,11 
1.969,16 
940,51 
1.195,38 
12,81 
527,58 
193,03 
1.539,69 
159,79 
157,28 
2.962,73 EU-
initiativer 
1.483,27 
1.483,27 
82,53 
45,49 
259,03 
46^7 
198,63 
166,89 
41,99 
230,75 
1,07 
22,16 
42,57 
33,12 
53,57 
32,93 
226,16 I ALT 
-2 
9.179,77 
1.430,90 
6.151,03 
635,13 
282^2 
45,97 
1.483,27 
19.20839 
390,84 
195,32 
3.137,50 
847,81 
4.127,74 
2.136,05 
982,50 
1.426,14 
13,88 
549,75 
235,60 
1.572,81 
213,37 
190,21 
3.188,88 % 
(2)/(l) 
92% 
82% 
93% 
70% 
79% 
100% 
71% 
88% 
-
BETALINGER 
Måll 
Mål 2 
Mål 3 
Mål 4 
Mål 5b 
Mål 6 
EU-initiativ 
lait Anvend. 
ialt(l) 
8.179,06 
1.121,49 
5.095,38 
317,76 
252,19 
24,01 
92920 
15.919,07 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
s 
UK CCA 
Måll Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5b Mål 6 
7.108,08 ..... 
957,00 .... 
- 4.397,97 
317,76 
191,16 
24,01 
48,03 15,60 156,42 8,23 2,84 
3,80 115,20 10,68 0,78 
1.311,19 108,85 521,76 23,51 26,90 
531,96 ..... 
2.397,11 164,97 516,66 75,84 13,45 
208,59 163,65 906,56 97,32 72,71 
845,77 ..... 
322,61 56,08 202,67 49,45 7,45 
126 8,94 0,59 0,05 
5,06 37,31 377,94 11,12 1,49 
4,03 11,74 103,80 9,36 19,80 
1.174,90 ..... 
3,15 51,27 12,92 2,67 18,31 
1128 36,50 18,75 4,59 5,70 
258,84 379,31 1.400,26 - 38,42 lait 
7.108,08 
957,00 
4.397,97 
317,76 
191,16 
24,01 
12.995,97 
231,13 
130,45 
1.992,21 
531,% 
3.168,03 
1.448,82 
845,77 
638,25 
10,85 
432,91 
148,74 
1.174,90 
88,32 
76,82 
2.076,82 EU-
initiativer 
733,01 
733,01 
33,60 
13,83 
141,71 
1736 
107,15 
76,81 
25,09 
115,69 
0,40 
10,24 
23,50 
12,54 
22,94 
1627 
115,88 I ALT 
-2 
7.108,08 
957,00 
4397,97 
317,76 
191,16 
24,01 
733,01 
13.728,98 
264,73 
144,28 
2.133,93 
549,32 
3275,17 
1.525,63 
870,86 
753,94 
11,25 
443,15 
172,24 
1.187,43 
111,25 
93,08 
2.192,69 % 
(2)/(l) 
87% 
85% 
86% 
100% 
76% 
100% 
79% 
86% 
-
Den gode udnyttelse af bevillingerne i 1996 bevirkede for alle mål under ét, at der blev disponeret 
over godt 90% af de trancher, der ved vedtagelsen af programmerne blev fastsat for perioden 1994-
1996. Men en gennemgang af de enkelte mål viser, at udnyttelsesgraden for mål 1, 2 og 3 var 
nogenlunde tilfredsstillende, mens der var tale om en væsentlig underudnyttelse for så vidt angår mål 
4, 5b og 6. Inden for hvert mål ser man forskellige tendenser. Hvad angår mål 1 var underudnyttelsen 
betydelig i Grækenland og ikke mindst i Italien. For mål 2's vedkommende var det navnlig Danmark, 
Italien og Nederlandene, der havde en dårlig udnyttelsesgrad. Resultaterne for mål 3 var forholdsvis 
gode i alle lande undtagen Italien, der havde en lav udnyttelsesgrad. Italien har i øvrigt 
omprogrammeret næsten alle sine programmer. Programmerne vedrørende mål 4 og 5b blev for de 
flestes vedkommende vedtaget i slutningen af 1994 eller begyndelsen af 1995, hvilket har forsinket 
gennemførelsen. For så vidt angår mål 6 er resultaterne påvirket af startvanskeligheder i Sverige. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 105 
Programmerne vedrørende EU-initiativerne EMPLOI og ADAPT blev godkendt henholdsvis i 
slutningen af december 1994 og i maj 1995, hvorefter der gik nogle måneder med at finde 
tværnationale partnere. Det var således først fra midten af 1995, at de første kontrakter kunne indgås 
med initiativtagerne til projekterne. Dette er forklaringen på, at der slet ikke blev udnyttet nogen 
bevillinger i 1994, mens udnyttelsesgraden var middelmådig i 1995. Til gengæld var 
udnyttelsesgraden for 1996 yderst tilfredsstillende, og i hvert fald det første forskud er nu udbetalt for 
samtlige programmer. 
EUGFL 
Tabel 11-17: Anvendelse i 1994-1996 af EUGFL-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frigørelser, 
fremførsler og genopførsler i 1995 - mio. ECU) 
FORPLIGTELSER 
Måll 
Mål 5a 
Mål 5b 
Mål 6 
EU-init. 
1 alt (*) Disponible 
6.714,86 
2.571,91 
1.023,81 
92,50 
679,59 
11.082,67 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK EFSR 
Måll Mål 5a Mål 5b Mål 6 
6.692,25 
2.189,76 
1.023,74 
92,41 
22,00 
1.368,25 
1.015,12 
1.519,15 
150,54 
592,63 
704,79 
6,70 
8,76 
1.153,17 
151,15 79,83 
60,75 
514,56 
102,41 
739,39 
249,16 
16,53 
34,32 
137,44 
114,74 
40,22 
100,39 6,95 
6,30 
234,92 
229,84 
331,69 
81,95 
0,30 
22,58 
60,75 
11,60 
17,99 
18,86 70,00 
22,41 lait 
6.692,25 
2.189,76 
1.023,74 
92,41 
9.998,16 
108,78 
67,05 
2.117,73 
1.015,12 
1.851,40 
1.221,62 
592,63 
1.035,90 
16,83 
63,61 
206,95 
1.153,17 
196,34 
80,62 
270,40 EU-
initiativer 
389,71 
389,71 
8,27 
3,27 
85,19 
23,47 
61,46 
88,47 
2,57 
43,14 
0,49 
3,77 
13,27 
8,45 
15,31 
9,44 
23,15 lait 
6.692, 
2.189, 
1.023, 
92, 
389, 
10.387, 
117, 
70, 
2.202, 
1.038, 
1.912, 
1.310, 
595, 
1.079, 
17, 
67, 
220, 
1.161, 
211, 
90, 
293, 
(*) Ekskl. 43,65 mio. ECU fra post B2-
356,6 mio. ECU i tilbagebetalinger 1000 (Strukturaktioner, der er direkte forbundet med markedspolitikken) 
i henhold til forordning (EØF) nr. 2328/91 (kun 1994). og % 
(2)/(D 
100% 
85% 
100% 
100% 
57% 
94% 
BETALINGER 
Måll 
Mål 5a 
Mål 5b 
Mål 6 
EU-init. 
lait Anvendelse 
i alt (1) 
5.560,19 
1.981,81 
896,61 
60,53 
228,52 
8.727,58 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
s 
UK EFSR 
Måll Mål 5a Mål 5b Mål 6 
4.909,80 
- 1.426,60 
702,89 
60,53 
9,58 59,10 2,80 
41,26 1,29 
986,08 387,16 180,35 
791,01 
1.249,04 84,55 160,19 
97,49 449,86 233,99 
535,70 
392,06 99,81 55,28 
10,58 0,15 
5,39 18,64 11,33 
7,01 107,88 30,85 
735,11 
57,31 8,69 46,04 
34,72 6,34 14,49 
101,33 75,73 11,64 lait 
4.909,80 
1.426,60 
702,89 
60,53 
7.099,81 
71,48 
42,55 
1.553,59 
791,01 
1.493,78 
781,34 
535,70 
547,15 
10,73 
35,35 
145,74 
735,11 
112,03 
55,55 
188,70 EU-
initiativer 
154,66 
154,66 
4,88 
0,98 
37,00 
11,73 
23,68 
29,13 
1,28 
20,00 
0,15 
1,13 
4,01 
6,23 
4,59 
2,52 
7,36 lait 
(2) 
4.909,80 
1.426,60 
702,89 
60,53 
154,66 
7.254,47 
76,36 
43,53 
1.590,59 
802,74 
1.517,46 
810,46 
536,98 
567,15 
10,88 
36,49 
149,75 
741,34 
116,63 
58,06 
196,05 % 
(2)/(l) 
88% 
72% 
78% 
100% 
68% 
83% 
-
For samtlige mål gælder det, at de beløb, der skulle disponeres over, var lavere end de beløb, der 
oprindelig blev besluttet. Dette skyldtes, at pristalsreguleringen ikke var slået igennem i 
programmerne, og/eller en omprogrammering eller endog en manglende programmering, som 
106 8. årsbefetning om strukturfondene (1996) 
bevirkede, at en del af de forpligtelser, der oprindelig var vedtaget for årene 1994-1996, blev udskudt 
til efter 1996. 
FIUF 
Tabel 11-18: Anvendelse i 1994-1996 af FIUF-bevillingerne for perioden 1994-1999 Çinkl frigørelser, 
fremførsler og genopførsler i 1995 - mio. ECU) 
FORPLIGTELSER 
Måll 
Mål 5a 
Mål 6 
EU-init 
lait Disponible 
(1) 
803,24 
473,97 
4,23 
130,15 
1.411,59 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN s 
UK 
EF EFSR 
Mål 1 Mål 5a Mål 6 
728,99 
425,72 
1,43 
0,37 24,50 
69,87 
46,50 37,64 
37,10 
462,78 59,72 
6,30 63,27 
17,40 
66,54 44,77 
1,10 
2,80 15,52 
2,00 
72,16 
23,00 0,70 
40,00 0,73 
17,03 44,33 lait 
728,99 
425,72 
1,43 
1.156,14 
24,87 
69,87 
84,14 
37,10 
522,50 
69,57 
17,40 
111,31 
1,10 
18,32 
2,00 
72,16 
23,70 
40,73 
61,36 EU-
initiativer 
93,56 
93,56 
2,00 
7,27 
3,83 
8,54 
6,91 
19,58 
4,38 
0,85 
5,72 
21,36 
2,05 
2,18 
8,43 
0,46 I ALT 
(2) 
728,99 
425,72 
1,43 
93,56 
1.249,70 
26,87 
77,14 
87,97 
45,64 
529,41 
89,15 
21,79 
112,16 
1,10 
24,04 
2,00 
93,52 
25,75 
42,91 
69,79 
0,46 % 
(2)/(l) 
91% 
90% 
34% 
72% 
89% 
-
BETALINGER 
Måll 
Mål 5a 
Mål 6 
EU-iniL 
lait Anvend. 
ialt(l) 
817,46 
247,74 
0,72 
30,87 
1.096,79 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN s 
UK 
EF EFSR 
Mål 1 Mål 5a Mål 6 
510,74 
229,86 
0,72 
0,19 19,83 
30,29 
26,74 20,01 
23,89 
338,68 42,71 
3,46 41,13 
13,93 
35,22 23,13 
0,11 
1,58 12,67 
1,00 
58,22 
6,90 0,35 
12,00 0,37 
8,82 20,09 lait 
510,74 
229,86 
0,72 
741.32 
20,02 
30,29 
46,76 
23,89 
381,39 
44,59 
13,93 
58,35 
0,11 
14,25 
1,00 
58,22 
7,25 
12,37 
28,91 EU-
initiativer 
30,57 
30,57 
0,60 
2,18 
1,92 
2,56 
3,46 
5,93 
1,42 
0,42 
1,72 
6,41 
0,62 
0,66 
2,68 I ALT 
(2) 
510,74 
229,86 
0,72 
30,57 
771,89 
20,62 
32,47 
48,67 
26,45 
384,85 
50,52 
15,35 
58,77 
0,11 
15,96 
1,00 
64,63 
7,87 
13,03 
31,59 % 
(2)/(l) 
62% 
93% 
101% 
99% 
70% 
-
Ved udgangen af 1996 var i alt 771,9 mio. ECU blevet betalt af de 1,168 mia., der blev indgået 
forpligtelser for i 1994-1996, dvs. 69%. Tallet ligger på 70% for mål 1, 54% for mål 5a og 50% for 
mål 6. Ved udgangen af 1996 var der disponeret over 45% af den samlede støtte for hele 
programmeringsperioden. Det er derfor nødvendigt at følge den faktiske gennemførelse af 
programmerne meget omhyggeligt. Det viser sig, at den faktiske gennemførelse (de faktiske udgifter i 
forhold til de samlede programmerede udgifter) i mange tilfælde halter et stykke efter den 
budgetmæssige gennemførelse, navnlig for så vidt angår de programmer, som også er forsinket på 
budgetplan. Såfremt forsinkelserne i forbindelse med disse programmer ikke hurtigt indhentes, vil det 
være yderst vanskeligt at fa udnyttet samtlige forpligtelses- og betalingsbevilllinger. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 107 
B. KONTROL OG ØKONOMISK FORVALTNING 
En forskriftsmæssig og effektiv anvendelse af strukturfondbevillingerne er afgørende for, om disse får 
nogen reel virkning i praksis. Derfor holder Kommissionen som ansvarlig for gennemførelsen af 
Fællesskabets budget, jf. traktatens artikel 205, øje med kvaliteten af de forvaltnings- og 
kontrolsystemer, som Kommissionen selv og medlemsstaterne iværksætter. Dette kvalitetskrav, som 
medlemsstaterne er enige i, og som flere gange er bekræftet af Kommissionen, har fået en særlig 
aktualitet på baggrund af SEM 2000-initiativet {Sound and efficient management), der blev iværksat i 
1995, og som slog igennem i 1996. SEM-initiativet, som navnlig anvendes i forbindelse med 
strukturpolitikkerne, har gjort det muligt sammen med medlemsstaterne at gennemgå samtlige de 
betingelser og foranstaltninger, der er nødvendige for at opnå en effektiv fælles forvaltning af 
fællesskabsmidlerne. 
1. Kontrol 
I forlængelse af de tidligere års aktiviteter og på baggrund af SEM 2000-initiativet har Kommissionens 
kontrol bestået i at kontrollere, om medlemsstaterne har indført egnede kontrol- og 
forvaltningssystemer. I henhold til artikel 23, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 4253/88 med senere 
ændringer har medlemsstaterne ansvaret for den korrekte anvendelse af strukturfondbevillingerne og 
for forebyggelse af uregelmæssigheder. Kommissionen skal således dels kontrollere, om kontrol- og 
forvaltningssystemerne er pålidelige, dels kontrollere udgifternes lovlighed. 
1.1. Kontrol foretaget af strukturfondenes tjenestegrene 
EFRU: Der blev i 1996 foretaget 26 kontrolbesøg på stedet (fem i Spanien, fire i Tyskland og 
Portugal, tre i Irland, to i Østrig, Belgien, Finland og Frankrig og et i Nederlandene og Sverige). 
Medlemsstaterne får udleveret programmet til disse kontrolbesøg, som først og fremmest har til formål 
at konstatere tilstedeværelsen og effektiviteten af de systemer, der er indført for at forvalte og 
kontrollere gennemførelsen af programmerne, samt pålideligheden af de oplysninger, der meddeles 
Kommissionen (navnlig udgiftsattesterne). Kontrolbesøgene skal for det andet gøre det muligt at 
kontrollere lovligheden af bevillingsanvendelsen, registreringens nøjagtighed, den økonomiske 
forvaltnings legitimitet, lovlighed og kvalitet under hensyntagen til målene for hver interventionsform 
samt Fællesskabets regler og politikker. Hvert kontrolprogram udarbejdes under hensyntagen til bl.a. 
den kontrol, der er udøvet af Kommissionens finanskontrol og af Revisionsretten, og til resultaterne af 
en risikoanalyse. Kontrollen har bekræftet, at der fortsat begås individuelle eller systematiske 
ulovligheder. Generelt er der tale om upålidelige udgiftsattester, som er grundlag for Kommissionens 
betalinger og forskudsudbetalinger, samt om mangler ved visse af de interne kontrolprocedurer. 
Udgiftsattesterne omfatter ofte udgifter, der ikke er berettiget til EFRU-finansiering (f.eks. honorarer 
eller driftsudgifter for ministerier eller andre offentlige organer), ligesom udgifter, der hævdes at være 
afholdt, undertiden omfatter skøn over fremtidige udgifter. Støttemodtagernes udgiftsbilag forelægges 
undertiden Kommissionen og attesteres af de nationale myndigheder, uden at der er gennemført den 
nødvendige interne kontrol, hvilket kan resultere i fejlbehæftede forslag og formelle ulovligheder. 
Endvidere er der mange regioner, der ikke altid overholder fællesskabsreglerne vedrørende offentlige 
indkøb, og programmeringen af støtten overvåges og evalueres ikke med tilstrækkelig omhu. I visse 
tilfælde er de retlige og finansielle forpligtelser ikke indgået rettidigt, ligesom betalingerne ikke er 
gennemført inden for de frister, der er fastsat i afgørelserne om ydelse af støtte. Ved afslutningen af 
mange programmer fra den første programmeringsperiode har der ligeledes vist sig at være visse 
svagheder i medlemsstaternes centrale regnskabssystemer. 
Kommissionen foretager sig det fornødne for at sikre opfølgning og korrektion af alle de 
uregelmæssigheder, dens tjenestegrene eller Revisionsretten har opdaget. Ofte vil uregelmæssigheden 
blive korrigeret ved, at den ikke-støtteberettigede udgift fratrækkes den følgende udgiftsanmeldelse fra 
medlemsstaten for et bestemt program. 
108 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
ESF: Der blev foretaget 84 kontrolbesøg, dvs. flere end i 1995 (73), for at kontrollere anvendelsen af 
ESF-bevillingerne. Kontrolbesøgene fandt sted på grundlag af et årlige program, der i forvejen var 
forelagt medlemsstaterne, men visse af besøgene var uanmeldte og blev gennemført i samarbejde med 
UCLAF (enheden for koordinering af bekæmpelsen af uregelmæssigheder). I overensstemmelse med 
artikel 23, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 4253/88 med senere ændringer vedrørte kontrollen 
medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, som skal sikre en korrekt gennemførelse af ESF's 
interventioner. Også nogle af de gennemførte foranstaltninger blev kontrolleret, og der blev aflagt 
kontrolbesøg hos de endelige støttemodtagere. Der er sket forbedringer mellem 1990 og 1995, og der 
er truffet egnede foranstaltninger og foretaget hensigtsmæssige rettelser. Partnernes kontrol- og 
forvaltningssystemer er dog stadig mangelfulde. Der er navnlig vanskeligheder med projektvurdering 
og valg af uddannelsessted, naturalieydelser, manglende synlighed og offentlighed omkring ESF-
støtten, uforholdsmæssige omkostninger, uhensigtsmæssig ansvarsfordeling i forvaltningerne osv. 
ESF-aktionerne er immaterielle og således vanskeligere at kontrollere. Derfor opfordres 
medlemsstaterne til at sikre overholdelse af kontrolsystemerne og til at øge antallet af 
inspektionsbesøg på stedet. 
EUGFL: I 1996 blev der gennemført 26 kontrolbesøg for at kontrollere anvendelsen af EUGFL-
bevillingerne. Antallet var lavere end i 1995 (35), men højere end i 1994 (21). Kontrolbesøgene blev 
for de flestes vedkommende gennemført på initiativ af EUGFL's ansvarlige tjenestegrene (22), men 
også på initiativ af Kommissionens Finanskontrol (3) eller den pågældende medlemsstat (1). 
Hovedformålene var at evaluere de anvendte forvaltnings- og kontrolsystemer, kontrollere de 
finansielle og regnskabsmæssige rapporters og den faktiske gennemførelses overensstemmelse med 
fællesskabsreglerne, støttebeslutningerne og de til EUGFL anmeldte udgifter. Undtagen for så vidt 
angår kontrolbesøgene hos to af de tre nye medlemsstater og udgifterne afholdt i medfør af forordning 
(EØF) nr. 2328/91, vedrørte kontrollen programmer og interventioner hørende til første 
programmeringsperiode 1989-1993. Der skulle være disponeret over de pågældende bevillinger inden 
udgangen af 1993, eller i tilfælde af forlængelse, i 1994 eller 1995. Generelt fungerer de fleste 
medlemsstaters forvaltnings- og kontrolsystemer godt. For stort set alle medlemsstaterne og alle 
foranstaltningerne gælder det dog, at der blev afsløret svagheder og uregelmæssigheder, nemlig 
manglende overensstemmelse med fællesskabsreglerne om offentlige indkøb, ydelse af støtte til 
udgifter, der ikke var støtteberettigede (på grund af deres art eller betalingsdato), meget forsinkede 
betalinger til støttemodtageren, manglende offentlighed og information om EUGFL's medfinansiering, 
utilstrækkelige kontrolforanstaltninger, urigtig anvendelse af omregningssatser, risiko for overlapning i 
forbindelse med udbetaling af fællesskabsstøtte til de samme interventioner men fra forskellige kilder 
og usikkerhed med hensyn til gyldigheden af visse forpligtelser, der var indgået inden udløbet af den 
foreskrevne frist. For så vidt angår to af de nye medlemsstater var resultaterne af kontrollen stort set 
positive, idet det var lykkedes for disse lande at gennemføre alle fællesskabsreglerne i deres 
lovgivninger og nationale procedurer, som ofte er forholdsvis komplicerede, ligesom de havde sørget 
for en korrekt anvendelse af fællesskabsreglerne. 
FIUF: FIUF's tjenestegrene foretog fem kontrolbesøg, heraf to med deltagelse af Finanskontrollen. I 
Kalimnos (Grækenland) var der problemer med byggeri af en dykkerskole, og de græske myndigheder 
skulle komme med en forklaring i begyndelsen af 1997.1 Tyskland blev der foretaget et kontrolbesøg i 
Bremen. Der blev ikke afsløret nogen større uregelmæssigheder under kontrolbesøget i Portugal 
(Lisboa og Péniche). 
Der blev sendt breve til de pågældende medlemsstater med oplysninger om de vanskeligheder, man var 
stødt på, og med anbefalinger vedrørende de foranstaltninger, der skulle træffes. Visse medlemsstater 
blev opfordret til at foretage yderligere kontrol og underretteKommissionen om resultaterne heraf. 
Kommissionen foreslog endvidere visse finansielle ændringer af de programmer eller interventioner, i 
forbindelse med hvilke der var konstateret uregelmæssigheder, i de tilfælde, hvor det i henhold til 
artikel 24, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 4253/88 var godtgjort, at der var sket misbrug af 
fællesskabsmidlerne. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) JQÇ 
1.2. Kontrol foretaget af Finanskontrollen 
I 1996 baserede Finanskontrollen sin kontrol af strukturfondene på resultaterne af SEM 2000-
initiativet til forbedring af den økonomiske forvaltning2. Kontrollen blev rationaliseret og koordineret, 
og der blev lagt større vægt på kontrollen af de af medlemsstaterne indførte systemer. 
Finanskontrollen gennemførte 75 kontrolbesøg på stedet og kontrollerede udgifter svarende til 
interventioner for 4,2 mia. ECU. Finanskontrollen regnede med at kunne kræve 1,152 mio. ECU i 
EUGFL-støtte og 31,78 mio. ECU i ESF-støtte tilbagebetalt. 
Kontrolprogrammet tog først og fremmest sigte på at sikre lovligheden, forskriftsmæssigheden og 
effektiviteten af strukturfondenes foranstaltninger og samtidig supplere Finanskontrollens 
revisionsdossier pr. fond og pr. medlemsstat. For at opnå den bedst mulige udnyttelse af ressourcerne 
hos de forskellige kontrolmyndigheder og i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer for 
SEM 2000-arbejdet fortsatte forhandlingerne i 1996 for at udvide samarbejdsprotokollerne mellem 
Kommissionen og de berørte nationale kontrolinstanser til at omfatte nye medlemsstater. De 
omfattende drøftelser med Nederlandene havde gjort det muligt at tilpasse protokollerne til de 
decentraliserede kontrolsystemer i medlemsstater med tilsvarende struktur (bl.a. Det Forenede 
Kongerige, Sverige og Finland) og i medlemsstater med føderal struktur (Belgien, Tyskland og 
Østrig). I 1996 blev tre nye protokoller således underskrevet, nemlig den 2. februar med 
Nederlandene, den 17. juni med Portugal og den 17. oktober med Sverige. Samordningen af 
kontrolforanstaltningerne blev herved stimuleret, og der blev afholdt samordningsmøder med syv af 
de otte medlemsstater, der havde underskrevet en protokol, samt med en medlemsstat, der endnu ikke 
havde underskrevet nogen protokol. 
1.3. Kontrol foretaget af UCLAF 
I 1996 tilrettelagde Kommissionens afdeling for koordinering af bekæmpelse af svig (UCLAF), 
bortset fra den kontrol, der blev gennemført på grundlag af ovennævnte årsprogram, ca. 40 
kontrolbesøg vedrørende strukturforanstaltninger alene eller i samarbejde med de berørte 
tjenestegrene. Antallet af undersøgelser iværksat af Kommissionen sammen med medlemsstaterne 
vedrørende svig eller mistanke om svig var 88, og dette tal er lavere end i 1995 (112 tilfælde), men 
beløbet er fire gange så stort (88 mio. ECU i stedet for 23 mio. ECU). Undersøgelserne omfattede bl. 
a. sagen om svigagtig omgang med midler i forbindelse med RENAVAL-programmet i regionen 
Provence-Alpes-Côte d'Azur, hvor et antal folkevalgte blev retsforfulgt på grund af korruption. 
Desuden blev der konstateret en almindelig mangel på agtpågivenhed med hensyn til at følge de 
gældende regler for offentlige indkøb. Et andet eksempel vedrører fiskeripolitikken og ydelse af en 
fællesskabsstøtte på 5,9 mio. ECU til 3 projekter vedrørende oprettelse af blandede selskaber, som 
skulle arbejde for, at deres fangster fik fortrinsret til EU-markedet. Endvidere forekommer der 
forskellige eksempler på kunstig oppustning af omkostninger eller anvendelse af fiktive selskaber, 
navnlig inden for erhvervsuddannelse3 
1.4 Medlemsstaternes meddelelser om uregelmæssigheder 
I 1996 gav medlemsstaterne i henhold til forordning (EF) nr. 1681/944 Kommissionen meddelelse om 
297 tilfælde af uregelmæssigheder eller svig til et beløb på ca. 64 mio. ECU, som de havde afsløret. 
Det kan bemærkes, at de fleste indberettede tilfælde vedrører ESF (129 tilfælde vedrørende ESF, 106 
tilfælde vedrørende EUGFL, Udviklingssektionen, 59 tilfælde vedrørende EFRU og 3 tilfælde 
vedrørende FIUF), og at det største beløb vedrører EFRU (ca. 29,9 mio. ECU vedrørende EFRU, 23,6 
2 Se nedenfor. 
3 Se de tilfælde, der er nævnt i årsrapporten for 1996 om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser, 
KOM(97) 200 endelig udg. af 6. maj 1997. 
4 EFT nr. L 178 af 12.7.1994. Se tabel 3 og 9 i årsrapporten for 1996 om beskyttelse af Fællesskabets 
finansielle interesser. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) H 
Denne beretning fremlægges i medfør af artikel 16 i forordning (EØF) nr. 2052/88 med senere 
ændringer, jf. artikel 31 i forordningen (EØF) nr. 4253/88 med senere ændringer. I beretningen gøres 
der rede for anvendelsen i 1996 af strukturfondsforordningerne og navnlig iværksættelsen af de heri 
fastsatte mål (mål 1-6). Beretningens opbygning er således til en vis grad bestemt af forordningerne, 
men også kun til en vis grad. I syvende årsberetning (1995) tog man som noget nyt et tværgående 
emne op og behandlede det hele beretningen igennem. Det samme er sket i denne beretning, hvor det 
er støtten til den teknologiske udvikling, der vil være det gennemgående tema. Også i lighed med de 
tidligere beretninger behandles den finansielle gennemførelse udtømmende, ligesom der er gjort meget 
ud af at sættel996 i relation til hele programmeringsperioden 1994-1999. Der er dog også visse 
ændringer i beretningens opbygning i forhold til tidligere. For første gang er samtlige redegørelser for 
strukturfondenes forskellige interventioner i hver enkelt medlemsstat samlet i ét kapitel for at give et 
samlet og præcist overblik over strukturprogrammerne i de enkelte medlemsstater. Også redegørelsen 
for evalueringerne er samlet i ét kapitel. 
Beretningen er inddelt i to hoveddele. I den første del - kapitel I-IV - behandles på fællesskabsplan de 
resultater, der er opnået i 1996 under ét, på fællesskabsplan. I kapitel I gøres der rede for 
strukturinterventionernes iværksættelse i 1996 (EFSR'er og SPD'er, EU-initiativer, nyskabende 
aktioner), og interventionerne sættes i relation til den flerårige programmering. Der er tale om samlede 
redegørelser for hele Fællesskabet. Kapitel II vedrører budgetgennemførelsen i 1996, som sættes i 
relation til den flerårige programmering, samt andre finansielle spørgsmål - den økonomiske 
forvaltning, kontrollen med midlernes anvendelse - og komplementariteten med de øvrige 
fællesskabspolitikker. Dette aspekt går ligesom i de tidligere beretninger som en rød tråd gennem hele 
beretningen. I kapitel III behandles de forskellige institutionelle spørgsmål i forbindelse med 
strukturfondene, fra de interinstitutionelle relationer på fællesskabsplan og det regionale og 
socioøkonomiske partnerskab til oplysningerne om fondenes virksomhed. I kapitel IV samles 
oplysningerne om evalueringerne, både dem, der indgår som et fast punkt i 
stniktuifondprogrammernes gennemførelse (forudgående evaluering, midtvejsevaluering og 
efterfølgende evaluering), og dem, der vedrører mere specifikke emner (større projekter, tematiske 
evalueringer, evalueringsmetoder). 
Beretningens andel del - kapitel V-X - går i dybden med anvendelsen af strukturfondene set fra 
forskellige vinkler. I kapitel V beskrives de enkelte medlemsstaters programmer og resultater. De 
følgende kapitler, som udelukkende består af økonomiske tabeller, giver en detaljeret redegørelse for 
den finansielle gennemførelse i 1996 (kapitel VI), gennemførelsen i årene 1994-1996 (kapitel VII), 
den finansielle gennemførelse fordelt på regioner (kapitel VIII), større projekter (kapitel IX) og 
EFRU's og ESF's pilotprojekter (kapitel X). 
A. ÅR 1996 
1. Første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed1 
Kommissionen vedtog i november 1996 den første rapport om den økonomiske og sociale 
samhørighed i medfør af traktatens artikel 13OB, ifølge hvilken Kommissionen skal fremlægge en 
rapport "om fremskridtene i forbindelse med virkeliggørelsen af den økonomiske og sociale 
samhørighed, og om hvordan de forskellige midler efter denne artikel har bidraget hertil". I rapporten 
analyseres tendenserne på dette område i medlemsstaterne, i regionerne og i de forskellige 
samfundsgrupper samt konsekvenserne for samhørigheden af medlemsstaternes og Unionens 
politikker. 
På nationalt plan er tendensen i de seneste ti år gået i retning af større konvergens. Indkomsten pr. 
indbygger i de fire fattigste medlemsstater er steget fra 66% til 74% af fællesskabsgennemsnittet. 
Arbejdsløsheden er for tiden det største økonomiske problem, der skal løses i medlemsstaterne. 
Ganske vist er der i de seneste ti år skabt 7 millioner nye arbejdspladser netto, men dette har ikke 
KOM(96)542 endelig udg. af 6. november 1996. 
110 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
mio. ECU vedrørende ESF, 10 mio.. ECU vedrørende EUGFL, Udviklingssektionen og 0,33 mio. 
ECU vedrørende FIUF). 
Den hyppigste type uregelmæssigheder (50%) vedrører udgifter, der dokumenteres med forkerte bilag, 
eller for hvilke der slet ikke findes bilag. 11% af tilfældene har at gøre med manglende overholdelse 
af andre lovfæstede eller kontraktlige betingelser, 10% ufuldstændig gennemførelse af planlagte 
aktioner, og resten vedrører andre uregelmæssigheder. Alle disse uregelmæssigheder kan ikke 
betragtes som ubetydelige, idet de til tider dækker over et fænomen af større omfang. Den almindelige 
kontrol, på grundlag af dokumenter og på stedet, som medlemsstaternes kompetente tjenestegrene 
udfører på stikprøvebasis, udgør et effektivt middel til at afsløre og forebygge uregelmæssigheder 
(85% af de meddelte tilfælde). 
2. Forbedring af den økonomiske forvaltning 
Kommissionen havde i november 1995 som led i tredje fase af SEM 2000-initiativet bebudet, at den 
ville nedsætte en gruppe bestående af personlige repræsentanter for finansministrene med 
kommissionsmedlemmerne Gradin og Liikanen, som er ansvarlige for henholdsvis finanskontrol og 
budget, som formænd. Denne gruppe skulle udtale sig om de prioriterede aktioner, der skulle 
gennemføres for at forbedre den økonomiske forvaltning af de af Unionens udgifter, som forvaltes i 
medlemsstaterne. Gruppen holdt møde seks gange i 1996 og gennemgik flere aspekter af den 
økonomiske forvaltning, som vedrørte strukturfondene, herunder midlerne til at forbedre 
budgetgennemførelsen og budgetteringen, støtteberettigelsesregler, evaluering af programmerne, 
medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til finanskontrol og finansielle korrektioner i tilfælde af 
uregelmæssigheder. Gruppens rapport blev i det store hele vel modtaget af ECOFEN-Rådet den 11. 
november og 2. december 1996 og af Det Europæiske Råd i Dublin den 13.-14. december 1996. 
Hvad navnlig angår reglerne for udgifternes støtteberettigelse, som hidtil har været en væsentlig kilde 
til fejl og uregelmæssigheder, førte overvejelserne, som var begyndt i september 1994 i en intern 
arbejdsgruppe under Kommissionen under forsæde af Finanskontrollen, til udarbejdelse af 22 
faktablade indeholdende oplysninger om forskellige udgiftstyper og retlige begreber5. Dokumentet 
blev først forelagt Gruppen af Personlige Repræsentanter for Finansministrene og blev derefter 
genstand for grundige drøftelser i strukturfondudvalgene6. Der blev således skabt et reelt partnerskab, 
og mange af medlemsstaternes bemærkninger og anmodninger om nærmere forklaringer blev 
analyseret. Faktabladene blev herefter ændret, således at de kunne anvendes som middel til at 
forbedre strukturfondforvaltningen og væsentligt nedbringe uregelmæssighedernes antal. Efter disse 
indgående drøftelser i ovennævnte gruppe vedtog Kommissionen den 19. november 1996 et forslag til 
beslutning om indarbejdelse af de nye retningslinjer for støtteberettigelse i alle 
programmeringsafgørelser. Beslutningen indeholdt de 22 faktablade, hvoraf det fremgår, hvilke 
udgifter der er berettiget til strukturfondstøtte. Kommissionens vedtog denne beslutning den 23. april 
1997 efter at have hørt strukturfondudvalgene på ny. 
5 EFT L LI46 af 05.06.1997. 
Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling i Rcgioncrnc.Udvalgct i henhold til traktatens artikel 
124 (ESF-udvalgct), Forvaltningskomiteen for Landbrugsstrukturerne og Udvikling af Landdistrikterne 
(STAR-udvalget), Den Stående Forvaltningskomite for Fiskeristruklurerne (se kapitel III. A.5. Udtalelser fra 
udvalg og komitéer). 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) Hl 
C. SAMORDNING AF DE FORSKELLIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER 
1. Samhørighedsfonden 
Ifølge artikel 1 i forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden kan denne bidrage til 
finansieringen af projektfaser, der er teknisk og finansielt adskilte. I forordningens artikel 9 hedder det, 
at der ikke samtidig kan ydes støtte til udgiftsposter fra Samhørighedsfonden og fra strukturfondene. 
Formålet er at give Samhørighedsfonden mulighed for samtidig med EFRU at deltage i 
gennemførelsen af to eller flere dele af det samlede projekt. Samordningen af de finansielle 
instrumenter, der er til rådighed, bidrager nemlig til at øge interventionernes gennemslagskraft og til at 
fremskynde oprettelsen af transeuropæiske transportnet. Denne kumulationsmulighed gør det 
nødvendigt med en tæt samordning af de finansielle instrumenter. Hertil kræves en meget omhyggelig 
fysisk og finansiel overvågning af projekterne. 
For at undgå overlapning mellem fællesskabsstøtte fra forskellige kilder afgrænses støtteforløbene ved 
hjælp af fysiske indikatorer, og der fastsættes en nøjagtig dato, fra hvilken betalingsansøgningerne 
(med bilag) kan imødekommes. Som hovedregel accepterer Kommissionen kun originalfakturaer som 
dokumentation. Derfor er det umuligt at fremlægge samme faktura for to af Fællesskabets finansielle 
instrumenter. Endvidere intensiverer Kommissionen sin kontrol i forbindelse med overgangen fra ét 
finansielt instrument til et andet. De ansvarlige for Samhørighedsfondens forvaltning arrangerer 
regelmæssige møder med de øvrige fonde, navnlig EFRU, for at sikre den bedst mulige samordning. 
Det siger sig selv, at det er vanskeligere at forvalte projekter, der er inddelt i forløb, end skarpt adskilte 
projekter. 
2. EIB 
Økonomisk og social samhørighed er et mål, der er fastsat i traktaten om Den Europæiske Union. EIB 
har ved sine handlinger bekræftet, at den fortsat prioriterer dette mål højt. I 1996 voksede bankens 
udlån med 8,4% i forhold til 1995 (mod en stigning på 7,5% mellem 1995 og 1996 og 1,6% mellem 
1994 og 1993). De samlede transaktioner i Fællesskabet nåede i 1996 op på 20,946 mia. ECU mod 
18,603 mia. i 1995 (stigning på 12,6%), 17,682 mia. i 1994 og 17,724 i mia. i 1993 (dvs. en stigning 
på 5,2% på et år). Der blev ydet lån til projekter i samtlige medlemsstater, herunder Østrig, Finland og 
Sverige, hvor projekterne er kommet godt i gang. Navnlig støtten til transeuropæiske net er vokset 
kraftigt, bl.a. i Grækenland, Danmark og Sverige. Betragtes medlemsstaterne hver for sig ser man, at 
udviklingen afviger en del fra sidste års. Der kan nemlig konstateres en kraftig stigning i Italien, 
Grækenland, Nederlandene og Tyskland, og en faldende tendens i Spanien, Danmark og Irland. 
Koncentrationen af finansieringerne til fordel for investeringer i regionaludviklingsområder, som faldt 
i 1994 (72,4% i 1994 mod 74,3% i 1993), øgedes i 1996 i forhold til 1995. Koncentrationen er således 
større end forudset af EIB i midten af 1996.1 de tilbagestående regioner (mål 1) under ét nåede EIB's 
lånefinansieringer op på 6,816 mia. ECU, dvs. 49% af det samlede beløb afsat til regionaludvikling 
(46% i 1995,48% i 1994 og 58% i 1993). Aktiviteten i disse regioner var således stigende i forhold til 
1995, uden dog at nå samme niveau som i 1993. For så vidt angår aktiviteterne i de fire medlemsstater, 
der er omfattet af Samhørighedsfonden (Grækenland, Spanien, Irland og Portugal), beløb 
finansieringerne sig til 4,447 mia. ECU, hvilket svarer nogenlunde til resultaterne for de forudgående 
år. Efterspørgslen efter lån er fordoblet i Grækenland, har holdt sig på samme niveau i Portugal, mens 
et lavere investeringsniveau har medført en mindre efterspørgsel efter lån i Spanien og Irland. 
112 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel 11-19: EIB - Finansieringer til fordel for regionaludvikling (mio. ECU) 
EIB's samlede aktivitet i Fællesskabet (1) 
Regionaludvikling 
Mål 1 
Lande, der modtager støtte fra Samhørighedsfond. 1996 
19.810 
13.805 
70% 
6.816 
49% 
32% 1995 
17.782 
12.143 
68% 
5.620 
46% 
4.648 
38% 1994 
16.624 
12.035 
72% 
5.748 
48% 
4.743 
39% 1993 
16.779 
12.462 
74% 
122% 
58% 
6.142 
34% 
(1) Samlede finansieringer, dvs. individuelle lån, der er underskrevet, og bevillinger som led i 
igangværende globallån. 
Væksten i infrastrukturstøtten fortsatte, nemlig til 77% af bankens aktivitet. Lånene til 
"kommunikation" stabiliserede sig i forhold til 1995, hvor stigningen havde været stor på grund af de 
mange lån til fordel for telekommunikation, navnlig mobiltelefoni. Også miljøstøtten, herunder støtten 
til byinfrastrukturer, voksede. De godkendte energilån voksede markant, bl.a. i naturgassektoren. 
Tabel 11-20: EIB - Fordeling på sektorer af finansieringerne til fordel for regionaludvikling (mio. ECU) 
Regionaludvikling I ALT % 
Energi 4.076 29% 
Transport 3.574 26% 
Telekommunikation 1.066 8% 
Miljø og andre infrastrukturer 1.826 13% 
Industri, landbrug og tjenesteydelser 3.263 24% 
I ALT| 13.8051 100% 
Størrelsen af lånene til regionaludvikling viser en stigende tendens i forhold til de tidligere år. 
Kommissionen tilskynder banken til at være særlig opmærksom på lånene til "samhørighedslandene". 
3. EKSF 
I medfør af EKSF-traktatens artikel 56, stk. 2, råder Kommissionen i princippet indtil 30. juni 1997 
over et låneinstrument til fordel for jobskabende omstillingsinvesteringer i områder, der er ramt af 
aktivitets- og beskæftigelsesnedgangen i kul- og stålsektoren. Disse lån kan ydes med 
rentegodtgørelser, som beregnes på grundlag af antallet af nye arbejdspladser, dog højst 3% i fem år. I 
forbindelse med udløbet af EKSF-traktaten har Kommissionen besluttet7 ikke at imødekomme 
låneansøgninger, som fremkommer efter den 31. december 1996. 
I 1996 beløb de EKSF-omstillingslån, hvorom Rådet havde afgivet samstemmende udtalelse, sig til 
379,6 mio. ECU svarende til ca. 27.000 nye arbejdspladser. Hvad angår rentegodtgørelserne 
vedrørende løbende lån blev der disponeret over 37,25 mio. ECU på EKSF-budgettet for 1996. Også i 
1996 udbetalte Kommissionen 85 omstillingslån, heraf 84 underlån i forbindelse med globallån til et 
beløb af 152,6 mio. ECU og et direkte lån til et beløb af 14,6 mio. ECU. 
4. Den Europæiske Investeringsfond 
Den europæiske investeringsfond, der blev oprettet i juni 1994 efter afgørelse truffet af Det 
Europæiske Råd i Edinburgh, har til formål at støtte investeringer på mellemlangt og langt sigt på to 
områder af væsentlig betydning for udviklingen af den europæiske økonomi, nemlig de 
transeuropæiske net og SMV'erne. Ved hjælp af garantier og i samarbejde med de øvrige institutioner 
og finansielle instrumenter søger EIF at fremme privatfinansiering af projekterne vedrørende de 
transeuropæiske net og gøre det lettere for SMV'erne at få finansieret deres investeringer. 
EFT C 175 af 28.6.1994. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 113 
I 1996 beløb transaktionerne sig til 833 mio. ECU, heraf halvdelen til transeuropæiske net og 
halvdelen til SM Ver. Som eksempel på EIF's aktiviteter til fordel for transeuropæiske net kan nævnes 
den delvise finansiering af forbedringerne af motorvejssystemet i Cataluna. Som eksempel på en 
transaktion til fordel for SMV'er har EIF i Merseyside Special Investment Fund (MSIF) garanteret en 
del af en erhvervsbanks lån til to underfonde, som genudlåner midlerne til SMV'er i denne mål 1-
region. Da denne EIF-intervention skal lægges til EFRU's støtte, modtager MSIF et væsentligt bidrag 
fra Fællesskabet. 
I 1996 iværksatte EIF endvidere en ny aktivitet til fordel for SMV'er. Det drejer sig om pilotprojektet 
"vækst og miljø", som er iværksat på Europa-Parlamentets initiativ. Som led i dette projekt 
samarbejder Kommissionen og EIF for at forbedre SMV'ernes adgang til banklån til 
miljøinvesteringer. De første seks beslutninger blev truffet i 1996. 
5. Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes finansieringsmekanisme 
I aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde blev der indført en 
finansieringsmekanisme med henblik på at støtte bestræbelserne på at fremme den økonomiske og 
sociale samhørighed i Fællesskabet. Mekanismen skal principielt finansieres af EFTA-landene og 
forvaltes af EIB. Den finansielle mekanismes omfang er fastsat i aftalens protokol 38. De samlede 
tilskud mellem 1994 og 1998 er på 500 mio. ECU. Rentegodtgørelsen på 2% om året ydes i 
forbindelse med en samlet støtte på 1,5 mia. ECU i 10 år. Støttemodtagerne er Grækenland, Irland, 
Nordirland, Portugal og de spanske mål 1-regioner (perioden 1989-1993). Efter Østrigs, Finlands og 
Sveriges tiltrædelse betales disse tre landes bidrag til EØS-mekanismen over fællesskabsbudgettet 
(post B2-401, årlig tildeling på 108 mio. ECU). Siden da har Kommissionen som ansvarlig for 
Fællesskabets budget været medansvarlig for mekanismen, og den deltager i det udvalg, der skal 
godkende projekterne. Der er udarbejdet en rapport om mekanismens iværksættelse, som omfatter 
perioden fra 1. januar 1995 til 30. januar 19968. 
I 1996 svarede rentegodtgørelserne til godkendte lån på i alt 305 mio. ECU til fem projekter i Spanien 
og ét i Grækenland. Udvalget godkendte tilskud på i alt 151,7 mio. ECU til to projekter i Grækenland, 
fire i Spanien, ét i Irland, ét i Nordirland og ét i Portugal. Projekterne vedrører de tre støtteberettigede 
områder: transport, miljø og uddannelse. 
Tabel 11-21: Finansieringer ydet af Det 
finansieringsmekanisme (mio. ECU) Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes 
| Grækenl. | I Hand | Nordirl. | Portugal | Spanien | I ALT 
Godkendte tilskud 
Transport I VU Ôfi 87) 25^5 ÔM 45^6 
Miljø 8,3 0,0 0,0 0,0 46,7 55,0 
Uddannelse 1,1 0,0 0,0 0,0 45,4 46,5 
Andet U 0^0 0j0 OjO 0j0 l^ 
Ialt| 22,6 0,0 8,0 25,5 92,11 148,2 
Godkendte lån 
Transport I 42~9 Ôfi Ôfi 127/7 îôljl 334J 
Miljø 0,0 0,0 0,0 0,0 214,2 214,2 
Uddannelse 0J3 0,0 0,0 Ofi OjO 0 
lait 42,9 0,0 0,0 127,7 378,3| 548,9 
Kilde : Kommissionens årsberetning om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes finansierings­
mekanisme (KOM (96) 653 endelig udg. af 13.12.1996). 
8 KOM(96) 653 endelig udg. af 13. december 1996. 
114 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
D. KOMPLEMENTARITET MED DE ØVRIGE EF-POLITIKKER 
1. Strukturfondene og beskæftigelsen 
Kommissionen har vedtaget en lang række retningslinjer for at fremhæve nødvendigheden af en 
sammenhæng mellem Fællesskabets beskæftigelsesstrategi, som er fastlagt af Det Europæiske Råd, og 
strukturfondenes aktioner. Der er redegjort for dette i Kommissionens meddelelse om EU-
interventioner og beskæftigelse9. Strukturfondene skal gøre det muligt at sikre et varigt bidrag til 
beskæftigelsen gennem en bedre ligevægt mellem materielle og immaterielle investeringer. Ved at 
benytte en række strategiske midler skal strukturfondene kunne øge effektiviteten af deres indsats mod 
arbejdsløsheden ved at udnytte finansielle manøvremargener, som de gældende regler giver mulighed 
for. Det er de menneskelige ressourcer, der skal sikre, at betingelserne er til stede for en vækst på 
længere sigt, der kan absorbere de forandringer, som den teknologiske udvikling indebærer. Den 
økonomiske vækst bør gøres mere arbejdskraftintensiv gennem innovationer og udnyttelse af den 
jobskabende effet af de nye socioøkonomiske behov. Endelig skal interventionerne på arbejdsmarkedet 
være mere proaktive og behandle de svage gruppers særlige problemer (unge jobsøgende, 
langtidsledige og kvinder). I meddelelsen understreges behovet for at involvere partnerne i 
arbejdsmarkedets fornyelse. 
Temaerne i denne meddelelse blev taget op i tillidspagten for beskæftigelsen10. På det 
strukturpolitiske område har Kommissionen foreslået, dels at de finansielle manøvremargener i de 
eksisterende programmer benyttes som en særlig reserve til fremme af beskæftigelsen, dels at de nye 
retningslinjer for mål 2 (1997-1999) fremmer jobskabelsen, og endelig at midtvejsrevisionen afmål 1, 
3, 4 og 5b benyttes som lejlighed til at finpudse aktionerne til fordel for beskæftigelsen. Der skal 
lægges særlig vægt på udviklingen af SMV'er for at give disse mulighed for at omsætte F&U-
aktionerne i nye aktiviteter og jobskabelse, men også for at skabe en gunstig ramme for lokale 
initiativer og lokalbeskæftigelse. Tillidspagtens specifikke mål har været at fremme indgåelsen af 
regionale og lokale beskæftigelsespagter. Det Europæiske råd i Firenze pustede nyt politisk liv i disse 
pagter. Retningslinjerne blev fastsat i efterårets løb, og ved udgangen af året havde de fleste 
medlemsstater fremlagt deres forslag tii pagter1l. 
Meddelelsen om strukturinterventionerne og beskæftigelsen tjente ligeledes som udgangspunkt for 
udarbejdelsen af de nye retningslinjer for mål 2 (1997-1999), som Kommissionen offentliggjorde den 
30. april 1996. Formålet er at forbedre produktionsstrukturerne, navnlig i SMV'erne, og 
arbejdskraftens kvalifikationer. Der bør lægges vægt på lederuddannelse og tilpasning af de faglige 
kvalifikationer, således at de menneskelige ressourcer kan bidrage til innovationsprocessen inden for 
teknologi og organisation12. 
2. Strukturfondene og lige muligheder 
Ved en rådsresolution af 2. december 199613 bekræftedes betydningen af at integrere princippet om 
lige muligheder for mænd og kvinder i strukturfondene. I resolutionen erindres der om, at 
strukturfondene skal støtte aktioner, som bidrager til at fremme lige muligheder for mænd og kvinder. 
I resolutionen henstilles det til medlemsstaterne og Kommissionen, at de bl.a. gennem 
overvågningsudvalgene intensiverer strukturfondenes indsats på dette område, evaluerer 
strukturfondenes bidrag til fremme af lige muligheder for mænd og kvinder og tager hensyn til disse 
evalueringer i deres fremtidige forslag til revision af strukturfondforordningerne. 
9 KOM (96) 109 endelig udg. af 20. marts 1996. 
10 CSE (96) 1 endelig udg. af 5. juni 1996. 
1 ' Se Indledning. A. 2. Støtte til beskæftigelsen og kapitel III.B. Regionalt partnerskab. 
12 Se kapitel. A.3.Mål 2. 
13 EFT C 386 af 20.12.1996 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 115 
Selv om programmerne omfatter visse specifikke foranstaltninger til varierende beløb, afhængig af 
medlemsstaterne, har flertallet af disse valgt en horisontal løsning, som fremmer princippet om lige 
muligheder i alle aktionsfelter og foranstaltninger. Dette gør det vanskeligt at angive de nøjagtige 
beløb, der er afsat til fremme af lige muligheder. Det betyder ikke, at lige muligheder tillægges mindre 
betydning. Der er. en generel tendens til at støtte mere fuldstændige og integrerede aktioner ved at 
udvide reglernes anvendelsesområde. Der tages nu hensyn til ledsageforanstaltningerne, men indsatsen 
bør styrkes yderligere på dette område. Indslusningsforløb, et begreb der lægges vægt på i de aktuelle 
programmer, kan ligeledes medvirke til større hensyntagen til kvindernes specifikke situation. Men 
aktionerne afhænger i høj grad af den lovgivningsmæssige, socioøkonomiske og kulturelle situation i 
hver enkelt medlemsstat. Rapporterne om midtvejsevalueringerne vil indeholde flere oplysninger som 
følge af, at det udtrykkeligt nævnes i udbudsbetingelserne, at vurderingsmændene skal koncentrere sig 
om dimensionen "lige muligheder". Man vil få et bedre indtryk af denne generelle politiks følger for 
kvinders integration. Programmerne kan derefter tilpasses på visse punkter på grundlag af 
vurderingsmændenes anbefalinger og Kommissionens retningslinjer. 
Under udarbejdelsen af programmerne for mål 2 for 1997-1999 har Kommissionen været meget 
opmærksom på princippet om lige muligheder, med hensyn til såvel EFRU-finansieringerne som ESF-
finansieringerne. Dette aspekt synes at have faet større vægt end tidligere. Endvidere offentliggjorde 
Kommissionen i 1996 en indkaldelse afbud vedrørende en række pilotprojekter til fordel for kvinder i 
landdistrikter for at forbedre kvindernes stilling og vilkår i landbrugsbedrifter og i landdistrikter. Dette 
program har fået bevilget 20 mio. ECU for en periode på tre år (1997-1999). Fristen for indgivelse af 
ansøgninger blev fastsat til den 20. februar 1997. 
Endelig blev der i juni 1996 udgivet en brochure om kvinder som "aktører på 
regionaludviklingsområdet", og i forbindelse med Europartenariat Northern Scandinavia blev der 
indledt en debat om kvindelige iværksættere. Denne debat mundede ud i forslag om "ressourcecentre 
til fremme af anerkendelsen af kvinders arbejde og integrering af kvinder i erhvervslivet" og om 
etablering af netværk mellem disse centre. Dette tema var et af de fem aktionsområder, som der var 
tale om i indkaldelsen af forslag vedrørende RECITE II, som blev offentliggjort den 31. oktober 
199614. 
3. Strukturfondene og miljøet 
Ved strukturfondinterventionerne lægges der stadig mere vægt på miljøet. Som bekendt behandlede 
den 7. årsberetning (1995) miljøaspektet i alle kapitler med angivelse af mange eksempler. Som følge 
af meddelelsen "Samhørighedspolitik og miljø"15, som blev vedtaget i 1995, var 
stjukturfondinterventionerne i 1996 endnu mere præget af miljødimensionen. I overensstemmelse med 
subsidiaritetsprincippet blev meddelelsens prioriteter flere gange drøftet med medlemsstaterne i 
overvågningsudvalgene og Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling i Regionerne16. 
I 1996 blev meddelelsens prioritering navnlig fulgt op i de retningslinjer, som Kommissionen 
forelagde medlemsstaterne med henblik på udarbejdelsen af de nye mål 2-programmer17, og hvor 
vægten var lagt på miljøspørgsmål. Kommissionen fremhævede for det første nødvendigheden af et 
større antal miljøforanstaltninger, navnlig oprettelse af "grønne jobs" og forebyggende 
miljøbeskyttelsesforanstaltninger, i de aktiviteter, tjenesteydelser, teknologier og 
uddannelsesforanstaltninger, der har forbindelse med miljøet. For det andet blev programmernes 
godkendelse betinget af, at der forelå proceduremæssige garantier med hensyn til programmernes 
miljømæssige kvalitet, som f.eks. inddragelse af de pågældende miljøinstanser og forbedring af 
14 Se kapitel I.B.2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 
15 KOM (95) 509 endelig udg. af 22. november 1995. 
16 For så vidt angår Samhørighedsfonden har Kommissionen nærmet sig sit mål, der går ud på at fordele 
investeringerne ligeligt mellem transport og miljø. Miljøprojekternes andel af de samlede forpligtelser 
voksede således fra 48,5% til 49,9% i 1996. 
17 Se kapitel I.A.3. Mål 2. 
116 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
overvågningen og evalueringen af programmerne og projekterne. I medfør af disse retningslinjer fik 
forebyggende miljøaktioner som f.eks. økologisk produktion og miljøforskning en meget større plads i 
de nye programmer. Evalueringen af foranstaltningernes miljøkonsekvenser er dog fortsat et svagt 
punkt, mens der er sket fremskridt med hensyn til inddragelsen af miljøinstanserne, selv om dette 
punkt ikke alle vegne har givet tilfredsstillende resultater. 
I maj 1996 vedtog Kommissionen retningslinjerne for det nye afsnit i initiativet INTERREGII C18, 
som bl.a. fokuserede på miljøspørgsmål. Det drejer sig om det tværnationale samarbejde på områderne 
fysisk planlægning, bekæmpelse af tørke og oversvømmelser samt forvaltning af vandløb. 
For så vidt angår de igangværende programmer arrangerede Kommissionen kurser for sine egne 
tjenestemænd og seminarer, hvor strukturfondenes administratorer i mål 1-regionerne skulle lære noget 
om miljøet. Det første seminar blev afholdt i Irland i november 1996, og tilsvarende aktiviteter var 
under forberedelse for 1997. For at finde frem til egnede forebyggelsesforanstaltninger og den bedste 
praksis gennemførte Kommissionen endvidere en undersøgelse i 1996 om bæredygtig udvikling og 
beskæftigelse i mål 2-regionerne. Undersøgelsen, som blev afsluttet i begyndelsen af 1997, indeholdt 
20 eksempler på god praksis og beiyste over for strukturfondenes ledere, hvilke aktioner der kunne 
iværksættes for at fremme den bæredygtige udvikling. Der blev ligeledes udarbejdet en brochure med 
titlen: "Miljøet og regionerne - mod en bæredygtig udvikling"19. 
Endelig blev afsnittet om "forsigtig forvaltning og udvikling af den naturlige arv" i et mere 
fremadrettet perspektiv taget op i forbindelse med forberedelsen af ESDP (det europæiske fysiske og 
funktionelle udviklingsperspektiv). Sideløbende hermed iværksatte Kommissionen en strategisk 
undersøgelse afvandressourcerne i Middelhavsområdet. Undersøgelsen skal gennemføres af I.P.T.S. 
(Institute for Prospective Technological Studies) i Sevilla og får stor betydning for overvejelserne om 
strukturfondenes næste programmeringsperiode og for ESDP-arbejdet. 
4. Strukturfonde, fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter 
Strukturfondene og den fælles landbrugspolitik 
Da landbruget stadig i mange af Fællesskabets regioner er et af hovederhvervene, omfatter de fleste af 
programmerne for perioden 1994-1999 landbrugsforanstaltninger. Det er derfor nødvendigt dels at 
sørge for, at de foranstaltninger, medlemsstaterne foreslår i planerne for udvikling af landdistrikterne, 
både i forbindelse med mål 1 og 5b, er forenelig med den fælles landbrugspolitiks hovedlinjer, dels at 
tage landbrugsforanstaltningernes bidrag til udviklingen af erhvervslivet i betragtning. 
Hvad angår mål 5 b er landbrugsforanstaltningerne fastsat i SPD'erne under hensyntagen til den 
nødvendige komplementaritet mellem reformen af den fælles landbrugspolitik og regionaludviklingen. 
De planlagte foranstaltninger, som gør det muligt at bevare et tilstrækkeligt antal landbrugere, bidrager 
til den socioøkonomiske udvikling i landdistrikterne. Kommissionen har dog sørget for visse garantier. 
Hver gang der foreslås en national støtteordning, foretages der i almindelighed en undersøgelse af, om 
ordningen er forenelig med de gældende regler i den fælles landbrugspolitik og reglerne for statsstøtte. 
De foranstaltninger, der først og fremmest er valgt, omfatter anvendelse af nye teknologier, 
energibesparelse, kvalitetsfremme osv. Inden for f.eks. kunstvanding er der givet førsteprioritet til 
aktioner til forbedring af de eksisterende strukturer for at undgå vandtab (fordampning, utætheder 
m.v.), uden at dette har haft indflydelse på størrelsen af det kunstvandede areal. Når det har vist sig, at 
nye arealer berøres, har Kommissionen meget strengt begrænset udvidelserne og har udbedt sig 
oplysninger om de påtænkte dyrkningsplaner. 
En tilsvarende indfaldsvinkel tilstræbes i forbindelse med mål 5a, både hvad angår produktions- og 
afsætoingsstrukturerne. Udviklingen af landbrugsmarkederne kræver en permanent tilpasning af 
18 Se kapitel I.B. 1. EU-initiativer. 
19 EUROP 1996, CX-90-95-744-C. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 117 
landbrugsbedrifterne og af forarbejdnings- og afsætningsstrukturerae for landbrugsprodukter. 
Foranstaltningerne tager sigte på at lette disse tilpasninger for at styrke landbrugssektorens 
konkurrenceevne. Foranstaltningerne bidrager til udviklingen af landdistrikter ved at bevare 
arbejdspladserne dels i landbrugssektoren, dels i de efterfølgende led i forsyningskæden. Der er gjort 
meget for at sikre sammenhængen mellem disse foranstaltninger og retningslinjerne for den fælles 
landbrugspolitik. For så vidt angår investeringsstøtte er der fastsat begrænsninger for visse sektorer for 
at forhindre dannelsen af overskudslagre (svinesektoren, æg- og fjerkræsektoren, oksekødssektoren). 
På forarbejdnings- og afsætningsområdet sr der givet prioritet til visse typer investeringer, f.eks. 
investeringer i miljøbeskyttelse, teknologisk innovation og forbedring af kvaliteten og hygiejnen. 
Kommissionen har også opstillet udvælgelseskriterier i overensstemmelse med retningslinjerne for 
fællesskabspolitikkerne og navnlig den fælles landbrugspolitik. I visse sektorer er det forbudt at yde 
investeringsstøtte (tobak, foderplanter), og i andre er der fastsat begrænsninger, undertiden ledsaget af 
forpligtelser, som medfører en formindskelse af kapaciteten (slagtning, omgruppering af 
virksomhederne i vin- og spiritussektoren). 
Udfordringen for landdistrikterne 
Mere generelt har Fællesskabet ført en særlig politik til fordel for landdistrikterne, som er under 
forandring og i stadig højere grad udsættes for pres, som ødelægger den i forvejen skrøbelige ligevægt. 
Landdistrikterne tegner sig for over 80% af Fællesskabets areal og over 25% af befolkningen. 
Levestandarden og miljøet i landdistrikterne er stadig mere truet, og landbruget befinder sig en krise, 
som sætter spørgsmålstegn ved selve eksistensgrundlaget for disse områder. Traktaten om Den 
Europæiske Union tager hensyn til landdistrikternes problem. I traktatens artikel 130A er det bestemt, 
at Fællesskabet skal "formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og 
forbedre situationen i de mindst begunstigede områder, herunder landdistrikterne". Programmerne i 
forbindelse med strukturfondenes anden programmeringsperiode har gjort det muligt at fastlægge en 
strategi, som tager sigte på den økonomiske udvikling i landdistrikterne gennem en diversificering af 
aktiviteterne, såvel i landbrugssektoren som i de øvrige sektorer. Udviklingen af andre sektorer end 
landbrugssektoren, prioritering af innovation og anvendelsen af "bottom-up"-metoden bidrager til 
bevarelse eller skabelse af arbejdspladser. 
Ved forberedelsen af den kommende programmeringsperiode har man fundet det hensigtsmæssigt at 
sætte grundige overvejelser i gang om landdistrikternes fremtid i en verden præget af en globalisering 
af økonomien, fortsættelse af reformen af den fælles landbrugspolitik, forhandlinger i WTO, Unionens 
udvidelse og den teknologiske udvikling. Rammen for disse overvejelser var bl.a. en konference i Cork 
(Irland) den 7., 8. og 9. november 1996 med deltagelse af politikere og eksperter fra de 15 unionslande 
og fra de centraleuropæiske lande, Middelhavslandene, USA og Japan. Konferencen bekræftede, at 
landbrug og skovbrug optager den største del af landdistrikternes arealer, at landbruget er et vigtigt 
bindeled mellem befolkningen og miljøet, men også at landbrugets og skovbrugets relative betydning 
er faldende. Derfor bør indsatsen rettes mod alle de erhvervssektorer, der er repræsenteret i 
landdistrikterne. 
Ved konferencen blev det bl.a. konkluderet, at det er nødvendigt at gøre en bæredygtig udvikling af 
landdistrikterne til en hovedprioritet i Unionen, idet politikken for udvikling af landdistrikterne skal 
vende afvandringen fra landet, bekæmpe fattigdom, stimulere beskæftigelsen og ligestillingen, opfylde 
krav vedrørende kvalitet, sikkerhed, personlig udvikling og fritidsaktiviteter, forbedre velbefindendet i 
landdistrikterne og opretholde kvaliteten af miljøet. Denne politik, hvoraf nogle aspekter vil kunne 
berøre alle EU's landdistrikter, skal bygge på en integreret og multisektoriel metode, som fremmer 
diversificering af de økonomiske og sociale aktiviteter og dermed sikrer en varig udvikling af 
landdistrikterne, hvorved kvaliteten af landskaberne i Europa kan få gunstige betingelser. Politikken 
for udvikling af landdistrikterne skal endvidere overholde nærhedsprincippet ved at lægge vægt på 
inddragelse af personer og initiativer fra basis ("bottom up-metoden"), således at der i højere grad kan 
tages hensyn til landdistrikternes store forskelligartethed. Den skal tilskynde til synergi mellem 
offentlig og privat finansiering med henblik på at fremme produktive investeringer, hjælpe små og 
mellemstore virksomheder og stimulere forskning og innovation. 
118 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
5. Strukturfondene og den fælles fiskeripolitik 
Siden 1994, hvor den fælles fiskeripolitik blev integreret i strukturfondmekanismerne, har alle de 
instrumenter, der er mobiliseret til fordel for fiskeristrukturerne, haft et dobbelt formål. De skal på ene 
side sikre, at denne politik overlever og bliver bæredygtig ved at fremme tilpasningen af 
fiskeriindsatsten til de knappe fiskeressourcer. På den anden side bidrager disse instrumenter til at 
styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Unionen ved at styrke fiskeristrukturerne, som 
omfatter hele fiskerisektoren: fiskerflåderne, akvakultur, forarbejdning og afsætning af 
fiskeriprodukter, havnefaciliteter. Desuden skal de foranstaltninger vedrørende fiskerflåden, der 
finansieres af FIUF, opfylde målene i de flerårige udviklingsprogrammer (FUP), som begrænser 
fiskeriindsatsen pr. medlemsstat. Navnlig tillades støtte til bygning af nye fiskerfartøjer kun, såfremt 
de årlige delmål i henhold til FUP og de senere endelige mål opfyldes. 
6. Strukturfondene og SMV'erne 
Strukturfondinterventionerne til fordel for SMV'er gik fortsat frem i 1996. Dels fordi "udvikling af 
SMV'erne" ved udarbejdelserne af programmerne for mål 2 for 1997-199920 blev gjort til en af 
prioriteterne i Kommissionens retningslinjer, som skulle afspejles i medlemsstaternes SPD'er. Heri blev 
der henvist til den nye definition af SMV'er for i henhold til Kommissionens henstilling vedrørende 
definitionen af SMV'er21 at harmonisere praksis på fællesskabsplan og nationalt plan. Dels fordi det i 
1996 blev muligt at vedtage en lang række nye programmer vedrørende SMV-initiativet22, mens de 
programmer, der var godkendt, blev fulgt nøje af overvågningsudvalgene. Mål 1-programmerne, som 
er af særlig interesse for SMV'er, som f.eks. industri-OP'erne for Irland, Italien, Portugal og 
Grækenland, blev overvåget af de tjenestegrene, der beskæftiger sig med virksomhedspolitik, for at 
sikre, at der tages hensyn til SMV'erne ved iværksættelse af programmerne. Kommissionen foreslog 
ligeledes under henvisning til SMV-initiativets reserve tre former for aktioner for at fremme den 
tværnationale dimension. Det drejede sig om udvekslinger af erfaringer og eksempler på god praksis 
mellem medlemsstaterne på forudfastlagte områder, støtte til "omvendte messer" og støtte til 
turistvirksomheders anvendelse af Internettet23 (teleturisme). 
IBEX: International Buyer's Exhibition - "Omvendte messer" 
IBEX-konceptet blev lanceret som led i Fællesskabets virksomhedspolitik for 
at afprøve ideen om at holde møder, hvor større virksomheder har lejlighed til 
at beskrive deres behov over for SMV'er. Dette koncept indgik som led i 
SMV-iniativets regionalpolitik, som fremmer afholdelsen af omvendte IBEX-
udstillinger i de regioner, der er berettiget til strukturfondstøtte, navnlig mål 
1-regionerne. 
På IBEX-messeme fokuseres der på de store virksomheders behov og på 
SMVernes mulighed for at opfylde disse behov. Sådanne messer, hvor 
"køber" og "sælger" fra en bestemt branche (automobil, agrolevnedsmiddel, 
tekstil, trævarer osv.) har til formål dels at hjælpe de store virksomheder i 
deres søgen efter SMV-partnere, der kan opfylde deres behov for samarbejde, 
dels at give SMV'er mulighed for direkte kontakter med store virksomheder, 
som interesserer sig for deres produkter, tjenesteydelser eller knowhow. 
IBEX-messerne giver parterne lejlighed til at pleje disse forbindelser og 
samtidig spare tid og penge i forhold til de traditionelle underleverancemesser. 
20 
21 
22 
23 Se kapitel I.A.3. Mål 2. 
Kommissionens henstilling til medlemsstaterne, EIB og EIF af 3. april 1996, EFT L 107 af 30.04.1996. 
Se kapitel I.B. 1. EU-initiativer. 
Se kapitel I.B.l. EU-initiativer - SMV. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) tl9 
Det tredje flerårige SMV-program (1997-2000)24 blev vedtaget i 1996 som led i 
virksomhedspolitikken. Dette program har navnlig som mål at forenkle og forbedre de administrative, 
lovgivningsmæssige og finansielle betingelser for virksomhederne samt at hjælpe SMVer med at 
internationalisere deres strategier, øge deres konkurrenceevne og forbedre deres adgang til forskning, 
innovation og uddannelse. I programmet lægges der vægt på forbedring af SMV'ernes adgang til 
strukturfondene. Rådet har to gange25 opfordret til at forbedre betingelserne for virksomhederne og 
stimulere foranstaltningerne til støtte for disse, bl.a. ved en forbedring af SMV'ernes adgang til 
fællesskabsprogrammerne, herunder strukturfondene. På handels- og distributionsområdet har 
nærbutikkernes betydning for landdistrikter endvidere givet anledning til overvejelser hos 
Kommissionen om anvendelsen af strukturfondene (navnlig EFRU) til opretholdelse og udvikling af 
nærhandelen i landdistrikter. Lignende overvejelser har fundet sted vedrørende byområder. 
Resultaterne af overvejelserne findes i grønbogen om handel26. 
Information, partnerskab, etablering af net, innovation: samordnede initiativer, der indgår i 
regionalpolitikken og virksomhedspolitikken til fordel for SMV'er 
Strukturfondene i Euro-Info-Centrene: I nettet af 250 Euro-Info-Centre indgår en undergruppe på 49 EIC'er 
fra 15 medlemsstater, som har specialiseret sig i strukturfondene. Ud over at arrangere informationsmøder og 
udvekslinger af synspunkter om SMV-initiativet og det tværregionale samarbejde i henhold til artikel 10 i 
EFRU-forordningen samlede denne undergruppe i 1996 en række "success stories" f.eks. i Tyskland og 
Italien. De specialiserede EIC'er fungerer som informationsrelæer for Kommissionen og rådgiver lokale, 
regionale og nationale myndigheder om tekniske spørgsmål i forbindelse med udarbejdelsen og 
gennemførelsen af de programmer, der støttes af strukturfondene. 
EUROPARTENARIAT, et udtryk for partnerskab mellem virksomheder: 
EUROPARTENARlAT-programmet blev iværksat af Kommissionen i 1987 som led i regional- og 
virksomhedspolitikken. Programmet skal tilskynde SMV'er i de støtteberettigede regioner (mål 1, 2, 5b og 6) 
til at indgå forretnings- og samarbejdsforbindelser med virksomheder i andre medlemsstater og i tredjelande. 
EFRU's medfinansiering beløber sig til 1 mio. ECU i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. Siden 
EUROPARTENARIAT's iværksættelse har næsten 22.000 virksomheder haft lejlighed til at etablere kontakter 
og forhandle om eventuelle samarbejdsaftaler inden for handel, finans, teknologi, franchising, joint ventures, 
osv. 
11996 blev der afholdt to EUROPARTENARIAT-møder: 
• Europartenariat Luleå (Sverige, 13.-14. juni 1996): "Northern Scandinavia 1996" samlede over 1.500 
SMVer fra 50 lande. Det var det første EUROPARTENARIAT-arrangement i en af de nye medlemsstater. 
De 386 svenske, finske og norske virksomheder i området fik ca. 7.500 kontakter med de 1.200 
virksomheder, der var på besøg, heraf 225 fra Central- og Østeuropa og 160 fra de nye uafhængige stater 
(NIS). Der blev afholdt flere seminarer, herunder en konference om kvindelige iværksættere, som var en 
stor succes. 
• Europartenariat Genova (Italien, 27.-29. november 1996): "Italia 96" samlede 406 SMVer fra de 
italienske mål 2-områder, som fik lejlighed til at mødes med over 2.000 SMVer. Der blev etableret over 
12.000 kontakter mellem værtsvirksomheder og besøgende virksomheder. Ud over en stor delegation af 
virksomheder fra Central- og Østeuropa, NIS og Middelhavsområdet var der på EUROPARTENARIAT 
Genova for første gang tale om en betydelig deltagelse af virksomheder fra Asien, Latinamerika og USA. I 
alt var over 70 lande repræsenteret. 
Støtte fra de europæiske virksomheds- og innovationscentre (Business and Innovation Centres - BIC) til 
SMV'er: Dette program, som finansieres i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen, bidrager til oprettelse af 
nyskabende virksomheder og modernisering og udvikling af eksisterende SMV'er. Programmet fortsatte i 1996 
med støtte til 22 nye BIC'er. De fleste i mål 1 og 2-områder (henholdsvis 6 og 9), men også nogle i mål 5b- og 
6-områder (henholdsvis 4 og 3). Som tidligere medfinansierede EFRU forberedelserne, organiseringen og 
lanceringen af de nye centre og ydede samtidig teknisk bistand til ledergrupperne. Således er der nu ca. 140 
BIC'er i alt i det europæiske netværk EBN {European Business and Innovation Centre Network). 
Pilotaktionen «startkapital» fem år senere: Denne plan blev vedtaget af Kommissionen i 1988 som led i 
24 Rådets afgørelse af 9. december 1996 om det tredje flerårige program for SMV'er i Den Europæiske Union 
(1997-2000), EFT L 6 af 10.01.1997. 
25 Rådets resolution af 9. december 1996 om det integrerede program til fordel for SMV'er og 
håndværksvirksomheder (EFT C 18 af 17.1.1997) og Rådets resolution af 22. april 1996 om samordning af 
Fællesskabets indsats til fordel for SMVér og håndværksvirksomheder (EFT C 130 af 3.5.1996). 
26 KOM(96)530 endelig udg. af 20. november 1996. 
12 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
været nok til at opveje væksten i den erhvervsaktive befolkning. Derfor var der i 1995 18 millioner 
arbejdsløse i Unionen, dvs. knap 11%. Arbejdsløsheden er særlig høj i Spanien, hvor den i dag berører 
en fjerdedel af den erhvervsaktive befolkning, og i Finland, hvor antallet af arbejdsløse er vokset 
betydeligt og i dag udgør en sjettedel af den erhvervsaktive befolkning. 
Hvad angår regionerne er de, der ligger centralt i Unionen, betydelig mere velstående end 
randområderne, enten der er tale om randområderne i Grækenland, Syditalien, Sydspanien, Portugal, 
Irland, den nordlige del af Finland, de nye tyske delstater eller de oversøiske franske departementer. 
De 25 rigeste regioner har en gennemsnitlig indkomst pr. indbygger, der ligger to en halv gang højere 
end gennemsnitsindkomsten i de fattigste regioner. Dette forhold har gennem årene været nogenlunde 
konstant. Hvad angår arbejdsløsheden var den i de 25 hårdest ramte regioner i 1995 nået op på 22,4%, 
hvilket er næsten fem gange højere end tallet for de 25 mindst ramte regioner (4,6%). Det bemærkes, 
at der også forekommer stærke arbejdsløshedskoncentrationer på subregionalt plan, bl.a. i byområder, 
hvor op til en tredjedel eller halvdelen af den erhvervsaktive befolkning kan være uden beskæftigelse. 
Indkomstforskellene skyldes ikke alene geografiske, men også sociale faktorer. I rapporten undersøges 
det, hvor stor en andel af befolkningen, der lever under fattigdomstærskelen (defineret som en 
indkomst på 50% eller derunder af indkomsten for landets befolkning som helhed). Ved udgangen af 
80'erne var denne andel størst i Portugal (27%), Italien (22%), Grækenland (20%), Spanien (17%) og 
Det Forenede Kongerige (17%). Der er tilsyneladende en svag tendens til øget fattigdom, selv om 
situationen er blevet forbedret i visse af de fattigste lande, nemlig Irland, Spanien og Portugal. 
Fattigdom er ofte knyttet til arbejdsløshed, som også har betydelige sociale konsekvenser. 
Arbejdsløsheden blandt unge under 25 år lå i første halvår 1996 på 21%, dvs. det dobbelte af 
gennemsnittet for samtlige aldersklasser, som lå på 12,5% for kvinder og 9,5% for mænd. Det mest 
bekymrende er den "hårde kerne" af langtidsledige. I 1995 havde 49% af de arbejdsløse været 
arbejdsløse i et år eller mere. 
I rapporten gennemgås også de nationale politikkers konsekvenser for samhørigheden. Fra et 
makroøkonomisk synspunkt er der sket væsentlige fremskridt i medlemsstaterne, idet inflationen og 
renten er under kontrol, og den offentlige gæld og budgetunderskuddene er faldende. Dette har stor 
betydning, da disse forhold er afgørende for investeringslysten og samhørighedspolitikkens succes. 
Medlemsstaternes regionale politik spiller også en rolle, men det er særlig de rigeste lande, der har 
udgifter hertil. I perioden 1989-1993 tegnede Tyskland og Italien sig alene for to tredjedele af de 
samlede udgifter til regionaludvikling. Det bemærkes endvidere, at budgetstramningerne som regel har 
ført til en nedgang i de nationale udgifter til regionalpolitikken. 
Det vigtigste instrument i kampen mod fattigdommen er medlemsstaternes skatte- og afgiftspolitik og 
politik med hensyn til offentlige udgifter. Nettooverførslerne udgør 4% af BNP i de regioner, der er 
nettobidragsydere, og 8% af BNP i de regioner, der er nettostøttemodtagere. Disse overførsler har haft 
stor indflydelse på den regionale og sociale samhørighed og indsnævrer indkomstforskellene inden for 
medlemsstaterne med gennemsnitlig 23%. 
Unionens samhørighedspolitikker har sammen med den nationale indsats medvirket til at skabe en ny 
europæisk ramme, som skaber nye muligheder for de dårligst stillede regioner og samfundsgrupper. 
Strukturfondstøtten har haft en væsentlig indflydelse på indkomsten pr. indbygger, idet f.eks. væksten 
i de fire fattigste lande f.eks. er øget med en halv procent om året. Det skønnes oven i købet, at støtten 
netto har skabt 600.000 nye arbejdspladser i disse lande og 530.000 i de tidligere industriområder, som 
er støtteberettigede under mål 2.1 begge tilfælde svarer det til et fald i arbejdsløsheden på 2,5%. For så 
vidt angår de landdistrikter, der er støtteberettigede under mål 5b, viser en nøje undersøgelse af 20 
regioner, at befolkningen har stabiliseret sig i næsten halvdelen af disse regioner, mens befolkningen i 
seks andre regioner endog er vokset. Indkomsten er kun faldet i to af de pågældende regioner. 
Fællesskabspolitikkerne har ved at hjælpe de fattigste regioner styrket hele Unionens økonomiske 
potentiale. Det skønnes f.eks., at hver gang der bruges 100 ECU i mål 1-regionerne, kommer der 30-40 
ECU tilbage til de andre regioner på grund af disses eksport til mål 1-regionerne. 
120 5. årsberetning om strukturfondene (1996) 
regional- og virksomhedspolitikken. I januar 1996 omfattede den 23 investeringsfonde, som alle var oprettet 
mellem 1990 og 1993. Disse fonde modtog i fem år lån, som dækkede 50% af deres driftsomkostninger. 15 af 
fondene, som er etableret i støtteberettigede regioner, modtog et kapitalindskud gennem ovennævnte BIC'er. 
Fondene, som er etableret i otte medlemsstater27, er uafhængige privatretlige enheder, som er ansvarlige for 
deres egne investeringsbeslutninger. Tre af fondene er tværnationale28. Fondene udgør tilsammen kernen i 
ESCFN-nettet, et europæisk net bestående af 50 fonde, som forsyner virksomhederne med startkapital. 
7. Strukturfondene og turismen 
Stmkturfondenes støtte til turistsektoren har stor betydning for samtlige støtteberettigede regioner, 
både økonomisk og med hensyn til diversificering af de lokale erhvervsstrukturer. Kommissionen 
offentliggjorde i 1996 et dokument med titlen "Tourism and the European Union: A Practical 
Guide"29, som beskriver alle Fællesskabets finansielle instrumenter til fordel for turismen, først og 
fremmest strukturfondene. Dokumentet viser turismens store vægt i strukturfondinterventionerne og 
giver en oversigt over turistsektorens væsentlige bidrag til styrkelse af den økonomiske, sociale og 
territoriale samhørighed. Som supplement til den kvantitative analyse af de finansielle interventioners 
omfang og struktur skal der i 1997 gøres en indsats for at forbedre den kvalitative evaluering af 
turismens bidrag til opnåelsen af samhørighedsmålet. 
Sideløbende hermed vil der med henblik på en bedre koordinering af de finansielle interventioner i 
turistsektoren, som Revisionsretten efterlyser i sin særlige rapport om turistpolitikken og indsatsen for 
at fremme turismen, bliver gjort en ekstra indsats. Indsatsen vil bestå i en både mere specifik og mere 
systematisk evaluering af turismens indvirkning på strukturpolitikkerne og en analyse af de 
hovedinitiativer, der skal tages for at øge kvaliteten og konkurrenceevne i den europæiske 
turistsektor30.. Det skal endelig nævnes, at iværksættelsen af Fællesskabets handlingsplan på 
turistområdet (1993-1995), hvorom Kommissionen i 1996 udarbejdede en evalueringsrapport, viser, at 
der er et vist sammenfald mellem strukturinterventioner og de specifikke foranstaltninger til fordel for 
turismen, med hensyn til både mål og midler31. 
8. Strukturfondene og energi 
Muligheden for at råde over tilstrækkelig energi til rimelige priser er en vigtig betingelse, for at 
regionerne med udviklingsefterslæb kan blive konkurrencedygtige. En god energiligevægt, en rationel 
energianvendelse, vægt på udvikling af fornyelige energikilder er ligeledes vigtige faktorer i 
forbindelse med fysisk planlægning i Europa. EU-støtterammerne under mål 1 omfatter næsten alle en 
energidel. Under bevillingen til mål 1 er der afsat et beløb på ca. 2,4 mia. ECU til energiprojekter i 
perioden 1994-1999 svarende til 2,7% af det samlede budget til dette mål32. Samtidig med at disse 
projekter bidrager til hovedmålet, som er regionaludvikling, svarer disse projekter til prioriteterne i den 
fælles energipolitik, nemlig forsyningssikkerhed, de europæiske virksomheders konkurrenceevne og 
forenelighed af energi- og miljømål33. De finansierede projekter vedrører navnlig mere effektiv 
anvendelse af energi, diversificering af energikilderne, udvikling af fornyelige energikilder, 
formindskelse af omkostningerne, forbedring af transport og distribution af energi samt beskyttelse af 
miljøet i forbindelse med de aktiviteter, der er knyttet til produktion, forarbejdning, transport og 
anvendelse af energi. 
27 Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige. 
28 De dækker henholdsvis Benelux; Frankrig og Spanien; Saarland, Lorraine og Luxembourg. 
29 Europa-Kommissionen, 1996, EUROP. 
30 Se forslag til Rådets afgørelse om et første flerårigt program til fordel for europæisk turisme 
"PHILOXENIA"", som blev vedtaget af Kommissionen den 30. april 1996. 
31 Se bl.a. "Le tourisme et l'environnement en Europe", 1995, EUROP, og "Les partenariats transnationaux 
dans le tourisme européen", 1996, EUROP. 
32 Dette beløb er fordelt på følgende måde: Grækenland: 865 mio. ECU; Spanien: 624 mio.; Frankrig: 10 mio.; 
Irland 70 mio.; Italien: 312 mio.; Portugal: 322 mio.; Det Forenede Kongerige: 182 mio. 
33 Se Kommissionens meddelelse "Samlet oversigt over energipolitik og energiforanstaltninger", KOM(97) 
167 endelig udg. af 23. april 1997. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 121 
Endvidere yedrører visse EU-initiativprogrammer direkte energi. I forbindelse med INTERREG II-
REGEN er der tale om afslutning af de foranstaltninger, der modtog støtte i det foregående program 
vedrørende energinet (REGEN) og fremme af grænseoverskridende samarbejdsprojekter vedrørende 
distribution af gas og elektricitet og udnyttelse af fornyelige energikilder. REGIS-initiativet omfatter i 
fjernområderne investeringer i energibesparelser og lokal energiproduktion samt personaleuddannelse 
på energiområdet. 
Uden forbindelse med strukturfondene finansierer EU specifikke programmer på energiområdet, hvori 
samhørighed indgår. F. eks. fungerer en tredjedel af foranstaltningerne under THERMIE 
(demonstrationsdelen af forsknings- og udviklingsprogrammet på det ikke-nukleare område JOULE-
THERMIE) og næsten halvdelen af de lokale og regionale energibesparelsesagenturer (SAVE-
programmet vedrørende rationel energiudnyttelse) i mål 1-regionerne og over 20% i mål 2 og 5b-
regionerne. 
9. Strukturfondene og de transeuropæiske net 
Der er i henhold til traktatens afsnit XII to hovedformål med etableringen af transeuropæiske 
transport-, energi- og telekommunikationsnet, nemlig at forbedre det indre markeds funktion og 
fremme den økonomiske og sociale samhørighed. De transeuropæiske net (TEN), som skal kunne 
forbindes indbyrdes og fungere på kryds og tværs, tager sigte på at forbedre adgangen til nettene og 
gennemførelsen af projekter af fælles interesse, navnlig under hensyntagen til behovet for at forbinde 
de isolerede øer og regioner i randområderne med de centrale dele af Fællesskabet. Ved etableringen 
af TEN-nettene følges Fællesskabets retningslinjer, hvori udpeges projekter af fælles interesse. På 
grundlag af forordningen af 1995 om den finansielle støtte til TEN34 finansierer Fællesskabet 
gennemførelsen af projekter af fælles interesse. Støtten antager form af samfinansiering af 
projektundersøgelser, lånegarantier, rentegodtgørelser og i behørigt begrundede tilfælde direkte 
investeringsstøtte. TEN-tildelingen beløber sig til 2,345 mia. ECU35 for perioden 1995-1999. 
Fællesskabsstøtten skal navnlig afhjælpe de økonomiske vanskeligheder, der kan opstå i et projekts 
startfase. 
I 1996 blev der gjort en stor indsats for at fremme etableringen af TEN. Unionens finansielle bidrag 
var klart større i 1996 end i 1995, og det blev, bl.a. i den europæiske tillidspagt for beskæftigelsen, 
anerkendt, at TÉN i høj grad kan medvirke til at forbedre beskæftigelsessituationen. Også andre 
aktioner og/eller initiativer har bidraget til at skabe gunstigere rammer for TEN, som f.eks. 
liberalisering af elektricitetsmarkedet, genoptagelsen af forhandlingerne om liberalisering af 
gassektoren, Kommissionens grøn- og hvidbøger om internalisering af de eksterne 
transportinfrastrukturomkostninger og om "borgernes netværk" og fremme af jernbanetransporten. Der 
er dog fortsat vanskeligheder36, navnlig med hensyn til at øge bevillingerne til de 14 specifikke (eller 
prioriterede) transportprojekter, der blev peget på under Det Europæiske Råds møde i Essen i 1994. 
Man behandler endnu spørgsmålene på nationalt plan i stedet for at søge at finde integrerede løsninger 
på fællesskabsplan, som bygger på net og systemer. Der er også opstået vanskeligheder med at etablere 
partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor i forbindelse med fastsættelsen af 
transporttakster, offentlige indkøb og vedtægterne for det europæiske selskab. 
Med hensyn til TEN-lovgivningen blev retningslinjerne for energi- og transportnettene samt direktivet 
om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for højhastighedstog endelig vedtaget den 
23. juli37. Med hensyn til nettene på miljøområdet viste medlemsstaterne manglende interesse i at 
fortsætte gennemførelsen af miljøprojekter på grundlag af de kriterier, der var fastsat for vand- og 
affaldssektorerne. 
34 Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995. 
35 1995-priser. 
36 Se årsberetning for 1996 om det transeuropæiske net, KOM(96)645 endelig udg. af 6. december 1996. 
37 Direktiv 96/48/EF, EFT L 235 af 17.09.1996. 
122 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Siden 1993 har TEN udtrykkelig været berettiget til støtte fra EFRU, som er blevet den største kilde til 
fællesskabsfinansiering (over 5 mia. ECU for perioden 1994-1999) sammen med Samhørighedsfonden 
(over 7" mia. ECU i samme periode). EFRU finansierer TEN-projekter eller projekter vedrørende 
adgang til TEN (sekundære net) i de støtteberettigede områder, mens Samhørighedsfonden finansierer 
TEN-projekterne på transportområdet i Grækenland, Irland, Portugal og Spanien. Retningslinjerne 
omfatter en række projekter af fælles interesse, herunder flere af de specifikke projekter, der blev 
udnævnt som prioriterede projekter af Det Europæiske Råd i Essen i december 1995. Disse projekter 
finansieres inden for rammerne af EFSR'erne for mål 1. Finansieringerne koordineres så vidt muligt 
med andre af Fællesskabets finansielle instrumenter som f.eks. TEN-budgetposten, EIB's lån og EIF's 
garantier. Koordineringen finder bl.a. sted i udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, i 
form af interne høringer eller offentliggørelse af en oversigt til brug for overvågningen af de 
forskellige fælleskabsinstrumenters finansielle interventioner. Siden 1993 har EIB og EIF også 
bidraget til finansieringen af TEN med over 20 mia. ECU i lån og lånegarantier. Kommissionen har 
fremhævet38 nødvendigheden af at forbedre koordineringen i medlemsstaterne mellem de nationale 
transport-, energi- og telekommunikationsmyndigheder på den ene side og de nationale, regionale og 
lokale myndigheder, som står for fordelingen af strukturfondstøtten, på den anden side. 
Transeuropæiske transportnet 
Rådet og Europa-Parlamentet vedtog den 23. juli 1996 retningslinjerne for udvikling af det 
transeuropæiske transportnet39. Formålet var bl.a. inden år 2010 at etablere et multimodalt net, som 
kan tilbyde erhvervslivet moderne og effektive mfrastrukturer samt valget mellem mange forskellige 
hurtige og sikre transportformer. Dette vil bidrage til en kanalisering af de stadig større mængder gods 
og det stadig større antal personer, der befordres, og give randområderne og fjernområderne bedre 
forbindelser. For så vidt angår de allerede iværksatte projekter skred gennemførelsen af de fleste af de 
14 specifikke projekter, der blev fastlagt af Det Europæiske Råd i Essen, frem. Kommissionen indgik i 
1996 forpligtelser for over 280 mio. ECU fra TEN-budgettet til fordel for transportprojekter af fælles 
interesse, heraf 75% til specifikke projekter i overensstemmelse med konklusionerne fra Det 
Europæiske Råds møde i Cannes i juni 1995. Blandt de prioriterede og specifikke projekter er der 
nogle, som også modtager betydelige midler fra EFRU og Samhørighedsfonden. Det drejer sig om 
hovedveje i Irland, Nordirland og Italien, jernbaneforbindelsen mellem Athen og Thessaloniki og 
motorvejene VIA EGNATIA og PATHE (Patras-Athen-Thessaloniki). For sidstnævntes 
vedkommende har man allerede indgået aftale om to underprojekter. Endelig er der 
jernbaneforbindelsen mellem Cork-Dublin-Belfast, som forventes færdig i 1996-1997. 
Transeuropæiske energinet 
Retningslinjerne for de transeuropæiske gas- og elnet blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet 
den 5. juni 199640. For at tilpasse sig den hurtige udvikling i den europæiske energisektor og tage 
hensyn til udvidelsen med Østrig, Finland og Sverige fremlagde Kommissionen i juli 1996 et forslag41 
om supplering af den oprindelige liste over de 43 projekter af fælles interesse, der er nævnt i 
retningslinjerne, med 31 nye projekter. Forslaget blev vedtaget i juni 1997. Det Europæiske Råd i 
Essen havde endvidere udpeget 10 prioriterede projekter blandt de 43, der var nævnt i retningslinjerne. 
I gassektoren skete der store fremskridt i 1996, navnlig for så vidt angår de af EFRU støttede 
gasledningprojekter i Grækenland, Spanien og Portugal, hvortil EIB har ydet store lån. Fremskridtene 
er følgende: 
• bygningen af det spanske afsnit af gasledningen Algeriet-Marokko-Spanien med forgreninger til 
visse byer i Andalucia; 
• indførelsen af naturgas i nye spanske byer (gasledningsprojektet i Vestspanien og projektet 
Valencia-Orihuela-Cartagena); 
38 Årsberetning 1996 om de transeuropæiske net. 
39 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1693/96/EF af 23. juli 1996, EFT L 228 af 9.09.1996. 
40 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1254/96/EF af 5. juni 1996, EFT L 161 af 29.06.1996. 
41 KOM(96)390 endelig udg. af 24. juli 1996. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 123 
• indførsel af naturgas i Portugal og etablering af forbindelse mellem det portugisiske net og de 
spanske net; 
• bygningen af hovedgasledningen i forbindelse med indførelsen af naturgas i Grækenland samt 
finansiering af det tilbageværende arbejde (bygning af en højtryksgasledning, hvortil EIB har ydet 
lån); 
• forbindelsen mellem den østlige del af Tyskland og den vestlige del af Polen og påbegyndelsen af 
arbejdet med andre strækninger i Tyskland og Polen, som indgår i gasledningen Rusland-
Hviderusland-Polen-Den Europæiske Union. 
På elområdet mangler der endnu at blive udstedt tilladelse til de fleste af de prioriterede projekter, som 
også skal bringes i overensstemmelse med miljøkravene. Dette gælder projekterne vedrørende en 
elforbindelse mellem Frankrig og Spanien og Italien på den ene side og mellem Italien og Grækenland 
på den anden side. Kun den elektriske forbindelse mellem Nordportugal og Spanien er blevet delvis 
operationel, men projektet er endnu ikke helt færdigt. 
For så vidt angår bevillingerne fra TEN-budgettet til projekter af fælles interesse, som er identificeret i 
retningslinjerne, besluttede Kommissionen i 1996 at yde 8,9 mio. ECU til medfinansiering af 
undersøgelser, heraf 45% vedrørende projekter i Spanien, Portugal, Grækenland og Irland. 
Transeuropæiske telekommunikationsnet 
Ved udgangen af 1996 var Europa-Parlamentet og Rådet ved at forberede et forligsmøde om de 
samlede retningslinjer for de transeuropæiske telekommunikationsnet. Retningslinjerne, som supplerer 
de retningslinjer, der allerede gælder for ISDN-nettet (Euro-ISDN), lægger vægt på applikationer og 
tjenesteydelser, som opfylder brugernes socioøkonomiske behov og vedrører områder af fælles 
interesse, hvor telekommunikation kan bidrage med nyskabende løsninger, nemlig multimedia til brug 
for uddannelse og kultur, telematikforbindelser mellem aktører i sundhedssektoren, merværdiskabende 
tjenesteydelser til brugerne af transportsystemerne og telematikydelser for SMV'er. Ud over Euro-
ISDN omfatter retningslinjerne samtlige avancerede net, mobile net og forberedelserne til overgangen 
til bredbåndsnet. EFRU finansierer udvidelsen af de fysiske net. Således deltager EFRU i udviklingen 
af TEN-ISDN-nettene i Grækenland med 173 mio. ECU som led i telekommunikations-OP'et. 
Finansieringen af aktiviteterne vedrørende de transeuropæiske telekommunikationsnet i 1996 over 
TEN-budgettet bygger på de retningslinjer, der blev vedtaget i 1995 med henblik på udviklingen af 
Euro-ISDN. 11 projekter vedrørende avancerede telekommunikationsapplikationer og -serviceydelser 
af stor socioøkonomisk interesse blev udvalgt, efter at der den 13. april 1996 var blevet indkaldt 
forslag. Projekterne vedrører informationsnet i byerne, telemedicin, teleinformation, distancearbejde, 
telekultur og elektronisk handel (SMV'er). Fællesskabet bidrager med 18,1 mio. ECU til disse 
projekter. Det er umuligt at beregne, hvor mange af disse bevillinger der er gået til 
samhørighedslandene, idet modtagerne altid er ad /jøc-konsortier bestående af mange selskaber fra 
forskellige medlemsstater. 
10. Strukturfondene og gennemsigtigheden af de offentlige indkøb 
I årsberetningen for 1995 fremhævede Kommissionen nødvendigheden af at mindske den geografiske 
afstand til de projektansvarlige for at forbedre sagernes forberedelse og overvågning, 
gennemførelsestempoet og forståelsen af fællesskabsbestemmelserne. Da oplysningerne vedrørende 
offentlige indkøb findes på nationalt, regionalt eller lokalt plan, må kontrollen for at være til hjælp for 
beslutningstagerne også gennemføres på henholdsvis nationalt, regionalt eller lokalt plan. Som bebudet 
har Kommissionen overvejet spørgsmålet, og det førte i november 1996 til vedtagelse af grønbogen 
om offentlige indkøb42. Det er meningen, at 1997 skal bruges til at indhente kommentarer fra de 
erhvervsdrivende og forberede grundlaget for den faktiske gennemførelse af forslagene. 
42 KOM(96)583 endelig udg. af 27. november 1996. 
124 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
For så vidt angår kontrollen med de af strukturfondene medfinansierede interventioner indeholder 
grønbogen visse fornyelser. To kapitler vedrører direkte de indkøbsaftaler, hvortil der ydes 
fællesskabsfinansiering, nemlig punktet vedrørende "attestering" i kapitlet om anvendelsen af 
lovgivningen om offentlige indkøb og punktet om EU-finansierede indkøb i kapitlet om offentlige 
indkøb og de øvrige EU-politikker. Kommissionen foreslår oprettelse på nationalt plan af uafhængige 
organer, der skal kontrollere overholdelsen af reglerne for offentlige indkøb, hyppigere anvendelse af 
attesteringsproceduren for at fastslå overholdelsen af fællesskabsbestemmelserne om offentlige indkøb 
(jf. direktivet om klagemuligheder inden for særlige sektorer) og ansvarliggøreise af de personer, der 
træffer afgørelse om offentlige indkøb. Forslagene indebærer imidlertid ikke, at Kommissionen giver 
afkald på sin initiativret. Kommissionen vil fortsat kontrollere overholdelsen af traktaten og 
direktiverne på dette område. 
For så vidt angår kontrollen med indgåelsen af offentlige indkøbsaftaler som led i EFRU-finansierede 
projekter i perioden 1989-1993 har Kommissionen modtaget svar på spørgeskemaerne om offentlige 
indkøb fra de virksomheder, som gennemfører projekterne. Besvarelserne er i overenssstemmelse med 
striikturfondreglerne indsendt sammen med anmodningen om betaling af restbeløb. Ved disse 
besvarelser underrettes Kommissionen om udbudsbekendtgørelser, som offentliggøres i EFT, og får 
således mulighed for at gennemgå de relevante oplysninger. På grundlag af disse dokumenter og 
protokollerne om tildeling af aftalerne har Kommissionen kunnet undersøge de procedurer, der følges 
ved indgåelsen af aftalerne, nærmere. 
11. Strukturfondene og konkurrencepolitikken 
I henhold til traktatens artikel 92 og 93 kontrollerer Kommissionen løbende statsstøtten til 
virksomheder, for så vidt den kan fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem 
medlemsstaterne. Ved undersøgelsen af regionalstøttens forenelighed med det indre marked ser 
Kommissionen navnlig på de potentielt gunstige virkninger, støtten kan have for den økonomiske 
udvikling af de dårligst stillede regioner, men overvåger samtidig, at konkurrencevilkårene og 
samhandelen mellem medlemsstaterne ikke påvirkes i en grad, der strider mod den fælles interesse. 
Disse principper bliver fulgt ved undersøgelsen af både de specifikke ordninger og de horisontale 
bestemmelser. I overensstemmelse med de retningslinjer, der er vedtaget i de senere år, blev denne 
type støtte tilgodeset i de bestemmelser, der blev vedtaget i 1996. Navnlig blev der i 
fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte til forskning og udvikling43 og om statsstøtte til SMV'er44 
givet mulighed for at øge støtteintensiteten, når projekterne gennemføres i regioner, der er berettiget til 
strukturfondstøtte. 
Da en væsentlig del af strukturfondenes interventioner er til direkte fordel for virksomhederne, må det 
ligeledes sikres, at Fællesskabets regionalpolitik overholder korikurrencereglerne. Kommissionen skal 
tage hensyn til den indvirkning, som kumuleringen af statsstøtte og fællesskabsstøtte har på 
samhandelen. Kommissionen undersøgte således i 1996 foreneligheden med traktaten af de 
foranstaltninger, der var fastsat i SPD'erne for mål 2 for perioden 1997-1999. 
Kommissionen fortsatte endvidere i 1996 sine bestræbelser på at øge sammenhængen og forbedre 
koordineringen mellem de nationale politikker og Fællesskabets regionalpolitikker. Der blev godkendt 
nye kort for Tyskland, Luxembourg og Nederlandene. Undersøgelsen af hvert enkelt kort gik især på, 
hvor stor en procentdel af befolkningen der var omfattet, og på støtteintensiteten. Kommissionen 
bestræbte sig ved denne lejlighed på at sikre en større støttekoncentration for at øge effekten, begrcr nse 
følgerne for konkurrencen og udnytte de begrænsede budgetmidler mere effektivt. Hvad angår 
støtteintensiteten sørgede Kommissionen også for at differentiere støtteloftet efter de støttemodtagende 
regioners makroøkonomiske situation. 
43 EFT C 45 af 17.02.1996. 
44 EFT C 213 af 23.07.1996. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 125 
I den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed45, gik Kommissionen ind for en mere 
konsekvenst anvendelse af princippet om at koncentrere støtten om de dårligst stillede regioner, bl.a. 
ved at koordinere regerne for, hvilke regioner der er berettiget til henholdsvis strukturfondstøtte og 
national støtte. Kommissionen vil fortsætte sin indsats på dette område. Det at være berettiget til støtte 
fra strukturfondene (i dette tilfælde EU-initiativet URBAN) er i øvrigt blevet brugt som et supplerende 
kriterium for, om visse områder er berettiget til national støtte i henhold til fællesskabsreglerne for 
støtte til virksomheder i ugunstigt stillede byområder. 
Hvad angår de nye medlemsstater gennemgik Kommissionen endvidere de nye ordninger samt de 
ændringer, som i henhold til tiltrædelsesaftalerne var blevet foretaget i de på tiltrædelsestidspunktet 
gældende ordninger, for inden 1997 at bringe dem i overensstemmelse med fællesskabsreglerne. 
Kommissionen godkendte navnlig i 1996 en støtteordning vedrørende transport i Nordfinland for at 
tage hensyn til de særlige regionaludviklingsproblemer, der er forbundet med den meget lave 
befolkningstæthed. Dette var første gang, Kommissionen anvendte bestemmelserne i meddelelsen om 
anvendelse af traktatens artikel 92, stk. 3, litra c) på statsstøtte med regionalt sigte46. 
12. Strukturfondene, almen uddannelse og erhvervsuddannelse 
For så vidt angår koordineringen mellem strukturfondene - navnlig ESF - og Fællesskabets 
uddannelsesprogrammer i 1996 fortsatte koordineringen mellem ESF's operationelle interventioner, 
navnlig i forbindelse med EU-initiativerne EMPLOI og ADAPT, og de to store uddannelses- og 
erhvervsuddannelsesprogrammer SOCRATES og LEONARDO DA VINCI. Der blev endvidere taget 
særlige initiativer til fremme af den europæiske debat om væsentlige politiske temaer på uddannelses-
og erhvervsuddannelsesområdet. Generelt var de forskellige aktiviteter præget af ønsket om at lægge 
vægt på almen uddannelse og erhvervsuddannelse i den europæiske beskæftigelsesstrategi. 
For så vidt angår aktiviteterne i den nuværende programmeringsperiode er bestemmelserne om 
samordning med SOCRATES og LEONARDO DA VINCI-programmerne bevaret, navnlig for at sikre 
konsekvens i udvælgelsen af projekter i henhold til EU-initiativerne og artikel 6 i ESF-forordningen. I 
et videre perspektiv bygger komplementariteten mellem de politiske retningslinjer på fire initiativer, 
som Kommissionen har taget på uddannelsesområdet, nemlig Det Europæiske År for Livslang 
Uddannelse og Erhvervsuddannelse (1996); hvidbogen At undervise og lære: mod det kognitive 
samfund, som har ført til forslag på områderne beskæftigelsesegnethed og social udstødelse og om en 
styrkelse af samarbejdet mellem skolerne og arbejdslivet; Kommissionens task force vedrørende 
undervisningssoftware og multimedia, som udarbejdede et endeligt arbejdsdokument i juli47, en fælles 
indkaldelse af forslag i december 1996; og endelig Kommissionens forslag til handlingsplan om At 
lære i informationssamfundet, hvori der foreslås strukturfondstøtte til de beskrevne projekter. 
13. Strukturfondene og kulturen 
Kulturen er ifølge Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse en 
jobskabende sektor. Efter at have fremlagt den første rapport om de kulturelle aspekter af Det 
Europæiske Fællesskabs virke48 indeholdende en redegørelse for de forskellige 
strukturfondfinansieringer på dette område, vedtog Kommissionen i november 1996 meddelelsen 
"Samhørighedspolitik og kultur, et bidrag til beskæftigelsen"49, hvori det understreges, at kultur ikke 
blot er en udgiftskrævende offentlig aktivitet, men også må betragtes som en erhvervssektor. I 
dokumentet beskrives forholdet mellem regionaludvikling og kultur, og kulturens potentiale som 
beskæftigelsesfremmende faktor fremhæves. Kulturen kan nemlig bidrage til at fremme 
45 KOM(96) 542 endelig udg. af 6. november 1996. 
46 ,ËFT C 364 af 20.12.1994. 
47 SEK (96) 1426 af 23. juli 1996. 
48 KOM(96) 160 endelig udg. af 17. april 1996. 
49 KOM (96) 512 endelig udg. af 20. november 1996. 
126 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
regionaludvikling på tre måder. For det første er kulturaktiviteterne og den udvikling, der er knyttet til 
kulturarven, direkte og indirekte kilder til beskæftigelse. For det andet er kultur en væsentlig del af en 
regions image og afgørende for, om nye virksomheder kan tiltrækkes, og endelig kan kultur stimulere 
sociale aktiviteter og gøre disse til en del af dagligdagen. 
Strukturfondene er hovedfinansieringskilderne for kulturprojekter, selv om det er vanskeligt at sætte 
præcise tal på. Derfor konkluderes det i meddelelsen, at kulturen i fremtiden skal integreres i regional-
og lokaludviklingsstrategierne, således at disses beskæftigelses- og innovationsfremmende virkninger 
kan udnyttes fuldt ud. Selv om fondene allerede har ydet en væsentlig støtte til kulturarven, kan der 
gøres endnu mere for at udnytte kulturen som kilde til økonomisk vækst. 
126 bis , 8. årsberetning om strukturfondene(1996) 
14. Strukturfondene og handicappede 
På grundlag af Kommissionens meddelelse1 vedtog Rådet den 20.12.1996 en resolution 
om lige muligheder for handicappede. Meddelelsen lagde særlig vægt på udviklingen i 
holdningerne over for handicappede på europæisk og internationalt plan2 og fremhævede 
følgende: 
• handicappede udgør en betydelig del af befolkningen i Fællesskabet (37 millioner) 
• den sociale samhørighed i Det Europæiske Fællesskab indebærer fremme af lige 
muligheder for og fjernelse af diskriminering af handicappede 
• adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse på integreret basis er en forudsætning 
for en vellykket integration i samfundslivet. 
Med en arbejdsløshed, der er 2-3 gange højere end den gennemsnitlige arbejdsløshed for 
befolkningen, må der gøres en særlig indsats for de handicappede i kraft af 
sammenhængende foranstaltninger til fremme af deres sociale og 
arbejdsmarkedsmæssige integration. Strukturfondene har siden 1989 haft til formål at 
skabe økonomisk og social samhørighed i alle Unionens regioner. Bekæmpelse af 
arbejdsløshed og oprettelse af arbejdspladser betragtes som en særlig prioritet. 
Strukturfondene og navnlig ESF udgør en væsentlig faktor i Kommissionens strategi, der 
omfatter en kombination af programmer til fremme af lige muligheder. Som helhed 
anvender strukturfondene 5,5 mia. ECU til bekæmpelse af social udstødelse (perioden 
1994-99) inden for rammerne afmål 1, 2 og 3. ESF yder specielt for de handicappedes 
vedkommende et bidrag på ca. 1,3 mia. ECU (1996) inden for de "almindelige" aktioner 
(765 mio. ECU) og fællesskabsinitiativet EMPLOYMENT-HORIZON (513 mio. ECU). 
HORIZON bygger på en integreret tilgang (partnerskab mellem sociale aktører og 
lokale/regionale/nationale myndigheder) og støtter fire typer foranstaltninger: 
erhvervsuddannelse, oprettelse af arbejdspladser, rådgivning og nye teknologier. I 
relation til denne beretnings emne kan det anføres, at en femtedel af HORIZON-
projekterne drejer sig om nye teknologier og fjernarbejde. Som led i 1997-
midtvejsevalueringen af strukturfondene vil Kommissionen forsøge at vurdere 
foranstaltningernes virkninger for de handicappede. 
KOM(96)406af30.juli 1996. 
2 Jf. FN's Generalforsamlings resolution 48/46 af 20. december 1993 om fremme af principperne om lige 
muligheder og hvidbogen "Europæisk social- og arbejdsmarkedspolitik - En vej frem for Unionen" 
KOM(94)333af27.juli 1994. 

w^ 3 
KAPITEL 111 
1NTERINST1TUTI0NEL DIAGLOG, REGIONALT PARTNERSKAB 
DIALOG MED ARBEJDSMARKEDTS PARTER OG ØKONOMISKE 
INTERESSEORGANISATIONER, 
INFORMATION OG KOMMUNIKATION 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 13 
Med hensyn til de fællesskabspolitikker, som ikke vedrører samhørighed, fremgår det, at på de meget 
udgiftskrævende områder har nogle, for ikke at sige de fleste, af de fattigste lande og regioner været at 
finde blandt de hovedbegunstigede. Den fælles landbrugspolitik er det bedste eksempel, idet den i 
1994 tegnede sig for næsten halvdelen af fællesskabsbudgettet. Reformen i 1992 har været til fordel 
for samhørighedslandene, idet tre (Grækenland, Spanien og Irland) af de fire lande, der er tale om, nu 
hører til dem, der får mest ud af landbrugspolitikken ved siden af Frankrig og Danmark. Følgerne for 
den regionale samhørighed er positive, idet der sker en finansiel overførsel fra byområder (som 
generelt er rigere) til landområder (som generelt er fattigere). Skøn foretaget før reformen tyder dog 
på, at overførslerne som regel har været til gavn for et begrænset antal rentable bedrifter. Efter 
reformen er forskellene blevet mindre, men udjævningen har ikke været så stor, som hvis man havde 
fulgt Kommissionens forslag om at lægge loft over den direkte støtte. 
For så vidt angår de fællesskabspolitikker, som er mindre udgiftskrævende, men alligevel har 
betydning for udviklingen, fremgår det af rapporten, at de er til gavn for alle regioner og 
samfundsgrupper, selv om de centralt beliggende regioner og de bedst stillede samfundsgrupper ofte 
har de bedste muligheder for at udnytte fordelene. Således har det indre marked påvirket 
konkurrenceevnen betydeligt i hele EU. Man kunne have frygtet, at det ville gå alvorligt ud over de 
fattigste lande, men dette har ikke været tilfældet. Spanien, Portugal og særlig Irland har fået forbedret 
deres eksportmuligheder. Dog er situationen på handels- og investeringsområdet ikke blevet forbedret i 
Grækenland og Syditalien - eller i hvert fald kun meget lidt. For så vidt angår transportnet har 
samhørighedslandene oplevet en forbedring på personbefordringsområdet, men ikke desto mindre er 
det de lande, der ligger centralt i Fællesskabet (dér hvor transportnettene krydser hinanden), der har 
størst fordel af disse politikker. På telenetområdet er den infrastruktur, der er nødvendig for 
informationssamfundet, mindre udviklet i de fattige regioner, og der er derfor fare for, at afstanden på 
dette område mellem rige og fattige regioner vil blive yderligere udvidet2. 
Rapporten afsluttes med en undersøgelse af mulighederne for at gøre politikkerne mere effektive. Også 
her er ansvaret delt. Medlemsstaterne skal tage de nødvendige initiativer for at bekæmpe den offentlige 
gældsætning, uden at det går ud over investerings-, vækst- og jobskabelsesprogrammerne. Samtidig 
kan Fælleskabet med sin politik (bortset fra samhørighedspolitikken) søge at forbedre synergien og 
samordningen med samhørighedsmålene. Strukturfondene skal koncentrere sig om de alvorligste 
problemer og de vanskeligt stillede regioner. De administrative procedurer må forenkles, og 
overvågnings- og evalueringssystemerne strammes op. Partnerskabet med de regionale og lokale 
aktører og den private sektor kan udbygges. Endelig bør strukturfondene give høj prioritet til 
bekæmpelsen af arbejdsløsheden og skabelsen af varige arbejdspladser og tage hensyn til denne 
prioritering ved valget af politiske instrumenter. 
2 Se B nedenfor. En beretning med teknologisk udvikling som gennemgående tema. 

8. årsberetning om strukturfondene (1996) 129 
A. INTERINSTITUTIONEL DIALOG 
Anvendelsen af strukturfondene giver anledning til en konstant og meget varieret dialog mellem 
Kommissionen og de øvrige fællesskabsinstitutioner. Dialogen bliver stadig mere omfattende, og 
ifølge retningslinjerne strækker dialogen sig fra den (nu) systematiske udveksling af oplysninger til 
vedtagelsen af meddelelser fra Kommissionen og udtalelser, beslutninger eller resolutioner fra de 
øvrige institutioner. Udvekslingerne finder sted på formelle møder (f.eks. Europa-Parlamentets møder, 
EP-udvalgsmøder, ministermøder) eller uformelle møder (seminarer eller fælles arbejdsgrupper) på 
politisk eller teknisk plan (mellem tjenestegrene og i strukturfondsudvalgene). Disse mange kontakter 
bevirker naturligvis, at mange emner tages op. De hovedemner, der i 1996 blev behandlet på grundlag 
af flere meddelelser og dokumenter fra Kommissionen, var beskæftigelsen og den økonomiske og 
sociale samhørighed samt den store rolle, strukturfondene spiller. Forbindelsen mellem visse politikker 
- miljø, kultur, lige muligheder, udvikling af landdistrikter, fiskeri - og strukturfondene blev ligeledes 
drøftet indgående. Også aktionerne til fordel for visse områder (byområder, kystområder, 
landdistrikter, grænseområder) og den fysiske planlægning på europæisk plan blev behandlet. Endelig 
blev der ligesom i tidligere år fokuseret på den egentlige anvendelse af strukturfondene, navnlig 
fremskridtene med hensyn til programgennemførelsen, fordelingen af EU-initiativreserven, 
forberedelsen af anden fase afmål 2-programmerne (1997-1999), midlerne til forenkling af forvaltning 
og forøgelse af strukturfondenes effektivitet, evalueringen af strukturfondene og nødvendigheden af at 
inddrage det størst mulige antal aktører, navnlig i forbindelse med de lokale og regionale 
beskæftigelsespagter. 
1. Dialog med Europa-Parlamentet 
Drøftelserne med Europa-Parlamentet vedrørte i 1996 både rammerne for strukturpolitikken og de 
mere specifikke strukturfondinterventioner. Parlamentet vedtog bl.a. en beslutning om Den 
Økonomiske og Monetære Union og den økonomiske og sociale samhørighed i Europa. Parlamentet 
finder, at konvergenskriterierne for overgangen til den fælles valuta vil skabe gunstige betingelser for 
en mere effektiv regionalpolitik, som er nøgleelementet i en langsigtet samhørighedsstrategi. 
Parlamentet finder, at regeringskonferencen bør munde ud i en styrkelse af traktatens afsnit XV 
vedrørende den økonomiske og sociale samhørighed. I en anden beslutning om Fællesskabets 
strukturinterventioner og beskæftigelsen har Parlamentet anført, at den økonomiske og sociale 
samhørighed bringes i fare på grund af de alt for høje ledighedstal, navnlig i de perifere områder og 
tilbagestående områder. Parlamentet opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende 
strukturfondbevillingerne til foranstaltninger, der kan skabe varig beskæftigelse. Parlamentet har 
ligeledes for bedre at kunne vurdere strukturpolitikkernes konsekvenser for beskæftigelsen anmodet 
Komissionen om at finde frem til egnede evalueringsmetoder. 
Der har også været intense drøftelser om fondenes interventioner. På det regionale område afgav 
Parlamentet udtalelser om EFSR'erne for mål 1 i Portugal, Spanien, Grækenland og Irland. 
Parlamentet er positiv over for strukturfondinterventionerne i disse lande, men understreger, at der for 
hvert land er problemer, som må behandles grundigt. Parlamentet afgav også udtalelse om 
retningslinjerne for det andet program vedrørende nyskabende aktioner i henhold til artikel 10 i 
EFRU-forordningen. Parlamentet, som fandt, at den forrige periodes finansieringer i henhold til artikel 
10, havde vakt betydelig interesse og ført til bemærkelsesværdige resultater, tilskyndede Komissionen 
til at fremme de tværregionale samarbejdsaktioner og pilotprojekter mest muligt. I en anden beslutning 
godkendte Parlamentet de politiske holdninger, som Kommissionen havde indtaget af ved fordelingen 
af EU-initiativreserven. Parlamentet beklagede dog, at der ikke var gjort mere ud af de industrielle 
initiativer, og at der ikke var vedtaget tillægsbevillinger til fordel for REGIS-initiativet. 
Kommissionen tog også hyppigt ordet i Parlamentet. Beskæftigelse og samhørighed var kernen i 
Kommissionens indlæg på møder med Udvalget om Regionalpolitik. M. Wulf-Mathies, medlem af 
Kommissionen med ansvar for regionalpolitik og samhørighed, pegede på de store linjer i tillidspagten 
for beskæftigelsen, som blev foreslået af Kommissionen i 1996, og fremhævede strukturfondenes rolle 
i forbindelse med gennemførelsen af de lokale og regionale beskæftigelsespagter, som er en følge af 
130 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
tillidspagten. M. Wulf-Mathies udtalte sig ligeledes om de indledende overvejelser vedrørende den 
reform af strukturpolitikken, som Unionens udvidelse mod øst ville kræve. Hun beskrev endvidere 
hovedlinjerne i den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed og redegjorde for 
Kommissionen arbejdsprogram for 1997. M. Oreja, medlem af Kommissionen med ansvar for 
kulturanliggender, var til stede under mødet med Udvalget om Regionalpolitik og Kulturudvalget, 
hvor han fremlagde Kommissionens kulturprogram og mindede om, at kultursektoren kan generere 
arbejdspladser og derfor bør inddrages mere i fællesskabspolitikkerne. Endelig var Kommissionen til 
stede på den konference, som var arrangeret af Europa-Parlamentet og de lokale og regionale 
myndigheder i Den Europæiske Union. J. Santer, formand for Kommissionen, gjorde i et indlæg på 
konferencen opmærksom på, at regionerne og byerne på grund af partnerskabsprincippet spiller en 
stadig større rolle i forbindelse med samhørighedsaktionen. Også M. Wulf-Mathies understregede 
regionernes voksende betydning for den europæiske opbygning, mens M. Oreja gjorde status over 
regeringskonferencen. 
For så vidt angår de sociale aspekter fortsatte møderne mellem Kommissionen og Parlamentets ad hoc-
arbejdsgruppe på grundlag af erfaringerne fra 1995. Arbejdsgruppen behandlede på sine møder 
forskellige ESF-relaterede emner, dels de horisontale aspekter (som f.eks. evaluering, finansiel 
udligning og fjernelse af lokale særpræg), dels de særlige aspekter ved iværksættelsen af ESF-
interventionerne (som f.eks. betalinger, fremførsler, budgetter, prognoser). Arbejdsgruppen bidrog i 
høj grad til at styrke dialogen og øge forståelsen af ESF's interventioner. Arbejdsgruppens betydning 
blev demonstreret ved, at Parlamentets Udvalg om Sociale Anliggender i september 1996 besluttede, 
at ti af dets medlemmer skulle deltage i udvalget. 
Parlamentets Udvalg om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter havde forhandlinger om 
landbrugsstrukturer og udvikling af landdistrikter, som den 25. oktober 1996 førte til vedtagelse af en 
beslutning om den europæiske politik for landdistrikter og indførelse af en europæisk pagt for 
landdistrikter. I betragtning af de problemer, som landdistrikterne står over for, og for at bevare 
landdistrikternes arbejdspladser finder Parlamentet det påkrævet at føre en integreret multisektoriel 
politik, som prioriterer beskæftigelsen og tilskynder til forbedring af landbrugsprodukters kvalitet, 
miljøbeskyttelse, lige muligheder og udvikling af tjenesteydelser. Udvalget om Landbrug og Udvikling 
af Landdistrikter har ligeledes behandlet problemet med unge landbrugere og overtagelsen af 
landbrugsbedrifter. Endelig har Udvalget undersøgt, hvorledes de eksisterende mekanismer kan 
forbedres, og set på kompetencefordelingen mellem Kommissionen og medlemsstaterne. 
På fiskeristrukturområdet har Kommissionen og Europa-Parlamentets Fiskeriudvalg ligeledes holdt en 
frugtbar dialog i gang. Parlamentet har stillet Kommissionen flere spørgsmål om strukturaktionerne til 
fordel for fiskeriet, bl.a. vedrørende de foranstaltninger, der er berettiget til støtte fra FIUF, 
fordelingen af støtten, EU-iniativet PESCA, osv. E. Bonino, kommissionsmedlem med ansvar for 
fiskeri, har deltaget i flere møder i Parlamentet, både i Fiskeriudvalget og under plenarsamlingen. 
Kommissionen har ligeledes fulgt op på en parlamentsbeslutning om krisen i fiskerisektoren, som 
indeholder flere punkter om strukturpolitikken til fordel for fiskeriet. Endelig har Parlamentet taget 
godt imod den tredje og fjerde ændring af FIUF-forordningen1. 
2. Dialog med Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
Kommissionen fortsatte på alle niveauer sine kontakter og sit samarbejde med Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg. Udvalget gav udtryk for sine reaktioner og bemærkninger i udtalelser, som blev 
gennemgået med stor opmærksomhed af Kommissionen. Den økonomiske og sociale samhørighed 
betragtes af Udvalget som en ledetråd for samtlige regionale interventioner, og de fleste af Udvalgets 
udtalelser er udarbejdet med denne samhørighed for øje. I udtalelsen om samhørighedens fremtid og 
de langsigtede konsekvenser for strukturfondene tog Udvalget hele samhørighedsproblematikken op 
og undersøgte, hvilke udfordringer strukturfondene står over for. Udvalget fremhævede betydningen af 
de europæiske regionalpolitiske instrumenter for en udvidet union, hvor Den Økonomiske og 
Se kapitel LA. 1. Mål 5a fiskeri. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 131 
Monetære Union er blevet til virkelighed. I udtalelsen om den sjette årsberetning om strukturfondene 
(1994) fremhæves ligledes den betydning, der tillæges den økonomiske og sociale samhørighed og 
jobskabelse, idet det dog præciseres, at jobskabelse skal indgå som led i en langsigtet økonomisk 
udvikling og ikke må være det eneste kriterium for ydelse af støtte. Udvalget har endvidere bekræftet 
betydningen af den strukturelle aktions principper og insisteret på en faktisk indførelse af 
partnerskabet. 
Udvalget værdsætter den konsekvente fordeling, der er foreslået i Kommissionens beslutning om 
fordelingen af EU-initiativreserven og styrkelsen af EMPLOI-initiativet, og minder om 
nødvendigheden af en kontrol og evaluering. Udvalget støtter ligeledes princippet om en større synergi 
mellem samhørighedspolitik og miljø og opfordrer Kommissionen til at foreslå konkrete 
foranstaltninger til gennemførelse af principperne. Med hensyn til byer har Udvalget bestræbt sig på at 
påvise den merværdi, som aktioner, der på én gang er sociale, økonomiske og miljømæssige, kan 
skabe, hvis den økonomiske og sociale samhørighed bliver styrket. Udvalget ønsker med henblik herpå 
at byspørgsmål gøres til et fællesskabsanliggende. Endelig behandlede Udvalget som led i sit arbejde 
med den fremadrettede undersøgelse "Europe 2000+" fysisk planlægning, navnlig de særlige 
problemer omkring Arc Alpin. Udvalget har foreslået, at der anvendes strukturfondmidler til løsning af 
disse problemer. Med hensyn til den integrerede fysiske planlægning af kystområder finder Udvalget 
det nødvendigt at uddybe planerne med hensyn til bevillingerne. 
Endelig har Udvalget med enstemmighed afgivet to udtalelser til fordel for de to ændringer2 til FIUF-
forordningen (tilpasning af præmieordningen og henvisning til produkternes geografiske oprindelse). 
3. Forbindelse med Regionsudvalget 
Dialogen mellem Kommissionen og Regionsudvalget fortsatte og blev styrket i overensstemmelse med 
de retningslinjer, som Kommissionen havde vedtaget i april 1995. Allerede ved årets begyndelse 
forelagde Kommissionen således Udvalget et foreløbigt høringsprogram, som gik længere end 
foreskrevet i traktaten. Kommissionen deltog aktivt i Udvalgets arbejde og holdt det løbende 
underrettet om sine reaktioner på dets udtalelser. Udvalget behandlede særlig 
beskæftigelsesproblemerne og den mere fremtrædende rolle, som strukturfondene skal spille på dette 
område. I juni 1996 fremlagde kommissionsformand Jacques Santer tillidspagten for beskæftigelsen i 
Europa. Han fremhævede de regionale og lokale myndigheders store rolle i forbindelse med 
iværksættelsen af denne pagt og opfordrede Udvalget til at bidrage aktivt dertil. Regionsudvalget 
vedtog for sit vedkommende en resolution, hvori det gav udtryk for ønsket om at deltage fuldt ud i den 
specifikke iværksættelse af de lokale og regionale beskæftigelsespagter. M. Wulf-Mathies deltog 
ligeledes to gange i Udvalgets arbejde. I januar redegjorde hun for samspillet mellem 
samhørighedspolitik og miljø og fremhævede bl.a. miljøets voksende betydning som 
konkurrenceparameter for regionerne og det bidrag, som strukturfondenes og samhørighedsfondens 
interventioner kan yde til forbedring af miljøet i de ugunstigt stillede regioner. I november fremlagde 
M. Wulf-Mathies den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed og bemærkede, at det 
i betragtning af de udfordringer, der var i vente, var nødvendigt at øge effektiviteten af 
strukturpolitikkerne, bl.a. ved at koncentrere interventionerne, gøre programmernes forsættelse 
afhængig af de opnåede resultater og forbedre den økonomiske forvaltning. 
Regionsudvalget tog desuden stilling til forskellige emner som f.eks. de nye regionale 
programmeringer for mål 1 og 2, fordelingen af EU-initiativreserven, Unionens politik for det 
grænseoverskridende samarbejde med Rusland og området ved Barentshavet og det regionale 
samarbejde omkring Østersøen. Kommissionen arrangerede endvidere sammen med Regionsudvalget 
seks seminarer for sammen med repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder og de 
socioøkonomiske aktører at gennemgå det projekt vedrørende fysisk planlægning i Europa, der er 
beskrevet i dokumentet "Europe 2000+". Regionsudvalget udarbejdede en rapport om resultatet af 
disse seminarer. 
2 Se kapitel I.A.5. Mål 5a fiskeri. 
132 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
For så vidt angår udvikling af landdistrikter afgav Regionsudvalget tre udtalelser, hvoraf den første 
opfordrede til at føre en politik for udvikling af landdistrikter, der bygger et multisektorielt grundlag, 
og som skal omfatte samtlige landdistrikter. Dog skal der på regionalt plan fastlægges programmer, 
som tager hensyn til hver regions egenart. Den anden udtalelse vedrørte de nye aktiviteter og tjenester 
i landdistrikterne og anbefalede, at man på grund af serviceerhvervenes stadig større betydning og de 
beskæftigelsesmuligheder, som de repræsenterer, styrker servicesektoren i landdistrikter, forbedrer 
dens kvalitet og betingelserne for at få adgang til den og fremmer udnyttelsen af 
telekommunikationsnettene i de isolerede områder. Den tredje udtalelse vedrørte unge landbrugere og 
generationsskifteproblemet. Udtalelsen opfordrede til at lette overdragelsen af landbrugsbedrifter til 
unge landbrugere ved at etablere en førtidspensionsordning for den ældre generation, tillade udøvelse 
af flere erhverv på én gang, fremme uddannelsen af unge landbrugere, harmonisere skatten i 
forbindelse med overdragelse af landbrugsbedrifter, indføre afdragsordninger for 
etableringsomkostningerne og forbedre oplysningerne om etableringsmulighederne. F. Fischler, 
medlem af Kommissionen med ansvar for landbrug og udvikling af landdistrikter, fik endvidere i juni 
1996 lejlighed til at udtale sig om den fælles landbrugspolitiks fremtid og om politikken for udvikling 
af landdistrikterne, da han talte om udvidelsens konsekvenser for landbrugspolitikken. 
Endelig afgav Regionsudvalget en udtalelse om de regionale konsekvenser af den fælles fiskeripolitik, 
som bl.a. analyserede den rolle, som FIUF og PESCA spiller på regionalt plan. 
4. Uformelle møder mellem ministrene for regionalpolitik og fysisk planlægning 
Ministrene for regionalpolitik og fysisk planlægning afholdt i 1996 to uformelle møder, ét i Venedig 
den 3. og 4. maj under italiensk formandskab og ét i Ballyconnell den 14. og 15. november under irsk 
formandskab. Ballyconnell-mødet havde form af et seminar. 
På mødet i Venedig blev spørgsmålet om effektivisering, kontrol og forenkling af strukturfondenes 
virke samt kultur- og regionaludviklingsspørgsmålet behandlet. Hvad angår iværksættelsen af 
strukturaktionerne fandt ministrene, at strukturfondene fungerer, som de skal, men pegede på 
nødvendigheden af visse forbedringer vedrørende programmernes kvalitet og gennemførelse, den 
økonomiske forvaltning og gennemførelsen af partnerskabsprincippet. Der var enighed om, at 
forsinkelserne måtte begrænses ved hjælp af en forenkling af procedurerne for strukturfondenes 
interventioner. På denne baggrund skulle beslutningsproceduren op til den nye 
programmeringsperiode for mål 2 og i forbindelse med anvendelsen af EU-initiativreserven være så 
enkel som mulig. Ministrene tilsluttede sig også fuldt ud målene for initiativet SEM 20003. Ministrene 
anerkendte kulturens rolle i forbindelse med regionaludvikling og i bestræbelserne på at fremme 
beskæftigelsen i de ugunstigt stillede regioner i Den Europæiske Union. Ministrene var enige om, at 
det var ønskeligt at udvikle strukturfondenes støtte til forskellige kulturelle aktiviteter som f.eks. 
beskyttelse og udnyttelse af den kulturelle arv og udvikling af kulturindustrier og -produkter4 . 
På mødet om fysisk planlægning kom man et skridt videre i arbejdet med det europæiske fysiske og 
funktionelle udviklingsperspektiv (ESDP), som blev påbegyndt i slutningen af 1993. Som bekendt 
bliver ESDP et vejledende dokument, som foreslår en referenceramme for fysisk planlægning til brug i 
forbindelse med Fællesskabets politikker med regionale og lokale aspekter (den fælles 
landbrugspolitik, strukturfonde, miljø, større net osv.), medlemsstaternes og de regionale og lokale 
myndigheders regional- og lokaludviklingspolitikker og de forskellige samarbejdsforsøg på dette 
område. På mødet i Venedig behandledes resultaterne af de seneste bidrag fra de nationale 
forvaltninger. Hovedtendenserne i den europæiske lokal- og regionaludvikling blev grundigt 
analyseret. Ministrene understregede dog, at denne type undersøgelser, som i første omgang var en 
nødvendig forudsætning, nu burde standses midlertidigt, og at der i næste etape skulle lægges vægt på 
fastsættelse af differentierede politiske retningslinjer, som er tilpasset de særlige regionale og lokale 
3 Se kapitel II.B. Kontrol og økonomisk forvaltning. 
4 Se ligeledes kapitel ILD. Komplementaritet med de øvrige fællesskabspolitikker. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 133 
forhold. På Venedig-mødet blev der også fremlagt nogle foreløbige oplysninger herom, som var blevet 
indsamlet hos medlemsstaterne. Det italienske formandskab fremlagde ligeledes to undersøgelser, én 
om fremtiden for de europæiske byer og én om udnyttelse af kulturarven. Ministrene understregede 
den betydning, der skulle tillægges disse to emner i ESDP'et. Ministrene bekræftede over for Udvalget 
for Fysisk Planlægning og Udvikling, som stod for udarbejdelsen af ESDP'et, at de på mødet i juni 
1997 under nederlandsk formandskab ønskede at tage stilling til et første officielt ESDP-udkast, som 
skulle danne grundlag for en omfattende offentlig høring af de forskellige berørte aktører. 
På Ballyconnell-seminaret den 14. og 15. november, hvor fysisk planlægning som sådan ikke blev 
behandlet, drejede drøftelserne sig om, hvorledes stmkturfondprogrammerne kunne komme til at støtte 
beskæftigelsen bedre, om de lokale og regionale beskæftigelsespagter og den første rapport om den 
økonomiske og sociale samhørighed. Man aftalte, at struktofondprogrammernes 
beskæftigelsesmæssige virkninger skulle have høj prioritet ved de kommende revisioner af 
programmerne på mellemlangt sigt. Man aftalte, at Kommissionen skulle udarbejde retningslinjer for 
tilpasningen af de nuværende mål 1 og 6-programmer, som skulle koncentrere sig om udviklingen af 
beskæftigelsen. Der var også udtalt støtte til tanken om at arbejde videre med 60 lokale og regionale 
beskæftigelsespagter inden for rammerne af strukturfondprogrammerne. Under drøftelserne om 
rapporten om den økonomiske og sociale samhørighed udtalte ministrene, at man var kommet nærmere 
en opfyldelse af konvergenskriterierne, og at Fællesskabets strukturpolitikker havde bidraget hertil. De 
fremhævede nødvendigheden af at opretholde erhvervslivets konkurrenceevne og mindske de 
økonomiske og sociale uligheder. De erkendte ligeledes, at man måtte fortsætte bestræbelserne på at 
forbedre strukturpolitikkernes gennemsigtighed og effektivitet og koncentrere de finansielle midler om 
bestemte regioner og temaer. 
5. Udvalgenes og komitéernes udtalelser 
Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling i Regionerne holdt fire møder i 1996. Det afgav 
kun én særlig udtalelse, nemlig om listen over mål 2-områder i perioden 1997-1999. På Udvalgets 
forskellige møder drøftedes mange generelle emner, og Kommissionen fik lejlighed til at informere 
udvalgets medlemmer. Møderne gav også anledning til udvekslinger af erfaringer. På møderne blev 
der gjort status over programmeringens forløb på grundlag af en redegørelse herom fra 
generaldirektøren for regionalpolitik og samhørighed, fremlæggelsen af den 6. årsberetning om 
strukturfondene (1994) og en orientering om udarbejdelsen af de nye INTERREG II C-programmer og 
pilotprojekterne vedrørende fysisk planlægning (artikel 10 i EFRU-forordningen). Kommissionen 
orienterede også medlemsstaternes repræsentanter om visse aspekter af strukturfondforvaltningen, 
f.eks. de fremgangsmåder, som Kommissionen følger ved vedtagelsen af nye programmer, 
gennemførelsen af midtvejsevalueringerne eller de uregelmæssigheder, Kommissionen får kendskab til 
i forbindelse med bekæmpelsen af svig. Kommissionen redegjorde endvidere for sine meddelelser og 
initiativer for så vidt angår forbindelsen med de øvrige fællesskabspolitikker (miljø, beskæftigelse og 
innovation). Endelig behandlede Udvalget som led i SEM 2000-projektet på hvert af møderne 
spørgsmålet om udgifternes støtteberettigelse. Efter at have fremlagt sine retningslinjer på dette 
område foretog Kommissionen en høring af Udvalget og af alle andre strukturfondudvalg i forbindelse 
med den første gennemgang af støtteberettigelseskriterierne. Der var enighed om nødvendigheden af 
klare, gennemsigtige regler, som skulle vedtages som led i partnerskabet mellem Kommissionen og 
medlemsstaterne. Sideløbende med arbejdet i Gruppen af Personlige Repræsentanter for 
Finansministrene og i overensstemmelse med Rådets retningslinjer fik udvalgene ved udgangen af 
1996 forelagt et udkast til afgørelse fra Kommissionen. Det blev besluttet, at afgørelsen skulle 
vedtages i begyndelsen af 1997. 
ESF-udvalget holdt også fire møder i 1996. Efter langvarige drøftelser nedsatte Udvalget en ad hoc-
arbejdsgruppe, der skulle behandle "ESF's bidrag til en mere arbejdskraftintensiv vækst på baggrund af 
de foranstaltninger, der allerede er truffet til bekæmpelse af arbejdsløsheden, navnlig 
langtidsledigheden". Arbejdsgruppen holdt seks møder i 1996 og forelagde Udvalget sin foreløbige 
rapport i september. Som fastsat i forordningen om samordning af fondene afgav Udvalget udtalelser 
om Kommissionens udkast til beslutninger om EFSR'erne og SPD'erne i henhold til mål 2, 3 og 4 for 
134 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
perioden 1997-99. Kommissionen informerede ligeledes Udvalget om gennemførelsen af de 
nyskabende aktioner i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen. Udvalget behandlede også andre emner 
som f.eks. lige muligheder, grønbogen om innovation, Kommissionens foreløbige rapport om mål 4 og 
ADAPT-initiativet, iværksættelsen af PEACE-initiativet, Revisionsrettens årsberetning og de 
uregelmæssigheder, som medlemsstaterne havde anmeldt i forbindelse med bekæmpelsen af svig. 
Endelig vedtog Udvalget på sit sidste møde i 1996 sit arbejdsprogram for 1997. 
Komitéen for Landbrugsstrukturer og Udvikling af Landdistrikterne (STAR-komitéen) holdt 11 møder 
i 1996 og afgav 155 positive udtalelser. Udtalelserne vedrørte navnlig foranstaltningerne i forordning 
(EØF) nr. 2328/91 om forbedringen af landbmgsstrukturernes effektivitet, forordning (EØF) nr. 
2078/92 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget og forordning (EØF) nr. 866/90 om 
forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. Udvalget afgav positive udtalelser vedrørende alle 
svenske SPD'er for mål 5b. Udvalget drøftede ligeledes forskellige emner som f.eks. ordningen med 
udligningsgodtgørelser, additionalitet og evaluering. 
Den Stående Forvaltningskomité for Fiskeristrukturerne mødtes fem gange i løbet af 1996 og fik 
forelagt samtlige strukturaktioner vedrørende fiskerisektoren. Endelig afholdt Forvaltningskomitéen 
for EU-initiativer to møder i 1996 og afgav positiv udtalelse om fordelingen af reserven og om de nye 
retningslinjer for visse initiativer. Komitéen havde i slutningen af 1995 haft en første orienterende 
drøftelse, hvor Kommissionen efter høringer af medlemsstaterne og Europa-Parlamentet fik lejlighed 
til at fremlægge en tekst, som tog hensyn til de fremkomne bemærkninger. Komitéens møder var 
endvidere ramme om udvekslinger af oplysninger og erfaringer med hensyn til det tværnationale 
samarbejde som led i EU-initiativerne, initiativernes gennemførelse samt forberedelsen af 
INTERREGII C-programmerne. 
B. REGIONALT PARTNERSKAB 
Efter at Kommissionen i samråd med de enkelte medlemsstater havde godkendt 
programmeringsdokumenterne, blev året 1995 brugt til gradvis at indføre de nye 
partnerskabsbestemmelser. I den 7. årsberetning (1995) blev der gjort status over disse aktiviteter pr. 
medlemsstat, idet der blev sondret mellem de forskellige partnere. I løbet af 1996 konsoliderede og 
forbedrede partnerne gradvis deres måde at arbejde på. Men da princippet er indviklet og undertiden 
vanskeligt at gennemføre, er ét år ikke tilstrækkeligt til at vurdere fremskridtene på fællesskabsplan. 
Kommissionens indsats i 1996 for at fremme anvendelsen af partnerskabsprincippet gik i tre retninger: 
grundigere overvejelser af mulighederne for at styrke partnerskabet i overensstemmelse med den 
foregående årsberetning, afprøvning af nye veje, som man havde fået ideen til under gennemførelsen af 
forskellige programmer, og forbedring af visse partneres muligheder for at deltage i forlængelse af 
resultaterne af den årlige høring om strukturinterventionerne i 1995. 
1. Overvejelser vedrørende nye former for partnerskab 
Af et diskussionsoplæg til brug for gruppen af medlemmer af "samhørighedskommissionen" fremgår 
det, at partnerskabet trods de stort set positive resultater i visse tilfælde lader noget tilbage at ønske og 
trænger til at blive forbedret. I oplægget gennemgås vanskelighederne ved at gennemføre partnerskabet 
ligesom der foreslås konkrete muligheder for forbedring, således at man undgår både partnerskaber, der 
omfatter mange partnere, og derfor er ineffektive, og partnerskaber, hvor de eneste partnere er 
nationale og eventuelt regionale myndigheder og Kommissionens tjenestegrene. Forslagene tager 
navnlig sigte på: 
• allerede nu at fremme drøftelserne om, hvad der skal ske efter 1999, med henblik på at nydefinere 
den retlige ramme og således forbedre partnerskabets funktion væsentligt, bl.a. ved at tydeliggøre de 
enkelte partneres roller og ansvarsområder; 
• at styrke det nuværende partnerskab inden for overvågningsudvalgene og eventuelt, såfremt det er 
politisk acceptabelt, indføre en differentiering mellem de partnere, som medfinansierer 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 135 
interventionerne ("beslutningspartnerskab"), og de partnere, som høres ("rådgivende partnerskab"), 
eller ved at prøve at finde nye hørings-, samråds- eller samarbejdsveje, som kan supplere 
partnerskabet; 
• at forbedre de tekniske og operationelle kvalifikationer hos de partnere, som har behov herfor, ved 
at støtte uddannelses- og oplysningsaktioner og aktioner i form af teknisk bistand. 
Mere generelt foreslås det i oplægget, at man på fællesskabsplan og i samarbejde med nationale og 
og/eller regionale myndigheder fremmer nyskabende initiativer, der kan tjene som eksempel. For 
eksempel ved at fremme lokale eller regionale beskæftigelsespagter eller -partnerskaber, som tilfører 
det lokale eller regionale samfund en politisk fremdrift, som gavner overvågningsudvalgenes aktiviteter 
og samler de aktører, der beskæftiger sig med aktivitets- og beskæftigelsesfremme, til uformelle møder 
med henblik på drøftelser og udarbejdelse af forslag. 
Disse forslag var indeholdt i Kommissionens meddelelse om EU's strukturinterventioner og 
beskæftigelse5 og underbyggedes i meddelelsen "En indsats for beskæftigelsen i Europa. En 
tillidspagt". For at udnytte de manøvremargener, der endnu findes, gjorde Kommissionen rede for de 
prioriteter, primært skulle fremmes, og foreslog at iværksætte regionale og lokale beskæftigelsespagter 
for at mobilisere de offentlige og private aktører på de relevante niveauer. Kommissionen fremhævede 
nødvendigheden af at skabe og udvikle en politisk dynamik uden at oprette nye strukturer. Dette kan 
gøres på flere måneder. Enten kan de nationale politiske myndigheder systematisk iværksætte tiltag, 
som omfatter hele det pågældende land, eller man kan gå mere eksperimenterende til værks og i hver 
medlemsstat udvælge de landbrugsområder eller -regioner, der anses for bedst egnede, eller indsatsen 
kan foretages på de lokale myndigheders eget initiativ. Det Europæiske Råd i Firenze (juni 1996) 
opfordrede derefter "hver medlemsstat til så vidt muligt at udpege byer eller regioner, der kan deltage i 
pilotprojekter vedrørende lokale og regionale beskæftigelsespagter med henblik på at iværksætte disse 
pagter i løbet af 1997. En del af manøvremargenerne fra strukturpolitikkerne skal bruges til dette 
formål". Der blev udarbejdet tekniske dokumenter, som blev forelagt de nationale myndigheder, bl.a. 
under et informationsmøde i november. Det Europæiske Råd i Dublin (december 1996) "glædede sig 
over de positive reaktioner på initiativerne vedrørende de lokale og regionale beskæftigelsespagter og 
ønskede en hurtig iværksættelse af de 60 projekter, der var foreslået af medlemsstaterne". 
Kommissionen har støttet og bistået medlemsstaterne ved gennemførelsen af denne strategi og har 
udarbejdet visse retningslinjer for pagternes iværksættelse : 
• kredsen af partnere skal være så stor som mulig og omfatte nationale, regionale og lokale 
myndigheder og forvaltninger, den private sektor, sammenslutninger, som arbejder med at udvikle 
eller omstille det pågældende område, arbejdsmarkedets parter, repræsentanter for forenings- og 
andelsbevægelsen og borgersammenslutninger, brancheorganisationer og handelskamre, 
uddannelsesinstitutioner, teknologi- og forskningscentre samt formændene for 
overvågningsudvalgene. 
• der skal udarbejdes et dokument vedrørende den lokale og regionale pagt indeholdende resultaterne 
af de analyser, der er gennemført, en nøjagtig angivelse af hver deltagers forpligtelser og de 
konkrete forslag, der er lagt til grund. Disse forslag kan antage forskellige former. Der kan være tale 
om foranstaltninger på områder, der virker fremmende på jobskabelsen, foranstaltninger til fordel 
for særlige befolkningsgrupper, forslag vedrørende social lovgivning og arbejdsret, forslag til 
arbejdsmarkedets parter vedrørende tilrettelæggelse af arbejdet og arbejdstid, støtte til innovation 
eller pilotprojekter, styrkelse af almen uddannelse og erhvervsuddannelse, foranstaltninger til 
forøgelse af de regionale eller lokale forvaltningers operationelle kapacitet, konkrete forslag til 
udvalgene til overvågning af strukturinterventionerne for at udnytte de disponible manøvremargener 
og gøre strukturinterventioner mere beskæftigelsesorienterede. 
5 KOM(96)109 af 20. marts 1996. Se indledning og kapitel ILD. Komplementaritet med de øvrige 
fællesskabspolitikker. 
136 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
LEADER og "bottom-up"-modellen: 
Et af de grundlæggende aspekter ved LEADER er mobiliseringen af det bredest 
mulige lokale partnerskab. Man har konstateret, at jo mere de lokale befolkninger 
inddrages, jo mere gør de for at finde løsninger på de problemer, der kendetegner det 
pågældende område. De mest nyskabende LEADER-grupper og de grupper, som har 
størst chance for at få succes, er dem, der samler samtlige aktører inden for de 
forskellige socioøkonomiske sektorer på lokalt plan. 
Det europæiske observationsorgan LEADER afholdt i oktober 1996 i samarbejde 
med LEADER-gruppen "Alta Val Venosta" i Trentino-Alto Adige et seminar over 
emnet "Partnerskab for innovation". Drøftelserne vedrørte partnerskabets opbygning, 
resultater og varige karakter. Denne lokale aktionsgruppe er valgt som eksempel på 
skabelsen af en partnerskabskultur, hvor der ikke er tradition for det. De lokale 
myndigheder var meget interesserede i denne aktion og stillede store midler til 
rådighed. Partnerskabet fungerer på fire niveauer: præfinansieringspartnerskab 
(provins, stat, kommission), et forvaltnings- og programpartnerskab (tværkommunal 
fagforening), den lokale aktionsgruppe, fem uformelle arbejdsgrupper (landbrug, 
turisme, håndværk, erhvervsuddannelse og telematik). For hvert af projekterne blev 
der udarbejdet uddannelsesprogrammer. 
Som følge af det vellykkede seminar i Val Venosta, afholdt det østrigske LEADER-
net i december 1996 et møde over samme emne i Schlierbach. Der blev dannet en 
"studiegruppe til fremme af den strukturelle fornyelse" bestående af en række 
koncentriske cirkler: de fire stiftere, sammenslutningens medlemmer (ca. 20 
personer) og samtlige de lokale aktører i de forskellige sektorer (landbrug, 
vedvarende energi, uddannelse, virksomheder, osv.). Denne gruppe inspirerede til 
nye former for samarbejde og partnerskab. Sammenslutningen spillede en væsentlig 
rolle i forbindelse med oprettelsen af den lokale aktionsgruppe, som den er medlem 
af. Da Eisenwurzen-området er forholdsvis veludviklet, gav de lokale aktører 
fortrinsstilling til udviklingsprojekter på områderne livskvalitet og bevarelse af den 
naturlige og kulturelle arv. 
På en anden baggrund blev der i 1992 på Guadiana's venstre bred i den sydøstlige 
del af Alentejo, en tilbagestående region præget af arbejdsløshed og affolkning, 
oprettet en sammenslutning på initiativ af borgerne i et traditionelt ustruktureret 
samfund. Denne sammenslutning har efterhånden udviklet sig til et "permanent 
forum for lokaludvikling" omfattende kommuner og andre organer, der beskæftiger 
sig med områdets udvikling. For at klare de vanskeligheder, der opstod under 
LEADER I, har sammenslutningen samlet det størst mulige antal aktører for at skabe 
et permanent debatforum og nedsætte talrige arbejdsgrupper, idet man også søger at 
inddrage de mest marginaliserede lokale befolkningsgrupper. 
2. Styrkelse af partnernes kvalifikationer 
På grundlag af artikel 7 i EFRU-forordningen bidrager Kommissionen til at styrke partnernes 
kvalifikationer og øge deres muligheder for at deltage aktivt i overvågningen af 
strukturinterventionerne. I denne forbindelse er der ydet støtte til de Europæiske Kommuners og 
Regioners Råd (CEMR) med henblik på afholdelse af seminarer om de lokale forvaltningers deltagelse 
i forberedelsen og iværksættelsen af strukturinterventioner i mål 2-områder. Der er afholdt i alt ni 
seminarer i medlemsstaterne med et afsluttende møde i Bruxelles, hvor resultaterne skulle gennemgås. 
Dette samarbejde har gjort det muligt for Kommissionen at forklare sine retningslinjer for den nye 
programmering afmål 2 nærmere, få bedre kendskab til partnerskabspraksis på lokalt plan og lette den 
systematiske fremlæggelse af de lokale myndigheders forslag vedrørende deres deltagels'; i 
gennemførelsen af strukturinterventionerne. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 137 
3. De øvrige institutioners mening om gennemførelsen af partnerskabsprincippet 
På Europa-Parlamentets og Regionsudvalgets fælles konference i 19966 godkendtes en sluterklæring, 
hvori deltagerne: 
• "finder det nødvendigt at omdefinere subsidiaritetsprincippet, således at dette udtrykkeligt finder 
anvendelse på de regionale og lokale forvaltninger under hensyntagen til den kompetence, der er 
tillagt disse i den nationale lovgivning, med det formål at opnå en større effektivitet [...]"; 
• "kræver, at princippet om lokal uafhængighed som defineret i Europa-Rådets pagt vedrørende lokal 
uafhængighed indføres i traktaten som generelt fællesskabsretligt princip udledt af 
forfatningsmæssige traditioner, der er fælles for medlemsstaterne", erindrer om, at dette princip 
"indbærer såvel respekt for de lokale myndigheders kompetence som bevilling af de midler, der er 
nødvendige for at udøve denne kompetence", og kræver ligeledes, at "princippet om regional 
uafhængighed anerkendes i analogi med princippet om lokal uafhængighed"; 
• anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sørge for "en bedre horisontal og vertikal 
samordning af fællesskabspolitikkerne for [...] at begrænse ulemperne for regionerne og de lokale 
myndigheder [...]"; 
• kræver, at "partnerskabsprincippet, som har stået sin prøve ved anvendelsen af Fællesskabets 
strukturpolitikker, og som er et konkret udtryk for subsidiaritetsprincippet, uddybes og forstærkes 
ved at indføje det i EF-traktaten og ved at udvide det til at gælde andre politikker, navnlig dem, som 
henhører under de regionale og lokale myndigheders kompetence; [de] anbefaler ligeledes 
medlemsstaterne at udvide dette princip til at gælde arbejdsmarkedets parter"; 
• finder, at strukturfondene ved den kommende reform "skal konsolideres som instrumenter for den 
økonomiske udvikling, bl.a. på grundlag af følgende prioriteter: forenkling, afbureaukratisering og 
smidiggørelse af procedurer; [og] mere direkte partnerskab med de regionale, lokale og sociale 
aktører, navnlig som led i programmeringen". 
C. DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG ØKONOMISKE 
INTERESSEORGANISATIONER 
1. Det socioøkonomiske partnerskabs rolle i gennemførelsen og overvågningen af 
strukturinterventionerne 
Deltagelsen af arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer i 
strukturinterventionerne finder sted efter reglerne i artikel 4 i rammeforordningen for strukturfondene, 
hvori det hedder, at medlemsstaterne udpeger arbejdsmarkedets parter og de økonomiske 
interesseorganisationer på nationalt, regionalt, lokalt eller andet plan inden for rammerne af 
bestemmelser, der følger af den enkelte medlemsstats institutionelle regler og gældende praksis. Dette 
medfører, at partnerskabets sammensætning og funktion varierer meget fra land til land afhængig af de 
kulturelle og politiske traditioner, og ligeledes fra mål til mål inden for samme land. Den 7. 
årsberetning (1995) indeholdt de oplysninger, som Kommissionen rådede over for de enkelte 
medlemsstater vedrørende de nævnte parters deltagelse i forberedelsen og samordningen af 
interventionerne i henhold til de nye programmeringer for perioden 1994-1999 og i arbejdet i de 
pågældende overvågningsudvalg. 
1996 var præget af en konsolidering af de bestemmelser og den praksis, der blev indført i forbindelse 
med den nye programmeringsperiode. Siden oprettelsen af overvågningsudvalgene i 1994 og 1995 har 
partnerskabets sammensætning inden for disse rammer været stabil. For så vidt angår mål 3 og 4 er 
arbejdsmarkedets parter således sikret repræsentation i overvågningsudvalgene, undtagen for Portugals 
og Det Forenede Kongeriges vedkommende. I Det Forenede Kongerige begynder de langsomt at blive 
repræsenteret for så vidt angår de regionale mål, men ikke for så vidt angår mål 3. I Italien er 
arbejdsmarkedets parters deltagelse i mål 3 og 4 sikret, mens deltagelsen er mere usikker for så vidt 
angår de regionale mål. I Italien er repræsentanterne blevet kraftigt opmuntret til at deltage i arbejdet 
"Europa-Parlamentet og de regionale og lokale myndigheder og deres indsats for et demokratisk og solidarisk 
Europa", Bruxelles den 1.-3. oktober 1996. 
14 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
2. Beskæftigelsesfremme 
Beskæftigelsessituationen var i 1996 stadig et stort problem i Den Europæiske Union. Retningslinjerne 
for den makroøkonomiske politik udgør en fornuftig ramme, inden for hvilken der kan findes en varig 
løsning på beskæftigelsesproblemerne. De flerårige programmer, som medlemsstaterne har vedtaget i 
henhold til henstillingerne fra Det Europæiske Råds møder i Essen og Madrid, har stor betydning. Det 
er nemlig heri, de strategiske forpligtelser til at forbedre arbejdsmarkedets effektivitet og styrke 
investeringerne i menneskelige ressourcer udmøntes. Disse konkrete politikker sikrer således 
synergien med strukturfondenes interventioner. Kommissionen har i sin meddelelse om 
strukturinterventioner og beskæftigelse3 peget på det voksende behov for at sikre sammenhængen 
mellem Unionens strategi og de aktioner, som strukturfondene medfinansierer i medlemsstaterne. 
Kommissionens meddelelse er en del af tillidspagten for beskæftigelsen4, ifølge hvilken man bl.a. skal 
udnytte det økonomiske råderum til at støtte nyskabende foranstaltninger til fordel for SMV'er, føre en 
mere aktiv beskæftigelsespolitik og investere mere i menneskelige ressourcer, gøre arbejdslivet 
foreneligt med familielivet og fremme lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer. I tillidspagten 
fremhæves også nødvendigheden af at styrke det politiske, økonomiske og sociale partnerskab for 
bedre at udnytte det lokale potentiale til at fremme jobskabelsen. 
Indsatsen for beskæftigelsen gik i 1996 især i to retninger. For det første fortsatte Kommissionen på 
grundlag af meddelelsen om EU's strukturinterventioner og beskæftigelsen de retningslinjer, som 
medlemsstaterne skulle følge ved forberedelsen af den anden programmeringsfase under mål 2 (1997-
99)5. For det andet foreslog Kommissionen i juni 1996 under Det Europæiske Råds møde i Firenze, at 
der blev udarbejdet lokale og regionale beskæftigelsespagter til supplering af de gældende nationale 
politikker. Efter opfordring fra Det Europæiske Råd skal udvælgelsen af forsøgsregionerne foretages 
af medlemsstaterne. Dette blev bekræftet af Det Europæiske Råd i Dublin, som ønskede en hurtig 
iværksættelse af 60 pilotaktioner. Målet er at skabe et udvidet regionalt eller lokalt partnerskab, som 
viser den store indsats, der gøres for beskæftigelsen. Når de lokale og regionale aktører har vurderet 
vanskelighederne og perspektiverne, skal de fastlægge en fælles strategi, som samtlige involverede 
aktører skal forpligte sig til at følge, nemlig den lokale og regionale beskæftigelsespagt. Formålet er at 
forbedre integreringen og koordineringen af beskæftigelsesaktionerne og på længere sigt gennemføre 
aktioner, der kan tjene som inspiration for andre initiativer. 
Der kan indgås beskæftigelsespagter på regionalt eller lokalt plan, i byer, landområder eller 
beskæftigelsesområder, forudsat at arbejdsløshed udgør et stort problem og at området er berettiget til 
at modtage støtte under et af strukturfondmålene. Partnerskaberne skal omfatte flest mulige partnere6. 
Overvejelserne med hensyn til tidsplan og finansiering blev påbegyndt i slutningen af 1996, og det 
forventes, at medlemsstaterne i 1997 vælger de områder, hvor der skal indgås en pagt. EIB og Den 
Europæiske Investeringsfond kan eventuelt deltage i finansieringen af pagterne. Derefter kan 
overvågningsudvalgene udnytte den "finansielle manøvremargen" ved7 iværksættelsen af pagterne. 
Kommissionen har tre opgaver i den forbindelse: at støtte initiativerne og formidle de vigtigste 
erfaringer, at støtte det forberedende arbejde økonomisk i henhold til bestemmelserne om teknisk 
bistand, og at sørge for overvågning af det forberedende arbejde, pagternes endelige indhold og 
forbedringerne af strukturinterventionerne. 
3 KOM(96) 109 endelig udg. af 20. marts 1996. Se kapitel ILD. Komplementaritet med de øvrige 
fællesskabspolitikker. 
4 CSE(96) 1 endelig udg. af 5. juni 1996. 
5 C(96) 952 endelig udg. af 29. april 1996. Se kapitel I.A.3. Mål 2. 
6 Se kapitel III.B. Regionalt partnerskab. 
7 Der er tale om enten de midler, der er til rådighed efter pristalsreguleringen, eller i henhold til de nye mål 2-
programmer for perioden 1997-1999, eller efter tilpasningen af programmerne for de øvrige mål som følge af 
midtvejsrevisionen. 
138 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
for at fremme lige muligheder. For så vidt angår deres deltagelse i beslutningsprocessen er 
arbejdsmarkedets parter i alle medlemsstater bortset fra Tyskland, hvor de ikke deltager i 
beslutningsprocesserne, fuldgyldige medlemmer af de besluttende organer, mens situationen er mere 
broget, hvis man ser på, hvorledes denne ret udnyttes. Arbejdsmarkedets parter har stor indflydelse i 
Østrig, Danmark og i Finland, som har en stærk tradition for social dialog. I Nederlandene spiller de 
en væsentlig rolle på grund af deres praktiske erfaringer (det er ofte dem, der giver meddelelse om 
mangler ved gennemførelsen, navnlig for så vidt angår mål 4, såfremt personaleuddannelse henhører 
under deres kompetence). I Belgien eller Frankrig yder de undertiden meget konstruktive bidrag, men 
deres indsats er i almindelighed ret svag. Det afhænger dog af, hvilket program og hvilke 
repræsentanter der er tale om. 
Arbejdsmarkedets parters og de økonomiske interesseorganisationers deltagere er dog ikke begrænset 
til overvågningsudvalgene, men påvirkes kraftigt af den pågældende medlemsstats sociale praksis og 
politiske traditioner. De høres af regeringerne og deltager ofte i fastlæggelsen af de beskæftigelses- og 
uddannelsespolitikker, der medfinansieres af ESF, på nationalt, regionalt eller lokalt plan. Trods visse 
forbedringer (f.eks. i Frankrig, hvor de er medlemmer af de paritetiske regionale beskæftigelses- og 
uddannelsesudvalg) bør deres deltagelse på lokalt plan i gennemførelsen af ESF's aktioner styrkes. 
Kommissionen har tilskyndet til flere nyskabende aktioner, undertiden på parternes eget initiativ 
(Finland) med henblik på at fremme gennemførelsen af bevidstgørelses- og uddannelsesaktioner rettet 
mod arbejdsmarkedets parter, da disses inddragelse og indflydelse afhænger af, at de lærer, hvorledes 
ESF fungerer (intensivt uddannelsesprogram udarbejdet i fællesskab af arbejdsgivere og arbejdstagere 
i Finland, afholdelse af seminarer; i Italien uddannelses- og undersøgelsesaktioner gennemført af 
fagforeningerne over emnet "Fagforeningens rolle i forvaltningen af ESF"; i Frankrig, aftaler mellem 
fagforeninger og ministerium om uddannelse og aktivering af konsulenterne for de tværfaglige 
netværk). 
Situationen i mål 4 er den mest interessante på dette område, idet arbejdsmarkedets parter som regel er 
kraftigt involveret i de fleste af medlemsstaterne, hvor de spiller deres sædvanlige rolle, men også 
bliver inddraget stadig mere som projektplanlæggere og -iværksættere. Dette er tilfældet i Danmark 
(også for de øvrige måls vedkommende), Finland (iværksættelse af et projekt vedrørende 
strukturomlægning i de grafiske industrier på initiativ af de to berørte faglige organisationer), Frankrig 
(kollektive aktioner mellem nationale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og økonomiske 
interesseorganisationer med henblik på at iværksætte projekter i små og mellemstore virksomheder og 
industrier, f.eks. om kvalitet, ledelse, miljø eller sikkerhed; en organisation, som samler ind til 
uddannelsesformål, og som ligeledes er ansvarlig for et mulitimedieuddannelsesprojekt for 
agrolevnedsmiddelindustrien). Parternes inddragelse i arbejdet med dette mål 4 kan i Nederlandene 
endog give sig udslag i en deltagelse i styringen af programmet og udpegning af en repræsentant for 
arbejdsmarkedets parter, som skal promovere mål 4 i de små og mellemstore virksomheder og hjælpe 
disse med iværksættelsen. 
Arbejdsmarkedets parters aktive deltagelse på lokalt plan og projektplan, direkte information og 
uddannelse om strukturfondene samt bedre overensstemmelse mellem program og/eller projekt og de 
partnere og retningslinjer for funktionerne, der vælges, har stor betydning for en vellykket anvendelse 
af strukturfondene og bør derfor fremmes. 
2. Arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer på fællesskabsplan 
Tilskyndelse til at deltage 
Kommissionens indsats for at fremme deltagelsen af arbejdsmarkedets parter og de økonomiske 
interesseorganisationer er rettet mod tre områder, som allerede er nævnt i forbindelse med det 
regionale partnerskab7 : overvejelser, promovering og opkvalificering. Alle de analyser, overvejelser 
og forslag, der findes i Kommissionens forskellige meddelelser, i rapporten om den økonomiske og 
7 Se B. ovenfor. Regionalt partnerskab. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 139 
sociale samhørighed og i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i Firenze og Dublin, og som 
er citeret i afsnittet om det regionale partnerskab, gælder ligeledes for arbejdsmarkedets parter og de 
økonomiske interesseorganisationer. Alle konkrete foranstaltninger til fremme af de socioøkonomiske 
parters deltagelse, alle bestræbelser for at mobilisere aktørerne, udvide partnerskabet og skabe 
uformelle fora har ligeledes vedrørt arbejdsmarkedets parter og de økonomiske 
interesseorganisationer. Initiativet til fremme af de lokale og regionale beskæftigelsespagter tager 
ligeledes sigte på at lette de nævnte parters konkrete deltagelse i forbedringen af programmeringen af 
strukturinterventionerne for at øge disses beskæftigelsesmæssige effekt. 
For så vidt angår opkvalificering af arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer 
blev der på grundlag af konklusionerne fra den årlige høring den 1. februar 1996 vedtaget en EFRU-
aktion vedrørende teknisk bistand til den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS). Under 
høringen fremgik det nemlig, at arbejdsmarkedets parter endnu ikke besidder de tekniske 
kvalifikationer, der er nødvendige for at overvåge strukturinterventionerne. De er ikke altid i stand til 
at udarbejde konkrete forslag, der på nationalt og regionalt plan kan medføre en forbedring af deres 
deltagelse. Fællesskabstilskuddet til EFS skal anvendes til at afholde forskellige seminarer og 
opretholde et lille net af eksperter. Seminarerne skal give de pågældende fagforeningsledere mulighed 
for at forstå og følge strukturinterventionerne i mål 1- og 2-regionerne samt i regionerne i de 
forskellige medlemsstaters yderste periferi. Der vil blive afholdt tværregionale tematiske seminarer, 
hvis indhold skal fastlægges sammen med Kommissionens tjenestegrene, således at det afspejler de 
væsentligste begivenheder på det strukturpolitiske område. Kommissionen vil for at lette 
gennemførelsen af seminarerne, sikre en reel og effektiv deltagelse af de pågældende 
fagforeningsledere og formalisere konklusionerne og forslagene hjælpe EFS med at etablere et mindre 
fællesskabsnet af eksperter inden for regional udvikling. Nettet skal i princippet bestå af seks eksperter 
på deltid, som støttes af andre uafhængige eksperter og ledes af en koordinator, som flere gange vil 
mødes med dem for at udveksle oplysninger, herunder om arbejdsmetoder. 
I lighed med tidligere år har forbindelserne mellem Kommissionen og de tre store europæiske 
tværfaglige organisationer (EFS, UNICE, CEEP) i 1996 medført en ESF-medfinansiering af 
uddannelsesaktioner som led i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter med særlig vægt på 
spørgsmålet om industrielle forandringer. Disse aktioner skal betragtes som midler til at styrke denne 
dialog med henblik på at få en vis kontrol over de industrielle og teknologiske forandringers 
indvirkning på arbejdsgiver-arbejdstagerforholdet. Aktionerne gør det muligt at styrke 
strukturinterventionerne under mål 4 og EU-initiativet ADAPT, som tilskynder arbejdsmarkedets 
parter til at deltage aktivt i gennemførelsen. For så vidt angår EFS bestod de medfinansierede aktioner 
af 18 kurser med deltagelse af fagforeningerne fra de 15 medlemsstaterne. Disse kurser vedrørte de 
nye teknologiers konsekvenser for beskæftigelsen i sektorer som f.eks. lægemiddelindustrien, 
kantinevirksomhed, postordrevirksomhed og tekstil- og beklædningssektoren samt for de nye former 
for arbejdstilrettelæggelse i lignende brancher. Der blev også arrangeret kurser inden for rammerne af 
CONPRI II-8 projektet under UNICE's auspicier. CONPRI II er en forlængelse af CONPRJ-
programmet. Disse seminarer havde tre formål, nemlig at få kontrol over de ændringer, som følger af 
den industrielle udvikling, således at de bliver effektive set fra et økonomisk synspunkt og socialt 
acceptable, bidrage til uddannelsespolitikker, der nødvendiggøres af moderniseringen af 
produktionsapparatet, og forbedre konkurrenceevnen og forholdet mellem arbejdsmarkedets parter ved 
at iværksætte politikker, der tager sigte på de menneskelige, logistiske og organisatoriske faktorer i 
virksomheden. CEEP's aktionsprogram EUREXCTER vedrører de territoriale kvaliteter i Europa og 
tager sigte på at integrere kvalitetskriteriet i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på regionalt og 
lokalt plan. 
Det skal endvidere bemærkes, at ESF i 1996 fortsatte finansieringen af sektorundersøgelser i 
partnerskab med branchens arbejdsgivere og arbejdstagere om de industrielle forandringers 
indvirkninger på arbejdslivet (faglige kvalifikationer, nye færdigheder og nye fag osv.) bl.a. i skotøjs-
og beklædningssektoren og inden for civil luftfart. 
8 Arbejdsgiverforening for industrielle forhold. 
140 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Høring af arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer på europæisk plan. 
Høringen er delt op på sektorer, men er også et forum, hvor samtlige arbejdsmarkedets parter på 
europæisk plan er repræsenteret. I spørgsmål vedrørende landdistrikter er det Den Rådgivende Komité 
for Landbragsstrukturer, der er forummet for høring af arbejdsmarkedets parter og økonomiske 
interesseorganisationer på fællesskabsplan. Komitéen holdt tre møder i 1996 og udtalte sig om 
gennemførelsen af visse foranstaltninger. Komitéen drøftede de tre ledsageforanstaltninger til reformen 
af den fælles landbrugspolitik (forordning (EØF) nr. 2078/92, 2079/92 og 2080/92). Den udtalte sig 
ligeledes om den rapport, som Kommissionen havde forelagt Rådet om unge landbrugere, og 
understregede betydningen af den ydede støtte, etableringsvanskelighederne og nødvendigheden af 
oplysning og erhvervsuddannelse. For så vidt angår forordning (EØF) nr. 2328/91 om 
landbmgsstrukturernes effektivitet afgav komitéen udtalelser om situationen for personer med 
landbrug som hovederhverv, landbrug i bjergområder, muligheden for at gøre referenceindkomsten 
mere fleksibel og støtten til små bedrifter. For så vidt angår forordning (EØF) nr. 866/90 om 
forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter drøftede komitéen åbningen mod nye 
sektorer, hensynet til regionernes egenart, niveauet for national støtte og tilpasningen af 
udvælgelseskriterierne. Endelig blev komitéen orienteret om forberedelsen af den europæiske 
konference for udvikling af landdistrikter, som arbejdsmarkedets parter og brancheorganisationerne 
har fået en indbydelse til. 
Inden for fiskerisektoren er det Den Rådgivende Komité vedrørende Fiskeri, der er det officielle forum 
for dialogen med fagets udøvere. Komitéen blev ved flere lejligheder orienteret om iværksættelsen af 
FIUF, aktionerne i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen9 og PESCA-initiativet. Kommissionens 
tjenestegrene deltog endvidere i møder i Det Paritetiske Udvalg for Sociale Problemer inden for 
Havfiskeriet, som var blevet oprettet som led i dialogen med arbejdsmarkedets parter. 
I overensstemmelse med samordningsforordningen vedrørende strukturfondene (artikel 31, stk. 2), 
hører Kommissionen ligeledes hvert år arbejdsmarkedets parter på europæisk plan. Denne høring fandt 
sted den 18. december 1996. Ca. 30 repræsentanter for disse organisationer deltog i mødet, hvori også 
M. Wulf-Mathies deltog. Hovedemnerne for høringen, som var fastlagt efter aftale med parterne, var 
den 7. årsberetning om strukturfondene (1995), den første rapport om den økonomiske og sociale 
samhørighed samt det igangværende arbejde og fremtidsudsigterne. 
Alle parterne glædede sig over Kommissionens samhørighedsrapport. De ønskede en fortsættelse af 
overvejelserne om de analyser og spørgsmål, som rapporten indeholder. De fleste af parterne 
understregede betydningen af samhørighedsmålet for den europæiske opbygning og nødvendigheden 
af at gøre konkurrenceevne forenelig med samhørighedsmålene. De anerkendte vanskelighederne ved 
nøjagtig at vurdere, hvorledes fællesskabspolitikkerne og de nationale politikker indvirker på 
samhørigheden. Visse af parterne fremhævede: 
• nødvendigheden af at forbedre konvergensen mellem Unionens og medlemsstaternes 
socialpolitikker; 
• den rolle, som det indre marked trods de endnu bestående blokeringer skal spille i forbindelse med 
styrkelsen af den europæiske økonomis konkurrenceevne og den økonomiske og sociale 
samhørighed; 
• interessen i at gennemføre særlige undersøgelser af årsagerne til de regionale skævheder; 
• nødvendigheden af at opretholde den europæiske sociale model; 
• interessen i at finde frem til arbejdsløshedens årsager og fremlægge mere konkrete forslag på dette 
område; 
• nødvendigheden af at forudse, hvilke konsekvenser Den Økonomiske og Monetære Union kan 
have for den regionale uligevægt eller de regionale skævheder; 
• interessen i at føre en regional politik for at undgå uhensigtsmæssig konkurrence mellem 
regionerne; 
• de særlige problemer inden for f.eks. fiskerisektoren eller den fælles landbrugspolitik. 
9 Se kapitel I.C.2. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 141 
Hvad angår indholdet og de fremtidige retningslinjer for strukturpolitikken var alle parter enige om at 
fremhæve nødvendigheden af en højere støttekoncentration og et mere målrettet valg af mål og 
støtteberettigede områder. Visse parter havde yderligere kommentarer vedrørende følgende emner: 
• behovet for at få en større sammenhæng mellem strukturinterventionerne og Fællesskabets og 
medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker for at uddybe retningslinjerne fra Det Europæiske Råd i 
Essen, navnlig støtten til en aktiv arbejdsmarkedspolitik; 
• det forhold, at modtagerne ikke må betragte den nuværende støtte som en velerhvervet rettighed, 
men at ændringerne må komme gradvis; 
• nødvendigheden af at gøre mere for at fremme jobskabelsen, bl.a. ved udnyttelse af 
arbejdskraftpotentialet, lokaludvikling og støtte til sektorer, der ikke udsættes for konkurrence; 
• den opmærksomhed, der skal gives ikke blot beskæftigelsen, men også spørgsmål som f.eks. miljø, 
lige muligheder og informationssamfundet; 
• større inddragelse af den private sektors virksomheder i strukturinterventionerne; 
• bedre ligevægt mellem tilskud og lån og tilpasning af instrumenterne til SMV'ernes behov; 
• programmering af strukturinterventionerne på grundlag af sektorer i stedet for geografiske 
områder; 
• den rolle, økonomiske tjenesteydelser af almen interesse og kvaliteten af disse ydelser spiller i 
forbindelse med den kommende programmering af interventionerne; 
• de specifikke problemer i fiskerisektoren. 
For så vidt angår strukturinterventionernes operationelle aspekter var alle parter enige i 
samhørighedsrapportens konklusioner, nemlig at det er nødvendigt at forenkle 
interventionsprocedurerne, begrænse antallet af programmer og EU-initiativer, forbedre 
forvaltningssystemernes effektivitet, øge interventionernes synlighed, styrke indsatsen mod svig osv. 
Parterne finder, at den meget indviklede gennemførelsesprocedure begrænser deres muligheder for at 
deltage aktivt i forberedelsen og gennemførelsen af interventionerne. De ønsker at blive mere 
inddraget i arbejdet, både under forberedelsen af interventionerne og i de efterfølgende faser, og at få 
et større ansvar. For så vidt angår det igangværende arbejde og udsigterne, bl.a. indførelsen af lokale 
og regionale beskæftigelsespagter, har alle parter tilsluttet sig initiativet, dog med følgende 
bemærkninger: For mange deltagere i partnerskabet kan begrænse dets effektivitet; større inddragelse 
af arbejdsmarkedets parter i udvælgelsen af områder og i forberedelsen og gennemførelsen af 
pagterne; behov for at finde frem til nyskabende projekter, der kan styrke partnerskabet, bl.a. gennem 
offentligt og privat samarbejde. 
Høringen gav anledning til følgende konstateringer: 
• samtlige parter anerkendte Kommissionens bestræbelser for at foreslå retningslinjer, der var bedre 
tilpasset samhørigheds-, udviklings- og beskæftigelsesproblemerne; 
• deltagerne tog forholdsvis godt imod Kommissionens analyser og forslag; 
• parternes bidrag var ikke overbevisende, hvilket sandsynligvis skyldtes de begrænsede midler, 
disse havde til rådighed, og de mange forskellige EU-initiativer og udvalg m.m., der skulle 
inddrages i dialogen og høringerne (Udvalget for Dialogen mellem Arbejdsmarkedets Parter, Det 
Stående Beskæftigelsesudvalg, ESF-udvalget, årlig høring osv.). Denne konstatering bekræfter 
nødvendigheden af, at Fællesskabet yder teknisk bistand til parterne; 
• der sker fremskridt på partnerskabsområdet, men der mangler endnu noget. På fællesskabsplan er 
det nødvendigt at finde en bedre ligevægt mellem plenarmødet, hvor den årlige høring finder sted, 
og aktiviteterne i den uformelle arbejdsgruppe, der forbereder høringen, samt de bilaterale 
kontakter. 
142 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
D. INFORMATION OG KOMMUNIKATION, FORMIDLING AF GOD PRAKSIS 
1- Information og kommunikation 
Medlemsstaternes informations- og kommunikationsforpligtelser for så vidt angår de aktioner, der 
finansieres af striikrurfondene, fremgår af artikel 32 i forordning (EØF) nr. 4253/88 med senere 
ændringer og af Kommissionens gennemførelsesbeslutning af 31. maj 199410.1 fortsættelse af denne 
beslutning har Kommissionen udleveret en praktisk vejledning til de pågældende nationale 
myndigheder. På dette område gik 1996 navnlig med at udarbejde en første oversigt over de aktioner, 
der var iværksat i medlemsstaterne. Oversigten skulle danne grundlag for en udveksling af erfaringer 
om den bedste praksis på dette område. ESF's nationale informationsmedarbejdere afholdt således 
deres andet møde i Bruxelles i juli 1996. Her blev der redegjort for medlemsstaternes resultater med 
hensyn til anvendelsen af artikel 32. Der skete væsentlige fremskridt på dette område, men situationen 
varierede meget fra medlemsstat til medlemsstat. Der blev planlagt et tredje møde for denne uformelle 
gruppe i 1997. 
På det regionale område medfinansierede Kommissionen i henhold til EFRU-forordningens artikel 7 
større arrangementer, seminarer og andre punktvise aktioner. Kommissionen var således repræsenteret 
med en informationsstand ved 37 begivenheder, hvoraf halvdelen var iværksat af Kommissionen, og 
som havde deltagelse af over 30.000 personer fra den politiske, akademiske og institutionelle verden. 
Kommissionens bidrag bestod af indlæg, hjælp til arrangementerne og dokumentation (over 60.000 
eksemplarer af de forskellige publikationer, over 1.200 pressemeddelelser med tilhørende 
dokumentation, over 300 avisartikler). Endvidere blev pilotprojekterne, der skulle føre til bedre 
kontakt med medierne i Storbritannien, Frankrig, Tyskland og Spanien, forlænget, og Kommissionen 
gav detaljerede oplysninger, interviews og svar til 148 aviser. Pressen fik hurtigere og bedre svar på 
sine spørgsmål. For så vidt angår information til offentligheden blev der for første gang udarbejdet en 
publikation om de projekter, der var gennemført i årene 1989-1993. Publikationen, Noget om regioner 
gennemgår 36 projekter udvalgt blandt de 1.000 projekter, der var fundet frem til med hjælp fra 
medlemsstaterne. Blandt de øvrige publikationer kan nævnes finansieringsoversigter vedrørende mål 
2-regioner og to temabrochurer, Miljø og samhørighed og Kvinder som aktører på 
regionaludviklingsscenen. 
For bedre at udnytte mulighederne i forbindelse med elektroniske dokumentformidling har 
Kommissionen ligeledes udarbejdet hjemmesider vedrørende EFRU til Internettet (Europa) og har bl.a. 
etableret en database om de operationelle programmer og indkaldelserne af forslag, der blev 
offentliggjort i 1996, vedrørende aktioner finansieret i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. I 
1997 vil Kommissionen stille disse oplysninger til rådighed på det pågældende lands sprog. På 
billedsiden er billedbankerne udvidet til Tyskland og Frankrig, og udvidelsen til Italien er under 
forberedelse. Disse foranstaltninger er udtryk for, at man nu ønsker, at publikationer og databaser skal 
indeholde eksempler på de mange vellykkede projekter, der medfinansieres af strukturfondene. 
På ESF-området blev kommunikationen til de aktører, der står for ESF's iværksættelse, undersøgt. Det 
blev herved muligt at evaluere fondens image, den disponible information, værktøjerne og 
kommunikationsstrømmene mellem disse forskellige aktører. Som følge af denne undersøgelse vil der 
blive truffet en række foranstaltninger for at fremme kendskabet til ESF og gøre fonden mere synlig. 
Sideløbende med undersøgelsen blev der iværksat flere andre kommunikationsforanstaltninger i 1996. 
Det drejede sig om publikationer som f.eks. et informationsblad om ESF, 15 brochurer til den brede 
offentlighed om ESF i hver enkelt medlemsstat, publikationer om EU-initiativerne ADAPT og 
EMPLOI og om informationssamfundet (grønbogen "Leve og arbejde i informationssamfunder, 
brochuren "Et europæisk informationssamfund for alle"). Der var også tale om åbning af en website 
vedrørende ESF på Europa-serveren samt om øget deltagelse i udstillinger o.lign. (fremstilling af en 
mobil stand og udstillingsmateriale). Konferencen om mål 4, som blev afholdt i Toulouse i 
10 Kommissionens beslutning om de foranstaltninger med henblik på information og offentlighed, der skal 
iværksættes af medlemsstaterne i forbindelse med interventionerne fra strukturfondene og det finansielle 
instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) - EFT L 152 af 18.06.1994. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 143 
begyndelsen af året, markerede igangsætningen af mål 4-projekterne. ESF deltog også i eller 
organiserede flere konferencer om de nye beskæftigelsesområder (Rom, Dublin), om 
informationssamfundet (Dublin), om ESF-praktikanters udveksling af erfaringer (Herbeumont) og om 
udveksling af knowhow (Madeira). 
Med hensyn til udvikling af landdistrikter vil Kommissionen være mere aktiv. Den har udarbejdet en 
strategi for formidling af kendskabet til aktiviteterne. Opgaven vil blive udliciteret, og der er indkaldt 
bud. I 1996 startede Kommissionen en bred debat om politikken med hensyn til udvikling af 
landdistrikter under Cork-konferencen. Denne konference, som blev afholdt den 7.-9. november, var 
meget vellykket. 500 personer deltog i de meget livlige debatter om landdistrikternes fremtid. 
Størstedelen af de relevante informationer spredtes gennem det europæiske net for udvikling af 
landdistrikter. Kommissionen gav nemlig den europæiske sammenslutning for information om 
lokaludvikling (AEIDL) til opgave at stå for det europæiske net for udvikling af landdistrikter. 
Publikationerne udgør en væsentlig del af aktiviteterne. Således udgiver AEIDL et informationsblad 
INFO-LEADER (10 numre årligt på syv sprog), LEADER MAGAZINE (tre numre i 1996), som 
formidler resultaterne af LEADER-aktionen og refererer de vigtigste diskussioner, der finder sted om 
udvikling af landdistrikter i Europa; "CAHIERS de l'innovation", metodevejledninger og andre 
tekniske publikationer, oversigterne "Fællesskabsaktioner og udvikling af landdistrikter", 
"Nyskabende aktioner inden for udvikling af landdistrikter''' og "Nationale og regionale LEADER-
programmer". De fleste af oplysningerne er også til rådighed på Kommissionens website. Der er 
oprettet en website med titlen "Rural Europe", som indeholder oplysninger på seks sprog og gør det 
muligt for aktørerne at udveksle synspunkter og deltage i fora. 
I fiskerisektoren blev der iværksat flere aktioner rettet mod erhvervets udøvere og den brede 
offentlighed. Der blev navnlig udgivet 15 brochurer om "EU-støtten til udvikling af fiskeriet" (én pr. 
medlemsstat). I disse publikationer sammenfattes samtlige FIUF-aktioner i de enkelte medlemsstater. 
Brochuren "Det Europæiske Fællesskab og fiskeriindustrien - Vejledning i brug af strukturstøtten" 
samt databladene vedrørende "Den fælles fiskeripolitik!'' blev ajourført og oversat til to nye sprog 
(svensk og finsk). Som led i de tværnationale PES C A-aktionerx x, er der siden december 1996 blevet 
udgivet et månedligt nyhedsbrev (PESCA Info). Dette nyhedsbrev, som udkommer på alle 
fællesskabssprog, vedrører EU-initiativet PESCA, områder der er afhængige af fiskeriet, og 
sektorens problemer i almindelighed. Siden december 1996 har der også været afholdt 
tværregionale møder og temakonferencer mellem offentlige myndigheder, eksperter og 
fagfolk fra fiskerisektoren (det første møde fandt sted i Glyngøre i Danmark og handlede om 
erhvervsuddannelse). Formålet er at styrke kommunikationen og udvekslingen af erfaringer 
mellem forskellige lande og regioner. Rapporterne fra rundbordskonferencen om omstilling af 
de områder, der er afhængige af fiskeriet (afholdt af Kommissionen i 1995) er også blevet 
offentliggjort. Flere publikationer står til rådighed på Europa-serveren. 
2. Formidling af god praksis og udveksling af erfaringer 
Formidlingen af god praksis og udvekslingen af erfaringer blev klart styrket i 1996, navnlig fordi alle 
strukturfondinterventioner kom i fuld gang, således at man kunne få de første erfaringer med 
interventionernes gennemførelse. Programmerne vedrørende visse mål, f.eks. EU-initiativerne eller 
pilotprojekterne og de nyskabende aktioner var således ramme om mange aktioner. 
For det første gennemførte Kommissionen i forbindelse med EU-initiativerne, som bl.a. har til formål 
at fremme tværnationale udvekslinger, i 1996 den nuværende programmerings udvekslingsaktioner12. 
Flere af initiativerne bygger på net, som giver regionerne og de pågældende aktører mulighed for at 
udveksle erfaringer. Dette gælder bl.a. LEADER. Det Europæiske Overvågningscenter for Innovation 
og Udvikling af Landdistrikter afholder således hvert år en række tværnationale seminarer om de 
11 Se kapitel I.B.l EU-initiativer. 
12 Se kapitel I.B.l EU-initiativer. 
144 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
lokale aspekter af udviklingen af landdistrikter. Der er afholdt seminarer i Sierra de Gata (Spanien) om 
vurdering af lokalområdets turistpotentiale, i Marina di Ascea (Italien) om miljø, i Våxjo (Sverige) om 
de nye tjenester rettet mod befolkningen, i Bad-Windsheim (Tyskland) om situationen og udsigterne 
for Europas landdistrikter, i Alta Val Venosta (Italien) om partnerskab til fremme af innovation og i 
Languedoc-Roussillon (Frankrig) om kommunikation og lokalområdets identitet. På andre seminarer 
blev det beskrevet, hvorledes den første programmeringsperiode var forløbet, eller der blev udvekslet 
oplysninger som en forberedelse af arbejdet med den nuværende periode (i Bolzano (Italien), Netze 
Band (Bayern), County Kerry (Irland), Santarem (Portugal), Dumfries (Skotland), og Forcalquier 
(Frankrig)). 
For det andet skred EFSR'ernes og SPD'ernes aktioner vedrørende formidling af erfaringer frem. For 
FIUF's vedkommende omfatter de publikationer, der er nævnt i foregående kapitel, således ofte 
eksempler på god praksis. Dette gælder publikationerne "Den Europæiske Unions støtte til udvikling af 
fiskeriet", samt PESCA-/«/ô-bladet. I 1996 blev der ligeledes afholdt en række arrangementer med 
henblik på at fremme og formidle god praksis i forbindelse med ESF-internventionerne. 
Kommissionen har i hver medlemsstat tilskyndet til udvekslinger inden for overvågningsudvalgene. På 
disse møder fremlægger enten initiativtagerne selv eller projektlederen nu et eller flere projekter, som 
danner grundlag for udveksling af ideer og eksempler på praksis og for fremtidige kontakter mellem de 
forskellige aktører. Endvidere beskrives forskellige projekter i Kommissionens publikationer 
vedrørende ESF, som således er med til at formidle god praksis13. Udvekslinger mellem 
medlemsstaterne af eksempler på god praksis er ligeledes vundet frem. De udgør et væsentligt middel 
til forbedring af den gensidige forståelse og samhørigheden og er et værdifuldt grundlag for fremtidige 
tværnationale aktioner. 
ESF og udvekslinger af erfaringer: 
Som eksempel på arrangementer, der fandt sted i 1996, kan nævnes: 
• et forum, der skulle få modtagerne af ESF-støtte til at deltage mere aktivt 
(Herbeumont, juni 1996). Denne samfundsmæssige foranstaltning vedrørte 
hovedsagelig mål 3-målgruppen (jobsøgende, arbejdsløse, bistandsklienter). 
Udvekslingerne resulterede i et frugtbart samspil mellem forskellige belgiske og 
europæiske politikere, arbejdsmarkedets parter, økonomiske 
interesseorganisationer, institutionelle og private initiativtagere, socialarbejdere 
osv. 
• et seminar om "et nyt mål for strukturfondene: beskæftigelse og industrielle 
forandringer" (Toulouse, januar 1996). Dette seminar skulle give politikere, 
programledere, arbejdsmarkedets parter og projektansvarlige lejlighed til at 
mødes, finde frem til de økonomiske og sociale følger af de industrielle 
forandringer og udveksle erfaringer med hensyn til gememførelsen afmål 4. 
• liddannelsesseminarerne for ESF-forvaltere i de franske oversøiske departementer 
og territorier blev gentaget i andre regioner i EU's yderste periferi (Açores, 
Madeira og Canarias) i juni 1996. Meningen var at formidle resultaterne af 
aktionerne i de enkelte regioner og fremme kontakterne med henblik på senere 
samarbejdsaktioner. Drøftelserne vedrørte navnlig det tværnationale samarbejde 
som middel til at bryde isolationen, de nye informationsteknologier, udstødelse og 
integrering. Disse møder resulterede i samarbejdsprojekter mellem regioner og 
etablering af kontakter med henblik på deltagelse af projektansvarlige fra Madeira 
i Overvågningsudvalget for Réunion. 
• et seminar om "ESF og de nye beskæftigelsesområder" (Italien, juni 1996). 
Der blev fremlagt cases vedrørende livskvalitet og boligkvalitet, 
miljøbeskyttelse, den kulturelle arv og brugerservice, og Kommissionen 
fremlagde en oversigt over de initiativer, der var i gang i medlemsstaterne, 
navnlig i forbindelse med ESF's intervention. 
13 F.eks.: "ESF Measures for the Long-Term Unemployed: a guide to good practice" i Det Forenede Kongerige 
og diverse publikationer om mål 3 og 4 i Sverige indeholdende interessante projekter og oplysninger om 
initiativtagerne. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 145 
Formidlingen af god praksis og udvekslingen af erfaringer kom efterhånden mest konkret til udtryk i 
pilotprojekterne, idet flere pilotprojekter finansieret i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen blev 
afsluttet i 199614. Der er tale om "regionale teknologiske planer" {Regional Technological Plan -
RTP), som har samlet de mange tusinde deltageres opmærksomhed om de fire første regioner, der 
berøres, nemlig Wales (UK), Limburg (NL), Lorraine (Frankrig) og Sachsen-Anhalt (Tyskland). Efter 
færdiggørelsen af disse fire projekter kunne Kommissionen offentliggøre de første resultater opnået 
med denne type projekter, som går ud på at udarbejde en regional strategi for innovation i SMV'er 
baseret på en forudgående analyse af de regionale virksomheders behov. Der lægges stor vægt på, at 
iværksætterne samt leverandørerne af tjenesteydelser (universiteter, centre for teknologioverførsler, 
"Business Innovation Centres" osv.) høres og deltager aktivt i udarbejdelsen af handlingsplanen og de 
nye instrumenter eller projekter, der er resultat heraf. Disse regionale teknologiske planer har stor 
direkte indflydelse på de regionale OP'er og har ført til indførelse af nye instrumenter eller 
underprogrammer vedrørende innovation. 
Den erfaring og den viden om god praksis, der blev opnået i forbindelse med disse første projekter, 
dannede ligeledes grundlag for udvælgelse og lancering i andet halvår 1996 af 19 nye tilsvarende 
projekter, som havde fået et nyt navn {Regional Innovation Strategies - RIS). For at formidle disse 
resultater har Kommissionen taget flere initiativer i partnerskab med de pågældende regioner. For det 
første udgør de regioner, der deltager i projekterne, et net, hvis aktiviteter navnlig vedrører udveksling 
af eksempler på god praksis i forbindelse med analysen af det regionale innovationspotentiale og 
metoderne til opnåelse af regional enighed om innovationsfremmetemaet. For det andet blev der i april 
1996 med støtte fra Kommissionen afholdt en konference arrangeret af Sachsen-Anhalt-regionen over 
emnet "fremme af innovations- og informationssamfundstemaet i stmkturfondprogrammerne". 
Indlæggene på denne konference vedrørte erfaringen med RTP'erne {Regional Information Society 
Initiatives - RISI, som blev gennemført i form af pilotprojekter i perioden 1994-1996) samt eksempler 
på god praksis, der viste sig i forbindelse med strukturfondprojekter i de tyske, franske og britiske 
regioner. På denne måde blev indholdet af aktionerne vedrørende innovation og informationssamfund i 
de nye SPD'er for mål 2 udvidet. Endelig blev der i september afholdt et møde i Luxembourg med 
henblik på lancering af de nye RIS-projekter (og RITTS-projekter). Dette møde havde deltagelse af 
over 100 repræsentanter for de regioner, der er involveret i RIS-/RITTS-projekter i perioden 1997-
1998. Formålet var at give aktionerne en god start på grundlag af erfaringerne fra de første 
pilotprojekter. 
Euro-Tradelink-projektet: Udvikling af den elektroniske samhandel gennem udvekslinger af erfaringer 
11996 iværksatte Kommissionen pilotprojektet Euro-Tradelink med deltagelse af SMV'er fra Irland, Italien og 
Spanien under ledelse af EMI el (Irland). Formålet er at udvikle den grænseoverskridende elektroniske handel 
med forbrugsvarer. Erfaringerne fra "Irish Tradelink" skal overføres til SMVer i italienske og spanske 
regioner, således at disse kan blive forbundet med hinanden og med andre virksomheder. Det tværregionale 
samarbejde er således både et middel og et mål for projektet, hvortil omkostningerne beløber sig til i alt 2,9 
mio. ECU, hvoraf Fællesskabet bidrager med 1 mio. ECU. Projektet afvikles i trefaser : 
1. feasability-undersøgelse og rekruttering af handelspartnere. Formålet er at finde frem til og rekruttere 
mindst 12 handelspartnere, som indvilger i at deltage i fase 2. De 12 partnere skal fordeles ligeligt mellem 
de tre lande, idet SMVerne i mål 1-regionerne foretrækkes. Denne fase blev afsluttet i 1996; 
2. forsøgsvis gennemførelse i målregionerne. I denne fase fastlægges brugergruppen og de operationelle 
procedurer under udarbejdelsen af projekterne omfattende godkendelse af de operationelle normer og 
procedurer, udarbejdelse af operationelle specifikationer, påvisning og planlægning af serviceniveauerne 
for hver enkelt virksomhed, anmodninger om dokumentation, brugeruddannelse, salgsfremmende aktiviteter 
og ledsageforanstaltninger; 
3. udvidelse af nettet til samtlige de virksomheder, der er med i feasability-fasen, dvs. til godt og vel 100 
SMV'er i de tre berørte medlemsstater. 
14 Nærmere oplysninger om samtlige pilotprojekter gennemført i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen 
findes i kapitel I.B.2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 

4lO 
KAPITEL IV 
1TVAÏ TWDflCr"' J& V AJU U tu JvJUl Ur 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 15 
3. Iværksættelse af interventionerne i 1996 : Beretningen i hovedtræk 
Et år fyldt med aktivitet 
Iværksættelsen af den flerårige programmering i 1996 viser, at medlemsstaterne og regionerne nu 
konkret anvender de forskellige interventionstyper8. Der er næsten 500 interventioner fordelt på 
samtlige strukturfondmål. De fleste af programmerne var allerede vedtaget i 1994 og 1995, men de 
blev suppleret af enkelte nye interventioner, 50 i alt, som omfatter samtlige mål, men udgør under 3% 
af den samlede støtte til de forskellige mål. De mål 2-programmer, der blev vedtaget i 1994 for 
perioden 1994-1996, blev afsluttet, og forberedelsen af programmerne for 1997-1999 blev påbegyndt, 
idet man sørgede for kontinuitet både med hensyn til støtteberettigede områder og med hensyn til 
hovedretningslinjer. Under udarbejdelsen af disse programmer, hvortil planerne blev fremlagt og 
drøftet i andet halvår, foretog Kommissionen prioriteringen af interventionerne, der alle havde til 
formål at fremme jobskabelsen. 
For så vidt angår EU-initiativerne blev der vedtaget nye programmer (123 i alt, som repræsenterer 
17% af bevillingerne til EU-initiativerne, inkl. reserven), hvilket bevirker, at initiativerne nu (for 
halvdelens vedkommende) er næsten fuldstændig udmøntet i operationelle programmer. 1996 blev 
således det år, hvor alle initiativerne faktisk kom i gang. Endvidere blev den finansielle reserve på 
1,665 mia. ECU (1995-priser) fordelt af Kommissionen på forskellige prioriterede områder -
bekæmpelse af arbejdsløsheden, lige muligheder og bekæmpelse af udstødelse, miljø og 
stnikturpolitikkernes territoriale dimension - hvilket har givet sig udslag i nogle nye projekter: 
EMPLOI "Integra" (bekæmpelse af udstødelse), ADAPT "BIS" (tilpasning til informationssamfundet) 
og INTERREGII "C" (tværnationalt samarbejde inden for fysisk planlægning). Det var også i 1996, at 
pilotprojekterne efter en vis forsinkelse i starten kom ind i en aktiv fase: indkaldelse afbud (som var 
en stor succes), udvælgelse af projekter foretaget af Kommissionen og endelig lanceringen, som også 
fandt sted i 1996. 
1996 var således et meget aktivt år og det andet egentlige gennemførelsesår i programmeringsperioden 
1994-1999, idet de fleste af programmerne først var blevet vedtaget ved udgangen af 1994 eller i 1995 
(bl.a. for de tre nye medlemsstater). Alle overvågningsudvalg, herunder EU-initiativernes, er nu 
operationelle og mødes en eller to gange om året (undertiden mere)9. Som foreskrevet koncentrerede 
de sig i 1996 især om tre typer aktiviteter: projektudvælgelse, tilpasning af programmerne til de krav, 
som den faktiske gennemførelse stiller (bl.a. med hensyn til overgangen mellem den første og den 
anden fase i mål 2) og forberedelsen af midtvejsevalueringen. Denne forberedelse bestod for samtlige 
interventioner under de forskellige mål i udvælgelse af de uafhængige vurderingsmænd, fastlæggelse 
af referencerammerne for evalueringsrapporterne og fastsættelse af datoerne for fremlæggelse af 
rapporterne (i de fleste tilfælde i midten af 1997). Altså er den forsinkelse, der opstod i startfasen i 
1995, blevet indhentet. 
En nøje overvågning 
Kommissionens opgave bestod i i lighed med de tidligere år, at holde øje med den praktiske 
iværksættelse. Dette gav anledning til mange overvejelser om, hvorledes strukturfondforvaltningen 
kan forbedres og forenkles i partnerskab med medlemsstaterne10. Bl.a. blev anbefalingerne i "SEM 
2000" fulgt. Arbejdet med at fastlægge, hvilke udgifter der kan medfinansieres og med at forbedre 
budgetteringssystemet og finanskontrollen blev påbegyndt. Kommissionen intensiverede også 
evalueringen, både på eget initiativ og i medlemsstaterne11. Kommissionen fulgte forberedelsen af 
midtvejsevalueringerne for at sikre, at disse kunne benyttes som grundlag for forvaltningen af 
programmerne, fastsatte en metode til vurdering af, om der var taget hensyn til miljødimensionen og 
dimensionen om "lige muligheder", afsluttede de efterfølgende evalueringer af den forudgående 
8 Se kapitel I. Iværksættelse af interventionerne. 
9 Se kapitel V. Resumé for de enkelte medlemsstater. 
10 Se kapitel II.B. Kontrol og økonomisk forvaltning. 
1 ] Se kapitel IV; Evaluering. 

8. årsberetning om strukturfondene (1996) 149 
INDLEDNING 
Evalueringernes placering iprogrammeringsforløbet 
De forskellige programmeringsperioder, der ligger i forlængelse af hinanden, gør det vanskeligt at få 
datoerne, hvor resultaterne af de forskellige evalueringer foreligger, til at falde sammen med datoerne, 
hvor beslutningerne om programmering eller omprogrammering træffes. Denne manglende 
synkronisering er uundgåelig på grund af de faste frister, der er fastsat for 
programmeringsbeslutningerne, og det tidsrum, der er nødvendigt for at gennemføre et helt 
evalueringsforløb, navnlig den efterfølgende evaluering. Men evalueringsresultaterne tjener et praktisk 
formål, idet de kan danne grundlag for udarbejdelsen og tilpasningen af de flerårige programmer. 
Princippet går ud på at tage hensyn til resultaterne af tidligere evalueringer ved den løbende 
evaluering. Dette er muligt, fordi der er en vis kontinuitet i aktionerne, selv om de gennemføres i to 
forskellige programmeringsperioder. I de tre vigtigste evalueringsfaser anvendes dette princip som 
følger: 
• den forudgående vurdering: den forudgående vurdering danner grundlag for den kommende 
programmering. Vurderingen drejer sig hovedsagelig om de programmeringsdokumenter, som 
medlemsstaten har udarbejdet. Den forudgående vurdering bygger for det første på resultaterne af 
den foregående periodes interventioner. Der vil kun være tale om foreløbige resultater, da de 
vedrører begyndelsen af det sidste år i programmeringsperioden, men de giver en idé om, hvad der 
er gået godt eller dårligt i den pågældende periode; vurderingen bygger for det andet på 
midtvejsevalueringen for den foregående periode, som vedrører de første gennemførelsesår og den 
følgende omprogrammering; og for det tredje på resultaterne af de tematiske evalueringer, der blev 
påbegyndt under den foregående programmeringsperiode, samt alle supplerende evalueringer, som 
er nødvendige på grund af særlige omstændigheder omkring programmet eller foranstaltningen; 
• midtvejsevaluering: formålet med midtvejsevalueringen er at kontrollere, om de mål, der er fastsat 
ved programmeringen, kan opnås, og at pege på eventuelle ændringer i programmeringen, som er 
nødvendige for at effektivisere midlernes anvendelse. Vurderingsmanden i denne fase henter sine 
oplysninger fra to hovedkilder, nemlig den oversigt over de første år i programmeringsperioden, 
der er indeholdt i overvågningsudvalgenes forvaltningsrapporter; og den efterfølgende evaluering 
af den foregående programmeringsperiode - navnlig for så vidt angår den del af konklusionerne, 
der vedrører de samme interventionsområder (idet der er mange gengangere). Den efterfølgende 
evaluering gennemføres sædvanligvis mindst to år efter afslutningen af programmeringsperioden; 
• den efterfølgende evaluering: den efterfølgende evaluering finder sted flere år efter 
programmeringsperiodens afslutning. Ligesom den forudgående vurdering bygger den 
efterfølgende evaluering på den opgørelse over periodens resultater, der udarbejdes inden periodens 
afslutning, samt resultaterne af de tematiske evalueringer i samme periode. De vigtigste 
oplysningskilder til brug for en efterfølgende evaluering er undersøgelserne i marken, hvor 
interventionernes reelle gennemslagskraft og levedygtighed vurderes. Resultaterne af denne 
evaluering er afgørende for, om der kan gennemføres en fornuftig midtvejsevaluering i den 
følgende programmeringsperiode. 
A. FORUDGÅENDE VURDERINGER VEDRØRENDE MÅL 2 (1997-1999) 
Under udarbejdelsen af de nye mål 2-planer foretog Kommissionen i overensstemmelse med sine 
forpligtelser i henhold til artikel 9, stk. 9, i rammeforordningen en forudgående vurdering af 
programmerne for at bidrage til forbedringen af programmernes generelle kvalitet og effektivitet. 
Programmerne skulle navnlig afspejle de prioriteter, der var fastsat i retningslinjerne for mål 2 for 
perioden 1997-99, og tjene som et fornuftigt grundlag for måling af beskæftigelseseffekten. 
150 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Udnyttelse af tidligere erfaringer: selv om ikke alle evalueringerne vedrørende 1994-1996-
programmerne var færdige, da de nye SPD'er blev udarbejdet, fremgik det, at der var taget hensyn til 
evaluringerne under udarbejdelsen af SPD'erne. Dette gælder navnlig strategigrundlaget, -analysen og 
-udformningen. Et godt eksempel er planen for Aquitaine (F), hvor evalueringerne dannede grundlag 
for omlægningen af strategien, således at denne blev klar og målrettet og udnyttede programmets 
synergieffekt. Planer, som er helt eller delvis baseret på evalueringer af tidligere programmer, synes at 
have haft gavn af de klare og mere fokuserede strategier. 
Programmernes indhold og kvalitet 
Under den forudgående vurdering blev der lagt særligt vægt på følgende elementer: 
• spørgsmålet, om der var taget hensyn til retningslinjernes prioritering under udarbejdelsen af 
planerne, og om prioriteterne var blevet indarbejdet i de foreslåede foranstaltninger; 
• kvaliteten af analysen af det pågældende område, herunder påvisningen af hovedhindringerne 
for en bæredygtig vækst og af udviklingspotentialet; 
• en vurdering af strategien i hvert enkelt SPD, navnlig sammenhængen mellem de erklærede 
mål og de ressourcer, der var afsat til at opnå målene; 
• egnetheden af kvantificerede indikatorer og mål, navnlig med hensyn til jobskabelse; 
• på miljøområdet: kvaliteten af den miljømæssige vurdering af det pågældende område og de 
miljømæssige virkninger af den strategi og de aktioner, som medlemsstaterne havde fremlagt. 
Overholdelse af retningslinjerne for mål 2: programmerne tog generelt hensyn til retningslinjernes 
anbefalinger, men ikke lige meget i de forskellige regioner. Beskæftigelse var fortsat et centralt punkt i 
alle programmer, men vurderingsmændene var ikke helt tilfredse med virkningerne af visse af de 
foreslåede jobsskabelsesforanstaltninger. I de fleste planer gik man også ind for at fremme SMV'er og 
udnytte det lokale potentiale for at styrke den regionale økonomi I f.eks. Det Forenede Kongeriges 
planer forbindes dette ofte med fremme af investeringer udefra. En række foranstaltninger vedrørte 
miljøet, men fokuserede mere på støtte til aktiviteter som f.eks. miljømæssige og driftsmæssige 
forbedringer af transportinfrastrukturer og -tjenester end på de erhvervsmuligheder, som 
miljøteknologierne skaber. F&U- og innovationsorienterede aktioner blev anerkendt som et vigtigt 
element i en strategi, som gik ud på at udvikle konkurrencedygtige og bæredygtige lokale 
virksomheder. Ofte blev der dog lagt for lidt vægt på sådanne aktioner i programmernes finansielle 
afsnit. Som regel blev der kun delvis taget hensyn til princippet om lige muligheder for mænd og 
kvinder, og de fleste planer manglede denne dimension i den generelle strategi. 
SWOT-analyser: Planerne var som regel fornuftigt udformet, og strategierne deri var forenelige med 
den økonomiske udvikling. Der blev gjort mere systematisk brug af SWOT-analyser (Strength, 
Weaknesses, Opportunities and Threats), selv om dette instrument kan udnyttes bedre, når strategierne 
skal udmøntes i prioriteter og foranstaltninger. 
Strategiske mål: Strategiernes opbygning var meget forskelligartede, og også den geografiske og 
sektorielle drejning varierede. I de fleste tilfælde var der god sammenhæng mellem strategien for de 
nye programmer og for de tidligere programmer. De strategiske mål var forskellige, men jobskabelse 
var et gennemgående element. Det globale mål var at opnå økonomisk udvikling, men nogle 
programmer fokuserede på visse socioøkonomiske elementer som f.eks. beskæftigelse, befolkning og 
indkomst. I andre programmer blev hovedvægten lagt på omstillingsprocesserne, f.eks. diversificering 
og modernisering, eller på de prioriterede mål, f.eks. SMV'erne. 
For næsten alle planer var der fastsat klare og udtrykkelige strategiske mål, som var en videreudvikling 
af tidligere strategier. Som eksempel på strategiske mål kan nævnes vækst i særlige sektorer som f.eks. 
turisme og transport, udnyttelse af aktiver som f.eks. beliggenhed og FTU-faciliteter og diversificering 
af industrivirksomhed, styrkelse af konkurrenceevne eller etablering af nye virksomheder. I nogle af 
planerne blev der også fokuseret på de horisontale aspekter af den økonomiske udvikling, som f.eks. 
bæredygtigt miljø og lige muligheder. Mange af planerne tog særlig sigte på visse sektorer (f.eks. den 
franske og italienske plan) eller på at fremme forandringer (navnlig den nederlandske plan, hvor der 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 151 
blev lagt vægt på de muligheder, der ligger i en videnbaseret indsats til fremme af nye former for 
erhvervsvirksomhed og økonomisk aktivitet). 
Planerne indeholdt i gennemsnit fire strategiske mål, men dette siger ikke nødvendigvis noget om et 
programs omfang, men snarere om dets kompleksitet eller egnethed til at fremme udviklingen. De 
fleste af planerne havde udtrykkelige strategiske mål, men det var ikke altid klart, hvad disse mål 
byggede på, eller hvorledes de foreslåede prioriteter og foranstaltninger kunne hjælpe med at opnå 
dem. 
Målretning af foranstaltninger: Sammenlignet med den foregående periode voksede antallet og 
rækkevidden af foreslåede foranstaltninger markant, selv for så vidt angår programmer, som der var 
afsat forholdsvis beskedne midler til. Strategierne fokuserede ofte på mange interventioner i stedet for 
at fokusere på få væsentlige aspekter af den økonomiske omstilling. SMV'erne og udnyttelsen af det 
lokale potentiale var hovedmålet i de fleste af planerne, navnlig i Italien, hvor over 50% af de samlede 
bevillinger gik til disse aktioner. Målretningen af uddannelsesforanstaltningerne var ikke altid 
tilstrækkelig nøjagtig, og deres store andel af finansieringerne tyder på, at indsatsen var for ufokuseret. 
Miljøaspekter indgår i et begrænset antal foranstaltninger, og i visse planer blev der lagt særlig vægt 
på forholdet mellem job og miljø (f.eks. Zuid-Limburg). 
Som hovedregel var foranstaltningerne i overensstemmelse med planernes strategiske mål og 
prioriteter. De fleste af foranstaltningerne indeholdt konkrete og kvantificerede mål, selv om der var 
behov for flere grundlæggende oplysninger. De specifikke udvælgelseskriterier for de prioriteter, der 
er fastsat i planerne, navnlig jobskabelse, bør ligeledes angives nærmere. Integreringen af EFRU- og 
ESF-foranstaltninger var noget bedre end i perioden 1994-1996. ESF-foranstaltningerne var bedre 
defineret, selv om der endnu er mangler og uudnyttede muligheder, hvis man ser på de mere 
nyskabende aktioner. Der kan peges på eksempler på god praksis i en række regioner (Bremen, 
Toscana, visse nederlandske regioner), hvor ledelsen og koordineringen af uddannelsesaktioner er 
blevet forbedret på lokalt plan. Det spanske tilfælde skiller sig ud, idet foranstaltninger vedrørende 
menneskelige ressourcer og specifikke EFRU-prioriteter stadig fremlægges hver for sig, selv om de 
faktisk kan kædes sammen. 
Kvantificering af mål og effekt: Man er blevet bedre til at kvantificere mål og effekt, men der er 
stadig behov for forbedringer i de fleste planer. De regionale myndigheder bør tilskyndes til at 
anvende indikatorer, som måler effekten af foranstaltninger og prioriteter bedre. Man må også nøje 
overveje kvaliteten af visse indikatorer og målsætningernes nøjagtighed. Angående 
beskæftigelseseffekten havde medlemsstaterne modtaget retningslinjer for "den forudgående 
kvantificering af beskæftigelseseffekten". Som regel var indikatorerne vedrørende foranstaltninger og 
programniveau angivet, men ofte uden de nødvendige tal. I de tilfælde, hvor der forelå tal, var 
oplysningerne om beregningsgrundlaget utilstrækkelige. En af undtagelserne var SPD'et for Aquitaine 
(F), hvor man nøje havde fulgt Kommissionens retningslinjer, som viste sig at være velegnede til 
overvågnings- og evalueringsformål. 
Forventede følger for beskæftigelsen: Der er gjort betydelig fremskridt med hensyn til 
kvantificeringen af beskæftigelseseffekten af SPD'erne for 1997-1999. 55 SPD'er indeholder 
detaljerede skøn svarende til ca. 66% af den samlede EU-finansiering. De fleste af programmerne 
fokuserer på dejobs, der skabes eller bevares som følge af interventionerne. Der er som regel tale om 
bruttojobs, idet der ikke tages hensyn til de såkaldte "dødvægt"- og "fortrængnings"-effekter. Som en 
undtagelse indeholder visse af Det Forenede Kongeriges og Frankrigs SPD'er skøn over 
nettojobskabelsen. Oplysninger om antallet af bruttojobs, som bevares, er fundet i de SPD'er, man var 
blevet enige om, dvs. ikke dem, der kun indeholder globale skøn. Disse oplysninger er blevet 
omklassificeret på grundlag af inteiventionsområder for at kunne sammenligne de gennemsnitlige 
omkostninger pr. job. Tallene må imidlertid fortolkes forsigtigt, da der ikke er benyttet de samme 
metoder i de forskellige regioner ved beregningen af beskæftigelseseffekterne. 
På grundlag af disse oplysninger, som bør bearbejdes yderligere, skønnes det, at der vil blive oprettet, 
bevaret eller omfordelt over 870.000 bruttoarbejdspladser som følge afmål 2-interventioner i perioden 
152 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
1997-99. Ifølge de seneste evalueringer er dette nogenlunde det samme resultat som det, der blev 
opnået i perioden 1989-93. Kun ca. 100.000 af de 870.000 jobs er midlertidige (fordelt på syv 
medlemsstater). De tre største modtagerlande - Frankrig, Spanien og Det Forenede Kongerige - som 
fik tildelt ca. 70% af de samlede EU-bevillinger, tegner sig for over to tredjedele af 
bruttoarbejdspladserne. De gennemsnitlige omkostninger pr. job - baseret på EFRU- og ESF-
finansiering - skønnes at andrage 13.800 ECU. Omkostningerne pr. job varierer meget i EU, fra et 
gennemsnit på ca. 4.400 ECU i Spanien til et gennemsnit på ca. 24.000 i Danmark. En af 
forklaringerne er, at der prioriteres forskelligt i de forskellige mål 2-strategier. Der, hvor 
infrastrukturinvesteringer prioriteres højt, er beskæftigelseseffekten længere om at slå igennem end 
andre steder, hvilket vil medføre højere omkostninger pr. job end i de områder, hvor vægten f.eks. 
lægges på SMV-støtte, som slår hurtigere igennem. 
Tabel IV-I: Mål 2,1997-1999 - Skønnet indvirkning på beskæftigelsen 
Midlertidige jobs' 
Oprettede eller bevarede jobs 
Gnms. off. omkost, pr. bruttojob (ECU)2 
Gnms. EU-omkost. pr. bruttojob (ECU)2 B 
120 
14.457 
16.177 
7.226 DK 
2.348 
51.006 
24.251 D 
4.100 
114.224 
11.181 
5.466 E 
13.986 
93.500 
9.159 
4.475 F 
14.049 
147.459 
16.811 
7.196 I 
6.255 
116.359 
15.698 
6.065 L 
570 
21.842 
7.107 NL 
20.193 
43.762 
17.484 
6.521 FIN1 
10.391 
5.399 UK 
40.350 
341.873 
13.305 
6.219 lait 
106.115 
874.552 
13.847 
6.154 
NB: Oplysningerne er indhentet fra de SPD'er, der var aflalt, med undtagelse af tre SPD'er, som ikke indeholder nogen oplysninger. 
Oplysningerne er blevet omklassificeret. De bør dog fortolkes forsigtigt, da de forskellige regioner ikke benytter samme metoder. 
1 Der foreligger ikke skøn over midlertidige jobs fra Danmark og Luxembourg. 
1 Skønnet over gennemsnitlige omkostninger pr. bruttojob vedrører alene foranstaltninger, hvis beskæftigelseseffekt er beregnet. 
Der er ikke medtaget joboplysninger fra Finland, da de ikke er sat i relation til foranstaltninger eller prioriteter. 
Miljøvurderinger: De fleste af planerne indeholder en strategisk miljøvurdering og behandler en 
række miljøspørgsmål. I nogle af planerne er de detaljerede oplysninger angivet i form af et skema, 
hvor de eventuelle følger af de forskellige foranstaltninger/aktioner stilles op over for miljøhensyn og -
spørgsmål. Denne metode bør anvendes i de fleste planer med angivelse afpassende miljøindikatorer. 
En anden væsentlig forbedring er henvisningen til miljømyndigheder, som nu i højere grad accepteres 
som del af planerne. Med hensyn til inddragelsen af miljøspørgsmål må forbindelsen mellem 
foranstaltning og programniveau også styrkes. Endvidere er miljøforanstaltninger ofte kædet sammen 
med stimulering af lokale aktiviteter. Foranstaltningerne virker sjældent forebyggende, og de fleste af 
planerne nævner ikke noget om "forureneren betaler"-princippet og indeholder ingen oplysninger om 
princippets konkrete anvendelse. Den finske plan er et eksempel på god praksis. Planen gør meget ud 
af den forudgående evaluering af miljøkonsekvenserne og inddragelsen af miljømyndighederne i 
beslutningsprocessen, overvågningen og evalueringen (på program- og projektniveau). 
B. MIDTVEJSEVALUERINGER 
Ved midtvejsevalueringerne skal det vurderes, om målene er opnået for så vidt angår gennemførelsen 
af strukturfondprogrammerne og det eksterne miljø. Evalueringerne udgør et værdifuldt 
styreinstrument for overvågningsudvalgene, idet de gør det lettere at afgøre, hvilke ændringer der skal 
foretages i programmerne. Generelt foretages der efter tre år en midtvejsevaluering af alle programmer 
med en løbetid på over tre år. I forbindelse med den treårige programmering for mål 2 foretages der en 
foreløbig evaluering af første fase i stedet for midtvejsevalueringen. 
I den 7. årsberetning (1995) blev det anført, at midtvejsevalueringen vedrørende seksårige 
programmeringer af retlige grunde som hovedregel bør omfatte tre elementer, nemlig en foreløbig 
feasibility-undersøgelse, som omfatter en analyse af kvaliteten og indholdet af 
programmeringsdokumentet og overvågningssystemet; en rapport om midtvejsevalueringen udarbejdet 
efter det tredje gennemførelsesår (dvs. 1996) og ledsaget af supplerende rapporter; og en første 
kortfattet rapport udarbejdet ved udgangen af 1999, som kan udgøre grundlaget for den endelige 
efterfølgende evaluering. I mål 2's tilfælde skal midtvejsrapporten erstattes af en analyse inden 
udgangen af 1996. 
I løbet af 1996 tog forberedelserne til evalueringen fart i de fleste af mål 1-regionerne. 
Overvågningsudvalgene, bortset fra det italienske, indkaldte bud med henblik på udvælgelse af 
uafhængige vurderingsmænd. Ca. 100 organisationer blev valgt til at gennemføre 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 153 
midtvejsevalueringerne. Der blev i de fleste regioner udarbejdet foreløbige rapporter, der gjorde det 
muligt at kontrollere, om programmerne overhovedet egnede sig til at blive evalueret, og som kunne 
supplere indikatorerne i programmerne. Rapporterne vedrørende midtvejsevalueringerne vil foreligge i 
løbet af 1997, således at man kan forberede de omprogrammeringer, der eventuelt er nødvendige. 
De menneskelige ressourcer i mål 1 er genstand for omfattende programmer, hvortil der er bevilget 
betydelige midler både i absolutte tal og i procent. Et interessant aspekt ved midtvejsevalueringerne er 
analysen af, hvorledes medlemsstaternes politikker påvirkes af de medfinansierede interventioner. 
F.eks. er den betydning, der i perioden 1994-1999 tillægges socialt udstødte grupper, en vigtig 
nyskabelse i visse af mål 1-landene. Men det er stadig uddannelsessystemerne, der prioriteres højest 
ved evalueringerne. De foreløbige rapporter fra midtvejsevalueringerne viser, hvor der er flaskehalse, 
navnlig i overvågnings- og informationssystemerne, og beskriver projektudvælgelsen, som ofte finder 
sted på grundlag af en formel analyse af kriterierne for udgifternes støtteberettigelse. Metoden, der 
blev anvendt i de fleste af mål 1-regionerne, og som går ud på at medtage en række indikatorer i 
programmerne, var en vigtig nyskabelse ved strukturfondreformen i 1993. Analysen af programmernes 
"evalueringsegnethed" er et gennemgående tema i de rapporter, der hidtil er modtaget. 
Der er udpeget en vurderingsmand for de programmer vedrørende udvikling af landbrug og 
landdistrikter under mål 1, der gennemføres på nationalt plan. Der er allerede fremlagt rapporter om 
midtvejsevalueringen for Irland og Nordirland. En særlig rapport for Irland vedrører unge 
landbrugeres etablering. Rapporten giver konkrete eksempler på de vanskeligheder, der er på dette 
område, og som navnlig skyldes generationsskifteproblemer og de store kapitalinvesteringer, der er 
nødvendige for at starte et landbrug. 
Evalueringerne for mål 2 er i gang i de fleste af regionerne. I alt 50 vurderingsmænd er blevet udvalgt 
af overvågningsudvalgene. Kun det britiske udvalg har ikke udpeget nogen. I visse tilfælde dannede 
midtvejsevalueringerne grundlag for udarbejdelsen af SPD'erne for 1997-1999, idet de gjorde det 
muligt at gøre foreløbig status over interventionerne og lære noget om, hvilken strategi der skal følges, 
og hvilke aktioner der skal gennemføres. Aquitaine-regionen er et godt eksempel på denne form for 
praksis. Her spillede vurderingsmændene en aktiv rolle ved udarbejdelsen af programmet, navnlig med 
hensyn til kvantificering afmål og effekt. 
Også for så vidt angår mål 3 og 4 er midtvejsevalueringen påbegyndt, idet der er udpeget uafhængige 
vurderingsmænd, nedsat styregrupper og udarbejdet de første foreløbige rapporter. Disse første 
rapporter indeholder allerede visse konklusioner vedrørende programmeringen, iværksættelsen og 
målingen af effekten. For mål 3 skal midtvejsevalueringen først og fremmest give et fingerpeg om, 
hvor koncentreret indsatsen er, og hvilken fællesskabsværditilvækst der skabes. En gennemgang af de 
foreliggende evalueringsrapporter viser, at programmeringen iværksættes forskelligt i de forskellige 
medlemsstater. I visse tilfælde øger interventionerne de medfinansierede mekanismers effektivitet på 
specifikke områder, og i andre tilfælde har ESF virket fremmende på skabelsen af nye mekanismer 
eller foranstaltninger (f.eks. det "individuelle indslusningsforløb"). Fællesskabsværditilvæksten som 
følge af disse interventionsformer giver sig forskellige udslag. Ser man på de metoder, der anvendes, 
er næsten alle indikatorer "klassiske" indikatorer, hvorved man kan måle interventionernes resultater 
(certificering, andel af personer, der umiddelbart har fået ansættelse). Der er kun fastsat få 
resultatindikatorer, der specifikt vedrører foranstaltningerne. 
Gennemgangen af programmeringen for mål 4 viser, at der er stor forskel på, hvorledes 
programmeringen "oversættes", afhængig af medlemsstaternes strategiske valg og den nationale 
sammenhæng. SMV'ernes deltagelse og begrebet arbejdsløshedstruede arbejdstagere er to temaer, der 
er foreslået for midtvejsevalueringen. En første undersøgelse af udvælgelseskriterierne har givet 
vigtige oplysninger om den politiske prioritering. Disse kriterier har i visse tilfælde endnu ikke opfyldt 
deres funktion som "filtre", idet der kun er fremkommet få projekter, da foranstaltningen er så ny og 
forsinkelserne store. De få projekter kan ligeledes forklares ved, at initiativtagerne, der er mere vant til 
aktioner afmål 3-typen, først skal oplæres. 
154 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Hvad mål 5 b angår lykkedes det i 1996 at få evalueringsstrukturerne på plads i regionerne. Der blev 
udarbejdet et arbejdsprogram, udpeget en gruppe under overvågningsudvalget til at følge 
evalueringsarbejdet, fastsat referencerammer for udvælgelsen af vurderingsmænd og endelig udpeget 
en vurderingsmand for hvert af programmerne. Overvågningsudvalgene stod for dette arbejde, som 
blev afsluttet for samtlige 83 SPD'er for mål 5b. Overvågningsudvalgene har forstået, at evalueringen 
skal være et middel til bedre styring af programmerne og de kommende ændringer (1997-1999). Hidtil 
har evalueringen været en positiv oplevelse, idet de fleste af de nationale og regionale myndigheder, 
der er repræsenteret i udvalgene, har forstået nødvendigheden af en gennemsigtig og professionel 
evaluering. Langt de fleste kontrakter er indgået efter et offentligt udbud. Den anden betingelse, der 
skal opfyldes for at få en brugbar evaluering, er, at den foreligger i tide. Derfor har alle 
overvågningsudvalg anmodet om at få forelagt rapporterne om midtvejsevalueringerne inden 
sommeren 1996 (med visse undtagelser for de nye medlemsstater). Visse regioner har dog allerede 
fremlagt en første rapport over arbejdets forløb, idet den endelige rapport i de fleste tilfælde skulle 
foreligge ved udgangen af første halvår 1997. Kommissionen har desuden oprettet en database 
indeholdende alle de i programmerne indeholdte indikatorer med angivelse aftal. Dette skulle gøre det 
muligt at følge de enkelte programmers resultater, navnlig hvad angår fysiske data og data vedrørende 
beskæftigelsen, og at samle resultaterne på nationalt plan og på Fællesskabsplan. 
I lighed hermed har de fleste af FIUF-overvågningsudvalgene iværksat udbud med henblik på at 
udpege uafhængige vurderingsmænd til at udarbejde rapporterne for midtvejsevalueringen. 
Rapporterne skulle efter planerne foreligge i første halvår 1997. I Finland og Sverige har 
overvågningsudvalgene for mål 6 ligeledes fastsat procedurer for midtvejsevaluering. Udbuddene blev 
iværksat i tide, og vurderingsinstanserne er valgt. Midtvejsrapporterne forventes at foreligge ved 
udgangen af 1997. 
Endelig er der iværksat midtvejsevalueringer for nogle af EU-initiativerne. For så vidt angår LEADER 
II har visse regioner således besluttet at evaluere EU-initiativprogrammerne på samme måde som mål 
5b-programmerne. Andre regioner, navnlig i de medlemsstater, hvor programmerne udarbejdes på 
nationalt plan, har indført en særlig procedure. Den irske rapport, som allerede foreligger, viser de 
gode fremskridt, der er gjort, og den betydning, der tillægges erhvervelsen af viden og overførslen af 
erfaringer i forbindelse med de nye lokale aktionsgrupper. Men det fremgår ligeledes, at der har været 
vanskeligheder med at afvikle og styre aktionerne. Også for EMPLOI- og ADAPT-initiativerne kom 
evalueringsmekanismerne på plads i 1996. Prioriteterne for midtvejsevalueringen har direkte 
forbindelse med initiativernes natur og går ud på at vurdere, hvorledes principperne om 
tværnationalitet og innovation bliver udmøntet i programmerne, og om hvorvidt resultaterne af disse 
interventioner formidles med henblik på en "mainstreaming" af god praksis. 
C. EFTERFØLGENDE EVALUERING 
1. Mål 2 1989-1993 
I 1996 blev der foretaget en evaluering af strukturfondstøtten i de 60 regioner, der var berettiget til 
støtte under mål 2 i perioden 1989-1993. Formålet var at vurdere de vigtigste resultater og at bidrage 
til at forbedre nuværende og fremtidige interventioners funktionsmåde. Ved disse efterfølgende 
evalueringer behandledes visse specifikke spørgsmål, nemlig hvor stor har gennemslagskraften været 
for mål 2-interventioneme? Har de bidraget til den industrielle omstilling i regionerne? I hvor høj grad 
har strukturfondreformerne af 1988 forbedret programgennemførelsen og de opnåede resultater? 
Hvilken lære kan drages af evalueringen afmål 2-programmerne for 1989-1993, og skal denne lære 
indgå i en fremtidig kodeks over god praksis? Hovedhindringen for denne evaluering var, at der i 
mange afmål 2-regionerne kun forelå få oplysninger om resultatet af programmerne for 1989-1993. 
De oplysninger, der forelå, byggede på resultatindikatorer, som ikke var standardiserede, hvorfor det 
var vanskeligt at sammenligne dem. Derfor er nedenstående resultater og konklusioner kun vejledende. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 155 
Hovedkonklusioner 
Hovedkonklusionen af den efterfølgende evaluering er, at mål 2-interventionerne spillede en væsentlig 
rolle i den industrielle omstillingsproces i perioden 1989-1993. Selv om de globale makroøkonomiske 
tendenser var ugunstige i en stor del af perioden, støttede mål 2-programmerae den strukturelle 
tilpasning i de regioner, der var ramt af tilbagegangen for de traditionelle industrier. 
Beskæftigelseseffekten på kort sigt og bidraget til den industrielle omstrukturering på længere sigt var 
betragtelige. Evalueringen understreger ligeledes den store gennemslagskraft, som 
strukturfondreformen af 1988 har haft. 
Strategier 
EFSR- og OP-strategierne har givet regionaludviklingsstrategierne i mange mål 2-regioner en 
sammenhæng, som de manglede før. Den ramme, som Europa-Kommissionen skitserede i 1989, har i 
overensstemmelse med strukturfondreformen fremhævet nødvendigheden af at anlægge et mere 
integreret og mere programorienteret syn på den industrielle omstillingsproces. Af undersøgelser 
foretaget i visse regioner, f.eks. i Spanien, Italien og Det Forenede Kongerige, fremgår det, at denne 
ramme giver et mere solidt grundlag for programmeringen af regionaludviklingen end den tidligere 
ramme, også selv om visse aspekter af strukturfondforordningerne skønnes at være for restriktive. I de 
regioner, hvor der er tradition for strategisk planlægning af regionaludviklingen (Frankrig og 
Tyskland), har den ved mål 2 skabte værditilvækst været mindre udtalt. 
Strukturfondene har givet udviklingen et vældigt løft. For hver million ECU fra Fællesskabet har 
medlemsstaterne selv brugt yderligere 2 millioner. Fondene har ligeledes påvirket størrelsen af 
bevillingerne fra den private sektor, som alt i alt har tegnet sig for ca. 20% af 
programmeringsudgifterne under mål 2. Additionalitetsprincippets økonomiske effekt er vanskelig at 
vurdere. Men undersøgelserne viser, at strukturfondstøtten har været afgørende for, at mål 2-
programmeringen har kunnet fortsætte som før. 
De prioriterede felter under mål 2 har vist sig at være nogenlunde ens i de forskellige regioner, men 
der er stor forskel på, hvorledes midlerne fordeles mellem de forskellige foranstaltningstyper. 
Fordelingen afspejler i princippet prioriteringen i de forskellige regioner. I de franske og spanske 
regioner blev vægten f.eks. lagt på infrastrukturinvesteringer, mens støtten til udvikling af SMV'er, 
turisme og menneskelige ressourcer var vigtigere andre steder (f.eks. i Nederlandene, Italien og visse 
regioner i Det Forenede Kongerige). Ser man på de enkelte projekter, synes der dog ikke altid at være 
overensstemmelse mellem tildelingen af midlerne og prioriteterne. 
Der var generelt en god sammenhæng mellem de nationale strategier og EF-strategierne, trods visse 
vanskeligheder med at få godt indarbejdede regionale strategier tilpasset EFSR'erne. Til gengæld 
manglede strategierne ofte - med enkelte undtagelser (f.eks. Nederlandene) - sammenhæng på nationalt 
plan. Dette gælder navnlig EFRU- og ESF-foranstaltningerne. Forskellene i administrative procedurer, 
institutionelle strukturer og ansvarsfordelingen på nationalt plan vanskeliggjorde denne integrering. På 
projektniveau var det udvidede partnerskab i mål 2-regionerne derimod med til at styrke båndene og 
synergien mellem foranstaltningerne. 
Forvaltning af programmerne 
På grund af nødvendigheden af hurtigt at kunne disponere over ressourcerne allerede fra begyndelsen 
af programmeringsperioden 1989-1993 indførte de regionale myndigheder i visse tilfælde et formelt 
system for evaluering og udvælgelse af projekter efter påbegyndelsen af programmerne. Den 
forsinkede iværksættelse af EFSR'erne og OP'erne betød, at de regionale myndigheder i begyndelsen 
havde problemer med at udnytte bevillingerne i den forholdsvis korte periode, der var til rådighed. 
Derfor var der tendens til at iværksætte allerede vedtagne projekter eller vælge dem efter princippet 
"først ind, først ud". I de fleste af regionerne begyndte man at indføre evalueringskriterier og -
procedurer, da konkurrencen om bevillingerne blev skærpet. Ved periodens afslutning havde fleste af 
regionerne indført en meget strengere evalueringsprocedure. Det er uden tvivl Nederlandene og Det 
156 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Forenede Kongerige (hvor der er gjort forsøg med karaktergivnings-, vægtnings- og 
klassificeringsmetoder), der har udviklet de nøjagtigste evalueringsmetoder. 
I almindelighed viste metoderne til overvågning og evaluering af programmerne sig at være 
utilstrækkelige, selv om der ved periodens afslutning blev vedtaget foranstaltninger, der skulle 
forbedre metoderne. I de fleste af regionerne indskrænkede overvågningsprocedurerne sig til en 
kontrol af de økonomiske indikatorer, idet der ikke blev lagt så megen vægt på undersøgelsen af de 
konkrete resultater. Undersøgelserne viser, at de regionale myndigheder i de fleste af regionerne ikke 
havde hverken den tekniske viden eller de ressourcer, der var nødvendige for at overvåge projekterne 
effektivt. F.eks. synes kontrolbesøg på stedet ikke at have været anvendt i større omfang. De fleste af 
regionerne havde også tekniske vanskeligheder med at analysere og anvende de indhentede 
oplysninger. Der blev kun gennemført få globale midtvejsevalueringer, selv om der blev gennemført 
en lang række undersøgelser om projekterne og særlig aspekter ved programmerne. I flere regioner er 
den manglende tradition for overvågning og evaluering en af forklaringerne på den generelle mangel 
på strategisk tænkning i forbindelse med omprogrammeringen. Det er dog tydeligt, at der ved 
periodens udgang blev truffet foranstaltninger til forbedring af procedurerne. 
Måden at forvalte programmerne på varierede og var kraftigt påvirkede af de institutionelle strukturer 
og nationale traditioner i mål 2-regionerne. I nogle lande var forvaltningen meget centralistisk (f.eks. i 
Spanien), mens den var mere decentraliseret i andre lande (f.eks. Nederlandene, Italien og Det 
Forenede Kongerige). Overvågningsudvalgene spillede en væsentlig rolle i de fleste af regionerne og 
fungerede som forbindelsesled mellem de nationale, regionale og lokale myndigheder og mellem de 
forskellige regionale arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer og økonomiske 
interesseorganisationer. Men ikke alle overvågningsudvalg var i stand til at træffe reelle afgørelser. 
Denne beføjelse havde de i visse regioner, mens de i andre regioner (f.eks. i Tyskland) spillede en 
mere begrænset rolle. 
Strukturfondreformen af 1988 fremmede partnerskabsprocessen. I undersøgelserne fremhæves dette 
punkt som en af de største og mest varige fordele, der blev opnået ved mål 2-interventionerne i 
perioden 1989-1993. Men det står ligeledes klart, at partnerskabsprocessen stødte på store 
vanskeligheder i begyndelsen. I visse regioner - navnlig dem, der har en forholdsvis centralistisk 
forvaltning - opstod der spændinger mellem nationale og regionale myndigheder, da der skulle 
prioriteres og træffes beslutninger. I visse medlemsstater var det vanskeligt at få den private sektor 
med. Men alle steder gjaldt det, at partnerne måtte "oplæres". Ved udgangen af perioden 1989-1993 
var det lykkedes at indføre et nogenlunde effektivt partnerskab i alle mål 2-regioner. Der opstod flere 
partnerskabsmodeller. Partnerskaber med forholdsvis få deltagere havde den fordel, at de var mere 
sammenhængende og nemmere at styre, mens partnerskaber med flere deltagere ofte gav anledning til 
flere koordineringsvanskeligheder. Også på dette punkt afspejlede den valgte model til en vis grad de 
regionale forhold, navnlig størrelsen afmål 2-regionerne. 
Mål 2-strategierne blev genstand for en større tilpasning i løbet af programmeringsperioden. Denne 
foranstaltning skyldtes dog snarere et ønske om at udnytte de disponible bevillinger bedst muligt end 
et ønske om at ændre de prioriterede felter. Programmeringen blev tilpasset i visse regioner for at tage 
hensyn til erfaringerne fra perioden 1989-1991. De tilpasninger, der var til fordel for jobskabende 
investeringer på bekostning af infrastrukturinvesteringer, viste sig at være hensigtsmæssige. Det var 
nemlig netop på det tidspunkt, at recessionen og væksten i arbejdsløsheden begyndte. 
Brutto- og nettoresultater 
Det skønnes, at der - brutto - er skabt, bevaret eller omfordelt 850.000 arbejdspladser som følge afmål 
2-interventionerne i perioden 1989-1993. Tages der hensyn til de tilpasninger, der blev foretaget for at 
tage højde for additionaliteten, fortrængningseffekten og de indirekte virkninger, skønnes det, at i alt 
450.000-500.000 stillinger - netto - kan tilskrives programmeringen for mål 2. Af de 850.000 
bruttostillinger kunne ca. 570.000 (dvs. 67%) tilskrives EFRU-programmerne, mens resten var en 
følge af ESF-interventionerne. Tre medlemsstater, nemlig Frankrig, Spanien og Det Forenede 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 157 
Kongerige, tegnede sig for ca. tre fjerdedele af de bruttoarbejdspladser, der blev oprettet eller bevaret, 
hvilket nogenlunde svarer til fordelingen af bevillingerne mellem medlemsstaterne. 
Gennemsnitsomkostningerne pr. arbejdsplads - baseret på EFRU's og ESF's udgifter - skønnes at ligge 
på 7.000 ECU (brutto) og 14.000 ECU (netto). Med hensyn til den estimerede nettotilvækst af 
arbejdspladser (450.000) varierede prisen pr. arbejdsplads betydeligt, idet den gik fra et gennemsnit på 
ca. 5.000 ECU i Belgien til et gennemsnit på 20.000 ECU i de spanske mål 2-regioner. Dette kan 
forklares ved prioriteringen i de forskellige mål 2-regioner. Når infrastnikturinvesteringerne prioriteres 
højt, er den afledte jobskabelseseffekt langsommere om at manifestere sig end i regioner, hvor vægten 
lægges på aktioner som f.eks. støtte til SMV'er, og dette medfører større omkostninger pr. 
arbejdsplads i programmeringsperioden. Lægges Fællesskabets og medlemsstaternes udgifter til mål 2-
programmer sammen, giver det en gennemsnitspris eller en samlet/reel pris pr. nettoarbejdsplads på 
40.000 ECU. Dette beløb ligger inden for det interval, man regner med i forbindelse med 
regionaludviklingsforanstaltninger. 
Af andre resultater af programmeringen vedrørende mål 2 for 1989-1993 kan nævnes, at skønsmæssigt 
917.000 personer har deltaget i uddannelsesprogrammer støttet af ESF, og at ca. 470.000 SMV'er har 
haft fordel af programmerne. 
Da ikke mange af de regionale myndigheder ved programmeringsperiodens begyndelse havde fastsat 
de mål, der skulle nås, er det ikke let at vurdere resultaterne af programmeringen. De oplysninger, der 
er indhentet i forbindelse med undersøgelserne, viser, at kun i 12 af de 60 mål 2-regioner havde de 
regionale myndigheder fastsat beskæftigelsesmål for EFRU-foranstaltningerne. I 20 af regionerne 
havde myndighederne fastsat kvantitative mål for ESF-foranstaltningerae. I de tilfælde, hvor der var 
fastsat mål, var disse som oftest overskredet. Dette kan skyldes, at resultatet blev bedre end forventet. 
Men det kan også skyldes, at målene ikke var realistiske, eller at de anvendte overvågningssystemer 
ikke egnede sig til nøjagtigt at vurdere programmets resultater. 
Evaluering af effekten 
Strukturfondinterventionen har bidraget til diversificeringen af regionernes erhvervsliv, idet antallet af 
nye eller bevarede arbejdspladser mellem 1989 og 1993 skønsmæssigt svarede til 0,7%-l,3% af 
arbejdspladserne i de ikke-industrielle sektorer. Mål 2-interventionernes indvirkning på beskæftigelsen 
giver ganske vist et godt fingerpeg om de opnåede resultater, men de strategier, der var fastlagt, skulle 
navnlig rette op på de alvorlige strukturelle svagheder på længere sigt. Her har 
strukturfondinterventionernes bidrag til diversificeringen af erhvervslivet i mål 2-regionerne og til 
formindskelsen af disse regioners afhængighed af de traditionelle industrier som kilde til beskæftigelse 
og indkomst været helt afgørende for succesen. I de fleste mål 2-regioner var omstillingen allerede 
godt i gang ved udgangen af 80'erne, men der er ingen tvivl om, at strukturfondinterventionen har 
fremmet denne proces betydeligt. 
Endvidere har mål 2-programmeringen bremset nedgangen i industribeskæftigelsen. Der blev således 
bevaret 0,9%-l,8% flere arbejdspladser, end hvis der ikke havde fundet nogen intervention sted. 
Programmeringsperioden 1989-1993 faldt stort set sammen med en alvorlig recession, og derfor har 
strukturfondenes bidrag til bevarelsen af arbejdspladser i industrier præget af nedgang bidraget 
væsentligt til opnåelsen af vigtige socioøkonomiske mål. Effekten illustreres af, at der takket være mål 
2-programmerne blev oprettet eller bevaret mellem 0,9% og 1,8% af arbejdspladserne i industrien 
(afhængig om man går ud fra brutto- eller nettoeffekten). 
Ud over ovennævnte virkninger viser evalueringen ligeledes, at mål 2-interventionerne har haft en 
betydelig ikke-målelig effekt. Den væsentligste effekt er utvivlsomt stimuleringen af de regionale 
partnerskaber og af disses evne til at fastlægge og følge regionaludviklingsstrategier. Her har 
strukturfondreformen unægtelig haft stor betydning. Følgerne af nogle af de andre ændringer, der blev 
indført i 1988, navnlig den større vægt på koncentration, additionalitet og programmering, er 
vanskeligere at vurdere. 
16 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
periode i forbindelse med udarbejdelsen af rapporten om den økonomiske og sociale samhørighed, 
evaluerede de større projekter og gennemførte tematiske evalueringer om FTU, miljø, SMV'er og lige 
muligheder. Endelig fastlagde Kommissionen de politiske retningslinjer for udarbejdelsen af de nye 
mål 2-programmer og midtvejsrevisionen af programmerne under de øvrige mål12. Retningslinjerne 
tilgodeser hovedformålet, jobskabelse, som søges fremmet gennem de lokale og regionale 
beskæftigelsespagter. Kommissionen opfordrede i forskellige meddelelser til udvikling af kultur- og 
turistsektoren for at skabe nye økonomiske aktiviteter og derved fremme udviklingen af regionerne. 
Kommissionen sørgede ligeledes for, at der ved den konkrete gennemførelse af programmerne blev 
taget hensyn til horisontale prioriteter som f.eks. miljø og lige muligheder. 
Overholdelsen af principperne i strukturfondreformen af 1998 blev nøje overvåget. For så vidt angår 
partnerskabet13 har overvågningsudvalgene givet begrebet et mere konkret indhold. Men 
partnerskabet antager dog forskellige former afhængig af intervention og medlemsstat. Kommissionen 
søgte at fremme partnerskabet ved at udvikle nye former for partnerskab på grundlag af 
beskæftigelsespagterne; ved at forbedre partnernes kvalifikationer gennem uddannelse af de lokale og 
regionale partnere, arbejdsmarkedets parter og andre repræsentanter for erhvervslivet; og endelig ved 
at overveje, hvorledes partnerskabei kan styrkes, uden at det går ud over effektiviteten som 
forberedelse til bredere anlagte drøftelser, af strukturfondenes rolle efter 1999. 
Additionalitetsprincippet går ud på at sikre, at strukturfondenes bevillinger til de støtteberettigede 
regioner i en medlemsstat ikke træder i stedet for offentlige eller halvoffentlige tilskud til 
strukturformål, men får en reel økonomisk virkning. I henhold til artikel 9 i samordningsforordningen 
skal Kommissionen og den pågældende medlemsstat ved udarbejdelsen af programmerne påse, at de 
offentlige eller halvoffentlige strukturudgifter fastholdes på mindst samme niveau som i den 
foregående programmeringsperiode. For at muliggøre en løbende kontrol med princippets overholdelse 
fastsætter Kommissionen endvidere efter aftale med den pågældende medlemsstat retningslinjer for 
overvågningen af additionaliteten ved vedtagelsen af programmeringsdokumenterne. Medlemsstaten 
stiller de relevante økonomiske oplysninger samt oplysninger, der sikrer gennemsigtigheden af de 
finansielle strømme, til rådighed for Kommissionen. Ved udløbet af programmeringsperioden 
foretages en efterfølgende vurdering, hvor opfyldelsen af de forpligtelser, som medlemsstaten har 
indgået med hensyn til opretholdelse af udgiftsniveauet, evalueres. 
I 1994, 1995 og 1996 lykkedes det at gennemføre den forudgående evaluering af næsten alle 
programmer under mål 1, 214 og 6. Dog tilbagestod to problemer ved udgangen af 1996, nemlig 
problemet med mål 1 i Frankrig (manglende ajourføring af oplysningerne i SDP'erne) og problemet 
med mål 2 i Luxembourg (1994-1996) (bestemmelsen om suspension af betalingerne kunne ikke 
trækkes tilbage, fordi der ikke forelå nogen finansielle oplysninger med hensyn til additionaliteten). I 
1996 indledtes ligeledes arbejdet med den forudgående kontrol med additionalitetsprincippets 
overholdelse i forbindelse med SPD'erne for mål 2 i perioden 1997-1999. Oplysningerne fra de finske 
myndigheder gjorde det muligt at kontrollere princippets overholdelse inden årets udløb. Alle de 
øvrige medlemsstater skulle fremlægge supplerende oplysninger, som forventedes at foreligge i 
begyndelsen af 1997. 
Retningslinjerne for den løbende evaluering af additionalitetsprincippet er nedfældet i 
programmeringsdokumenterne og udgør en forpligtelse i henhold til en partnerskabsaftale med hver 
medlemsstat. Retningslinjerne indebærer en årlig ajourføring af de oplysninger, der gives i 
programmeringsdokumenterne. Ved udgangen af 1996 var resultaterne af den løbende evaluering af 
additionalitetsprincippet noget blandede. Flere medlemsstater (Østrig, Belgien, Frankrig, 
Nederlandene og Det Forenede Kongerige for så vidt angår mål 1; Finland og Sverige for så vidt angår 
mål 6) havde ikke fremsendt ajourførte oplysninger til Kommissionen. For Tysklands, Spaniens, 
Grækenlands og Italiens vedkommende var der sket et fald i de offentlige støtteberettigede udgifter på 
12 Se kapitel ILD. Komplementaritet med de øvrige fællesskabspolitikker. 
13 Se kapitel III.B. Regionalt partnerskab, og kapitel III.C. Dialog med arbejdsmarkedets parter og økonomiske 
interesseorganisationer. 
14 Programmer for 1994-1996. 
158 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
2. Andre efterfølgende evalueringer 
Visse afmål 5b-regionerne blev i 1996 færdige med evalueringerne af resultaterne fra perioden 1989-
1993. Visse medlemsstater har ligeledes sammenfattet oplysningerne fra disse forskellige evalueringer, 
uden dog at kvantificere de endelige resultater og effekten. DATAR (Frankrig) har undersøgt, 
hvorledes fællesskabsprogrammerne evalueres, og hvilke vanskeligheder der er opstået, for at måle 
fremdriften i de forskellige regioner. 
For så vidt angår LEADER I-initiativet blev der efter udbudsrunden i 1995 valgt en vurderingsmand i 
1996. I 1996 blev også den undersøgelse, der skal omfatte de 217 lokale aktionsgrupper i de 12 
medlemsstater, påbegyndt. Vurderingsmanden har udarbejdet en rapport om de anvendte metoder. 
Rapporten, der tjener som grundlag for arbejdet i de forskellige medlemsstater, griber vurderingen af 
innovationen og "bottom-up"-metoden an på en original måde. 
D. EVALUERING AF DE STØRRE PROJEKTER 
1. Indledning 
I 1996 blev evalueringen af de vigtigste af de projekter, der modtog støtte fra EFRU og 
Samhørighedsfonden, undersøgt. Meningen var at ajourføre den undersøgelse af de større projekter, 
der var foretaget i den første programmeringsperiode (1989-1993). Sidstnævnte undersøgelse, som 
blev gennemført i 1994, indeholdt en cost-benefit-analyse af 200 større projekter, som var godkendt til 
medfinansiering fra EFRU mellem 1989 og 1993. Cost-benefit-analysen var foreskrevet i artikel 5 i 
EFRU-forordningen vedrørende ansøgninger om medfinansiering af større projekter. Målet var at 
vurdere den samlede kvalitet af evalueringsgrundlaget, sammenligne de forskellige analysemetoder, 
der var anvendt, og finde frem til de nøgleelementer, der skal indgå i evalueringsgrundlaget for de 
større projekter i perioden 1994-1999. Resultaterne af analysen er resumeret i den 5. årsberetning om 
iværksættelsen af strukturfondene (1993), der blev offentliggjort i 1995. Resultaterne blev også 
anvendt ved udarbejdelsen af den "Vejledning i udarbejdelse af cost-benefit-analyser af større 
regionalpolitiske projekter i Fællesskabet", der blev udgivet i 1995. Vejledningen samt resultaterne af 
analysen af de større projekter i 1989-1993 blev anvendt ved forberedelsen af seminarer for de 
tjenestemænd i Kommissionen, der havde de større projekter som ansvarsområde. 
Den nye undersøgelse fra 1996 havde samme mål som den første. 200 ansøgninger om 
projektfinansiering blev gennemgået, nemlig 107 vedrørende EFRU-projekter og 93 vedrørende 
projekter finansieret af Samhørighedsfonden. Samhørighedsfondens projekter vedrører perioden 1993-
1996. EFRU-projekterne vedrører perioden 1994-1999. Selv om stikprøven ikke kan betragtes som 
helt repræsentativ for de medfinansierede større projekter, er den meget oplysende. Ved 
gennemgangen af resultaterne er der en række faktorer, der ikke må tabes af syne. De disponible 
oplysninger stammer fra den periode, hvor undersøgelsen fandt sted, nemlig juni 1996. Oplysningerne 
er for de flestes vedkommende hentet i finansieringsansøgningerne. I nogle tilfælde afviger 
ansøgningerne fra det færdige projekt. Kvaliteten af cost-benefit-analyserne er vurderet i forhold til, 
hvad der er god praksis, og eventuel kritik betyder ikke, at ansøgningerne ikke opfylder de krav, der 
stilles i forordningerne. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 159 
Tabel IV-2: Større projekter - Fordeling på medlemsstater 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
UK 
I ALT EFRU 
1994-1999 
Antal 
2 
1 
28 
2 
9 
1 
10 
15 
1 
25 
13 
107 % 
2% 
1% 
26% 
2% 
8% 
1% 
9% 
14% 
1% 
23% 
12% 
100% Samhørighedsfond 
1993-1996 
Antal 
12 
51 
8 
22 
93 % 
13% 
55% 
9% 
24% 
100% "2. generations" 
stikprøve i alt 
Antal 
2 
1 
28 
14 
60 
1 
18 
15 
1 
47 
13 
200 % 
1% 
1% 
14% 
7% 
30% 
1% 
9% 
8% 
1% 
24% 
7% 
100% "1. generations" 
stikprøve i alt 
Antal 
2 
54 
11 
55 
52 
26 
200 % 
1% 
27% 
6% 
28% 
26% 
13% 
100% 
Ifølge den anden undersøgelse gennemføres over halvdelen af de af Samhørighedsfonden finansierede 
projekter i Spanien og næsten en fjerdedel i Portugal. Tyskland og Portugal tegner sig hver især for en 
fjerdedel af de undersøgte EFRU-projekter. Der er væsentlige forskellige mellem de to undersøgelser. 
Den første vedrørte seks medlemsstater, i den anden er der tilføjet fem. Tyskland, som ikke var med i 
den første undersøgelse, tegner sig for 28 af de 200 undersøgte projekter. Italiens, Irlands og Portugals 
andel af de undersøgte projekter var væsentlig mindre i den anden undersøgelse, men havde dog stadig 
et vist omfang. 
De af samhørighedsfonden finansierede projekter fordeler sig mellem transport- og miljøsektoren. To 
femtedel af EFRU-projekterne vedrører ligeledes transportsektoren, mens der kun er forholdsvis få 
større EFRU-projekter på miljøområdet. Det er også transport, der tegner sig for de fleste af 
udgifterne, nemlig ca. 60%. Miljøprojekterne er mindre omfattende end gennemsnittet, og udgifterne 
dertil udgør under 10% af de samlede udgifter. Energiprojekterne er noget mere 
omkostningskrævende, og de tre projekter i stikprøven tegner sig for 12% af udgifterne. 
Tabel IV-3: Større projekter - Fordeling på sektor 
Sektor 
Transport 
Vand og miljø 
Energi 
Andre tjenesteydelser 
Industri 
I ALT EFRU 
lait 
40 
5 
3 
12 
47 
107 Oplysn.* 
38 
4 
3 
10 
46 
101 Samhørighedsfond 
lait 
57 
36 
93 Oplysn.* 
57 
36 
93 "2. generations" 
stikprøve i alt 
lait 
97 
41 
3 
12 
47 
200 Oplysn.* 
95 
40 
3 
10 
46 
194 "1. generations" 
stikprøve i alt 
lait 
82 
23 
9 
12 
74 
200 Oplysn.* 
76 
22 
9 
12 
69 
188 
* Antal projekter, for hvilke der foreligger oplysninger om de samlede investeringsomkostninger. 
160 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
2. Analyse af evalueringerne 
Tabel IV-4: Større projekter - Samlet evaluering 
Sammenligning med 
foreg, regnskabsår 
Økonomisk analyse 
"Økonomisk" afkast + 
Estimeret prisudvikling + 
Evaluering af indirekte økonomiske virkn. + 
Finansiel analyse 
Ændringer af relative priser + 
"Finansielt" afkast = 
Finansieringsplan | -
Risikoanalyse 
Følsomhedsanalyse + 
Risikoanalyse -
+ Forbedring mellem første og anden generation 
- Forværring mellem første og anden generation 
En cost-benefit-analyse er et anerkendt middel til bestemmelse af økonomiske fordele ved projekter. 
Omkostninger og fordele kvantificeres. De samlede omkostninger fratrækkes de samlede fordele. Men 
i praksis kræver dette et stort arbejde, hvis man ønsker brugbare og sammenlignelige resultater. 
Indregning af tidsfaktoren: Den skønnede værdi af fremtidige omkostninger og fordele er lavere end 
værdien af de nuværende omkostninger og fordele. Det er derfor nødvendigt at estimere fremtidige 
pengestrømme i omkostninger og fordele over projektets løbetid og nedbringe værdien af de 
omkostninger og fordele, der først påløber senere. I praksis antages det generelt, at 
værdiforringelsesgraden over tiden (diskonteringssatsen) er konstant (private virksomheder regner ofte 
med en diskonteringssats på mellem 20% og 30% eller derover). Der er estimeret fremtidige 
pengestørmme i over 70% af de større andengenerationsprojekter. I transportsektoren strakte 
fremskrivningerne sig over 20-30 år, i miljø- og vandsektoren var fremskrivningsperioden lidt 
længere, mens projekterne i industri-, service-, uddannelses- og sundhedssektoren byggede på 
fremskrivningsperioder på mellem 6 og 13 år. De forskellige tidshorisonter svarer generelt nogenlunde 
til investeringstypen. 
Afkast: Efter at de fremtidige pengestrømme i skønnede omkostninger og fordele er fastlagt og 
multipliceret med en passende diskonteringssats, fremkommer nutidsværdien som summen af 
fordelene fratrukket summen af omkostningerne. Et andet mål er den interne rente. Ved de fleste af 
projekterne opstår omkostningerne først, mens fordelene kommer senere. Heraf følger, at jo højere 
diskonteringssats jo lavere nutidsværdi. Den interne rente afspejler projektets effektive forrentning. 
Andelen af cost-benefit-analyser, for hvilke der er beregnet den interne rente, er den samme i begge 
undersøgelser, nemlig ca. en fjerdedel. Men der er sket et fald i andelen af analyser, som indeholder 
detaljerede oplysninger om den finansieringsplan, der er anvendt til beregning af det interne rente. I 
nogle tilfælde er der fremlagt mere omtrentlige finansielle indikatorer som f.eks. forholdet mellem 
overskud og omsætning. I andre tilfælde blev der ikke foretaget nogen beregning, fordi der ikke var 
budgetteret med nogen omsætning. Ca. 70% af projektforslagene indeholdt et skøn over den 
"økonomiske" interne rente (dvs. den interne rente efter tilpasning af priserne på varerne og 
tjenesteydelserne for at tage hensyn til f.eks. en monopolsituation), mod 50% af 
førstegenerationsprojekterne. Undersøgelsen viser, at størrelsen af den "finansielle" og "økonomiske" 
interne rente er sammenlignelig for de to generationer af projekter. \ 
Følsomhed og risiko: Der kan skelnes mellem på den ene side en undersøgelse af prognosernes 
følsomhed over for ændrede forudsætninger og på den anden side et skøn over resultater på baggrund 
af projektets iboende risici. Generelt behandles usikkerhedsfaktorerne mere indgående i 
andengenerationsprojekterne, men der er forskelle mellem sektorerne. Forbedringerne findes i 
transport- og energisektoren, mens der er sket en forværring i industrisektoren. De 200 projekter, der 
er gennemgået, indeholder ikke nogen risikovurdering, hvilket er et klart tilbageskridt i forhold til den 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 161 
foregående periode. Det bemærkes dog, at der i forordningerne ikke stilles krav om følsomhedsanalyse 
eller risikoanalyse. 
Konklusion: Det er vanskeligt at sammenligne de to undersøgelser fra 1994 og 1996, da deres 
opbygning er forskellig. Dog er der sket en klar forbedring af kvaliteten af de cost-benefit-analyser, 
der er indeholdt i ansøgningerne om finansiering af større projekter. Det kan dog gøres bedre endnu. 
Udgivelsen af vejledningen i udarbejdelse af cost-benefit-analyser i forbindelse med større projekter 
har betydet en forbedring af kvaliteten af cost-benefit-analyserne. Evalueringen tillægges også større 
vægt i forbindelse med iværksættelsen af strukturfondene. 
E. TEMATISKE EVALUERINGER OG ANDRE EVALUERINGSAKTIVITETER 
I 1996 besluttede Kommissionen at iværksætte en række tematiske evalueringer af strukturfondenes 
indvirkning på flere nøglesektorer, f.eks. forskning/udvikling, SMV'er og miljø. På grundlag af disse 
evalueringer skulle det blive muligt at kanalisere udgifterne over i de mest effektive sektorer, forbedre 
overvågningssystemerne for at skaffe nøjagtige og værdifulde oplysninger med henblik på en bedre 
styring af iværksættelsen og evalueringen af strukturfondene og endelig at justere 
evalueringsinstrumenterne for disse sektorer. De tematiske evalueringer skulle begynde i slutningen af 
1997 og vare i 12-18 måneder. 
Evaluering af de af ESF finansierede aktioner som led i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter 
ESF-forordningen af 1988 markerede for første gang, at Fællesskabet i forbindelse med "den sociale 
dialog" ønskede at tage hensyn til de mange nye teknologier, der indføres på arbejdsstederne, og som i 
væsentlig grad påvirker arbejdsmarkedet, både kvantitativt og kvalitativt. ESF har således fået 
mulighed for at finansiere "foranstaltninger, der som led i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter 
henvender sig til virksomhedernes ansatte i to eller flere medlemsstater, og som vedrører overførsel af 
specialviden af betydning for moderniseringen af produktionsapparatet". 
Evalueringen af uddannelsesaktionerne inden for rammerne af den sociale dialog har givet visse 
foreløbige resultater. Aktionerne har en god kvalitet. Temaet "social dialog" figurerer ikke i de 
aktioner vedørende "industrielle forandringer", der behandles i forbindelse med mål 4 og ADAPT. 
Kommissionens retningslinjer vedrørende den sociale dialog blev vel modtaget, da de tydeliggjorde 
begreberne og procedurerne. Men de afslørede også visse huller som f.eks. manglende forbindelse 
mellem aktionerne og den sociale dialog på europæisk plan, som blot betragtes som en generel ramme; 
nødvendigheden af at gøre de aktioner, der finansieres i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen 
(øvrige fællesskabsaktioner, som indebærer deltagelse af arbejdsmarkedets parter), mere specifikke og 
manglende overensstemmelse mellem ESF's forskellige udvælgelsesprocedurer. En tydeliggørelse af 
målene for aktionerne synes således at være nødvendig for at gøre aktionerne mere operationelle og 
supplere dem med andre programmer. "Den sociale dialog" er en dimension, der bør styrkes, hvilket 
kræver øget samordning mellem Kommissionens tjenestegrene indbyrdes og mellem Kommissionen 
og arbejdsmarkedets parter. 
MEANS-programmet 
1996 var det andet gennemførelsesår for det treårige program MEANS (metoder til evaluering af 
strukturelle aktioner). Dette program, der ledes af Centre européen d'expertise en évaluation (CEEE), 
skal gøre det lettere for Kommissionen at forvalte strukturfondene og tage ansvaret for de offentlige 
udgifter. Der er tre hovedprioriteter. For det første opstillingen af referencerammer for de tre vigtigste 
evalueringstyper (forudgående, midtvejs- og efterfølgende). For det andet udvikling af 
evalueringsteknikker. I denne forbindelse er der afholdt en række workshops med deltagelse af 
universitetseksperter, erfarne tjenestemænd, som repræsenterer medlemsstaternes centrale eller 
regionale myndigheder, og repræsentanter for Kommissionen. Efter disse drøftelser blev der 
udarbejdet tre vejledninger om forbedring af evalueringskvaliteten, evaluering af strukturfondenes 
indvirkning på beskæftigelsen og bedømmelse af programmernes synergieffekter. På de forskellige 
162 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
workshops arbejdede man videre med de indikatorer, der skal gøre det muligt at måle aktionernes 
gennemslagskraft. 
Endelig blev der i december 1996 afholdt en konference om evalueringsteknikker i Berlin. Her deltog 
over 300 politikere, ledere af strukturfondprogrammer eller -projekter og evalueringsspecialister. 
Konferencen var bygget op om seks spørgsmål. Disse blev drøftet, der blev udvekslet erfaringer og 
evalueringsteknikkerne blev gennemgået. Spørgsmålene vedrørte måling af effekten af en flerårig 
programmering, der omfatter en lang række strukturforanstaltninger på forskellige planer; måling af 
strukturfondsinterventionernes makroøkonomiske effekt i tilfælde, hvor strukturfondene bidrager i 
væsentlig grad til medlemsstaternes BNP; tilpasning af metoderne for at evaluere programmernes 
indvirkning på mål 2 og 5b-regionerne; måling af stnikturfondenes indvirkning på beskæftigelsen; de 
tematiske evalueringers rolle i forbindelse med midtvejsevalueringen; og fastsættelsen af 
kvalitetsindikatorer og -kriterier. 
^t>3 
DELB 
DETALJERET GENNEMGANG AF 
STRUKTURFONDENE 

A fes 
KAPITEL V 
RESUMÉ FOR DE ENKELTE MEDLEMSSTATER 

8. årsberetning om strukturfondene (1996) 167 
1. BELGIEN 
1.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Belgien: 
Mål 1:1 udviklingsstrategien for Hainaut optræder støtte til den teknologiske udvikling under flere forskellige 
prioriteter og omfatter en hel vifte af foranstaltninger: 
• udvikling af forskningspoler (forskningscentre, institutioner og universiteter), teknologisk støtte til 
virksomheder, internationalt partnerskab og formidling af den videnskabelige og tekniske kultur til 
skoler, forskere og virksomheder, udvikling af telekommunikationspoler i universiteter, 
forskningscentre, uddannelsesinstitutioner og virksomheder (felt FTU: 85,9 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 188,8 mio. ECU); 
• forskning i nye landbrugsprodukter og teknologisk innovation i virksomhederne 
• udvikling af det menneskelige FTU-potentiale (13,2 mio. ECU; samlede omkostninger: 26 mio. 
ECU) og uddannelse i avanceret telekommunikation (teknologisk uddannelse af virksomhedernes 
teknikere og af arbejdsløse, demonstrations- og informationsaktioner om 
telekommunikationsproblemer, virksomhedslederes anvendelse heraf) (underfelt 
Telekommunikation: 1 mio. ECU; samlede omkostninger: 2 mio.); 
• / forbindelse med feltet menneskelige ressourcer, åbenhed over for innovation (1 mio. ECU; 
samlede omkostninger: 2 mio.) 
Mål 2 (1994-1996): De fire SPD'er støtter teknologisk innovation enten som støtte til industri- eller 
servicesektoren (Aubange, Limbourg og Turnhout) eller som en prioritet i sig selv (Meuse-Vesdre) : 
• Aubange: uddannelsesforanstaltninger i virksomhederne med hovedvægten lagt på nye teknologier 
og vækstsektorer, uddannelse af unge og indførelse af uddannelsessystemer mellem virksomheder 
(0,2 mio. ECU, samlede omkostninger: 0,6 mio.); 
• Limburg og Turnhout: temaworkshops og fremme af samarbejde og teknologioverførsler i industri-
og servicesektoren (0,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 2 mio.); stimulering af F&U på 
miljøområdet (for begge regioner 0,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 8,5 mio.); 
• Meuse-Vesdre (16,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 40,5 mio.): udvikling af 
superforskningscentre på FTU-området for at gøre virksomhederne bedre kvalificeret til at deltage 
i fællesskabsprogrammer og internationale forskningsprojekter; samarbejde mellem virksomheder 
og forskningscentre og udvikling af nye produkter og produktionsprocesser; uddannelse i 
innovation og udvikling af menneskelige ressourcer på universiteter og i forskningscentre. 
Hvad særlig angår de telematiske applikationer i forbindelse med udviklingen af informationssamfundet er 
der kun i Limburg og Turnhout truffet foranstaltninger som led i udviklingen af modtagelsesinfrastrukturer 
for virksomhederne. Limburg er ene om at fastsætte foranstaltninger til udvikling af telekommunikation for at 
maksimere væksten i regionens servicesektor. 
Mål 5b: SPD'erne for Westhoek og Meetjesland vedrører teknologioverførsel som led i udviklingen af 
virksomheder, forskningsprojekter, telematiske tjenester og nye landbrugsvarer og udnyttelse af naturlige 
ressourcer. 
I alt udgør strukturfondsfinansieringerne til fordel for den teknologiske udvikling 13,6% af fondenes 
bevillinger i Belgien (mål 1 og 2). 
Tabel V-l: Belgien - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i 
programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Strukturfondenes finansieringer 
11% 0,12% 
Måll 
Mål 2 
I ALT IALT 
224,1 
51,5 
275,6 % 
81% 
19% 
100% S.F. 
100,9 
18,1 
119,0 % 
45% 
35% 
43% Medlemsstat 
Oflcntl. 
100,5 
20,7 
121,2 Privat 
22,7 
12,7 
35,4 lait 
123,2 
33,3 
156,6 % 
55% 
65% 
57% 
NB: Programmcringsprocedurcn og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 
en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgillcr, som olie 
forbindes med andre områder som f.eks. industri og FTU. JJQï4_ 
IIKT DFTU • Telekom. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) ] 7 
nationalt plan i forhold til de skøn, der blev foretaget under den forudgående kontrol med mål 1, og 
Kommissionen afventer i overensstemmelse med retningslinjerne for overvågningen medlemsstaternes 
forklaringer. Portugal har flere gange fremsendt oplysninger, men ér blevet anmodet om at ændre 
fremgangsmåden. 
I 1996 vedrørte den efterfølgende additionalitetskontrol mål 1-programmerne for perioden 1989-1993 
samt mål 2-programmerne for perioden 1994-1996. For så vidt angår mål 1 var situationen 
tilfredsstillende for Spanien og Irland. For Portugals vedkommende skulle de fremlagte oplysninger 
tilpasses, og i Grækenlands tilfælde skulle et metodemæssigt problem løses for at kunne sammenligne 
oplysningerne for de to programmeringsperioder. Frankrig og Italien havde derimod ikke forelagt 
Kommissionen de nødvendige oplysninger. For så vidt angår mål 2 fandt den forudgående vurdering 
vedrørende perioden 1997-1999 sted sideløbende med den efterfølgende vurdering vedrørende 
perioden 1994-1996. Man afventede supplerende oplysninger vedrørende perioden 1994-1996 samt 
oplysninger til brug for den forudgående evaluering af SPD'erne for mål 2. Oplysningerne forventedes 
at foreligge i begyndelsen af 1997. 
Det kan konkluderes, at gennemførelsen af additionalitetsprincippet trods en noget langsom og 
besværlig indberetningsprocedure har ført til et snævert og intensivt samarbejde mellem 
Kommissionens tjenestegrene og medlemsstaterne. Selv om der mangler meget, før Kommissionen kan 
regne med en systematisk fremsendelse af ensartede oplysninger, er der allerede gjort store fremskridt, 
som vil lette arbejdet de kommende år. 
Stor finansiel aktivitet 
Den finansielle aktivitet var i 1996 så stor, at en stor del af de opståede forsinkelser blev indhentet. 
Situationen varierer dog fra mål til mål og fra medlemsstat til medlemsstat15. Efter de tre første år har 
Kommissionen disponeret over halvdelen af støtten under de forskellige mål og betalt en tredjedel. 
1996 tegner sig for 37% af de forpligtelser, der er indgået siden 1994 (mod 28% for 1994 og 35% for 
1995), og 44% afbetalingerne i samme periode (mod 21% i 1994 og 35% for 1995). Også for EU-
initiativerne har fremgangen været mærkbar, idet der er disponeret over halvdelen af støtten (som følge 
af regler om, at forpligtelser vedrørende beløb på under 40 mio. ECU indgås på én gang), mens 22% er 
betalt. 1996 var for de fleste af initiativernes vedkommende det år, hvor de faktisk kom i gang. 
Næsten hele Fællesskabets strukturfondbudget blev gennemført i 199616. For alle fonde, 
interventionstyper og bevillingstyper under ét blev der disponeret over 26.141 mia. ECU af de 26,587 
mia., der var til rådighed, dvs. 98%. Det tilsvarende tal for de to første programmeringsår lå på ca. 
90%. For betalingernes vedkommende blev 22,448 mia. ECU af de 23,678 mia., der var til rådighed, 
udnyttet, dvs. 95%. Udnyttelsesgraden i 1995 var 81%. Denne meget tilfredsstillende gennemførelse i 
1996 kombineret med forøgelsen af de disponible bevillinger som følge af Edinburgh-aftalerne er 
udtryk for en væsentlig stigning i den finansielle aktivitet i 1996: + 19% i forhold til 1995 for så vidt 
angår forpligtelser (+ 4,203 mia. ECU) og + 30% for så vidt angår betalinger (+ 5,233 mia. ECU). 
Forpligtelsesbevillingerne til de forskellige mål beløber sig til 23,117 mia. ECU (89% af samtlige 
forpligtelser), hvoraf mål 1 tegner sig for 66% (15,369 mia. ECU). Den enkelte fonds andel af de 
samlede forpligtelser går fra 2% for FIUF (406,6 mio. ECU) til 53% for EFRU (13,802 mia. ECU). 
Bortset fra FIUF har alle fonde udnyttet samtlige forpligtelsesbevillinger. Betalingerne vedrørende de 
forskellige mål beløber sig til 20,445 mia. ECU (91% af de samlede betalinger), hvoraf mål 1 tegner 
sig for 72%. De enkelte fondes andel afbetalingerne går fra 2% for FIUF (448 mio. ECU) til 53% for 
EFRU (11,901 mia. ECU). 
15 Se bl.a. kapitel I. Gennemførelse af interventionerne. 
16 Se kapitel II. A. Gennemførelse af budgettet. 
168 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
MÅL l1 
Prioriterede felter: Fig. V-l: P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1995-priser): 
Stimulering af økonomien (a) 
Fremme af regionens tiltrækningskraft (b) 
Transportinfrastrukturer (c) 
Lige muligheder (d) 
Teknisk bistand (e) 
Fordeling på fonde: 
1SPD EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
lait 521,8 
170,3 
46,9 
1,1 
740,1 71% 
23% 
6% 
0% 
100% (d) 17% (e) 1% 
(c) 4% 
(b) 12% 
(a) 66% 
Vigtigste resultater i 1996 
Overvågningsudvalget, som holdt møde i juni og november 1996, så på, hvor langt man var nået med 
aktionerne, og behandlede udsigterne for anden fase 1997-1999 på baggrund af de første resultater. 
Resultaterne viser, at aktionerne til støtte for virksomhedernes investeringer har haft et dynamisk 
forløb, hvilket har bevirket, at EFRU-bevillingerne til AIDE-foranstaltningen vedrørende udvikling af 
SMV'er, der skaber under 20 arbejdspladser, blev brugt op i årets løb. ACE-foranstaltningen til støtte 
for oprettelsen af virksomheder, som skaber mindst 20 arbejdspladser, blev en stadig større succes, 
efterhånden som året skred frem, hvilket bevirkede en pæn udnyttelse af bevillingerne mod slutningen 
af 1996. Det felt, der vedrører fremme af regionens tiltrækningskraft, skred derimod langsommere 
frem (4,6% af bevillingerne var anvendt ved udgangen af 1996). De af ESF støttede foranstaltninger 
omfatter efter- og videreuddannelse af arbejdstagere, erhvervsmæssig genintegrering af arbejdsløse og 
modernisering af erhvervsuddannelsessystemerne. De aktioner, der medfinansieres af EUFGL, tegner 
sig for ca. 7% af SPD'ernes bevillinger. Aktionerne består af horisontale foranstaltninger (over 
halvdelen af bevillingerne) og visse foranstaltninger vedrørende udvikling af landdistrikter (lokale 
landbrugsprodukter, agroturisme, rideferier osv.). Bevillingerne er udnyttet ganske godt. Den lille 
FIUF-tildeling skal øge produktionen af "escavèches" (en fisketilberedning) og blev forhøjet i 1996 
med 0,8 mio. ECU ved en overførsel af bevillinger fra EUGFL. Gennemførelsen af de af FIUF 
finansierede aktioner forløb forholdsvis langsomt. 
1996 i programmeringen for 1994-1999 
Da udnyttelsesgraden for AIDE-bevillingerne var stor, vedtog overvågningsudvalget dels at forhøje 
budgettet for denne foranstaltning med 33 mio. ECU fra EFRU og til gengæld nedskære bevillingerne 
til foranstaltninger, som skønnes mindre vigtige, eller som kun skrider langsomt frem, og gøre EFRU's 
medfinansiering af AIDE-ordningen mindre intensiv, og dels at målrette foranstaltningen mod 
fremstillingsindustrien, der betragtes som en prioritet (bortset fra de sektorer, der støttes af FIUF, 
EUGFL eller EKSF), og mod forretningsservicesektoren (inkl. distributionscentre og 
transportvirksomheders logistikinvesteringer, men ekskl. investeringer vedrørende mobile 
transportinfrastrukturer og postbesørgelse). For så vidt angår aktionerne vedrørende stimulering af 
økonomien til fordel for SMV'er blev der endvidere indledt forhandlinger med de wallonske 
myndigheder for at forbedre retningslinjerne. Ved udgangen af 1996 var forhandlingerne endnu ikke 
afsluttet. Endelig blev hele finansieringsplanen for SPD'et ændret for at tage hensyn til de forskellige 
foranstaltningers fremskridt og de finansielle tilpasninger som følge af overførslerne eller de ekstra 
tildelinger i forbindelse med pristalsreguleringen mellem 1994 og 1995. 
1 Eneste støtteberettigede region: Hainaut. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 169 
MÅL22 
Fig. V-2: P.m., programmeringen 1994-1996 (mio. ECU- 1996-priser og-situation) 
Fordeling på sektorer: 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 
Menneskelige ressourcer (b) 
Renovering og retablering (c) 
Miljøbeskyttelse (d) 
Teknisk bistand (e) 
Fordeling på fonde: 
4 SPD EFRU 
ESF 
lait 110,6 
22,9 
133,5 
Gennemsnit pr. SPD| 76,0 
52,8 
18,8 
8,1 
4,1 
83% 
17% 
100% 
33,4 (d) 5% (e) 3% 
(c) 12% 
(b) 33% 
(a) 47% 
1996 i programmeringen for 1994-1996 
De fire SPD'er for perioden 1994-1996 blev afsluttet. For tre af dem, Meuse-Vesdre (Liège), Limburg 
og Turnhout, var der ved udgangen af 1996 ikke disponeret fuldt ud over de oprindelige bevillinger, 
og det har derfor været nødvendigt at overføre tildelinger til perioden 1997-1999. De samlede 
overførsler beløber sig til 28,7 mio. ECU, dvs. 18% af de disponible bevillinger for 1994-1996. For 
SPD'et vedrørende Meuse-Vesdre beløb overførslen sig til 9,6 mio. ECU (11% af den oprindelige 
støtte). Denne overførsel skyldes hovedsagelig, at bevillingerne til tre foranstaltninger, nemlig 
"modtagelsesinfrastrukturer" (afløsningsbygninger og aktivitetszoner), "sanering af tidligere 
industriområder" og "miljøinfrastrukturer", blev underudnyttet. Endvidere blev finansieringsplanen 
tilpasset ved at overføre bevillinger mellem foranstaltningerne. Det vigtigste element var forhøjelsen 
med 4 mio. ECU af EFRU's bidrag til foranstaltningen "forskningspoler", som har til formål at gøre 
forskningscentrene bedre rustet til at hjælpe virksomheder i det støtteberettigede område. Disse 
bevillinger stammede fra foranstaltninger til fremme af innovationen i virksomhederne, som ikke 
havde kunnet gennemføres. Det bemærkes ligeledes, at der i juli 1996 blev opnået enighed om 
retningslinjerne for anvendelsen af foranstaltningen "risikokapitalfond", således at foranstaltningen 
kunne iværksættes. For SPD Turnhout blev der overført 5,6 mio. ECU i uudnyttede bevillinger (24% 
af den oprindelige støtte), mens de årlige trancher for 1994 og 1995 blev lukket, og der blev disponeret 
over den første tranche for 1996. For så vidt angår SPD Limburg blev 13,5 mio. ECU overført til 
1997-1999 (29% af den oprindelige støtte). Som for Turnhout's vedkommende blev de årlige trancher 
for 1994 og 1995 lukket, mens der blev disponeret over den første tranche for 1996. 
SPD Aubange blev afsluttet - idet der på nationalt plan var disponeret over samtlige 
fællesskabsbevillinger inden fristens udløb den 31. december 1996 - efter at overvågningsudvalget i 
december 1996 havde besluttet at foretage overførsler mellem foranstaltninger og pristalsregulere 
beløbene under hensyntagen til programmets gennemførelse. Dette førte til en forøgelse af EFRU's 
bidrag til foranstaltningen "modtagelsesinfrastrukturer" (afløsningsbygninger og aktivitetszoner) og en 
nedsættelse af ESF-bidraget. 
Forberedelse af perioden 1997-1999 
Forberedelserne til perioden 1997-1999 blev ligeledes påbegyndt i andet halvår 1996 for hvert af de 
nye SPD'er, idet der ikke mellem de to faser blev ændret på de støtteberettigede områder. 
Forberedelserne var endnu ikke afsluttet ved udgangen af 1996, idet der endnu forhandledes om 
væsentlige punkter, f.eks. i SPD Meuse-Vesdre's tilfælde. Generelt er de fremtidige programmer 
struktureret som i første fase. Dette gælder f.eks. SPD Turnhout og Limburg, bortset fra at der for 
Turnhout er indført en ny prioritet "lokal økonomi", og at tildelingen til infrastrukturer og lokaler til 
brug for virksomhederne er skåret ned, mens tildelingen til innovation og teknologisk udvikling er 
2 Støtteberettigede regioner: Aubange, Meuse-Vesdre (Liège), Limburg, Turnhout. 
170 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
forøget. For Limburg er der indført en ny foranstaltning "lokalt beskæftigelsesinitiativ" inden for hver 
prioritet, men i øvrigt svarer programmets struktur til strukturen i perioden 1994-1996. 
MAL 3 OG 4 
Mål 3 og 4 i Belgien programmeres inden for rammerne af EFSR'er, idet hver EFSR iværksættes i form 
af fem OP'er. Det store antal programmer hænger sammen med den belgiske stats opbygning, idet 
Belgien udgøres af en forbundsregering, tre fællesskaber og tre regioner, hvis respektive myndigheder 
har særlige beføjelser på de områder, der er omfattet af mål 3 og 4 i ESF. 
Fig. V-3: Mål 3 - P.m., programmeringen 1994-1999 (mio. ECU -1996-priser): 
Prioriterede felter 
Integrering af langtidsledige (a) 
Erhvervsmæssig integrering af unge, der 
søger arbejde (b) 
Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) 
Lige muligheder for mænd og kvinder (d) 
Støtte til uddannelses- og indslusningsstrukturcr (c) 
lait ESF 
134,2 
86,1 
132,9 
24,4 
24,3 
401,9 
1 EFSR/5 OP'er 
Gennemsnit pr. OP| 80,4 (d)6% (e) 6% 
(c) 33% (a) 34% 
(b)21% 
Gennemførelsen af mål 3 forløber stort set tilfredsstillende, og de første evalueringsrapporter giver en 
første positiv bedømmelse af ESF-aktionerne. Bevillingsanvendelsen er på næsten 100% af de 
programmerede årlige trancher, hvilket har medført, at der ikke sjældent må afvises projekter, der 
opfylder udvælgelseskriterierne, på grund af manglende bevillinger. Ca. 70.000 personer (uden for 
Hainaut, der er støtteberettiget under mål 1) var i 1996 omfattet af uddannelses-, vejlednings- eller 
genindslusningsaktioner finansieret af ESF. Dette antal er bemærkelsesværdigt i betragtning af 
budgetnedskæringeme og i betragtning af, at de af ESF medfinansierede aktioner først og fremmest er 
forbeholdt de svageste grupper (unge uden uddannelse, ældre arbejdsløse, arbejdsløse, der har været 
ledige i meget lang tid osv.). I programmerne lægges der stor vægt på "indslusningsforløb" og 
partnerskabet mellem de forskellige initiativtagere. For hver arbejdsløs fastlægges der et særligt 
indslusningsforløb. Gennemførelsen af programmerne kræver således et tæt samarbejde mellem 
initiativtagerne (offentlige eller private) og de offentlige myndigheder. 
Eksempel på mål 3-projekt i Belgien: Projektet vedrørende uddannelse i 
industrielt design "Cad Design". 
Der er det specielle ved Cad Design, at projektet omfatter flere partnere: Det 
føderale ministerium for beskæftigelse og arbejde, Cefora (Uddannelsescentret 
under den paritære nationale kommission for beskæftigede), Beskæftigelses- og 
uddannelsesfonden for ansatte i metalindustrien i Brabant, IBFFP og en 
offentlig erhvervsuddannelsesinstitution. Denne kompetencegivende uddannelse 
løber over 10 måneder (ca. 1600 timer) og udnytter de bedste edb-hjælpemidler. 
Den giver en reel omskolingschance for jobsøgende uden forudgående 
kvalifikationer, men med interesse for industriel design eller teknik, interesse 
for at arbejde med projekter samt kreativitet. Uddannelsen skal sætte deltagerne 
i stand til at tage initiativer i forbindelse med et foreslået industrielt projekt. ESF 
medfinaniserer med 120 000 ECU om året ud af samlede omkostninger på 
300 000 ECU om året. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 171 
Fig. V-4: Mål4 - P.m., programmering 1994-1999 (mb. ECU- 1996-priser): 
Prioriterede felter \ ESF 
Foregribelse af tendenser på arbejdsmarkedet (a) 12,7 
Forbedring af uddannelse og rådgivning (b) 16,3 
Øget uddannelses- og rådgivningsindsats (c) 35,0 
Horisontale aktioner (d) 6,2 
Ialtl 7Ô\2 
1 ESF/5 OP'er 
Gennemsnit pr. OP| 14,0 (d) 9% (a) 18% 
(c) 50% (b) 23% 
Iværksættelsen afmål 4 blev hæmmet af det store antal kompetente myndigheder, der er i Belgien på grund 
af landets struktur, og 1996 bør betragtes som det første egentlige gennemførelsesår. Alt i alt svarede 
forbruget af forpligtelsesbevillinger fra ESF til Belgien til ca. en fjerdedel af det oprindelige samlede beløb, 
der blev programmeret. Det må erkendes, at der har været store forsinkelser i gennemførelsen af planerne 
vedrørende dette nye mål. Alligevel nåede antallet af ansatte i SMVer (bortset fra Hainaut), der havde 
deltaget i en uddannelsesaktion under mål 4, op på over 6.000 i 1996. På grund af de store bestræbelser, de 
belgiske myndigheder udfolder for at informere befolkningen om dette instrument, og det store antal 
ansøgninger, der for nylig er indgivet, må det formodes, at fællesskabsprogrammerne vil komme godt i 
gang. 
MÅL 5a landbrug 
Tabel V-2: P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1994-priser) 
lait Foranstaltninger % 
170,4 Produktion 
Afsætning 140,4 
30,0 82% 
18% 
I forbindelse med forbedringen af produktionsstrukturernes effektivitet ydes støtten til unge landbrugere og 
til investeringer i bedrifterne både på føderalt plan og af den flamske og wallonske region, dog kun af 
sidstnævnte, når der er tale om mekanismen med udligningsgodtgørelser i de ugunstigt stillede områder. I 
1996 påbegyndte den wallonske region en reform af lovgivningen vedrørende gennemførelsen af 
fællesskabsreglerne, som skulle blive afsluttet i 1997. En lignende reform i den flamske region førte til, at 
Kommissionen i december 1996 godkendte en ordning med investerings- og etableringsstøtte. 
Gennemførelsen af støtten til forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter er godt i 
gang i de to regioner. De fleste af projekterne er nyskabende og miljøvenlige. 
MÅL 5a fiskeri 
Fig. VS: Mål Sa fiskeri - P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU) 
Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) 
Andre foranstaltninger i forb. m. fiskerflåden (b) 
Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) 
Akvakultur (d) 
Beskyttede havområder (e) 
Havnefaciliteter (f) 
Forarbejdning og afsætning af produkter (g) 
Produktfremme (h) 
Socioøkonomiske foranstaltninger (i) 
Andre foranstaltninger (j) 
1SPD lait FIUF 
5,2 
0,0 
7,9 
1,9 
0,7 
1,5 
5,9 
1,2 
pm 
0,2 
24,5 (g) 24% (a)21% 
(d) 8% (c) 32% 
1996 var præget af den store forsigtighed, der blev udvist af investorerne over for dette nye SPD, på 
grund af den vanskelige situation i sektoren. De projekter, der var påbegyndt i de foregående år, blev 
fortsat og afsluttet, mens investorerne tøvede med at give sig i kast med nye investeringsprojekter. 
172 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
MÅL 5b3 
Fig. V-6: Mål 5b - P.m., programmering 1994-1999: 
Befolkning (1000 indb.) i 448 
Areal (kma) | 6.831 
mio. ECU 
Fordeling på fonde: 
EUGFLl 23^8] 30% 
EFRU 41,1 53% 
ESF 13,2 17% 
lait 78,11 100% 
3 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPD| 26,0 (016% (9) 1% 
(e) 16% (a) 35% 
(b) 26% • Landbrug, skovbrug og 
gartneri (a) 
• Økonomisk udvikling og 
erhvervsspredning (b) 
•Stabilisering af 
havfiskeriet (c) 
Q Udvikling af 
turistsektoren (d) 
• Forbedring af landsbyer 
(e) 
• Menneskelige ressourcer 
og uddannelse (0 
•Teknisk bistand (g) 
De to programmer for Flandern (Westhoek, Meetjesland) stødte på en række vanskeligheder under 
gennemførelsen, mens gennemførelsen af SPD Wallonien accelererede i 1996. De flamske SPD'ers 
vanskeligheder skyldtes bl.a. problemer med den tekniske bistand og den regionale medfinansiering. 
Denne blev vedtaget i maj 1996 for landbrugsdelen, således at landbrugsprojekterne kunne 
iværksættes. Men ved udgangen af 1996 var medfinansieringen endnu ikke vedtaget for de øvrige 
sektorer som f.eks. økonomi, industri, turisme og sociale anliggender. Dette er forklaringen på den 
forsinkede finansielle gennemførelse for de to flamske områder. I Wallonien blev programmets 
iværksættelse fremskyndet, både med hensyn til finansiel gennemførelse og med hensyn til faktiske 
resultater. Overvågningsudvalget undersøgte situationen for hele træindustrien for at forbedre. 
interventionsvilkårene, og de regionale myndigheder arrangerede et seminar om optagelse af 
uddannelsesaktioner i udviklingsprojekterne. For samtlige programmer gælder det, at 
evalueringsprogrammets iværksættelse (udvælgelse af vurderingsmænd, fastlæggelse af 
referencerammer for evalueringerne) optog meget af overvågningsudvalgenes tid. Endvidere blev 
ESF-støtten reguleret for så vidt angår to SPD'er, Meetjesland og Wallonien (fremførsel af ikke-
udnyttet støtte for Meetjesland og tilpasning af de finansielle oversigter for at lette styringen for 
Wallonien). 
Støtteberettigede regioner: Wallonien, Meetsjesland, Westhoek. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 173 
Tabel V-3: Belgien - Interventioner fordelt på mål -1996 i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. ECU) 
Program 
(godkendelsesir) Samlede 
omkostn. SF-støtte 
(1) Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-1996 
(3) % 
(3)/(l) 
Måll 
SPD Hainaut (1994) | 2.356,4| 740,l| 122,7| 229,7| 31%| 91,8| 171.5| 23% 
Mål 2* 
SPD Aubange (1994) 
SPD Liège (1994) 
SPD Limbourg (1994) 
SPD Turnhout (1994) 
lait 3,2 
290,8 
89.2 
44,7 
428,0 
Mål 3 
OP det flamske fællesskab (1994) 
OP det fransksprogede fællesskab (1994) 
OP det tysksprogede fællesskab (1994) 
OP Bruxelles-regionen (1994) 
OP Arbejdsministeriet (1994) 
lait 632,0 
361,7 
12,4 
32,7 
94,3 
1.133,0 1,3 
80,2 
33,9 
18,1 
133,5 
188,3 
159,6 
5,5 
12,5 
36,0 
401,9 0,0 
58,5 
23,9 
-4,0 
78,4 
59,2 
26,3 
1,5 
2,0 
5,9 
94,8 1,3 
81,0 
38,8 
19,4 
140,6 
89,6 
78,1 
2,4 
5,7 
16,8 
192,6 101% 
101% 
114% 
107% 
105% 
48% 
49% 
43% 
46% 
47% 
48% 0,1 
15,9 
3,1 
1,6 
20,7 
45,3 
26,3 
1,4 
1,5 
7,5 
81,9 0,6 
27,1 
10,6 
11,7 
50,0 
69,9 
65,2 
1,9 
3,9 
15,6 
156,4 46% 
34% 
31% 
65% 
37% 
37% 
41% 
34% 
31% 
43% 
39% 
Mål 4 
OP det flamske fællesskab (1994) 
OP det fransksprogede fællesskab (1994) 
OP det tysksprogede fællesskab (1994) 
OP Bruxelles-regionen (1994) 
OP Arbejdsministeriet (1994) 
I all 107,9 
54,8 
1,2 
7,0 
15,7 
186,7 43,7 
17,8 
0,5 
2,2 
6.1 
70,3 5,4 
1,0 
0,0 
0,0 
5,3 
11.7 8,8 
1,2 
0,1 
0,3 
6,0 
16,4 20% 
7% 
15% 
13% 
98% 
23% 2,7 
0,5 
0,0 
0,0 
2,7 
5.9 4,4 
0,6 
0,1 
0,1 
3,0 
8,2 10% 
3% 
15% 
7% 
49% 
12% 
Mål Sa landbrug 
SPD Flandern F. 866 og 867/90 (1995) 
SPD Bruxelles-regionen F. 866/90 (1995) 
SPD Wallonien F. 866 og 867/90 (1995) 
Prognoser Flandern F. 2328/91 (1994) 
Prognoser Wallonien F. 2328/91 (1994) 
Prognoser forbundss. F. 2328/91 (1994) 
I all 227,5 
11,1 
45,9 
130,5 
96,1 
186,4 
697,5 23,5 
1,1 
5,3 
48,1 
29,3 
62,9 
170,4 4,1 
0,0 
0,9 
7,7 
3,5 
10,6 
26,8 9,9 
0,3 
2,4 
17,9 
11,7 
37,6 
79,8 42% 
24% 
45% 
37% 
40% 
60% 
47% 4,9 
0,0 
1,2 
6,9 
3,5 
26,1 
42,6 7,8 
0,1 
1,5 
14,1 
9,4 
26,1 
59,1 33% 
12% 
29% 
29% 
32% 
42% 
35% 
Mål Sa fiskeri 
SPD Belgien (1994) | 91,9| 24,5| 20,4| 24,5| 100%| 16,3| 19,6| 80% 
MålSb 
SPD Meetjesland (1995) 
SPD Wallonie (1995) 
SPD Westhoek (1995) 
lait 
I ALT 34,2 
135,4 
96,6 
266,2 
5.159,7 10,3 
41,4 
26,4 
78,1 
1.618,8 0,0 
6,4 
0,4 
6,9 
361,8 1.2 
11,3 
3,5 
16,0 
699,6 12% 
27% 
13% 
21% 
43% 0,0 
3,2 
0,3 
3,5 
262,7 0,6 
5,6 
1.8 
8,1 
473,0 6% 
14% 
7% 
10% 
29% 
1 Efter fradrag af overførslerne til 1997-1999 
1.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 
P.m.: 
Belgien deltager i samtlige EU-initiativer bortset fra REGIS. Det giver 26 programmer, herunder syv 
LNTERREG-programmer. Ved udgangen af 1996 manglede LEADER-programmerne at blive godkendt. 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Belgien: 
De belgiske EU-initiativprogrammer, som gør mest for den teknologiske udvikling, er SMV- og INTERREG-
programmerne. De to SMV-programmer støtter den teknologiske innovation som en forudsætning for en 
forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne og jobskabelsen. Walloniens program indebærer investering 
af 1,3 mio. ECU (samlede omkostninger: 1,8 mio. ECU) i oprettelse af et center for teknologikoordinering, 
der skal fremme virksomhedernes anvendelse af forskningscentre, ydelser leveret af universiteterne og 
regional støtte til fremme af innovation, samt adgangen til oplysninger og kontakter med aktørerne på 
forsknings- og innovationsområdet. I dette program støttes ligeledes adgangen til informationsteknologier og 
udnyttelse af disses potentiale gennem brug af databaser og fælles telekommunikationstjenester. Det flamske 
SMV-program lægger vægt på støtte til og gennemførelse af innovationsprojekter og koordinering og 
udvikling afFTU-net. 
Under INTERREG li-initiativet er 2,5 mio. ECU i alt (samlede omkostninger: 5,2 mio.) afsat til FTU, og 0,8 
mio. til telekommunikation og telematiske applikationer (samlede omkostninger: 1,7 mio.). Mellem Hainaut, 
Nord-Pas de Caiais og Picardie støtter EU-initiativprogrammet erhvervsvirksomhed gennem udvikling af 
FTU og kommunikationsprojekter samt udvekslinger mellem videnskabscentre og superforskningscentre. 
Mellem Ardennes, Vestflandern og Nord-Pas de Caiais giver EU-initiativprogrammet høj prioritet til 
styrkelse og diversificering af uddannelse og forskningspotentiale i målsektorer (f.eks. teknologioverførsler). 
Programmet for Belgien, Frankrig og Luxembourg støtter individuelle og kollektive uddannelsesprojekter og 
projekter vedrørende teknologisk innovation (f.eks. informationsnet- og infrastrukturer). I EU-
I?4 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
initiativprogrammet mellem Belgien og Nederlandene samt programmet mellem Belgien, Nederlandene og 
Tyskland er der fastsat samarbejde mellem virksomhederne og med forskningscentrene og 
teknologioverførsler for at stimulere innovation og modernisering af produktionsprocesser og produkter i 
virksomhederne. På telekommunikations- og telematikområdet er der i programmet for Hainaut-Nord-Pas de 
Calais-Picardie fastsat udvikling af grænseoverskridende avancerede telekommunikationspoler og etablering 
af et kommunikationsnet (stemmetelefoni og data- og billedtransmission). Programmet for Belgien-Frankrig-
Luxembourg har tilformål at udvikle teleaktiviteter og anvendelse af telematik med henblik på undervisning 
og teknologisk udvikling (f.eks. databaser, multimedier, fjernundervisning osv.). 
En af de vigtigste foranstaltninger i RESIDER li-initiativet (industriel omstilling) er en indsats til fremme af 
den teknologiske udvikling i Liège med en bevilling på 2,7 mio. ECU (samlede omkostninger: 5,4 mio. ECU) 
samt i Charleroi-regionen og Centre-regionen meden bevilling på 1,9 mio. ECU (samlede omkostninger: 3,7 
mio. ECU). Denne foranstaltning indebærer støtte til udstyr til forskningscentre og universiteter, analyser af 
virksomhedernes stærke og svage sider på FTU-området, virksomhedernes erhvervelse af avanceret teknologi 
for at modernisere deres produktionssystemer og teknologiformidling. RETEX-initiativet i Flandern fremmer 
ligeledes teknologisk udvikling og uddannelse for at bevare tekstilindustrien. 
Et af afsnittene i EMPLOI-initiativet, Horizon, støtter anvendelsen af distancearbejde, fjernundervisning og 
handicappedes og andre svage gruppers interaktive edb-baserede indlæring (1,8 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 4 mio.). 
Endelig er der i LEADER-programmet afsat 0,2 mio. ECU (samlede omkostninger: 0,4 mio. ECU) til 
opførelse af et kommunikationscenter i Wallonien samt til udvikling af edb-systemer, distancearbejde og 
telekommunikation, som skal benyttes som støtteinfrastrukturer for de lokale produktionscentre. 
Der blev vedtaget tre nye EU-initiativprogrammer i 1996, nemlig SMV-programmet for Flandern, 
RETEX-programmet for Flandern og URBAN-programmet for Bruxelles. Endvidere vil fordelingen af 
EU-initiativreserven, dvs. et ekstra beløb på 55,2 mio. ECU, gøre det muligt at styrke alle de initiativer 
- bortset fra SMV - som Belgien deltager i. Den største portion vil gå til det nye INTERREG II C-
afsnit og til EMPLOI. Hvad angår EMPLOI-initiativet har de kompetente belgiske myndigheder 
fremlagt et udkast til program, som går ud på at optage det nye INTEGRA-afsnit allerede i 1997. Det 
samme gælder det nye afsnit ADAPT BIS og styrkelsen af PESCA4. 
For så vidt angår de eksisterende programmer, navnlig URBAN i forbindelse med Antwerpen­
programmet, bemærkes det, at de allerede godkendte projekter repræsenterer 1,6 mio. ECU af de 2,6 
mio. der er fastsat. Programmet vil fra reserven få tildelt 1,4 mio. ECU ekstra, som vil blive anvendt til 
en ny foranstaltning ("Handelspandenbeleid"). EU-initiativprogrammet for Bruxelles har fået tilpasset 
sin finansielle struktur for at ændre de private partneres deltagelse og rækkevidden af 
foranstaltningerne vedrørende to virksomhedscentre i Bruxelles. Beslutningen vil blive vedtaget 
endeligt i 1997. 
De to EMPLOI-programmer er kommet godt i gang. I Flandern blev 42 projekter valgt og påbegyndt i 
1996 (19 Horizon-projekter, 15 NOW-projekter, 8 Youthstart-projekter), hvilket svarer til i alt 1.227 
deltagere (NOW 264, Youthstart 87 og Horizon 876). Initiativtagerne er meget forskellige. 
Uddannelse er det fremherskende tema. I det fransktalende og det tysktalende fællesskab blev 89 
projekter godkendt og sat i gang i 1996 (26 NOW-projekter, 15 Youthstart-projekter, 48 Horizon-
projekter). De dækker forskellige temaer: 35 uddannelsesprojekter, 30 projekter vedrørende 
uddannelsessystemer, 16 jobskabelsesprojekter og 8 projekter vedrørende formidling/information. For 
så vidt angår ADAPT kunne der i Flandern udvælges 23 projekter i 1995, hvoraf størstedelen kunne gå 
i gang i 1996. De vedrører bl.a. tekstilindustri, elektroindustri, miljø, byggeri, transport og turisme. 
Der lægges vægt på innovation, SMV'ernes deltagelse og en skærpelse af kravene til 
personaleuddannelse, og mindre på de tekniske aspekter ved tilpasningen til forandringerne. 
Initiativtagerne er ret forskelligartede (Det Regionale Kontor for Erhvervsuddannelse og 
Beskæftigelse, Sammenslutningen af Selvstændige Erhvervsdrivende, andre uddannelsesinstitutioner, 
handelskammeret og provinsforvaltningen). Der er iværksat 35 projekter i de fransktalende og 
tysktalende fællesskaber. De blev godkendt i 1996. De regionale prioriteter er forbedring af 
kvalifikationer, virksomhedernes konkurrenceevne, miljø og jobskabelse. De fleste foranstaltninger 
vedrører uddannelse (22 projekter). 
Se ligeledes kapitel I.B.l. EU-initiativer. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 175 
For så vidt angår RESIDER er Liège-programmet nået ret langt, idet der på nationalt plan er 
disponeret over samtlige bevillinger til tre af foranstaltningerne inden for feltet "fremme af den 
teknologiske innovation". Ifølge Hainaut-programmet skal der oprettes en startkapitalfond til fordel for 
SMV'er. Retningslinjerne for denne fond manglede at blive bragt i overensstemmelse med 
Kommissionens meddelelse af juli 1995 om finansielle teknikker. Disse retningslinjer blev finpudset af 
de wallonske myndigheder og godkendt af Kommissionen i september 1996. 
Heller ikke i 1996 lykkedes det at godkende LEADER-programmerne. De to programmer for Flandern 
(Meetjesland og Westhoek) blev fremlagt i oktober 1994, og der er siden fremkommet ændrede 
udgaver, men det er nødvendigt med yderligere tilpasninger, før de kan godkendes af Kommissionen, 
navnlig for at undgå enhver overlapning med SPD'erne for mål 5b og for at reducere den tekniske 
bistands andel. For så vidt angår Wallonien fortsatte de regionale myndigheder i 1996 arbejdet med 
deres programforslag på grundlag af Kommissionens bemærkninger. Kommissionen ventedes at 
godkende forslaget i begyndelsen af 1997. 
Kommissionen vedtog sin beslutning om de fleste af EU-initiativerne i andet halvår 1995 og første 
halvår 1996. Derfor kunne de sættes i gang i løbet af 1996. Der blev således disponeret over 
fællesskabsbevillingerne i næsten alle tilfælde på én gang. Betalingerne til de endelige 
støttemodtagere begyndte at blive bogført i 1996, men ligger endnu på et forholdsvis lavt niveau. 
Tabel V-4: Belgien - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Initiativ 
(antal EU-initiativprogrammer) 
ADAPT (2) 
EMPLOI (2) 
PESCA (1) 
SMV (2) 
RECHAR(2) 
K0NVER(3) 
RESIDER (2) 
RETEX (2) 
URBAN (3) 
I alt (19) 
INTERREG/REGEN (7) * * 
heraf programmer godkendt i 1996: 
SMV Flandern 
RETEX Westhoek-Middcnkust (Vlaandcren) 
URBAN Bruxelles 
I alt (3) 
INTERREG (4)*** Samlede 
omkostn. 
91,9 
70,7 
4,3 
22,9 
58,1 
30,4 
52,9 
9,0 
37,6 
377,7 
8,6 
3,0 
11,1 
22,7 SF-stotte* 
(1) 
31,2 
32,1 
2,0 
12,1 
15,7 
11,5 
24,4 
4,4 
10,4 
143,8 
2,7 
1,4 
2,2 
6,3 Forpligtelsers 
1996 
25,5 
10,4 
1,7 
4,6 
0,0 
0,0 
0,0 
1,4 
2,2 
45,8 
2,7 
1,4 
2,2 
6,3 Forpligtelsers 
1994-1996 
(2) 
31,2 
32,1 
2,0 
12,1 
15,7 
11,5 
23,7 
4,4 
10,4 
143,1 
2,7 
1,4 
2,2 
6,3 V. 
(2)/(l) 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
97% 
100% 
100% 
99% 
100% 
100% 
100% 
100% Betalinger 
1996 
6,5 
5,2 
0,4 
1,8 
0,0 
0,0 
6,3 
0,7 
1,1 
22,0 
0,8 
0,7 
1,1 
2,6 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
9,4 
16,1 
0,6 
4,0 
7,8 
5,7 
11,8 
2,2 
5,2 
62,9 
0,8 
0,7 
1,1 
2,6 % 
(3V(D 
30% 
50% 
30% 
33% 
50% 
50% 
48% 
50% 
50% 
44% 
30% 
50% 
50% 
41% 
* Ekskl. reserven 
•• Se detaljer i kapitel VII, tabel 2.2. 
••* Se detaljer i kapitel I.B.l. EU-initiativer 
176 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
2. DANMARK 
2.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Danmark: 
De fleste af de danske programmer er led i en strategi, der skal fremme informationssamfundet. Strategien 
skal gennem et stærkt samarbejde mellem den offentlige og private sektor lette adgangen til og udvekslingen 
af oplysninger, stimulere den demokratiske proces, støtte den personlige udvikling, forbedre 
gennemsigtigheden og kvaliteten af den offentlige sektor samt integrere de socialt udstødte grupper og styrke 
virksomhedernes internationale konkurrenceevne for at konsolidere det danske sociale system. 
Herudover støtter SPD'erne for mål 2 (1994-1996) den teknologiske udvikling som middel til at udvikle 
virksomhederne, forbedre konkurrenceevnen og mindske den regionale økonomis sårbarhed over for 
strukturelle problemer. Et eksempel er strategien for Nordjylland, hvorfor der er afsat 38,7 mio. ECU til FTU 
(21% af strukturfondbevillingerne) og industrisektoren (produktudvikling og teknologioverførsler) men også 
til arbejdskraftintensive serviceerhverv, teknologitunge serviceydelser og serviceydelser, der indgår i 
produktionsprocessen. Et andet mål er at forbedre den teknologiske forvaltning i virksomhederne. Endvidere 
skal 60% af de finansierede aktioner fremme indførelsen af nye teknologier eller produktioner, og 5-10 nye 
net skal gøre det muligt at formidle knowhow til iværksætterkredse. SPD 'et for Lolland støtter FTU og 
udvikling af F&U-infrastrukturer for at styrke forbindelsen mellem forskningscentrenes aktiviteter og 
virksomhedernes behov. Støtten til teknologisk udvikling er ligeledes integreret i de aktioner, hvorved de 
øvrige prioriteter i SPD'et (efter- og videreuddannelse osv.) iværksættes. 
I alt støttes FTU-aktionerne i mål 2-regionerne med næsten 13 mio. ECU fra strukturfondene (23,3% af de 
samlede fællesskabsfinansieringer). 
Tabel V-5: Danmark - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i 
programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Strukturfondenes finansieringer 
100% Mål 2 I ALT 
45,1 % 
100% S.F. 
12,6 % 
28% Medlemsstat 
Oflcntl. 
13,7 Private 
18,8 lait 
32,5 % 
72% 
NB: Programmcringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 
en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgifter, som ofte 
forbindes med andre områder som f eks. industri og FTU. DFTU 
MÅL25 
Fig. V-7: P.m., programmeringen 1994-1996 (mio. ECU- 1996-prlser og -situation), 
Fordeling på sektorer : 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 
Menneskelige ressourcer (b) 
Teknisk bistand (c) 
Fordeling på fonde : 
EFRU 
ESF 
lait 
2 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPD| 43,7 
10,4 
54,1 43,2 
10,1 
0,8 
81% 
19% 
100% 
27,1 (b) 19% (c) 1% 
(•) 80% 
1996 i programmeringen for 1994-1996 
SPD'erne for Lolland og Nordjylland blev afsluttet ved udgangen af 1996. For Lollands 
vedkommende manglede der at blive disponeret over 2,7 mio. ECU (28% af den oprindelige støtte), 
som blev overført til rammebeløbet for 1997-1999. I Nordjylland blev der inden udgangen af 1996 
disponeret over samtlige bevillinger. 
Støtteberettigede områder: Lolland, Nordjylland. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 177 
Begge programmer blev evalueret i 1996. Evalueringen var fælles for de to SPD'er, idet der var en 
generel evaluering for begge områder og en specifik evaluering for hver af regionerne. I den generelle 
evaluering gennemgik vurderingsmændene nøje overensstemmelsen mellem målene, programmerne og 
forudsætningerne for disse for at finde relevante indikatorer til måling af virkningerne. I den del, der 
vedrørte Lolland, gik evalueringen ud på at bedømme støtten til eksisterende SMV'er som led i en 
langsigtet udviklingsstrategi og behovet for at øge støtten til forbedring af forholdene generelt i 
regionen. Af evalueringsrapporten fremgår det, at selv om det er hensigtsmæssigt at yde støtte til 
eksisterende virksomheder, kan disse ikke skabe tilstrækkelig mange nye stillinger til at opveje de 
arbejdspladser, der går tabt som følge af produktionsnedskæringer eller virksomhedslukninger. Derfor 
må der også ydes støtte til oprettelse og etablering af nye virksomheder. Rapporten konkluderer 
ligeledes, at virksomhederne på Lolland har et større behov for at få forbedret deres generelle vilkår, 
end man skulle tro ud fra virksomhedernes interesse for de nuværende støtteordninger. Der er særlige 
behov for personaleuddannelse, navnlig i de nye teknologier. Virksomhederne har vanskeligheder med 
at rekruttere universitetsuddannede og mellemledere, hvilket bør føre til overvejelser om et særligt 
uddannelsesprojekt og til nytænkning. Endelig fremgår det, at virksomhedskonsulenterne bør spille en 
mere aktiv rolle for at øge virksomhedernes kendskab til støttemulighederne. 
Den specifikke evaluering af SPD'et for Nordjylland har fokuseret på en vurdering dels af de 
virksomheder, der udgør målgruppen, dels af støtten til store og små virksomheder. I 
evalueringsrapporten konkluderes det, at der er grundlag for en internationaliseringsstrategi, da kun 
2.000 af 2.500 potentielle eksportvirksomheder faktisk har en eksport. Det foreslås, at der under 
projektudvælgelsen lægges større vægt på virksomhedens vækstpotentiale, projektets relative omfang 
og fremtidsudsigterne, og mindre vægt på virksomhedens størrelse. I rapporten foreslås ligeledes et 
underprogram, der særlig vedrører mindre SMV-projekter. 
Forberedelse af perioden 1997-1999 
Forberedelsen af programmerne for fasen 1997-1999 fandt sted i andet halvår 1996. Der var tale om de 
samme to støtteberettigede områder. Programmernes indhold er nogenlunde uændret. 
Lollandsprojektet er bygget op på samme måde som tidligere, bortset fra at en foranstaltning 
vedrørende støtteinfrastrukturerne er blevet til en foranstaltning vedrørende strategiske infrastrukturer. 
Det samme gælder for Nordjyllandsprojektet, dog med den forskel, at to af prioriteterne for perioden 
1994-1996 er slået sammen for at lette programforvaltningen, idet det er vanskeligt at sondre mellem 
fremstillingsvirksomheder og servicevirksomheder. 
MÅL 3 OG 4 
Fig. V-8: Mål 3 - P.m., programmering 1994-99 (mia ECU - 1996-priser) 
Prioriterede felter 
Erhvervsmæssig integrering af unge (a) 
Integrering af arbejdsløse og langtidsledige 
(b) 
Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) 
Teknisk bistand (d) 
lait ESF 
1SPD 58,4 
142,4 
61,9 
5,4 
268,1 (c) 22% (d) 2% (a)21% 
(b) 55% 
Gennemførelsen af SPD'et for mål 3 skred godt frem i 1996, og der blev planmæssigt disponeret over 
de bevillinger, der var fastsat for de tre år 1994-1996. Foranstaltningerne vedrører almen uddannelse 
(navnlig af målgrupperne), erhvervsuddannelse, rådgivning og opfølgning. Det tilstræbes især at 
bringe deltagerne i kontakt med erhvervslivet, og der lægges stor vægt på opfølgning og individuel 
rådgivning på grundlag af en individuel handlingsplan for den enkelte deltager, udarbejdet i 
samarbejde med de kompetente instanser. For de mest udsatte grupper er det vigtigt, at projektets 
indhold svarer til behovene på det lokale arbejdsmarked og til deltagernes personlige kvalifikationer, 
at projektet er realistisk og opfylder de individuelle behov. I 1996 blev der også vedtaget ny 
lovgivning, som styrker ESF's administration for så vidt angår forvaltning af midlerne, udvælgelse af 
projekterne, kontrolregler, regler for overvågning, bogføring samt evaluering og indsamling af 
18 • 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
B. EN BERETNING MED FORSKNING OG TEKNOLOGISK INNOVATION SOM 
GENNEMGÅENDE TEMA 
Den nuværende programmeringsperiode for strukturfondene (1994-1999) er bl.a. præget af 
Kommissionens ønske om at øge sammenhængen mellem strukturpolitikkerne og de øvrige 
fællesskabspolitikker. Ligesom miljødimensionens integration i stmkturinterventionerne var det 
gennemgående tema i den syvende årsberetning vedrørende strukturfondene (1995), behandles 
aktionerne til fremme af den teknologiske udvikling som gennemgående tema i denne beretning. 
Strukturfondene finansierer foranstaltninger på mange områder, og mange af disse har en teknologisk 
dimension. I beretningen behandles samtlige de af fondene støttede foranstaltninger og områder, som 
vedrører den teknologiske udvikling, navnlig forskning og udvikling, informationssamfundet og 
innovation. 
1. Baggrund 
Kravet om komplementaritet mellem strukturpolitikkerne og de øvrige fællesskabspolitikker er 
formuleret i traktatens artikel 13OB, hvori det hedder, at udformningen og gennemførelsen af 
Fællesskabets politikker og aktioner skal ske under hensyntagen til det fastsatte mål, nemlig 
styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed, og skal navnlig tage sigte på at formindske 
forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer. I artikel 13OF er det endvidere fastsat 
som mål, at Fællesskabet skal styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets 
industri og fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne samt fremme alle de aktioner, 
der skønnes nødvendige i medfør af andre kapitler i traktaten. For at udnytte synergieffekten som 
krævet i traktaten vedtog Kommissionen i 1993 under forberedelserne til den nye 
programmeringsperiode for strukturfondene en række retningslinjer i sin meddelelse "Samhørighed og 
FTU-politik - synergi mellem politikken for forskning og teknologisk udvikling og politikken for 
økonomisk og social samhørighed"17. I meddelelsen blev der redegjort for de nationale og regionale 
forskelle med hensyn til levestandard, udgifter og FTU-personale samt for de ugunstigt stillede 
regioners deltagelse i FTU-politikkens og samhørighedspolitikkens instrumenter. I meddelelsen blev 
der peget på de store forskelle mellem rige og fattige regioner, som kan udledes af FTU-indikatorerne. 
Forskellene mellem medlemsstaterne med hensyn til offentlige civile FTU-udgifter (fra 1 til 13 i 
1993), var større end forskellene mellem BNP pr. indbygger (fra 1 til 5). I meddelelsen fremhævedes 
også de ugunstigt stillede regioners vanskeligheder med at deltage i Fællesskabets FTTJ-
rammeprogrammer. 
Kommissionen anbefalede i meddelelsen, at der tilstræbtes en bedre komplementaritet mellem 
politikkerne - uden dog at miste de primære mål af syne - for at indhente de forsinkelser på FTU-
området, der var opstået i de ugunstigt stillede regioner, tage større hensyn til den økonomiske og 
sociale samhørighed i det fjerde FTU-rammeprogram og forøge FTU's og innovationens andel af den 
regionaludviklingsstøtte, der ydes af strukturfondene. Og der er faktisk sket en markant forøgelse af 
strukturfondbevillingerne til FTU og innovation18. I det fjerde FTU-rammeprogram gøres der også 
forsøg på at integrere samhørighedsdimensionen i de forskellige aktioner, bl.a. aktion 3 (formidling af 
resultater) og 4 (forskeruddannelse og -mobilitet). I forbindelse med formidling og udnyttelse af 
resultater er 1% af hvert særprogram i FTU-rammeprogrammet forbeholdt formidling og udnyttelse af 
resultater. I 1995 blev der iværksat et "innovationsprogram", som skulle afvikles sideløbende med 
aktionerne i henhold til EFRU-forordningens artikel 10. Formålet var på regionalt plan at få fastlagt 
innovations- og teknologioverførselsstrategier og -infrastrukturer (RITTS), innovationsstrategier (RIS) 
og teknologioverførselsprojekter (RTT)19. I forbindelse med forskeruddannelse og -mobilitet tegner 
mål 1- og 6-regionerne sig for 29% af stipendieansøgningerne og 26% af Euro-konferencernes 
koordinatorer, mens andelen for de værtsinstitutioner, der er beliggende i mål 1-regionerne, er øget fra 
4% i det tredje FTU-rammeprogram til 15% i det fjerde FTU-rammeprogram. Endvidere deltager 
17 KOM(93)203 endelig udg. af 12. maj 1993. 
18 Se nedenfor. 
19 Se kapitel I.B.2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 
7 75 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
oplysninger med henblik på evalueringen. Endvidere blev der indført et nyt edb-system, hvoraf en del 
vil være til brug for de nationale myndigheder, og en del vil blive benyttet i de forskellige regioner. 
Fig. V-9:Mål4-P.m.,programmering 1994-99 (mio. ECU- 1996-priser) 
Prioriterede felter 
Foregribelse af udv iklingen på 
arbejdsmarkedet og 
erhvervsuddannelsesbehov (a) 
Erhvervsuddannelse, erhvervsvejledning og rådgivn. (b) 
Forbedring af erhvervsuddannelse (c) 
Teknisk bistand (d) 
lait ESF 
1SPD 5,8 
19,8 
11,7 
1,6 
38,9 (d) 4% (a) 15% 
(c) 30% 
(b)51% 
Det SPD for mål 4, der blev vedtaget i 1994, omfattede de tre år 1994-1996 og havde fået tildelt 13 
mio. ECU, som der fuldt ud var disponeret over ved udgangen af 1996. Da der var tale om et nyt SPD, 
gjorde de danske myndigheder en stor indsats for at få gennemførelsesmekanismerne på plads, og 
gennemførelsen skred godt frem i 1996. Målgruppen for programmet er arbejdsløshedstruede 
arbejdstagere, og hvis mulighed for at tilpasse sig udviklingen skal forbedres gennem 
erhvervsuddannelse. I programmet tilstræbes det ligeledes at udvikle nye metoder til foregribelse af 
erhvervsuddannelsesbehov og forbedre erhvervsuddannelsessystemet for at gøre arbejdskraften mere 
fleksibel og bedre i stand til at opfylde kvalifikationskravene. SPD'et blev forlænget til perioden 1997-
1999 og fik en ekstra bevilling på 25 mio. ECU. Det var vigtigt at sikre kontinuiteten i programmet, 
fordi man manglede de nødvendige oplysninger for at evaluere det program, der blev vedtaget i 
slutningen af 1994. De ændringer, der måtte vise sig nødvendige, kan foretages senere på baggrund af 
rapporten fra midtvejsevalueringen, som skulle foreligge i midten af 1997. 
MÅL 5a landbrug 
Tabel V-6: P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1994-priser) 
lait Foranstaltn. % 
127,0 Produktion 
Afsætning 100,3 
26,7 79% 
21% 
På området "forbedring af produktionsstrukturerne" går størstedelen af Fællesskabets bidrag til 
investeringsstøtte (57,1 mio. ECU) efterfulgt af støtten til unge landbrugeres etablering (30,8 mio. 
ECU). På forarbejdnings- og afsætningsområdet har SPD'et været vellykket. Ved udgangen af 1996 
var i alt 79 projekter godkendt, navnlig inden for kødsektoren (36) og i sektoren for mælk og 
mejeriprodukter (35). Ved udgangen af 1996 var der disponeret over 48% af fællesskabsbidraget. 
MÅL 5a fiskeri 
Fig. V-TO: Mål Safiskeri-P.m, programmering 1994-1999 (mio. ECU): 
I FIUF 
Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) 37,7 
Andre foranstaltn. i forbind, med fiskerflåden (b) 0,0 
Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) 35,0 
Akvakultur (d) 9,2 
Beskyttede havområder (e) 3,2 
Havnefaciliteter (f) 9,8 
Forarbejdning og afsætning af produkter (g) 30,1 
Produktfremme (h) 7,2 
Socioøkonomiske foranstaltninger (i) pin 
Andre foranstaltninger (j) 7,6 
Ialtl 139^9 (I) o% 
(h)5%\ tl>5% (a) 27% 
(9)22 
(e,2% (d)7% (C,25% 
Man nåede tilstrækkeligt langt med programmet i 1996 til at kunne disponere over tranenen for 1996 
og udbetale det andet forskud for 1994. Udnyttelsesgraden for bevillingerne var høj for 
foranstaltningerne vedrørende forarbejdning af produkter, tilpasning af fiskerflåden og de øvrige 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 179 
foranstaltninger. De danske myndigheder anmeldte en foranstaltning vedrørende førtidspensionering 
af fiskere. Foranstaltningen vif blive optaget i programmet i 1997. Endvidere godkendte 
Kommissionen syv af de ni nationale gennemførelsesbestemmelser, mens tre skal godkendes i 1997. 
MÅL 5b6 
Fig. V-ll: Mål 5b • P.m., programmering 1994-1999: 
Befolkning (1000 indb.) I I 36Ï 
Areal (km2) 8 374 
mio. ECU 
Fordeling på fonde: 
EUGFL) 2Û6J 40% 
EFRU 10,8 20% 
ESF 21,6 40% 
lait] 54,01 100% 
1SPD (d)2% 
(c) 37% (a) 25% 
(fa) 36% D Diversificering, 
miljøbeskyttelse (a) 
• Udvikling af virksomheder 
(b) 
E3 Turisme (c) 
•Teknisk bistand (d) 
SPD'et, som blev vedtaget i december 1994, blev tilpasset i november 1996 for at ændre 
finansieringsplanen som følge af den sene godkendelse af programmet og de senere ændringer af de 
socioøkonomiske betingelser. Overvågningsudvalget gennemgik ligeledes årsberetningen for 1995 
samt et nyt analyseskema for de godkendte projekter. Endelig godkendte udvalget en planlagt 
oplysningskampagne og forberedelsen af midtvejsevalueringen (evalueringsplan, referencerammer). 
Xabel V-7: Danmark - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. 
ECU) 
Program 
(godkcndclscsår) Samlede 
omkostning. S.F.-
støtte 
(1) Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-1996 
(3) % 
(3)/(l) 
Mål 2* 
SPD Lolland (1994) 
SPD Nordjylland (1994) 
talt 30,5 
210.5 
241.0 7,0 
47,1 
54,1 -0,2 
23,0 
22,8 9,3 
43,8 
53,1 134% 
93% 
98% 2,1 
1.6 
3,7 6,4 
17,3 
23,7 91% 
37% 
44% 
Mål 3 
SPD Danmark (1994) | 584.3| 268,11 42,()| 127,0| 47%| 41,0| 115,2| 43% 
Mål 4 
SPD Danmark (1994) | 87.7| 3K,9| 7,0| 13,0| 33%| 7,7| I0,7| 27% 
Mål 5a landbrug 
Prognoser Danmark F. 2328/91 (1994) 
SPD Danmark F. 866 et 867/90 ( 1994) 
I all 354,4 
213,6 
568,0 100.3 
26,7 
127,0 17,0 
5,1 
22,1 50,3 
10,5 
60,8 50% 
39% 
48% 16,4 
5,7 
22,1 32,9 
8,4 
41,3 33% 
31% 
32% 
Mål 5n fiskeri 
SPD Danmark (1994) | 43S.8J I39,9| 23,3| 69,9| 50%| 0,0| 30,3| 22% 
Mål 5h 
SPD Danmark (1994) 
1 ALT 204/1 
2.124.2 54,0 
682,0 3.7 
120,9 13,5 
337,2 25% 
49% 0,1 
74,5 5,8 
226,9 11% 
33% 
' Efter fradrag af overførslerne til 1997-1999. 
2.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 
P.m.: 
Danmark deltager i otte EU-initiativer, URBAN, KONVER, EMPLOI, ADAPT, SMV, PESCA, LEADER og 
INTERREG. Fem EU-initiativprogrammcr var blevet godkendt på nationalt plan mellem 1994 og 1995, og fire 
INTERREG-programmer var blevet godkendt. De tre EU-initiativprogrammer, der endnu manglede at blive 
godkendt, nemlig SMV- og LEADER-programmct og et INTERREG-program med Sverige blev godkendt i 
1996. 
6 Støtteberettigede områder: Nordjylland, Viborg, Ringkøbing, Sønderjylland, Øerne. 
jgQ 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Danmark: 
Udviklingen af informationssamfundet i Danmark er fastsat som mål i EU-initiativprogrammerne 
INTERREG, KONVER og SMV. INTERREG-programmerne mellem Danmark og Tyskland tager endvidere 
sigte på at bryde de tre regioners isolation (Planungsraum V og Sønderjyllands Amt, Ostholstein, Lubeck og 
Storstrøms Amt samt Kern og Fyns Amt) og afhjælpe isolationens negative følger for regionernes økonomier 
ved at stimulere FTU, almen uddannelse, uddannelse i FTU samt udvikling af SMV'er (2,8 mio. ECU; 
samlede omkostninger: 5,7 mio.). I lighed hermed indeholder programmet for grænseoverskridende 
samarbejde i Østersøområdet (Danmark, Polen og de baltiske lande) foranstaltninger, der skal støtte 
udvikling af SMV'er (f.eks. Det Baltiske Hus), uddannelse og samarbejde på kommunikations- og 
medieområdet (0,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 1,3 mio. - eksempel: Det Baltiske Mediecenter). 
Programmet mellem Danmark og Sverige indeholder specifikke foranstaltninger vedrørende nye teknologier 
under felterne industriel udvikling, medier, FTU og højere uddannelse. 
KONVER-programmet fokuserer på de nye teknologier som middel til at styrke regionernes konkurrenceevne 
gennem en udvikling af de menneskelige ressourcer og virksomhedernes ledelser, navnlig ved hjælp af 
virksomhedskonsulenter, udvikling af knowhow eller tilslutning af virksomheder til de avancerede 
kommunikationsnet. 
Endelig støtter SMV-programmet den teknologiske udvikling, når en sådan støtte (efter 
"klippekortordningen") er påkrævet for at sikre kontinuiteten og konkurrenceevnen i virksomhederne og skabe 
nye arbejdspladser. 
Tre nye EU-initiativprogrammer blev vedtaget i 1996. SMV-programmet blev vedtaget i marts 1995 
og vedrører mål 2 og 5b-områderne. Derfor har dette program samme overvågningsudvalg som 
SPD'erne for mål 2 og 5b. Programmet er en udbygning af et eksisterende nationalt program, nemlig 
"klippekortordningen" for iværksættere, som herved far mulighed for at skaffe sig "à la carte" 
rådgivning og uddannelse, når virksomheden skal etableres og virksomhedsplanen udarbejdes. Et 
andet program, der blev vedtaget i april 1996, er INTERREG-programmet mellem Danmark og 
Sverige. Danmark deltager nu i fem INTERREG-programmer, nemlig tre med Tyskland, ét med 
Østersøregionerne og ét med Sverige. De fem programmer forløber planmæssigt. For så vidt angår 
INTERREG II C (4 mio. ECU) er Danmark sammen med nabolandene ved at udarbejde to 
programmer, ét for Nordsøområdet og ét for Østersøområdet. Endelig blev LEADER-programmet 
vedtaget i juni 1996. Dette program tager sigte på at forebygge affolkningen og tiltrække nye beboere, 
sikre indkomstkilderne og skabe nye arbejdspladser, sikre adgang til serviceydelser, forbedre 
befolkningens kvalifikationer og beskytte og forbedre det naturlige miljø, alt med henblik på at holde 
liv i landsbysamfundene. For at gøre programmet effektivt vil højst 50% af mål 5b-områderne være 
omfattet af interventionerne. 
Der er ydet 13,5 mio. ECU i ekstrabevillinger, som stammer fra EU-initiativreserven. Disse bevillinger 
vil gå til ADAPT-, EMPLOI-, LEADER- og navnlig PES C A-initiativerne og det nye afsnit 
INTERREG II C. 
For så vidt angår de eksisterende programmer blev arbejdet med opbygningen af centret for en 
bæredygtig byudvikling påbegyndt i 1996 som led i URBAN-programmet, som vedrører Aalborg (mål 
2, Nordjylland), og som har det samme overvågningsudvalg som SPD'et for mål 2. KONVER-
programmet for 1995-1997 til fordel for Karup (Jylland) og København forløber planmæssigt. Da dette 
program ikke får tildelt ekstrabevillinger fra EU-initiativreserven, vil det ikke blive forlænget ud over 
1997. EMPLOI- og ADAPT-projekterne blev operationelle i første halvår 1996. Der er 42 ADAPT-
projekter og 30 EMPLOI-projekter (8 Youthstart, 15 Horizon, 7 NOW). Initiativtagerne er 
hovedsagelig de traditionelle institutioner, undtagen for Horizon-projekternes vedkommende, hvor der 
især er tale om græsrodsbevægelser. De gennemgående temaer er kvindelige iværksættere, udvikling 
af handicappedes evne til at anvende informationsteknologier, lettelse af overgangen fra skolegang til 
videreuddannelse, støtte til SMV'er og indførelse af jobrotationsordninger, der egner sig til danske 
forhold. Kun få PESCA-projekter blev afsluttet i 1996, men 27% af rammebevillingen er allerede afsat 
til individuelle projekter, og ved udgangen af 1996 besluttede Kommissionen at disponere på én gang 
over hele støtten for perioden 1994-1999. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 181 
Tabel V-8: Danmark - EU-initiativer - 1996 i programmering for 1994-1999 (mio. ECU) 
Initiativ 
(antal EU-initlativprogrammer) 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (1) 
PESCA (1) 
SMV(l) 
KONVER(l) 
URBAN (1) 
I alt(7) 
INTERREG/REGEN (5)** 
heraf programmer godkendt i 1996: 
LEADER 
SMV(l) 
I alt (2) 
INTERREG (1)*** Samlede 
omkostning. 
65,7 
20,7 
26,7 
48,6 
5,1 
5,3 
3,0 
175,2 
26,7 
5,1 
31,8 S.F.-stotte* 
(1) 
29,5 
10,6 
8,2 
16,4 
2,6 
2,4 
1,5 
71,1 
8,2 
2,6 
10,7 Forpligtelser 
1996 
24,2 
9,0 
6,5 
9,5 
2,6 
0,0 
0,2 
51,9 
6,5 
2,6 
9,1 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
29,5 
10,6 
6,5 
12,3 
2,6 
2,4 
1.5 
65,3 
6,5 
2,6 
9,1 (2V(D 
100% 
100% 
80% 
75% 
100% 
100% 
100% 
92% 
80% 
100% 
85% Betalinger 
1996 
6,2 
2,4 
2,0 
0,8 
0,8 
0,0 
0,1 
12,2 
2,0 
0,8 
2.7 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
8,9 
3,2 
2,0 
2,2 
0,8 
1,2 
0,5 
18,6 
2,0 
0,8 
2,7 % 
(3V0) 
30% 
30% 
24% 
13% 
30% 
50% 
32% 
26% 
24% 
30% 
25% 
• Ekskl. reserve 
•• Se detaljerne i kapitel VII, tabel 2.2. 
*•* Se detaljerne i kapitel I.B.l. EU-initiativer. 
182 8. årsbetning om strukturfondene (1996) 
3. TYSKLAND 
3.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Tyskland: 
Mål 1: Der lægges stor vægt på den teknologiske udvikling i strategierne for udvikling af og omstilling i de 
nye tyske delstater. 4,2% af fællesskabsbevillingerne anvendes til forskning, teknologisk udvikling og 
innovation. Det prioriterede felt vedrørende F&Uog innovation har tilformål at øge antallet og kvaliteten af 
de menneskelige ressourcer i F&.U-virksomheder gennem grund- og efteruddannelse for at støtte udviklingen 
af de virksomheder, der fremstiller produkter og anvender produktionsprocesser, som afhænger af 
teknologisk knowhow. EFRU's deltagelse i dette prioriterede felt repræsenterer 7% af de samlede EFRU-
bevillinger til EFSR'en. Disse mål søges opnået gennem OP'er, der tager sigte på den økonomiske udvikling i 
hver delstar gennem et prioriteret felt vedrørende støtte til FTU og innovation. OP'erne omfatter 
investeringer i forskningsafdelinger og industrilaboratorier, udviklings- og konstruktionsrådgivning, støtte til 
FTU-baserede virksomheder, investeringer i FTU-infrastruktur er og innovationscentre. De tager ligeledes 
sigte på at fremme samarbejdet mellem virksomhederne inden for produkt- og procesudvikling, modernisering 
af informations- og kommunikationsteknikker og støtte til udvikling af metoder til brug for teknologisk 
rådgivning. Udenfor dette felt støtter EFSR'en også FTU i virksomhederne gennem teknologiinvesteringer, 
stimulering af innovationscentre og udvikling af fælles uddannelsescentre for virksomhederne. 
• Eksempel på et projekt, der finansieres i Sachsen: Der ydes støtte til et teknologiorienteret 
"væksthus"for virksomheder i Landkreis Riesa-Grofihain. Teknologicentret arbejder hovedsagelig 
med vedvarende energikilder og anvendelsen af laserteknikken i behandlingen af råstoffer. Centret 
har mulighed for at gennemføre demonstrationer af laserteknikken til udstansning og svejsning af 
metal. Centret samarbejder med Fraunhofer-Institut (specialiseret i solenergisystemer) i Friburg 
om at producere en brændselscelle. Der tilbydes også virksomhedsrådgivning og 
uddannelsesaktioner. De støtteberettigede investeringer beløber sig til 250.000 ECU, hvoraf 
150.000 kommer fra EFRU. 
Mål 2 (1994-1996): I samtlige SPD'er er der fastsat foranstaltninger til støtte for den teknologiske udvikling, 
navnlig FTU (20,7% af fællesskabsbevillingerne), enten inden for rammerne af et felt, der alene vedrører 
dette mål, eller som led i andre prioriteter i SPD'erne: 
• Niedersachsen: Der er dels et felt, som støtter F&U i virksomhederne og innovation på produkt- og 
procesområdet gennem et samarbejde mellem virksomheder, forskningsinstitutter og 
undervisningsinstitutioner (3,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 8,5 mio.), dels et felt, der støtter 
videregående forskningsuddannelse indenfor anvendt teknik (laser, turisme, kvalitetssikring inden 
for byggeri; 0,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 1,1 mio.), og endelig på 
miljøbeskyttelsesområdet støtte til teknologier vedrørende begrænsning, genanvendelse og 
behandling af spildevand og affald, luft-, vand- og jordrensningsteknologier samt bioteknologier 
og biologisk nedbrydeligt materiale. 
Eksempel på et projekt, der finansieres i Niedersachsen: EFRU har støttet udviklingen af et 
elektrofilter, et projekt der gennemførers under ledelse af "Fachhochschule " / Braundschweig-
Wolfenbuttel. Dette projekt ville ikke kunne gennemføres uden denne finansiering. Denne nye 
teknologi, som gør det muligt at genanvende meget pulveraffald, vil få stor udbredelse indenfor 
overfladebehandling. Der er taget patent på processen. 
• Saarland: Her opereres der med to specifikke felter, et vedrørende forskning og teknologi, som 
forudsætter etablering af en forskerpark og fremme af forskningsinstitutternes arbejde og 
anvendelsen af resultaterne heraf i SMV'erne (3,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 9,3 mio.) og 
et vedrørende teknologi- og knowhow-overførsel, som støtter de organer, der er ansvarlige for 
teknologioverførsel og innovâtionsrådgivning (3,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 14,4 mio.). 
Udenfor disse felter støtter SPD'et styrkelsen af kvalifikationerne inden for forskning, videnskab 
og teknologier og tilpasningen af kvalifikationsniveauet til arbejdsmarkedets behov som et 
supplement til de tidligere aktioner. 
• De øvrige SPD'er indeholder ingen specifikke felter vedrørende teknologisk udvikling, men cspektet 
er ikke forsømt af den grund. Med det formål at forbedre rammebetingelserne for SMV'er er der 
således i SPD'erne fastsat følgende aktioner: teknologisk udvikling (Bayern og Rheinland-Pfalz); 
støtte til innovation ved etablering af fonde med risikovillig kapital til investering i nye teknologier 
7 Mecklemburg-Vorpommern: 71,6 mio. ECU (samlede omkostninger: 457 mio.); Brandenburg: 114,4 mio. 
ECU (samlede omkostninger: 259,3 mio.); Sachsen-Anhalt: 73,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 225,7 
mio.); Sachsen: 207,8 mio. ECU (samlede omkostninger: 390,1 mio.); Thurineen: 38,9 mio. ECU (samlede 
omkostninger: 145,1 mio.); Østberlin: 61,8 mio. ECU (samlede omkostninger: 111,3 mio.) 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 183 
og støtte til SMV'ernes selvfinansiering på teknologiområdet (Bremen), opbygning eller udvidelse 
af teknologiinfrastrukturer, teknologiparker og andre installationer (Bayern og Nordrhein-
Westfalen), etablering af service-og rådgivningsorganer, bl.a. med henblik på teknologioverførsel 
(Bremen, Hessen og Nordrhein-Westfalen). For at fremme miljøbeskyttelsen tilskynder SPD'erne 
ligeledes til innovation, teknologioverførsel og tilpasning af produktionsprocesser til 
miljøbeskyttelseskravene (Vestberlin) samt anvendelse af miljøvenlige teknologier og 
tjenesteydelser (Bremen). Endelig lægges der i visse af disse SPD'er vægt på tilpasning af 
kvalifikationerne på forsknings-, videnskabs- og teknologiområdet og på rådgivning vedrørende 
efter- og videreuddannelse (Bayern, Hessen og Schleswig-Holstein). 
Eksempler på projekter finansieret mellem 1994 og 1996 : 
Hessen: EFRU støtter oprettelsen i den tidligere Hindenburg-kaserne af væksthuset for 
virksomheder i Kassel, som skal stimulere oprettelsen af nye teknologiorienterede virksomheder. 
Væksthuset tilbyder rådgivning på en lang række områder og er i nær forbindelse med de regionale 
F&.U-organisationer for at forbedre teknologioverførslen. Synergieffekten mellem væksthuset og 
dets omgivelser søges systematisk udnyttet med det formål at styrke regionens virksomheder og 
tiltrække nye virksomheder. Dette projekt er et godt eksempel på retablering af tidligere 
militærområder. Det indebærer en samlet investering på 6,5 mio. ECU, heraf 2,3 som led i SPD'et 
for mål 2. 
Nordrhein-Westfalen: Der ydes støtte til EUROMAT GmbH, en forskningsvirksomhed, som har 
specialiseret sig i nyskabende materialer og fabrikationsprocesser, varmebestandige råstoffer og 
overfladebehandlingsteknikker. Støtten går navnlig til udvikling af nye teknologier. EUROMAT 
stiller sin viden til rådighed for SMV'er, som ikke selv har en forskningsafdeling. Aktionerne 
vedrører navnlig fremstilling af nye materialer, der skal anvendes på nye områder, nye råstoffer og 
overfladebehandlingsteknologi. Støtten til disse teknologioverførselsaktioner udgør i alt over 4,3 
mio. ECU. 
I alt går 4,5% af strukturfondbevillingerne i Tyskland til støtte til den teknologiske udvikling (mål 
1, 2, 5b). 
Tabel V-9' Tyskland - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i 
programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Strukturfondenes finansieringer 
Mill 
Mil 2 
Mil 5b 
I ALT 1 ALT 
1.600,0 
223,8 
81,3 
1.905,1 % 
84% 
12% 
4% 
100% S.F. 
575,1 
99,2 
23,6 
697,9 % 
36% 
44% 
29% 
37% Medlemsstat 
orient. 
384,7 
116,9 
36,0 
537,6 Private 
640,2 
7,7 
21,7 
669,6 lait 
1.024,9 
124,6 
57,7 
1.207,2 % 
64% 
56% 
71% 
63% 
NB: Programme ringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 
en forsigtig forti ilkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgifter, som ofte 
forbindes med a idre omrader som f.eks. industri og FTU. 100% 
lOFTU 
184 8. årsbetning om strukturfondene (1996) 
MALI» 
Fig. V-12: P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU): 
Prioriterede felter: 
Erhvervsinvesteringer (a) 
Støtte til SMV'er (b) 
F&U, innovation (c) 
Miljø (d) 
Menneskelige ressourcer, uddannelse (e) 
Landbrug, landdistrikter, fiskeri (0 
Teknisk bistand (g) 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
lait 6.860,9 
4.092,0 
2.644,5 
83,5 
13.680,9 
1 EFSR/18 OP'er 
Gennemsnit pr. OP| 50% 
30% 
19% 
1% 
100% 
760,0 (9)2% 
(f)24% (a) 18% 
(e) 27% 
(d) 8% 
Vigtigste resultater i 199o9 
Interventionerne i forbindelse med denne EFSR kan underinddeles i syv prioriterede felter. For hver 
delstat samles og koordineres EFRU's, ESF's og EUGFL's aktioner i tre OP'er (i Østberlin er 
strukturfondinterventionerne samlet i ét OP). I EFSR'en er der afsat 13,640 mia. ECU i 1994-priser, 
hvilket svarer til 13,920 mia. ECU i 1996-priser efter pristalsregulering. Ikke alle beslutninger, der 
følger af denne pristalsregulering, blev vedtaget i 1996, men de fleste af de EFRU-støttede 
programmer blev ændret i 1996. For Thuringen blev provenuet af pristalsreguleringen 38,8 mio. ECU, 
således anvendt til infrastiTakturfeltet, og hele medfinansieringen kom fra delstaten. For Berlin vil 
provenuet af pristalsreguleringen (14 mio. ECU) blive anvendt til at styrke alle prioriterede 
udviklingsfelter inden for rammerne af EFRU. I Mecklemburg-Vorpommern blev det EFRU-
dominerede OP forhøjet med de ekstrabevillinger, som pristalsreguleringen medførte, dvs. 16,3 mio. 
ECU. I Sachsen skete der i alt tre ændringer af det EFRU-dominerede OP, herunder 
pristalsreguleringen, som gjorde det muligt at hæve EFRU-bevillingerne med 3,2 mio. ECU (til 2,1 
mia. ECU i 1996-priser). For Sachsen-Anhalt blev de ESF-bevillinger, der ikke var blevet disponeret 
over i 1995, overført til 1996-1999, og provenuet af pristalsreguleringen (66,3 mio. ECU) er endnu 
ikke blevet anvendt. Det samme gælder for Brandenburg (1,7 mio. ECU). 
Gennemførelsen af EFSR'ens prioriterede felter har allerede givet konkrete resultater. Feltet for støtte 
til erhvervsinvesteringer og supplerende investeringer i infrastruktur tager navnlig sigte på oprettelse 
af filialer, datterselskaber og nye virksomheder samt renovering af industri- og håndværksområder, 
lokale kommunikationsveje og teknologicentre. Inden for rammerne af dette prioriterede felt havde 
over 4.000 projekter modtaget støtte ved udgangen af 1996, 38.000 arbejdspladser var skabt og ca. 
90.000 bevaret. I Thuringen blev der f.eks. ydet støtte til etablering af 56 håndværkszoner, 28 
turistinvesteringer, 27 vandrensningsanlæg, 13 kulturinstitutioner, 2 vejprojekter og 1 teknologicenter. 
Også værd at bemærke er udvidelsen af et produktionscenter for elektroniske konnektorer i Wismar 
(Mecklenburg-Vorpommern). Den tekniske omstrukturering og forøgelsen af produktionskapaciteten 
har gjort det muligt at øge antallet af varige stillinger med 170.1 Berlin kan nævnes støtten til et større 
8 Støtteberettigede områder: Østberlin, Brandenburg, Mecklemburg-Vorpommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt og 
Thuringen. 
9 I forbindelse med EFSR'en for 1991-1993 til fordel for de nye delstater er der endvidere betalt 119,5 mio. 
ECU (42,6 mio. fra EFRU, 52,2 mio. fra ESF, 24,5 mio. fra EUGFL og 0,2 mio. fra fiskeribevillingene). 
EFRU-betalingerne vedrører alene Mecklemburg-Vorpommern (10,9 mio. ECU) og Sachsen (31,6 mio. ECU). 
I alt er der af de samlede disponible EFRU-bevillinger vedrørende EFSR'en for 1991-1993 (1,567 mia. ECU) 
betalt 1,479 mia., dvs. 95%. De endelige rapporter vedrørende Mecklemburg-Vorpommern, Sachsen og 
Sachsen-Anhalt blev fremlagt i 1996. Betalingsfristen blev forlænget til den 31. december 1996 for Østberlin, 
Thuringen og Brandenburg. Forlængelsen var nødvendig på grund af administrative problemer, endnu 
uafklarede spørgsmål om ejendomsret og forsinkede investeringer. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 185 
projekt vedrørende rationalisering og modernisering af produktionsanlæggene i en elektroteknisk 
virksomhed, som vil betyde 200 nye arbejdspladser. 
Tabel V-10: Iværksættelse af det prioriterede felt "Erhvervsinvesteringer og infrastrukturer med direkte 
økonomiske følgevirkninger" i 1996 : 
Delstat 
Østberlin 
Brandenburg 
Mecklemburg-Vorpommern 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
Thuringen 
Felt 1 i alt Støttede projekter 
81 
338 
969 
251 
2.171 
215 
4.025 Nye arbejdsplads. 
608 
5.273 
3.488 
12.129 
12.570 
3.868 
37.936 Bevarede arbejdsp. 
3.449 
12.246 
4.430 
11.801 
48.234 
9.756 
89.916 
SMV-feltets aktioner har til formål at stimulere SMV'ernes investeringer og stille tjenesteydelser til 
deres rådighed. Dette prioriterede felt falder i to dele, én vedrørende erhvervsinvesteringer 
(investeringer i oprettelse af SMV'er, udvidelser, rationaliseringer og omstillinger) og én, som navnlig 
vedrører tjenesteydelser til SMV'erne (etablering og ibrugtagning af infrastrukturer med direkte 
økonomiske følgevirkninger, lokaler og kollektive ydelser, som stilles til rådighed af 
teknologicentrene, oprettelse af erhvervsuddarmelsesstrrikturer, udnyttelse af det lokale 
udviklingspotentiale, sikkerhedsstillelse, støtte til markedsadgang og virksomhedsledelse). Ved 
udgangen af 1996 var der som led i dette prioriterede felt ydet støtte til ca. 10.000 projekter, skabt godt 
50.000 arbejdspladser og bevaret ca. 84.000 arbejdspladser. I Sachsen-Anhalt blev der f.eks. ydet 
støtte til virksomheden "DTS Systemoberflåche", som EFRU bidrog til med over 1,3 mio. ECU. 
Denne virksomhed, som har specialiseret sig i overfladebehandling og finering for træ- og 
møbelindustrien, benytter sig af et patenteret materiale ("ELESGO-film"). Støtteaktionen forventes at 
føre til oprettelse af 12 varige stillinger. 
Tabel V-ll: Iværksættelse af det prioriterede felt "SMV" i 1996 : 
Lander 
Østberlin 
Brandenburg 
Mecklemburg-Vorpommern 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
ThUringen 
Felt 2 i alt (situation pr. 31.12.96) Støttede projekter 
620 
1.038 
4.146 
903 
2.627 
605 
9.939 Nye arbejdsplads. 
2.349 
5.405 
13.251 
7.846 
13.815 
6.067 
48.733 Bevarede arbejdsp. 
6.423 
10.924 
7.288 
11.979 
30.054 
17.610 
84.278 
Som led i det prioriterede felt vedrørende forskning, teknologisk udvikling og innovation var der ved 
udgangen af 1996 ydet støtte til 650 projekter, heraf 268 i Sachsen og 251 i Østberlin. 
Støtten i forbindelse med det prioriterede felt "miljøbeskyttelse og -forbedring" vedrører navnlig 
industriens investeringer i miljøbeskyttelse, investeringer i virksomheder, som i supraregional 
målestok tilbyder varer og tjenester, der har tilknytning til miljøsektoren, infrastnikturer, der gavner 
miljøet (retablering af industriområder, spildevandsrensning, miljøteknologiske virksomheds- og 
innovationscentre osv.). EFRU's deltagelse i dette prioriterede felt repræsenterer 12% af samtlige 
EFRU-bevillinger til denne EFSR. Ved udgangen af 1996 havde 764 projekter, heraf 340 i Sachsen, 
modtaget støtte under dette prioriterede felt. 
For så vidt angår feltet "bekæmpelse af arbejdsløshed og fremme af menneskelige ressourcer, 
erhvervsuddannelse og efteruddannelse" har OP'erne vedrørende beskæftigelse, som navnlig hører 
under ESF, til formål at forbedre erhvervsuddannelsen, efteruddannelsen og omskolingen samt 
beskæftigelsessituationen. Fra 1994 til 1996 deltog over 800 000 personer i foranstaltninger 
medfinansieret af ESF vedrørende indledende uddannelse (34%), videreuddannelse (53%) eller støtte 
til beskæftigelse (13%). 54% af deltagerne var kvinder, 43% unge og 17% langtidsledige eller 
personer truet af langtidsledighed. Virkningerne på beskæftigelsen er betydelige, men vanskelige at 
fastslå. Uddannelsen gennem oplæring af 26 285 unge ugunstigt stillede personer i 1996, som i vidt 
omfang blev medfinansieret af ESF, har tilsyneladende formindsket ungdomsarbejdsløsheden med 3% 
186 8. årsbetning om strukturfondene (1996) 
til 14,2%. Set under ét udgjorde arbejdsløsheden 17% ved udgangen af 1996, og den ville have kunnet 
være på ca. 28% uden de foranstaltninger, som ESF i vidt omfang har medfinansieret. EFRU bidrager 
til fremme af menneskelige ressourcer med 584,1 mio. ECU (dvs. 8,5% af de samlede EFRU-
bevillinger) for perioden 1994-1999. Ved udgangen af 1996 havde EFRU-bevillingerne gjort det 
muligt at støtte 187 projekter vedrørende erhvervsuddannelsesinfrastrukturer. 
Programmerne for udvikling af landdistrikter, som navnlig vedrører EUGFL, er omfattet af feltet 
"landbrug, udvikling af landdistrikter og fiskeri", og har til formål at forbedre den økonomiske 
situation i landbrugssektoren og udvikle landdistrikterne. Den økonomiske situation i de nye delstaters 
landdistrikter er dog endnu vanskelig. Arbejdsløsheden ligger meget højt, navnlig for kvindernes 
vedkommende. Derfor er oprettelsen af varige arbejdspladser hovedmålet for EUGFL's interventioner. 
Faktisk er der oprettet eller bevaret tusinder af arbejdspladser såvel inden for landbrugsproduktion som 
inden for agrolevnedsmiddelindustrien. Men infrastrukturen er endnu uudviklet og er ikke tilstrækkelig 
tilpasset virksomhedernes og befolkningens krav. Udviklingen af landsbyer har i øvrigt vist sig at være 
et glimrende instrument for en integreret politik for udvikling af landdistrikter baseret på 
tværfaglighed og "6otføm-w/?"-metoden, som giver borgerne stor indflydelse på planlægningen og 
prioriteringen af de forskellige investeringer. EUGFL bidrager med, 2,608 mia. ECU til disse 
foranstaltninger. EFRU bidrager til dette prioriterede felt med 425,3 mio. ECU (dvs. 6% af samtlige 
EFRU-bevillinger). Ved udgangen af 1996 havde EFRU-bevillingerne gjort det muligt at støtte 615 
projekter, hvoraf de fleste vedrørte etablering af infrastrukturer i landområder. Inden for samme 
prioriterede felt findes fiskeri-OP'et (FIUF-støtte på 83,5 mio. ECU - 1994-priser), som forløber 
tilfredsstillende. Efter omprogrammeringen i 1995, der skulle tage højde for fremskyndelsen af 
investeringerne på flere interventionsområder, var der ved udgangen af 1996 ca. 200 projekter (navnlig 
vedrørende forarbejdningsindustrien og modernisering af fiskerflåden) i gang. De støtteberettigede 
investeringer beløb sig til ca. 55 mio. ECU. 
Endelig var der ved udgangen af 1996 godkendt 396 aktioner vedrørende teknisk bistand, som EFRU 
skulle bidrage til. Aktionerne skal navnlig lette gennemførelsen af OP'erne og sikre overvågningen af 
dem. 
MÅL210 
Fig. V-13: P.m., programmering 1994-1996 (mio. ECU- 1996-priser og -situation): 
Fordeling på sektorer : 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 
Menneskelige ressourcer (b) 
Renovering og retablering (c) 
Miljøbeskyttelse (d) 
Teknisk bistand (e) 
Fordeling på fonde: 
9 SPD'er EFRU 
ESF 
lait 481,0 
222,4 
703,4 70% 
30% 
100% 
Gennemsnit pr. SPD| 78,2 (d)7% (e)2% 
(c) 18% (a) 33% 
(b) 40% 
10 Støtteberettigede områder: Niedersachsen, Bayern, Berlin, Bremen, Hessen, Nordrhein-Westfalen, 
Rheinland-Pfalz, Schleswig-Holstein. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 187 
1996 i programmeringen for 1994-19961 ] 
Ved udgangen af december 1994 var der for programmeringsperioden 1994-1996 vedtaget ni SPD'er 
vedrørende mål 2 for de forskellige delstater. Der var især tale om programmer til fremme af 
beskæftigelsen ved at stimulere erhvervsinvesteringerne i regionerne, skabe infrastrukturer til gavn for 
erhvervslivet, støtte små SMV'er og fremme forskning og udvikling. Ved udgangen af 1996 var der 
disponeret over samtlige bevillinger til samtlige programmer. Trods den beskedne udnyttelse af 
forpligtelserne i programmeringsperiodens begyndelse havde det således ved en målrettet indsats været 
muligt at genoprette situationen. For fem af SPD'erne var der dog fremført bevillinger til perioden 
1997-1999 (Bayern, Berlin, Hessen, Nordrhein-Westfalen og Saarland). Der var tale om i alt 40,1 mio. 
ECU12 (6,5% afden oprindelige støtte). 
For alle programmer blev beløbene pristalsreguleret i 1996, og det medførte en lang række ændringer, 
især i forbindelse med foranstaltningerne og de finansielle overførsler. For Berlin blev bevillinger, der 
oprindelig var beregnet til FTU, således overført til foranstaltninger til fremme af private 
investeringer, og støtten til fysisk planlægning i visse områder blev udvidet. For Bremen blev der 
vedtaget en ny fordeling af EFRU-bevillingerne fra en aktion til en anden og fra et år til et andet, og 
det blev præciseret, hvorledes ESF-bevillingerne skulle anvendes. I SPD Hessen blev visse mindre 
aktioner annulleret, og i SPD Niedersachsen faldt det prioriterede felt "erhvevsinvesteringer" bort på 
grund af manglende national medfinansiering (1994-tranchen blev fremført til 1995 og 1996, og der 
blev fastsat en ny fordeling af bevillingerne til fordel for infrastrukturer med direkte økonomiske 
følgevirkninger). I forbindelse med SPD Nordrhein-Westfalen blev fordelingen af bevillingerne 
mellem forskellige aktioner ligeledes taget op til overvejelse, og der blev foretaget visse mindre 
ændringer af ordlyden af bestemmelserne om teknisk bistand. For så vidt angår Bayern, Saarland, 
Rheinland-Pfalz og Schleswig-Holstein vedrørte de fa ændringer styrkelse af den fysiske planlægning 
for visse områder, fordi en foranstaltning til fordel for turismen ikke var blevet afsluttet inden for de 
fastsatte frister (Rheinland-Pfalz), vedtagelse af en ny foranstaltning vedrørende etablering af nye 
teleservicevirksomheder (Saarland) og styrkelsen af Kiel-Hôrn-projektet ved en pristalsregulering 
(Schleswig-Holstein). 
Programafviklingen i 1996 var især præget af forberedelsen og påbegyndelsen af 
midtvejsevalueringerne (udbudsbetingelser, udbud, metoder) for de programmer, hvortil Fællesskabet 
bidrager med over 40 mio. ECU. Midtvejsevalueringen var bestilt hos eksterne eksperter, hvis 
evalueringsrapporter skulle foreligge i april 1997 samtidig med beregningen af de grundlæggende data 
vedrørende mindre programmer (Hessen, Schleswig-Holstein, Bayern og Rheinland-Pfalz). 
Tilrettelæggelsen af overvågningen fortsatte ligeledes, idet der blev oprettet underovervågningsudvalg 
for de SPD'er, der modtager den største fællesskabsstøtte, dvs. støtte på over 40 mio. ECU. Dette 
gælder programmerne for Berlin, Bremen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen og Saarland. Disse 
nye udvalg gik i gang med arbejdet i 1996 og har allerede været behjælpelige med udarbejdelsen af de 
nye programmeringsdokumenter for perioden 1997-1999. 
11 I forbindelse med EFSR'en for perioden 1992-1993, som omfattede syv OP'er fordelt på seks delstater, blev 
der udbetalt i alt 23 mio. ECU (3,3 mio. fra EFRU og 19,8 mio. fra ESF). Med udgangen af 1996 havde de 
seks delstater i alt modtaget 188,9 mio. ECU fra strukturfondene. Ser man nærmere på OP'erne, aftegner 
følgende situation sig: for Bremen og Emden er de sidste ansøgninger om betaling indgivet, de endelige 
rapporter godkendt og betalingerne gennemført i 1996; Saarland og Rheinland-Pfalz havde lige som 
Nordrhein-Westfalen og Berlin ansøgt om udskydelse af betalingsfristen til den 31. december 1996. Alle 
disse forsinkelser skyldes uforudsete vanskeligheder, som opstod under den sidste fase af 
projektgennemførelsen (visse private investorer trak sig ud i Berlin, kraftig forurening af jordbunden i 
Rheinland-Pfalz, klager over projekterne i Saarland osv.). 
12 Følgende bevillinger blev fremført for hvert program: Bayern 2,5 mio. ECU (17% afden oprindelige støtte); 
Berlin 5,2 mio. ECU (3%); Hessen 5 mio. ECU (23%); Nordrhein-Westfalen 26,1 mio. ECU (7%) og 
Saarland 1,2 mio. ECU (2%). 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 19 
forskere fra mål 1-regionerne i vidt omfang i forskningsprojekterne under det fjerde FTU-
rammeprogram, idet 40% af projekterne under FTU-programmerne i 1996 havde mindst én deltager 
fra mål 1-regionerne. 
Vedvarende forskelle 
Trods de fremskridt, der er gjort, viser de videnskabelige og teknologiske indikatorer, at "den 
teknologiske kløft" mellem medlemsstaterne og regionerne fortsat er stor. For så vidt angår udgifter til 
FTU er forskellene mellem samhørighedsstaterne og de øvrige medlemsstater meget store, både når 
man ser på forholdet mellem bruttoudgifter og BNP, og når man ser på den private sektors deltagelse 
og/eller antallet af forskere og ingeniører beskæftiget med FTU. Det er i samhørighedslandene 
vanskeligere at finde midler til at finansiere innovationen, og der er store underskud på den 
teknologiske handelsbalance. Også inden for disse fire medlemsstater er forsknings- og 
innovationsaktiviteterne meget koncentreret om visse regioner, som regel omkring hovedstederne. 
FTU - Nyttige oplysninger fra rapporten om den økonomiske og sociale 
samhørighed: 
De mest dynamiske og produktive virksomheder og laboratorier i Europa ligger 
midt i Europa i "innovationsøer", som er hjemsted for næsten 80% af de 
laboratorier, der deltager i det tværnationale FTU-samarbejde. Disse laboratorier 
er indbyrdes forbundet ved netværk og fmder inspiration hos hinanden, når de 
skal udvikle nye produkter og produktionsprocesser. 
På 10 år er forholdet mellem de nationale FTU-udgifter og BNP steget fra 0,4% 
til 0,63% for Portugal, fra 0,34% til 0,6% for Grækenland og fra 0,8% til 1,24% 
for Irland. I Spanien er det steget fra 0,48% til 0,93%. 
Hvad angår medlemsstaternes deltagelse i FTU-rammeprogrrammerne er 
situationen i visse henseender opmuntrende. Selv om den procentvise fordeling af 
udgifterne mellem medlemsstaterne ikke har udviklet sig fra det andet til det 
tredje FTU-rammeprogram, er de fire samhørighedslandes andel vokset fra det 
ene rammeprogram til det andet. I Frankrig, Det Forenede Kongerige og 
Tyskland er der kun sket en svag stigning eller måske et lille fald. 
Deltagerne i rammeprogrammerne fra mål 1-regionerne har navnlig været 
offentlige forskningsinstitutter eller universiteter, mens den private sektor kun har 
været svagt repræsenteret. Men deltagelsen har givet mulighed for at erhverve ny 
viden og anvende denne viden hurtigt til at udvikle nye produkter og 
produktionsprocesser. De mindre virksomheder har dog haft vanskeligheder med 
at udnytte programmerne. Disse programmer har styrket forbindelserne mellem 
partnerne i Syd- og Nordeuropa, men der er fare for, at tilnærmelserne vil 
medføre, at der forskes i emner, der er mindre relevante i forhold til de ugunstigt 
stillede regioners økonomiske og industrielle behov. 
Også tilpasningen til informationssamfundet, som først og fremmest kræver et veludviklet 
telekommunikationssystem, sker meget langsommere i samhørighedsregionerne. Disse har langt 
dårligere adgang til telenet, dårligere finansieringsmuligheder og dårligere muligheder for at udnytte 
informationssamfundets tjenesteydelser end resten af Fællesskabet. Generelt er 
telekommunikationsinvesteringerne i samhørighedslandene 40% lavere end i de centralt beliggende 
lande20. 
20 Se bl.a.: "Europæisk rapport om videnskabelige og teknologiske indikatorer - 1994" (november 1994, 
EUROP); "Femte periodiske rapport om regionernes socioøkonomisk udvikling" (1994, EUROP); "Første 
rapport om økonomisk og social samhørighed"; meddelelsen "Samhørighed og informationssamfundet" 
(KOM (97)7 endelig udg. af 22. januar 1997). 
188 8. årsbetning om strukturfondene (1996) 
Forberedelse af perioden 1997-1999 
Som led i forberedelsen af programmeringsperioden 1997-1999 blev de nye udviklingsplaner, der 
skulle tjene som grundlag for de senere forhandlinger mellem Kommissionen og forbundsstaten og 
delstaterne, forelagt Kommissionen i maj 1996 på en baggrund, der ikke havde ændret sig i forhold til 
programmeringsperioden 1994-1996. Kommissionens beslutninger vedrørende de nye programmer 
skulle foreligge i foråret 1997. 
MÅL3 0G4 
Fig. V-l4: Mål 3 - P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU - 1996-priser): 
Prioriterede felter \ ESF 
Erhvervsmæssig integrering af arbejdsløse, der 
er truet af langtidsledighed (a) 944,1 
Erhvervsmæssig integrering af unge, der søger 
arbejde (b) 442,0 
Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) 78,1 
Lige muligheder for mænd og kvinder (d) 160,2 
Teknisk bistand og pilotprojeker (e) 57,7 
Ialt| 1.682,1 
1 EFSR/12 OP'er 
Gennemsnit pr. OP | 14ÔJ (d)10% (8)3% 
(c) 5% 
(b) 26% (a) 56% 
Det gik godt med gennemførelsen af EFSR og de 12 OP'er i 1996, hvilket illustreres af, at der ved 
udgangen af 1996 var disponeret over halvdelen af bevillingerne for perioden 1994-1999. Dette er 
positivt, når man tager i betragtning, at OP'erne blev vedtaget ved udgangen af 1994, og at de fleste af 
dem først var nået op på fuld hastighed i andet halvår 1995. Der var uventet stor interesse for 
forbunds-OP'et "AFG-Plus", som supplerer llArbeitsforderungsgesetz" - "AFG"). Den meste populære 
foranstaltning er den uddannelsesydelse, der gives deltagere, som ikke er berettiget til en sådan ydelse 
i henhold til AFG. Der er i de fleste tilfælde tale om kvinder, således at foranstaltningen bidrager til at 
fremme de lige muligheder. Den store efterspørgsel har medført en begrænsning af foranstaltningerne 
til fordel for handicappede, og Kommissionen og de tyske myndigheder har indledt drøftelser for at 
finde en måde, hvorpå disse foranstaltninger kan bevares, uden at det ud over "AFG-Plus"-
programmet. Som led i de regionale OP'er er der nu oprettet non-profit vikarbureauer. Disse bureauer 
får langtidsledige ind på virksomheder på grundlag af tidsbegrænsede kontrakter med det formål 
senere at få dem fastansat i virksomheden på kontrakter uden tidsbegrænsning. I de perioder, hvor 
disse arbejdstagere ikke har nogen arbejdskontrakt, har de mulighed for at følge en uddannelse og 
således øge deres chancer for at finde fast arbejde i en virksomhed. Denne model er en slags 
indslusningsforløb, som tilbyder erhvervserfaring kombineret med en uddannelse, som praktikperioden 
har vist, at der er behov for. Således kan virksomhederne ansætte personer, som opfylder deres behov. 
I øvrigt beskæftigede overvågningsudvalget sig mere med beskæftigelsespolitiske spørgsmål, bl.a. 
spørgsmålet om, i hvor høj grad ESF's interventioner under mål 3 afspejler den europæiske 
beskæftigelsespolitiske strategi (drøftelserne fokuserede navnlig på jobskabelse og forbedring af 
personers beskæftigelsesegnethed). Endelig blev midtvejsevalueringen iværksat, idet der på grundlag 
af en indkaldelse afbud blev valgt 12 vurderingsmænd for hvert OP og én vurderingsmand med ansvar 
for EFSR'en og koordineringen af de 12 øvrige evalueringer. Rapportudkastet ventes at foreligge 
omkring midten af 1997. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 189 
Fig. V-1S: Mål 4 - P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU - 1996-priser): 
Prioriterede felter 
Foregribelse af udviklingen på arbejds­
markedet og erhvervsuddannelsesbehov (a) 
Erhvervsuddannelse, omskoling, erhvervsvejl. og rådg. (b) 
Forbedring af erhvervsuddannelsen (c) 
Teknisk bistand (d) 
lait ESF 
1SPD 29,1 
187,0 
34,7 
14,5 
265,3 (c) 13% (d) 5% (a)11% 
(b) 71% 
SPD'et, som blev vedtaget i 1994 for perioden 1994-1996 består af 11 regionale programmer og ét 
program på forbundsstatsplan. Mange af delstaterne har overvundet de startvanskeligheder, der var i 
1995. I andre delstater samt på forbundsplan var der behov for yderligere tid til at oprette de 
nyskabende kurser, som kræves i SPD'et. Udnyttelsen af bevillingerne blev bedre i årets løb. 
Programmet blev forlænget i maj 1996 til at omfatte perioden 1994-1999 med et samlet ESF-bidrag på 
265,3 mio. ECU, et bidrag fra det nationale budget på 87 mio. ECU, fra delstaternes budgetter på 144 
mio. ECU og et privat bidrag på 151,8 mio. Foranstaltningerne er de samme, men de kraftige 
nedskæringer i de offentlige budgetter gør det stadig vanskeligere at skaffe den nationale 
medfinansiering, der er fastsat i SPD'et. De tyske myndigheder og Kommissionen har dog bestræbt sig 
på at gøre finansieringsstrukturerne mere fleksible for at afhjælpe denne situation. Et meget positivt 
aspekt er, at virksomhederne ofte tager initiativ til at deltage i programmet efter at have opnået gode 
resultater i de første projekter. Endelig vil midtvejsevalueringen af SPD'et eventuelt føre til en 
omprogrammering, som vil sikre programmets succes. 
MÅL 5a landbrug 
Tabel V-12: P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser og -situation) 
lait 
1.086,5 Foranstaltninger 
Produktion 
Afsætning 868,2 
218,3 % 
80% 
20% 
Foranstaltningerne til forbedring af produktionsstrukturerne omfatter ifølge de reviderede prognoser en 
EU-støtte på 868,2 mio. ECU. Udligningsgodtgørelserne i de dårligst stillede områder, som dækker 
51% af det udnyttede landbrugsareal, tegner sig for to tredjedele af dette beløb. Ca. 220.000 
landbrugere modtog udligningsgodtgørelser i 1994, dvs. lidt færre end i 1993. Der er afsat 113 mio. 
ECU til fordel for unge landbrugere, mens investeringsstøtten udgør 15%. 1.800 landbrugere modtog i 
1994 investeringsstøtte, navnlig i Bayern, Schleswig-Holstein og Niedersachsen. Da artikel 38 i 
forordning (EØF) nr. 2328/91 om særlige vilkår for investeringsstøtte i de nye delstater skulle udløbe 
den 1. januar 1997, blev der i forbindelse med det tyske landbrugsinvesteringsprogram 
(Agrarinvestitionsfôrderprogramm 1997-2000) ved udgangen af 1996 vedtaget fælles regler for de 
gamle og nye delstater for at sikre en harmoniseret anvendelse i hele landet. 
Hvad angår forarbejdning og afsætning af produkterne blev gennemførelsestempoet for de ti SPD'er 
øget efter en vis forsinkelse i begyndelsen. Ved udgangen af 1996 var der disponeret over ca. 40% af 
fællesskabsbidraget til fordel for godkendte projekter. Støtten er koncentreret om frugt og grønsager, 
kød, mælk og mejeriprodukter samt blomster og planter. Som følge af markedsudviklingen, navnlig i 
kødsektoren, blev der indgivet en række ansøgninger om ændring af de eksisterende programmer. 
190 8. årsbelning om strukturfondene (1996) 
MAL 5a fiskeri 
Fig. V-16: Mål 5a fiskeri - P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU): 
I FIUF 
Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) 6,8 
Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) 0,0 
Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) 12,3 
Akvakultur (d) 7,1 
Bcskytlcdc havområder (c) 0,0 
Havnefaciliteter (f) 5,6 
Forarbejdning og afsætning af produkter (g) 39,4 
Produktfremme (h) 2,5 
Socioøkonomiske foranstaltninger (i) pm 
Andre foranstaltninger (j) 1,8 
Ialtl 76,0 (i) 0% 
(h)3% (i) 2% (a)9% 
(c) 17% 
(d) 9% 
(g) 53% (07% 
Programforløbet er tilfredsstillende. Antallet af projekter er nået op på ca. 350 (navnlig vedrørende 
forarbejdningsindustrien og moderniseringen af fiskerflåden), og de støtteberettigede investeringer 
beløber sig til 75 mio. ECU. En del af 1996 blev brugt på evalueringen (valg af vurderingsmand, 
drøftelse af de foreløbige resultater). Den endelige rapport, som skulle foreligge i foråret 1997, vil 
danne grundlag foren midtvejsrevision af programmet. 
MÅL 5b13 
Fig. V-17: Mål 5b • P.m., programmering 1994-1999: 
Befolkning (1000 indb.) I 7 823 
Areal (km2) | 96 178 
mio. ECU 
Fordeling på fonde: 
EFRU I 475,11 39% 
ESF 231,0 19% 
EUGFL 522,9 43% 
Ialt| 1229,o| 100% 
8 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPD| 153,6 (c) 19% 
(b) 39% (d)0,1% 
(a) 42% • Diversificering og tilpasning af 
landbrugsstrukturerne (a) 
• Udvikling af sektorer unden for 
landbruget (b) 
Q Udvikling af menneskelige 
ressourcer (c) 
• Miljøbeskyttelse (Saarland (d) 
Størrelsen af finansieringerne voksede i 1996 på grund af en vågnende erkendelse hos befolkningen af 
'problemerne i forbindelse med udviklingen af landdistrikter og de gode resultater, der var opnået i 
perioden 1989-1993. Herved blev det muligt på to år at gennemføre den programmering, der var 
vedtaget for de tre år 1994-1996, trods budgetnedskæringerne i delstaterne. Som det allerede var 
konkluderet i den efterfølgende evaluering af tre af programmerne for perioden 1989-1993, viste 
strategien med anvendelse af de nationale støtteordninger som kilde til national medfinansiering sig 
endnu en gang at være meget effektiv, således at programmerne kunne gennemføres hurtigt og 
gnidningsløst i 1996. For så vidt angår overvågningen af programmerne gennemgik 
overvågningsudvalgene de årlige situationsrapporter. Derudover behandlede de for to SPD'ers 
vedkommende ændringen af de nationale støtteordninger for at bringe programmerne i 
overensstemmelse med den faktiske gennemførelse. Endelig drøftede overvågningsudvalgene for 
samtlige SPD'ers vedkommende udarbejdelsen af retningslinjer for midtvejsevalueringen af 
programmerne. En første delrapport blev udarbejdet af vurderingsmændene ved udgangen af 1996, og 
de endelige rapporter skulle foreligge i april 1997. 
13 Støtteberettigede områder: Baden-Wurtcmbcrg, Nordrhein-Westfalen, Saarland, Niedersachsen, Bayern, 
Hessen, Rheinland-Pfalz, Schleswig-Holstein. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 191 
Tabel V-13: Tyskland - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. 
ECU) 
Program 
(godkendelsesir) Samlede 
omkostning. SF-stette 
(11 Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-1996 
f3) % 
om) 
Mali 
Regionale OP'er 
OP Berlin (Øst) (1994) 
OP Brandenburg (1)( 1994) 
OP Brandenburg (2) (1994) 
OP Brandenburg (3) (1994) 
OP Mecklemburg-Vorpommern (1994) 
OP Mecklemburg-Vorpommern (2) (1994) 
OP Mecklemburg-Vorpommern (3) (1994) 
OP Sachsen (1) (1994) 
OP Sachsen (2) (1994) 
OP Sachsen (3) (1994) 
OP Sachsen-Anhalt (1) (1994) 
OP Sachsen-Anhalt (2) (1994) 
OP Sachsen-Anhalt (3) (1994) 
OP Thuringen (1) (1994) 
OP Thuringen (2) (1994) 
OP Thuringen (3) (1994) 
Tværregionale OP'er 
OP Fiskeri (1994) 
OP Uddannelse af arbejdskraften (1994) 
lait 2.442,9 
6.141,4 
2.417,8 
889,1 
5.851,6 
1.880,7 
814,5 
8.993,3 
1.679,4 
909,1 
9.488,8 
2.058,9 
974,2 
5.467,4 
2.432,9 
778,6 
197,2 
2.360,5 
55.778,4 743,1 
964,8 
729,9 
471,9 
801,4 
676,6 
366,0 
2.110,6 
621,5 
630,4 
1.190,8 
583,5 
590,6 
1.060,6 
521,0 
457,9 
83,5 
1.076,7 
13.680,9 118,9 
99,9 
115,6 
74,9 
141,4 
111,5 
66,3 
352,4 
177,8 
84,3 
1.0 
93,9 
101,5 
159,3 
79,5 
63,9 
27,5 
171,3 
2.041,0 330,3 
326,2 
322,9 
209,7 
365,7 
408,1 
170,9 
942,5 
357,6 
230,5 
339,7 
267,8 
262,6 
450,6 
229,0 
194,7 
46,5 
478,0 
S.933,1 44% 
34% 
44% 
44% 
46% 
60% 
47% 
45% 
58% 
37% 
29% 
46% 
44% 
42% 
44% 
43% 
56% 
44% 
43% 94,2 
107,2 
103.5 
71,4 
152,6 
106,0 
40,6 
382,9 
112,6 
123,0 
174,2 
76,3 
110,2 
202,5 
93,7 
42,8 
15,1 
85,6 
2.194,4 201,2 
263,0 
265,5 
175,8 
329,6 
262,4 
110,1 
774,8 
254,9 
207,7 
303,0 
200,5 
212,9 
321,4 
183,1 
140,7 
26,7 
331,0 
4.564,5 27% 
27% 
36% 
37% 
41% 
39% 
30% 
37% 
41% 
33% 
25% 
34% 
36% 
30% 
35% 
31% 
32% 
31% 
33% 
Mal 2* 
SPD Niedersachsen (1994) 
SPD Bayern (1994) 
SPD Berlin (1994) 
SPD Bremen (1994) 
SPD Hessen (1994) 
SPD Nordrhein-Westfalen (1994) 
SPD Rheinland-Pfalz (1994) 
SPD Saarland (1994) 
SPD Schleswig-Holstein (1994) 
talt 95,7 
30,5 
401,5 
177,6 
48,0 
1.262,2 
49,7 
240,6 
32,4 
2.338,2 43,1 
12,3 
155,4 
47,6 
16,6 
340,4 
23,8 
48,6 
15,6 
703,4 29,6 
0,5 
67,0 
32,6 
-4,7 
225,4 
0,2 
28,1 
0,2 
379,1 43,1 
14,2 
116,2 
47,6 
16,6 
340,4 
23,7 
48,6 
15,6 
66S.9 100% 
115% 
75% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
95% 7,2 
2,4 
15,8 
6,7 
0,9 
127,1 
2,6 
18,4 
1,7 
182,7 13,9 
11,7 
45,8 
17,1 
11,5 
184,6 
14,3 
31,4 
9,4 
339,7 32% 
95% 
29% 
36% 
70% 
54% 
60% 
65% 
60% 
48% 
Mil 3 
Regionale OP'er 
OP Baden-Wurtemberg (1994) 
OP Niedersachsen (1994) 
OP Bayern (1994) 
OP Berlin (1994) 
OP Bremen (1994) 
OP Hamburg (1994) 
OP Hessen (1994) 
OP Nordrhein-Westfalen (1994) 
OP Rheinland-Pfalz (1994) 
OP Saarland (1994) 
OP Schleswig-Holstein (1994) 
Tværregionale OP'er 
OP på forbundsstatsplan (1994) 
I all 115,8 
276,8 
125,3 
113,0 
93,5 
86,1 
135,4 
674,8 
65,8 
90,9 
912,8 
2.589.7 
S.279,8 52,4 
121,2 
56,5 
50,8 
39,5 
39,1 
49,6 
280,6 
29,5 
40,9 
34,4 
887,6 
1.682,1 8,6 
37,2 
16,3 
8,3 
6,5 
11,5 
8,1 
55,8 
4,6 
6,1 
11,3 
338,2 
512,6 25,0 
55,8 
25,0 
24,2 
18,8 
17,5 
23,6 
98,8 
14,8 
19,1 
23,5 
474,3 
820,4 48% 
46% 
44% 
48% 
48% 
45% 
48% 
35% 
50% 
47% 
68% 
53% 
49% 8,1 
36,9 
8,2 
6,7 
4,2 
9,4 
8,6 
50,6 
3,8 
7,3 
9,6 
134,2 
287,5 18,7 
46,2 
15,1 
19,4 
14,0 
14,2 
18,6 
85.0 
10,4 
17,7 
19,3 
243,1 
521,8 36% 
38% 
27% 
38% 
36% 
36% 
38% 
30% 
35% 
43% 
56% 
27% 
31% 
Mil 4 
SPD Tyskland (1994) | 648,l| 265,3| 26,6| 56,2| 2I%| 8.7J 23,5| 9% 
Mil 5a.landbrug 
SPD Niedersachsen F. 866 og 867/90 (1995) 
SPD Bayern F. 866 og 867/90 (1995) 
SPD Bremen F. 866 og 867/90 (1995) 
SPD Hamburg F. 866 og 867/90 (1995) 
SPD Hessen F. 866 og 867/90 (1995) 
SPD Baden- Wurtemberg F. 866 og 867/90 
(1994) 
SPD Nordrhein-Westfalen F. 866 et 867/91 
(1994) 
SPD Rheinland-Pfalz F. 866 et 867/90 (1994) 99,6 
342,2 
4,5 
24,1 
84,0 
127,1 
132,5 
76,6 29,9 
85,5 
0,7 
4,3 
21,0 
21,8 
30,1 
18,8 5,7 
16,3 
0,1 
0,0 
6,3 
5,1 
10,0 
3,6 10,4 
29,8 
0,2 
0,7 
9,6 
8,6 
14,8 
6,6 35% 
35% 
35% 
16% 
46% 
40% 
49% 
35% 1,4 
12,2 
0,1 
0,0 
4,0 
4,9 
7,7 
2,8 3,8 
19,0 
0,2 
0,3 
5,6 
6,7 
11,6 
5,3 13% 
22% 
25% 
8% 
27% 
31% 
38% 
28% 
* Efter fradrag af overførslerne til 1997-1999 
(1) Økonomisk udvikling 
(2) Udvikling af landdistrikter 
(3) Arbejdsmarkedet 
192 8. årsbetning om strukturfondene (1996) 
Program 
(godkendelsesir) 
SPD Saarland F. 866 og 867/90 (1995) 
SPD Schleswig-Holstein F. 866 og 867/90 
(1995) 
Prognoser Tyskland F. 2328/91 (1994) 
lait Samlede 
omkostning. 
17,8 
10,2 
3.538,3 
4.456,8 SF-stettc 
(1) 
3,1 
3,1 
868,2 
1.086,5 Forpligtelser 
1996 
1,5 
0,0 
143,3 
191,8 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
2,0 
0,5 
431,3 
514,6 % 
OM« 
65% 
16% 
50% 
47% Betalinger 
1996 
1,2 
0,0 
143,0 
177,3 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
1,5 
0,2 
333,1 
387,2 % 
(3)/(l) 
46% 
8% 
38% 
36% 
Mil 5a fiske ri 
SPD Tyskland (1994) | 376,9| 76,0| 12,8| 37,6| 50%| 3,9| 20,0| 26% 
Mil 5b 
SPD Baden-Wurtemberg (1995) 
SPD Nordrhein-Westfalen (1995) 
SPD Saarland (1995) 
SPD Niedersachsen (1994) 
SPD Bayern (1994) 
SPD Hessen (1994) 
SPD Rheinland-Pfalz (1994) 
SPD Schleswig-Holstein (1994) 
lait 
I ALT 450,8 
117,9 
108,0 
687,1 
2.933,4 
232,3 
426,8 
229,6 
5.185,9 
74.064,1 74,9 
46,8 
24,1 
245,1 
560,2 
80,8 
111,3 
85,9 
1.229,0 
18.723^ 14,3 
6,2 
1,2 
33,0 
79,7 
10,9 
22,4 
20,2 
187,7 
3.351,6 23,0 
11,7 
4,0 
77,4 
215,1 
34,5 
42,6 
41,1 
449,5 
8.477,2 31% 
25% 
17% 
32% 
38% 
43% 
38% 
48% 
37% 
45% 6,8 
5,0 
0,5 
36,8 
118,3 
10,8 
15,0 
19,3 
212,6 
2.967,2 11,2 
7,8 
2,3 
62,5 
185,8 
23,6 
27,5 
26,2 
346,8 
6.203,4 15% 
17% 
9% 
25% 
33% 
29% 
25% 
31% 
28% 
33% 
3.2. Iværksættelse af EU-initiativer i 1996 
P.m.: 
Tyskland deltager i samtlige EU-initiativer undtagen REGIS. De fleste af EU-initiativprogrammerne var 
blevet godkendt af Kommissionen i 1995. Ved udgangen af 1995 manglede i alt 19 programmer at blive 
godkendt. De vedrørte LEADER, URBAN, RECHAR, RESIDER, RETEX, SMV og KONVER, hvortil kom 
et INTERREG-program. Disse programmer blev godkendt i 1996 (2 LEADER, 6 SMV, 1 RECHAR, 3 
KONVER, 1 RESIDER, 1 RETEX, 2 URBAN og 1 INTERREG med Østrig). Herved nåede antallet af EU-
initiativprogrammer iværksat i Tyskland op på 83 og antallet af INTERREG-programmer på 18. 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Tyskland: 
De fleste af SMV-programmerne giver teknologisk udvikling høj prioritet. I Nordrhein-Westfalen er der afsat 
2,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 13 mio.) til støtte til teknologi og innovation, i Bayern 3,7 mio. ECU 
(samlede omkostninger 10,6 mio.) til fremme af kvalitet og innovation i SMV'er og 0,7 mio. ECU i Schleswig-
Holstein (samlede omkostninger: 1,4 mio.) til nyskabende virksomheder. I de nye delstater bidrager SMV-
programmerne ligeledes kraftigt til jobskabelsen, idet der i programmet for Sachsen-Anhalt er afsat 4,9 mio. 
ECU (samlede omkostninger: 11 mio.) til F&U inden for distancearbejde, etablering af netværk og 
patentanmeldelser, mens der i programmet for Sachsen er afsat 16,6 mio. ECU (samlede omkostninger: 47,2 
mio.) til indførelse af nye teknologier. 
For så vidt angår initiativerne vedrørende industriel omstilling opfordres der i KONVER-programmerne 
direkte til teknologisk udvikling som prioriteret foranstaltning til støtte for diversificeringen af erhvervslivet. I 
de fleste af programmerne er der fastsat aktioner vedrørende omstilling af de militære teknologier i 
virksomhederne til civile teknologier (Bayern, Saarland - eksempel: genanvendelse af automobiler og 
produktion af tankvogne, Schleswig-Holstein, Bremen - eksempel: produktionsteknisk institut) samt 
vedrørende støtte til innovation og teknologioverførsel (Sachsen-Anhalt, Bremen og Brandenburg) og til 
fremme af samarbejdet mellem forskere på europæisk plan (Bremen). I programmerne for Sachsen-Anhalt og 
Bremen er der afsat henholdsvis 2,8 mio. ECU (samlede omkostninger: 4,3 mio.) og 1,4 mio. ECU (samlede 
omkostninger: 2, 9 mio.) til gennemførelse af disse foranstaltninger. Som led i RESIDER-initiativet støtter 
Brandenburg-programmet uddannelse og erhvervsuddannelse på området "nyskabende miljø- og 
infrastrukturteknologier". I RETEX-programmerne gives der også prioritet til teknologisk udvikling i to 
tilfælde, nemlig i Sachsen i form af støtte til F&U i virksomhederne og teknologicentrene (12,6 mio. ECU; 
samlede omkostninger: 33,5 mio.) og i Thuringen som støtte til overførsel og indførelse af nye teknologier 
gennem en forbedring af virksomhedernes knowhow og udvikling af samarbejdet (3,1 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 8,2 mio.). 
Inden for rammerne af INTERREG-initiativ et vedrører samarbejdet mellem Tyskland og Danmark 
problemet med tre regioners isolation (Planungsraum V og Sønderjyllands Amt, Ostholstein, Liibeck og 
Storstrøms Amt, samt Kern og Fyns Amt) og denne isolations indvirkning på deres økonomier14. FM-
initiativprogrammerne mellem Tyskland og Luxembourg (Euroregio), Frankrig (Saarland, Lorraine, Pfalz) 
og Polen (Mecklemburg-Vorpommern) prioriterer FTU og teknologioverførsler højt, mens der i programmet 
med Frankrig og Schweiz (Rhin supérieurer) er afsat 2,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 4,9 mio.) til 
stimulering af F&U og til udvikling af telekommunikation. 
14 Se kapitel V.2. Danmark. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 193 
Samtlige EU-initiativprogrammer er nu godkendt af Kommissionen. De er endnu i den indledende 
fase. I 1996 blev 16 nye EU-initiativprogrammer godkendt, heraf fem alene i Brandenburg. De fleste 
af de godkendte programmer vedrører SMV-initiativet, nemlig seks programmer, hvortil 
strukturfondene bidrager med i alt 26,1 mio. ECU. Fem programmer vedrører de gamle delstater, mens 
det sjette vedrører en af de nye delstater. Brandenburg-programmet fokuserer på tekniske aktioner eller 
virksomhedsledelse og supplerer den traditionelle investeringsstøtte. I Niedersachsen lægges der i EU-
initiativprogrammet vægt på kvalitetssikring og immaterielle overførsler. I Schleswig-Holstein 
vedrører aktionerne kvalitetsstyring og bearbejdning af innovationsmarkederne. Ud fra devisen "fra 
kulmineområde til moderne industriområde" støtter det nye RECHAR-program i Brandenburg 
aktioner, som skal skabe og bevare arbejdspladser ved at forbedre miljøet og erhvervsstrukturen. 
Endvidere blev to URBAN-programmer godkendt, nemlig ét for Saarbriicken og ét for Halle. I Halle 
vil et kvarter med et areal på 1,1 km2, hvor der bor 5.000 mennesker, blive renoveret for at øge 
kvarterets tiltrækning og gøre det til et mødested. Der er bl.a. planer om at skabe et ungdoms- og 
fritidscenter i et tidligere kafferisteri og at anlægge 10.000 m2 grønne områder. 
Der blev også godkendt flere programmer vedrørende industriel omstilling. Tre KONVER-
programmer vedrørte Baden-Wurtemberg, Sachsen og Brandenburg. Brandenburg-programmet tog 
bl.a. sigte på at integrere forladte bygninger i regionens erhvervsliv og udnytte det økonomiske 
potentiale. I Sachsen var hovedmålet at fremme retableringen af de bygninger og grunde, der var 
forladt af SNG-tropperne, og at tilskynde de berørte kommuner til at anvende bygningerne og 
grundene på en rationel måde (ved at etablere eller oprette virksomheder). RESIDER-programmet for 
Brandenburg vedrører aktioner på områderne infrastruktur, miljøressourcer og menneskelige 
ressourcer. Det er meningen, at der ved særlige aktioner som f.eks. retablering af gamle 
fabriksbygninger med henblik på at bruge dem til erhvervsformål eller samarbejde mellem 
virksomheder og forskningscentre skal skabes varige arbejdspladser. RETEX-programmet i 
Brandenburg har også til formål at øge diversificeringen af erhvervslivet, bl.a. ved at fremme 
samarbejdet mellem salgs- og indkøbs virksomheder. 
Endelig blev det sidste LEADER-program, nemlig programmet for Schleswig-Holstein, godkendt af 
Kommissionen. Generelt blev den "bottom-up"-moaû, der lægges op til i dette initiativ, betragtet som 
velegnet til at opfylde behovene i de tyske landdistrikter i de gamle såvel som i de nye delstater. De 
lokale grupper har udarbejdet mange lovende projekter, og der er oprettet 60 lokale aktionsgrupper og 
15 andre kollektive organisationer i de gamle delstater. LEADER Il-seminaret i Tyskland var rammen 
om en frugtbar udveksling af synspunkter mellem de lokale grupper og de forskellige berørte 
forvaltninger. Man er ikke nået lige langt med gennemførelsen af programmet i de forskellige 
delstater, men alt i alt afvikles programmerne planmæssigt. 
PES C A-programmet havde visse startvanskeligheder på grund af de komplicerede forvaltningsregler. 
På baggrund af behovene i de fiskeriafhængige områder og de mange ansøgninger er det rimeligt at 
forvente fremskridt inden for den nærmeste fremtid. Programmet blev i øvrigt ændret to gange i 1996, 
nemlig for at vedtage at disponere over bevillingerne på én gang og for at koncentrere bevillingerne 
ved at overføre bevillinger fra ESF til EFRU og FIUF. 
For så vidt angår initiativerne vedrørende menneskelige ressourcer, som i vid udstrækning 
gennemføres på regionalt plan, idet delstaterne er ansvarlige for 85% af de disponible midler (idet de 
sidste 15% går til forbundsstatens finansiering af projekter, som ikke kun har regional interesse), blev 
der udvalgt projekter efter de første indkaldelser af projekter. Der er tale om 242 EMPLOI-projekter, 
heraf 24 på forbundsstatsplan (NOW 73, HORIZON 120 og Youthstart 49 projekter). I alle tre afsnit 
drejer projekterne sig især om uddannelse. Men også aktiviteterne vedrørende udvikling af lokale 
partnerskaber og samarbejde med virksomhederne for at skaffe deltagerne en reel erhvervserfaring er 
godt repræsenteret. Et af de dominerende temaer i NOW-projekterne er kvindelige iværksættere. 
Mange af Youthstart-projekterne tager sigte på at forberede unge til erhvervsuddannelse, og i 
HORIZON-projekterne lægges der vægt på samtlige faser, der fører til erhvervsmæssig integrering. 
Hvad angår ADAPT blev 220 projekter udvalgt, heraf 17 på forbundsstatsplan. Ligesom i EMPLOI's 
tilfælde er uddannelsesaktiviteterne godt repræsenteret. Men mange af projekterne koncentrerer sig om 
de problemer, som den økonomiske udvikling rejser for virksomheder, visse erhverv og visse regioner. 
194 8. årsbetning om strukturfondene (1996) 
Aktiviteterne dækker meget bredt og omfatter f.eks. SMV'ernes behov for ledelsesteknikker, strategier 
for udvikling af virksomheder ved at erobre nye markeder eller udvikle nye produkter, jobskabelse, 
bl.a. ved at indføre nye teknologier og nye former for arbejdstilrettelæggelse eller etablering af 
netværk mellem regionale arbejdsmarkedsaktører for at stimulere beskæftigelsen. 
En række programmer blev tilpasset, da en omprogrammering var nødvendig i visse tilfælde (f.eks. ny 
fordeling af bevillingerne mellem prioriteterne, nydefinering af støtteberettigede foranstaltninger), men 
navnlig for at anvende de beløb, der kom ud af pristalsreguleringen15. I alt kom der næsten 25 mio. 
ECU ud af pristalsreguleringen i 1996 til fordeling mellem de pågældende initiativer, nemlig 
INTERREG, KONVER, RESIDER, SMV, RECHAR, URBAN og RETEX. Endvidere fik Tyskland 
tildelt 317,7 mio. ECU fra reserven. Over en tredjedel af disse ekstrabevillinger blev tildelt KONVER, 
efterfulgt af INTERREG og EMPLOI, og de vil bl.a. gøre det muligt at iværksætte to nye URBAN-
programmer (Zwickau og Kiel) og styrke INTERREG Il-C-programmerne16. 
Tabel V-14: Tyskland - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Initiativ 
(antal EU-initiativprogrammer) 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (15) 
PESCA (1) 
SMV (15) 
RECHAR (7) 
KONVER (16) 
RESIDER (9) 
RETEX (8) 
URBAN (10) 
I alt (83) 
INTERREG/REG EN (18)** 
Heraf programmer godkendt i 1996: 
LEADER Schleswig-Holstein 
LEADER Teknisk bistand (etablering af 
nationalt netværk) 
SMV Rheinland-Pfalz 
SMV Brandenburg 
SMV Niedersachsen 
SMV Saarland 
SMV Baden-Wurtemberg 
SMV Schleswig-Holstein 
RECHAR Brandenburg 
KONVER Brandenburg 
KONVER Sachsen 
KONVER Baden-Wurtemberg 
RESIDER Brandenburg 
RETEX Brandenburg 
URBAN SaarbrQcken 
URBAN Halle (Sachsen-Anhalt) 
I alt (16) 
INTERREG (1)*** Samlede 
omkostning. 
480,4 
298,4 
401,0 
62,0 
402,3 
450,1 
548,4 
606,4 
290,4 
298,3 
3.837,8 
16,6 
2,0 
4,6 
20,9 
9,5 
3,1 
1,8 
3,6 
49,3 
53,9 
40,9 
51,7 
42,4 
6,0 
22,6 
5,2 
334,0 F.S.-
stotte* 
O) 
228,8 
156,8 
177,4 
23,0 
184,2 
158,6 
233,9 
192,8 
70,3 
97,3 
1.523,2 
6,6 
1,0 
2,3 
14,9 
4,7 
1,5 
0,9 
1,8 
30,3 
37,1 
25,1 
12,7 
26,2 
3,3 
8,0 
2,7 
179,2 Forpligtelser 
1996 
33,8 
26,8 
15,9 
19,4 
41,7 
62,6 
89,0 
36,6 
9,5 
12,0 
347,2 
6,6 
1,0 
2,3 
14,9 
4,7 
1,5 
0,9 
1,8 
30,3 
37,1 
25,1 
12,7 
26,2 
3,3 
5,6 
2,7 
176,8 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
76,7 
50,0 
140,5 
23,2 
142,9 
118,5 
219,6 
99,1 
32,3 
91,0 
993,7 
6,6 
1,0 
2,3 
14,9 
4,7 
1,5 
0,9 
1,8 
30,3 
37,1 
25,1 
12,7 
26,2 
3,3 
5,6 
2,7 
176,8 % 
(2VO) 
34% 
32% 
79% 
101% 
78% 
75% 
94% 
51% 
46% 
93% 
65% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
70% 
100% 
99% Betalinger 
1996 
17,3 
29,5 
14,3 
0,0 
26,3 
23,2 
70,8 
20,8 
8,6 
11,3 
221,9 
2,0 
0,4 
1,2 
4,5 
1,4 
0,8 
0,4 
0,9 
15,1 
18,6 
12,5 
6,3 
13,1 
1,6 
1,7 
1,4 
81,9 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
38,8 
41,0 
53,1 
1,9 
57,1 
50,0 
109,5 
52,0 
16,7 
34,5 
454,7 
2,0 
0,4 
1,2 
4,5 
1,4 
0,8 
0,4 
0,9 
15,1 
18,6 
12,5 
6,3 
13,1 
1,6 
1,7 
1,4 
81,9 % 
own 
17% 
26% 
30% 
8% 
31% 
32% 
47% 
27% 
24% 
35% 
30% 
30% 
40% 
50% 
30% 
30% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
21% 
50% 
46% 
* Ekskl. reserve 
••Se detaljer i kapitel VII, tabel 2.2. 
••• Se detaljer i kapitel I.B.l. EU-initiativer 
15 SMV Mecklemburg-Vorpommem, KONVER Mecklemburg-Vorpommern og Hessen, RETEX Baden-
Wurtemberg, RESIDER Niedersachsen, URBAN Rostock, INTERREG Tyskland (Sachsen)-Polen-Tjekkiet. 
16 Se ligeledes kapitel I.B.l. EU-initiativer. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 195 
4. GRÆKENLAND 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Grækenland: 
Støtten til den teknologiske udvikling spiller en vigtig rolle i den udviklingsstrategi, der er lagt i den græske 
EFSR (4,8% af fællesskabsbevillingerne). Telekommunikation og telematik, som baner vej for 
informationssamfundet i Grækenland, samt FTU er gennemgående elementer i alle prioriterede felter i 
EFSR'en, nemlig territorial integration gennem udvikling af de store infrastrukturer; forbedring af 
levevilkårene; udvikling af erhvervsstrukturen; udvikling af menneskelige ressourcer; beskæftigelsesfremme; 
samt udligning af regionale skævheder og brydning af øområdernes isolation gennem de 13 regionale 
programmer. 
Gennem en forbedring og modernisering af telekommunikationen (på EFSR-niveau, 250,7 mio. ECU; 
samlede omkostninger: 452,2 mio.) vil man forbedre forbindelserne til visse områder. Telekommunikation 
indgår i et tværregionalt OP (203,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 383,8 mio.), som ligger i direkte 
forlængelse afden tidligere programmeringsperiode (CRASH-programmet, 1992-1993). Selv om resultaterne 
af den foregående programmeringsperiode så lovende ud ved udgangen af 1993, var netkvaliteten stadig 
ringe (fejlmeldingsprocenten var den højeste i Unionen, og der var meget lang ventetid på nye installationer). 
Nettet var også det mindst digitaliserede i Unionen, hvilket stemmer med, at investeringsniveauet pr. 
indbygger i Grækenland var det laveste i hele Unionen. OP 'et vedrørende telekommunikation tager ikke alene 
sigte på at forbedre infrastrukturerne (forhøjelse af digitaliseringsgraden til 90% og fremskyndet indførelse 
af avancerede teknologier - ISDN, ATM - og pilottjenester) men også på at tilskynde virksomhederne til at 
anvende de nye teknologier. Midlet hertil er uddannelse, moderne ledelsesmetoder og stimulering af markedet 
med henblik på at skabe nye tjenesteydelser. Forbedring af telekommunikationsnettene og 
basisinfrastrukturerne i almindelighed er ikke alene et mål i dette tværregionale OP, men også i de fleste af 
de regionale OP'er (Peloponnes, det græske fastland, De Joniske Øer osv.) og navnlig i dem, hvor 
hovedstrategien er udvikling af turismen (de nordlige og sydlige Ægæiske Øer osv.). 
Der er ganske vist ikke noget OP, der specifikt vedrører udvikling af telematiske applikationer, men dette mål 
støttes i flere tværregionale OP 'er, som vedrører forbedring af levevilkårene (sundhed og forsorg) og 
udvikling af menneskelige ressourcer (uddannelse og offentlig forvaltning). En af hovedforanstaltningerne i 
OP 'et vedrørende sundhed er således udvikling af et edb-system for sundhedsvæsenet og modernisering af de 
videnskabelige infrastrukturer og faciliteter (telemedicin). I OP'et vedrørende uddannelse er der også afsat 
40,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 54 mio. ECU) til at koble universiteter og tekniske skoler til 
undervisningsministeriets net, mens OP 'et vedrørende modernisering af den offentlige forvaltning med et 
budget på 117,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 235 mio. ECU) har tilformål at forbedre forvaltningen af 
menneskelige ressourcer og effektiviteten hos de ansatte i finansforvaltningerne (skat, told, finanser og 
budget) gennem indførelse af nye teknologier (telematiknet, større informationssystemer osv.) og 
ledels esteknikker. 
Men det meste af støtten går til FTU. Strategien i EFSR 'en går ud på at øge landets tekniske og økonomiske 
formåen ved at udnytte det grundlag, der var lagt i det første OP på FTU-området samt ved STRIDE-
initiativet og Fællesskabets forskningsprogrammer. FTU-underfeltet indgår i et tværregionalt OP, hvortil der 
er bevilget 316,2 mio. ECU (samlede omkostninger: 579,1 mio. ECU). Af alle de interventionsområder, der er 
omfattet af dette program, er det teknologioverførsels- og innovationssektoren (intensivering af 
teknologioverførslen gennem erhvervelse af licenser, mindre projekter vedrørende industriel forskning, 
udvikling af de eksisterende teknologiparker, forbedring af informationsnettene), der modtager størst støtte. 
Støtten går til følgende områder (de største støttemodtagere nævnes først): udvikling af FTU i 
erhvervssektorer af stor økonomisk betydning (bioteknologi, nye materialer osv.), som kræver et tæt 
samarbejde mellem produktionsenhederne og det videnskabelige og teknologiske personale; nyorientering og 
udbygning ajforsknings infrastrukturerne; fornyelse af det menneskelige potentiale ved at opdatere forskernes 
viden, uddanne nye forskere i avancerede teknologier og uddanne FTU- og innovationsteknikere og -
forvaltere. En del af FTU-programmet, der har fået tildelt 7 mio. ECU, vedrører også udviklingen af 
universiteternes og forskningscentrenes net og formidling af forskningsresultaterne (databaser, multimedier 
osv.). Der er ligeledes fastsat støtte til FTU på regionalt plan: 
• Centralmakedonien (en af de få græske regioner, der råder over uddannelses- og 
forskningsinstitutioner): udarbejdelse af læseplaner for kandidatuddannelser, forbedring af disse 
institutioners infrastrukturer (bygning af nye auditorier og laboratorier) og udvikling af båndene 
mellem forskningsprogrammer og erhvervslivet (støtte til SMV'er, der fremstiller nyskabende 
produkter, patentanmeldelser og overførsel af nye teknologier i samarbejde med universiteter og 
tekniske institutter); 
• tilsvarende bestemmelser er fastsat for Kreta (også en region med stort FTU-potentiale): 34,2 mio. 
ECU (samlede omkostninger: 56,5 mio.) til fordel for FTU og innovation; 
• Vestgrækenland: udbygning af Patras-universitetets og de eksisterende teknologiske institutters 
infrastrukturer og styrkelse af deres rolle i udviklingen afden teknologiske forskning i Grækenland. 
196 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Endelig er der OP'et vedrørende industri og service, hvortil der er ydet 720 mio. ECU (samlede 
omkostninger: 2,8 mia.), der som led i udviklingen af erhvervsstrukturen, navnlig moderniseringen af 
industrien og servicesektoren, materielt og kvalitativt støtter investeringsprojekter i virksomheder, der 
anvender avancerede teknologier. Endvidere fremmes forskningen i fiskerisektoren med henblik på at udvikle 
fiskeri-, akvakultur- og fiskeforarbejdningsindustrierne. 
Tabel V-15: Grækenland - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i 
programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Strukturfondenes finansieringer 
9% 
25% 
66% Mål 1 I ALT 
1.207,6 % 
100% S.F. 
661,4 % 
55% Medlemsstat 
Offcntl. 
352,0 Private 
194,2 lait 
546,2 % 
45% 
NB: Programmeringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 
en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgifter, som ofte 
forbindes med andre områder som f.eks. industri og FTU. DFTU I Telekom. • Telematik 
4.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt nå mål i 1996 
MALI 
Fig. V-18: P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser): 
Prioriterede felter: 
Store infrastrukturer (a) 
Forbedring af livskvaliteten (b) 
Erhvervssektorens konkurrenceevne (c) 
Menneskelige ressourcer og beskæft, (d) 
Mindskelse af de regionale forskelle (e) 
Teknisk bistand (f) 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
lait 9.643,7 
2.638,1 
1.853,0 
131,1 
14265,9 
/ EFSR/32 OP'er 2.895,6 
1.456,8 
2.740,4 
2.633,9 
4.541,2 
71,1 
68% 
18% 
13% 
1% 
100% 
Gennemsnit pr. OP| 445,8 (e) 32% (a) 20% 
(d) 18% 
Vigtigste resultater i 1996 
Arbejdet med de gennemførelsesmekanismer, der var aftalt med de græske myndigheder, nåede langt i 
1996. Således fik man oprettet ELKE ("one-stop-shop "-organisation), der beskæftiger sig med 
erhvervsinvesteringer, og MOU (management organisation unit) med henblik på at forbedre 
ledelsespotentialet i regioner og ministerier. Anvendelsen af projektdatablade som 
programmeringsværktøj blev udvidet til at omfatte alle EFSR'ens programmer, og man kom videre 
med oprettelsen af særlige kontorer, der skulle sørge for iværksættelse af de større projekter 
(EGNATIA S.A. med henblik på udbygning af øst-vestmotorvej en, ERGOSE med henblik på 
jernbaneprojekter og KTIMATOLOGIO S.A. med henblik på matrikelordningen). Samtlige disse 
kontorer forventes at være fuldt operationelle i 1997. De vil kunne effektivisere gennemførelsen af 
større projekter og således forbedre den finansielle gennemførelse. De græske myndigheder vedtog 
ligeledes at finansiere større transportprojekter (navnlig vejprojekter) på grundlag af koncessioner. 
Dette skulle gøre det muligt at tiltrække privat kapital og bygge nye vejafsnit, som det hidtil ikke har 
været muligt at finansiere over de offentlige budgetter (det græske budget og Fællesskabets budget). 
Et nyt program blev vedtaget i 1996. Det drejer sig om OP'et vedrørende teknisk bistand, som især 
vedrører dels MOU-aktionerne, hvortil forberedelserne begyndte i 1996, dels en informations- og 
reklamekampagne på EFSR-niveau og endelig teknisk bistand til modernisering af de offentlige 
kontorer og virksomheder. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 197 
Med hensyn til de allerede eksisterende programmer blev de nationale OP'er vedrørende jernbaner og 
telekommunikation samt de regionale OP'er vedrørende Vestmakedonien og Vestgrækenland styrket 
ved pristalsreguleringen af EFRU-bevillingerne. Ligesom OP'et vedrørende teknisk bistand og 
byudvikling blev disse programmer genstand for en finansiel omprogrammering. 
Finansieringsplanerne for disse programmer blev tilpasset de faktiske forhold (tekniske ændringer). I 
efteråret 1997 skulle der blive påbegyndt en grundigere revision af samtlige programmerne 
(midtvejsrevision) på grundlag af den faktiske gennemførelse og resultaterne af de foreliggende 
evalueringer. 
Gennemførelsen af det nationale landbrugs-OP forløb godt, navnlig takket være mål 5a-
foranstaltningerne, og ikke mindst foranstaltningerne til fordel for bjergområder og ugunstigt stillede 
områder samt skovbrugsaktionerne. Der blev ligeledes godkendt en lang række projekter vedrørende 
forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. På grund af de nye prioriteter, der blev optaget i 
OP'et, fik programmet tildelt en del af beløbet fra pristalsreguleringen. Der blev disponeret over 1997-
tranchen i 1996, og det første forskud blev betalt. Visse af de nyskabende foranstaltninger i OP'et, 
hvortil der kun var bevilget et beskedent beløb, var vanskeligere at sætte i gang, f.eks. indførelsen af et 
"geografisk" driftssystem kombineret med edb-systemer (GIS), som skulle sikre en ensartet og 
integreret informationsforvaltning. Trods forbedringer i 1996 var der stadig stor forskel på, hvor langt 
man var nået med de regionale OP'ers foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, og de 
forsinkelser, der var opstået i starten, blev kun delvis indhentet. Således var resultaterne meget gode 
for visse OP'er (Thessalia, de sydlige Ægæiske Øer, Kreta, Østmakedonien og Thrakien) i modsætning 
til andre, hvor det ikke lykkedes at indhente hele forsinkelsen (Epirus, det græske fastland, de nordlige 
Ægæiske Øer). De øvrige OP'er ligger midt i mellem disse to poler. 
I forbindelse med OP'et for fiskeri og akvakultur skete der en omprogrammering, der blev indbygget 
en deflator for 1995 (1,8 mio. ECU), en analyse for sektorerne "forarbejdning og afsætning af 
fiskeriprodukter" og en specifik aktion vedrørende ny opmåling af en række fiskerfartøjer blev 
godkendt, ligesom der blev udpeget en programleder. Ved udgangen af 1996 var der gjort gode 
fremskridt med hensyn til underprogrammet vedrørende fiskerflåden, mens de to øvrige 
underprogrammer vedrørende henholdsvis forarbejdning/afsætning af produkter og akvakultur var 
sakket bagud. På baggrund af de indgåede forpligtelser må det imidlertid formodes, at situationen 
bliver bedre i 1997, når der har været tid til at gennemføre de besluttede aktioner. 
Generelt var 1996 afgørende for EFSR'ens succes. Forbedringen af de vigtigste makroøkonomiske 
indikatorer førte til stigende private investeringer. Navnlig er de private investeringer som led i OP'et 
vedrørende industri og service vokset betydeligt i forhold til 1995, og det går også godt med de større 
projekter, som skal gennemføres med privat finansiering på grundlag af et koncessionssystem. Dette 
kombineret med den væsentlige forbedring af gennemførelsesmekanismerne skaber gunstige vilkår for 
den heldige gennemførelse af EFSR'en for Grækenland, både målt i bevillingsudnyttelse og målt i 
makroøkonomisk effekt samt jobskabende eller -bevarende effekt. 1997-budgettet for offentlige 
investeringer er i øvrigt betydeligt større end 1996-budgettet trods vanskeligheden med at fa nedbragt 
underskuddet på statsfinanserne. Dette skulle sikre national medfinansiering af EFSR-aktionerne samt 
en høj udnyttelsesgrad for 1997, hvorved en del af de forsinkelser, der opstod i årene 1994-1996, vil 
blive indhentet. 
1996 i programmeringen for 1994-1999 
For så vidt angår den finansielle gennemførelse af EFSR'en ved udgangen af 1996 lå Grækenland 
nogenlunde i midten af mål 1-landene. Hvis man medregner de ansøgninger om EFRU-
forpligtelsesbevillinger, som de græske myndigheder indgav i december 1996, og som ikke kunne 
imødekommes i 1996 på grund af manglende budgetbevillinger, er situationen for alle strukturfondene 
under ét følgende: Ved udgangen af 1996 repræsenterede de bevillinger, der var disponeret over, 46% 
af de programmerede bevillinger, mens de betalte bevillinger repræsenterede 32% af den samlede 
støtte (eller 69% af de indgåede forpligtelser). For EFRU's og EUGFL's vedkommende var man 
endog nået længere med gennemførelsen end programmeret. De EUGFL-bevillinger i det nationale 
landbrugsprogram, der var disponeret over ved udgangen af 1996, udgør 60% afden samlede støtte for 
e 
Denne rapport er udarbejdet af Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik og 
Samhørighed (GD XVI) i samarbejde med Generaldirektoraterne for Beskæftigelse, 
Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender (GD V), Landbrug (GD VI), Fiskeri (GD XIV) og 
med bidrag fra Generaldirektoraterne for Konkurrence (DG IV), Transport (GD VII), Miljø, Nuklear 
Sikekrhed og Civilbeskyttelse (GD XI), Videnskab, Forskning og Udvikling (GD XII), 
Telekommunikation, Informationsmarked og Udnyttelse af Forskningsresultater (GD XIII), Det Indre 
Marked og Finansielle Tjenesteydelser (GD XV), Energi (GD XVII), Budgetter (GD XIX), 
Finanskontrol (GD XX) og Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger (GD 
XXIII). 
20 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel 0-1: Generelle FTU- og telekommunikationsindikatorer 
| EL | E | IRL | P | B | DK | D | F | I | NL | UK | Forskel 
FTU (1) 
Samlede udgifter 
(%afBNP) 
Private udgifter 
(% af BNP) 
Forskerre og ingeniører i alt 
(% af ansatte) 
Forskere og ingeniører i den 
private sektor (% af ansatte) 0,47| 0,87| 0,911 0,5 
0,68 
0,l| 0,52| 0,55| 0,12 
0,32 
1,4| 2,2| 5| 1,1 
2,42 
0,2| 0,6| 1,6| 0,1 
0,55 1,69| l,54| 2,811 2,42| 1,38| 2,06| 2,21 
2,02 
1,23| 0,85| 2,02| 1,48| 0,77| 1,11| 1,47 
1,27 
4,4| 3,8| 5,9| 5,11 3,2| 4| 4,6 
4,43 
2,4| 1,5| 3,8| 2,3| 1.3| 1,6| 2,8 
2,24 -66% 
-75% 
-45% 
-75% 
TELEKOMMUNIKATION (2) 
Abonnentlinjer (% pr. 100 indbyggere) 
Fejl (pr. 100 linjer) 
Digitallinjer (%) 
Tilslutning til mobiltelefon (USD) 
Mobiltelefoner (% pr. 100 indbyggere) 
Kabeltv (% husstande) 
ISDN-dækning (%) 
ISDN-abonnementer (% pr. 100 indb.) 
Internet-brugere (% pr. 100 indbyggere)) 40,2 
32,6 
60,6 
83,8 
3,7 
8 
32,3 
0,2 
0,6 54,3 
11,3 
71,2 
64,6 
9,1 
51,4 
85 
2,4 
5,3 -26% 
+ 188% 
-15% 
+30% 
-59% 
-84% 
-62% 
-1% 
-89% 
(1) Kilde: Femte periodiske rapport om regionernes socioøkonomiske udvikling; referenceår 1992 
(2) Kilde: Meddelelsen "Samhørighed og informationssamfundet" (K0M(97)7 endelig udg.) 
Accelererende teknologisk udvikling 
Den teknologiske udvikling er i de senere år begyndt at gå så hurtigt, at Fællesskabet og de dårligst 
stillede regioner ikke altid er rustet til at tage udfordringen op. I hvidbogen "Vækst, konkurrenceevne 
og beskæftigelse" peges der på de faktorer og vilkår, der skal styrke den globale konkurrenceevne på 
baggrund af den accelererende økonomiske, sociale og teknologiske udvikling. Dels skal 
innovationsprocessen ikke længere betragtes som lineær, men som resultat af et samspil mellem 
forskningslaboratorier og virksomheder, som udvikler eller anvender nye teknologier. Samspillet 
opstår, når efterspørgslen vokser efter teknologi, der kan opfylde de nye behov. Selve innovationen 
antager flere former og tager sigte på såvel produkter og produktionsprocesser, som 
virksomhedsorganisation. I denne forbindelse skal virksomhedernes (navnlig SMV'ernes) egne 
immaterielle investeringer samt tilpasningen mellem teknologisk udbud og efterspørgsel (navnlig på 
regionalt plan) have høj prioritet. Forsknings- og udviklingsaktiviteten skal således føre til formidling 
af resultaterne og teknologiske overførsler og bør stimuleres af nødvendigheden af at tilfredsstille nye 
samfundsmæssige behov (f.eks. i tilknytning til miljø, sundhed, bioteknologi og kultur). 
Informationssamfundets udvikling vender op og ned på virksomhedernes organisation, og det samme 
vil snart ske for arbejdstilrettelæggelsen og de måder, folk lever på. Denne udvikling kræver en stor 
tilpasningsevne samt ledsageforanstaltninger på flere indbyrdes forbundne planer. Det er nødvendigt at 
forbedre infrastrukturerne og de basale teleydelser for at færdiggøre de europæiske telenet, som skal 
dække hele Fællesskabets område. Men det er ligeledes nødvendigt at sprede anvendelsen af de nye 
IKT-applikationer (informations- og kommunikationsteknologier), navnlig til SMV'erne, og der må 
derfor tilskyndes til teknologisk nytænkning og FTU på dette område. Disse forandringer kan kun 
sikres accept, såfremt brugerne af de nye IKT-teknologier får den nødvendige uddannelse. Derfor er 
det nødvendigt at styrke uddannelsen såvel afden brede befolkning og brugerne (gennem en tilpasning 
af undervisningen og uddannelsen) som af teknologiproducenterne (gennem erhvervsuddannelse og 
omskoling). 
2. Strukturfondene og udviklingen af det teknologiske potentiale i regionerne 
Strukturfondene, et instrument i den bæredygtige teknologiske udviklings tjeneste 
Den ovenfor opridsede baggrund har påvirket strukturfondenes interventioner for perioden 1994-1999. 
Som nævnt i den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed kræver regionernes 
teknologiske udvikling ledsageforanstaltninger til fremme af den teknologiske udvikling i 
virksomhederne og tilpasning af arbejdskraften med henblik på at modernisere og diversificere de 
198 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
perioden 1994-1999, mens de betalte bevillinger udgør 49%. Med hensyn til de 13 OP'er vedrørende 
udvikling af landdistrikter under ét udgør de EUGFL-bevillinger, der var disponeret over indtil 
udgangen af 1996,44% af støtten, mens de betalte bevillinger udgør 29% af støtten. 
Gennemførelsen "i marken" er tilfredsstillende, idet udnyttelsesgraden for de udgifter, der var 
programmeret med ved udgangen af 1996 for alle fonde, lå på 71% (73% alene for 1996). Af de 
grunde, der er nævnt ovenfor, skulle resultatet blive endnu bedre i 1997. 
Tableau V-16: Grækenland - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. 
ECU) 
Program 
(godkendclsesår) Samlede 
omkostn. SF-stette 
(1) Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) % 
ro/m Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-1996 
(3) % 
(3)/(l) 
Mali 
Regionale OP'er 
0PAttika(1994) 
OP Kreta (1994) 
OP De nordl. Ægæiske øer (1994) 
OP De syd. Ægæiske Øer (1994) 
OPEpirus(1994) 
OP Det græske fastland (1994) 
OP Vcstgrækcnland (1994) 
OPDeJoniskeØer(1994) 
OP Ccntralmakedonien (1994) 
OP Vestmakedonien (1994) 
OP Makedonien-Thrakien (1994) 
OP Peloponnes (1994) 
OPThcssalia(1994) 
Tværregionale OP'er 
OP Teknisk bistand (1996) 
OP Kultur-turisme (1995) 
OP Postvæsen (1995) 
OP Telekommunikation (1995) 
OP Landbrug (1994) 
OP Jernbaner (1994) 
OP Byudvikling (metro) (1994) 
OP Undervisning og "EFG" (1994) 
OP Energi (1994) 
OP Miljø (1994) 
OP Social udstødelse (1994) 
OP Den offentlige tjeneste (1994) 
OP Efter- og videreuddannelse (1994) 
OP Naturgas (1994) 
OP Industri og service (1994) 
OP Fiskeri - Akvakultur (1994) 
OP Forskning - Teknologi (1994) 
OP Veje - Havne - Lufthavne (1994) 
OP Sundhed - Forsorg (1994) 
I ALT 938,5 
435,3 
327,9 
380,0 
346,9 
623,0 
513,9 
228,2 
816,9 
332,0 
689,0 
440,2 
560,9 
84,8 
795,6 
117,1 
383,8 
"2.826,7 
548,0 
1.566,0 
1.847,6 
946,3 
515,0 
328,0 
305,4 
1.283,0 
825,4 
2.808,9 
311,7 
579,1 
2.542,4 
339,0 
25.586,4 685,7 
312,3 
210,2 
224,1 
236,5 
371,8 
310,7 
170,7 
588,5 
244,0 
494,3 
286,0 
375,8 
67,3 
229,1 
78,0 
203,7 
1.264,4 
329,1 
783,0 
1.385,7 
352,1 
376,7 
246,0 
168,6 
756,0 
354,6 
720,0 
150,0 
316,2 
1.327,4 
226,4 
13.844,9 3,4 
9,5 
0,0 
33,1 
31,9 
46,8 
44,4 
24,9 
161,7 
32,1 
73,0 
6,8 
71,2 
13,5 
54,5 
0,0 
43,4 
216,8 
85,4 
62,6 
0,0 
59,8 
62,2 
0,0 
0,0 
104,7 
85,3 
0,0 
0,0 
47,2 
184,5 
31,5 
1.590,0 302,1 
140,5 
89,8 
99,6 
125,1 
156,7 
133,9 
75,3 
336,4 
96,5 
219,8 
91,8 
182,8 
13,5 
74,0 
10,8 
89,3 
744,8 
223,5 
473,6 
395,8 
212,5 
157,5 
68,8 
48,2 
313,5 
201,7 
182,2 
42,8 
127,2 
640,4 
57,3 
6.127,6 44% 
45% 
43% 
44% 
53% 
42% 
43% 
44% 
57% 
40% 
44% 
32% 
49% 
20% 
32% 
14% 
44% 
59% 
68% 
60% 
29% 
60% 
42% 
28% 
29% 
41% 
57% 
25% 
29% 
40% 
48% 
25% 
44% 121,2 
46,4 
29,0 
32,6 
62,6 
36,8 
29,4 
17,0 
86,2 
25,0 
55,5 
40,2 
44,2 
6,7 
33,0 
4,9 
62,2 
200,6 
10,4 
139,2 
0,0 
112,1 
28,1 
0,0 
10,2 
120,4 
0,0 
51,6 
11,2 
42,5 
164,5 
22,2 
1.646,1 279,2 
119,5 
77,5 
76,1 
104,4 
121,5 
97,3 
56,2 
220,4 
75,7 
166,9 
79,3 
131,9 
6,7 
42,7 
5,4 
63,9 
602,8 
120,9 
352,1 
252,2 
189,3 
77,2 
40,2 
35,3 
251,9 
94,9 
143,9 
26,7 
91,0 
364,7 
35,1 
4.403,1 41% 
38% 
37% 
34% 
44% 
33% 
31% 
33% 
37% 
31% 
34% 
28% 
35% 
10% 
19% 
7% 
31% 
48% 
37% 
45% 
18% 
54% 
20% 
16% 
21% 
33% 
27% 
20% 
18% 
29% 
27% 
16% 
32% 
4.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 
P.m.: 
Grækenland deltager i samtlige EU-initiativer undtagen REGIS, og samtlige EU-initiativprogrammer (et pr. 
initiativ) blev godkendt i 1994 og 1995. Det er således 10 programmer, der gennemføres på nationalt plan, 
hvortil kommer tre INTERREG-programmer (to REGEN og et for grænseoverskridende samarbejde). 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Grækenland: 
De græske EU-initiativprogrammers økonomiske bidrag til den teknologiske udvikling er meget mindre end 
mål 1-programmernes. De eneste initiativer, som direkte berører dette område, er SMV og INTERRED. I 
SMV-programmet er der afsat 2,7 mio. ECU (samlede omkostninger: 6,7 mio. ECU) til udvikling af 
telematiske applikationer for at forbedre de græske SMV'ers internationale konkurrenceevne. IINTERREG-
programmet (ydre grænser) er der afsat 8 mio. ECU (samlede omkostninger: 16,5 mio. ECU) til stimulering 
af det grænseoverskridende samarbejde mellem Grækenland, Albanien og Bulgarien om 
basisinfrastrukturerne for telekommunikation. 
Ifølge ADAPT-programmet skal der etableres et net samt databaser vedrørende beskæftigelse, mens 
EMPLOI vedrører unges og andre svage gruppers brug af fjernundervisning, distancearbejde og 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 199 
multimediecentre. Blandt initiativerne vedrørende industriel omstilling støtter KONVER udviklingen af et 
elektronisk netværk, der skal bringe de forsvarsafhængige SMV'er på fode igen. 
I 1996 blev SMV-, RESIDER-, RECHAR- og URBAN-programmernes gennemførelse forberedt. 
Gennemførelsen af RETEX- og INTERREG-REGEN- (gas) programmerne forløb planmæssigt. Det er 
af miljøårsager vanskeligt at få lokale italienske myndigheders accept af REGEN-programmet 
vedrørende en kabelforbindelse mellem Grækenland og Italien. INTERREG-programmet vedrørende 
ydre grænser var kommet godt i gang, men er nu gået i stå på grund af dens politiske og sociale 
situation i nabolandene (Bulgarien og navnlig Albanien). INTERREG Grækenland-Italien skulle 
godkendes i 1997 i lighed med INTERREG II C (afsnittene vedrørende tørke, oversvømmelse og 
samarbejde om fysisk planlægning). SMV- og REGEN (gas) -programmerne blev genstand for en 
finansiel omprogrammering og pristalsregulering, mens landbrugsafsnittet blev indføjet i INTERREG-
programmet vedrørende ydre grænser. For LEADER II var 1996 det år, hvor den endelige evaluering 
af de reviderede finansieringsplaner for de forskellige lokalgrupper og underskrivelsen af aftalerne 
mellem lokalgrupperne og landbrugsministeriet fandt sted. Lokalgrupper, som havde fremlagt et 
integreret program, fik fortrinsstilling. Den konkrete gennemførelse af aktionerne vil blive påbegyndt i 
løbet af 1997. Med hensyn til PESCA blev der udpeget et formidlerorgan til forvaltning af 
programmet. Men trods den store indsats, der er gjort, har det ikke været muligt at fa programmet i 
gang. EMPLOI-programmet går derimod bedre, idet der nu er 107 godkendte projekter, som er ved at 
blive gennemført (29 NOW-projekter, 44 Horizon-projekter og 34 Youthstart-projekter). NOW-
afsnittet støtter navnlig etablering af rådgivnings- og erhvervsvejledningssystemer, bl.a. med henblik 
på kvindelige virksomhedsledere. Youthstart-afsnittet vedrører uddannelse og erhvervsvejledning 
inden for vækstområder som f.eks. turisme, miljø og kultur. I forbindelse med Horizon-afsnittet 
vedrørende handicappede gøres der navnlig forsøg med beskyttede værksteder, et område, der hidtil 
har været forsømt i Grækenland, samt ledsageordninger for handicappede på arbejdspladsen. 
Flygtninge og indvandrere fra det tidligere Sovjetunionen udgør et problem for Grækenland, som 
søges løst gennem Horizon-projekter. Disse projekter tegner sig for en stor del af det samlede budget, 
nemlig 45%. 115 ADAPT-projekter er godkendt. Det dominerende tema er indførelse af nye 
teknologier og nyskabende metoder til forbedring af virksomhedernes produktivitet og 
konkurrenceevne. I såvel EMPLOI- som ADAPT-initiativet er der navnlig tale om offentlige 
initiativtagere, mens den private sektor bidrager med 10% afden samlede finansiering af aktionerne. 
Det skal i øvrigt bemærkes, at overvågningen af EU-initiativprogrammerne er blevet rationaliseret. 
Visse overvågningsudvalg har nemlig faet kompetence til at overvåge flere programmer af fælles 
interesse (f.eks. SMV og RESIDER). SMV-initiativet er blevet det forum, hvor alle EFSR'ens og EU-
initiativernes SMV-aktioner bliver behandlet. Endelig må nævnes, at det ved fordelingen af EU-
initiativreserven har været muligt at forøge bevillingerne til alle græske programmer, undtagen SMV-
programmet, med 72,5 mio. ECU. Ekstrabevillingen er navnlig afsat til det nye INTERREG II C-
afsnit, LEADER og KONVER17. 
Alt i alt er det endnu for tidligt at udtale sig om udsigterne for EU-initiativprogrammerne, som for de 
flestes vedkommende endnu er i startfasen. Givet er det, at INTERREG-REGEN (gas) er godt på vej 
og supplerer OP'et vedrørende naturgas. INTERREG vedrørende ydre grænser skulle også gøre 
fremskridt, når først den politiske og sociale situation i nabolandene er blevet normaliseret. 
17 Se ligeledes kapitel I.B.l. EU-initiativer. 
200 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel V-17: Grækenland - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Initiativ 
(antal EU-initiativprogrammer) 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (1) 
PESCA (1) 
SMV (1) 
RECHAR (1) 
KONVER (1) 
RESIDER (1) 
RETEX (1) 
URBAN (1) 
I alt (10) 
INTERREG/REGEN (3)** Samlede 
omkostn. 
44,6 
86,9 
263,6 
54,6 
156,9 
2,0 
20,3 
8,9 
145,3 
67,2 
850,3 S.F.-
stotte* 
(1) 
30,1 
64,4 
148,0 
27,1 
83,3 
1,5 
12,9 
4,7 
87,5 
45,2 
504,8 Forpligtelser 
1996 
20,3 
4,6 
0,0 
22,3 
18,3 
0,2 
0,0 
0,6 
50,2 
1.1 
117,5 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
27,4 
12,6 
22,6 
26,8 
28,8 
1,5 
11,5 
4,7 
62,0 
5,6 
203,4 % 
ro/m 
91% 
20% 
15% 
99% 
35% 
100% 
89% 
100% 
71% 
12% 
40% Betalinger 
1996 
4,8 
2,3 
0,0 
0,3 
9,2 
0,1 
0,0 
0,3 
25,9 
0,6 
43,4 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
8,4 
6,4 
11,3 
2,6 
14,4 
0,8 
5,7 
2,3 
35,0 
2,3 
89,1 % 
(3)/(l) 
28% 
10% 
8% 
9% 
17% 
50% 
44% 
50% 
40% 
5% 
18% 
' Ekskl. reserven 
Se detaljerne i kapitel VII, tabel 2.2. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 201 
5. SPANIEN 
5.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Spanien: 
Mål 1: Støtte til teknologisk udvikling går igen af flere af EFSR-prioriteterne. I alt repræsenterer denne støtte 
5% af fællesskabsbevillingerne til EF-støtterammerne. FTU, som indgår i det prioriterede felt "forbedring af 
produktionssystemet", tegner sig for 1,5% af EFSR-bevillingerne. FTU-bevillingerne er tiltænkt de største 
erhvervssektorer samt virksomhederne, hvis FTU-investeringer i 1994 kun lå på halvdelen af 
fællesskabsgennemsnittet. Prioriteten vedrører: 
• styrkelse af de offentlige og private FTU-aktiviteter, tilskyndelse af virksomheder til at deltage i 
FTU- og innovationsprojekter, finansiering af stipendier til den private sektor med henblik på 
deltagelse i kurser på højt niveau, alt som led i den tværregionale under-EFSR og visse regionale 
OP'er, (Andalucia, Valencia, Extremadura, Galicia, Murcia), som støtter private FTU-
investeringer, samt styrkelse af virksomhedernes samarbejde med universiteter og 
forskningscentre; 
• foranstaltninger rettet mod industri og håndværk: som led i den tværregionale under-EFSR, som 
gennemføres ved et OP vedrørende regional støtte til erhvervsaktiviteter (387 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 3,126 mia.): indhentning af det teknologiske efterslæb på virksomhederne, 
spredning af nye teknologier, virksomheders deltagelse i internationale projekter om industrielt 
teknologisk samarbejde; som led i visse regionale OP 'er (Andalucia, Castilla-La-Mancha, Castilla 
y Leon, Valencia, Asturias, Murcia: støtte til produktionsteknologisk innovation og 
teknologioverførsel) og visse globaltilskud (Murcia, Andalucia). 
FTU spiller også en vigtig rolle i forbindelse med moderniseringen af landbrug og fiskeri, hvis ringe 
produktivitet ofte forbindes med et lavt teknisk stade. En af prioriteterne i Andalucia, Castilla-La-Mancha, 
Valencia, Murcia, Asturias og Galicia er at udbrede kendskabet til de mest relevante teknikker for at forbedre 
og diversificere landbrugsproduktionen, samtidig med at denne tilpasses den fælles landbrugspolitik. For så 
vidt angår fiskerisektoren er akvakulturforskning fastsat som hovedforanstaltning i OP'et for Murcia. 
For at opnå en bedre udnyttelse af de menneskelige ressourcer tager den tværregionale under-EFSR sigte på 
at uddanne forskere på virksomheder, forskningscentre og universiteter og styrke de 
teknologioverførselskontorer, der findes på universiteterne. Det drejer sig om foranstaltninger, der ofte 
iværksættes gennem globaltilskuddene til Andalucia, Salamanca, Castilla y Leon og Murcia og i de fleste 
tilfælde suppleres af regionale OP 'er. OP 'erne støtter: 
• uddannelse i FTU for virksomhederne (Andalucia og Valencia) og udarbejdelse af 
multimedieundervisningsmateriale med henblik på at sprede nye teknologier og ledelsesteknikker 
(Andalucia), 
• forskningsprojekter til fremme af diversificeringen af erhvervslivet (Canarias) og til styrkelse af 
relationerne mellem den offentlige forskning og erhvervslivet (Cantdbrica, Castilla-La-Mancha, 
Extremadura), 
• udvikling af FTU-infrastrukturer og -faciliteter (Cantabria, Valencia, Galicia, Murcia), 
• grundforskning, anvendt forskning samt kompetitiv og pr ækompetitiv forskning (Valencia, Galicia) 
og universitetsforskning (Murcia, Extremadura); 
• formidling af teknologisk information (Extremadura). 
Støtten til telekommunikation på 2,5% af det samlede EFSR-budget fortjener herudover særlig 
opmærksomhed på grund af dens rolle i bestræbelserne på at "samle" landet. Støtten er en videreførelse af 
bestræbelserne i den foregående programmeringsperiode på at udjævne de regionale skævheder med hensyn 
til telenet og offentlige tjenester. I samtlige regionale OP 'er er der tale om udbygning af infrastrukturerne, 
således at disse kommer hele befolkningen til gode, samt modernisering af infrastrukturerne og intensivering 
af brugen af netværk gennem indførelse af nye avancerede tjenester (ISDN: fra 37% til 65% i 1999). 
Mål 2 (1994-1996): I EFSR 'en fastlægges en strategi, hvor der lægges stor vægt på støtte til FTU og 
innovation. De syv OP'er indeholder et prioriteret felt for FTU og informationsteknologier (i alt 111,3 mio. 
ECU; samlede omkostninger: 176,8 mio.). I disse OP'er anvendes EFRU-bevillingerne til finansiering af 
infrastrukturer (opførelse og udvidelse af bygninger, erhvervelse af videnskabeligt udstyr, laboratorieudstyr) 
og forskningsprogrammer samt fremme af forskningscentres deltagelse i aktioner vedrørende teknologisk 
udvikling til brug for SMV'er. ESF-interventionerne vedrører hovedsagelig uddannelse af forskere og ledere 
af forskningscentre, rekruttering af forskere samt stipendier til videregående uddannelser inden for forskning, 
videnskab, teknologi og innovation. Blandt de vigtigste regionale OP 'er kan nævnes: 
• Aragon: udbygning af det videnskabelige fakultet på Saragossas universitet, laboratoriet for 
forskning i brændselsteknologi og det teknologiske institut i Aragon samt universitetsuddannelse 
(9,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 17,6 mio. ECU); 
202 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
• Cataluna: byggeri af og udstyr til fakulteter, avancerede tekniske institutter og centre for 
levnedsmiddelforskning samt oprettelse af et center for havundersøgelser ved Middelhavet (20,5 
mio. ECU; samlede omkostninger: 42 mio. ECU); 
• Madrid: udbygning af og udstyr til universiteternes forskningscentre i Alcala de Henares og Carlos 
III, forskeruddannelse, universitetsstipendier (26,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 53,5 mio. 
ECU); 
• Navarro: udstyr til det regionale offentlige universitet samt teknologicentret i Navarra, 
forskerstipendier og støtte til uddannelse på højt niveau (4,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 9,3 
mio. ECU): 
• Pais Vasco: udstyr til specialiserede teknologiske centre og universitetsafdelinger, medfinansiering 
af forskningsprogrammer i disse centre og forskeruddannelse (31 mio. ECU; samlede 
omkostninger; 67,2 mio. ECU). 
Disse interventioner suppleres af støtte til oprettelse og udvikling af teknologiparker og støtte til den 
teknologiske udvikling af virksomheder, som hører under det prioriterede felt vedrørende "forbedring af 
virksomhedernes konkurrenceevne" i EFSR'en. Støtten går f.eks. til udstyr til Centret for Avanceret 
Teknologisk Uddannelse i Zaragoza (Aragon), bygning af et teknologicenter for virksomheder (Baléares), 
udvidelse af teknologiparken i Alcalà de Henares (Madrid), forskning i bilmotorer (Cataluna). OP'erne for 
Cataluna, La Rioja og Pais Vasco tager også sigte på virksomhedernes forskningsaktiviteter. 
I de regionale OP'er lægges der mindre vægt på telekommunikation og telematiske applikationer. Udvikling 
heraf støttes dog, navnlig i forbindelse med telekommunikation, som er omfattet af et af EFSR-underfelterne, 
hvor kommunikationsudviklingen prioriteres højt. 
Mål 3: ESF yder støtte til gennemførelse af aktioner vedrørende teknologisk uddannelse og omskoling i de 
mest lovende sektorer til udviklingen af overførsel og anvendelse af forskningsteknikker, bioteknologier og 
informationsteknologier. 
I projektet vedrørende Centret for Modedesign i Madrid (FUNDISMA) indgår industrielle, 
kommercielle, markedsføringsmæssige, teknologiske og uddannelsesmæssige aspekter af tekstil- og 
konfektionssektoren. Projektet omfatter uddannelsesaktioner med henblik på erhvervsmæssig 
integrering af unge, herunder uddannelse i de nye design- og produktionsteknikker. Den teoretiske 
uddannelse efterfølges af praktik 
Mål 5b: I SPD-felterne vedrørende fornyelse og diversificering af erhvervslivet er der fastsat støtte til 
mekanisering og udvikling af nye teknologier. I SPD'et for Aragon støttes f.eks. indførelsen af nye 
teknologier i produktionsprocesserne i de fleste landbrugsvirksomheder i Bandenas-området, og SPD 'et for 
Pais Vasco fremmer forskning i tilknytning til udviklingen af regionale kvalitetsprodukter. Disse 
foranstaltninger suppleres med støtte til videnskabelig og teknisk uddannelse samt til forskningscentre. 
I alt repræsenterer fællesskabsfinansieringerne vedrørende teknologisk udvikling i Spanien 5,1% af 
strukturfondbevillingerne (mål 1,2, 5b). 
Tabel V-18: Spanien - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i 
programmeringen 1994-1999 (mio. ECU) 
Strukturfondenes finansieringer 
2% 
49% tIMIttMIIÊUÊIim \ 49% 
)| 47% 
NB: Programmeringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmader indbyder til 
en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informalionssamfundsudgiftcr, som oflc 
forbindes med andre områder som f.eks. industri og FTU. Måll 
Mål 2 
Mål 5b 
I ALT I ALT 
2.404,2 
234,3 
13,9 
2.652,4 % 
91% 
9% 
1% 
100% S.F. 
1.282,3 
111,3 
0,8 
1.394,4 % 
53% 
48% 
6% 
53% Medlemsstat 
Offentl. 
1.121,9 
121,9 
13,1 
1.256,9 Private 
0,0 
1,1 
0,0 
1,1 lait 
1.121,9 
123,0 
13,1 
1.258,0 % 
47% 
52% 
94% 
47% 
DFTU H Telekom. • Telematik 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 203 
MÅL l18 
Fig. V-19: P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU): 
Priorilerede felter: 
Tilpasning af produktionssystemet (a) 
Menneskelige ressourcer (b) 
Isolationsbekæmpelse (c) 
Basisinfrastrukturer (d) 
Fordeling på fonde: 
1ESFR/64 OP'er EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
lait 14.998,4 
6.118,7 
3.309,6 
1.008,7 
25.435,4 
Gennemsnit pr. OP| 59% 
24% 
13% 
4% 
100% 
397,4 (d) 7% 
(c) 25% (a) 35% 
(b) 33% 
Vigtigste resultater i 1996 
11 nye interventioner blev vedtaget i 1996 til et samlet beløb af 703,2 mio. ECU, dvs. under 3% af 
EFSR'ens samlede fællesskabsbidrag. Interventionerne omfatter tre større EFRU-projekter, to EFRU-
globaltilskud, to EFRU- og EUGFL-OP'er og fire enkeltfonds-OP'er (to EFRU og to ESF). De tre 
større projekter vedrører energiinfrastrukturer. Det første, gasledningen mellem Gibraltar og Cordoba, 
er et af de ti prioriterede energiprojekter, der blev vedtaget på topmødet i Essen i december 1994. 
Ledningen skal indgå i de transeuropæiske energinet. Det andet projekt, gasledningen mellem 
Valencia og Catagena (første fase Paterna - Callosa del Segura), vil komme til at spille en strategisk 
rolle for hele transportsystemet for naturgas, da ledningen vil blive forbundet med det fremtidige 
forgasningsanlæg i Catagena, hvorved forsyningssikkerheden for hele transportnettet vil blive 
forbedret. Det tredje større projekt, nemlig ombygningen af lossefaciliteterne for LNG-tankskibe i 
Huelva, vil øge den mængde flydende naturgas, som anlægget i Huelva kan modtage, og således 
medføre en diversificering af forsyningen og en større sikkerhed og fleksibilitet for hele 
naturgastransporten på Den Iberiske Halvø. Projektet vil også bidrage til spredning af energikilderne 
og forbedring af miljøet. 
Globaltilskuddet til IDAE (Instituto para la Diversificaciôn y el Ahorro Energético - institut for 
energispredning og -besparelser) er en EFRU-intervention. Globaltilskuddet skal forbedre 
energiudnyttelsen og fremme vedvarende energikilder. Tilskuddet til Castilla-La-Mancha har til formål 
at indføre finansielle produkter, der er bedre tilpasset de faktiske forhold i regionerne. Af de nye 
OP'er, der blev vedtaget, vedrører to EFRU. OP PITMA II (Programa Industrial y Tecnolôgico 
Medioambiental - industrielt og teknologisk miljøprogram) har som mål dels at udvikle udbuddet af 
teknologier, anlægsaktiver, økologiske produkter og miljøservice til industrien, dels at begrænse eller 
fjerne den forurening, der skabes af industrien og industriprodukterne. OP'et vedrørende teknisk 
bistand har til formål at støtte de administrative myndigheder for at opnå de bedst mulige resultater i 
programmeringen, forvaltningen, administrationen og evalueringen af EFSR-interventionsformerne. 
To af OP'erne er hovedsagelig enkeltfonds-OP'er finansieret af EUGFL. Det drejer sig om OP'et 
vedrørende udvikling og diversificeringen af erhvervslivet i landdistrikter samt programmet 
vedrørende teknisk bistand til statistisk opdatering. 
Med hensyn til iværksættelsen i 1996 af hele EFSR'en bemærkes det, at overvågningsudvalget for 
denne EFSR, som holdt møde i december, besluttede at optage et nyt underfelt, nemlig 
"informationssamfund". Formålet er en bedre udnyttelse af edb-fremskridtene i den offentlige 
forvaltning, i jobsskabelsesindsatsen og i den teknologiske innovation og sikring af lige adgang til 
information. Endvidere har Kommissionen anmodet om en analyse til brug for en forenkling og 
rationalisering af støtteprogrammerne gennem et kontrol- og overvågningssystem for at forhindre 
kumulation af støtte. For så vidt angår evaluering er rapporterne vedrørende den første del allerede 
18 Støtteberettigede områder: Andalucia, Asturias, Canarias, Cantabria, Castilla y Leôn, Castilla-La-Mancha, 
Extremadura, Galicia, Murcia, Valencia, Ceuta y Melilla. 
204 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
udarbejdet og forelagt de forskellige overvågningsudvalg. EFSR-rapporten skal udarbejdes i andet 
halvår 1997. 
1996 i programmeringen for 1994-1999 
95% af det beløb, der oprindelig var fastsat i EFSR'en, er programmeret (769,4 mio. ECU fra EFRU 
mangler at blive programmeret). De selvstyrende områder med den bedste udnyttelsesgrad er Valencia, 
Ceuta, Canarias, Cantabria og Galicia. Det felt, hvor der er gjort størst fremskridt, er "integration og 
forbedring af de interne forbindelser" efterfulgt af feltet "udvikling af erhvervsstrukturen" og feltet 
"støtteinfrastrukturer til fremme af økonomiske aktiviteter". Med hensyn til institutionerne er 
centralforvaltningen nået længst med gennemførelsen, efterfulgt af de regionale forvaltninger, 
offentlige virksomheder og lokalforvaltninger. 
I forbindelse med fiskeriprogrammet er der disponeret over 100% af 1994-tranchen, 80% af 1995-
tranchen og 25% af 1996-tranchen, således at det har været muligt at udbetale det andet forskud for 
1996 til Spanien (dvs. 34% af det samlede programmerede beløb for perioden 1994-1999). Men i 
november blev den årlige forfaldsplan omprogrammeret, hvilket indebar overførsel af 56 millioner 
ECU fra 1995-tranchen til 1996-tranchen og medtagelse af pristalsreguleringen 1995/94 ved 
beregningen af 1996-tranchen. 
MÅL219 
Fig. V-20: P.m, programmering 1994-1996 (mio. ECU- 1996-priser og -situation}, 
Fordeling på sektorer : 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 
Menneskelige ressourcer (b) 
Renovering og retablering (c) 
Miljøbeskyttelse (d) 
Teknisk bistand (e) 
Fordeling på fonde: 
1 EFSR/8 OP'er EFRU 
ESF 
lait 
Gennemsnit pr. OP| 787,6 
208,6 
996,2 79% 
21% 
100% 
124,5 (d)4% (e)1% 
(c) 15% 
(b) 28% 
(a) 52% 
1996 i programmeringen for 1994-1996 
De otte OP'er under EFSR for 1994-1996 blev gennemført som planlagt i 1996. De blev afsluttet for 
så vidt angår forpligtelsesbevillingerne, og det uudnyttede restbeløb blev overført til perioden 1997-
99. For alle OP'ers vedkommende var afslutningen baseret på den faktiske anvendelse af 
forpligtelsesbevillingerne inden udgangen af december 1996, som svarer til en fællesskabsfinansiering 
på 990 mio. ECU, dvs. 88% af det bidrag, der oprindelig var fastsat i EFSR'en. Disse 
strukturfondfinansieringer udgøres af dels et beløb på 781,4 mio. ECU finansieret af EFRU (dvs. 90%» 
af den oprindelige tildeling), hvoraf 368,3 mio. ECU faktisk kom til udbetaling i Spanien i årene 
1994-1995, dels et samlet beløb på 208,6 mio. ECU finansieret af ESF (dvs. 80% afden oprindelige 
tildeling), hvoraf 98,6 mio. ECU vedrørte faktiske betalinger, der fandt sted i 1994 og 1995. 
Afslutningen indebar overførsel af 139,3 mio. ECU, der ikke var disponeret over, til 
programmeringsperioden 1997-1999 (12% af den oprindelige EFSR-støtte), hvortil kom 16,1 mio. 
ECU20, som stammede fra pristalsreguleringen af EFSR'en for årene 1995 og 1996. Disse overførsler 
vedrørte de syv regionale OP'er under EFSR'en og varierede fra 6% afden oprindelige OP-størte (Pais 
Vasco) til 38% (Aragon). 
19 Støtteberettigede områder: Aragon, Baléares, Cataluna, La Rioja, Madrid, Navarra, Pais Vasco. 
20 Dette beløb blev fordelt mellem fem OP'er: Cataluna (6 mio. ECU), Pais Vasco (5 mio.), Madrid (3 mio.), 
Aragon (1,1 mio.) og Navarra (1 mio.). 
8. i årsberetning om strukturfondene (1996) 205 
Tabel V-19: Mål 2 - Spanien - Fordeling af resultaterne for 1994-1996 på prioriterede felter i EFSR (mio. 
ECU) 
Prioriteret felt 
1. Beskæftigelse og virksomhedernes 
konkurrenceevne 
2. Miljøbeskyttelse 
3. Forskning, teknologi og 
innovation 
4. Transport i forbindelse med 
erhvervsaktiviteter 
5. Lokal- og byudvikling 
6. Teknisk bistand 
I ALT EFRU 
240,3 31% 
22,1 3% 
77,7 10% 
269,9 35% 
167,6 21% 
3,9 0% 
781,4 100% ESF 
100,9 48% 
0,0 0% 
47,5 23% 
0,0 0% 
55,4 27% 
4,8 2% 
208,6 100% I ALT 
341,2 34% 
22,1 2% 
125,2 13% 
269,9 27% 
223,0 23% 
8,6 1% 
990,0 100% 
Forberedelse af perioden 1997-1999 
De spanske myndigheder fremlagde i august 1996 omstillingsplanen for 1997-1999 samt otte OP-
forslag (en EFRU/ESF-intervention for hver af de syv selvstyrende områder, som støtten er beregnet 
til, samt en tværregional ESF-intervention for samtlige regioner). Den spanske centralforvaltninger har 
ligesom i 1994-1996, trods Kommissionens henstillinger, valgt at anvende tretrinsproceduren 
(omstillingsplan, ESFR og OP). Ligesom EFSR for 1994-1996 er denne plan bygget op om seks 
prioriterede felter, og der foreslås én medfinansieringssats på 50% for samtlige aktioner21. 
Fællesskabsstøtten foreslås fordelt med 1,023 mia. ECU i EFRU-bevillinger og 295,2 mio. i ESF-
bevillinger. I oktober og december 1996 blev der afholdt forberedende møder mellem de centrale 
myndigheder og Kommissionens tjenestegrene. Efter godkendelsen af EFSR'en må OP-forslagene 
revideres grundigt under hensyntagen til de prioriterede felter, der er fastsat i EFSR'en, og til 
overførslerne af bevillinger for perioden 1994-1996. 
MÅL 3 OG 4 
Fig. V-21: Mål 3-P.m, programmering 1994-1999 (mio. ECU - 1995-priser): 
Prioriterede felter ESF 
Erhvervsmæssig interegrering af 
langtidsledige (a) 519,9 
Erhvervsmæssig integrering af unge, der 
søger arbejde (b) 743,7 
Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) 165,7 
Lige muligheder for mænd og kvinder (d) 65,2 
Ialt| 1.494^5 
1 EFSR/11 OP'er 
Gennemsnit pr. OP| 135,9 (c) 11% (d)4% 
(a) 35% 
(b) 50% 
1996 var det andet gennemførelsesår for mål 3-EFSR'en, der er vedtaget for perioden 1994-1999, og 
som tager sigte på at lette adgangen til arbejdsmarkedet ved at styrke den aktive 
arbejdssøgningsproces, forbedre arbejdsmarkedets funktion og stimulere jobskabelsen samt forbedre 
de faglige kvalifikationer gennem en reform af erhvervsuddannelsessystemet. I EFSR'en koncentreres 
midlerne om en forbedring af adgangen til og kvaliteten af uddannelserne samt om anvendelse af 
pakkeløsninger med henblik på erhvervsmæssig integrering (vekseluddannelse, praktik, 
arbejdsformidling). Fire af de 11 OP'er (71% af det samlede beløb) forvaltes af nationale instanser, og 
syv (29%) af de selvstyrende områder. Den gennemsnitlige gennemførelseshastighed er 
tilfredsstillende, idet der blev disponeret over samtlige bevillinger for 1996, nemlig 244,1 mio. ECU, 
mens 75% blev betalt i form af forskud. Partnerskabet og overvågningsudvalgets strategiske rolle blev 
styrket. Overvågningsudvalget, som sørger for, at fremgangsmåden i programmeringsdokumentet 
overholdes, godkendte visse tilpasninger, der bragte programmeringerne i overensstemmelse med 
målene, prioriteterne og de reelle behov på arbejdsmarkedet. Endvidere blev der oprettet en teknisk 
21 Den regionale fordeling af de nye bevillinger, der er tildelt Spanien for denne periode (1,318 mia. ECU) er 
følgende: Aragon 82,9 mio. ECU; Baléares 13,1 mio.; Cataluna 636,5 mio.; Madrid 178,2 mio.; Navarra 25 
mio.; La Rioja 14,7 mio.; Pais Vasco 367,6 mio. 
206 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
evalueringsgruppe, som skal bistå overvågningsudvalget med midtvejsevalueringen i 1997 (bevillinger 
til teknisk bistand vil blive anvendt til dette formål). 
Fig. V-22: Mål 4 - P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU -
Prioriterede felter 1994-priser): 
Foregribelse, erhvervsvejledning og rådgivning (a) 
Efter- og videreuddannelse af arbejdstagere (b) 
Teknisk bistand (c) 
lait ESF 
1SPD 36,9 
308,4 
23,3 
368,6 (c) 6% (a) 10% 
(b) 84% 
Man nåede ikke så langt som forventet med gennemførelsen af SPD'et for mål 4, men der skete dog en 
væsentlig forbedring, idet der blev disponeret over 53% af det beløb, der var til rådighed for 1995 
(beløbet omfatter 1995-tranchen, der var fastsat i den oprindelige plan, samt beløb, der ikke var blevet 
disponeret over i 1994). Det blev imidlertid nødvendigt at foretage en finansiel omprogrammering i 
december 1996 for at overføre de ikke-udnyttede beløb i 1995-tranchen til årene 1996, 1997, 1998 og 
1999. Med hensyn til de kvalitative aspekter erindrede Kommissionen om prioriteterne i SPD'et, 
nemlig fokusering på uddannelsen i SMV'er og på de mindst kvalificerede arbejdstagere samt fremme 
af lige muligheder. Der blev ligeledes lagt vægt på den horisontale karakter af uddannelsesfeltet under 
mål 4, dvs. at aktionerne skal koncentreres om tværgående kvalifikationer, der er fælles for flere 
sektorer, og om sammenhængen mellem foregribelse og uddannelse. 
MÅL 5a landbrug 
Tabel V-20: P.m., gennemførelsesprogrammering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser og -situation): 
lait 
276,0 Foranstaltning 
Produktion 
Afsætning 157,0 
119,0 % 
57% 
43% 
Gennemførelsesprognosen vedrørende forbedring af produktionsstrukturerne blev nedsat til 157 mio. 
ECU for perioden 1994-1999 (ekskl. støtten til frugt- og grønsagssektoren) mod de 207 mio. ECU, der 
oprindelig var blevet fastsat i 1994. Spanien besluttede nemlig i 1996 at overføre en del af de 
bevillinger, der oprindelig var tildelt disse foranstaltninger, til støtten til forarbejdning og afsætning af 
produkterne. Beslutningen vedrørende det tilsvarende SPD skulle træffes i 1997. Størstedelen afden 
ajourførte støtte skulle ydes i form af investeringsstøtte (46 mio. ECU), støtte til ugunstigt stillede 
regioner (43 mio.) og støtte til unge landbrugere (35 mio.). I øvrigt var det efter udarbejdelsen i 1994 
af SPD'et vedrørende forarbejdning og afsætning af produkterne muligt at normalisere anvendelsen af 
foranstaltningen de følgende år. I de regioner, der ikke er omfattet af mål l22 har Fællesskabet 
bevilget i alt 68 mio. ECU (32 mio. i 1995 og 36 mio. i 1996) til 496 investeringer. De 
støtteberettigede omkostninger i den forbindelse beløber sig til i alt 313 mio. ECU (146 mio. i 1995 og 
167 mio. i 1996). Over 50% af investeringerne i regionerne under og uden for mål 1 er gået til frugt-
og grønsagssektoren og kødsektoren. 
22 EUGFL-støtten andrager 351 mio. ECU (120 mio. i 1995 og 131 mio. i 1996). De støtteberettigede 
omkostninger i forbindelse med de 1.235 støttede investeringer beløber sig til i alt 821 mio. ECU (394 i 1995 
og 427 i 1996). 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 207 
MÅL 5a fiskeri 
Fig. V-23: Mål 5afiskeri -P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU): 
I FIUF ~ 
Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) 40,6 
Andre foranstaltninger i forbindelse med fiskerflåden (b) 0,0 
Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) 35,9 
Akvakultur (d) 7,2 
Beskyttede havområder (e) 1,8 
Havnefaciliteter (f) 6,0 
Forarbejdning og afsætning af produkter (g) 23,9 
Produktfremme (h) 1,8 
Socioøkonomiske foranstaltninger (i) pm 
Andre foranstaltninger (j) 2^4 
I alt 121,9 (h) 2% (j) 2% (I) 0% 
(g) 20% 
(a) 33% 
(c) 30% 
SPD'ets gennemførelse svarede til en udnyttelsesgrad på 100% af 1994-tranchen, 80% af 1995-
tranchen og 25% af 1996-tranchen, hvilket gjorde det muligt at udbetale det andet forskud for 1996 til 
Spanien. Det var dog nødvendigt med en omprogrammering for at overføre 8 mio. ECU fra 1995-
tranchen til 1996-tranchen samt for at indregne pristalsreguleringen for 1994/94 i 1995- og 1996-
trancherne. 
MÅL 5b23 
Fig. V-24: Mål 5b - P.m., programmering 1994-1999 (1994-priser) 
Befolkning (1000 indb.) 
Areal (km2) 
Fordeling på fonde: 
7 SPD'er EUGFL 
EFRU 
ESF 
lait 
Gennemsnit pr. SPD| 414,6 
160,8 
88,6 
664,0 1.731 
85.223 
mio. ECU 
62% 
24% 
13% 
100% 
94,9 (e)13% (a)31% 
(d) 10% 
(c) 22% 
(b) 24% D Basisinfrastrukturer (a) 
B Diversificering af 
erhvervslivet (b) 
• Beskyttelse af de 
naturlige ressourcer (c) 
• Forbedring af bolig­
standarden på landet (d) 
• Menneskelige ressourcer 
(e) 
Gennemførelsen af SPD'erne for mål 5b var tilfredsstillende i 1996, både med hensyn til 
bevillingsanvendelsen og med hensyn til konkrete resultater. Resultatet var, at der ved udgangen af 
1996 var disponeret over 50% af tildelingen, mens 36% var blevet betalt. Situationen er meget 
tilfredsstillende for EUGFL (fire regioner har allerede disponeret over 1997-tranchen), men er noget 
mere problematisk i ESF's tilfælde, hvor to regioner ved udgangen af 1996 kun havde disponeret over 
knap 25% af bevillingerne for perioden. Støtten i henhold til fire af de syv SPD'er (Baléares, La Rioja, 
Navarra, Pais Vasco) blev pristalsreguleret, hvilket har medført i alt 2,9 mio. ECU i ekstra bevillinger 
til disse programmer. 
Overvågningsudvalgenes hovedopgave var dels at godkende programmerne vedrørende teknisk 
bistand for hver enkelt region (programmerne omfatter tre dele - oplysning om de i SPD'erne fastsatte 
aktioner, teknisk bistand til gennemførelsen og evaluering), dels at fordele det beløb, der var 
fremkommet ved pristalsreguleringen 1995-96, og som var bevilget til finansiering af disse 
programmer vedrørende teknisk bistand (disse bevillinger repræsenterer i gennemsnit 0,2% af de 
offentlige udgifter, der er fastsat i programmerne) og endelig at styrke nogle af de foranstaltninger, 
man var kommet længst med. Men den største indsats bestod i selve evalueringen, som bl.a. omfattede 
gennemførelse i alle syv regioner af undersøgelser vedrørende evalueringsegnetheden med henblik på 
den forudgående evaluering og forberedelsen af midtvejsevalueringen, godkendelse af 
udbudsbetingelserne og udvælgelse af vurderingsmændene til midtvejsevalueringen (fire regioner 
overdrog opgaven til universiteter og tre til private virksomheder) samt afholdelse af et seminar inden 
for det nationale overvågningsudvalgs rammer om evaluering af programmerne vedrørende udvikling 
af landdistrikter. I seminaret deltog vurderingsmændene fra de syv regioner. 
23 Støtteberettigede områder: Aragon, Baléares, Cataluna, La Rioja, Madrid, Navarra, Pafs Vasco. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 21 
regionale økonomiske strukturer. Strukturfondene bestræber sig ikke alene på at forsyne regionerne 
med de infrastrukturer, der er nødvendige for denne udvikling, men også på at opmuntre de regionale 
og lokale aktører til at styrke den regionale konkurrenceevne ved at satse på innovation og sektorer 
med høj værditilvækst. Af disse grunde er investeringerne i teknologisk udvikling vokset kraftigt 
mellem første og anden programmeringsperiode, idet de er steget fra 3,5 mia. ECU til 7,5 mia. ECU, 
dvs. 6% af fællesskabsfinansieringerne21. 
Måden at gribe tingene an på har også ændret sig. I den første programmeringsperiode bestræbte 
strukturfondene sig især på at udvikle den regionale kapacitet på det videnskabelige og teknologiske 
område ved at udbygge FTU-infrastrukturerne22 og ved at støtte udnyttelsen af 
kvalifikationspotentialet. Disse interventioner har medvirket til at bevidstgøre de offentlige 
forvaltninger om den teknologiske udviklings strategiske betydning for regionernes produktivitet, 
fremmet etableringen af bånd mellem universiteter og virksomheder, fremmet den private sektors 
deltagelse og har lettet adgangen til FTU-rammeprogrammet. Det er mål 2-regionerne, der har anvendt 
den største del af bevillingerne på FTU (9% af den samlede bevillingsramme mod 3% for mål 1-
regionerne), men fællesskabsbevillingerne udgjorde i 1994 en femtedel af de nationale udgifter til 
forskning og udvikling i Irland og en tredjedel i Portugal. 
I programmerne for perioden 1994-1999 går bestræbelserne i en ny retning. For det første er den del af 
bevillingerne, som mål 1-regionerne bruger på udvikling af det teknologiske potentiale, vokset 
markant (6,5% mod 2% før), mens andelen for mål 2-regionerne er nået op på 19%». Også de øvrige 
mål samt EU-initiativerne tillægger de nye teknologier og formidlingen heraf stigende betydning. For 
det andet har det vist sig, at regionernes evne til at fremme innovationen og tilpasse de nye teknologier 
ikke blot afhænger af de regionale udbud (F&U-kapacitet og mekanismer til formidling af 
teknologien) men også og i stadig højere grad af efterspørgslen, nærmere bestemt erhvervslivets 
(navnlig SMV'ernes) modtagelighed over for nye teknologier, som ofte er utilstrækkelig på grund af 
manglende behovsformulering. De nuværende programmer søger således at fremme virksomhedernes 
deltagelse i den teknologiske innovationsproces, styrke teknologioverførslerne fra de mest udviklede 
til de dårligst stillede regioner, støtte uddannelsen af brugerne i takt med investeringerne i 
forskiiingsinfrastrukturer og fastlægge en færdig strategi på grundlag af efterspørgslen på markedet 
snarere end på det teknologiske og videnskabelige udbud. 
En nødvendig forøgelse af støtten til den teknologiske udvikling 
Selv om der unægtelig er sket kvalitative fremskridt, bl.a. på grund af den fremdrift, som EU-
initiativerne og pilotprojekterne giver, har det vist sig nødvendigt at styrke interventionerne. På FTU-
området gav året 1996 lejlighed til på ny at undersøge forholdet mellem samhørighedspolitik og FTU-
politik. Dels er dette forhold blevet undersøgt i den første rapport om økonomisk og social 
samhørighed. Dels vedtog Kommissionen på grundlag af de konklusioner, som blev udarbejdet af 
panelet til evaluering af FTU-aktiviteterne i de sidste fem år, i april 1997 forslaget til det femte FTU-
rammeprogram 1998-200223. I fortsættelse af "Grønbogen om innovation24 har den endvidere 
vedtaget en handlingsplan for innovation25. Endelig har Kommissionen besluttet at udarbejde en 
meddelelse om samhørighed, innovation, FTU og konkurrenceevne i fortsættelse af meddelelsen fra 
1993. Meddelelsen skal vedtages i 1997. 
21 Se kapitel LA. Interventioner pr. mål. 
22 Gennem programmer som f.eks. Ciencia i Portugal (som har muliggjort oprettelsen af over 50 nye FTU-
strukturcr og forbedring af næsten 100 eksisterende strukturer), den teknologiske og videnskabelige plan i 
Grækenland, programmerne vedrørende videnskabelige infrastrukturer i Spanien, det nationale program for 
forskning og teknologisk udvikling i Italien osv. 
23 KOM(97)142 endelig udg. af 30. april 1997. Se endvidere meddelelserne "En ny fremtid - Europæisk 
forskning i borgernes tjeneste", KOM(96) 332 endelig udg. af 10. juli 1996; "Mod femte rammeprogram: nye 
punkter til debatten om retningslinjerne", KOM(96) 595 endelig udg. af 20. november 1996; "Mod det femte 
rammeprogram: videnskabelige og teknologiske mål", KOM(97) 47 af 12. februar 1997. 
24 KOM(95) 688 endelig udg. af 13. december 1995. 
Første handlingsplan for innovation i Europa, KOM(96) 589 endelig udg. af 21. november 1996. 25 c 
208 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel V-21: Spanien - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994-1994/99 (mio. 
ECU) 
Program 
(godkendelscsår) Samlede 
omkostn. SF-stottc 
ill Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1994-1996 
m awn Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-1996 
01 PW» 
Mali 
Regionale OP'er 
GT Castilla-La-Mancha (1) (1996) 
0PCcutayMellila(2)(1996) 
OP Handel og turisme (2) (1996) 
SP Gasledning Gibraltar-Cordoba (1) (1996) 
GP Naturgasanlæg Huelva (1) (1996) 
GT Andalucia (1995) 
OP Andalucia (3) (1995) 
0PCantabria(2)(1995) 
GT Salamanca (1995) 
GT Sodical (Castilla y Léon) (1995) 
OP Andalucia (1) (1994) 
OP Andalucia (2) (1994) 
OP Asturias (1) (1994) 
OP Asturias (2) (1994) 
OP Asturias (3) (1994) 
OP Canarias (1) (1994) 
OP Canarias (2) (1994) 
OP Canarias (3) (1994) 
OP Castilla-La-Mancha (1) (1994) 
OP Castilla-La-Mancha (2) (1994) 
OP Castilla-La-Mancha (3) (1994) 
OP Castilla y Lc6n(l) (1994) 
OP Castilla y Leon (2) (1994) 
OP Castilla y Leôn (3) (1994) 
0PCeuta(l)(1994) 
OP Dofiana Fase 2 (4) (1994) 
OP Extremadura (1) (1994) 
OP Extremadura (2) (1994) 
OP Extremadura (3) (1994) 
OP Galicia (1) (1994) 
OP Galicia (2) (1994) 
OP Galicia (3) (1994) 
0PMclil!a(1994) 
GTMurcia(l)(1994) 
OP Murcia (1) (1994) 
OP Murcia (2) (1994) 
OP Murcia (3) (1994) 
OP Tværregionalt OP Cantabria (1) (1994) 
OP Tværregionalt OP Cantabria (3) (1994) 
OP Regional OP Cantabria (1) (1994) 
OP Valencia (1) (1994) 
OP Valencia (2) (1994) 
OP Valencia (3) (1994) 
Tværregionale OP'er 
OP Opdatering af statistiske data (1996) 
OP Teknisk bistand (1) (1996) 
OP Udvikling af landdistrikter (1996) 
SP Gasledning Valencia-Cartagena (1) (1996) 
GT IDAE (1)(1996) 
0PPITMAI1(1-5)(1996) 
OP Teknisk bistand (3) (1995) 
GT Handelskammer (1995) 
OP Regionalstøtte (1994) 
GT SMVers konkurrenceevne (1994) 41,4 
16,3 
27,5 
298,5 
27,4 
1.894,5 
575,3 
12,0 
39,1 
43,1 
5.559,0 
440,4 
1.410,8 
41,6 
116,5 
1.179,4 
218,2 
154,4 
1.779,5 
47,5 
628,5 
2.752,3 
172,6 
746,3 
70,9 
225,5 
1.577,5 
209,9 
299,8 
2.493,4 
242,0 
464,1 
82,4 
518,0 
767,3 
59,4 
127,3 
536,6 
110,8 
158,6 
3.691,7 
418,4 
274,2 
79,4 
26,7 
538,2 
60,7 
964,6 
623,7 
18,4 
37,0 
3.125,9 
344,9 6,5 
13,1 
20,6 
99,0 
7,3 
223,9 
342,0 
9,0 
12,9 
6,5 
2.938,9 
330,3 
809,2 
31,2 
81,1 
694,7 
185,4 
80,7 
936,6 
35,6 
288,4 
1.612,6 
129,4 
381, 
47,4 
146,6 
1.011,9 
167,9 
169,8 
1.544,5 
181,5 
303,5 
42, 
79,2 
487,3 
44,6 
55,6 
343,0 
54,3 
105,0 
1.207,9 
313,8 
103,5 
59,6 
20,0 
275,4 
23,8 
118,3 
59,7 
13,8 
19,2 
387,0 
241,5 1,6 
13,1 
20,6 
89,8 
7,3 
34,7 
29,8 
0,0 
0,0 
0,0 
613,7 
62,6 
213,1 
5,3 
16,2 
137,2 
0,0 
9,7 
203,9 
6,3 
37,9 
381,3 
44,5 
66,3 
7,1 
0,2 
155,8 
45,7 
24,8 
296,1 
29,5 
59,5 
12,2 
13,3 
0,0 
12,3 
8,1 
113,0 
11,7 
0,4 
210,1 
54,0 
22,5 
20,1 
8,0 
41,4 
23,8 
23,7 
7,7 
0,0 
0,0 
55,6 
36,0 1,6 
13,1 
20,6 
89,8 
7,3 
102,7 
133,5 
1,4 
6,3 
3,6 
1.647,6 
136,6 
516,0 
15,8 
41,3 
505,6 
54,8 
39,5 
514,0 
18,0 
123,2 
784,4 
64,2 
171,6 
35,4 
58,1 
372,0 
67,1 
72,2 
1.102,7 
78,2 
142,1 
28, 
25,6 
228,7 
17,9 
25,5 
247,7 
17,0 
15,0 
936,4 
181,3 
54,9 
20,1 
8,0 
41,4 
23,8 
23,7 
7,7 
2,0 
1,1 
220,1 
102,7 25% 
100% 
100% 
91% 
100% 
46% 
39% 
15% 
49% 
55% 
56% 
41% 
64% 
51% 
51% 
73% 
30% 
49% 
55% 
51% 
43% 
49% 
50% 
45% 
75% 
40% 
37% 
40% 
43% 
71% 
43% 
47% 
67% 
32% 
47% 
40% 
46% 
72% 
31% 
14% 
78% 
58% 
53% 
34% 
40% 
15% 
100% 
20% 
13% 
14% 
6% 
57% 
43% 0,8 
3,9 
10,3 
71,8 
5,8 
54,3 
58,5 
0,0 
1,9 
0,0 
159,4 
56,6 
122,5 
5,0 
17,3 
66,4 
0,0 
12,2 
102,0 
5,8 
41,3 
225,7 
33,1 
62,8 
8,6 
17,5 
97,2 
33,2 
32,2 
318,4 
23,6 
65,4 
4,4 
16,8 
67,8 
9,9 
12,2 
66,9 
6,0 
0,2 
174,1 
51,8 
25,5 
10,0 
4,0 
20,7 
19,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,6 
44,5 
24J 0,8 
3,9 
10,3 
71,8 
5,8 
54,3 
110,3 
0,7 
5,0 
1,8 
986,5 
105,4 
282,3 
13,3 
37,4 
342,3 
27,4 
36,1 
374,5 
14,3 
95,5 
548,1 
43,0 
147,1 
31,2 
46,4 
270,1 
43,8 
60,9 
776,9 
61,0 
131,5 
13,4 
22,9 
196,6 
11,9 
23,3 
121,4 
10,2 
7,5 
623,7 
147,0 
51,4 
10,0 
4,0 
20,7 
19,0 
0,0 
0,0 
1,0 
0,6 
191,9 
77.5 12% 
30% 
50% 
73% 
80% 
24% 
32% 
8% 
39% 
28% 
34% 
32% 
35% 
43% 
46% 
49% 
15% 
45% 
40% 
40% 
33% 
34% 
33% 
39% 
66% 
32% 
27% 
26% 
36% 
50% 
34% 
43% 
32% 
29% 
40% 
27% 
42% 
35% 
19% 
7% 
52% 
47% 
50% 
17% 
20% 
8% 
80% 
0% 
0% 
7% 
3% 
50% 
32% 
(1) Enkeltfonds-OP-EFRU 
(2) Enkeltfonds-OP - ESF 
(3) Enkeltfonds-OP - EUGFL 
(4) Inkl. bevillinger til nyskabende aktioner (budgetpost B2-1820) 
(5) Industrielt og teknologisk miljøprogram 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 209 
Program 
(godkendclscsir) 
OP Lokalt miljø (1994) 
OPFORCEM(1994) 
OP Agroicvnedsmiddelindustri (1994) 
OP INEM (6) (1994) 
OP Forskningsinfrastruktur (1994) 
Lokalt OP (1994) 
OP Undervisningsministeriet (1994) 
OP Ministerier (1994) 
OP Uafhængige organer (1994) 
OP Fiskeri (1994) 
GT Industriteknologi (1994) 
Teknisk bistand 
lait Samlede 
omkostn. 
828,6 
447,6 
3.028,6 
3.433,7 
479,4 
812,5 
1.953,6 
72,2 
416,6 
1.685,6 
472,6 
0,5 
50.001,0 SF-stottc 
0) 
580,6 
262,5 
1.220,0 
2.575,3 
342,2 
580,6 
1.465,2 
54,2 
299,2 
1.008,7 
143,2 
0,5 
25.435,9 Forpligtelser 
1996 
0,0 
41,3 
215,3 
564,2 
60,5 
0,0 
246,6 
14,3 
0,0 
158,3 
26,3 
0,3 
4.614,8 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
96,8 
138,8 
658,8 
1.340,4 
196,1 
193,5 
565,6 
19,9 
92,7 
462,8 
52,8 
0,3 
12.987,3 % 
(2)/(l) 
17% 
53% 
54% 
52% 
57% 
33% 
39% 
37% 
31% 
46% 
37% 
66% 
51% Betalinger 
0,0 
20,6 
205,7 
682,4 
55,8 
48,4 
281,9 
10,5 
1,6 
229,5 
25,1 
0,0 
3.833,6 Betalinger 
! (3) 
48,4 
69,4 
525,6 
1.252,9 
108,5 
125,8 
527,6 
13,3 
51,8 
338,7 
47,5 
0,0 
9.403,6 % 
(3)/(l) 
8% 
26% 
43% 
49% 
32% 
22% 
36% 
25% 
17% 
34% 
33% 
4% 
37% 
Mål 2* 
Regionale OP'er 
OP Aragon (1995) 
OP Baléares (1995) 
OP Catalufla (1995) 
OP La Rioja (1995) 
OP Madrid (1995) 
OP Navarra (1995) 
OP Pais Vasco (1995) 
Tværregionale OP'er 
Tværregional OP (2) (1995) 
lait 148,7 
57,6 
4.665,3 
64,9 
327,1 
102,6 
1.889,0 
64,7 
7.319,9 40,5 
8,7 
448,2 
8,5 
128,3 
21,4 
311,6 
29.1 
996,2 39,0 
-0,2 
159,2 
-0,5 
49,1 
0,0 
130,6 
0,0 
377,2 52,8 
10,2 
448,2 
11,4 
128,3 
22,8 
323,0 
39,7 
1.036,4 131% 
117% 
100% 
134% 
100% 
107% 
104% 
137% 
104% 16,8 
2,6 
55,3 
3,2 
38,3 
0,0 
30,3 
12,8 
159,3 23,7 
7,8 
275,7 
9,1 
67,8 
16,7 
178,7 
27,7 
607,2 59% 
90% 
62% 
107% 
53% 
78% 
57% 
95% 
61% 
Mål 3 
Regionale OP'er 
OP Aragon (1994) 
OP Baléares (1994) 
OP Catalufla (1994) 
OP La Rioja (1994) 
OP Madrid (1994) 
OP Navarra (1994) 
OP Pais Vasco (1994) 
Tværregionale OP'er 
OP Diverse organer (1994) 
OP INEM (6) (1994) 
Tværregionalt OP (1994) 
OP Universiteter (1994) 
lait 45,1 
28,8 
210,3 
9,6 
250,2 
94,6 
279,2 
75,6 
1.364,4 
730,6 
201,2 
3.289,6 20,3 
12,9 
94,6 
4,3 
112,6 
42,6 
125,7 
34,0 
614,0 
328,8 
90,5 
1.480,3 0,3 
0,0 
15,8 
0,0 
6,9 
10,3 
21,0 
0,1 
110,7 
44,1 
30,6 
239,9 20,3 
12,9 
46,9 
4,3 
43,7 
23,8 
62,3 
34,0 
277,8 
102,4 
38,0 
666,5 100% 
100% 
50% 
100% 
39% 
56% 
50% 
100% 
45% 
31% 
42% 
45% 2,8 
2,0 
8,9 
0,2 
9,6 
9,8 
20,3 
2,3 
143,6 
53,0 
19,6 
272,1 5,4 
3,0 
31,9 
0,9 
32,2 
19,9 
46,1 
4,8 
255,7 
93,6 
23,3 
516,7 27% 
23% 
34% 
20% 
29% 
47% 
37% 
14% 
42% 
28% 
26% 
35% 
Mil 4 
SPD Spanien (1994) 
Teknisk bistand 
lait 1.045,0 
0,2 
1.045,1 368,6 
0,2 
368,8 49,5 
0,0 
49,5 167,6 
0,2 
167,8 45% 
99% 
46% 10,0 
0.0 
10,0 75,9 
0,2 
76,0 21% 
99% 
21% 
Mil 5a landbrug 
Prognosre Spanien F. 2328/91 (1994) 
SPD Spanien F. 866 og 867/90 (1994) 
lait 396,7 
396,7 
793,4 157,0 
119,0 
276,0 0,0 
25,0 
25,0 51,7 
50,7 
102,4 33% 
43% 
37% 8,7 
20,0 
28,7 44,0 
40,5 
84,5 28% 
34% 
31% 
Mil 5a fiskeri 
SPD Spanien (1994) | 326,4| 121,9| 19,9| 59,7| 49%| 32,7| 42,7| 35% 
Mil 5b 
SPD Baléares (1995) 
SPD Aragon (1994) 
SPD Catalufla (1994) 
SPD La Rioja (1994) 
SPD Madrid (1994) 
SPD Navarra (1994) 
SPD Pafs Vasco (1994) 
I alt 
I ALT 147,3 
763,6 
366,7 
184,7 
112,9 
162,8 
82,1 
1.820,1 
64.595,4 46,5 
298,6 
148,0 
39,7 
49,3 
57,8 
27,1 
666,9 
29.346,0 10,1 
80,5 
27,8 
13,5 
7,9 
24,9 
7,6 
172,3 
5.498,7 18,3 
159,4 
62,4 
19,7 
19,2 
41,4 
14,0 
334,4 
15.354,5 39% 
53% 
42% 
50% 
39% 
72% 
52% 
50% 
52% 6,7 
53,3 
21,3 
11,0 
6,1 
21,3 
4,7 
124,4 
4.460,9 13,4 
110,1 
45,9 
14,9 
13,9 
35,4 
9,2 
242,8 
10.973,6 29% 
37% 
31% 
38% 
28% 
61% 
34% 
36% 
37% 
* Efter fradrag af overførslerne til 1997-1999 
(1) Enkeltfonds-OP-EFRU 
(2) Enkeltfonds-OP - ESF 
(3) Enkeltfonds-OP - EUGFL 
(4) Ink), bevillinger til nyskabende aktioner (budgetpost B2-1820) 
(5) Industrielt og teknologisk miljøprogram 
(6) Nationalt beskæftigclsesinstitut 
210 ______ *• ^beretning om strukturfondene (1996) 
5.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 
P.m.: 
Spanien deltager i samtlige EU-initiativer. Hvert initiativ undtagen LEADER iværksættes i form af et samlet 
program på nationalt plan (17 globaltilskud i hvert selvstyrende område, heraf 10 i mål 1-regioner). 23 af 
disse EU-initiativprogrammer og to INTERREG-programmer var blevet vedtaget i 1994 og 1995. Fem af de 
seks programmer, der manglede at blive vedtaget (INTERREG Spanien-Frankrig, INTERREG Spanien, 
Marokko, RECHAR, RESIDER, SMV) blev vedtaget i 1996 (KONVER-programmet mangler at blive 
vedtaget). 
Støtten til udviklingen af det teknologiske potentiale i Spanien: 
SMV-programmet er det, der gør mest ud af teknologisk udvikling. For at forbedre SMV'ernes 
konkurrenceevne støtter EU-initiativprogrammet uddannelse i informationsteknologier og udbredelse af disse 
teknologier (13,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 36,9 mio.) samt FTU (56,9 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 134,4 mio.). Endvidere støttes foranstaltninger til forbedring af virksomhedernes 
telematikforbindelser for at lette virksomhedernes kontakt med kunder, leverandører og myndigheder. Alle 
disse prioriteter iværksættes igennem ARTE-programmet, som tilskynder SMV'erne til at anvende avancerede 
kommunikationssystemer. ARTE-aktionerne vedrører støtte til nye initiativer gennem finansiering af 
undersøgelser, analyser og tekniske evalueringer for individuelle SMV'er eller virksomhedsgrupper, 
tilskyndelse til at anvende avancerede kommunikationstjenester ved at forbedre informationen til 
virksomheden, en indsats for at finde nyskabende løsninger på grundlag af telematiske applikationer og 
styrkelse af centrene for teknologisk servicering af virksomheder. 
I INTERREG-programmerne med Frankrig, Portugal og Marokko er størstedelen af budgettet for 
teknologisk udvikling afsat til indførelse af optiske fibre og oprettelse af avancerede 
telekommunikationstjenester (10,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 24,8 mio.). 
Hvad angår AD APT-initiativ et tilskynder EU-initiativprogrammet til samarbejde mellem forsknings- og 
uddannelsescentre og den offentlige og private sektor, mens der i EMPLOI-programmet lægges vægt på 
telematiske applikationer (9,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 15,1 mio.) som middel til at fjerne visse 
hindringer for handicappede, samt på udnyttelse af databaser (NOW-afsnittet). 
Endelig finansierer REGIS-programmet oprettelsen af et avanceret kommunikationscenter, der fremmer 
udviklingen af det lokale potentiale på Canarias på grundlag af teknologioverførsler mellem universitetet og 
den private sektor, samt projekter, der skal forsyne en stor del af erhvervslivet med avancerede tjenester og 
infrastrukturer. Endvidere går 2% af budgettet til FTU, nemlig til udvikling af Det Astrojysiske Institut på 
Canarias. 
Ved udgangen af 1996 var alle EU-initiativprogrammer undtagen KONVER vedtaget. Blandt de 
programmer, der blev vedtaget i 1996, er SMV-programmet med bevillinger på 251,1 mio. ECU samt 
RESIDER-programmet, som vedrører flere regioner - Asturias, Cantabria, Valencia, Galicia, Navarra 
og Pais Vasco - der er støtteberettigede under mål 1 og 2. Også RECHAR-programmet blev godkendt i 
1996 til fordel for flere kulmineområder i Andalucia, Aragon, Asturias, Cataluna, Castilla y Leôn og 
Galicia, alle i mål 1-, 2- eller 5b-områder. Også INTERREG-programmet Spanien-Marokko, hvortil 
der ydes EFRU-støtte på 101,4 mio. ECU og ESF-støtte på 1,1 mio. ECU, blev godkendt. Endvidere 
modtager Spanien 312,96 mio. ECU i ekstra bevillinger fra EU-initiativreserven. Dette beløb vil blive 
anvendt dels på initiativerne ADAPT, EMPLOI, LEADER, PESCA, RETEX, URBAN men især på 
det nye afsnit INTERREG II C24. 
Blandt de programmer, der var vedtaget de foregående år, kan nævnes REGIS-programmet, som kom 
godt fra start ligesom LEADER-programmerne. I forbindelse med LEADER-programmerne, som var 
blevet godkendt i juli 1995, gik 1996 med udarbejdelsen af innovationsprogrammerne. 15 grupper 
under uddannelse udarbejdede programmerne, mens 20 innovationsgrupper iværksatte dem. I 
forbindelse med EMPLOI-initiativet blev næsten 500 projekter udvalgt efter den første indkalde !se af 
bud (174 NÔW-projekter, 230 Horizon-projekter og 94 Youthstart-projekter). I alle tre afsnit lægges 
der vægt på uddannelse og fremme af nye tjenester, navnlig i landdistrikter. Blandt de gennemgående 
temaer i NOW-projekterne er udvikling af beskæftigelsesprogrammer og fremme af traditionelle 
erhverv i landdistrikter. En lang række Youthstart-projekter tager sigte på gennemførelse af 
indslusningsforløb med henblik på erhvervsmæssig integrering. I Horizon-projekterne lægges der vægt 
24 Se ligeledes kapitel I.B.l. EU-initiativer. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 211 
på fjernelse af hindringerne for adgang til arbejdsmarkedet samt fremme af vejledningssystemer og 
anvendelse af nye teknologier. Som led i ADAPT-initiativet blev 184 projekter udvalgt efter den første 
indkaldelse af bud. Uddannelsesaktiviteterne er godt repræsenteret, navnlig på de områder, der har 
forbindelse med de nye teknologier. Andre aktiviteter tager sigte på at vejlede virksomheder, således at 
disse sikres en ledelse af høj kvalitet og bliver i stand til at leve op til miljøkravene. Der er også 
projekter vedrørende lokaludvikling i landdistrikter og fremme af socioøkonomiske virksomheder. 
PES C A-programmet var først kommet rigtigt i gang i slutningen af 1995, og der fandt ikke yderligere 
betalinger sted i 1996. Nogle af foranstaltningerne blev erstattet af andre, og de derved frigjorte beløb 
blev fordelt igen mellem fondene. 
Tabel V-22: Spanien - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Initiativ 
(antal EU-initiativprogrammer) 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (17) 
PESCA (1) 
SMV(l) 
RECHAR (1) 
REGIS (1) 
RESIDER (1) 
RETEX (1) 
URBAN (1) 
I alt (26) 
INTERREG/REGEN (4) *• 
heraf programmer godkendt i 1996: 
SMV 
RECHAR 
RESIDER 
I alt (3) 
INTERREG (2)*** Samlede 
omkostn. 
403,2 
571,4 
1.162,1 
93,0 
1.383,1 
60,0 
385,5 
464,3 
361,1 
248,7 
5.132,5 
1.383,1 
60,0 
464,3 
1.907,4 SF-stotte* 
(1) 
256,4 
386,6 
354,8 
41,5 
251,1 
34,2 
216,9 
73,6 
90,4 
162,6 
1.868,2 
251,1 
34,2 
73,6 
358,9 Forpligtelser 
1996 
33,7 
56,0 
9,5 
0,0 
35,3 
32,7 
47,4 
7,6 
0,0 
33,2 
255,4 
35,3 
32,7 
7,6 
75,6 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
81,8 
114,7 
121,6 
6,9 
35,3 
32,7 
75,4 
7,6 
38,5 
56,0 
570,6 
35,3 
32,7 
7,6 
75,6 % 
(2)/(l) 
32% 
30% 
34% 
17% 
14% 
95% 
35% 
10% 
43% 
34% 
31% 
14% 
95% 
10% 
21% Betalinger 
1996 
18,7 
35,3 
9,8 
0,0 
. 17,6 
16,3 
59,9 
3,8 
0,0 
22,7 
184,2 
17,6 
16,3 
3,8 
37,8 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
42,7 
64,6 
44,7 
3,5 
17,6 
16,3 
59,9 
3,8 
34,2 
34,1 
321,4 
17,6 
16,3 
3,8 
37,8 % 
(3VO) 
17% 
17% 
13% 
8% 
7% 
48% 
28% 
5% 
38% 
21% 
17% 
7% 
48% 
5% 
11% 
* Ekskl. reserve 
•* Se detaljer i kapitel VII, tabel 2.2. 
*** Se detaljer i kapitel I.B.l. EU-initiativer 
212 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
6. FRANKRIG 
6.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 199625 
Støtten til Udviklingen af det teknologiske potentiale i regionerne i Frankrig: 
Mål 1: Samtlige SPD 'er tager hensyn til teknologifaktoren. På FTU- og innovationsområdet er det SPD 'erne 
for Corse og Nord-Pas-de-Calais, der bedst udnytter mulighederne i den teknologiske udvikling: 
• i Nord-Pas-de-Calais: FTU-feltet (38,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 86,8 mio.) omfatter: 
FTU's udbredelse i virksomhederne, forøgelse af det teknologiske samt strategiske udbud fra 
forskningscentre og netværk samt teknologisk uddannelse og stimulering af forskningen i den 
videregående uddannelse. Disse foranstaltninger suppleres med udvikling af miljøteknologier (9,8 
mio. ECU; samlede omkostninger: 31,8 mio.) og tilskyndelse til miljøforskning (1,5 mio. ECU; 
samlede omkostninger: 3 mio.); 
• på Corse: programmet fokuserer på teknologioverførsler inden for landbrugs- og 
havbrugsproduktion (1,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 3,7 mio.) og i virksomhederne, på 
forskning (1,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 3,5 mio.) og på udviklingen af menneskelige 
ressourcer på disse områder (0,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 2 mio.). 
Mål (1994-1996): I SPD'erne tillægges FTU og innovation en meget vigtig rolle (20,9% af støtten fra 
strukturfondene). I flere af dem er derfor et samlet beløb 236,15 mio. ECU (samlede omkostninger: 531,8 
mio.) fastsat prioriterede felter vedrørende udvikling af uddannelse og forskning til fordel for virksomhederne 
(174,2 mio. ECU; samlede omkostninger: 371,4 mio.)26, forøgelse af den regionale F&U- og 
innovationskapacitet (42,9 mio. ECU; samlede omkostninger 114,3 mio.)27 samt forbedring af 
virksomhedernes teknologiske rammer (Pays-de-la-Loire: 19 mio. ECU; samlede omkostninger: 46,2 mio.). 
Disse felter og foranstaltningerne i andre SPD'er afspejler et generelt ønske om at stimulere F&U og 
innovation. Dette indebærer støtte til nyskabende projekter (Alsace, Lorraine, Basse-Normandie og 
Champagne-Ardenne), støtte til forskning28 (12,9 mio. ECU; samlede omkostninger: 40,3 mio.) og mere 
konkret udvikling af miljøteknologier29 samt af nye informations- og kommunikationsteknologier (Nord-Pas-
de-Calais: 8,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 16,6 mio. ECU). 
Ud over disse foranstaltninger tager SPD 'erne sigte på mere specifikt at støtte virksomhedernes teknologiske 
udvikling (i alt 61,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 172,4 mio.) ved at stimulere efterspørgslen30 efter 
eller udbuddet31 af FTU gennem en styrkelse af programmerne vedrørende teknologisk udvikling (Basse-
Normandie), tværregionalt og internationalt forskningssamarbejde (Haute-Normandie), styrkelse af 
eksisterende forskningscentre og net samt tilskyndelse til F&U-aktiviteter i virksomhederne32, samt støtte til 
teknologiformidling (Alsace), herunder støtte til teknologioverførsel til SMV'er (14,7 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 46,3 mio.)33. 
SPD 'erne indeholder ligeledes foranstaltninger vedrørende F& U- og teknologioverførselsstrukturer (23,7 
mio. ECU; samlede omkostninger: 51 mio.)34, samt universitets- og forskningsudstyr (Centre: 1,2 mio. ECU; 
25 Udover interventionerne for perioden 1994-1999, som beskrives nedenfor, var 1996 det år, hvor man 
begyndte at afslutte en række interventioner, der var blevet vedtaget af Kommissionen før 1989. Der blev 
betalt et restbeløb på ca. 36 mio. ECU. Tre større projekter, der var vedtaget i 1989 (Guadeloupe, 
Champagne-Ardenne) og 1992 (Midi-Pyrénées); 3 IUA (Tarn-Aveyron, Nord-Pas-de-Calais, Bretagne) som 
var vedtaget i 1986-88; IMP Languedoc-Roussillon og Aquitaine, som var vedtaget i 1987; NPIF'erne 
Lorraine, Pôle Européen de Développement og Charente-Maritime, som var vedtaget i 1986-87; EU-
initiativprogrammerne RECHAR Bourgogne og ENVIREG Provence-Alpes-Côte d'Azur, som var vedtaget i 
1990; 5 mål 2-programmer fra perioden 1989-1991 (Lorraine, Aquitaine, Midi-Pyrénées, PACA); og mål 5b-
programmet for Limousin, som blev godkendt i 1990. 
26 Auvergne, Bretagne, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Centre. 
27 Champagne-Ardenne, Haute-Normandie, Midi-Pyrénées. 
28 Aquitaine, Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie. 
29 Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-la-Loire, Basse-Normandie, Picardie. 
30 Aquitaine: 5,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 39,8 mio.). 
31 Champagne-Ardenne: 9,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 23 mio.). 
32 Nord-Pas-de-Calais, Rhône-Alpes. 
33 Centre, Pays-de-la-Loire, Picardie, Bretagne, Rhône-Alpes, Provence-Alpes-Côte d'Azur, Champagne-
Ardenne. 
34 Aquitaine, Bretagne, Midi-Pyrénées. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 213 
samlede omkostninger: 3,9 mio.), og udvikling af superforskningscentre (f.eks.: bioindustri i Basse-
Normandie (2,9 mio. ECU; samlede omkostninger: 8,7 mio.) og teknologiske strukturer i Aquitaine) (9,8 mio. 
ECU; samlede omkostninger: 41 mio.). 
I de fleste af SPD 'erne ledsages denne FTU- og innovationsstøtte af foranstaltninger vedrørende 
menneskelige ressourcer. Der er tale om både generelle foranstaltninger vedrørende styrkelse af det 
forskningsrelaterede uddannelsessystem (i alt 18,1 mio. ECU; samlede omkostninger: 54,1 mio.)35, og mere 
specifikke foranstaltninger (i alt 49,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 96,3 mio.) vedrørende udvikling af 
højvidenskabelige uddannelser36, forbedring af undervisningen i teknik på sekundærtrinnet og i de 
videregående uddannelser i forbindelse med områdets forskningscentre37 samt finansiering af 
forskningsstipendier til teknologioverførselscentre38, opbygning af erhvervsuddannelsescentre39, uddannelse 
afledere og teknikere til forskningsinstitutter40 og af forskere, ledende teknikere og konsulenter på F&U-
området41, eller teknologisk udstyr til uddannelses- og læringsinstitutioner42. Ud over disse aktioner gør 
visse programmer forøgelsen af uddannelseskapaciteten afhængig af en styrkelse af båndene mellem 
forskningsaktiviteter, forskningscentre, højere læreanstalter, tekniske skoler og virksomheder (i alt 79,7 mio. 
ECU; samlede omkostninger: 173,2 mio.)43, en fremgangsmåde, som også følges ved andre foranstaltninger 
som f.eks. tilpasning af arbejdssøgendes kvalifikationer til arbejdsmarkedet (Bretagne: 2,3 mio. ECU 
(samlede omkostninger: 5,2 mio.)), støtte til sammenkædning mellem beskæftigelse og uddannelse (Bretagne: 
2,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 4 mio.)); Picardie: 15,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 31,5 mio.)). 
Mål 5b: De 20 SPD'er støtter den teknologiske udvikling i landdistrikter som led i styrkelsen af iværksætter-
og industristrukturen i landdistrikter. Der er tale om støtte til nye teknologier (Haute-Normandie, Auvergne 
og bjergområderne i Languedoc-Roussillon), udvikling af forskning (Haute-Normandie, Languedoc-
Roussillon, Rhône-Alpes), indførelse af nye produktionsprocesser (Haute Normandie), teknologioverførsel 
(Languedoc-Roussillon, Limousin, Champagne-Ardenne, Pays-de-la-Loire) samt uddannelse i innovation 
(Midi-Pyrénées) og forskning (Auvergne, Languedoc-Roussillon, Lorraine) og fremme af konkurrencedygtig 
knowhow (f.eks.: Auvergne, Massif Central). FTU spiller også en væsentlig rolle i tilpasningen og 
diversificeringen af landbrugs- og skovbrugssektoren (Auvergne, Bretagne, Midi-Pyrénées). 
I alt repræsenterer støtten til teknologisk udvikling i Frankrig 7% af strukturfondenes bevillinger (mål 1, 2 og 
5b). 
Tabel V-23: Frankrig - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i 
programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Mail 
Mil 2 
MilSb 
I ALT I ALT 
220,9 
812,7 
141,1 
1.174,7 % 
19% 
69% 
12% 
100% S.F. 
104,5 
315,4 
31,3 
451,5 % 
47% 
39% 
22% 
38% Medlemsstat 
Offentl. 
82,2 
355,8 
60,0 
497,9 Private 
34,2 
141,5 
49,8 
225,5 lait 
116,4 
497,3 
109,8 
723,5 % 
53% 
61% 
78% 
62% 
NB: Programmcringsproccdurcn og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 
en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til inforrnationssamfundsudgiftcr, som ofte 
forbindes med andre områder som f eks. industri og FTU. Strukturfondenes finansieringer 
4% 
96% 
ID FTU -Telematik 
35 Auvergne, Basse-Normandie, Champagne-Ardenne, Pays-de-la-Loire, Picardie, Poitou-Charentes, Provence-
Alpes-Côte d'Azur; Nord-Pas-de-Calais, Poitou-Charentes. 
36 Midi-Pyrénées: 0,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 1,5 mio.). 
37 Bretagne: 9,2 mio. ECU (samlede omkostninger: 18,4 mio.); Picardie: 1,3 mio. ECU (samlede omkostninger: 
2,6 mio.) 
38 Bretagne: 0,8 mio. ECU (samlede omkostninger: 1,8 mio.) 
39 Bretagne: 4,6 mio. ECU (samlede omkostninger: 9 mio.) 
40 Centre: 0,2 mio. ECU (samlede omkostninger: 0,4 mio.) 
41 Nord-Pas-de-Calais: 20,7 mio. ECU (samlede omkostninger: 41,4 mio.) 
42 Nord-Pas-de-Calais: 12,4 mio. ECU (samlede omkostninger: 21,7 mio. ECU). 
43 Nord-Pas-de-Calais, Auvergne, Alsace, Pays-de-la-Loire, Picardie, Haute-Normandie, Franche-Comté. 
214 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
MALI 
Fig. V-25:P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU): Avesnes-Doual-Valenciennes 
Prioriterede felter: 
Økonomisk opsving (a) 
Forskning og udvikling (b) 
Menneskelige ressourcer (c) 
Genrejsning af regionen (d) 
Teknisk bistand (e) 
Fordeling på fonde: 
1SPD EFRU 
ESF 
EUGFL 
lait 308,1 
82,4 
49,5 
440,0 70% 
19% 
11% 
100% (e) 0.5% 
(d) 38% (a) 32% 
(b) 9% 
(c) 21% 
Fig. V-26: P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU): Corse 
Prioriterede felter: 
Isolationsbekæmpelse (a) 
Landbrugs- og havbrugsprodukter (b) 
Universitet, forskning (c) 
Udvikling af turisme og kultur (d) 
Miljø (e) 
Erhvervsudvikling (f) 
Menneskelige ressourcer (g) 
Teknisk bistand (h) 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
lait 
1SPD 149,4 
31,0 
64,3 
7,5 
252,9* 
*Inkl. 0,7 mio. ECU, der endnu ikke er programmeret 59% 
12% 
25% 
3% 
100% (9) 12% (h) 1% 
(f)7% 
(e) 12% (a) 27% 
(d) 6% 
(c) 5% (b) 30% 
Fig. V-27: P.m, programmering 1994-1999 (mio. ECU): Oversaiske departementer 
Prioriterede felter: 
Isolationsbek., harmonisk fysisk planl.(a) 
Miljø- og infrastrukturer (b) 
Produktion, konkurrenceevne, industri, (c) 
menneskelige ressourcer, soc. ligevægt, (d) 
Landbrug, udv. af landdistrikter (e) 
Fiskeri og akvakultur (f) 
Turisme (g) 
Teknisk bistand (h) 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
lait 
4 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPD| 743,3 
412,1 
320,3 
30,7 
1.506,4 49% 
27% 
21% 
2% 
100% 
376,6 (9) f % 
(e) 16% 
(d) 27% (b) 20% 
(c) 19% 
Vigtigste resultater i 1996 
I 1996 blev de seks SPD'er, der var blevet godkendt i juli 1994, relanceret. Fire af disse, SPD'erne for 
Corse, Guyana, Guadeloupe og Martinique, blev ændret, særlig SPD Guadeloupe. 
Omprogrammeringen var nødvendiggjort af skaderne forårsaget af de cykloner, der passerede området 
i sommeren 1995. Cyklonerne havde nemlig gjort det vanskeligt at gennemføre programmerne for 
Antillerne. I Guyane var den finansielle gennemførelse af det nuværende program blevet forsinket, 
fordi nogle af midlerne skulle bruges til at afslutte programmet for den første periode. Der var derimod 
ingen problemer med at gennemføre Reunion-programmet - faktisk skulle der i begyndelsen af 1997 
disponeres over de tre første trancher og de tilhørende forskud, som også skulle betales i begyndelsen 
af 1997. Men fiskeriprogrammerne kom ikke rigtig i gang i de oversøiske lande og territorier. Under 
10 projekter var blevet godkendt ved udgangen af 1996. Der er næsten tale om en blokering, som 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 215 
skyldes suspensionen af støtten til skibsbygningsindustrien og vanskeligheder med at få den private 
sektor til at fremlægge projekter inden for akvakultur og afsætning og forarbejdning af produkter. 
Visse projekter vedrørende fiskerihavnefaciliteter er i gang. På Corse forløber programmet mere 
tilfredsstillende (der er disponeret over 26% af de fastsatte investeringer). 
Med hensyn til evalueringen var samtlige uafhængige vurderingsmænd udpeget af 
overvågningsudvalgene ved udgangen af 1996. 
1996 i programmeringen for 1994-1999 
De fleste af SPD'erne var kommet langsomt i gang, og denne tendens bekræftedes, navnlig i Corse, 
Guadeloupe, Guyane og Martinique. For disse fire SPD'er nåede fællesskabsforpligtelserne op på ca. 
31% og betalingerne på 22% af de samlede bevillinger for perioden 1994-1999. 
MÅL 244 
Fig. V-28: P.m., programmering 1994-1996 (mio. ECU- 1996-priser og situation) 
Fordeling på sektorer : 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 
Menneskelige ressourcer (b) 
Renovering og retablering (c) 
Miljøbeskyttelse (d) 
Teknisk bistand (e) 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
lait 
19 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPD| 1.339,5 
242,1 
1.581,6 85% 
15% 
100% 
83,2 (d)6% (e)1% 
(c) 18% 
(a) 40% 
(b) 35% 
1996 i programmeringen 1994-1996 
I tæt samarbejde med de nationale og regionale myndigheder afsluttedes Frankrigs og Fællesskabernes 
forpligtelser i forbindelse med de 19 SPD'er for perioden 1994-1996. De fællesskabsbevillinger, der 
oprindelig var til rådighed for perioden 1994-1996, beløb sig til 1,763 mia. ECU i 1994-priser (1,790 
mia. ECU efter pristalsregulering). Da SPD'erne blev afsluttet, var der anvendt 1,582 mia. ECU i alt, 
dvs. 88% af den oprindelige bevilling. Kun fire programmer (Alsace, Franche-Comté, Haute-
Normandie, Poitou-Charentes) blev gennemført 100%. Det ikke anvendte beløb på 208,6 mio. ECU vil 
blive overført til de nye bevillinger for 1997-1999 til de samme regioner. 
Blandt de af strukturfondene medfinansierede projekter, som blev afsluttet i 1996, kan især nævnes: 
• i Provence-Alpes-Côte d'Azur: to industriprojekter vedrørende mikroprocessorer, nemlig ATMEL 
(ny fabrik, oprettelse af 700 nye arbejdspladser) og CGS THOMSON (fabriksudvidelse, oprettelse 
af 250 nye arbejdspladser); 
• i Basse-Normandie: oprettelse af et bioindustrielt forskningscenter i Cherbourg. Der var tale om et 
specialiseret forsknings- og uddannelses værktøj, et center for teknologisk innovation med henblik 
på udvikling af nyskabende produktioner og et havteknologisk center. Projektet medførte oprettelse 
af 175 direkte arbejdspladser; 
• i Nord-Pas-de-Calais: renoveringsprogrammet for Capécure-kvartererne i Boulogne-sur-Mer. Det 
drejede sig om et program for renovering og retablering af et industriområde, hvor der bl.a. blev 
forarbejdet fiskeriprodukter. Der blev budgetteret med investeringer på i alt 185 mio. ECU over 
seks år, som skulle benyttes til modernisering af virksomhederne (som skulle bringes op på 
europæisk standard), retablering af industriområder samt til havneinfrastrukturer og -faciliteter. I 
perioden 1994-1996 bidrog strukturfondene med 21,5 mio. ECU til finansiering af et program med 
44 Støtteberettigede områder: Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bretagne, Bourgogne, Centre, 
Champagne-Ardenne, Franche-Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Lorraine, Midi-Pyrénées, 
Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-Loire, Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur og Rhône-
Alpes. 
216 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
et budget på 118,5 mio. ECU til omstilling af industriområder og havneanlæg. 140 virksomheder 
var berørt (4.000 direkte arbejdspladser og lige så mange indirekte arbejdspladser). 
• i Haute-Normandie: fællesskabsinterventionen vedrørende beskæftigelsesområdet Dieppe, der har 
en stor arbejdsløshed (16%) har gjort det muligt at gennemføre et samlet program for renovering og 
modernisering af havnen (handel og færgefart), etablering af en vejforbindelse mellem havnen og 
det nationale og europæiske vejnet og etablering af en aktivitetspark, nemlig Eurochannel 
(industriområde, væksthuse for virksomheder, "virksomhedshotel"). Projektet fik tildelt 13 mio. 
ECU i EFRU-bevillinger. Eurochannel, har givet husly til næsten 50 internationale industri- og 
servicevirksomheder (Toshiba) og SMV'er (kunststofteknologi, havbrugsprodukter). Af de 7.000 
arbejdspladser, der findes i Dieppe-området, er næsten 1.000 oprettet som følge af dette projekt; 
• i Aquitaine: virksomheden SERMA Technologies' projekt i Pessac: det største europæiske center 
for afprøvning af elektroniske komponenter og fysisk og elektrisk mikroanalyse af materielle 
kredsløb, indebar en investering på 3,34 mio. ECU. Netto blev der skabt 42 arbejdspladser ud over 
de 23, som virksomheden allerede havde. Det tætte samarbejde, der siden 1994 har været med 
Université de Bordeaux I og det mikroelektroniske laboratorium (IXL), der er associeret med det 
nationale forskningscenter CNRS, giver en videnskabelig blåstempling af dette analyse-, 
afprøvnings- og ekspertcenter. Projektet blev gennemført med et EFRU-bidrag på 0,57 mio. ECU, 
der fungerede som katalysator og gjorde det muligt for virksomheden at investere hurtigere og at 
rekruttere flere ansatte og langt flere end der oprindelig var budgetteret med; 
• endnu et projekt i Aquitaine gennemføres af virksomheden S.A. SERTA (Société d'études et de 
réalisations techniques d'Aquitaine), en højt kvalificeret rådgivende ingeniørvirksomhed i Saint 
Jean d'Illac, der rådgiver om maskinproduktion, kedelsmederi, malearbejde, optisk polering og 
kvalitet (ISO9002-certificering). Ved udgangen af 1996 var der investeret 0,86 mio. ECU i 
produktionsudstyr til brug for højhastighedsmaskinbearbejdning samt datamatstøttet konstruktion 
og ledelse. EFRU-støtten, som svarede til 25% af investeringen, medførte oprettelse af ca. 20 nye 
arbejdspladser. 
Forberedelse af perioden 1997-1999 
Ved slutningen af 1996 havde de franske myndigheder tilsendt Kommissionen 20 forslag til SPD'er 
(19 regionale og 1 nationalt program vedrørende teknisk bistand). 
MÅL 3 OG 4 
Flg. V-29:Mål3 - Rnx, programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser), 
Priorité rede felter 
Erhvervsmæssig integrering af arbejdsløse, 
der er truet af langtidsledighed (a) 
Erhvervsmæssig integrering af unge, der 
søger arbejde (b) 
Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) 
Lige muligheder for mænd og kvinder (d) 
Teknisk bistand og pilotprojekter (e) 
lait 
1SPD ESF 
690,7 
976,6 
710,3 
18,0 
166,8 
2.562,4 (d)1% (e)7% 
(c) 28% (a) 27% 
(b) 37% 
Udnyttelsesgraden for mål 3-bevillingerne lå i 1995 på 71%45. Det stigende forbrug af bevillinger i 
1995 kom klart de svageste arbejdsløse til gode. De fleste af de personer, der var omfattet af 
aktionerne, var under 25 år (60%). I 1996 blev der disponeret over 421,6 mio. ECU af den årlige 
tranche på 478,9 mio., og de to første forskud blev betalt. Udnyttelsesgraden lå i 1996 på 79%. På 
overvågningsudvalgets møde i november 1996 blev en omprogrammering foreslået, navnlig for at 
erstatte visse foranstaltninger under felt 1 (kompetencegivende kurser, aftaler om erhvervsmæssig 
reintegrering, ACCRE, aftaler om omstillingsorlov) samt felt 2 (partnerskabsfond) med nye 
45 Pr. felt: erhvervsmæssig integrering af arbejdsløse: 87%; erhvervsmæssig integrering af unge: 74%; 
integrering af personer, der er truet af udstødelse: 60%; lige muligheder: 70%; teknisk bistand: 16% og 
pilotaktioner: 19,5%. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 217 
foranstaltninger. På det finansielle plan indebærer omproprammeringen en overførsel på ca. 200 mio. 
ECU fra felt 1 til felt 3 (integrering af personer, der trues af udelukkelse). I 1996 blev der desuden 
gjort en indsats for at afhjælpe visse ledelsesproblemer. 
Fig. V-30: Mål 4-P.m., programmering 1994-1996 (mia ECU - 1996-priser): 
Prioriterede felter \ ESF 
Foregribelse af kompetence- og kvalifikationsbehov (a) 67,8 
Styrkelse af uddannelsesindsatsen (b) 501,2 
Forbedring af uddannelsen (c) 31,1 
Teknisk bistand (d) 53,3 
Ialt| 6537 
1SPD (c) 5% (d) 8% (a) 11% 
(b) 76% 
I 1996 fortsatte den stigning i antallet afmål 4-projekter, der var begyndt ved udgangen af 1995. 
Antallet voksede således fra 533 i slutningen af 1995 (heraf 484 regionale og 49 nationale) til 2.076 i 
1996 (heraf 2.049 regionale og 27 nationale). Med hensyn til den finansielle programmering var der 
kun blevet disponeret over ca. 25%,af 1995-tranchen, mens der blev disponeret over ca. 58% af 1996-
tranchen. 
11995 var det feltet "Uddannelse", der havde tegnet sig for næsten alle projekter på bekostning af felt 
1 og 3. Men i første halvår af 1996 voksede antallet af felt 1-og felt 3-projekter voldsomt. Endvidere 
blev der iværksat projekter, som gik på tværs af felterne. Denne tendens til spredning slog imidlertid 
ikke igennem på omkostningssiden, idet 91% af de regionale budgetter og 93%» af de nationale 
budgetter stadig var forbeholdt feltet "Uddannelse". I øvrigt var projekterne ganske godt fordelt efter 
sektor og virksomhedsstørrelse. 73% af deltagerne var ansat på virksomheder med under 250 ansatte. 
Finansieringerne havde i 1995 været koncentreret om de store automobil- og 
elektricitets/elektronikvirksomheder, men i 1996 skete der en spredning, særlig på regionalt plan. 
Dette var en konsekvens af, at der blev afsat færre midler til de store automobilprojekter (den andel af 
de regionale budgetter, der var afsat til virksomheder med over 1.000 ansatte, faldt fra 35% til 20%, 
mens andelen for automobilsektorens vedkommende faldt fra 33 til 22%). Denne relative spredning fik 
ikke mærkbare konsekvenser for fordelingen efter køn og stillingstype. Det fremgår af de foreliggende 
oplysninger, at kvindernes andel er vokset svagt på regionalt plan (fra 20% til 24%), og at også 
andelen af funktionærer er vokset (fra 16% til 26%) på bekostning af andre stillingsgrupper, men 
projekternes karakter har ikke ændret sig meget afden grund. 
MÅL 5a landbrug 
Fig. V-25: P.m., programmering 1994-1999 (mio. 
Total 
1.745,5 Mesures 
Production 
Comm. 1.486,6 
258,9 ECU): A vesnes-Douai- Valenciennes 
% 
85% 
15% 
De tre hovedforanstaltninger til fremme af produktionsslxukturernes effektivitet er støtten til 
modernisering af landbrugsbedrifter, støtten til unge landbrugere og udligningsgodtgørelserne. Med 
hensyn til modernisering af landbrugsbedrifter vedrørte investeringsstøtten 9.213 bedrifter i 1995 
(antal godkendelser), dvs. 24% flere end i det foregående år, hvor der havde været en tilsvarende 
stigning (+27%). Denne stigning for andet år i træk bekræfter den tendens til en bedre udnyttelse af 
forpligtelsesbevillingerne, som har gjort sig gældende siden 1993. For så vidt angår unge landbrugere 
blev 8.435 ansøgninger om etableringsstøtte godkendt i 1995, dvs. en stigning på 6,2% i forhold til 
1994. Efter det kraftige fald i 1992 og stagnationen i de følgende år viser dette tal en ny fremgang for 
etableringsstøtten, som er en prioritet i Frankrig. For så vidt angår udligningsbeløb, som hvert år ydes 
til ca. 140.000 bedrifter, voksede det beløb, der ydes i ammekopræmie og til fareopdræt, fortsat i 
produktionsåret 1995-1996 for at afhjælpe opdrætternes dårlige indtjening (strukturbetinget). Selv om 
flere landbrugere deltog i ovennævnte foranstaltninger, var udgifterne for 1995 lavere, end man havde 
budgetteret med. 
22 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
På informationsteknologiernes område har Kommissionen vedtaget en meddelelse med titlen 
"Samhørighed og informationssamfundet"26 for at opfordre til større hensyntagen til denne nye 
dimension i strukturfondprogrammerne. Meddelelsen bygger på en erkendelse af, at økonomisk og 
social samhørighed og informationssamfundets (IS) udvikling i Europa hænger nøje sammen. Der bør 
tilstræbes en udnyttelse af synergieffekten mellem disse to områder og en stadig højere grad af 
komplementaritet. Informationssamfundet har nemlig afgørende betydning for den regionale udvikling. 
De nye informations- og kommunikationsteknologier kan ikke andet end påvirke 
beskæftigelsesmulighederne, livsstilen og den lokale og regionale organisering og fordeling af den 
økonomiske aktivitet. IS påvirker virksomhedernes evne til at differentiere og tilpasse deres produkter, 
søge ud på de regionale og lokale markeder og udtænke nye og mere effektive former for 
arbejdstilrettelæggelse. IS's generelle indvirkning på alle samfundsmæssige aktiviteter, dvs. 
uddannelse, sundhedspleje, fritidsaktiviteter, offentlig administration osv., er også ved at skabe et nyt 
mønster i de sociale relationer. 
Selv om Kommissionen i meddelelsen anerkender strukturfondenes bidrag til færdiggørelsen og 
forbedringen af telekommunikationsinfrastrukturerne, opfordrer Kommissionen også til nytænkning. 
En række faktorer skal være i orden, ikke alene på teleområdet, før informationssamfundet kan 
virkeliggøres. Det drejer sig bl.a. om befolkningens uddannelsesniveau, den offentlige og private 
sektors rolle i promoveringen af informationssamfundet, en bevidstgjort befolkning og om at råde over 
en organisation af investeringsmuligheder, der gør det muligt at følge en effektiv IS-strategi. I denne 
forbindelse erkendes det i meddelelsen, at der må gøres en ekstra indsats på teleinfrastrukturområdet 
og lovgivningsområdet for at opnå en bedre integration af samhørighedsdimensionen. I meddelelsen 
påpeges det imidlertid, at der bør gøres en stor indsats for at stimulere efterspørgslen ved at fastlægge 
regionale IS-strategier, udarbejde uddannelsesprogrammer for iværksætterne og de offentlige 
forvaltninger, støtte udviklingen af nye applikationer, iværksætte bevidstgørelseskampagner og 
etablere partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor. Strukturfondene er det instrument, 
der gør det muligt at dreje udviklingen i retning af en større integration og samordning og 
eksperimentere med tværregionale partnerskaber. 
26 KOM(97)7 endelig udg. af 22. januar 1997. 
218 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Med hensyn til støtten til forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter blev SPD'et 
udarbejdet i 1994, mens de decentrale gennemførelsesstrukturer blev oprettet i 1995.1 1996, hvor der 
blev indgået en aftale om anvendelse af støtten til kvalitetsfremmende investeringer i vinsektoren, blev 
fællesskabsinterventionen gennemført. Fællesskabsstøtten til disse foranstaltninger for perioden 1994-
1999 er på 259 mio. ECU. Af dette beløb havde de franske myndigheder ved udgangen af 1996 
disponeret over 163 mio., svarende til investeringer på i alt 862 mio. ECU de godkendte projekter. 
Over 50% af fællesskabsstøtten blev ydet til investeringer i kødsektoren og frugt- og grønsagssektoren. 
MÅL 5a fiskeri 
1 FIUF 
Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) 16,2 
Andre foranstaltninger i forbindelse med fiskerflåden (b) 27,0 
Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) 20,3 
Akvakultur (d) 33,7 
Beskyttede havområder (e) 0,0 
Havnefaciliteter (f) 8,1 
Forarbejdning og afsætning af produkter (g) 54,8 
Produktfremme (h) 5,0 
Socioøkonomiske foranstaltninger (i) pm 
Andre foranstaltninger (j) 24,8 
Ialtj 189,9 (i) 0% 
(h) 3% 0)13% (a) 9% 
(g) 28% (b) 14% 
(c) 11% 
(04% (d)18% 
Selv om det i det flerårige program vedrørende fiskerflåden er bestemt, at den offentlige støtte til 
fornyelse af den franske fiskerflåde skal indstilles, er den finansielle gennemførelse af dette SPD, som 
først blev iværksat i 1995, tilfredsstillende. Men situationen bør forbedres for så vidt angår 
betalingerne til de endelige støttemodtagere (29,2 mio., dvs. 15% af fællesskabsbevillingerne). SPD'et 
er blevet ændret for at kunne anvende de 7 mio. ECU, der blev tilovers fra 
garantifondforanstaltningen, på salgsfremmende foranstaltninger for fiskeriprodukter og aktioner til 
forbedring af produktkvaliteten. 
MÅL 5b46 
Fig. V-32: Mål 5b - P.m., programmering 1994-1999: 
Befolkning (1000 indb.) 
Areal (km2) 9.759 
291.558 
mio. ECU 
Fordeling på fonde: 
EUGFL 
EFRU 
ESF 
lait 1.008,4 
943,2 
294,2 
2245,8 45% 
42% 
13% 
100% 
20 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPD| 112,3 (d) 2% 
(a) 14% 
(c) 33% D Diversificering af 
landbruget (a) 
•Økonomisk udvikling (b) 
—Landdistrikternes 
tiltrækning (c) 
•Teknisk bistand (d) 
(b)51% 
SPD'erne blev godkendt i 1995, og deres gennemførelse i 1996 var tilfredsstillende i de fleste af de 
franske regioner. Kommissionen indgik forpligtelser for 32%» af fællesskabsbevillingerne for hele 
perioden, hvilket dog ikke var tilstrækkeligt til at indhente de forsinkelser, der var opstået i 1994 og 
1995. 72% af disse bevillinger er betalt, hvilket viser, at gennemførelsesbetingelserne er gode. 
Overvågningsudvalgene holdt møde i hver enkelt af de 18 berørte regioner, nemlig 35 møder i alt, hvis 
man medregner de "tværregionale" overvågningsudvalg, der er oprettet for SPD Massif central og 
SPD Massif des Pyrénées. På disse møder blev de harmoniserede overvågnings- og 
kontrolmekanismer aftalt. Arbejdet vedrørende midtvejsevalueringen fik særlig opmærksomhed, da 
man ønskede at få forelagt oplysningerne til brug for tilpasningen af SPD'erne i løbet af 1997. 
Kommissionen søgte at få udvalgene til at gøre mere ud af overvågningen af de udviklingsprioriteter, 
der var fastsat for hver region. Derfor blev der i partnerskab med de regionale og nationale 
myndigheder gjort en indsats for at standardisere og harmonisere de økonomiske og andre data, der 
blev forelagt overvågningsudvalgene. Man gjorde status over programmernes gennemførelse, men 
46 Støtteberettigede områder: Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bourgogne, Bretagne, Centre, 
Champagne-Ardenne, Franche-Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Limousin, Lorraine, Midi-
Pyrénées, Pays-de-Loire, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur og Rhône-Alpes. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 219 
behandlede også mere specifikt visse prioriterede emner. F.eks. kan nævnes beskæftigelse, 
landbrugsprodukters kvalitet og foranstaltninger til fordel for jobskabende SMV'er og SMI'er. 
Tabel V-25: Frankrig - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. 
ECU) 
Program 
(godkendelsesAr) Samlede 
omkostn. SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) % 
ovro Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-1996 
(3) % 
(3V0) 
MAN 
SPD Avesnes-Douai-Valenciennes ( 1994) 
SPD Corse (1994) 
SPD Guadeloupe (1994) 
SPD Guyane (1994) 
SPD Martinique (1994) 
SPD Réunion (1994) 
Teknisk bistand 
lab 1.339,6 
684,6 
832,3 
309,5 
660,4 
1.267,2 
0,3 
S.093,8 440,0 
252,9 
351,9 
164,9 
329,8 
659,7 
0,1 
2.199,4 113,5 
29,5 
12,5 
24,2 
40,8 
76,4 
0,1 
297,0 183,4 
78,0 
113,1 
51,0 
98,4 
270,6 
0,1 
794,6 42% 
31% 
32% 
31% 
30% 
41% 
105% 
36% 65,2 
33,0 
22,3 
20,5 
22,1 
88,0 
0,1 
251,2 105,2 
60,4 
78,3 
37,5 
60,6 
195,8 
0.1 
537,9 24% 
24% 
22% 
23% 
18% 
30% 
102% 
24% 
Mål 2* 
SPD Alsace (1994) 
SPD Aquitaine (1994) 
SPD Auvergne (1994) 
SPD Basse-Normandie (1994) 
SPD Bourgogne (1994) 
SPD Bretagne (1994) 
SPD Centre (1994) 
SPD Champagne-Ardenne (1994) 
SPD Franche-Comté (1994) 
SPD Haute-Normandie (1994) 
SPD Languedoc-Roussillon (1994) 
SPD Lorraine (1994) 
SPD Midi-Pyrénées (1994) 
SPD Nord-Pas-dc-Calais (1994) 
SPD Pays-de-la-Loire (1994) 
SPD Picardie (1994) 
SPD Poitou-Charentes (1994) 
SPD Provence-Alpes-Côtc d'Azur (1994) 
SPD Rhône-Alpes (1994) 
lall 47,3 
372,4 
109,5 
155,9 
122,4 
228,9 
128,4 
245,1 
117,4 
428,8 
232,8 
212,6 
151,1 
925,0 
362,3 
479,0 
130,5 
264,7 
220,7 
4.934,6 19,9 
100,2 
52,9 
49,3 
36,5 
82,9 
16,3 
55,7 
48,5 
149,0 
56,1 
98,1 
41,4 
303,0 
130,2 
122,4 
54,1 
99,4 
65,8 
1.581,6 0,3 
62,3 
13,0 
10,4 
8,0 
54,4 
-6,3 
25,7 
31,2 
45,2 
13,8 
20,9 
14,2 
188,9 
43,2 
45,9 
20,0 
29,0 
35,7 
655,8 19,9 
100,2 
51,6 
45,9 
37,6 
82,9 
17,9 
50,4 
48,5 
136,8 
56,1 
101,3 
41,4 
302,9 
128,4 
122,4 
54,1 
94,6 
67,4 
1.560,2 100% 
100% 
98% 
93% 
103% 
100% 
110% 
90% 
100% 
92% 
100% 
103% 
100% 
100% 
99% 
100% 
100% 
95% 
102% 
99% 6,1 
63,7 
3,7 
6,6 
16,0 
32,2 
1.1 
24,2 
24,9 
64,3 
17,1 
27,3 
11,3 
39,9 
36,0 
12,6 
15,2 
9,8 
0,0 
412,2 15,9 
83,3 
29,0 
28,0 
23,9 
46,5 
13,2 
36,6 
33,6 
106,0 
34,0 
63,0 
20,2 
102,6 
63,0 
62,5 
30,4 
27,8 
15,8 
835,5 80% 
83% 
55% 
57% 
65% 
56% 
81% 
66% 
69% 
71% 
61% 
64% 
49% 
34% 
48% 
51% 
56% 
28% 
24% 
53% 
MAI 3 
SPD Frankrig (1994) | 5.443.4J 2.562,4| 421,6| 1.200,0| 47%| 402,9| 906,6| 35% 
MAI 4 
SPD Frankrig (1994) | 1.820,11 653,4| 9I,7| 187,l| 29%| 49,6| 97,3| 15% 
MAI 5a landbrug 
SPD Frankrig F. 866 et 867/90 (1995) 
Prognosre Frankrig F. 2328/91 (1994) 
I ah 1.404,5 
4.595,4 
5.999,9 258,9 
1.486,6 
1.745,5 45,9 
174,8 
220,7 81,0 
657,6 
738,6 31% 
44% 
42% 28,6 
178,3 
206,9 46,1 
402,9 
449,0 18% 
27% 
26% 
MAI Sa fiskeri 
SPD Frankrig (1994) | 843,0| 189,9| 0,0| 63,3| 33%| 0,0| 41,l| 22% 
* Efter fradrag af overførslerne til 1997-1999 
Program 
(godkendelsesAr) Samlede 
omkostn. SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) % 
(2V(1) Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-1996 
(3) % 
(3VO) 
MAI 5b 
SPD Alsace (1994) 
SPD Aquitaine (1994) 
SPD Auvergne (1994) 
SPD Basse-Normandie (1994) 
SPD Bourgogne (1994) 
SPD Bretagne (1994) 
SPD Centre (1994) 
SPD Champagne-Ardenne (1994) 
SPD Franche-Comté (1994) 
SPD Haute-Normandie (1994) 
SPD Languedoc-Roussillon (1994) 
SPD Limousin (1994) 
SPD Lorraine (1994) 
SPD Midi-Pyrénées (1994) 
SPD Pays-de-la-Loire (1994) 
SPD Poitou-Charentes (1994) 
SPD Provencc-Alpcs-Côtc d'Azur (1994) 
SPD Rhône-Alpes (1994) 
SPD Massif Central (1995) 
SPD Massif des Pyrénées (1995) 
lall 
I ALT 169,1 
782,6 
724,7 
433,4 
407,6 
510,6 
259,7 
100,1 
439,8 
32,9 
344,3 
560,8 
304,6 
849,9 
334,2 
450,8 
288,0 
849,9 
27,4 
17,8 
7.888,2 
32.023,0 48,8 
229,9 
164,7 
133,3 
112,7 
186,3 
84,1 
29,3 
78,1 
11,2 
119,9 
128,0 
96,8 
283,1 
122,0 
130,1 
95,0 
171,2 
12,7 
8,6 
2.245,8 
11.177,9 11,5 
49,7 
17,7 
11,9 
19,7 
33,0 
17,0 
2,5 
17,3 
1,2 
15,6 
21,9 
20,9 
38,8 
2,4 
21,7 
11,1 
20,9 
1,3 
0,0 
335,9 
2.022,6 18,3 
84,1 
62,5 
43,4 
49,4 
59,2 
22,1 
6,6 
31,2 
2,3 
27,3 
53,9 
31,1 
72,7 
30,2 
42,5 
23,1 
45,8 
2,4 
1.1 
709,1 
5.252,8 37% 
37% 
38% 
33% 
44% 
32% 
26% 
22% 
40% 
20% 
23% 
42% 
32% 
26% 
25% 
33% 
24% 
27% 
19% 
13% 
32% 
47% 7,3 
32,3 
19,9 
14,9 
16,8 
31,8 
9,2 
3,7 
8,1 
0,3 
16,1 
24,7 
15,5 
39,6 
12,2 
19,5 
10,4 
17,0 
0,8 
0,0 
300,2 
1.623,0 10,6 
51,5 
48,5 
32,0 
30,9 
48,0 
11,7 
5,8 
16,4 
0,8 
22,0 
46,1 
21,2 
57,8 
24,0 
30,6 
18,2 
30,2 
1,3 
0.5 
508,1 
3.375,6 22% 
22% 
29% 
24% 
27% 
26% 
14% 
20% 
21% 
7% 
18% 
36% 
22% 
20% 
20% 
24% 
19% 
18% 
10% 
6% 
23% 
30% 
220 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
6.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 
P.m.: 
Frankrig deltager i samtlige EU-initiativer, som iværksættes gennem 85 regionale EU-initiativprogrammer, 
heraf 15 INTERREG-programmer, bortset fra fem ikke-regionaliserede programmer (EMPLOI, ADAPT, 
RETEX, SMV mål 2 og 5b og PESCA). Kommissionen havde vedtaget 52 programmer i 1994 og 1995 (47 
på nationalt plan), nemlig 1 EMPLOI, 5 INTERREG, 6 RECHAR II, 5 RESIDER, 1 ændring af RETEX-
programmet, 3 SMV-programmer, 1 REGIS-program, samtlige KONVER-programmer, PESCA-programmet, 
ADAPT-programmet og 11 LEADER-programmer. De resterende 33 EU-initiativprogrammer blev godkendt 
i 1996, nemlig 3 REGIS, 1 RECHAR, 2 RESIDER, 8 URBAN, 9 LEADER, 10 INTERREG. 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Frankrig: 
SMV-initiativet giver de nye teknologier og innovation en meget vigtig rolle som konkurrenceparametre for 
virksomheder i mål 1-, 2- og 5b-områder. På Corse støtter SMV forbedring af produktionssystemet og 
oprettelse af nyskabende virksomheder samt udvikling af nye former for samarbejde mellem virksomheder for 
at lette disses adgang til nye markeder og mellem virksomheder og forsknings- og teknologioverførselscentre. 
SMV-initiativet støtter også forbedringen af kommunikations- og informationssystemer og udvikling af 
distancearbejde. I Nord-Pas-de-Calais er det forbedringen af de teknologiske rammebetingelser for 
SMV'erne, der prioriteres højest, navnlig de ikke-industrielle SMV'er (1,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 
6 mio.). 
I mål 2- og 5b-områder tager programmet sigte på indførelse af nye processer og formidling af knowhow. 
Programmet støtter oprettelsen af en gensidig garantifond for SMV'er, der deltager i partnerskabsprojekter 
eller nyskabende projekter, og etablering af europæiske partnerskaber samt kollektive moderniserings- og 
innovationsprojekter (mellem 70 og 100) i forlængelse af STRIDE-progr ammet. 
I INTERREG-programmerne lægges der også stor vægt på FTU (20,6 mio.; samlede omkostninger: 42,4 
mio.), telekommunikation (4,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 9,4) og telematikapplikationer (4,4 mio. 
ECU; samlede omkostninger: 9,1 mio.): 
• mellem Frankrig og Det Forenede Kongerige: EU-initiativprogrammet East-Sussex-Haute-
Normandie-Picardie støtter samarbejdet mellem forsbiingscentre og teknologioverførsler til 
SMV'er samt forbedring af kommunikationen og udveksling af viden gennem fælles databaser, 
tosproget dokumentation og anvendelse af nye kommunikationsteknologier (3,2 mio. ECU; samlede 
omkostninger; 6,5 mio.); EU-initiativprogrammet Nord-Pas-de-Calais - Kent vedrører ligeledes en 
styrkelse af kommunikationen og støtte til teknologisk udvikling (8,5 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 18,2 mio.); 
• mellem Frankrig og Italien: programmet Corse-Toscana giver prioritet til stimulering af 
teknologioverførslerne for at skabe fremdrift i samarbejdet mellem virksomheder og forsknings- og 
innovationscentre; i programmet for Alperne tilskyndes virksomhederne til at samarbejde på 
forskningsområdet. 
I REGIS-programmet er der afsat 7,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 14,4 mio.) til avanceret 
telekommunikation og 13,9 mio. (samlede omkostninger: 38,6 mio.) til FTU. 
For så vidt angår initiativerne vedrørende industriel omstilling fremmer KONVER-progr ammerne styrkelsen 
af det teknologiske potentiale (f.eks.: Ile-de-France: 0,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 4,9 mio.) gennem 
forskning og teknologisk overførsel til SMV'erne og de industrier, der kan spille en afgørende rolle i 
diversificeringen af erhvervslivet (f.eks.: Limousin: 1,8 mio. ECU (samlede omkostninger: 4,6 mio.), Midi-
Pyrénées: 1 mio. ECU (samlede omkostninger: 2,5 mio.), Aquitaine, Auvergne, Bretagne, Poitou-Charentes) 
og udvikling af nyskabende aktioner i virksomhederne (f.eks.: Bretagne, Languedoc-Roussillon). RESIDER-
programmerne lægger vægt på netværkssamarbejde. I Picardie er der afsat 0,5 mio. ECU (samlede 
omkostninger: 1,5 mio.) til udvikling af teknologinet i retablerede områder, mens det i Nord-Pas-de-Calais er 
samarbejde mellem forsknings- og uddannelsescentre og virksomheder gennem informationsmotorveje samt 
mindre virksomheders brug af kommunikationsteknologi, der fremmes. I Basse-Normandie vil der blive 
etableret et net til styring af elektronisk information mellem elektronikvirksomheder og universitetet i Caen. 
Også RECHAR-programmer ne lægger vægt på samarbejde, f.eks. i programmet for Nord-Pas-de-Calais, 
som tilskynder til samarbejde mellem forsknings- og uddannelsescentre og virksomheder på grundlag fde 
nye teknologier. 
For så vidt angår initiativerne vedrørende menneskelige ressourcer støtter ADAPT-programmet bl.a. 
udvikling og iværksættelse af fleksible uddannelsessystemer på grundlag af nye teknologier og 
fjernundervisning (12 mio. ECU; samlede omkostninger: 24 mio.), og sideløbende støttes udvikling af nye 
aktiviteter eller indførsel af nye teknologier samt undersøgelser om de nye teknologiers indvirkning på de 
menneskelige ressourcer. I EMPLOI's Horizon-afsnit støttes udvikling af nye teknologier, distancearbejde, 
og etablering af infrastrukturerne til brug for distancearbejde og fjernundervisning (14,1 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 36,1 mio.). 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 221 
Endelig tager de fleste af LEADER-programmerne sigte på at fremme forskning, innovation og nye 
teknologier i forbindelse med udvikling og skabelse af lokale produkter samt anvendelse af de nye 
informations- og kommunikationsteknologier i landdistrikterne (f.eks.: distancearbejde, fjernundervisning, 
telecentre osv.), herunder støtte til erhvervelse af udstyr og til udvikling af net. 
Der blev godkendt mange programmer i 1996, nemlig 23 regionale EU-initiativprogrammer og 10 
INTERKEG-programmer. Der var tale om de sidste 10 n^TERREG-programmer, nemlig 3 med 
Belgien (Wallonien-Champagne-Ardenne, Flandern-Nord-Pas-de-Calais, Wallonien-Nord-Pas-de-
Calais), 1 med Belgien og Luxembourg (Wallonien-Lorraine-Luxembourg), 1 med Spanien, 3 med 
Italien (Corse-Toscana, Corse-Sardegna, Alperne) og 2 med Det Forenede Kongerige (East Sussex-
Haute-Normandie-Picardie, Kent-Nord-Pas-de-Calais). I forbindelse med programmet mellem 
Frankrig og Spanien blev der oprettet grænseoverskridende arbejdsgrupper med deltagelse af partnere 
fra begge sider af grænsen. Grupperne har til formål at programmere de fællesaktioner, der er fastsat i 
programmet. Blandt de regionale programmer, der blev vedtaget i 1996, var der tre vedrørende 
industriel omstilling, nemlig et RECHAR-program (Nord-Pas-de-Calais) og to RESIDER-programmer 
(Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie). Også otte URBAN-programmer blev vedtaget. Disse 
indeholder mange oplysninger, der kan anvendes i fremtidige programmer, og vedrører økonomiske 
foranstaltninger til fremme af den erhvervsmæssige integrering af arbejdsløse beboere i otte større 
franske byers problemområder. Tre af de fire REGIS-programmer blev ligeledes vedtaget i 1996. 
Disse EU-initiativprogrammer vedrører regioner med meget perifer beliggenhed og har tilknytning til 
samtlige EU-initiativer, herunder LEADER. Programmerne kom kun langsomt i gang, dels fordi 
programmerne for perioden 1989-1993 først skulle afsluttes, dels på grund af de ugunstige 
klimaforhold i Antillerne. I 1996 blev også de ni sidste LEADER-programmer godkendt. De lokale 
aktionsgrupper blev udvalgt i de fleste af regionerne efter en udbudsrunde, der blev administreret af 
præfektembedet. 14 regioner udvalgte i alt 87 lokale aktionsgrupper, således at den egentlige 
gennemførelse af de første programmer kunne begynde i andet halvår 1996. 
Efter den første indkaldelse af EMPLOl-projekter blev ca. 500 projekter udvalgt (157 NOW-projekter, 
261 HORIZON-projekter og 83 YOUTHSTART-projekter). I disse projekter, hvor aktivitetsfremme 
og integrerede indslusningsforløb er dominerende, er der indført en nyskabende praksis på flere 
områder. I forbindelse med uddannelsesaktionerne drejer det sig om interinstitutionelt og tværfagligt 
samarbejde, midler og støtte til forbedring af indslusningsforløb (samtaleterapi, kreativitetsfremmende 
workshops, teater, video, forfatter-workshops, kulturelle udflugter), forbedring af lærernes og 
behandlernes kvalifikationer, fornyelse af pædagogisk metode og praksis, tættere forbindelser til 
virksomhederne og til lokaludviklingen. For så vidt angår aktivitetsfremme er der flere interessante 
former for praksis, nemlig anvendelse af værktøjer, der gør det lettere at skabe aktiviteter, finansielle 
værktøjer, indføjelse af sociale klausuler i offentlige indkøbsaftaler, inddragelse af indbyggere og 
lokale myndigheder i aktiviteterne og nye arbejdsformer, navnlig distancearbejde. Hvad angår 
forbedring af uddannelsessystemerne kan nævnes fastlæggelsen af nye faglige profiler, 
overvågningscentrenes rolle, som går ud på at stimulere innovation i de eksisterende lokale ordninger, 
samt uddannelse af undervisere/opdragere og de forskellige sagsbehandlere. 
Med hensyn til ADAPT-initiativet blev der valgt 270 projekter med mange SMV'er som deltagere (i 
gennemsnit næsten 100 SMV'er involveret i hvert projekt). Dette er i overensstemmelse med målene 
for projekterne (opkvalificering af ansatte i SMV'er for at tage hensyn til den teknologiske udvikling 
og udviklingen på markederne, kvalitetsforbedrende indsats der er tilpasset SMV'er, støtte til at skabe 
en tradition for forvaltning af menneskelige ressourcer i SMV'er og samarbejdsnet mellem SMV'er). 
En anden dimension, der er værd at nævne, er interessen for de generelle problemer vedrørende 
udvikling og uddannelse med særlig vægt på den teknologiske udvikling og informationssamfundet. 
I 1996 afholdt overvågningsudvalgene for de 33 EU-initiativprogrammer, som Kommissionen havde 
godkendt i andet halvår 1995 (6 af 7 RECHAR-programmer; 5 af 7 RESIDER-programmer; de 3 
SMV-programmer; REGIS-programmet i Réunion; de 13 KONVER-programmer og 5 af 15 
INTERREG-programmer), deres første møder. Med hensyn til PESCA begyndte udvælgelsen af 
projekter på regionalt plan først ved udgangen af 1995 eller i begyndelsen af 1996, og der foreligger 
endnu ikke oplysninger om, hvor langt programmet er nået. 
222 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Endelig medførte beslutningen om fordelingen af EU-initiativreserven en ekstrabevilling på 187,7 mio. 
ECU til Frankrig. Dette beløb blev fordelt mellem samtlige initiativer bortset fra SMV og REGIS, men 
hovedparten gik til EMPLOI, LEADER, URBAN og ADAPT47. 
TabelV-26: Frankrig - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Initiativ 
(antal EU-initiativprogrammer) 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (20) 
PESCA (1) 
SMV (3) 
RECHAR (7) 
REGIS (4) 
KONVER (17) 
RESIDER (7) 
RETEX (1) 
URBAN (8) 
I alt (70) 
INTERREG/REGEN (15) ** 
heraf programmer godkendt i 1996: 
LEADER Douai, Valenciennes 
LEADER Centre 
LEADER Hautc-Normandie 
LEADER Lorraine 
LEADER Midi-Pyrénées 
LEADER Pays de la Loire 
LEADER Rhône-Alpes 
LEADER Champagne-Ardenne 
LEADER Alsace 
RECHAR Nord-Pas-de-Calais 
REGIS Guyane 
REGIS Guadeloupe 
REGIS Martinique 
RESIDER Basse-Normandie 
RESIDER Nord-Pas-de-Calais 
URBAN Alsace (Mulhouse) 
URBAN Ile-de-France (Les Mureaux) 
URBAN Ile-de-France (Aulnay-sous-Bois) 
URBAN Rhône-Alpes (Lyon-Est) 
URBAN Nord-Pas de Calais (Valenciennes) 
URBAN PACA (Marseille) 
URBAN Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-
Tourcoing) 
URBAN Picardie (Amiens) 
I ait (23) 
INTERREG (10)*** Samlede 
omkostn. 
622,5 
385,1 
477,1 
81,3 
139,2 
78,7 
504,1 
244,1 
173,2 
79,3 
152,7 
2.937,4 
4,5 
15,1 
1,8 
16,0 
58,5 
18,8 
28,1 
6,9 
8,4 
39,3 
47,3 
123,9 
123,8 
21,7 
45,7 
20,9 
17,0 
22,8 
26,6 
9,7 
17,6 
17,6 
20,5 
712,6 SF-støtte* 
0) 
249,7 
146,5 
190,0 
28,3 
58,5 
33,5 
266,1 
71,0 
62,1 
28,9 
55,7 
1.190,4 
2,0 
6,4 
0,8 
7,4 
22,0 
9,3 
13,2 
2,2 
3,7 
16,9 
28,4 
61,3 
60,8 
5,1 
14,4 
7,0 
7,0 
8,9 
7,0 
4,9 
7,0 
7,0 
7,0 
309,7 Forpligtelser 
1996 
0,0 
27,3 
92,7 
9,5 
0,4 
17,9 
52,2 
6,3 
23,5 
0,0 
53,8 
283,5 
0,8 
6,4 
0,8 
7,4 
22,0 
9,3 
13,2 
2,2 
3,2 
16,9 
28,4 
8,0 
8,3 
5,1 
14,4 
7,0 
7,0 
8,9 
7,0 
4,5 
7,0 
5,4 
7,0 
200,2 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
46,9 
49,6 
188,3 
28,3 
15,8 
33,3 
60,9 
70,7 
62,1 
7,0 
53,8 
616,8 
0,8 
6,4 
0,8 
7,4 
22,0 
9,3 
13,2 
2,2 
3,2 
16,9 
28,4 
8,0 
8,3 
5,1 
14,4 
7,0 
7,0 
8,9 
. 7,0 
4,5 
7,0 
5,4 
7,0 
200,2 % 
(2VO) 
19% 
34% 
99% 
100% 
27% 
99% 
23% 
100% 
100% 
24% 
96% 
52% 
39% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
88% 
100% 
100% 
13% 
14% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
92% 
100% 
77% 
100% 
65% Betalinger 
1996 
0,0 
15,6 
45,6 
8,5 
0,2 
14,9 
20,4 
3,1 
11,7 
0,0 
17,1 
137,2 
0,2 
1,9 
0,2 
3,2 
6,6 
4,6 
3,9 
0,7 
1,6 
8,4 
8,5 
4,0 
4,1 
2,6 
7,2 
2,1 
2,1 
2,7 
2,2 
2,2 
2,1 
1,6 
2,1 
75,1 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
23,5 
26,7 
61,1 
8,5 
4,8 
16,7 
24,8 
35,1 
29,3 
3,4 
17,1 
251,1 
0,2 
1,9 
0,2 
3,2 
6,6 
4,6 
3,9 
0,7 
1,6 
8,4 
8,5 
4,0 
4,1 
2,6 
7,2 
2,1 
2,1 
2,7 
2,2 
2,2 
2,1 
1,6 
2,1 
75,1 % 
(3V(1) 
9% 
18% 
32% 
30% 
8% 
50% 
9% 
49% 
47% 
12% 
31% 
21% 
12% 
30% 
30% 
43% 
30% 
50% 
30% 
30% 
44% 
50% 
30% 
7% 
7% 
50% 
50% 
30% 
30% 
30% 
32% 
46% 
30% 
23% 
30% 
24% 
* Ekskl. reserve 
•• Se detaljer i kapitel VII, tabel 2.2. 
•••Se detaljer i kapitel I.B.l. EU-initiativer 
47 Se ligeledes kapitel I.B.l. EU-initiativer. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 223 
7. IRLAND 
7.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Irland: 
Ifølge EFSR 'en skal den teknologiske udvikling tages i brug ved løsningen af arbejdsløshedsproblemer og 
problemerne i forbindelse med den irske industris svagheder og landets perifere beliggenhed. De pågældende 
prioriterede felter vedrører erhvervssektoren, erhvervs infrastrukturerne og de menneskelige ressourcer. 
I feltet vedrørende støtte til erhvervssektoren bekræftes FTU's betydning for industriens internationale 
konkurrenceevne. Målet er at øge FTU-udgifterne til 2,12% af BNP i 1999. I OP'et vedrørende industriel 
udvikling, som er en videreførelse af det tilsvarende OP for perioden 1989-1993, er der afsat 269 mio. ECU 
(samlede omkostninger: 499 mio.) til FTU-aktioner. Disse aktioner skal fremme brugen af de nye teknologier 
i virksomhederne ved at støtte infrastrukturer, investeringer og uddannelse. Investeringsstøtten til 
virksomhederne skal fremme teknologioverførslerne. Disse foranstaltninger har til formål at øge 
virksomhedernes FTU-udgifter fra 0,65% til 0,82% af BNP i 1999. FTU-aktionerne skal ikke alene være til 
fordel for industrisektoren, men skal også fremme moderniseringen af landbruget, efterforskningen efter og 
udnyttelsen af de naturlige ressourcer i havet samt miljøbeskyttelsen. I OP 'et vedrørende miljøtjenester er der 
afsat 3,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 6,3 mio. ECU) til styring af miljøforskning til fremme af en 
bæredygtig udvikling, rene teknologier og begrænsning af industriaffald. 
FTU-strategien afspejles også i feltet vedrørende menneskelige ressourcer, som tager sigte på at forbedre 
adgangen til og kvaliteten af forsknings- og teknologiuddannelsen og udvikle det menneskelige potentiale på 
disse områder gennem særlige kurser på tekniske skoler og universiteterne. ESF støtter i denne forbindelse 
højt kvalificerede forskere, som arbejder med FTU-projekter, der tager sigte på industrien, uddannelse i 
teknologisk forvaltning for eksperter i forskningscentrene og industrien samt uddannelse i avancerede 
forskningsteknikker og i anvendelse af de nye teknologier. 
Støtten til telekommunikation som led i strategien for modernisering af erhvervs infrastrukturerne er også 
værd at lægge mærke til. EFSR-investeringen på dette område er 65% højere end i den første 
programmeringsperiode. Denne stigning skyldes ikke et behov for at modernisere nettet, da dette i forvejen er 
et af de mest avancerede og mest sikre net i Unionen målt i digitaliseringsgrad (70%), fejlmeldinger og 
fejlretningstid og ventetid på nye forbindelser. Stigningen skyldes derimod nødvendigheden af at mindske de 
negative følger for den industrielle strategi af landets perifere beliggenhed. Målene i EFSR 'en er en 
fuldstændig digitalisering af nettet, installering af hele C7-signalsystemet og etablering af et operationelt 
SDH-net. Dette mål forfølges / OP'et vedrørende erhvervsinfrastrukturer, nærmere betegnet 
underprogrammet vedrørende kommunikationsudvikling (32 mio. ECU; samlede omkostninger: 68 mio.), 
ifølge hvilket der skal gøres en stor indsats med hensyn til forbindelser, transmission (anvendelse af optiske 
fibre) og mobiltelefoni (indførelse af GSM). 
I alt svarer støtten til den teknologiske udvikling til 6,4% af strukturfondbevillingerne i den irske EFSR. 
Tabel V-27: Irland - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i 
programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Måll I ALT 
596,4 % 
100% S.F. 
361,7 % 
61% Etat membre 
Offcntl. 
102,4 Private 
132,4 lait 
234,7 % 
39% 
NB: Programmcringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 
en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til inforrnationssamrundsudgifter, som ofte 
forbindes med andre områder som f.eks. industri og FTU. Strukturfondenes finansieringer 
9% 
91% 
• FTU I Telekom. 
224 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
MALI 
Fig.V-33: P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU - 1994-priser): 
Prioriterede felter: 
Erhvervssektoren (a) 
Erhvervsinfrastruktur (b) 
Menneskelige ressourcer (c) 
Lokaludvikling (d) 
Teknisk bistand (e) 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
lait 
1 EFSR /10 OP'er/1SP 
Gennemsnit pr. OP| 2.562,0 
1.953,0 
1.058,0 
47,0 
5.620,0 2.184,0 
1.113,0 
2.113,0 
200,0 
10,0 
45% 
35% 
19% 
1% 
100% 
562,0 (d) 4% (e) 0% 
(c) 38% (a) 38% 
(b) 20% 
Vigtigste resultater i 1996 
Når vækstraten i den irske økonomi fortsat er højere end fællesskabsgennemsnittet, skyldes det til dels 
støtten fra strukturfondene. Gennemførelsen af de forskellige programmer forløb planmæssigt. OP'et 
vedrørende teknisk bistand blev godkendt af Kommissionen i juli 1996, således at alle OP'erne nu er 
vedtaget. De fleste af programmerne blev i øvrigt ændret for at tage hensyn til deflatoren for 1995 og 
1996 og for at omprogrammere udgifterne. Ser man på de EUGFL-finansierede programmer er OP'et 
vedrørende landbrug og udvikling af landdistrikter, som blev godkendt i 1994, nu operationelt bortset 
fra to mindre aktioner, underprogrammet vedrørende agrolevnedsmidler i OP'et vedrørende industrien 
er blevet ændret for at tage hensyn til den langsomme start de første år og OP'et vedrørende 
lokaludvikling, som bl.a. vedrører renovering af landsbyer, følger udgiftsoverslagene. De store 
fremskridt i forbindelse med OP'et vedrørende fiskeri bør ligeledes fremhæves (fremskridtene 
nødvendiggjorde en omprogrammering for at foregribe 1997-forpligtelserne). Ganske vist gav den 
oplægningsordning, der blev indført i 1995, ikke store resultater i 1996, og akvakulturlovgivningen 
blev forsinket, men alligevel blev der skabt 350 arbejdspladser i akvakultursektoren, og der blev 
gennemført mange gode projekter vedrørende modernisering af fiskerflåden og forarbejdning af 
produkterne. Også værd at bemærke er bygningen af et skib til forskningsbrug med deltagelse af 
EFRU, offentliggørelse af henstillinger vedrørende sikkerhed til søs og en omfattende salgskampagne 
for fiskeriprodukter. 
Endvidere blev der i 1996 oprettet en særlig EFSR-informationsenhed, som koordinerer oplysningerne 
om EFSR'en i Irland og muliggør en kvalitetsforbedring. I forbindelse med OP'et vedrørende transport 
er der desuden opnået enighed om letbanesystemet (Light Rail System - LUAS) i Dublin. 
Endelig begyndte forberedelsen af midtvejsevalueringen af EFSR'en og OP'erne med godkendelse af 
referencerammer og udnævnelse af vurderingsmænd. Der blev bestilt en evaluering af 
interventionernes regionale gennemslagskraft, og der blev fremlagt et udkast til rapport om 
evalueringen af OP'et vedrørende fiskeri, som blev gennemført af uafhængige konsulenter. 
1996 i programmeringen for 1994-1999 
Fremskridtene er store og den finansielle gennemførelse var i overensstemmelse med prognoserne for 
de tre første år. EFRU betalte i de samme tre år i alt 904,5 mio. ECU, dvs. 67% af forpligtelserne. 
ESF's forpligtelser for 1996 androg 321,2 mio. ECU af de 322,9 mio., der var fastsat for 1996. De 
samlede betalinger for de tre første år beløb sig til 846 mio. ECU, heraf 715 mio. for OP'et vedrørende 
menneskelige ressourcer. Hvad angår FIUF repræsenterer det samlede beløb for de godkendte 
projekter 53% af den fællesskabsstøtte, der er fastsat for perioden 1994-1999, mens de endelige 
støttemodtagere har brugt 31% af fællesskabsstøtten, hvoraf 22% allerede er udbetalt til dem. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 225 
Tabel V-28: Irland - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. 
ECU) 
Program 
(godkendelsesâr) Samlede 
omkostn. SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) V. 
(2V(D Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-1996 
(3) % 
WC) 
Måll 
OP Teknisk bistand (1996) 
SPTallaght Hospital 
OP Landbrug, udv. af landdistrikter (1994) 
OP Lokaludvikling (1994) 
OP Industri (1994) 
OP Erhvervsinfrastrukturcr (1994) 
OP Fiskeri (1994) 
OP Menneskelige ressourcer (1994) 
OP Miljøtjenester (1994) 
OP Turisme (1994) 
OP Transport (1994) 
Teknisk bistand 
I ALT 12,6 
131,3 
1.816,6 
434,5 
1.872,6 
319,6 
179,6 
4.033,1 
125,6 
816,9 
1.426,6 
0.3 
11.169,2 9,5 
39,4 
933,1 
262,6 
1.043,3 
108,0 
79,1 
1.755,4 
78,0 
462,6 
900,8 
0,3 
5.672,0 9,5 
0,0 
207,4 
71,2 
307,3 
15,4 
9,2 
313,1 
10,0 
74,9 
163,2 
0,3 
1.181,3 9,5 
39,4 
506,7 
126,0 
568,4 
27,3 
29,7 
855,0 
34,0 
168,9 
496,3 
0,3 
2.861,5 100% 
100% 
54% 
48% 
54% 
25% 
38% 
49% 
44% 
37% 
55% 
100% 
50% 2,8 
0,0 
228,9 
41,4 
167,2 
12,7 
9,2 
278,7 
11,5 
72,7 
75,5 
0,0 
900,8 2,8 
31,5 
491,9 
74,1 
363,3 
22,2 
23,9 
760,3 
30,7 
149,9 
319,8 
0,0 
2.270,4 30% 
80% 
53% 
28% 
35% 
21% 
30% 
43% 
39% 
32% 
35% 
7% 
40% 
7.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 
P.m.: 
Samtlige EU-initiativprogrammer for Irland, bortset fra URBAN, blev godkendt i 1994 og 1995. Irland 
deltager ikke i RECHAR-, RESIDER-, KONVER- og REGIS-initiativerne. URBAN-programmet blev 
godkendt i 1996. 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Irland: 
De fleste af EU-initiativprogrammerne indeholder foranstaltninger til fremme afden teknologiske udvikling, 
men de største bevillinger til teknologisk udvikling findes i SMV- og INTERREG-programmerne. I SMV-
programmet er det virksomhedernes adgang til markederne gennem oprettelse af databaser samt udvikling af 
nye elektroniske tjenester, der støttes (4,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 9,7 mio.). Et af INTERREG-
programmerne fokuserer på udviklingen af telematikapplikationer mellem Irland og Wales for at forbedre 
transportinformationssystemerne og systemerne til miljøsikring af havet og kysten. I dette program støttes 
ligeledes den teknologiske innovation som led i det økonomiske, turistmæssige og kulturelle samarbejde. 
Programmet mellem Irland og Nordirland har som prioritet udvidelsen af det digitale telenet samt støtte til 
teknologisk innovation som middel til at forvalte programmet og sikre opnåelsen af dets mål. Programmet 
indeholder også visse FTU-aktioner, der skal forbedre forskningskapaciteten og infrastrukturen i centre, der 
ligger i grænseområder. 
I LEADER-progr ammet er der fastsat foranstaltninger til stimulering af adgangen til teknologisk innovation 
gennem "telecentre"; foranstaltninger tilforbedring af FTU-kapaciteten og -ydelserne til brug for lokale 
virksomheder og tjenester (0,2 mio. ECU; samlede omkostninger: 0,6 mio.); samt telematikapplikationer (0,9 
mio. ECU; samlede omkostninger: 2,2 mio.) gennem uddannelse i de nye informationsteknologier, udvikling 
af edb-støttede bookingsystemer og telemarketingsystemer for turistsektoren, støtte til teknologiske overførsler 
og distancearbejde for at skabe små lokale industri- og servicevirksomheder samt tværnationale aktioner 
vedrørende teknologisk innovation (telekonferencer, udvekslinger osv.). 
Hvad endelig angår ADAPT-programmet er 7% af tildelingen afsat til at styrke forbindelsen mellem SMV'er 
og forskningscentrene for at tilpasse forskningscentrenes aktiviteter til virksomhedernes behov (1,4 mio. 
ECU; samlede omkostninger: 2,1 mio.). I EMPLOI-initiativet er der på grundlag af resultaterne af visse 
tidligere projekter fastsat foranstaltninger vedrørende telematikbaseret fjernundervisning af handicappede 
(1,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 5 mio.). 
Det sidste EU-initiativprogram, der manglede at blive godkendt, nemlig URBAN-programmet, blev 
godkendt i juli 1996. Dette program, til hvilket der er bevilget 15,8 mio. ECU ligeligt fordelt mellem 
EFRU og ESF, vedrører tre byområder, nemlig to i Dublin (Dublin-North-Ballymun og Tallaght-
West/Cloudalkin) og et i Cork (Cork North). Programmet er inddelt i underprogrammer, ét for hvert 
område, med hver sine bevillinger. Foranstaltningerne fokuserer på udvikling af beskæftigelsen og 
virksomhederne, på uddannelse, lokale infrastrukturer, unge, miljø og lokaludvikling. 
226 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Fordelingen af EU-initiativreserven vil øge bevillingerne til EU-initiativerne i Irland med 41,7 mio. 
ECU. Disse ekstrabevillinger vil især gå til LEADER og EMPLOI, men også til ADAPT, URBAN, 
INTERREG og PESCA48 . 
I de fleste af EU-initiativprogrammerne er der i øvrigt foretaget ændringer for at tage hensyn til 
pristalsreguleringerne (1995 og 1996) og for at omprogrammere udgifterne. Gennemførelsen af 
PEACE-programmet gik mærkbart frem. De 34 lokale aktionsgrupper, der blev udvalgt i 1995 som led 
i LEADER-programmet, er nu operationelle. PESCA-programmet gjorde det muligt at finansiere 
udvidelsen af hummer- og muslingelagrene. 
Efter den første indkaldelse af EMPLOI-projekter blev 132 projekter valgt (39 NOW, 73 Horizon og 
20 Youthstart). NOW-projekterne har særlig til formål at mindske kvindernes underrepræsentation i 
visse sektorer, at integrere socialt marginaliserede kvinder og forene familie- og arbejdsliv. Horizons 
projekter for handicappede skal gøre handicappede til bedre iværksættere og fremme deres 
iværksætterånd. Horizon-projekterne for ugunstigt stillede personer tilstræber at finde nye metoder til 
bekæmpelse af de vedvarende høje arbejdsløshedstal og langtidsledigheden samt midler til at opfylde 
de svageste gruppers behov. Projekterne bygger på "bottom-up"-metoden og deltagelse af lokale 
organisationer. Herved bliver det muligt at beskæftige sig med en bred vifte af støttemodtagere 
(indsatte, unge kriminelle og tidligere indsatte, narkomaner, isolerede forældre, omrejsende 
befolkningsgrupper, unge uden uddannelse). Endelig samler Youthstart-projekterne de forskellige 
administrative tjenester og foreninger om en indsats til fremme af integrerede lokale aktioner til fordel 
for unge under 20 år, som mangler kvalifikationer og er truet af udstødelse. Der er udvalgt 44 
ADAPT-projekter. Disse vedrører opkvalificering af ansatte i fremstillingsvirksomheder, som har 
eksisteret i flere år, udvikling af informationssystemer, produkter og kvalitetssystemer i SMV'erne, 
udvikling af uddannelssystemer (teknisk og pædagogisk uddannelse af undervisere) og officiel 
godkendelse af livslange erhvervsuddannelser, jobskabelse i mindre og i helt små virksomheder samt 
udvikling af effektive mekanismer og praktiske modeller for overførsel af teknologi mellem 
forskningsinstitutioner og SMV'er. 
Forberedelsen af midtvejsevalueringerne er påbegyndt for programmerne INTERREG, PEACE 
RETEX, LEADER og PESCA, mens forberedelserne vedrørende de øvrige initiativer vil blive 
påbegyndt i 1997. 
Tabel V-29: Irland - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Initiativ 
(antal EU-initiativprogrammer) 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (1) 
PESCA (1) 
SMV(l) 
RETEX (1) 
URBAN (1) 
I alt (7) 
INTERREG/REGEN (2)** 
PEACE (1) 
heraf programmer godkendt i 1996: 
URBAN Samlede 
omkostn. 
28,3 
100,5 
165,6 
14,4 
66,1 
22,8 
21,1 
418,7 
21,1 S.F.-stette* 
0) 
21,2 
76,1 
67,9 
7,8 
28,8 
11,4 
15,8 
229,1 
15,8 Forpligtelser 
1996 
3,5 
21,7 
0,0 
6,1 
2,3 
1,1 
1,8 
36,5 
1,8 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
7,4 
29,3 
7,5 
7,2 
28,8 
8,1 
1,8 
90,1 
1,8 % 
(2)/(D 
35% 
39% 
11% 
91% 
100% 
71% 
11% 
39% 
11% Betalinger 
4,0 
13,3 
0,0 
0,7 
0,7 
0,0 
0,9 
19,7 
0,9 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
6,0 
17,0 
3,8 
1,3 
8,6 
4,1 
0,9 
41,6 
0,9 % 
(3)/(l) 
28% 
22% 
6% 
17% 
30% 
35% 
6% 
18% 
6% 
* Ekskl. reserve 
•* Se detaljer i kapitel VII, tabel 2.2. 
48 Se ligeledes kapitel I.B.L EU-initiativer. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 227 
8. ITALIEN 
8.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Italien: 
Mål 1: Teknologisk udvikling spiller en væsentlig rolle i de fleste af de prioriterede felter indenfor denne 
EFSR. Der er først og fremmest tale om udvikling af telekommunikation (basistelefoni, 
satellitkommunikation og telekommunikation over store afstande, telematik i den offentlige sektor - 418 mio. 
ECU; samlede omkostninger: 1,194 mia.), som hører under det prioriterede felt "kommunikation", og som 
navnlig gennemføres ved OP'et vedrørende telekommunikation (376,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 
1,076 mia.). Dette OP støtter moderniseringen af bynettene ved brug af optiske fibre og en fremskyndet 
digitalisering af centraler, forberedelse af adgangen til ISDN og udvikling af satellittjenester. Der lægges 
vægt på etablering af telefoniske kredsløb til datatransmission samt forbedring af kvaliteten og 
pålideligheden af tjenesterne, herunder forbindelserne mellem centralerne og nettene. Dette program 
omfatter tillige telematikapplikationer, som dog også er emnet for visse regionale OP'er (Molise: indførelse 
af edb / den offentlige forvaltning) eller andre tværregionale OP'er (OP'et vedrørende 
vejtransportinfrastrukturer: udvikling af et automatisk kontrol- og overvågningssystem for motorveje). 
FTU er omfattet af et underfelt (975,1 mio. ECU; samlede omkostninger: 1,680 mia.) inden for feltet 
"erhvervsinfrastrukturer". Underfeltet gennemføres ved et tværregionalt OP (784 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 1,341 mia.), som vedrører uddannelse på højt niveau, forsknings infrastrukturer og spredning 
af innovation. Programmet går ud på dels at udvikle de videnskabelige fakulteters infrastrukturer og øge 
antallet af studerende på disse fakulteter, dels at støtte de statskontrollerede forskningscentre (ENEA, CNR, 
INFN, INFM og Anton Dohrn) og fremme den industrielle forskning og endelig udvikle teknologioverførslen, 
skabe forsker- og teknologiparker (bl.a. for at støtte nyskabende SMV-initiativer) samt finansiere et 
omfattende program for etablering af forsker- og teknologiparker i Mezzogiorno. FTU-underfeltet 
gennemføres også ved visse regionale OP 'er: 
• Puglia: støtte tilforskning og udvikling som led i feltet vedrørende erhvervsinfrastrukturer; 
• Campania: udvikling afF& U og forskeruddannelse på universiteterne; 
• Abruzzo: konsolidering af støttestrukturerne for den teknologiske innovation for at udvikle de 
industrielle, håndværksmæssige og handelsmæssige tjenester; 
• Sicilia: udvikling af videnskabelig F&U, teknologisk innovation og forskningsinfrastrukturer på 
universiteterne. 
Det EFSR-felt, der vedrører industri, håndværk og forretningsservice, tager sigte på at udvikle konkrete og 
finansielle serviceydelser til nyskabende virksomheder. Endvidere støtter feltet "udvikling af landdistrikter" 
forskning og forsøg for at stimulere landbrugsudvikling og udbredelse af kendskab til teknikkerne. Dette felt 
gennemføres ikke alene ved det tværregionale OP vedrørende udbredelse af kendskabet til landbruget, men 
også ved visse af de regionale OP'er som f.eks. OP'et for Sicilia, som støtter udviklingen af 
landbrugsforskningstjenester, landbrugsmeteorologi osv. 
Mål 2 (1994-1996): Samtlige SPD 'er bortset fra det, der vedrører Valle d'Aosta, indeholder foranstaltninger 
vedrørende teknologi- og innovationsformidling eller telematikapplikationer. I visse regioner er disse 
foranstaltninger omfattet af et prioriteret felt, som vedrører styrkelse af de erhvervsaktiviteter, der er knyttet 
til innovation: 
• Emilia-Romagna: anvendelse af avancerede og rene teknologier og forbedring af 
produktionstandarder gennem støtte til samarbejde mellem virksomheder og forskningscentre og 
ved uddannelse af 300 personer i innovation (3 mio. ECU; samlede omkostninger; 9,7 mio.); 
• Friouli-Venezia Giulia: oprettelse af 30 direkte og 150 indirekte arbejdspladser gennem 
innovationsformidling og "post-graduate" uddannelse i overførsel af knowhow mellem 
virksomheder og forskningscentre i Trieste (2,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 10,7 mio.); 
• Toscana: innovationsfremme og formidling mellem forskningscentre og SMI'er, støtte til indkøb af 
teknologiske ydelser og uddannelse af de svageste grupper (8 mio. ECU; samlede omkostninger: 
17,3 mio.); 
• Piemonte: udvikling af 1.000 virksomheder og oprettelse af 650 arbejdspladser gennem udvikling 
af videnskabs- og forskerparker, støtte til SMV er s investering i innovationssektorerne og 
uddannelse i teknologi, organisation og kvalitetskontrol (42,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 
91,6 mio.); 
^~? 
DELA 
c^TiTTT^^TTi3iîi/\TyriYir|TWTrt T '\f\aa 01KU JV1 UKJr Vil 1/JEkti J& 1 Jiyjril 
228 8. årsberetning for strukturfondene (1996) 
• Liguria: køb af teknologiske ydelser (undersøgelser af levedygtighed, styring af nye projekter osv.), 
forskeruddannelse på forskningsinstitutter og indførelse af kortvarige universitetsuddannelser og 
specialkurser på universitetsniveau (10 mio. ECU; samlede omkostninger: 21 mio.). 
I andre regioner støttes innovation, dog ikke som et prioriteret felt, som middel til industriel omstilling: 
• Lazio: innovationsformidling og uddannelse af specialister i formidling af videnskabelig og 
teknologisk viden til SMV'er; 
• Lombardia: udvikling af avancerede teknologier i industri- og håndværks-SMV'er og af udbuddet af 
serviceydelser i forbindelse med anvendelse afforsknings infrastrukturer og teknologioverførsler (2,5 
mio. ECU; samlede omkostninger: 6 mio.); 
• Umbria: diversificering af basisproduktionen gennem fremme og formidling af innovation og 
udvikling af multimedieaktiviteter (3 mio. ECU; samlede omkostninger: 6,8 mio.); 
• Veneto: oprettelse af en videnskabs- og teknologipark og en intermodal terminal (6 mio. ECU; 
samlede omkostninger: 19 mio.); 
• Marche: støtte til telekommunikation i forbindelse med udvikling af den lokale intermodale 
infrastruktur. 
I alt repræsenterer udgifterne til teknologisk udvikling i de regionale mål (1, 2, 5b) 11,7% af strukturfondstøtten 
i Italien. 
Tabel V-30: Italien - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i programmeringen 
for 1994-1999 (mio. ECU) 
Strukturfondenes finansieringer 
7% 
23% Måll 
Mål 2 
Mål 5b 
I ALT I ALT 
3.371,8 
239,7 
50,7 
3.662,2 % 
92% 
7% 
1% 
100% S.F. 
1.702,9 
93,4 
15,5 
1.811,8 % 
51% 
39% 
31% 
49% Medlemsstat 
Offentl. 
819,5 
108,6 
20,7 
948,8 Private 
849,4 
37,7 
14,5 
901,6 lait 
1.668,9 
146,3 
35,2 
1.850,4 % 
49% 
61% 
69% 
51% 
NB: Programmeringsproccduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder lit 
en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgifkr, som ofte 
forbindes med andre områder som f.eks. industri og FTU. 70% 
ID FTU B Telekom. • Telematik 
MALI 
Fig. V-34: P.m., programmering 1994-1999 (mia. ECU): 
Prioriterede felter: 
Kommunikation (a) 
Industri og håndværk (b) 
Turisme (c) 
Udvikling af landdistrikter (d) 
Fiskeri (e) 
Erhvervsinfrastrukturer (f) 
Menneskelige ressourcer (g) 
Teknisk bistand (h) 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
lait 8.951,0 
2739 
2.145,2 
233,0 
14.068,2 
l EFSR/29 OP'er 
Gennemsnit pr. OP| 64% 
19% 
15% 
2% 
100% 
485. (g) 15% (h) 1% (a) 15% 
(f)21% (b) 24% 
(e) 2% (d) 16% (c) 6% 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 229 
Vigtigste resultater i 1996 
For at forbedre de almindelige vilkår for gennemførelse af fællesskabsinterventioner i Italien blev de 
initiativer, der førte til aftalen af juli 1995 mellem Kommissionen og den italienske forvaltning49, 
videreført og udbygget i 1996. Overvågningsinstrumenterne blev styrket, og det aftaltes, at der skulle 
fastsættes en metode for omprogrammering af EFSR'en. Denne omprogrammering skal dække over to 
faser. Den første vedrører en nøje overvågning af de vedtagne interventioner og vil blive afsluttet ved 
udgangen af det første kvartal i det følgende år. Der er nedsat arbejdsgrupper med begrænset 
deltagerkreds for hvert OP, og de holder jævnligt møder. I den anden fase, der vedrører resultaterne af 
den faktiske finansielle gennemførelse, vil der eventuelt kunne ske en omfordeling af de midler, der 
allerede er tildelt de godkendte initiativer for perioden 1994-1997. Endvidere blev det på grund af de 
opståede forsinkelser besluttet at styrke overvågningsindsatsen, herunder antallet af møder i 
overvågningsudvalget for EFSR'en, som holdt tre møder i årets løb. Ud over de nævnte 
omprogrammeringsmetoder var hovedemnerne af horisontal karakter, som blev behandlet på møderne 
i 1996, indførelse af et egnet system for fysisk overvågning, fordeling af provenuet af 
pristalsreguleringen, den særlige vægt, der skal tillægges en forøgelse af befolkningens 
miljøbevidsthed samt overvågningen af overholdelsen af additionalitetsprincippet. 
Endvidere vedtog Kommissionen fem nye interventioner i 1996, to regionale globaltilskud (Crotone og 
Manfredonia) og tre tværregionale OP'er (to finansieret af EFRU og ét finansieret af EUGFL). 
Globaltilskuddet vedrørende Crotone er særligt derved, at det repræsenterer en form for lokal og 
regional pagt og bygger på en stor inddragelse af lokale aktører, både i programmeringsfasen og under 
gennemførelsen af aktionerne. OP'et vedrørende vej transportinfrastrukturer blev ligeledes godkendt i 
1996 og støttes med 249 mio. ECU (samlede omkostninger: 498 mio.). I OP'et vedrørende energi (170 
mio. ECU fra EFRU) er der fastsat en række interventioner dels vedrørende gasnettet, dels vedrørende 
udvidelse af elektricitetsnettet. Endelig blev OP'et vedrørende erhvervsmæssig udnyttelse af 
landbrugsproduktionen i Middelhavsområdet, som EUGFL bidrager til med 72 mio. ECU, vedtaget i 
oktober 1996. Formålet var at organisere og koncentrere udbuddet af landbrugsprodukter under 
hensyntagen til de krav, markedet stiller. 
Med hensyn til allerede iværksatte programmer, navnlig de EUGFL-finansierede, påbegyndtes 
informationsaktiviteten, organiseringen og projektudvælgelsen i forbindelse med de regionale OP'er 
efter vedtagelsen af den nationale medfinansiering i første halvår 1996. Der indkom mange 
ansøgninger. Da programmet blev offentliggjort i Campania, indkom der således 32.000 projekter. De 
regionale myndigheder har allerede disponeret over ca. 70% af bevillingerne. Hvad angår de faktiske 
betalinger koncentrerede man sig om den del af programmerne, der gjorde det muligt at indhente 
forsinkelsen opstået under gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 2328/91 og andre tidligere 
forordninger. Hovedforanstaltningerne gik ud på udbetaling af udligningsgodtgørelsen til landbrugere i 
ugunstigt stillede områder samt til citrus-planen i Sicilia og Calabria. Fremover vil princippet om årlig 
udbetaling af udligningsgodtgørelserne bedre kunne overholdes. Der er fastsat to tværregionale 
programmer. Det første vedrører udvidelse af den gruppe personer, som i hver region skal udbrede 
kendskabet til landbruget, og dækning af honoraromkostningerne for de første seks år efter 
ansættelsen. Det andet program, der blev vedtaget i 1996 er et program til fordel for udnyttelsen af 
Middelhavsprodukterne, og som støtter oprettelsen af nye selskaber (MOC: handelsmæssige 
makroorganisationer) mellem producenter, transportører og distributører. Der tilstræbes en forbedring 
af betingelserne for afsætning og udnyttelse af kvalitetsprodukter i frugt- og grønsagssektoren, 
olivenoliesektoren og gartnerisektoren. Blandt aktionerne vedrørende fiskerisektoren i det pågældende 
OP var det foranstaltningen vedrørende tilpasning af fiskeriindsatsen (navnlig foranstaltningen til 
fordel for blandede selskaber) og foranstaltningen vedrørende modernisering af fiskerflåden, der 
udnyttede bevillingerne bedst. 
Kommissionen vedtog 18 ændringsbeslutninger, heraf fem vedrørende Abruzzo-regionen. For denne 
region, som alene var støtteberettiget under mål 1 i perioden 1994-1996, blev der indgivet ansøgning 
om forlængelse af de nationale forpligtelser og betalinger med to år. Beslutningsprocessen begyndte i 
49 Se årsberetning for 1995. 
230 8. årsberetning for strukturfondene (1996) 
1996. For at tage hensyn til den særlige situation i denne region, som fra 1997 ikke længere vil" 
modtage støtte fra strukturfondene, besluttede overvågningsudvalget for EFSR'en, at en del af det 
beløb, der kom ind ved pristalsreguleringen af EFSR'en, nemlig 25 mio. ECU, skulle tildeles Abruzzo-
regionen. Dette beløb omfattede en ekstrabevilling på 10 mio. ECU fra EUGFL, som gjorde det muligt 
at betale visse foranstaltninger, hvortil der var indkommet mange ansøgninger. Finansieringsplanerne 
blev formelt ændret, således at gennemførelsesfristerne blev realistiske. 
1996 i programmeringen forl994-1999 
Ved udgangen af 1996 var den finansielle situation for EFSR'en kritisk, idet de forpligtelser, der 
faktisk blev indgået, udgjorde 41% af de samlede forpligtelser, mens betalingerne lå på 17%. For 
EFRU's vedkommende lå forpligtelserne på 41%, mens betalingerne var på 31% af den samlede 
EFRU-støtte i forbindelse med de forskellige interventionsformer. Det bemærkes, at det beløb, der var 
til rådighed i slutningen af 1996, og som EFRU endnu ikke havde disponeret over, var på 1,537 mia. 
ECU. Af de samlede EUGFL-bevillinger for perioden 1994-1999 var der ved udgangen af 1996 
disponeret over 25%, og betalingerne svarede til 13%. For så vidt angår ESF lå forpligtelserne på 41% 
og betalingerne på 16% af de samlede omkostninger. Denne ringe udnyttelse af forpligtelses- og 
betalingsbevillingerne skyldes til dels, at godkendelsen af programmerne tog længere tid end forventet. 
Da de fleste af interventionerne nu er godkendt, skulle det i periodens anden del være muligt at 
indhente noget af forsinkelsen. Hvad angår FIUF-udgifterne beløb de støtteberettigede udgifter, som 
de endelige støttemodtagere havde afholdt, sig til 15,8 mio. ECU, dvs. ca. 7% af de støtteberettigede 
omkostninger, der var programmeret med for perioden 1994-1999. 
Den fremgangsmåde, der er fulgt siden 1995, forventes at blive videreført i 1997, og 
overvågningsinstrumenterne forventes styrket. 
MÅL 250 
Fig. V-35: P.m., programmering 1994-1996 (mio. ECU - 1996-priser og -situation): 
Fordeling på sektorer : 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 
Menneskelige ressourcer (b) 
Renovering og retablering (c) 
Miljøbeskyttelse (d) 
Teknisk bistand (e) 
Fordeling på fonde : 
EFRU 
ESF 
lait 
11 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPD[ 400,1 
123,9 
524,0 76% 
24% 
100% 
47.6 (d)7% (e>2% 
(c) 13% (a) 48% 
(b) 30% 
1996 i programmeringen for 1994-19965X 
I overensstemmelse med den fremgangsmåde, der var vedtaget for samtlige SPD'er under mål 2, blev 
de bevillinger, der ikke var udnyttet ved udgangen af 1996, overført til programmerne for årene 1997-
1999. Det drejer sig om 169,7 mio. ECU (efter pristalsregulering) af de 693,7 mio., der var til 
rådighed, dvs. 25%. Regionerne var ikke lige gode til at udnytte bevillingerne. Kun for én region, 
50 Støtteberettigede områder: Emilia-Romagna, Friuli-Venezia-Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, 
Umbria, Piemonte, Toscana, Valle d'Aosta, Veneto. 
51 Programmerne for den forudgående periode 1992-1993 (183 mio. ECU, nemlig 127 mio. fra EFRU og 56 
mio. fra ESF) blev afsluttet i 1996, idet betalingsfristerne på regionalt plan var blevet forlænget som led i 
aftalen mellem Kommissionen og Italien om en forbedring af strukturfondforvaltningen. For de fleste af 
programmerne foreligger der endnu ikke attester vedrørende den endelige betaling, men betalingerne skulle 
andrage 75% af det samlede beløb, der er til rådighed. Denne underudnyttelse skyldes hovedsagelig 
vanskeligheder under gennemførelsen. Dette gælder navnlig infrastrukturprojekterne, som var blevet endnu 
vanskeligere at forvalte på grund af en vanskelig politisk situation. Af andre problemer kan nævnes, at visse 
projekter, som der var indgået forpligtelser for, ikke blev til noget, samt at liren blev devalueret. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 231 
Emilia-Romagna, lykkedes det at disponere over næsten alle bevillingerne for perioden 1994-1996, 
mens overførslerne for de øvrige regioners vedkommende gik fra 9% af den oprindelige støtte (Lazio) 
til 51% (Umbria). I almindelighed var det infrastrukturmidlerne, der måtte overføres, mens der blev 
disponeret næsten fuldt ud over bevillingerne til støtteordninger, serviceydelser til SMV'er, 
økonomisk udvikling og teknologioverførsel. For så vidt angår betalingerne fra de forskellige 
myndigheder var situationen i visse regioner væsentlig bedre end i 1995 (f.eks. Valle d'Aosta: 53%; 
Piemonte: 33%; Toscana: 30%). 
Overvågningsudvalgene holdt regelmæssige møder i 1996. Udvalgene behandlede navnlig 
overvågningen af gennemførelsen, omprogrammeringerne og udvælgelsen af uafhængige 
vurderingsmænd med henblik på midtvejsevalueringen og den efterfølgende evaluering. På 
partnerskabsplan forløb dialogen mellem Kommissionen, regeringen og de regionale myndigheder 
tilfredsstillende. Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer deltog fortsat 
aktivt i møderne som fuldgyldige medlemmer af overvågningsudvalgene. 
Forberedelse af perioden 1997-1999 
De italienske områder, der er støtteberettigede i perioden 1997-1999, er stort set de samme som 
tidligere. Den eneste væsentlige ændring er, at der er føjet tre kommuner til Ferrare-området (Emilia-
Romagna). De disponible midler, herunder overførslerne fra 1994-1996, beløber sig til 967,5 mio. 
ECU52. SPD-udkastene blev fremlagt af de italienske myndigheder i august 1996. Strategierne, som 
ligger i direkte forlængelse af strategierne for 1994-1996, afspejler også Kommissionens retningslinjer. 
Midlerne vil navnlig blive koncentreret om udvikling og styrkelse af SMV'erne, støtte til innovation 
og energioverførsel, turisme, lokale beskæftigelsesinitiativer og miljøbeskyttelse. Herudover vil 
specifikke uddannelsesforanstaltninger få prioritet. Fra november holdt Kommissionen, de nationale 
myndigheder og regionerne forberedende møder for at fastlægge strategierne, målene og i visse 
tilfælde opbygningen af de foreslåede programmer. 
MÅL 3 OG 4 
Fig. V-36: Mål 3 - P.m., programering 1994-1999 (mio. ECU - 1994-prlser) 
Prioriterede felter: 
Reintegrering af langtidsledige (a) 
Grundlæggende uddannelse og integrering af unge (b) 
Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) 
Lige muligheder for mænd og kvinder (d) 
Styrkelse af uddannelse og 
arbejdsformidling (e) 
lait 
1 EFSR/16 OP'er 
Gennemsnit pr. OP| 
•Inkl. 16,1 mio. ECU til Abruzzo fra 1997. ESF 
421,2 
566,0 
131,6 
105,3 
92,1 
1316,2* 
82,3 (d) 8% (e) 7% (a) 32% 
(c) 10% 
Programmeringen for mål 3 omfatter én EFSR, der blev godkendt i 1994, og 16 regionale og 
tværregionale OP'er, som blev godkendt i december 1994. Den finansielle gennemførelse var ikke 
tilfredsstillende og viste, at programmerne endnu ikke var kommet rigtig i gang. For at udnytte 
ressourcerne bedst muligt og undersøge mulighederne for nye former for programmering besluttede 
den italienske regering i 1996 at gennemføre en omfattende midtvejsomprogrammering. Således blev 
det besluttet, at et nyt tværregionalt OP, der skulle vedtages i 1997 for en treårig periode i henhold til 
tillidspagten for beskæftigelsen, skal modtage en ESF-støtte på 27,1 mio. ECU. Dette OP vil blive 
finansieret på en ny måde, idet midlerne hertil vil blive taget fra de bevillinger til de nuværende 
regionale og tværregionale OP'er, der ikke ér disponeret ved udgangen af 1997, 1998 og 1999. 
Arbejdsministeriet vil tage sig af koordineringen, overvågningen og evalueringen, men det er 
regionerne, der skal gennemføre foranstaltningerne. I øvrigt er der opmuntrende aspekter i den interne 
52 Emilia-Romagna: 14,1 mio. ECU; Friuli-Venezia Giulia: 39,2 mio.; Lazio: 76,9 mio.; Liguria: 129,5 mio.; 
Lombardia: 34 mio.; Marche: 31 mio.; Piemonte: 309,5 mio.; Toscana: 158,9 mio.; Umbria: 53,1 mio.; Valle 
d'Aosta: 13,5 mio.; Veneto: 107,8 mio. 
232 8. årsberetning for strukturfondene (1996) 
evalueringsrapport, som Arbejdsministeriet har fremlagt, f.eks. en positiv evaluering af 
uddannelsessystemet og unges kvalifikationsniveau (aktionerne til fordel for unge er ved at blive mere 
fokuseret på uddannelser, der typisk fører til gode stillinger) samt den høje udnyttelse af bevillingerne 
til uddannelser til fordel for "lige muligheder" og "socialt udstødte personer". Derimod er 
udnyttelsesgraden for bevillinger til langtidsledige ikke tilfredsstillende. 
Prioriterede felter: Fig. V-37: Mål 4 - P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1994-priser) 
Foregribelse, støtte til etablering og 
administrering af efter- og 
videreuddannelse (a) 
Uddannelse, tilpasning af menneskelige 
ressourcer til de strukturelle ændringer i 
produktionssystemet (b) 
Teknisk bistand (c) 
lait ESF 
59,8 
319,1 
19,9 
398,8 
1SPD (c) 4% (a) 15% 
(b)81% 
Programmeringen vedrørende mål 4 består i ét SPD, der blev vedtaget i december 1994 for årene 1994 
til 1999. Den ringe udnyttelse af bevillingerne i 1996 skyldes til dels, at de nationale 
medfinansieringsmidler (både offentlige og private) først med nogen forsinkelse blev stillet til 
rådighed for modtagerne. Endvidere lider Italien under manglen på et efter- og 
videreuddannelsessystem for arbejdstagere, hvilket medfører, at der kun er et begrænset antal 
uddannelsesinstitutioner, der kan støtte virksomhederne. Dette er grunden til, at SPD'et "foregribelse" 
ikke er nået langt. Der er flere interventioner under "uddannelse, vejledning og rådgivning", og 
bevillingerne hertil udnyttes bedre. I 1995 og første halvår 1996 var der 4.071 projekter på disse 
områder, men kun 125 projekter vedrørende "foregribelse". Det er som hovedregel offentlige 
instanser, der planlægger uddannelserne, mens det navnlig er SMV'er, der fremlægger projektforslag. 
Disse projekter retter sig mod de mest udsatte arbejdstagere, og uddannelsen koncentrerer sig især om 
nye former for arbejdstilrettelæggelse. Kommissionen har anmodet om en specifik analyse af de 
projekter, virksomhederne har gennemført. 
Eksempel på projekt under mål 4 i Italien: 
Multimedia og fjernundervisning i Emilia-Romagna: Projektet 
SINFORM har til formål at indføre et telematiknet til udbredelse af 
multimediaprodukterne og tjenesteydelser vedrørende metodologi i 
forbindelse med fjernundervisning. Der er også tale om samlepunktet for 
et antal eksisterende fjerundervisningsnet i Fællesskabet. Projektets formål 
er at indføre et regionalt net for de ni provinser i Emilia-Romagna, som 
skal indeholde et multimediacenter med ni kontorer og 66 computere, et 
bibliotek med didaktisk multimediasoftware og tests for 200 undervisere 
og ledere af europæiske projekter. Projektet medfinansieres af ESF i et 
omfang af 550 000 ECU ud af samlede omkostninger på 1,44 mio. ECU, 
og det er planen at uddanne 1 500 personer i hele perioden. 
MÅL 5a landbrug 
Tabet V-31: P.m., gennemføretsesprogrammering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser og -situation) 
lait 
626,1 Foranstaltning 
Produktion 
Afsætning 494,4 
131,7 % 
79% 
21% 
Hvad angår forbedringen af produktionsstrukturerne vedrører størstedelen (41%) af 
fællesskabsbidraget støtten til ugunstigt stillede områder, efterfulgt af investeringsstøtte (33%») og 
støtte til unge landbrugere (16%). Angående foranstaltninger til forbedring af forarbejdning og 
afsætning af landbrugsprodukter blev 25 OP'er godkendt i 1996 til fordel for 11 italienske regioner, 
således at der ved udgangen af 1996 endnu manglede at blive godkendt to OP'er. Fællesskabsbidraget 
til disse OP'er beløber sig 131,7 mio. ECU. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 233 
MÅL 5a fiskeri 
Fig. V-3S: Mål Sa fiskeri - P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU) 
Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) 
Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) 
Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) 
Akvakultur (d) 
Beskyttede havområder (e) 
Havnefaciliteter (i) 
Forarbejdning og afsætning af produkter (g) 
Produktfremme (h) 
Socioøkonomiske foranstaltninger (i) 
Andre foranstaltninger (j) 
lait FIUF 
35,4 
0,0 
33,6 
20,5 
1,2 
5,6 
28,1 
3,6 
pm 
6,4 
134,4 (9)21% 
(d) 15% (a) 26% 
(c) 25% 
Gennemførelsen af SPD'et i 1996 tog navnlig sigte på foranstaltningen vedrørende den endelige 
oplægning af fartøjer, efterfulgt af foranstaltningen vedrørende moderniseringen af fiskerflåden. De 
støtteberettigede udgifter, der var afholdt af de endelige støttemodtagere, beløb sig i september 1996 til 
5,8 mio. ECU, hvilket svarer til 1,3% af de samlede støtteberettigede omkostninger for perioden 1994-
1999. 1994-tranchen er endnu ikke afsluttet, fordi de årlige gennemførelsesrapporter endnu ikke 
foreligger. Ved udgangen af 1996 blev de første trancher vedrørende 1995 betalt, men det var ikke 
muligt at disponere over de to trancher for 1996. Dog har de italienske myndigheder udnyttet 
forpligtelsesbevillingerne langt bedre end betalingsbevillingerne. Da projekterne skal gennemføres på 
højst tre år, kan der forventes en bedre udnyttelse af bevillingerne i 1997. 
MÅL 5b53 
Fig. V-39: Mål Sb - P.m., programmering 1994-1999: 
Befolkning (1000 indb.) 
Areal (kma) 
Fordeling på fonde: 
13 SPD'er EFRU 
ESF 
EUGFL 
lait 370,6 
122,6 
411,1 
904,3 
Gennemsnit pr. SPP| 4.828 
80.486 
mio. ECU 
41% 
14% 
45% 
100% 
69,6 (d) 12% W 1% (a) 32% 
(c) 12% 
(b)43% D Modernisering og diversi­
ficering af landbruget (a) 
H Styrkelse af sektoren 
uden for landbruget (b) 
• Miljø (c) 
•Menneskelige ressourcer 
(d) 
•Teknisk bistand (e) 
Ved udgangen af 1996 haltede gennemførelsen af SPD'et for mål 5b endnu bagefter, navnlig for så 
vidt angår betalingerne. Denne situation, som svarer til situationen på samme stadium af det 
foregående programmeringsforløb, skyldes, at gennemførelsesprocedurerne er meget indviklede. På 
grund af det særlige italienske administrationssystem går der ofte mellem 12 og 24 måneder, inden 
programmerne faktisk kommer i gang. I midten af 1996 havde de italienske programmer overvundet 
disse administrative vanskeligheder, og den konkrete gennemførelse var begyndt. Udnyttelsen af 
forpligtelserne accelererede kraftigt i andet halvår 1996.1 forhold til de midler, der var programmeret 
for perioden 1994-1996, steg udnyttelsesgraden fra 14% ved udgangen af juni til 56% ved årets 
udgang. Udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne var derimod ikke høj. Men 
regionerne/provinserne kompenserede for de langsomme betalingsprocedurer ved at yde de endelige 
støttemodtagere forskud med bankgaranti. For så vidt angår overvågningen af programmerne 
koncentrerede overvågningsudvalgene sig i første halvår hovedsagelig om tre typer aktiviteter: 
justeringer af visse elementer i programmeringen på grundlag af nye territoriale krav (dette vedrører 
10 af de 13 SPD'er); aktivering af teknisk bistand til programmernes gennemførelse; og indførelse af 
overvågnings- og evalueringsmekanismer (rapporterne vedrørende midtvejsevalueringen skulle blive 
færdige inden midten af juni 1997). Fra og med andet halvår fokuserede udvalgene mere på 
vurderingen af aktionernes effekt, navnlig målt i arbejdspladser. 
53 Støtteberettigede områder: Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, 
Umbria, Piemonte, Toscana, Trento, Bolsano, Valle d'Aosta, Veneto. 
234 8. årsberetning for strukturfondene (1996) 
Tabel V-32: Italien - Interventioner fordelt på mål -1996 i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. ECU) 
Program 
(godkendelsesir) Samlede 
omkostn. SF-støtte 
(1) Forpligtelser Forpligtelser 
1994-1996 
(2) % 
«VO) Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-1996 
(3) % 
(3V(1) 
Måll 
Regionale OP'er 
GT Crotone (3) (1996) 
GTManfredonia(3)(1996) 
OPAbruzzo(1995) 
OPAbruzzo(l)(1995) 
OP Calabria (1) (1995) 
OP Campania (1995) 
SP Porto di Gioia Tauro (3) (1995) 
OPPuglia(1995) 
OP Sicilia (1995) 
OP Basilicata (1994) 
OP Calabria (1994) 
OP Molise (1994) 
OPSardegna(1994) 
Tværregionale OP'er 
OP"MEGAH"(l) (1996) 
OP Energi (3) (1996) 
OP Vejinfrastrukturer (3) (1996) 
OP Industri og service (1995) 
OP Vandressourcer (1995) 
OP Turisme (1995) 
OP Udbred, af kendskab til landb. (1) (1995) 
OP "SOS" beskæftigelse (1994) 
OP Teknisk bistand (2) (1994) 
OP Uddannelse af undervisere (1994) 
OP Uddannelse af migranter (1994) 
OP Undervisningsministeriet (1994) 
OP Fiskeri (1994) 
OP Forskning - udvikling (1994) 
OP Telekommunikation (1994) 
OP Jernbanetransport (1994) 
Teknisk bistand 
lab 90,9 
60,6 
365,7 
187,6 
502,0 
2.890,8 
120,0 
2.406,4 
2.603,6 
1.138,9 
1.313,9 
521,0 
2.103,0 
120,0 
485,0 
498,0 
5.362,4 
2.008,3 
302,8 
231,4 
524,0 
112,1 
271,4 
29,5 
384,3 
560,0 
1.341,3 
1.076,1 
1.756,6 
0,6 
29.368,3 35,0 
25,0 
165,5 
93,9 
241,0 
1.327,9 
40,0 
1.148,4 
1.337,2 
583,2 
580,3 
292,0 
967,1 
72,0 
170,0 
249,0 
2.592,7 
871,0 
130,0 
162,0 
355,7 
76,0 
184,0 
20,0 
254,0 
233,0 
784,0 
376,7 
701,0 
0,6 
14.068,2 35,0 
25,0 
74,0 
34,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
130,9 
65,4 
51,1 
22,0 
98,6 
3,7 
45,3 
28,8 
1.253,6 
114,6 
0,0 
31,6 
0,0 
0,0 
0,0 
4,3 
19,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.5 
2.038,7 35,0 
25,0 
165,5 
93,9 
76,2 
177,2 
40,0 
203,7 
320,3 
163,4 
124,0 
59,7 
269,1 
3,7 
45,3 
28,8 
2.003,9 
255,3 
22,2 
66,0 
32,7 
7,0 
16,9 
6,2 
88,4 
66,5 
65,9 
215,9 
385,2 
0,6 
5.063,5 100% 
100% 
100% 
100% 
32% 
13% 
100% 
18% 
24% 
28% 
21% 
20% 
28% 
5% 
27% 
12% 
77% 
29% 
17% 
41% 
9% 
9% 
9% 
31% 
35% 
29% 
8% 
57% 
55% 
102% 
36% 0,0 
12,5 
28,3 
16,6 
0,0 
0,0 
20,0 
0,0 
132,7 
42,0 
43,8 
19,8 
49,9 
1,8 
22,7 
14,4 
1.324,4 
57,3 
0,0 
26,1 
0,0 
0,0 
0,0 
3,2 
9,5 
19,2 
0,0 
81,8 
0,0 
0.1 
1.926.1 0,0 
12,5 
74,0 
47,3 
41,8 
89,8 
20,0 
92,9 
206,8 
94,4 
80,3 
39,1 
136,8 
1,8 
22,7 
14,4 
1.699,6 
127,7 
11,1 
43,3 
16,3 
3,5 
8,5 
4,1 
43,7 
35,2 
32,9 
172,7 
308,2 
0.1 
3.481,6 0% 
50% 
45% 
50% 
17% 
7% 
50% 
8% 
15% 
16% 
14% 
13% 
14% 
3% 
13% 
6% 
66% 
15% 
9% 
27% 
5% 
5% 
5% 
21% 
17% 
15% 
4% 
46% 
44% 
19% 
25% 
Mil 2* 
SPD Emilia Romagna (1994) 
SPD Friuli-Venezia Giulia (1994) 
SPD Lazio (1994) 
SPD Liguria (1994) 
SPD Lombardia (1994) 
SPD Marche (1994) 
SPD Umbria (1994) 
SPD Piemonte (1994) 
SPD Toscana (1994) 
SPD Valle d'Aosta (1994) 
SPD Vcneto (1994) 
lab 39,3 
59,0 
158,4 
219,2 
73,2 
32,0 
37,3 
449,1 
403,1 
1,6 
152,7 
1.625,0 12,0 
14,1 
59,0 
81,6 
21,1 
12,3 
17,4 
143,4 
113,6 
0,6 
48,9 
524,0 0,0 
-2,7 
32,2 
34,7 
0,1 
-4,4 
-6,5 
63,7 
73,3 
-2,8 
26,4 
214.0 12,0 
21,3 
52,5 
65,3 
23,1 
16,6 
28,5 
128,8 
113,6 
3,2 
48,9 
514.0 100% 
151% 
89% 
80% 
110% 
135% 
164% 
90% 
100% 
584% 
100% 
98% 0,0 
0,0 
16,1 
34,2 
0,1 
0,0 
0,0 
14,0 
17,5 
0,0 
13.2 
95.1 6,0 
12,0 
26,3 
49,5 
11,6 
10,5 
17,5 
46,6 
37,7 
3,0 
24.5 
245,1 50% 
85% 
45% 
61% 
55% 
85% 
101% 
32% 
33% 
542% 
50% 
47% 
Mil 3 
Regionale OP'er 
OP Bolzano (1994) 
OP Emilia Romagna (1994) 
OP Friuli-Venezia Giulia (1994) 
OP Lazio (1994) 
OP Liguria (1994) 
OP Lombardia (1994) 
OP Marche (1994) 
OP Umbria (1994) 
OP Piemonte (1994) 
OP Toscana (1994) 
OPTrento(1994) 
OP Valle d'Aosta (1994) 
OPVeneto(1994) 54,4 
409,8 
118,6 
271,7 
94,0 
389,1 
81,7 
67,7 
271,6 
145,8 
62,7 
27,6 
240,7 24,5 
184,4 
53,4 
122,3 
42,3 
175,1 
36,8 
30,5 
122,2 
65,6 
28,2 
12,4 
108,3 2,7 
46,9 
5,9 
0,0 
13,5 
0,0 
0,2 
5,3 
36,6 
10,2 
8,8 
2,9 
16,8 6,4 
74,6 
13,9 
18,3 
19,8 
26,2 
5,7 
9,9 
55,0 
20,0 
13,0 
4,8 
33,0 26% 
40% 
26% 
15% 
47% 
15% 
16% 
32% 
45% 
31% 
46% 
38% 
30% 3,1 
45,6 
2,9 
0,0 
2,5 
0,0 
0,1 
2,7 
24,3 
5,1 
7,4 
0,3 
8,4 4,9 
59,5 
6,9 
9,2 
5,7 
13,1 
2,8 
5,0 
33,4 
10,0 
9,6 
1,2 
16,5 20% 
32% 
13% 
7% 
13% 
7% 
8% 
16% 
27% 
15% 
34% 
10% 
15% 
( 1 ) Enkeltfonds-OP - EUGFL 
(2) Enkeltfonds-OP - ESF 
(3) Enkeltfondsintervention - EFRU 
• Efter fradrag af overforsierne til 1997-1999. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 235 
Program 
(godkendelsesår) 
Tværregionale OP'er 
OP Nyskabende aktioner (1994) 
OP Teknisk bistand (1994) 
OP Uddannelse (1994) 
lait Samlede 
omkostn. 
118,9 
77,8 
456,8 
2.889,0 SF-stotte 
(1) 
53,5 
35,0 
205,6 
1.300,1 Forpligtelser 
1996 
0,0 
0,0 
0.0 
2.145,9 Forpligteher 
1994-1996 
(2) 
9,0 
5,9 
34,8 
350,3 % 
(2V(1) 
17% 
17% 
17% 
27% Betalinger 
1996 
0,0 
0,0 
0,0 
2.098,4 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
4,5 
3,0 
17,4 
202,7 % 
(3VO) 
8% 
8% 
8% 
16% 
Mil 4 
SPD Arbejdsministeriet (1994) | 886,11 398,8| 38,3| 98,9| 25%| 19,11 49,4| 12% 
Mil 5a landbrug 
Regionale OP'er 
OP Bolzano F. 866/90 (1995) 
OP Bolzano F. 867/90 (1996) 
OP Emilia Romagna F. 866/90 (1996) 
OP Friuli-Venezia Giulia F. 866/90 (1996) 
OP Friuli-Venezia Giulia F. 867/90 (1996) 
OP Lazio F. 866/90 (1996) 
OP Lazio F. 867/90 (1996) 
OP Liguria F. 866/90(1996) 
OP Liguria F. 867/90(1996) 
OP Lombardia F. 866/90 (1996) 
OP Lombardia F. 867/90 (1996) 
OP Marche F. 866/90 (1996) 
OP Marche F. 867/90 (1996) 
OP Marche Water Zoo F. 866/90 (1996) 
OP Umbria F. 866/90 (1996) 
OP Umbria F. 867/90 (1996) 
OP Piemonte F. 866/90 (1996) 
OP Piemonte F. 867/90 (1996) 
OP Toscana F. 866/90 (1996) 
OP Toscana F. 867/90 (1996) 
OP Trento F. 866/90(1996) 
OP Trento F. 867/90(1996) 
OP Valle d'Aosta F. 867/90 (1996) 
OP Veneto F. 866/90 (1996) 
OP VenetoF. 867/90 (1996) 
Tværregionalt OP 
Prognoser Italien F. 2328/91 (1994) 
lait 34,9 
1,6 
44,2 
13,3 
1,7 
32,1 
2,7 
7,5 
1,1 
132,6 
4,6 
62,7 
1,2 
3,2 
20,4 
1,6 
82,7 
4,8 
53,0 
4,1 
30,8 
3,8 
0,7 
72,6 
3,1 
1.464,9 
2.086,0 7,1 
0,4 
8,8 
3,4 
0,5 
8,0 
0,7 
2,3 
0,3 
26,5 
1,2 
16,3 
0,3 
0,8 
4,1 
0,4 
15,2 
1,2 
10,0 
1,0 
6,5 
1,0 
0,2 
14,5 
0,8 
494,4 
626,1 7,1 
0,4 
8,8 
3,4 
0,5 
8,0 
0,7 
2,3 
0,3 
26,5 
1,2 
16,3 
0,3 
0,8 
4,1 
0,4 
15,2 
1,2 
10,0 
1,0 
6,5 
1,0 
0,2 
14,5 
0,8 
0,0 
131,7 7,1 
0,4 
8,8 
3,4 
0,5 
8,0 
0,7 
2,3 
0,3 
26,5 
1,2 
16,3 
0,3 
0,8 
4,1 
0,4 
15,2 
1,2 
10,0 
1,0 
6,5 
1,0 
0,2 
14,5 
0,8 
117,5 
249,2 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
24% 
40% 3,5 
0,1 
2,7 
1,0 
0,2 
2,4 
0,2 
0,7 
0,1 
8,0 
0,4 
4,9 
0,1 
0,4 
1,2 
0,1 
4,6 
0,4 
3,0 
0,3 
2,0 
0,3 
0,1 
4,4 
0,2 
0.0 
41,1 3,5 
0,1 
2,7 
1,0 
0,2 
2,4 
0,2 
0,7 
0,1 
8,0 
0,4 
4,9 
0,1 
0,4 
1,2 
0,1 
4,6 
0,4 
3,0 
0,3 
2,0 
0,3 
0,1 
4,4 
0,2 
58,7 
99,8 50% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
12% 
16% 
Mil 5a fiskeri 
SPD Italien (1994) | 456,4| 134,4| 0,0| 44,8| 33%| 11,9| 23.ll 17% 
Mil 5b 
SPD Friuli-Venezia Giulia (1995) 
SPD Liguria (1995) 
SPD Marche (1995) 
SPD Piemonte (1995) 
SPD Bolzano (1994) 
SPD Emilia-Romagna (1994) 
SPD Lazio (1994) 
SPD Lombardia (1994) 
SPD Umbria (1994) 
SPD Toscana (1994) 
SPD Trento (1994) 
SPD Valle d'Aosta (1994) 
SPD Veneto (1994) 
lab 
IALT 273,4 
189,6 
425,1 
438,2 
159,2 
311,6 
514,9 
213,8 
341,9 
742,2 
66,0 
13,9 
1.033,2 
4.723,0 
42.033,8 44,0 
35,8 
76,2 
83,5 
43,6 
57,1 
145,7 
40,3 
75,5 
133,0 
19,9 
4,2 
145,6 
904,3 
17.9553 6,8 
2,1 
0,3 
0,0 
6,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
6,4 
1,4 
0,0 
9,8 
33,6 
4.602,2 12,0 
6,3 
9,2 
9,8 
11,9 
6,8 
16,7 
4,8 
10,7 
22,2 
2,6 
0,6 
27,1 
140,6 
6.461,2 27% 
18% 
12% 
12% 
27% 
12% 
11% 
12% 
14% 
17% 
13% 
14% 
19% 
16% 
36% 3,4 
0,5 
0,2 
0,0 
3,7 
0,0 
0,0 
0,6 
0,0 
9,9 
1,5 
0,0 
11.4 
31,2 
4.222,9 6,0 
2,6 
4,6 
4,9 
6,3 
3,4 
8,3 
3,0 
5,4 
17,8 
2,1 
0,3 
20,1 
84,7 
4.186,4 14% 
7% 
6% 
6% 
14% 
6% 
6% 
8% 
7% 
13% 
10% 
7% 
14% 
9% 
23% 
8.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 
P.m.: 
Italien deltager i alle EU-initiativer bortset fra REGIS. Alle initiativerne undtagen LEADER gennemføres ved 
ikke-regionaliserede programmer. 21 EU-initiativprogrammer var blevet vedtaget i 1994 og 1995 for 
initiativerne RECHAR, RETEX (ændring af det i 1993 vedtagne program), ADAPT, LEADER, PESCA og 
INTERREG's REGEN-afsnit. De LEADER-programmer (10), URBAN-, RESIDER-, SMV- og KONVER-
programmer, der manglede at blive vedtaget, blev vedtaget i 1996 ligesom 5 INTERREG-programmer (3 med 
Frankrig, 1 med Albanien og 1 med Schweiz). 
236 8. årsberetning for strukturfondene (1996) 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Italien: 
I SMV-programmet er der afsat 31 mio. ECU (samlede omkostninger: 87,9 mio.), der skal anvendes til at 
hjælpe SMV'erne med at fastlægge deres prioriteter for den teknologiske innovation, til at støtte samarbejdet 
mellem SMV'er og forskningscentre, fremme udviklingen af net til udveksling af knowhow på FTU-området, 
og fremme anvendelsen af avancerede telekommunikationssystemer til at diversificere produktionen og 
markedsmulighederne. 
De fleste INTERREG-programmer omfatter foranstaltninger vedrørende innovations- og 
teknologioverførsler til lokale SMV'er (4,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 13,8 mio.) og udvikling af 
telematiknet (2,4 mio. ECU,' samlede omkostninger: 5,1 mio.). Programmet med Grækenland vedrører 
udvikling i Italien af de avancerede telekommunikationsinfrastrukturer, der er nødvendigefor at forbinde det 
italienske og det græske net (8, 5 mio. ECU). 
ADAPT-programmet (menneskelige ressourcer) drejer sig om anvendelse af de nye teknologier under 
hensyntagen til de industrielle forandringer og de nye beskæftigelsesmuligheder (A V, informations- og 
kommunikationsteknologi) og skal fremme anvendelsen af nye uddannelsesmetoder som f.eks. telelæring. 
EMPLOI-programmet fokuserer på de nye specialistområder, bl.a. inden for FTU og innovation, 
virksomhedsledelse eller ledelse af kooperativer og uddannelse af instruktører. Programmet tilskynder til 
udnyttelse af synergien med de aktioner, der er knyttet til Fællesskabets forskningsrammeprogrammer inden 
for informations- og kommunikationsteknologier, f.eks. fleksibel undervisning, fjernlæring og 
telematikapplikationer for handicappede (f.eks. TIDE-programmet). Også LEADER-programmerne støtter 
fjernlæring, distancearbejde, agroturisme og multimedie- eller telematikbaserede bookingsystemer (6 mio. 
ECU; samlede omkostninger: 13 mio.), samt innovations- og teknologioverførsler til lokale virksomheder. 
Endelig indeholder RECHAR- og RESIDER-programmerne foranstaltninger til fremme af teknologisk 
innovation, mens URBAN-programmet i flere italienske byer støtter projekter vedrørende anvendelse af 
telematikbaserede uddannelses- eller informationstjenester. 
Kommissionen godkendte 14 nye italienske programmer samt 5 INTERREG-programmer. Først og 
fremmest SMV-programmet, som er fælles for alle støtteberettigede områder, og hvortil der ydes et 
strukturfondbidrag på i alt 191,7 mio. ECU. I dette program er der bl.a. fastsat interventioner, der skal 
forbedre servicen over for virksomhederne på kvalitets- og innovationsområdet og lette SMV'ernes 
adgang til finansiering og kapitalmarkederne. RESIDER-programmet vedrører 9 regioner og støttes 
alene af EFRU med 85,6 mio. ECU. De prioriterede interventionsområder er forbedring af miljøet i 
nedslidte områder (47%), fremme af nye erhvervsaktiviteter med henblik på diversificering (33%) og 
støtte til udvikling af turistvirksomhed (4%). KONVER-programmet (46,1 mio. ECU fra EFRU) 
vedrører navnlig fremme af erhvervsvirksomhed, der kan erstatte de nuværende aktiviteter, særlig 
oprettelse og udvikling af SMV'er (68%) og renovering og restaurering af nedslidte militærområder 
(15%). I Puglia er det f.eks. planlagt at støtte indsatsen til fordel for SMV'er med hensyn til miljø, 
miljøkvalitet (miljømærkning) og arbejdsmiljø. URBAN-programmet omfatter 13 byer (Rom, Genova, 
Venezia - alle tre uden for mål 1 - Napoli, Salerno, Palermo, Catania, Siracusa, Reggio Calabria, 
Cosenza, Bari, Foggia og Cagliari - som er omfattet afmål 1). I fem byer vedrører interventionerne 
forstæderne, og i otte byer vedrører de den historiske bymidte. Hver by forvalter sit eget 
underprogram, og forvaltningen er decentraliseret på lokalt plan. 
De fleste af de EU-initiativprogrammer, der blev vedtaget i 1996, vedrørte LEADER-initiativet 
(samlet støtte: 105,5 mio. ECU). Godkendelsen af LEADER-programmerne blev således afsluttet i 
1996 med vedtagelsen af syv programmer vedrørende mål 5b-områder og to vedrørende mål 1-
områder (Molise og Sicilia). Sidstnævnte programmer har til formål at styrke afsnittet "udvikling af 
landdistrikter", idet komplementariteten med de aktioner, der finansieres i henhold til OP'erne for mål 
1, sikres. De områder, der er vanskeligst stillede, nemlig bakke- og bjergområder, blev prioriteret. For 
så vidt angår mål 5b-områderne viste proceduren for udvælgelse af de lokale aktionsgrupper på 
regionalt plan sig at være særdeles besværlige (proceduren byggede på kvantificerede kvalitative 
kriterier og skulle bl.a. sikre en tilfredsstillende territorial koncentration). Ved årets udgang var 
proceduren afsluttet for tre selvstyrende regioner/provinser (otte lokale aktionsgrupper var udvalgt). I 
seks andre regioner var udvælgelsesproceduren nået til slutfasen. Hvad angår mål 1-områderne blev 
der valgt lokale aktionsgrupper i Calabria, Abruzzo og til dels i Campania. I de øvrige regioner er 
udvælgelsen i gang. Den tekniske bistand til etablering af LEADER-gruppernes nationale net blev 
ligeledes godkendt i 1996. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 23 7 
Fem INTERREG-programmer blev godkendt i 1996. Sardegna-Corse-programmet vedrører Sassari-
provinsen i Sardegna og Corse du Sud-departementet. Programmet vedrører navnlig støtte til fremme 
af kommunikationen mellem de to øer samt miljøbeskyttelse. Programmet for Corse-Toscana vedrører 
Haute Corse-departementet og Livorno-provinsen. Prioriteterne vedrører turisme, søtransport og 
kommunikationsinfrastrukturer, teknologiske overførsler og økonomiske og kulturelle udvekslinger 
mellem de to områder. Alpes-programmet vedrører alperegionerne i Italien og Frankrig (Rhône-Alpes, 
Provence-Alpes-Côte d'Azur; Valle d'Aosta, Piemonte, Liguria). De prioriterede interventionsområder 
er forbedring af kommunikationen mellem grænseområderne, støtte til den kulturelle arv i disse 
områder og fremme af erhvervsaktiviteter i grænseområderne. Programmet for Italien og Schweiz 
omfatter grænseområderne i Valle d'Aosta, Piemonte, Lombardia og Bolzano-provinsen. Støtten 
vedrører en styrkelse af samarbejdet mellem SMV'er, infrastrukturer, udnyttelse af landbrugs-, 
skovbrugs- og fiskeriproduktionen og udnyttelse af den naturlige, historiske og kulturelle arv. Endelig 
vedrører programmet mellem Italien og Albanien grænseområderne mellem de to lande (Puglia i 
Italien) og supplerer PHARE-programmet for Italien/Albanien 1995-1999, som vedrører Albaniens 
havområder. Programmets bevillinger er koncentreret om et begrænset antal områder, transport og 
kommunikation (styrkelse af havne og telekommunikationssystemer), samarbejde mellem SMV'er, 
turisme og miljø. Et INTERREG-program, nemlig programmet for Grækenland/Italien, var i 1996 
endnu genstand for forhandlinger mellem de pågældende myndigheder (programmet forventedes 
godkendt og iværksat i 1997). 
1996 var også præget af Kommissionens beslutning om fordeling af reserven, som repræsenterede en 
ekstra tildeling til Italien på 199 mio. ECU. Dette beløb blev især tildelt initiativerne EMPLOI, 
LEADER, INTERREG II C, ADAPT, URBAN og KONVER54. De programmer, der har modtaget 
midler fra reserven, vil blive omprogrammeret eller integreret i 1997. 
Iværksættelsen af programmerne blev generelt ramt af forholdsvis store forsinkelser. På grund af den 
sene godkendelse af de forskellige programmer (slutningen af 1995 og 1996) blev 1996 især brugt til 
at oprette overvågningsudvalgene og til på nationalt plan at vedtage godkendelses- og 
iværksættelsesprocedurerne for de forskellige projekter. Resultaterne afden finansielle gennemførelse 
i 1996 var således ikke overbevisende. Samtlige overvågningsudvalg for de initiativer, der blev 
godkendt i 1996, er blevet oprettet. For visse programmer (RETEX, INTERREG Italien-Frankrig 
(Corse-Sardegna), INTERREG Italien-Albanien, URBAN), er forskellige ændringsforslag ved at blive 
behandlet med henblik på at bringe programmeringen mere i overensstemmelse med de faktiske 
resultater og prognoserne for bevillingsanvendelsen. Forvaltningen af PES C A-programmet er ikke helt 
centraliseret, idet programmet omfatter 11 regionale underprogrammer og to underprogrammer, der 
dækker flere områder, hvoraf nogle forvaltes af centralforvaltningen og andre af de regionale 
forvaltninger. På grund af denne delte forvaltning har der været vanskeligheder med at koordinere 
programmet. Det første forskud (50%) vedrørende 1995-tranchen (FIUF og EFRU) er ganske vist 
udbetalt af Kommissionen, men støttemodtagerne har endnu ikke afholdt nogen udgifter, selv om der 
allerede er udvalgt projekter for visse af underprogrammerne (navnlig de underprogrammer, der 
forvaltes fra centralt hold). 
Siden 1994 er 234 EMPLOI-projekter (52 Youthstart-projekter, 67 NOW, 115 Horizon), heraf 197 
regionale og 37 tværregionale, blevet finansieret. Youthstart-projekterne fokuserer på uddannelse af 
undervisere og jobskabelse i vækstsektorer som f.eks. miljø, kulturarv og turisme. NOW-projekternes 
hovedformål er at støtte oprettelsen af virksomheder. Horizon-projekterne for handicappede (71 
projekter) vedrører en særlig handicapuddannelse, mens Horizon-projekterne for dårligt stillede 
grupper (44 projekter) navnlig vedrører uddannelse og erhvervsmæssig integrering. Hovedmålet for 
ADAPT-programmet er at støtte de nationale planer om indførelse af en ordning for efter- og 
videreuddannelse. Siden 1995 er der udvalgt 182 projekter, heraf 141 regionale og 41 tværregionale. 
De fleste af projekterne vedrører uddannelse af virksomhedernes personale, navnlig i servicesektoren 
(turisme, miljø). 
54 Se ligeledes kapitel I.B.l. EU-initiativer. 

238 8. årsberetning for strukturfondene (1996) 
Tabel V-33 : Italien - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Initiativ 
(antal EU-initiativprogrammer) 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (22) 
PESCA (1) 
SMV(l) 
RECHAR (2) 
KONVER (1) 
RESIDER (1) 
RETEX (2) 
URBAN (1) 
I alt (33) 
INTERREG/REGEN (7)** 
heraf programmer godkendt i 1996: 
LEADER Teknisk bistand (etablering af 
det nationale net) 
LEADER Lombardia 
LEADER Liguria 
LEADER Molise 
LEADER Marche 
LEADER Trento 
LEADER Piemonte 
LEADER Veneto 
LEADER Sicilia 
LEADER Lazio 
SMV 
KONVER 
RESIDER 
URBAN 
I alt (14) 
INTERREG (5)*** Samlede 
omkostn. 
360,5 
569,6 
757,1 
82,4 
645,5 
34,1 
250,4 
505,6 
257,2 
280,7 
3.743,0 
3,1 
14,6 
15,6 
18,1 
35,9 
8,6 
39,9 
57,9 
65,2 
60,6 
645,5 
250,4 
505,6 
280,7 
2.001,7 S.F.-støtte* 
(1) 
190,0 
348,7 
288,7 
34,2 
191,7 
1,7 
46,1 
85,6 
79,0 
117,7 
1.383,3 
2,0 
4,5 
3,9 
9,8 
8,4 
2,2 
9,3 
16,3 
32,6 
16,3 
191,7 
46,1 
85,6 
117,7 
546,5 Forpligtelser 
1996 
45,6 
82,7 
49,3 
0,0 
44,7 
0,0 
21,6 
42,8 
0,0 
26,4 
313,0 
2,0 
4,5 
3,9 
0,3 
M 
1,4 
1,2 
6,0 
7,2 
3,6 
44,7 
21,6 
42,8 
26,4 
166,7 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
81,7 
134,2 
77,9 
4,4 
44,7 
1.7 
21,6 
42,8 
12,1 
26,4 
447,4 
2,0 
4,5 
3,9 
0,3 
U 
1,4 
1,2 
6,0 
7,2 
3,6 
44,7 
21,6 
42,8 
26,4 
166,7 % 
(2)/(D 
43% 
38% 
27% 
13% 
23% 
100% 
47% 
50% 
15% 
22% 
32% 
100% 
100% 
100%j 
3% 
13% 
62% 
13% 
37% 
22% 
22% 
23% 
47% 
50% 
22% 
30% Betalinger 
1996 
23,1 
41,9 
22,3 
0,0 
22,4 
0,5 
10,8 
21,4 
0,0 
13,2 
155,4 
0,8 
1,9 
1,6 
0,1 
0,6 
0,4 
0,6 
3,0 
3,6 
0,9 
22,4 
10,8 
21,4 
13,2 
81,3 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
41,1 
67,6 
36,3 
2,2 
22,4 
0,8 
10,8 
21,4 
6,0 
13,2 
221,9 
0,8 
1,9 
1,6 
0,1 
0,6 
0,4 
0,6 
3,0 
3,6 
0,9 
22,4 
10,8 
21,4 
13,2 
81,3 % 
(3V(D 
22% 
19% 
13% 
6% 
12% 
50% 
23% 
25% 
8% 
11% 
16% 
40% 
42% 
41% 
1% 
7% 
19% 
7% 
18% 
11% 
6% 
12% 
23% 
25% 
11% 
15% 
••* Se detaljer i kapitel VII, tabel 2.2. 
•••Se detaljer i kapitel I.B.l. EU-initiativer 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 239 
9. LUXEMBOURG 
9.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Luxembourg : 
Mål 2 (1994-1996): SPD'ets strategi for omstilling af den traditionelle metalindustri til elektricitet har 
industrisektoren som prioritet. Dette giver sig bl.a. udslag i foranstaltninger til fremme af den teknologiske 
udvikling. Dette indebærer ikke alene støtte til FTU, bl.a. i forbindelse med materialeanalyse (herunder 
stimulering af teknologioverførsler mellem forskningscentre og virksomheder), men også teknisk og 
videnskabelig bistand til virksomhederne og uddannelse af menneskelige ressourcer i FTU. 
Mål 5b: Udviklingen af nye teknologier støttes af SPD'et som middel til at give landdistrikterne nyt liv, dels 
ved at mindske afstanden mellem arbejdssted og bopæl, således at befolkningen bliver i stand til at ernære sig 
lokalt, dels ved at forbedre dagligdagens vilkår og endelig ved at beskytte og bevare naturområder. Der er 
således truffet foranstaltninger, der støtter FTU i små og mellemstore industri-, handels- og 
håndværksvirksomheder og i de forvaltninger, der ønsker at oprette decentrale afdelinger i landdistrikterne. 
I alt udgør støtten til teknologisk udvikling 13,2% af bevillingerne for mål 2. 
Tabel V-34: Luxembourg - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i 
programmeringen for 1994-1996 (mio. ECU) 
Mål 2 I ALT 
2,4 % 
100% S.F. 
0,7 % 
29% Medlemsstat 
Oflcntl. 
0,2 Private 
1,6 lait 
U % 
71% 
NB: Programmeringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 
en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgifter, som ofte 
forbindes med andre områder som f.eks. industri og FTU. Strukturfondenes finansieringer 
%, %A 
^^•^^ 100% 
|DFTU| 
MÅL 255 
Fig. V-40: P.m., programmering 1994-1996 (mio. ECU- 1996-priser og -situation) 
Fordeling på sektorer: 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 
Menneskelige ressourcer (b) 
Renovering og retablering (c) 
Miljøbeskyttelse (d) 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
lait 
1SPD 4,6 
0,8 
5,3 85% 
15% 
100% (d) 29% (a) 14% 
(b) 28% 
(c) 29% 
1996 i programmeringen for 1994-1996 
SPD'et for perioden 1994-1996 blev afsluttet ved udgangen af 1996, efter at overvågningsudvalget 
havde besluttet at tilpasse finansieringsplanen for interventionen ved at overføre midler mellem 
foranstaltningerne og nedsætte fællesskabsbidraget. Af særlig interesse er styrkelsen af 
foranstaltningen til fordel for menneskelige ressourcer, hvis ESF-bevillinger er forhøjet med 194.000 
ECU. På grund af den utilstrækkelige udnyttelse af forpligtelserne ved udgangen af 1996 blev 
fællesskabsbidraget nedsat til 5,3 mio. ECU, og et beløb på 1,8 mio. (dvs. 25% afden oprindelige 
støtte, inkl. resultatet af pristalsreguleringen) blev overført til perioden 1997-1999. Årsagen hertil 
ligger i underudnyttelsen af bevillingerne til stimulering af erhvervsinvesteringer 
(virksomhedsstøtteordning) og til behandling af industriaffald. 
Forberedelse af perioden 1997-1999 
SPD'et for 1997-1999 blev behandlet på to møder i 1996. 
55 Støtteberettigede områder: Esch-sur-Alzette, Capellen. 
240 8.årsberetning om strukturfondene (1996) 
MÅL 3 OG 4 
Fig. V-41: Mål 3 - P.nt, programmering 1994-1999 (mio. ECU-1994-priser) 
Prioriterede felter: 
Integrering af langtidsledige (a) 
Erhvervsmæssig integrering af unge (b) 
Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) 
Lige muligheder for mænd og kvinder (d) 
Horisontale aktioner (e) 
lak ESF 
5,5 
3,1 
9,9 
1,2 
0,9 
20,7 
1 EFSR/2 OP'er 
Gennemsnit pr. OP| 10,3 (d)6% (e)4% 
(C) 48% (a) 27% 
(b) 15% 
For så vidt angår OP'erne for mål 3 var hovedmålgrupperne for interventionerne arbejdere og 
funktionærer med dårlige kvalifikationer, særlig i sektorer, hvor adgangen til uddannelse er dårlig eller 
ikke-eksisterende. I alt 547 personer modtog støtte fra ESF. Som led i SPD'et for mål 4 blev i alt 13 
uddannelsesforanstaltninger iværksat til gavn for 1.394 personer. 
Ffe. V-42: Mål4 - P.nt, programmering 1994-1996 (mio. ECU-1994-priser): 
Prioriterede felter: ESF 
Foregribelse af udviklingen på (d) 14% (a)9% 
arbejdsmarkedet og af kvalifikationsbehov ^^ *•»-
(a) JÊÊÊÊÊ^Ê .^^^^^ 
Uddannelse og omskoling, erhvervs- SHBI^^I^^^^^^^^^B 
vejledning og rådgivning (b) •røHIH^^^^^^^^^I 
(c) 26% WÊB^^^^^^^^^^^Ê 
Forbedring og udvikling af uddannelsen (c) 0,6 ^^^^^^^^^^^^^^^^ 
Horisontale aktioner, der vedrører hele SPD'et (d) (y_ ^^^^^^^^^^^ 
Ialtl 2^3 
1SPD | 
MÅL 5a landbrug 
Tabel V-35: P.m., gennemførelsesprogrammering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser og situation) 
lait 
38,4 Foranstaltning 
Produktion 
Afsætning 36,7 
1,7 % 
96% 
4% 
Gennemførelsesprognoserne i forbindelse med forbedringen af landbmgsstrukturerne blev i 1996 
nedjusteret til 36,7 mio. ECU for perioden 1994-1999 (mod de 37,3 mio., der oprindelig blev fastsat i 
1994). Luxembourg besluttede nemlig at anvende en del af de bevillinger, der oprindelig var afsat til 
disse foranstaltninger, til at støtte forarbejdning og afsætning af produkter. Beslutningen vedrørende 
sidstnævnte SPD skulle træffes i 1997. Den største del af bevillingerne blev afsat til støtte til ugunstigt 
stillede områder (19 mio. ECU), efterfulgt af investeringsstøtte (9 mio. ECU) og støtte til unge 
landbrugere (9 mio. ECU). På området forarbejdning og afsætning af produkter har Luxembourg siden 
1994 anvendt to tredjedele af fællesskabsstøtten for perioden 1994-1999. 1,15 mio. ECU af 1,7 mio. 
vedrørte investeringer i kvalitetsforbedringer i vinsektoren, den eneste sektor, der er med i 
programmet. De samlede støtteberettigede omkostninger i forbindelse med de af Fællesskabet støttede 
investeringer beløb sig til 8 mio. ECU. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 241 
MÅL 5a fiskeri 
Fig. V-43: Mål Sa fiskeri-P.m., programmering 1994-1999 (mb. ECU): 
Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) 
Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) 
Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) 
Akvakultur (d) 
Beskyttede havområder (e) 
Havnefaciliteter (!) 
Forarbejdning og afsætning af produkter (g) 
Produktfremme (h) 
Socioøkonomiske foranstaltninger (i) 
Andre foranstaltninger (j) 
lait FIUF 
0,0 
0,0 
0,0 
0,7 
0,0 
0,0 
0,3 
0,1 
pm 
0,0 
1,1 (h) 9% 
(g) 27% ^^^^^ 
(d)64% 
Investeringsaktiviteten i forbindelse med programmet for mål 5a fiskeri var meget ringe i 1996. De 
støtteberettigede udgifter afholdt i forbindelse med første halvdel af programmet beløber sig til 8% af 
det beløb, der er fastsat for 1994-1999. Der påregnes en forøgelse af investeringerne i 1997 og 1998. 
MÅL 5b56 
Flg. V-44: Mål 5b - P.m., programmering 1994-1999: 
Befolkning (1000 indb.) 
Areal (km2) 30 
831 
mio. ECU 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
lait 3,1 
0,8 
2,2 
6,0 51% 
13% 
36% 
100% 
1SPD (a)21% 
(c) 51% ^ •>*. 
^^^^^^^^(b) 28% • Styrkelse af landbrug og 
skovbrug (a) 
H Beskæftigelse I 
sekundær- og 
tertiærsektoren (b) 
•Turisme og livskvalitet 
(c) 
Programmets gennemførelse i marken er blevet forsinket i foruroligende grad, og Kommissionen har 
grebet ind ved flere lejligheder. F.eks. mislykkedes forsøget på at arrangere et møde i 
overvågningsudvalget. Flere vigtige spørgsmål - planen for den tekniske bistand, forberedelsen af 
evalueringen og kriterierne for projektudvælgelsen - er derfor endnu uafklarede. 
Tabel V-36: Luxembourg - Interventioner fordelt på mål -1996 i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. 
ECU) 
Program 
(godkendelsesir) Samlede 
omkostn. SF-støtte 
(1) Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) % 
(?)/«) Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-1996 
(3) % 
(3V0) 
Mål 2* 
SPD Luxembourg (1994) | 18,2) 5,3| -l,î| 6,0| I13%| 0,3| 4.3| 80% 
Mal 3 
OP Private initiativtagere (1994) 
OP Offentlige initiativtagere (1994) 
lall 21,6 
24,4 
46,0 9,7 
11,0 
20,7 1,6 
1,8 
3,4 4,6 
5,3 
9,9 47% 
48% 
48% 1,6 
1,8 
3,4 4,0 
4,9 
8,9 42% 
45% 
43% 
Mil 4 
SPD Offentlige initiativtagere (1994) | 6,l| 2,3| 0,4| 0,9| 38%| 0,3| 0.6l 25% 
Mil 5a landbrug 
Prognoser Luxembourg F. 2328/91 (1994) 
SPD Luxembourg F. 866 og 867/90 (1994) 
lait 128,8 
U.2 
139,9 36,7 
1,7 
38,4 4,3 
0,0 
•4,3 15,6 
1,0 
16,5 42% 
57% 
43% 5,2 
0,0 
5,2 10,0 
0,5 
10,6 27% 
32% 
28% 
Mil 5« fiskeri 
SPD Luxembourg (1994) | 3j| l,l| 0.0| l,l| 100%| 0,2| 0.3l 30% 
Mil 5b 
SPD Luxembourg (1994) 
TALT 25,5 
239,5 6,0 
73,8 0,0 
6,6 0,8 
35,2 14% 
48% 0,0 
9.3 0,4 
25,2 7% 
34% 
• Efter fradrag af overførlserne til 1997-1999 
56 Støtteberettigede område: Nordluxembourg. 
242 8.årsberetning om strukturfondene (1996) 
9.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 
P.m.: 
Luxembourg deltager ikke i fire af initiativerne, nemlig RECHAR, RETEX, REGIS og PESCA. Fem EU-
initiativprogrammer var blevet godkendt i 1994 og 1995 (EMPLOI, URBAN, ADAPT, LEADER, 
INTERREG). Et INTERREG-program med Belgien og Frankrig manglede at bliye godkendt, hvilket det blev 
i 1996. Tre nationale programmer manglede at blive godkendt vedrørende SMV - det blev godkendt i 1996 -
RESIDER og KONVER. 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Luxembourg : 
Støtten til teknologisk udvikling spiller en forholdsvis stor rolle i EU-initiativerne SMV og INTERREG II. 
SMV-programmet finansierer to typer FTU-foranstaltninger, der skal forbedre SMV'ernes internationale 
konkurrenceevne. Det drejer sig om en miljøforanstaltning, der skal fremme en fornuftig forvaltning af 
ressourcer og anvendelse af rene teknologier, og om en foranstaltning til fremme af strategiske 
ledelsesprincipper i SMV'erne gennem udvikling af edb-s tyrede licitationssystemer, kommunikationssystemer 
til byggesektoren osv. 
Hvad angår INTERREG II fremmer programmet mellem Luxembourg og Tyskland teknologioverførsler (1,6 
mio. ECU; samlede omkostninger: 3,1 mio.) og etablering af samarbejdsnet. Programmet mellem 
Luxembourg, Wallonien og Lorraine har blandt de foranstaltninger, der kan fremme udviklingen af nye 
teknologier, etablering af informations- og støttestrukturer for SMV'er samt udvikling af menneskelige 
ressourcer ved at tilpasse uddannelserne til behovene i den lokale industri og oprette informationsnetværk. 
To nye EU-initiativprogrammer blev godkendt i 1996. Det første var SMV-programmet til fordel for 
mål 2- og 5b-områder, der blev vedtaget i september 1996. Fællesskabsstøtten udgjorde 25% afden 
samlede investering. De vigtigste aktioner vedrørte to prioriteter, nemlig tilskyndelse af de små og 
mellemstore håndværks- og industrivirksomheder til at tage hensyn til miljøet og fremme af strategisk 
ledelse i SMV'er. 
Også et INTERREG-program vedrørende Luxembourg-Belgien-Frankrig blev godkendt i februar. Det 
vedrørte arrondissementerne Arlon, Virton, Bastogne og Neufchåteau i Belgien, departementerne 
Meuse, Meurthe-et-Moselle og Moselle i Frankrig og hele storhertugdømmet Luxembourg. 
Programmet omfatter fire prioriterede felter: økonomisk udvikling på tværs af grænserne 
(fremskaffelse på tværs af grænserne af risikovillig kapital til SMV'er, formidling af 
erhvervsejendomme, udvikling af det lokale potentiale); udnyttelse af menneskelige ressourcer 
(europæisk teknologiskole); attraktiviteten og miljøet i grænseområderne (konstruktion og opførelse af 
grænseoverskridende anlæg til affaldsforvaltning; etablering af lokale partnerskaber i områdets 
landdistrikter; forbedring af kvaliteten af vand og vandløb); og byudvikling på tværs af grænserne 
(byagglomeration som en mulighed, strukturering af den grænseoverskridende byagglomeration). 
Overvågningsudvalget afholdt sit første møde i november. Retningslinjerne for overvågningen af 
programmet blev godkendt på mødet (udvalgets forretningsorden, plan for gennemførelse af 
programmet, udvælgelseskriterier), og forskellige projekter blev gennemgået (undersøgelse af 
udnyttelsen af grænseoverskridende vandførende lag, undersøgelser til forebyggelse af Chiers-flodens 
oversvømmelser osv.). 
Kommissionen har ikke kunnet godkende det fælles RESIDER/KONVER-program, der er fremlagt af 
de luxembourgske myndigheder. I den seneste udgave af programmet, som Kommissionen modtog den 
9. februar 1996, manglede en række væsentlige elementer som f.eks. beskrivelsen af 
foranstaltningerne. Trods Kommissionens gentagne anmodninger fremsendte de luxembourgske 
myndigheder ikke nogen ny udgave af programmet i 1996. 
Med hensyn til de allerede iværksatte programmer forløb gennemførelsen af EMPLOI- og ADAPT-
programmerne tilfredsstillende i 1996. Disse initiativer finansierer henholdsvis tre og to projekter, som 
alle har en varighed på fire år. Youthstart-projektet under EMPLOI skal gøre det muligt at finde frem 
til de unge, som lider nederlag i skolesystemet, og gennem vejledning og rådgivning tilbyde dem en 
anerkendt erhvervsuddannelse. Horizon-projektet går ud på at skabe arbejdspladser for dårligt stillede 
personer inden for gartnerivirksomhed (oprettelse af et selskab til vedligeholdelse af grønne områder), 
mens NOW-projektet tilbyder kvinder, som søger at komme tilbage på arbejdsmarkedet, en integreret 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 243 
uddannelse. ADAPT-projektet består i uddannelse og rådgivning til virksomheder og etablering af en 
database, hvor ansatte kan hente oplysninger om mulighederne for efter- og videreuddannelse. Hvad 
angår INTEGRA-afsnittet under EMPLOI-initiativet, hvortil Luxembourg ikke modtager nogen 
ekstrabevilling, foreslog Luxembourg i 1996 et pilotprojekt i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen. 
LEADER-programmet gennemføres på tilfredsstillende måde. 
Endelig har Luxembourg som følge af beslutningen om fordeling af EU-initiativreserven fået tildelt 
1,23 mio. ECU. Dette beløb vil gå til RESIDER- og LEADER-initiativerne57. 
Tabel V-37: Luxembourg - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Initiativ 
(antal EU-initiativprogrammer) 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (1) 
SMV(l) 
URBAN (1) 
I alt (5) 
INTERREG/REGEN (2) •* 
heraf programmer godkendt i 1996: 
SMV(l) 
INTERREG (1)*** Samlede 
omkostn. 
0,8 
0,6 
4,8 
1,4 
1,0 
8,7 
1,4 S.F.-stotte* 
(1) 
0,3 
0,3 
1,0 
0,3 
0,5 
2,5 
0,3 Forpligtelser 
1996 
0,2 
0,0 
0,0 
0,3 
0,0 
0,5 
0,3 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
0,3 
0,3 
1,0 
0,3 
0,5 
2,4 
0,3 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
100% 
72% 
100% 
96% 
72% Betalinger 
1996 
0,1 
0,0 
0,0 
0,1 
0,2 
0,4 
0,1 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
0,1 
0,2 
0,4 
0,1 
0,3 
1,0 
0,1 % 
(3V(1) 
30% 
50% 
40% 
22% 
50% 
40% 
22% 
* Ekskl. reserve 
•• Se detaljer i kapitel VII, tabel 2.2. 
*•* Se detaljer i kapitel I.B.l.EU-initiativer 
57 Se ligeledes kapitel I.B.l. EU-initiativer. 
244 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
10. NEDERLANDENE 
10.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Nederlandene: 
Mål 1: I SPD'et for Flevoland er der afsat 14,4 mio. ECU (samlede omkostninger: 86,9 mio. ECU) til et 
prioriteret felt vedrørende FTU. Der sættes ind på fire områder: 
• den "regionale teknologiplan ", som kombinerer en udvidelse afden regionale FTU-kapacitet med 
de regionale socioøkonomiske mål (0,2 mio. ECU); 
• oprettelse af et center for teknologioverførsel til SMV'er og af et net af regionale 
telekommunikationscentre (1,5 mio. ECU); 
• KIM-projektet, som hjælper virksomhederne med at ansætte universitetsuddannede og andre højt 
kvalificerede personer for at indføre nye teknologier og nye arbejdsmetoder i virksomhederne 
(hydraulik, forvaltning af vandressourcer, økologi, industriel hydrodynamik, udvikling af 
kystområder, forebyggelse af brand osv. -0,2 mio. ECU); 
• opbygning af nye infrastrukturer for anvendt forskning og ydelse af økonomisk støtte til F&U i 
industrien (12,5 mio. ECU). 
FTU er ligeledes et væsentligt led i strategien for modernisering af landbruget (5,6 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 23,2 mio.). SPD'et tilskynder til koncentration og udvidelse afFTU-aktiviteter på højt niveau 
gennem flytning eller oprettelse af forskningsinstitutter (f.eks. forskningscentret IDL-DLO i Lelystad, som 
giver højt kvalificeret arbejde til 250 personer), diversificering af institutternes aktiviteter og udvikling af et 
center, der skal lette overførslen af forskningsresultater til den agroindustrielle sektor og 
landbrugsbedrifterne. I SPD'et støttes ligeledes forskning på fiskeriområdet (1,1 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 20,7 mio.). 
Mål 2 (1994-1996): I SPD'erne for mål 2 er 10% af strukturfondenes bidrag afsat til FTU. 
Foranstaltningerne tager sigte på at styrke industristrukturen ved at stimulere innovation og 
produktudvikling. Der er tale om følgende foranstaltninger: 
• Årnhem-Nijmegen: infrastruktur til husning af virksomheder (forsker- og teknologiparken 
Mercator de Nijmegen, HBO-Bedrijfscentrum i Arnhem, Bedrijvencentrum Simon Stevin i Arnhem), 
udvikling af industri- og videnstrukturer (virksomhedsnicher - f.eks.: projekt vedrørende 
iværksættersamarbejde inden forforsølvningsindustrien -fremme af innovation og kvalitet -f.eks.: 
medicinsk teknologi - nye handelsaktiviteter osv.), investering i menneskelig kapital (6,9 mio. ECU 
i alt, samlede omkostninger: 25,6 mio.); 
• Groningen-Drenthe: tilskyndelse til teknologisk innovation, støtte til FTU, vejledning i anvendelse 
af miljøteknologier, oprettelse af et center for teknologisk udvikling (0,5 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 1,2 mio.); 
• Twente-Overijssel: udvikling af teknologi- og videninfrastrukturer (1,8 mio. ECU; samlede 
omkostninger 5,3 mio.) og støtte til innovation (0,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 1,1 mio.) -
f.eks.: teknologiske institutter i Erhvervs- og Forskningspar ken; 
• Zuid-Limburg: produktudvikling og udvikling af infrastrukturer til husning af virksomheder samt 
miljøteknologier og teknologisk uddannelse på højt niveau (8,2 mio. ECU; samlede omkostninger 
25 mio.); 
• Zuidoost-Brabant: udstyr til forskningscentre (9,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 39,7 mio.), 
forbedring af teknologiuddannelsen og overførsel af viden til nye virksomheder. 
Ud over FTU er der i programmerne afsat 1,5% til telekommunikation, nemlig til opkoblingen til 
telekommunikationsnettene og basisinfrastrukturerne. Kun i SPD 'et for Twente er der en nærmere beskrivelse 
af foranstaltningen, som vedrører etablering af en kabelforbindelse til Erhvervs- og Forskningsparken samt 
etablering af et center for telematikviden for at udvikle den multimodale transport i regionen. Hvad angår 
telematikapplikationer støtter SPD 'erne for Twente og Groningen-Drenthe henholdsvis udvikling af telematik 
til transportområdet og oprettelse af et center for udvikling af telematik 
Mål 5b: I Friesland vil der blive oprettet forsknings- og informationscentre, og teknologioverførsler vil blive 
fremmet som led i udviklingen af virksomheder. 1 Groningen-Drenthe er prioriteterne udvikling af 
virksomhedsnicher (7,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 32,9 mio.) og støtte til nye produkter og 
teknologier samt til formidling af innovationsoplysninger til virksomheder. For Overijssel vedrører 
foranstaltningerne udvikling af telematiktjenester og forskningsprojekter samt udvikling af nye produkter i 
forbindelse med udviklingen af naturlige ressourcer og landbrug. 
I alt repræsenterer fællesskabsfinansieringerne til teknologisk udvikling i Nederlandene 13,2% af 
strukturfondbevillingerne (mål log 2). 
8. årsberetning for strukturfondene (1997) 245 
Tabel V-38: Nederlandene - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i 
programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Måll 
Mål 2 
lait I ALT 
132,7 
97,8 
230,5 % 
58% 
42% 
100% S.F. 
22,0 
27,6 
49,6 % 
17% 
28% 
22% Medlemsstat 
OflTentl. 
89,9 
38,2 
128,1 Private 
20,8 
32,0 
52,8 lait 
110,7 
70,2 
180,9 % 
83% 
72% 
78% 
NB: Programmcringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 
en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgifter, som ofte 
forbindese med andre omrader som f.eks. industri og FTU. Strukturfondenes finansieringer 
3% 
37% 
DFTU •Telekom. 
MÅL l58 
Fig. V-45: P.nu, programmering 1994-1999 (mia ECU): 
Priorilerede felter: 
Udvikling af industrien (a) 
Turisme (b) 
Landbrug, udvikl, af landdistrikter (c) 
Fiskeri (d) 
Menneskelige ressourcer (e) 
Erhvervsinfrastrukturer (f) 
Transportinfrastrukturer (g) 
Forskning og udvikling (h) 
Teknisk bistand (i) 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
lait 
1SPD 80,0 
40,0 
21,5 
8,5 
150,0 22,0 
5,2 
21,2 
8,2 
28,0 
17,0 
31,4 
14,4 
2,6 
53% 
27% 
14% 
6% 
100% (h)10% C)2% (,)15% 
(b)3% 
(g) 21% 
(f) 11% (e) 19% 
Vigtigste resultater i 1996 
Blandt de generelle mål for SPD'et vedrørende Flevoland kan nævnes en stigning i BNP pr. indbygger 
til 85% af fællesskabsgennemsnittet, en årlig vækst i beskæftigelsen, der ligger 3% over det nationale 
gennemsnit, en arbejdsløshed, der ligger under det nationale gennemsnit, og en udjævning af de 
tværregionale uligheder hvad angår arbejdsløshed. Disse mål er endnu ikke opfyldt. Selv om BNP pr. 
indbygger langsomt stiger i forhold til gennemsnittet, og væksten i beskæftigelsen er næsten 3% højere 
end væksten på nationalt plan, ligger arbejdsløsheden i Flevoland for første gang lidt over 
gennemsnittet for Nederlandene, og forskellene mellem regionernes arbejdsløshed voksede mellem 
1994 og 1995. 
Med hensyn til gennemførelsen af SPD'et i 1996 fremhæves indførelsen af temamøder, hvor de 
forskellige partnere frit kan drøfte særlige emner som f.eks. i 1996 fremme af nye arbejdspladser, 
midtvejsevaluering, landbrugspolitik og den regionale teknologiplan. Flevoland er endvidere en af de 
regioner, der deltager i gennemførelsen af de lokale og regionale beskæftigelsespagter. Regionen har 
udarbejdet en handlingsplan "En indsats for beskæftigelsen", som følger opbygningen i SPD'et for mål 
1, men i øvrigt lægger vægt på en større koordinering mellem de forskellige regionale partnere med 
udgangspunkt i tre principper: dynamik, kreativitet og synergi. Man har nemlig valgt at skabe en 
sammenhæng mellem eksisterende projekter i stedet for at lancere nye projekter. I øvrigt skønnes de 
allerede godkendte projekter at få følgende beskæftigelseseffekt: 10.492 varige stillinger (6.749 
direkte stillinger, 3.743 indirekte stillinger) og 2.793 midlertidige stillinger. 
58 Støtteberettiget område: Flevoland. 
246 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Man nåede så langt med de forskellige foranstaltninger, at det var muligt at betale 1995-trancherne og 
afslutte den årlige tranche for 1994. De foranstaltninger, hvis gennemførelse forløber på en 
tilfredsstillende måde, er virksomhedsstøtte (navnlig foranstaltningerne til fordel for SMV'er) og 
transportinfrastrukturer (hvor hovedprojektet er omdannelsen af hovedvej 27 til motorvej A27, hvilket 
vil forbedre forbindelsen mellem Flevoland og den centrale og sydlige del af landet. Arbejdet skrider 
planmæssigt frem). Med andre felter, nemlig fiskeri, handelsinfrastrukturer og forskning-udvikling, 
går det langsommere. Dog har den regionale teknologiplan medført en forøgelse af antallet af projekter 
vedrørende forskning og udvikling. Fiskeriforanstaltningernes gennemførelse forløber planmæssigt. 
Den første foranstaltning var "Tilpasning af fiskeriindsatsen", dvs. en endelig oplægning af fartøjer. 
Foranstaltningerne vedrørende forarbejdning og afsætning af produkter blev ligeledes iværksat. For så 
vidt angår feltet "Landbrug og udvikling af landdistrikter" er de af EUGFL finansierede 
foranstaltninger, bortset fra mål 5a-foranstaltningerne, hovedsagelig rettet mod landbrugsforskning, et 
bæredygtigt landbrug, nye landbrugsaktiviteter og en bedre vandforvaltning. Den finansielle 
gennemførelse af disse foranstaltninger er meget forsinket på grund af den lange tid, der går fra den 
retlige og budgetmæssige indgåelse af forpligtelser til betalingerne finder sted. Ved udgangen af 1996 
var der således kun disponeret over to af de seks årlige trancher, dvs. 30% af de fastsatte bevillinger. 
Der er organiseret en temadag vedrørende Flevolands landbrug, og der er truffet foranstaltninger til 
fremskyndelse af iværksættelsen. 
1996 i programmeringen for 1994-1999 
Udkastet til rapporten om midtvejsevalueringen er blevet fremlagt af vurderingsmanden. 
Hovedkonklusionerne i rapporten er, at strategien og sammenhængen i programmet er i orden, men at 
tilrettelæggelsen og forvaltningen kan forbedres. I rapporten anbefales det ligeledes at koncentrere 
indsatsen mere om bestemte områder, bl.a. bekæmpelse af arbejdsløshed, diversificering af de 
fiskeriafhængige områder og oprettelse af aktivitetscentre i visse sektorer (f.eks. inden for 
agrolevnedsmidler, transport og distribution, medier, turisme og fritid). SPD'et har generelt bidraget til 
at forbedre samarbejdet mellem de forskellige partnere i en region, hvor der ikke før var etableret 
traditionelle samarbejdsnet. Overvågningsudvalgets funktion er forbedret, navnlig ved indførelsen af 
temamøder med mange deltagere, hvilket skiller Flevoland ud fra de øvrige støtteberettigede regioner i 
Nederlandene. 
MÂL259 
Fig. V-46: P.m., programmering 1994-1996 (mia ECU): 
Fordeling på sektorer : 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 
Menneskelige ressourcer (b) 
Renovering og retablering (c) 
Miljøbeskyttelse (d) 
Teknisk bistand (e) 
Fordeling på fonde : 
EFRU 
ESF 
lait 
5 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPD| 144,0 
80,2 
224,1 64% 
36% 
100% 
44,8 (d) 2% (•)3% 
(c) 13% (a) 46% 
(b) 36% 
1996 i programmeringen for 1994-1996 
De fem SPD'er blev afsluttet i 1996. Men en stor den af de oprindelig programmerede bevillinger 
(80,1 mio. ECU i alt, dvs. 27% afden samlede oprindelige støtte) var ikke udnyttet og blev overført til 
perioden 1997-1999. Overførslerne varierer afhængigt af regionerne fra 17% til 33% af den 
59 Støtteberettigede områder: Arnhem-Nijmegen, Groningen-Drenthe, Twente-Overijssel, Zuid-Limburg, 
Zuidoost Brabant. 
8. årsberetning for strukturfondene (1997) 247 
oprindelige støtte60. For samtlige SPD'er bortset fra Twente var det muligt at afslutte de årlige 
trancher for 1994 og 1995, og for tre af SPD'erne (Groningen-Drenthe, Arnhem-Nijmegen og 
Zuidoost-Brabant) blev der disponeret over første tranche for 1996. Først i 1996 blev systemerne for 
overvågning af de forskellige SPD'er fuldt operationelle. Systemerne gør det muligt at fremlægge 
meget detaljerede økonomiske oplysninger og indikatorer. 
Programmernes afvikling: 
• i Groningen-Drenthe blev to foranstaltninger - den regionale teknologiplan og miljø- og 
energiforanstaltningerne - afsluttet, og disse vil danne grundlaget for den næste fase. 
Foranstaltningen vedrørende støtte til virksomhederne inden for rådgivning, internationalisering, 
teknologier og investeringer var meget vellykket og måtte udvides. Der var dog problemer med at 
skabe interesse hos de endelige støttemodtagere, bl.a. på grund af de mange forskellige 
administrative procedurer. 
• for Twente godkendte Kommissionen to fonde for risikovillig kapital samt den regionale 
teknologiplan, som danner grundlag for udvælgelsen af de teknologiske projekter. Flere af 
foranstaltningerne i dette program - infrastrukturprojekter vedrørende multimodal transport og 
industriinfrastrukturer, som finansieres af EFRU, og transport, distribution og turisme, som 
finansieres af ESF - stødte på vanskeligheder, mens ESF-foranstaltningen på industriområdet skred 
hurtigt frem. Konklusionen af evalueringen er, at industribeskæftigelsen fortsat falder, men at de 
velfungerende foranstaltninger til fordel for industri og udvikling af virksomheder muligvis vil 
kunne medvirke til at bremse dette fald. 
• for Arnhem-Nijmegen skyldes den langsomme gennemførelse, at visse foranstaltninger blev 
forsinket (bl.a. turisme og ESF-foranstaltninger). Strategierne til fordel for industri- og 
turistsektoren blev forbedret, men det viste sig nødvendigt med en mere aktiv deltagelse fra 
sektororganisationerne og de halvoffentlige organisationer. 
• for Zuidoost-Brabant blev ESF-finansieringerne stort set brugt op i 1996, og EFRU-
foranstaltningerne til fordel for industriområder, modtagelse af virksomheder og erhvervslivets 
rammebetingelser gik godt, mens foranstaltningerne til fordel for turisme og teknologi- og 
uddannelsescentre ikke havde så stor succes. Evalueringen viser, at målene for programmet skulle 
kunne nås, at tidsplanen for programmet blev overholdt, at overvågnings- og 
medfinansieringssystemet fungerede gnidningsløst, at informationsindsatsen over for SMV'erne var 
effektiv, og at de første afsluttede ESF-projekter, havde givet arbejde til 86% af de arbejdsløse, der 
havde deltaget i en uddannelse. 
• I Zuid-Limburg blev programmet tilpasset, dels fordi pristalsreguleringen havde resulteret i et 
ekstra beløb, som først og fremmest blev anvendt på turisme og teknisk bistand (tilpasning af 
overvågningssystemet), dels på grund af overførslen af de uudnyttede bevillinger fra 
foranstaltningerne til fordel for industri og nye virksomheder til turistforanstaltningen. Denne 
overførsel skal der kompenseres for i programmet for 1997-1999. 
Forberedelse af perioden 1997-1999 
Forberedelsen af perioden 1997-1999 begyndte i andet halvår 1996. Der er kontinuitet mellem de 
modtagne udkast og foranstaltningerne for perioden 1994-1996, men der er dog visse mindre 
afvigelser for så vidt angår prioriteringen. Således lægges der i udkastet til SPD for Groningen-
Drenthe mere vægt på lokale beskæftigelsesinitiativer, visse byers økonomiske betydning og den 
regionale teknologiplan, og mindre på infrastrukturer. Endvidere er livskvalitet og det lokale 
erhvervsliv samt beskæftigelsesinitiativer blevet føjet til prioriteterne for Zuidoost-Brabant. 
Investeringerne i Twente vil i højere grad end tidligere være rettet mod sektorer, der har fremtiden for 
sig, og som kan bidrage til jobskabelse og diversificering af det regionale erhvervsliv. Dette medfører, 
at en større andel af finansieringerne går til erhvervsinfrastrukturer, teknologi og industri. I udkastet til 
program for Arnhem-Nijmegen vil vægten ligeledes blive flyttet fra erhvervsinfrastrukturer til 
virksomheders investeringer og informationsteknologier. 
60 Der blev overført følgende beløb: 22,3 mio. ECU for Groningen-Drenthe (29% af den oprindelige støtte), 
11,2 mio. for Arnhem-Nijmegen (20%), 9,9 mio. for Twente-Overijssel (17%), 14,1 mio. for Zuid-Limburg 
(32%), og 22,6 mio. for Zuidoost Brabant (33%). 
^x 
KAPITEL I 
IVÆRKSÆTTELSE AF PROGRAMMERINGERNE 
248 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
MÅL 3 OG 4 
Fig. V-47: Mål3 - P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1995-priser) 
Prioriterede felter 
Uddannelse (a) 
Jobformidling (b) 
Indslusningsforløb (c) 
Teknisk bistand (d) 
lait ESF 
1SPD 480,0 
120,0 
277,0 
46,0 
923,0 (d) 5% 
(c) 30% 
(a) 52% 
Mål 3-programmet forløb planmæssigt, idet der blev disponeret over hele den årlige tranche (164 mio. 
ECU). I alt 128.900 personer deltog i projekter finansieret af ESF (74.900 fik direkte en uddannelse, 
6.460 modtog rådgivning og 47.540 deltog i "indslusningsforløb"). Der blev brugt flere midler på 
"indslusningsforløb" end på "rådgivning". Dette afspejler arbejdsformidlingernes bestræbelser på at 
fastlægge individuelle forløb for de arbejdsløse, hvilket muligvis under midtvejsrevisionen vil føre til 
en formel ændring af programmeringen for de kommende år. I 1996 steg ESF's bevillinger til 
lærlingeuddannelsen, som omfatter 'learning by doing", erhvervserfaring og én dags teoretisk 
uddannelse om ugen. ESF sørger ligeledes for at matche lærlingeudbuddet og -efterspørgslen i de 
enkelte regioner og sektorer. Dette skulle give 4.000-5.000 ekstra lærepladser om året. 
Den finansielle gennemførelse var ikke helt så tilfredsstillende som tidligere. Dette skyldes, at de 
regionale arbejdsformidlinger først meget sent lægger projekterne ind i ESF's medfinansieringssystem. 
Nogle af budgetterne blev tildelt en bestemt initiativtager, hvilket medførte uudnyttede bevillinger i 
nogle tilfælde, hvor det ikke lykkedes for initiativtageren at gennemføre projektet. 
Projektomkostningerne synes at være steget lidt på grund af den faldende arbejdsløshed i 
Nederlandene, idet de personer, der forbliver arbejdsløse, kræver en større indsats. 
Fig. V-48:Mål4-P.m,programmering 1994-1999(mio. ECU- 1994-priser) 
Prioriterede felter 
Fremme af interesse for uddannelse (a) 
Tilpasning af uddannelse til behov (b) 
Uddannelsesprogrammer (c) 
Teknisk bistand (d) 
lait ESF 
13,0 
29,1 
106,7 
TA 
156,2 
1SPD (d) 5% (a) 8% 
(b) 19% 
SPD'et for mål 4 kom - endelig - rigtig i gang i 1996. 69 projekter til i alt 40 mio. ECU blev udvalgt. 
De fleste vedrører grupper af virksomheder (i gennemsnit 120 i hver gruppe) fra samme erhvervssektor 
(17 forskellige sektorer i alt). Projekterne tilrettelægges af uddannelsesfonde i de enkelte sektorer 
("0&0"-fonde), som administreres af arbejdsmarkedets parter. Det skønnes, at 41.000 personer 
modtog en uddannelse i 1996, heraf 25.000 fra SMV'er. Programmet har tre prioriteter, og det er den 
tredje prioritet, nemlig uddannelse, der modtager flest bevillinger. "Foregribelse" og udarbejdelse af 
uddannelsesprogrammer synes allerede at fungere godt i Nederlandene. Med hensyn til prioriteten 
"foregribelse" blev der oprettet et overvågningscenter for beskæftigelsen, som allerede effektivt har 
koordineret indsatsen. Centret vil følge udviklingen i udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet for at 
sikre, at mål 4-programmet er i overensstemmelse med udviklingen. Målgruppen har allerede et godt 
kendskab til programmet, og der indkommer næsten flere projektforslag, end man kan håndtere. 
8. årsberetning for strukturfondene (1997) 249 
MÅL 5a landbrug 
Tabel V-39: P.m., gennemførelsesprogrammering 1994-1999 (mio. ECU - 1994-priser) 
lait 
118,0 Foranstaltn. 
Produktion 
Afsætning 78,8 
39,2 % 
67% 
33% 
Investeringerne i modernisering af produktionsstrukturerne vedrørte i 1995 navnlig kvægstalde. 
Antallet af bedrifter, der i 1995 modtog investeringsstøtte, var faldet væsentligt, nemlig fra 918 i 1993 
og 883 i 1994 til 226 i 1995. Denne nedgang kunne tilskrives de nederlandske landbrugeres ønske om 
at "se tiden an". De ville lige se, hvorledes indkomstudviklingen blev inden for landbruget. Dette 
afspejledes i en nedjustering af udgifterne for 1995 (-43% i forhold til de prognoser, der var 
udarbejdet i 1994). Siden 1993 har der ikke været nogen støtte til unge landbrugeres etablering. 
SPD'et for forarbejdning og afsætning af produkter blev igangsat i overensstemmelse med 
programmeringen. De fleste af projekterne vedrørte og miljø og innovation. For at forenkle 
sagsbehandlingen foreslog Nederlandene i 1996 at samle de forskellige investeringsstøtteordninger, 
der fandtes i medfør af flere fællesskabsforordninger, i ét retligt investeringsstøtteinstrument. 
MÅL 5a fiskeri 
Mål. V-49: Mål 5a fiskeri - P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU): 
FIUF 
Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) 8,0 
Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) 0,0 
Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) 2,2 
Akvakultur (d) 1,5 
Beskyttede havområder (e) 0,0 
Havnefaciliteter (f) 20,4 
Forarbejdning og afsætning af produkter (g) 8,5 
Produktfremme (h) 6,0 
Socioøkonomiske foranstaltninger (i) pm 
Andre foranstaltninger (j) 0,0 
Ialt| 46,6 (h)13% (0 0% (a)17, 
(g) 18% 
(f) 44% 
Den egentlige gennemførelse af programmet begyndte med tilpasningen af fiskeriindsatsen, dvs. den 
endelige oplægning af fartøjerne. Der blev ligeledes iværksat visse projekter vedrørende 
fiskeforarbejdningsindustrien, mens de øvrige foranstaltninger var længere tid om at komme i gang. 
MÅL 5b61 
Fig. V-50: Mål 5b - P.m., programmering 1994-1999: 
Befolkning (1000 indb.) 
Areal (km1) 
Fordeling på fonde: 
5 SPD'er EFRU 
ESF 
EUGFL 
lait 
Gennemsnit pr. SPD| 81,8 
17,6 
50,6 
150,0 800 
5 405 
ECU 
55% 
12% 
34% 
100% 
30,0 (e)H% (01% (a) 8% 
(d) 13% 
(c) 42% (b)25% • Udvikling af landbrug og 
gartneri (a) 
• Virksomhedsetablering (b) 
• Turistinfrastruktur (c) 
E3 Miljøbeskyttelse (d) 
• Menneskelige ressourcer 
(e) 
D Teknisk bistand (f) 
I én region (Groningen-Drenthe) er gennemførelsen af projekterne blevet forsinket. Kommissionen 
har insisteret på en fremskyndelse af betalingerne til de endelige støttemodtagere. Kommissionen 
godkendte i september 1996 en ændring af SPD'et for Overijssel vedrørende en overførsel mellem to 
foranstaltninger. I slutningen af 1996 blev der ligeledes indgivet ansøgning om en ændring for så vidt 
angår Limburg-provinsen. Overvågningsudvalgene i de forskellige provinser besluttede endvidere at 
reservere de beløb, der fremkom ved pristalsreguleringen af programmerne (1995/1996), til 1999. 
Meget af udvalgenes tid gik med evalueringen, som blev organiseret på nationalt plan af 
61 Støtteberettigede områder: Friesland, Groningen-Drenthe, Limburg, Overijssel, Zeeland. 
250 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Landbrugsministeriet og Økonomiministeriet. Midtvejsevalueringen skulle gennemføres af samme 
eksterne konsulentfirma for alle regioner, og de endelige rapporter skulle foreligge ved udgangen af 
første kvartal 1997. 
Tabel V-40: Nederlandene - Interventioner fordelt på mål -1996 i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. 
ECU) 
Program 
(godkendelsesar) Samlede 
omkostn. SF-støtte 
(1) Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-1996 
(3) % 
(3V(D 
Mill 
SPD Flevoland (1994) 1 958,7| I50,0| 4.8| 42,0| 28%| I I.Sl 31.5| 21% 
Måll* 
SPD Arnhem-Nijmegen (1994) 
SPD Groningen-Drenthe (1994) 
SPD Twcnte-Overijssel (1994) 
SPD Zuid-Limbourg (1994) 
SPD Zuid-Oost Brabant (1994) 
lait 173,1 
195,9 
156,4 
102,9 
169.6 
798,0 45,6 
54,8 
49,0 
29,5 
45,3 
224,1 21,3 
16,7 
24,5 
12,0 
24,6 
99,1 39,2 
50.0 
43,0 
25,8 
46,0 
204,2 86% 
91% 
88% 
87% 
102% 
91% 3,8 
13,3 
8,2 
1.4 
12,6 
39,3 12,7 
30,0 
17,5 
8,3 
23,3 
91,8 28% 
55% 
36% 
28% 
51% 
41% 
Mal 3 
SPD Nederlandene (1994) | 2.2I9j| 935,3| 152,2[ 434,5| 46%[ 124,6| 377,9| 40% 
Mal 4 
SPD Nederlandene(1994) | 363,6| !56,2| 0,o| 22,2| 14%| 0,0| 11,l| 7% 
Mal 5a landbrug 
Prognoser Nederlandene F. 2328/91 (1994) 
SPD Nederlandene F. 866 og 867/90 (1994) 
lait 461,7 
313,7 
775,3 78,8 
39,2 
118,0 2,1 
6.9 
9,1 20,8 
13,5 
34,3 26% 
34% 
29% 1,2 
5,3 
6,5 8,1 
10,5 
18,6 10% 
27% 
16% 
Mal 5a fiskeri 
SPD Nederlandene (1994) | 127,5| 46,6| 6,4| 15,5| 33%| 6,5| 12,7| 27% 
Mal 5b 
SPD Friesland (1994) 
SPD Groningen-Drenthe (1994) 
SPD Limburg (1994) 
SPD Overijssel (1994) 
SPD Zeeland (1994) 
lait 
I ALT 266,9 
157,4 
48,4 
70,2 
49,2 
592,1 
5.834,9 68,7 
34,9 
19,1 
15,5 
11,8 
150,0 
1.7803 6,7 
1,5 
5,0 
1,6 
0,8 
15,6 
287,1 19,3 
5,7 
7,3 
4,9 
3,9 
41,2 
793,9 28% 
16% 
38% 
32% 
33% 
27% 
45% 5,1 
1.0 
3,3 
2,3 
0,9 
12,7 
201,4 10,3 
3,1 
4,5 
3,9 
3,4 
25,3 
568,9 15% 
9% 
24% 
25% 
29% 
17% 
32% 
Efter fradrag af overførslerne til 1997-1999 
10.2. Iværksættelse af EU-initiativer i 1996 
P.m.: 
Nederlandene deltager ikke i RECHAR- og REGIS-initiativerne. Der blev vedtaget 12 EU-
initiativprogrammer på nationalt plan i 1994 og 1995. Hertil kom 7 INTERREG-programmer. Ved udgangen 
af 1995 manglede kun KONVER-programmet at blive vedtaget, hvilket skete i 1996. 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Nederlandene: 
De fleste af de nederlandske EU-initiativprogrammer omfatter foranstaltninger til fremme afden teknologiske 
udvikling. SMV-programmet indeholder ikke alene foranstaltninger til udvikling af telekommunikation med 
henblik på etablering af net mellem virksomhederne, men også flere FTU-foranstaltninger - indførelse af nye 
processer, teknikker og produkter samt samarbejde med forskningscentre (f.eks. åbent hus-arrangementer, 
udvekslingsprojekter, kurser osv.) og teknologioverførsel. Desuden vedrører en af aktionerne i programmet 
nye uddannelsessystemer, der kan fremme indførelsen af nye teknologier i virksomhederne. Visse 
INTERREG-programmer indeholder foranstaltninger til fremme af telekommunikationen. Mellem 
Nederlandene og Tyskland og mellem Nederlandene og Belgien prioriteres udbygningen af 
telekommunikationsinfrastrukturerne højest med henblik på tilslutning til de transeuropæiske elektroniske net. 
På FTU-området støtter programmerne mellem Nederlandene og Belgien og mellem Nederlandene, Belgien 
og Tyskland samarbejde mellem virksomheder og forskningscentre og teknologioverførsel for at stimulere 
innovation og modernisering af produktionsprocesser og produkter i virksomhederne.. 
Hvad angår initiativerne vedrørende industriel omstilling støtter RESIDER-programmet i Ijmond nye 
teknologier og industriel udvikling samt industri- og servicenetværk med en bevilling på 3,7 mio. ECU 
(samlede omkostninger: 9,1 mio. ECU), der er afsat til innovation og oprettelse af virksomheder. Også 
RETEX-programmet støtter teknologisk udvikling og innovation i Twente-regionen. 
Horizon-afsnittet under EMPLOI skal lette den erhvervsmæssige integrering af handicappede og dårligt 
stillede grupper gennem udvikling af distancearbejde og indførelse af fleksible læringssystemer som f.eks. 
fjernundervisning og interaktiv undervisning. 
8. årsberetning for strukturfondene (1997) 251 
KONVER-programmet blev endelig vedtaget af Kommissionen i marts 1996. Det vedrører otte 
nederlandske regioner (Kop van Noord-Holand, Den Haag/Delft, Rijnmond, Walcheren, en del af 
Utrecht-provinsen, Veluwe, Arnhem/Nijmegen og Noordwest-Brabant). Programmets hovedelementer 
er omstilling af forsvarsbaserede industrier, stimulering af innovation, retablering af industriområder 
samt udvikling af turisme og uddannelse. Programmet vil ifølge beslutningen om fordeling af EU-
initiativreserven få tildelt 15,1 mio. ECU ekstra og vil blive forlænget indtil 1999. De nederlandske 
myndigheder har allerede fordelt 49% af det først forskud blandt forskellige projekter, og programmet 
har vakt stor interesse hos projektskaberne, hvilket kan ses af antallet af ansøgninger. 
Ved Kommissionens beslutning vedrørende EU-initiativerne fik Nederlandene tildelt 184,45 mio. 
ECU ekstra til KONVER-, ADAPT-, EMPLOI-, LEADER-, PESCA-, RESIDER-, URBAN- og 
INTERREG-initiativerne62. I forbindelse med INTERREG II C's afsnit "forebyggelse af 
oversvømmelser" vil Nederlandene modtage 100 mio. ECU til iværksættelse af et program i Meuse-
Rhin-bassinet. Programmet blev udarbejdet i slutningen af 1996 i samarbejde med de belgiske, tyske, 
franske og luxembourgske myndigheder og vil modtage 135 mio. ECU i strukturfondbevillinger (ud 
over bevillingen til Nederlandene er der bevillinger til Belgien (7,5 mio. ECU); Tyskland (24,9 mio.); 
Frankrig (2,6 mio.); ingen bevilling til Luxembourg). 
Af de igangværende programmer vil RESIDER-programmet (Ijmond) blive forlænget til 1999 og vil få 
tildelt 5 mio. ECU fra reserven. Programmet er vellykket, idet der ved udgangen af 1996 var 
disponeret over 70% af strukturfondmidlerne til forskellige projekter. De samlede omkostninger vil 
stige fra 50 mio. til 100 mio. ECU, da den nationale, regionale og private medfinansiering vil blive 
meget højere end oprindelig forudset. Der er især taget godt imod konsulentstøtteordningen for 
SMV'er, bl.a. på grund af en kraftig efterspørgsel efter ISO-certificeringer, som har gjort det 
nødvendigt at forøge bevillingerne tii denne foranstaltning med 100%. RETEX-initiativet indgår som 
foranstaltning i SPD'et for mål 2 til fordel for Twente og skal tilskynde SMV'erne til at innovere. 50% 
af betalingerne vedrørende denne foranstaltning har allerede fundet sted. Hvad angår SMV-
programmet var 1996 igangsætningsåret. Der blev kun disponeret over 65% af 1996-tranchen, hvilket 
betyder, at tidsplanen ikke er overholdt. Der er dog store forskelle mellem foranstaltningerne, idet 
foranstaltningerne til fordel for teknologiprojekter, udveksling af erfaringer og netværk af 
demonstrationsprojekter forløber godt, mens andre - demonstrationscentre, FTU-centre og indførelse 
af nye teknologier i SMV'er - kræver en ekstra indsats. 
De første to URBAN-programmer - Amsterdam og Den Haag - kom forholdsvis sent i gang, fordi de 
nederlandske myndigheder tøvede med valg af byer. 11996 blev der gjort en stor indsats i forbindelse 
med Amsterdam-programmet. Endvidere valgte de nederlandske myndigheder at tildele de 13,1 mio. 
ECU fra reserven til to nye EU-initiativprogrammer til fordel for Rotterdam og Utrecht. Disse 
programmer blev fremlagt ved udgangen af 1996. Hvad angår PESCA vil ekstratildelingen på 2 mio. 
ECU fra reserven gå til områder uden for mål 1. Endvidere skrider gennemførelsen af dette program 
forholdsvis langsomt frem både i mål 1-området og udenfor, bl.a. på grund af interne 
koordinationsvanskeligheder som følge af, at flere strukturfonde og forskellige nationale 
medfinansieringsinstanser (ministerium, lokale myndigheder osv.) er involveret. 
De fire LEADER-programmer afvikles tilfredsstillende, og netværket i de fire støtteberettigede 
regioner er operationelt. Evalueringen vil omfatte samtlige fire programmer, med en særskilt analyse 
for hver region, og vil blive gennemført af samme eksterne firma. I Flevoland omfatter de udvalgte 
projekter tre prioriteter, nemlig styrkelse af landbrugssektoren og turistsektoren og mere levedygtige 
landsbyer. 
41 EMPLOI-projekter (15 NOW, 17 Horizon og 9 Youthstart) var blevet udvalgt i 1995, og de kom i 
gang i slutningen af 1995 og begyndelsen af 1996. NOW-projekterne vedrører navnlig kvinder fra 
etniske minoriteter, og kvindelige bistandsklienter. Horizon-projekterne til fordel for handicappede 
støtter udviklingen af en "ledsageordning", mens projekterne til fordel for ugunstigt stillede personer 
lægger vægt på langtidsledige. Youthstart-projekterne vedrører navnlig unge af fremmed oprindelse og 
62 Se ligeledes kapitel I.B.l. EU-initiativer. 
252 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
de mindst kvalificerede unge. De nederlandske myndigheder fremlagde et revideret udkast til program, 
fordi de ønskede at få det nye INTEGRA-afsnit med. Forberedelserne til en indkaldelse af projekter til 
den anden serie EMPLOI-projekter i 1997 blev påbegyndt. 67 projekter under ADAPT-programmet 
blev operationelle i 1996. SMV'erne fik høj prioritet, og støtten til nye virksomheder som potentielle 
jobskabere må fremhæves. Projekterne vedrører ligeledes overførsel af viden og knowhow fra store til 
mindre virksomheder, samarbejde mellem SMV'er og F&U-institutter og uddannelsesinstitutioner 
samt forbedring af kvindernes muligheder på arbejdsmarkedet. Der blev ligeledes foreslået en revision 
af EU-initiativprogrammet for at få det nye afsnit ADAPT-BIS med. Indkaldelsen af disse projekter og 
afden anden serie ADAPT-projekter, som skulle finde sted, i 1997, blev forberedt. Der blev i denne 
forbindelse afholdt en konference i oktober 1996 med henblik på at stimulere interessen hos 
initiativtagerne til projekterne. 
Tabel V-41: Nederlandene - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Initiativ 
(antal EU-initiativprogrammer) 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (4) 
PESCA (1) 
SMV (1) 
KONVER (1) 
RESIDER (1) 
RETEX (1) 
URBAN (2) 
I alt (13) 
INTERREG/REGEN O)** 
heraf programmer godkendt i 1996: 
KONVER Samlede 
omkostn. 
142,8 
91,4 
35,2 
34,2 
26,9 
32,0 
51,5 
3,5 
87,9 
505,3 
32,0 S.F.-
stotte* 
(1) 
57,6 
42,4 
8,5 
10,6 
10,3 
12,0 
18,1 
1,0 
9,3 
169,9 
12,0 Forpligtelser 
1996 
0,0 
2,2 
0,0 
9,3 
0,8 
11,0 
0,0 
0,0 
0,0 
23,4 
11,0 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
11,5 
6,5 
8,2 
10,5 
10,3 
11,0 
18,1 
1,0 
7,9 
85,0 
11,0 % 
(2)/(l) 
20% 
15% 
97% 
99% 
100% 
91% 
100% 
100% 
85% 
50% 
91% Betalinger 
1996 
0,0 
1,1 
0,0 
1,1 
0,2 
3,3 
1,0 
0,0 
0,0 
6,8 
3,3 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
5,8 
3,2 
2,5 
1,7 
3,1 
3,3 
8,4 
0,5 
2,4 
30,8 
3.3 % 
(3)/(l) 
10% 
8% 
29% 
16% 
30% 
27% 
46% 
50% 
25% 
18% 
27% 
* Ekskl. reserve 
*• Se detaljer i kapitel VII, tabel 2.2. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 253 
11. ØSTRIG 
11.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Østrig: 
Mål 1: Strategten i SPD 'et for Burgenland går ud på gennem en stimulering af FTU at øge fremdriften inden 
for handel, industri og turisme samt forbedre livskvaliteten ved at skabe gode betingelser for innovation og 
teknologisk udvikling. Denne prioritet, hvortil der er bevilget 15,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 82,6 
mio. ECU) indebærer støtte til teknologi- og innovationsorienterede virksomheder, støtte til 
telekommunikationsnet og -applikationer, opførelse og indretning af teknologicentre og tekniske læreanstalter 
samt støtte til teknologioverførelsescentre. Af andre interventioner under andre prioriteter kan nævnes 
uddannelse af arbejdsløse og unge i FTU-fag og støtte til fremme af virksomhedernes teknologi-knowhow. 
Mål 2: Samtlige østrigske SPD 'er for mål 2 indeholder foranstaltninger til støtte for den teknologiske 
udvikling: 
• Oberosterreich: udvikling af teknologiinfrastrukturer (f.eks.: FAZAT, et innovationscenter, der 
anvendes til teknologioverførsler) og oprettelse af centre for grunduddannelse og efter- og 
videreuddannelse (tildeling: 4,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 17,7 mio.); støtte til FTU, 
herunder innovation af produkter og produktionsprocesser (1,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 
19,6 mio.); 
• Niederôsterreich: støtte til FTU for at hæve regionens industriteknologiske niveau til 
landsgennemsnittet, gøre regionen meget teknologiorienteret, etablere forskningsinstitutter af 
national eller international standard og forbedre teknologioverførslen til regionale SMV'er; støtte 
til nyskabende SMV'er; 
• Steiermark: støtte til teknologi- og innovationsoverførsler til SMV'er og støtte til 
forskningsprojekter på andelsbasis i virksomhederne (5,8 mio.; samlede omkostninger: 49,4 mio.); 
forbedring af de menneskelige ressourcers FTU-kvalifikationer (2 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 4,9 mio.); 
• Vorarlberg: FTU-investering og -projekter (4 mio. ECU; samlede omkostninger: 56,8 mio.); 
forbedring af knowhow (1 mio. ECU, samlede omkostninger: 5,9 mio.). 
Mål 5b: SPD'erne for mål 5b støtter teknologisk udvikling som middel til at udvikle erhvervsaktiviteter og 
skabe arbejdspladser i landdistrikter : 
• Niederôsterreich: 300 projekter vedrørende innovation på landbrugsområdet; teknologisk 
samarbejde mellem virksomheder og forskningscentre; 
• Steiermark og Vorarlberg: udvikling af teknologioverførsler som middel til at dreje industri- og 
handelsaktiviteterne i en ny retning; 
• Kårnten: FTU i landbruget. 
I alt udgør strukturfondbevillingerne til teknologisk udvikling i Østrig 12,3% af fællesskabsfinansieringerne 
(mål 1 og 2). 
Tabel V-42: Østrig - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i 
programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Måll 
Mål 2 
I ALT I ALT 
82,6 
228,5 
311,1 % 
27% 
73% 
100% S.F. 
15,5 
21,7 
37,2 % 
19% 
9% 
12% Medlemsstat 
Offentl. 
26,9 
40,7 
67,6 Private 
40,2 
166,2 
206,4 lait 
67,1 
206,9 
274,0 % 
81% 
91% 
88% 
NB: I'rogrammcringsprocedurcn og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 
en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgifter, som ofte 
forbindes med andre områder som f.eks. industri og FTU. Beløbene for mål 1 vedrører alene 
nu-ienei. i oe 
omfattet af felte øoene vear 
"menneske arenae mai 
lige ressou i er note m« 
ccr" i SPD' maget ae t 
:t for Steicr i u-ioransi 
mark. tuninger, ae r er Strukturfondenes finansiering 
11% 
89% 
|HFTU • Telekom. | 
254 8. årsbetning om strukturfondene (1996) 
MÅL l63 
Fig. V-51: P.m, programmering 1995-1999 (mio. ECU): 
Prioriterede felter: 
Handel og industri (a) 
Forskning, udvikling (b) 
Turisme (c) 
Landbrug og miljø (d) 
Fremme afvæksten og stabil beskæftigelse 
(e) 
Teknisk bistand (f) 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
lait 
1SPD 107,64 
33,12 
24,84 
165,6 56,8 
15,5 
38,7 
24,2 
26,3 
4,1 
65% 
20% 
15% 
100% (e) 16% 
(d) 15% (a) 35% 
(c) 24% (b) 10% 
Vigtigste resultater i 1996 
Der skete store fremskridt i 1996 i gennemførelsen af SPD'et for Burgenland, som efter en vanskelig 
start nu forløber planmæssigt. Ved udgangen af 1996 havde de kompetente føderale og 
delstatsmyndigheder godkendt projekter, som indebar et EFRU-bidrag på ca. 60 mio. ECU (36% af 
støtten for 1995-1999). Fremskridtene var særlig store for så vidt angår den direkte støtte til 
erhvervsinvesteringer i industrien, men også foranstaltningerne vedrørende forøgelsen af 
turistpotentialet og af modtagelsesinfrastrukturerne for virksomheder (industrizoner, forskerparker 
osv.) gjorde gode fremskridt. På hvert af disse områder godkendte de østrigske myndigheder en række 
strategiske projekter i årets løb (f.eks. større projekter vedrørende industriinvesteringer som f.eks. 
Leocell i Heiligenkreuz og Strohal i Muliendorf, "Technologiezentrum" i Eisenstadt, og "Rogner Golf 
Schaukel"-projektet i Stegersbach). Også aktionerne vedrørende udvikling af landdistrikter skrider 
godt frem. Foranstaltningerne vedrørende oprettelsen af alternative arbejdspladser i landdistrikter og 
vedvarende energikilder er særlig vigtige. Der gøres en stor indsats for at styrke 
landbrugsvirksomhederne, skabe nye afsætningsstrukturer og nye indkomstmuligheder i turistsektoren 
(kurbade, sportsferier). 
1996 i programmeringen for 1995-1999 
Forskellige startvanskeligheder forsinkede betalingerne i første halvår. Trods en væsentlig forbedring i 
fjerde kvartal var det ikke muligt at åbne 1996-tranchen for EFRU og EUGFL inden årets udgang. 
MÅL264 
Fig. V-52: P.m.,programmering 1995-1999 (mio. ECU- 1995-priser): 
Prioriterede felter: 
Investeringer i virksomheder (inkl. turisme) 
(a) 
F&U, innovation,teknologioverførsel (b) 
Støtteinfrastrukturer (c) 
Uddannelse og omskoling (d) 
Teknisk bistand (e) 
Fordeling på finde: 
EFRU 
ESF 
lait 
4 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPD) 70,246 
30,754 
101,0 40,8 
10,2 
16,7 
30,5 
2,8 
70% 
30% 
100% 
25,3 (e) 3% 
(d) 30% 
(a) 40% 
(c) 17% (b) 10% 
Vigtigste resultater i 1996 
Gennemførelsen af de fire SPD'er, der var blevet vedtaget i 1995 for perioden 1995-1999, forløb 
tilfredsstillende i 1996. Udnyttelsen af bevillingerne til fremme af erhvervsinvesteringer var 
63 Støtteberettiget område: Burgenland. 
64 Støtteberettigede områder: Niederôsterreich, Obersterreich, Steiermark, Vorarlberg. 
5. årsberetning om strukturfondene (1996) 255 
tilfredsstillende. Visse nyskabende aktioner er sakket agterud, og kendskabet til dem bør udbredes. 
Ved årets udgang var der til de udvalgte projekter disponeret over 34% af bevillingerne for hele 
programmeringsperioden, og 21% var betalt til de endelige støttemodtagere. Overvågningsudvalgene 
holdt to møder i 1996. På det første møde blev udvalgenes sammensætning godkendt, og de østrigske 
myndigheder afgav supplerende oplysninger om retningslinjerne for programmernes gennemførelse. 
1996 i programmeringen for 1995-1999 
Da SPD'erne først var blevet godkendt i november 1995, kunne gennemførelsen ikke gå i gang før 
1996. Men muligheden for at gennemføre programmerne med tilbagevirkende kraft gjorde det muligt 
at indhente næsten hele den forsinkelse, der var opstået i 1995. Forpligtelserne og betalingerne 
vedrørende alle fire programmer svarer nu til programmeringen i SPD'erne. 
MÅL3 0G4 
Fig. V-53: Mål 3: Programmering 1995-1999 (mio. ECU -1995-priser): 
Prioriterede felter 
Støtte til grupper, der rammes af 
strukturforandringer (a) 
Integrering af langtidsledige, ældre, og 
personer, der trues af udstødelse (b) 
Integrering af handicappede (c) 
Støtte til erhvervsmæssig integrering af unge (d) 
Fremme af lige muligheder for mænd og 
kvinder (e) 
Teknisk bistand (f) 
lait ESF 
1SPD 25,8 
113,8 
95,2 
22,9 
61,1 
15,2 
334,0 (f) 5% (a) 8% 
(e) 18% 
(d) 7% (b) 33% 
(c) 29% 
11995 og indtil 31. maj 1996 modtog ca. 28.100 personer støtte i henhold til SPD'et for mål 3 (26.700 
i forbindelse med uddannelses- og beskæftigelsesprojekter, resten i forbindelse med rådgivnings- og 
opfølgningsprojekter). De fleste af projekterne (70%) havde højst 20 deltagere, idet der var mange 
mindre projekter inden for de prioriterede felter "integrering af handicappede" og "fremme af lige 
muligheder for mænd og kvinder". Støtten til erhvervsmæssig integrering af unge har fået stor 
betydning i Østrig, hvor der i januar 1997 var 49.000 ledige unge under 25 år (for pigernes 
vedkommende var der tale om en stigning på 2,6% i forhold til januar 1996). Foranstaltningerne til 
erhvervsmæssig integrering af handicappede var en nyskabelse - før mål 3-programmet blev vedtaget, 
havde der kun været foranstaltninger for handicappede, der var i arbejde. Det var derfor i 1996 
nødvendigt at etablere egnede rådgivnings-, vejlednings- og uddannelsesstrukturer og sørge for 
beskæftigelsesstøtte, hvilket medførte en forsinkelse, som dog vil blive indhentet i 1997. Et eksempel 
på en foranstaltning truffet i 1996 for at fremme lige muligheder for mænd og kvinder er forøgelsen af 
antallet af lærepladser for unge piger i mandsdominerede fag (4.000-6.000 lærepladser om måneden). 
Foranstaltningerne til erhvervsmæssig integrering af langtidsledige blev iværksat i 1996 med 
overbevisende resultater, idet 500 personer fik arbejde. Der blev også gennemført en undersøgelse, der 
viste, at 80% af de adspurgte virksomheder havde kendskab til programmet. 
Fig. V-54: Mål 4: Programmering 1995-1999 (mio. ECU- 1995-priser): 
Prioriterede felter 
Foregribelse af udviklingen på 
arbejdsmarkedet og opkvalificering (a) 
Erhvervsuddannelse (b) 
Forbedring og udvikling af uddannelsen (c) 
Teknisk bistand (d) 
lait ESF 
1SPD 4,5 
46,0 
8,4 
2,1 
61,0 (c) 14% (d) 3% (a) 7% 
(b) 76% 
Ved udgangen af oktober 1996 havde 20.882 personer modtaget støtte i henhold til SPD'et for mål 4. 
Det centrale element var uddannelse af ansatte med utilstrækkelige kvalifikationer, mellemledere, 
personer på arbejdsfordeling og personer ramt af sæsonmæssig arbejdsløshed (19.169 personer). Disse 
tal er langt højere end forventet. To tredjedele af deltagerne er mellem 25 og 45 år, 20% er ældre, og 
over en fjerdedel er kvinder. Hvis programmet skal lykkes, er det vigtigt at bevidstgøre og motivere 
256 8. årsbetning om strukturfondene (1996) 
virksomhederne. Takket være de østrigske arbejdsformidlingers effektive informationsindsats er 
antallet af interesserede arbejdsgivere ved at stige. 
MÅL 5a landbrug 
Tabel V-43: P.m., programmering 1995-1999 (mio. ECU- 1996-priser og -situation): 
lait 
392,8 Foranstaltn. 
Produktion 
Afsætning 330,5 
62,3 % 
84% 
16% 
1996 var det første fulde gennemførelsesår for støtten til forbedring af produkuonsstrukturerne i 
landbruget. Kommissionen havde godkendt de pågældende gennemførelsesprognoser i 1995. 
Foranstaltningen omfatter investeringsstøtte, støtte til unge landbrugere, investeringsstøtte i ugunstigt 
stillede områder og støtte til tilpasning af erhvervsuddannelsen til et moderne landbrugs krav. På 
produktionsstrukturområdet (330,5 mio. ECU) beløber fællesskabsbevillingerne sig til 60,7 mio. ECU til 
investeringsstøtte, 37 mio. ECU til unge landbrugere, 1,2 mio. ECU til erhvervsuddannelse og 220,5 mio. 
ECU til ugunstigt stillede områder. Østrig har anmodet om en ændring af 1995-klassificeringen for 
ugunstigt stillede områder, fordi der var opstået visse vanskeligheder. Fællesskabsbidraget til forbedring af 
forarbejdnings- og afsæmmgsstrukturerne (62,3 mio. ECU) svarer til investeringer på i alt 913 mio. ECU. 
Ved udgangen af 1996 var der allerede disponeret over 44% afden samlede investering til 189 godkendte 
projekter. Det gik særlig godt for kødsektoren (56 projekter, udnyttelse af 45% af den samlede støtte), 
sektoren for mælk og mejeriprodukter (34 projekter, udnyttelse af 26% afden samlede støtte) og frugt- og 
grønsagssektoren (32 projekter, udnyttelse af 22% afden samlede støtte). 
MÅL 5a fiskeri 
Fig. V-55: Mål 5a fiskeri - P.m., programmering 1995-1999 (mio. 
Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) 
Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) 
Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) 
Akvakultur (d) 
Beskyttede havområder (e) 
Havnefaciliteter (f) 
Forarbejdning og afsætning af produkter (g) 
Produktfremme (h) 
Socioøkonomiske foranstaltninger (i) 
Andre foranstaltninger (j) 
lait EÇUh 
FIUF 
0,0 
0,0 
0,0 
1.1 
0,0 
0,0 
0,9 
0,0 
pm 
0,0 
2,0 (h) 2% 
(g) 44% 
(d)54% 
Efter programmets vedtagelse i juli 1995 og de administrative forberedelser til programmets 
gennemførelse (procedureregler, kriterier for projektudvælgelse osv.) begyndte den praktiske 
gennemførelse i 1996. Ved udgangen af 1996 var 75 projekter blevet udvalgt og iværksat. Der skulle i 
midten af 1997 foreligge en rapport om midtvejsevalueringen. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 257 
MÅL 5b65 
Fig. V-56: Mål Sb-P.m., programmering 1995-1999: 
Befolkning (1000 indb.) 
Areal (km2) 
Fordeling på fonde: 
7 SPD'er EFRU 
ESF 
EUGFL 
lait 
Gennemsnit pr. SPD| 175,0 
71,8 
164,2 
411,0 2.276 
50.040 
mio ECU 
43% 
17% 
40% 
100% 
58,7 (f)17% (0,1% («)28% 
(•)4% 
(b) 28% D Diversificering og udvikling af 
landbrug og skovbrug (a) 
•Diversificering og udvikling af 
andre sektorer end landbruget 
•Miljøbeskyttelse (c) 
•Turisme (d) 
•Lokaludvikling og 
landsbyfomyelse (e) 
•Menneskelige ressourcer (f) 
•Teknisk bistand (g) 
Udnyttelsen af bevillingerne var ganske tilfredsstillende for de syv SPD'er i betragtning af, at 1996 var 
det første faktiske gennemførelsesår. I Østrig var udnyttelsesgraden for de tre fondes 
forpligtelsesbevillinger på 36% af det samlede beløb for perioden. 60% af EU-bevillingerne var betalt. 
Tabel V-44: Østrig - Interventioner fordelt på mål -1996 i programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) 
Frogram 
(godkcndclscsår Samlede 
omkostn. SF-stette 
(1) Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1995-1996 
(2) % 
.2V(1) Betalinger 
1996 Betalinger 
1995-1996 
(3) % 
(3V<1) 
Mill 
SPD Burgenland (1995) | 831,4] 165,6| 5,0| 33,8| 20%| 12,6] 27,0| 16% 
Mål 2 
SPD Niederôsterreich (1995) 
SPD OberOsterreich (1995) 
SPD Steiermark (1995) 
SPD Vorarlberg (1995) 
lall 199,2 
67,0 
463,4 
86,6 
816,1 22,4 
10,8 
58,0 
9,9 
101,0 0,0 
0,0 
11,4 
0,0 
11,4 22,4 
10,8 
22,5 
9,9 
65,5 100% 
100% 
39% 
100% 
65% 0,0 
1,4 
10,2 
0,0 
11,6 7.6 
5,4 
15,7 
4,3 
33,0 34% 
50% 
27% 
44% 
33% 
Mål 3 
SPD Østrig (1995) | 779,3| 334,o| 65,7| I29,8| 39%| 71,8| 103,8] 31% 
Mil 4 
SPD Østrig (1995) [ 17l,4| 6I,0| 0,0| ll,7| 19%| 3,5] 9,4] 15% 
Mil 5a landbrug 
Prognoser Østrig F. 2328/91 (1995) 
SPD Østrig F. 866 og 867/90 (1995) 
lall 1.240,7 
912,9 
2.153,5 330,5 
62,3 
392,8 44,8 
31,2 
75,9 106,3 
31,2 
137,4 32% 
50% 
35% 57,8 
19,3 
77,1 88,6 
19,3 
107,9 27% 
31% 
27% 
Mil 5a fiskeri 
SPD Østrig (1995) | 22,5| 2,o| 0,0| 2,0| 100%| 0,8| 1,0| 50% 
Mil 5b 
SPD Niederôsterreich (1995) 
SPD Karntcn (1995) 
SPD OberOsterreich (1995) 
SPD Salzburg (1995) 
SPD Steiermark (1995) 
SPD Tyrol (1995) 
SPD Vorarlberg (1995) 
lall 
I ALT 762,7 
404,8 
539,3 
104,3 
629,1 
181,3 
58,3 
2.679,9 
7.454,0 111,6 
58,0 
98,5 
16,0 
85,3 
34,4 
7,2 
411,0 
1.467,4 12,7 
11,3 
11,2 
1,8 
10,0 
4,0 
0,6 
51,6 
209,6 33,9 
22,3 
30,1 
4,8 
26,2 
10,7 
2,0 
130,0 
510,1 30% 
38% 
31% 
30% 
31% 
31% 
27% 
32% 
35% 8,3 
4,1 
8,2 
1,2 
12,9 
4,0 
0.7 
39,3 
216.7 18,9 
9,6 
17,6 
2,7 
20,9 
7,3 
1.4 
78,5 
360,6 17% 
17% 
18% 
17% 
25% 
21% 
t9% 
19% 
25V. 
11.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 
P.m.: 
Østrig deltager ikke i KONVER, PESCA og REGIS. Af de nye medlemsstater var det Østrig, der havde fået 
vedtaget flest programmer i 1995, nemlig fire på nationalt plan og fire INTERREG-programmer (alle med 
lande i Central- og Østeuropa: Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet og Slovenien). Følgende EU-initiativprogrammer 
manglede at blive vedtaget: URBAN, SMV, RECHAR, RESIDER, RETEX, otte LEADER og INTERREG 
med Tyskland samt INTERREG med Italien. De blev alle vedtaget i 1996 bortset fra INTERREG-
programmet Østrig-Italien. 
65 Støtteberettigede områder: Niederôsterreich, Kårnten, OberOsterreich, Salzburg, Steiermark, Tyrol, 
Vorarlberg. 

258 S. årsbetning om strukturfondene (1996) 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Østrig: 
De initiativer, der bidrager mest til en styrkelse afden østrigske teknologistruktur, er SMV-programmet og 
visse af initiativerne vedrørende industriel omstilling. I SMV-programmet er størstedelen af finansieringerne 
afsat til indførelse af avanceret telematik i SMV'er og af rene og fra et energisynspunkt mere effektive 
produktionsteknologier (3,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 18,8 mio.). Programmet støtter gennemførelse 
af pilotprojekter (2,2 mio. ECU; samlede omkostninger: 8,5 mio. - f.eks. etablering af telecentre, 
virksomhedsprojekter osv.), udvikling af fjernundervisning og støtte til uddannelse med henblik på indførelse 
af nye miljøteknologier og telematikapplikationer (1,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 3,2 mio.). 
Som led i den industrielle omstilling støtter RECHAR-programmet indførelse af nye teknologier i Voitsberg-
distriktet og i byerne Pantaleon og Ampflwang, mens RESIDER-programmet vedrører diversificering af 
erhvervslivet i regioner, der er ramt af tilbagegangen i metalsektoren, gennem udvikling af nye miljøvenlige 
processer og materialer, teknologioverførsel, teknologisk rådgivning til virksomheder samt støtte til 
virksomhedernes teknologiske infrastruktur. RETEX-programmet støtter modernisering af tekstil- og 
beklædningsindustrien og udvikling af servicesektoren gennem en forbedring af knowhowen (f.eks.: 
tilskyndelse til udvikling af produktionsteknologier og nye produkter, innovationsfremme osv.) og gennem 
uddannelse i de nye metoder og teknologier. 
Der blev vedtaget 13 nye EU-initiativprogrammer på nationalt plan og 1 INTERREG-program. Det 
andet URBAN-program for Graz blev vedtaget i oktober. Programmet vedrører Gries-kvarteret med 
16.000 indbyggere og omfatter en række økonomiske, sociale og infrastrukturelle aktioner. Der blev 
fastsat kvantificerede mål for programmet, bl.a. oprettelse af ca. 350 nye arbejdspladser. URBAN-
programmet for Wien blev vedtaget i december 1995. Overvågningsudvalget holdt et første møde den 
15. maj 1996. SMV-programmet blev vedtaget i april 1996 for samtlige mål 1-, 2- og 5b-områder. 
Programmet fokuserer på fremme af udnyttelsen af informationsteknologier, mere miljøvenlige 
produktionsteknikker og strategisk planlægning i SMV'er. 
De tre EU-initiativprogrammer vedrørende industriel omstilling blev også vedtaget. RETEX-
programmet, der blev vedtaget i maj, omfatter forskellige dele af områder, der er støtteberettigede 
under mål 2 og 5b (Niederôsterreich, Steiermark og Vorarlberg). Dette program vedrører navnlig 
forbedring af tekniske kvalifikationer, samarbejdsprojekter og erhvervsuddannelse. RECHAR-
programmet, som blev godkendt i juli, omfatter den del af Steiermark, der hører under mål 2, og den 
del af OberOsterreich, der hører under mål 5b. Midlerne skal navnlig anvendes til støtte til nye 
teknologier, fremme af service- og turistsektoren, retablering af tidligere mineoplagspladser og 
uddannelselsforanstaltninger. Programmet overvåges af de kompetente overvågningsudvalg for 
henholdsvis mål 2 og 5b. Endelig omfatter RESIDER-programmet, der ligeledes blev vedtaget i juli, 
regionerne Steiermark, Niederôsterreich og OberOsterreich. Programmet støtter navnlig innovation i 
stålsektoren, både af materialer og produktionsteknikker, indførelse af nye teknologier og 
kvalitetskontrol i SMV'er samt uddannelsesaktioner. Ligesom RECHAR-programmet overvåges dette 
program af de kompetente overvågningsudvalg for de respektive områder under mål 2. 
Endelig blev otte LEADER-programmer vedtaget i 1996, nemlig syv regionale programmer og et 
program vedrørende teknisk bistand til det nationale net af lokalgrupper. De regionale EU-
initiativprogrammer har fået tildelt 20,6 mio. ECU i fællesskabsfinansieringer, mens de samlede 
omkostninger er fastsat til 65,4 mio. ECU. Der er oprettet 26 lokale aktionsgrupper, som har sat sig 
deres mål ud fra en vurdering af deres respektive regioners stærke og svage sider. Visse lokale 
aktionsgrupper - men de udgør et mindretal - har valgt teknologisk udvikling eller forskning. I 
Burgenland (mål 1) tager LEADER-gruppernes projekter sigte på at opnå en bæredygtig udvikling. På 
grund af administrative vanskeligheder kom programmet langsomt fra start, men det er nu godt i gang. 
Programmerne vedrørende menneskelige ressourcer var blevet vedtaget i 1995. Som led i EMPLOI-
initiativet blev 54 projekter udvalgt i 1996 efter den første indkaldelse af projekter (16 NOW-
projekter, 17 Horizon, 9 Integra og 12 Youthstart). Det nye Integra-afsnit er allerede integreret i 
programmet. NOW-projekterne fokuserer på kvinders beskæftigelse og uddannelse i de 
fremtidssikrede sektorer og på kvindelige ledere og iværksættere. Horizon-projekterne tager sigte på 
en kvalitetsuddannelse for handicappede og disses erhvervsmæssige integrering, idet det tilstræbes at 
finde "støttet" arbejde snarere end "beskyttet" arbejde. I projekterne indgår konsulenter, undervisere, 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 259 
socialarbejdere, personaleansvarlige og arbejdsmarkedets parter. Integra-projekterne kombinerer 
information om arbejdsmarkedet, rådgivning, erhvervserfaring og individuelle foranstaltninger til 
fordel for udstødte personer. Målgrupperne er langtidsledige, enlige mødre og personer truet af 
udstødelse. Youthstart-projekterne har som prioritet unge fra fattige regioner, unge, der er truet af 
udstødelse, har indlæringsvanskeligheder eller har forladt skolesystemet, samt unge med 
indvandrerbaggrund. Der er udvalgt 30 ADAPT-projekter, som støtter innovation og modernisering af 
SMV'er. Der er etableret lokale netværk omfattende SMV'er og sidestrukturer med deltagelse af 
private eller offentlige uddannelsesinstitutioner. Projekterne omfatter ligeledes nyskabende 
miljøuddannelser og kvalitetssikringssystemer for erhvervslivet samt fornyelse af materialer til 
selvstudier. 
De fire INTERREG-programmer for grænseområderne mod Slovenien, Slovakiet, Tjekkiet og Ungarn, 
som blev vedtaget i december 1995, kom kun meget langsomt i gang. Det skyldes navnlig, at det er 
vanskeligt at aftale grænseoverskridende samarbejdsaktioner med de pågældende tredjelande. Der blev 
dog gjort gode fremskridt i 1996, og gennemførelsen forløber nu tilfredsstillende i de fleste tilfælde. 
Overvågningsudvalgets næste møder vil blive afholdt samtidig med møderne i Det Blandede 
Programmerings- og Kontroludvalg for nabolandene i juni 1997. 
Endelig blev der efter fordeling af EU-initiativreserven tildelt Østrig 18 mio. ECU i ekstrabevillinger, 
fordelt på initiativerne INTERREG, URBAN, LEADER, EMPLOI og ADAPT. INTERREG fik en 
tredjedel af tildelingen66. 
Tabel V-45: Østrig - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) 
Initiativ 
(antal EU-initiativprogrammer) 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (9) 
SMV(l) 
RECHAR (1) 
RESIDER (1) 
RETEX (1) 
URBAN (2) 
I alt (17) 
INTERREG/REGEN (5) * • 
heraf programmer godkendt i 1996: 
LEADER Teknisk bistand (etablering af 
nationalt netværk) 
LEADER Steiermark 
LEADER Salzburg 
LEADER Tyrol 
LEADER NiederOsterreich 
LEADER Kantten 
LEADER Vorarlberg 
LEADER OberOsterreich 
SMV Østrig 
RECHAR Steiermark, OberOsterreich 
RESIDER Steiermark, NiedcrOsterreich, 
OberOsterreich 
RETEX NiedcrOslerr., Steierm., Vorarlberg 
URBAN Graz 
1 alt (13) 
INTERREG (!)••• Samlede 
omkostn. 
25,8 
49,4 
72,7 
34,8 
7,0 
30,4 
16,2 
55,3 
291,5 
0,5 
14,9 
2,8 
5,3 
14,0 
8,4 
1,0 
19,0 
34,8 
7,0 
30,4 
16,2 
23,4 
177,8 S.F.-
stotte* 
(1) 
11,6 
23,0 
23,4 
9,0 
1,8 
5,2 
2,6 
13,4 
90,0 
0,3 
4,3 
0,8 
1,7 
5,6 
2,9 
0,4 
4,9 
9,0 
1,8 
5,2 
2,6 
3,6 
43,1 Forpligteber 
1996 
0,0 
0,0 
18,1 
9,0 
1,1 
4,4 
2,6 
5,8 
41,6 
0,3 
4,1 
0,6 
1,4 
4,5 
2,5 
0,4 
4,5 
, 9,0 
1,1 
4,4 
2,6 
2,9 
38,1 Forpligteber 
1995-1996 
(2) 
11,6 
23,0 
20,1 
9,0 
1.1 
4,4 
2,6 
12,7 
84,4 
0,3 
4,1 
0,6 
1,4 
4,5 
2,5 
0,4 
4,5 
9,0 
1,1 
4,4 
2,6 
2,9 
38,1 % 
l2)/(l) 
100% 
100% 
86% 
100% 
60% 
84% 
100% 
95% 
94% 
100% 
95% 
80% 
80% 
80% 
85% 
100% 
91% 
100% 
60% 
84% 
100% 
81% 
88% Betalinger 
1996 
0,0 
0,0 
5.7 
2,7 
0,6 
2,2 
1,3 
2,3 
14,8 
0,1 
1,2 
0,2 
0,4 
1,3 
0,7 
0,1 
1,3 
2,7 
0,6 
2,2 
1,3 
0,9 
13,1 Betalinger 
1995-1996 
(3) 
5,8 
11.5 
, 6,1 
2,7 
0,6 
2,2 
1,3 
5,8 
353 
0,1 
1,2 
0,2 
0,4 
1,3 
0,7 
0,1 
1,3 
2,7 
0,6 
2,2 
1,3 
0,9 
13,1 % 
(3VO) 
50% 
50% 
26% 
30% 
30% 
42% 
50% 
43% 
40% 
40% 
29% 
24% 
24% 
24% 
25% 
30% 
27% 
30% 
30% 
42% 
50% 
24% 
30% 
Ekskl. reserve, bortset fra URBAN Graz 
* Se detaljer i kapitel VII, tabel 2.2. 
••Se detaljre i kapitel I.B.l. EU-initiativer 
66 Se ligeledes kapitel I.B.l. EU-initiativer. 
260 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
12. PORTUGAL 
12.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Portugal: 
Der lægges vægt på teknologisk udvikling i de to vigtigste prioriterede felter i EFSR 'en, nemlig styrkelse af 
erhvervslivets konkurrenceevne og opkvalificering af menneskelige ressourcer. For det første er et underfelt 
tilfeltet "konkurrenceevne" forbeholdt telekommunikation, således at der følges op på de fremskridt, der er 
gjort i den første programmeringsperiode med hensyn til avancerede ydelser (ISDN og indførelse af optiske 
fibre i det lokale net). Udviklingen af telekommunikation, såvel kvantitativt (infrastrukturer) som kvalitativt 
(kortere installationstid og færre fejlmeldinger pr. linje), fremme af avancerede telekommunikationstjenester 
og stimulering af udbuddet for at opfylde markedets behov er genstand for OP'et vedrørende infrastrukturer, 
hvis telekommunikationsafsnit støttes med 276 mio. ECU (samlede omkostninger: 550,2 mio.). 
Budgettet for FTU i de felter, der vedrører modernisering af de vigtigste erhvervssektorer i Portugal, er 
større. OP'et vedrørende modernisering af erhvervsstrukturen omfatter et underprogram for industrisektoren, 
som på baggrund af den meget teknologisvage og arbejdskraftintensive portugisiske industri giver prioritet til 
udvikling af videnskabelige og teknologiske infrastrukturer og tilskynder virksomhederne til at anvende disse 
infrastrukturer og deltage i forskningsaktiviteter, der skal føre til udvikling og forbedring af produkter og 
processer. Ifølge programmet skal der også ydes tilskud til virksomheder med henblik på erhvervelse og 
udvikling af nye teknologier. Et andet underprogram vedrører handel og service og støtter modernisering af 
virksomhedernes udstyr til kundeservice og betalingsstyring (udvikling af nye salgsmetoder på grundlag af 
edb og telekommunikation). Underprogrammet vedrørende landbrug bidrager, i forlængelse af EFSR'en for 
1989-1993, til styrkelse af landbrugsforskning og uddannelse af landbrugere og teknikere. Underprogrammet 
vedrørende fiskeri tilskynder også til forskning på fiskeriområdet og bedre udnyttelse af de disponible 
ressourcer i forarbejdningsindustrien. Ud over disse tværregionale underprogrammer støttes 
moderniseringen af landbrug og fiskeri endvidere af visse regionale programmer. I OP'et for Madeira lægges 
der særlig vægt på forskning på ovennævnte områder. Generelt bidrager disse interventioner ligeledes til at 
diversificere erhvervslivet i de forskellige regioner. Hvert regionalt OP råder nemlig over sit eget budget for 
videnskab og teknologi samt telekommunikation. 
Foranstaltningerne til fordel for virksomheder og FTU-infrastrukturer suppleres med foranstaltningerne 
vedrørende uddannelse og opkvalificering af videnskabeligt og teknologisk personale og indgår i EFSR'ens 
prioriterede felt "menneskelige ressourcer". Dette felt gennemføres ved OP'et vedrørende viden og 
innovation, som skal konsolidere de resultater, der blev opnået i forbindelse med det tidligere program 
CIENCIA. Underprogrammet vedrørende uddannelse fokuserer særlig på undervisning i forskning og 
teknologi, både på sekundærtrinnet (ikke-obligatorisk) og på de videregående uddannelser, samt på 
uddannelse af lærere. Disse aktioner berører 600.000 personer. Underprogrammet for videnskab og 
teknologi, der støttes med 376 mio. ECU (samlede omkostninger: 525 mio.) supplerer underprogrammet 
vedrørende industrisektoren på områderne universitetsforskning og integrering af forskere i industrien ved at 
finansiere samarbejdsprojekter mellem universiteter og virksomheder og uddannelse af laboratorieassistenter 
og ledere af forskningscentre. 
Udvikling af telematikapplikationer indgår ikke alene i visse af de analyserede foranstaltninger, men også i 
moderniseringsstrategien for postsektoren og i OP'et PRINEST, som støtter udvikling af edb-infrastrukturer 
for at udvikle et statistisk system, der kan opnå Portugals modernisering og økonomiske udvikling, og som 
underbygger resultaterne af det tidligere PREDER. 
I alt repræsenterer finansieringerne til fordel for teknologisk udvikling i Portugal 9,5% af 
strukturfondbevillingerne. ^__ 
Tabel V-46: Portugal - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i 
programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Måll I ALT 
2.190,2 % 
100% S.F. 
1.339,7 % 
61% Medlemsstat 
Oflcntl. 
627,6 Private 
222,9 lait 
850,5 % 
39% 
NB: Programmcringsproccdurcn og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 
en forsigtig fortolkning, navnlig med hensn til informationssamfundsudgifter, som ofte 
forbindes med andre områder som f.eks. industri og FTU. MruKtunonacncs tinansicnnger 
21% 2% 
77% 
DFTU H Telekom. «Telematik 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 261 
MÅLl 
Fig. V-57:P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser): 
Prioriterede felter: 
Menneskelige ressourcer og beskæft, (a) 
Erhvervssektorens konkurrenceevne (b) 
Livskvalitet (c) 
Regionernes økonomiske grundlag (d) 
Teknisk bistand (e) 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
lait 8.730,5 
3.160,9 
1.947,9 
208,1 
14.047,5 
1 EFSR/17 OP'er 
Gennemsnit pr. Q?\ 3.079,2 
6.418,4 
1.264,0 
3.153,4 
131,7 
62% 
23% 
14% 
1% 
100% 
826,3 (c) 9% 
(b)46% 
Vigtigste resultater i 1996 
1996 var især præget af midtvejsevalueringen af samtlige programmer og underprogrammer i 
EFSR'en, som blev gennemført i et godt partnerskab mellem Kommissionen og de portugisiske 
myndigheder. Der blev på grundlag af indkaldelser af bud udvalgt uafhængige eksperter for hver 
EFSR-intervention. Hver vurderingsmand skulle forelægge udvalget "Teknisk evalueringsgruppe" 
under overvågningsudvalget for hvert underprogram to situationsrapporter inden den endelige rapport, 
som skulle foreligge i begyndelsen af 1997. Hele processen forløb fuldt tilfredsstillende. Kun OP'et 
"Teknisk bistand" skulle evalueres som led i evalueringen af hele EFSR'en i 1997, men programmets 
koncept blev allerede vedtaget i 1996. Disse evalueringsundersøgelser, for hvilke der i de fleste 
tilfælde allerede foreligger en endelig rapport, skulle sikre kvaliteten af midtvejsrevisionen af 
EFSR'en, som efter planerne finder sted i midten af 1997. 
En række programmer blev ændret og/eller omprogrammeret. Blandt de tværregionale programmer 
blev OP'et vedrørende teknisk bistand således ændret for at tilpasse den finansielle gennemførelse af 
ESF-afsnittet ved at overføre de bevillinger, der ikke var blevet udnyttet i 1994, og som ikke kunne 
absorberes i 1995, til 1996. Som følge af overvågningsudvalgets beslutninger i 1995 blev 
fællesskabsbidraget til OP'et vedrørende modernisering af erhvervsstrukturen forøget med 101 mio. 
ECU. Af dette beløb blev 61 mio. ECU fra EFRU og li mio. ECU fra ESF tildelt et af de større 
projekter, Autoeuropa. OP'et vedrørende støtteinfrastrukturerne til fremme af udviklingen blev 
omprogrammeret for at tilpasse den finansielle gennemførelse vedrørende 1994 til den faktiske 
gennemførelse af underprogrammerne vedrørende energi, transport og telekommunikation, udvide 
underprogrammet vedrørende transport med 10,9 mio. ECU og tage højde for forskellene i 
gennemførelsestempoet for underprogrammerne vedrørende transport og energi. Disse ændringer 
udlignede hinanden og gav ikke anledning til ændringer i tidsplanen for programmet. OP'et 
vedrørende miljø og byfornyelse blev ligeledes omprogrammeret for dels at udvide målgruppen for 
byfornyelsesprogrammet til at omfatte private institutioner for social solidaritet (IPSS), dels at 
overføre midler fra miljøprogrammet til byfornyelsesforanstaltningen. Ved denne omprogrammering 
øgedes endvidere bevillingerne til etablering af mindre erhvervsvirksomheder i slumkvartererne (indtil 
15% af det samlede beløb til foranstaltningen "byfornyelse i slumkvartererne"). 
OP'erne vedrørende erhvervsuddannelse og grundviden samt OP'et vedrørende sundhed og social 
integrering blev også omprogrammeret. Som følge af overvågningsudvalgets beslutninger i december 
1995 fik OP'et vedrørende grundviden og innovation fra ESF tilført 14,4 mio. ECU ekstra, som 
stammede fra pristalsreguleringen i 1995, og som skulle gå til finansiering af den tekniske/faglige 
uddannelse. Gennemførelsen af OP'et vedrørende erhvervsuddannelse og beskæftigelse, som tegner 
sig for 40% af ESF's intervention i denne EFSR, forløber fortsat meget tilfredsstillende, med en 
udnyttelsesgrad på næsten 100%. Underprogrammet vedrørende uddannelse af den offentlige 
forvaltning støder endnu på vanskeligheder. I april blev programmet udvidet med 10,2 mio. ECU fra 
underprogrammet vedrørende landbrug med henblik på finansiering af de 
landbrugsuddannelsesaktioner, der blev gennemført af Forbundet af Landbrugere i Portugal. 
262 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Foranstaltningerne "lærlingeuddannelse" og "uddannelse af undervisere" fik ligeledes tilført midler, 
der ikke var udnyttet af andre foranstaltninger. Overvågningsudvalget for EFSR'en besluttede 
endvidere at tildele dette program 18 mio. ECU fra pristalsreguleringen i 1995. Midlerne skulle bruges 
til finansiering af en pilotaktion vedrørende uddannelse af ledere og ansatte i SMV'er. Endelig blev 
OP'et vedrørende sundhed og social integrering omprogrammeret to gange. I maj 1996 blev de beløb, 
der ikke var udnyttet i 1994, overført til 1995 og 1996, og foranstaltningen "erhvervsmæssig og social 
integrering af handicappede" blev forøget med 8,5 mio. ECU, som ikke var blevet anvendt i 
forbindelse med foranstaltningerne "støtte til sociokulturel udvikling" og "erhvervsmæssig og social 
integrering af langtidsledige", der indgik i underprogrammet for social integration. I december 1996 
blev 1995-tranchen tilpasset de faktiske resultater, og de uudnyttede beløb blev overført til de følgende 
år. De uudnyttede beløb stammede hovedsagelig fra underprogrammet vedrørende sundhed, idet 
bevillingerne til underprogrammet vedrørende social integrering var blevet udnyttet med 99%. 
To regionale programmer blev ligeledes tilpasset. Fællesskabsbidraget til OP'et for Norte blev forøget 
med 4,1 mio. ECU i 1996. OP'et for Açores blev ændret, idet EFRU's bidrag blev øget med 5 mio. 
ECU, mens den del af FIUF-bevillingerne, der endnu ikke var udnyttet (5,1 mio. ECU), blev overført 
til foranstaltninger finansieret af EUGFL. Sidstnævnte beslutning blev truffet under forudsætning af, at 
FIUF-bidraget ville blive forhøjet tilsvarende, så snart gennemførelsen af de af FIUF finansierede 
foranstaltninger forløber som forudsat i de oprindelige prognoser. 
Programmeringsforløbet er stort set tilfredsstillende, men der er dog opstået visse forsinkelser og 
vanskeligheder. Gennemførelsen af OP'et vedrørende teknisk bistand er noget forsinket, dels på grund 
af den sene vedtagelse af programmet, dels på grund af de ændringer, der er sket med hensyn til 
forvaltningsstrukturen for ESF i Portugal. Denne forsinkelse skulle for en stor dels vedkommende 
blive indhentet i 1997. Gennemførelsen af flerfondsprogrammet "Udvikling af de regionale potentiale" 
(PPDR-EFRU, EUGFL, ESF) stødte fortsat på vanskeligheder, fordi PPDR-programmet som noget 
særligt kræver og indebærer, at de regionale og lokale instanser på grundlag af partnerskaber mellem 
den offentlige og den private sektor deltager aktivt i beslutningsprocessen. Siden andet halvår 1996 har 
programforløbet alt i alt været mere tilfredsstillende takket være det gode gennemførelsestempo for 
visse af foranstaltningerne, bl.a. støtteordningerne RIME og SIR. For så vidt OP'et vedrørende 
grundviden og innovation er der fortsat visse problemer i forbindelse med underprogrammet 
vedrørende videnskab og teknologi. Underprogrammet finansierer forskningsprojekter fra 
forskergrupper, der skal udvælges på grundlag af en udbudsprocedure. Det tog længere tid end 
forudset at forberede disse udbudsprocedurer, og finansieringen af de nævnte foranstaltninger kunne 
først gå i gang i løbet af 1996. Derfor er gennemførelsesgraden for dette underprogram forholdsvis 
dårlig. 
I forbindelse med OP'et vedrørende modernisering af erhvervsstrukturen og underprogrammet 
vedrørende industri (PEDIP II) bemærkes det, at behandlingstiden for ansøgninger om 
investeringsstøtte er blevet væsentlig forkortet som følge af forbedringer af de interne procedurer i 
Portugal. OP'et vedrørende modernisering af erhvervsstrukturen omfatter et underprogram, 
"landbrug", som nåede en gennemførelsesgrad på 91% i 1996. Der er store forskelle på 
udnyttelsesgraden mellem de otte foranstaltninger i dette underprogram. Støtten til landbrugsbedrifter 
nåede op på en udnyttelsesgrad på 124%, mens tallet for landbrugsinfrastrukturer var 84% og for 
forarbejdning-afsætning af produkter 61%. Sidstnævnte resultat skyldes, at det tager længere tid at 
gennemføre forarbejdnings- og afsætningsprojekterne end de øvrige projekter. Der kom igen mere 
gang i afsætningsunderprogrammet vedrørende støtte til handel og service efter en periode med dårlige 
resultater. For så vidt angår underprogrammet vedrørende fiskeri, som vedrører det portugisiske 
fastland, blev 223 projekter godkendt i 1996, hvilket indebar en samlet offentlig udgift på 32,4 mio. 
ECU, dvs. 60% af det samlede beløb, der var programmeret (den private sektor bidrog med 11,8 mio. 
ECU). De offentlige udgifter, der var godkendt siden fiskeriprogrammets iværksættelse, beløb sig til 
129,5 mio. ECU. Ved udgangen af 1996 var 20% af de samlede bevillinger for 1994-99 udnyttet. 
Denne udnyttelsesgrad krævede en omprogrammering, også for at overføre det restbeløb, der ikke blev 
anvendt i 1994, til 1997, 1998 og 1999. Ved denne omprogrammering skaffes de nødvendige 
bevillinger til at gennemføre en ny socioøkonomisk foranstaltning, der er en følge af de ændringer af 
forordning (EF) nr. 3699/93, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1796/95. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 263 
Andre projekter blev godkendt på fiskeriområdet, men inden for rammerne af to regionale OP'er. For 
det første OP'et for Açores, hvor 52 projekter blev godkendt mellem 1994 og 1996. Projekterne 
repræsenterer en samlet investering på 18 mio. ECU med en fællesskabsmedfmansiering på 11,2 mio. 
ECU og en offentlig national finansiering på 4,2 mio. (den private sektor deltog med 4 mio. ECU). I 
samme periode blev 17% af de bevillinger, der i alt var programmeret, udnyttet. Tendensen er positiv, 
og der regnes med et tilfredsstillende niveau ved udgangen af 1997. For Madeira var 1996 det år, hvor 
forsinkelserne fra 1994 og 1995 blev indhentet. Siden programmets begyndelse er der godkendt 51 
projekter svarende til en samlet investering på 15,5 mio. ECU. De godkendte offentlige udgifter for 
samme periode beløber sig til 10,3 mio. ECU, heraf 7,7 mio. for FIUF's regning. I de første tre år blev 
19% af de samlede bevillinger for 1994-1999 udnyttet, men den positive udvikling i 1996 peger i 
retning af en klar forbedring i 1997. 
1996 i programmeringen for 1994-1999 
Alt i alt forløber gennemførelsen af EFSR'en tilfredsstillende, trods en mindre opbremsning i forhold 
til 1995. Gennemførelsesgraden for 1996 lå på ca. 82%. De regionale programmer skrider frem i et 
tilfredsstillende tempo hvad angår såvel den finansielle gennemførelse som gennemførelsen i marken. 
Programmerne har stor indflydelse på regionernes udvikling (bl.a. målt i basisinfrastrukturer, som er 
afgørende for befolkningernes levevilkår). De fleste sektorprogrammer forløber også uden problemer, 
og gennemførelsesgraden i 1996 for visse sektorer som f.eks. telekommunikation og transport var 
højere end planlagt. Gennemførelsen af de fire flerfondsprogrammer, som EUGFL deltager i, forløb 
stort set planmæssigt. Underprogrammet vedrørende landbrug, som indgår i OP'et vedrørende 
modernisering af erhvervsstrukturen, gennemføres hurtigere end forudsat i programmeringen (der blev 
disponeret over 1997-tranchen i 1996). Gennemførelsesgraden for OP'et vedrørende Açores (PEDRA) 
krævede en forøgelse af EUGFL-bevillingerne med 5 mio. ECU. 
Tabel V-47: Portugal - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. 
ECU) 
Program 
(godkendelsesår) Samlede 
omkostn. SF-stotte 
(1) Forpligteber 
1996 Forpligteber 
1994-1996 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-1996 
(3) % 
(3)/(l) 
Måll 
Regionale OP'er 
OP Açores (1994) 
OP Alentejo (1994) 
0PAlgarve(1994) 
OP Centro (1994) 
OP Lisboa e Vae do Tejo (1994) 
OP Madeira (1994) 
OP Norte (1994) 
Tværregionale OP'er 
GT Støtte til lokale investeringer (1995) 
OP Teknisk bistand (1994) 
OP Viden og innovation (1994) 
OP Udvikl, af regionalt potentiale (1994) 
OP Miljø/byfornyelse 
(1994) 
OP Uddannelse og beskæftigelse (1994) 
OP Infrastrukturer (1994) 
OP Modernisering af erhvervslivet (1994) 
0PPRINEST(1)(I994) 
OP Sundhed og social integration (1994) 
Teknisk bistand 
1 ALT 840,2 
250,6 
101,9 
490,5 
517,2 
665,2 
729,5 
33,3 
135,6 
2.276,2 
1.231,8 
973,7 
1.890,7 
3.979,6 
10.490,1 
40,0 
940,0 
0,9 
25.587,0 621,0 
182,0 
76,0 
362,0 
382,0 
369,3 
541,1 
25,0 
101,7 
1.689,4 
595,0 
559,0 
1.389,8 
1.997,9 
4.420,5 
30,0 
705,0 
0.8 
14.047,5 157,0 
29,8 
16,0 
71,5 
75,5 
124,7 
107,5 
0,0 
15,5 
307,9 
14,9 
174,3 
358,1 
659,8 
803$ 
7,7 
44,5 
0.! 
2.968,0 373,2 
108,4 
44,5 
197,5 
200,0 
273,3 
317,5 
25,0 
44,0 
895,5 
82,1 
229,4 
767,4 
1.278,3 
2.329,4 
30,0 
321,0 
0,8 
7.517,4 60% 
60% 
59% 
55% 
52% 
74% 
59% 
100% 
43% 
53% 
14% 
41% 
55% 
64% 
53% 
100% 
46% 
96% 
54% 137,4 
29,0 
19,4 
82,8 
62,0 
85,2 
98,0 
7,5 
14,0 
254,1 
24,4 
158,5 
206,6 
342,7 
806,5 
3,7 
102,7 
0,1 
2.434,6 318,6 
72,8 
38,2 
171,2 
151,5 
209,0 
246,2 
7,5 
31,0 
666,8 
62,1 
202,6 
553,4 
860,6 
1.804,9 
20,9 
280,9 
0,8 
5.698,7 51% 
40% 
50% 
47% 
40% 
57% 
46% 
30% 
30% 
39% 
10% 
36% 
40% 
43% 
41% 
70% 
40% 
96% 
41% 
(1) Statistisk infrastruktur 
264 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
12.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 
P.m.: 
Portugal deltager i samtlige initiativer, og alle programmer vedrørende initiativerne blev godkendt mellem 
1993 og 1995. Der gennemføres i alt otte EU-initiativprogrammer på nationalt plan (ét pr. initiativ), hvortil 
kommer to INTERREG-programmer, nemlig et vedrørende REGEN-afsnittet, og et vedrørende 
grænseoverskridende samarbejde. 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Portugal: 
Selv om de fleste af EU-initiativerne i Portugal stimulerer den teknologiske udvikling, kommer det største 
bidrag fra to af SMV-initiativets foranstaltninger, nemlig dels tilskud til projekter vedrørende teknisk støtte til 
fremme af SMV'ernes teknologiske kompetence, dels teknologioverførsler fra videnskabelige og teknologiske 
institutter til SMV'erne (13 mio. ECU; samlede omkostninger: 24 mio.), og uddannelse af virksomhedsledere i 
avancerede teknologier (11,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 21,6 mio.). 
I ADAPT-programmet er der også fastsat flere aktioner vedrørende indførelse af nye teknologier samt støtte 
til oprettelse af informationsnet, mens EMPLOI-programmet støtter de svage socialgruppers brug af 
telematik (nye teknologier, distancearbejde osv.) samt erhvervelse af udstyr (4 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 5 mio.) LEADER-programmet støtter forskning og innovation i forarbejdning af lokale 
produkter samt anvendelse af nye informations- og kommunikationsteknologier på landet. I INTERREG-
programmet fremmes informationssamfundet ved installation af optiske fibre og SDH-forbindelser mellem 
Spanien og Portugal og oprettelse af informationsnet i turistsektoren. 
1996 var præget af Kommissionens beslutning om fordeling af EU-initiativreserven. Heraf får Portugal 
i alt 52,4 mio. ECU, som hovedsagelig skal anvendes til at forlænge de fire industrielle initiativer 
(RETEX, KONVER, RESIDER og RECHAR67 ) indtil 1999 og til det nye INTERREG II C-afsnit. 
Af de allerede iværksatte programmer blev RETEX ændret, fordi programmet skulle have tilført 
provenuet af pristalsreguleringen i 1994, 1995 og 1996 (i alt 5,8 mio. ECU). Fællesskabsstøtten til 
ydelse af lån, der skal tilbagebetales, blev reduceret, navnlig i forbindelse med støtte til 
internationalisering og produktivitetsforøgelse. I 1996 skete der som noget positivt et fald i den andel 
af RETEX-finansieringerne, der blev anvendt på tekstilvirksomheder, og over 75% af RETEX-
finansieringerne anvendes nu som støtte til diversificering af erhvervslivet i de stærkt tekstilafhængige 
regioner i Portugal. 
Programmernes iværksættelse er blevet forsinket. Iværksættelsen af SMV-programmet blev noget 
forsinket som følge af ændringer i den nationale lovgivning. Dette program skulle komme i gang i 
1997. Forsinkelsen i URBAN-programmets finansielle og "fysiske" gennemførelse skyldes 
organisatoriske vanskeligheder og visse problemer, som har vist sig vanskeligere at løse end forventet 
(bl.a. i området Lisboa Casal Ventoso, hvor boligforholdene er meget vanskelige, og narkotika er et 
stort problem). Der er gode udsigter til en forbedring i 1997, idet der nu foreligger handlingsplaner og 
"by-indikatorer" samt lokale partnerskaber. Det bemærkes, at der i december 1996 på de portugisiske 
myndigheders initiativ blev afholdt et seminar, hvor administratorerne for de seks underprogrammer 
under URBAN-programmet kunne udveksle erfaringer. Seminaret viste sig at være meget nyttigt. Den 
forsinkede udvælgelse af lokale aktionsgrupper skabte visse problemer for LEADER-programmet, idet 
afbrydelsen mellem første og anden programmeringsfase blev for lang. Men programmet er kommet i 
gang, idet alle lokale aktionsgrupper nu er valgt, og iværksættelsen af finansieringsplanerne er 
begyndt. Endelig er der opstået visse forsinkelser ved gennemførelsen af INTERREG li-programmets 
afsnit om grænseoverskridende samarbejde. REGEN-programmet blev derimod gennemført efter 
planerne, og ved udgangen af 1996 var den nationale gasledning og dennes første tilslutning til det 
spanske gasnet færdige efter en teknisk omprogrammering i 1996. 
67 Se ligeledes kapitel I.B.l. EU-initiativer. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 265 
Ca. 130 EMPLOI-projekter blev udvalgt efter den første udbudsrunde (40 NOW-projekter, 57 
Horizon-projekter og 33 Youthstart-projekter). I alle tre afsnit blev der lagt vægt på uddannelse. 
Blandt de gennemgående temaer i NOW-projekterne kan nævnes udvikling af 
beskæftigelsesprogrammer og støtte til kvindelige iværksættere. Mange af Youthstart-projekterne 
vedrører erhvervsvejledning og erhvervsuddannelse for unge. I Horizon-projekterne lægges der vægt 
på at skabe betingelser, som fremmer handicappedes beskæftigelsesegnethed. 57 projekter blev 
udvalgt som led i ADAPT-initiativet. Uddannelsesaktiviteter er stærkt repræsenteret i projekterne. De 
fleste af projekterne går ud på at forbedre ledelsessystemerne og strukturomlægningerne i SMV'er i de 
forskellige brancher. Hvad endelig angår PESCA begyndte indgivelsen af ansøgninger og udvælgelsen 
af projekter i slutningen af 1995. Programmet blev ændret og sat i gang af overvågningsudvalget. For 
Açores og Madeira blev der gennemført oplysningskampagner i løbet af 1996. 
Da de fleste af EU-initiativprogrammerne var blevet godkendt af Kommissionen i 1995, var 1996 det 
første faktiske gennemførelsesår. Men der gik først nogen tid med at gennemføre de nationale love, 
udpege de ansvarlige for forvaltningen af programmerne osv. For de fleste programmers 
vedkommende var udnyttelsen af fællesskabsbevillingerne til programmerne god. 
Tabel V-48: Portugal - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Initiativ 
(antal EU-initiativprogrammer) Samlede 
omkostn. S.F.-
stette* Forpligtelser 
1996 Forpligteber 
1994-1996 
Ql (2)/(D Betalinger 
1996 Betalinger 
Ï994-1996 
(3) (3V(1) 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (1) 
PESCA (1) 
SMV(l) 
RECHAR (1) 
REGIS (1) 
KONVER (1) 
RESIDER (1) 
RETEX (1) 
URBAN (1) 
I alt (11) 
INTERREG/REGEN (2)** 29,2| 
54 
156,8 
53 
235,9 
1,1 
156,8 
10, 
10,8 
458, 
62,4 
1.229, 21,0 
40,3 
117,6 
29,3 
124,0 
0,9 
124,0 
7,9 
6,9 
194, 
44,6 
711,2 17,0 
3,9 
4,0 
23,2 
1,2 
0,0 
58,3 
0,0 
0,0 
83,4 
0,0 
191,1 21,0 
9,6 
10,7 
27,5 
14,4 
0,9 
80,4 
7,9 
6,9 
194,8 
9,2 
383,3 100% 
24% 
9% 
94% 
12%| 
100% 
65%| 
100% 
100% 
100% 
21% 
54% 4,3 
2,1 
4,9 
4,5 
0,6 
0,4 
55,3 
0,0 
2,6 
27,4 
0,0 
102,1 6,3 
5,0 
8,4 
6,6 
7,2 
0,7 
72,9 
3,9 
5,5 
90,4 
4,6 
211,6 30% 
12% 
7% 
23% 
6% 
80% 
59% 
50%| 
80% 
46%| 
10% 
30 V. 
1 Ekskl. reserve 
• Se detaljer i kapitel VII, tabel 2.2. 
266 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
13. FINLAND 
13.1. Iværksættelse af interventioner fordelt på mål 1 1996 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Finland: 
Udviklingsforanstaltningerne under de forskellige mål afspejler i de fleste tilfælde den nationale strategi 
vedrørende informationssamfundet Strategien går ud på at konsolidere Finlands status som et avanceret 
informationssamfund, der kan overleve den internationale konkurrence inden for informations- og 
kommunikationsteknologier. Den offentlige og den private sektor skal fornyes gennem indførelse af 
informationsteknologier og-net (f.eks.: anvendelse af Internettet), udvikling af informationsindustrien (f.eks.: 
multimedier), universitetsuddannelser i nye teknologier (f.eks.: professorater i informationsteknologi), 
udbredelse af kendskabet til informationssamfundet (f.eks.: undervisningsmateriale, skoleprojekter), og 
styrkelse af infrastrukturerne (f.eks.: liberalisering af telekommunikation, digitalisering, lovreformer). 
Mål 6: Et af hovedmålene er at forberede befolkningen til informationssamfundet og udnytte 
informations s amfundsteknologiernes muligheder for at fremme økonomisk vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse. Dette berører to af de prioriterede felter i SPD 'et: 
• udvikling af virksomheder: samarbejde mellem forskningscentre, uddannelsescentre og 
virksomheder, udvikling af tjenesteydelser i forbindelse med FTU og avancerede teknologier; 
udvikling af telekommunikationsydelser for at fremme overførslen af innovation til geografiske 
områder, der ligger fjernt fra de avancerede centre (9,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 33,1 
mio.); udvikling af telematikydelser og -applikationer inden for forskning, uddannelse og sociale 
tjenester, etablering af telecentre i landdistrikter osv. 
• udvikling af menneskelige ressourcer: investeringer i videregående uddannelsesinstitutioner og de 
FTU-aktiviteter, der kræves for at forbedre uddannelsen (16,7 mio. ECU; samlede omkostninger: 
35,3 mio.); støtte til forskning og uddannelse i økonomiske nøglesektorer (f.eks.: finansiering af 
forskere i virksomheder, udvikling af FTU på universitetsplan osv.; 9,5 mio. ECU, samlede 
omkostninger: 19,3 mio.); udvikling af samarbejde mellem forskningscentre, 
lokaludviklingsselskaber, uddannelsesinstitutioner og virksomheder for at opnå en bedre 
innovationsstyring og -forvaltning (f.eks. teknologioverførsler, udvikling af teknologisk ledelse 
osv.; 11 mio. ECU, samlede omkostninger: 23,6 mio.); udvikling af informationssamfundet, bl.a. 
gennem telekommunikation og distancearbejde for at tilpasse arbejdstider og -steder 
(fjernundervisning, uddannelse af iværksættere i nye teknologier, forskning på disse områder, 
uddannelse af ledere til forsknings- og uddannelsescentre osv.; 3,7 mio. ECU, samlede 
omkostninger: 9,4 mio.). 
De forskellige mål 6-regioner tillægger ikke alle prioriteter samme vægt. Regionerne Syd- og Nord-Savo 
bruger mange midler på FTU indenfor agrolevnedsmidler, skovbrug og miljø; den centrale del af Finland og 
Nord-Ostrobothnia lægger vægt på uddannelsessystemet, datanet og fjernlæring; Nord-Karalje lægger vægt 
på skovbrugsforskning og forskning i metaller og plast; Lapland lægger vægt på uddannelse i 
telekommunikationsteknikker, rum- og miljøforskning og forskning i geografiske informationer samt 
informationsteknologier. 
Mål 2 (1995-1996): I SPD'et baseres moderniseringen af produktionsstrukturerne på udnyttelse af 
informationssamfundets muligheder. Dette forklarer den betydning, som teknologisk udvikling tillægges i to 
af de tre prioriterede felter i SPD 'et: 
• udvikling og internationalisering af virksomheder: etablering af netværk mellem virksomheder, 
udvikling af nye produkter og produktionsprocesser, overførsel af teknologi og knowhow til 
SMV'er og udvikling af industrielle nicher. SPD'et er bl.a. kendetegnet ved, at rene teknologier er 
et kriterium for projektudvælgelsen. Disse interventioner har en væsentlig indflydelse på 
udviklingen af miljøteknologier i Kymenlaakso, FTU i Påijåt-Hame samt informationsteknologier i 
den centrale del af Finland. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 267 
• forbedring af uddannelsesniveauet og teknologisk støtte til erhvervsaktiviteter (16,3 mio. ECU; 
samlede omkostninger: 45,6 mio.): samarbejde mellem virksomheder og uddannelses- og 
forskningscentre (f.eks.: oprettelse af et center for teknologisk knowhow i Uusimaa), indførelse af 
innovationerne i virksomhederne (f.eks.: distancearbejde), udvikling af datanet til teknologiske 
overførsler, udvikling af miljøteknologier, teknologisk samarbejde med virksomheder i 
nabolandene; udnyttelse af de eksisterende forskningsinfrastrukturer på universiteterne (f.eks.: 
Teknologisk Universitet og Institut i Jyvaskylå, Pori, osv.). 
Mål 5b: I begge SPD 'er støttes teknologisk udvikling som middel til at opnå de prioriterede mål. For at 
mindske afstandene i landdistrikterne fokuserer SPD'et for det finske fastland på udvikling af 
datakommunikationstjenester gennem forsøg med etablering af netværk, oprettelse af telecentre og centre for 
distancearbejde, opbygning af særlige kommunikationsforbindelser, modemtilslutninger og software. På 
Ålandsøerne anvendes informationsteknologierne til at bryde regionens isolation gennem etablering af 
netværk mellem SMV'er, udvikling af kommunikationsinfrastrukturer, oprettelse af centre for teknologi og 
knowhow, udvikling af distancearbejde, fjernundervisning og formidling afden lokale kulturelle arv. 
I alt repræsenterer de finansieringer, der direkte anvendes på teknologisk udvikling i Finland, 12,9% af 
strukturfondstøtten (mål 6 og 2). 
Tabel V-49: Finland - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i 
programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) 
Mål 2 
Mål 6 
I ALT I ALT 
45,6 
124,6 
170,2 % 
27% 
73% 
100% S.F. 
16,3 
50,3 
66,6 % 
36% 
40% 
39% Medlemsstat 
Oflentl. 
20,1 
50,3 
70,4 Private 
9,2 
24,0 
33,2 lait 
29,3 
74,3 
103,6 % 
64% 
60% 
61% 
ND: Programmeringsproceduren og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 
en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgidcr, som ofte Strukturfondenes finansiering 
20% 
forbindes med andre områder som f.eks. industri og FTU. 80% 
• FTU BIKT 
MÅL 668 
Fig. V-58: P.m., programmering 1995-1999 (mio. ECU): 
Prioriterede felter: 
Industriel udvikling (a) 
Udvikling af menneskelige ressourcer (b) 
Landbrug, skovbrug, fiskeri, udvikling af 
landdistrikter og miljø (c) 
Teknisk bistand (d) 
Fordeling på fonde: 
1SPD EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
lait 172,5 
105,8 
177,6 
4,0 
459,9 153,7 
87,9 
209,1 
9,2 
38% 
23% 
39% 
1% 
100% (d)2% 
(c) 45% (a) 33% 
(b) 19% 
Vigtigste resultater i 1996 
Gennemførelsestempoet var forholdsvis højt. Med enkelte undtagelser var bevillingsudnyttelsen 
tilfredsstillende for de forskellige grupper af foranstaltninger. Ved årets udgang var ca. 30% af støtten 
tildelt de forskellige projekter. Blandt de vigtigste kategorier af projekter, som modtager støtte, skal 
nævnes SMV-lanceringer og investeringer i aktivitetsudvidelser, samarbejde mellem virksomheder, 
der er grupperet efter visse kriterier (f.eks. mulighed for teknologioverførsel mellem 
nichevirksomheder), uddannelse, informationssamfundsprojekter, udvikling af turisme og mindre 
projekter vedrørende diversificering af land- og skovbrug. Derimod blev investeringerne i landbrug og 
udvikling af landdistrikter noget forsinkede, dels fordi de nationale støtteordningers overensstemmelse 
med traktatens artikel 92 og 93 først skulle kontrolleres, dels - for så vidt angår 
68 Støtteberettigede områder: Lapland, Kainuu, Nord-Karalje, Syd-Savo, Nord-Ostrobothnia, Syd-Ostrobothnia, 
Nord-Savo, Centralfinland. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 27 
A. INTERVENTIONER PR. MÅL1 
1. Generel oversigt 
1.1. Gennemførelse af målene i 1996 
1996 var især præget af den konkrete gennemførelse af de igangværende programmer. 1996 var 
egentlig det tredje år i programmeringsperioden 1994-1999, men i realiteten var der for så vidt angår 
de fleste mål, medlemsstater, regioner og interventioner kun tale om det andet år med fuld aktivitet. 
Kommissionen vedtog kun fa nye interventioner, 50 i alt (35 OP'er, 8 SPD'er, 3 større projekter og 4 
globaltilskud). Interventionerne vedrører mål 1 (den græske, spanske, irske og italienske EFSR), mål 3 
(alene Det Forenede Kongerige), mål 5a (vedtagelse af alle OP'er i den italienske EFSR) og 
afslutningen af iværksættelsen af programmeringen i Sverige (vedtagelse af de svenske SPD'er for mål 
4, 5a og 5b). De nye støtteforanstaltninger beløber sig til i alt 3,448 mia. ECU (ESF 55%, EFRU 32% 
og EUGFL 13%) og tegner sig for under 3% afden samlede støtte for perioden 1994-1999. 
Strukturfondenes programmering udmøntes nu i i alt 492 interventionsformer, dvs. OP'er, SPD'er, 
globaltilskud eller større projekter. SPD'erne og OP'erne udgør broderparten, idet de tegner sig for 
samme andel af det samlede antal interventioner, nemlig 48% (2% for globaltilskud og 1% for større 
projekter). Det gennemsnitlige antal interventioner for alle mål er 33 pr. medlemsstat, men dette tal 
dækker over store udsving: fra 8 i Danmark og i Luxembourg til 97 i Italien. 
Tabel 1-1: EFSR/SPD - Støtte og antal programmeringsdokumenter ved udgangen af 1996 (mio. ECU) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Finland 
Sverige 
UK 
I ALT Strukturfondsstøtte* 
lait 
1.618,8 
682,8 
18.723,2 
13.844,9 
29346,0 
11.177,9 
5.672,0 
17.955,8 
73,8 
1.780,3 
1.467,4 
14.047,5 
1.413,0 
1.205,2 
8.659,1 
127.667,7 FEDER 
673,5 
65,6 
7.817,0 
9.360,0 
15.947,4 
3.483,6 
2.596,9 
9.721,7 
7,6 
305,8 
352,8 
8.730,5 
313,1 
314,9 
3.397,5 
63.088,1 FSE 
678,6 
328,3 
6.492,9 
2.559,5 
8265,3 
4.277,6 
1.979,7 
4.684,4 
24,6 
1229,3 
530,7 
3.160,9 
491,3 
652,5 
4.555,3 
39.910,9 FEOGA 
241,0 
148,9 
4.253,9 
1.795,4 
4.002,6 
3.187,9 
1.047,7 
3.182,4 
40,5 
190,1 
581,9 
1.947,9 
581,6 
193,7 
582,7 
21.978,2 IFOP 
25,6 
139,9 
159,5 
130,0 
1.130,7 
228,1 
47,7 
367,4 
1,1 
55,1 
2,0 
208,1 
27,0 
44,1 
123,6 
2.689,9 Interventionsformer** 
lait 
25 
8 
60 
32 
94 
50 
11 
97 
8 
16 
17 
17 
9 
16 
32 
492 OP 
10 
0 
30 
32 
71 
0 
10 
67 
2 
0 
0 
16 
0 
0 
0 
238 SP 
0 
0 
0 
0 
3 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
5 GT 
0 
0 
0 
0 
9 
0 
0 
2 
0 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
12 SPD 
12 
7 
29 
0 
10 
49 
0 
26 
5 
15 
16 
0 
8 
15 
31 
223 Prognoser 
3 
0 
0 
0 
14 
* Perioden 1994-1999 for mål 1,3,4 (Spanien, Frankrig, Nederlandene), 5a landbrug, 5a fiskeri,5b; perioden 1994-1996 for mål 2 og 4 (Belgien, Danmark, 
Tyskland, Luxembourg); perioden 1995-1999 for Østrig, Finland, Sverige (undtagen mål 2 i Finland: 1995-1996) 
** Operationelle programmer, større projekter, globaltilskud, samlede programmeringsdokumenter, gennemførelsesprognoser for mål 5a landbrug. 
Ved gennemførelsen af programmeringerne i 1996 var muligt at indhente en del afden forsinkelse, der 
var opstået i 1994 ved iværksættelsen af programmerne. Dette illustreres af den finansielle 
gennemførelse. Forpligtelserne for 1996 repræsenterede for alle mål under ét 37% af de samlede 
forpligtelser, der var indgået siden 1994. Hertil kommer, at betalingerne alene i 1996 tegnede sig for 
44% af de samlede betalinger siden 1994, hvilket viser, at aktionerne virkelig er kommet gang. 
Overvågningen af programmerne blev styrket i overvågningsudvalgene, hvor Kommissionen 
tilskyndede til ansvarlig finansiel forvaltning af interventionerne, udvælgelse af projekter inden for de 
af fællesskabet prioriterede områder (bekæmpelse af arbejdsløsheden, hensyn til miljøet, fremme af 
lige muligheder, støtte til SMV), og indførelse af effektive regler for midtvejsevaluering. Det var også 
i 1996, at anden fase af programmeringen af interventionerne under mål 2 og visse programmeringer 
under mål 4 blev forberedt2. 
1 I hele beretningen er beløbene, medmindre andet er anført, angivet i priserne for det år, i hvilket 
interventionerne er vedtaget, for så vidt angår programmeringen, og i løbende priser for så vidt angår den 
finansielle gennemførelse (anvendelsen af forpligtelses- og betalingsbevillingerne). 
2 Se 3 nedenfor. Mål 2 og 4. Mål 3 og 4. 
268 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
investeringsstøtteordningerne - på grund af den restriktive nationale politik. På fiskeriområdet blev der 
iværksat 70 projekter, som alle gik godt, bortset fra akvakulturprojekterne. 
I årets første fem måneder gennemgik den arbejdsgruppe, der har det organisatoriske ansvar, en række 
nøje afgrænsede spørgsmål om iværksættelse og procedurer. De nationale og regionale myndigheder 
samt Kommissionen var repræsenteret i denne arbejdsgruppe. Arbejdsgruppens rapport blev benyttet 
som manual af de forskellige partnere, der var involveret i programmets gennemførelse, og bidrog 
således til at forbedre det gensidige samarbejde, bl.a. mellem de nationale og regionale myndigheder. 
Dog var det hvad angår finansieringsbeslutningerne og betalingerne vanskeligt at sikre en passende 
overvågning. Dette skyldtes dels de mange forskellige implicerede parter, dels manglerne ved 
databaserne vedrørende projekterne og disses gennemførelse. Indsatsen for at forbedre 
overvågningssystemet fortsætter. 
Overvågningsudvalget holdt to møder, hvor der bl.a. blev udnævnt en ekstern vurderingsmand og 
truffet beslutning om at investere i en regional fond for risikovillig kapital. Det var den første finske 
investering af denne type. På novembermødet påbegyndtes ligeledes forberedelserne til 
midtvejsvurderingen, som skal finde sted i efteråret 1997. 
1996 i programmeringen for 1995-1999 
Der blev forholdsvis hurtigt disponeret over forpligtelsesbevillingerne til projekterne, mens det samme 
ikke gjaldt betalingsbevillingerne, idet Kommissionen ved årets udgang kun havde udbetalt 18% af 
strukrurfondstøtten. Problemerne omkring de langsomme betalinger bliver nøje undersøgt under 
arbejdet med overvågningssystemet og midtvejsvurderingen. 
MÅL 269 
Ftg. V-59: P.m., programmering 1995-1996 (mio. ECU • 1996-priser og -situation): 
Priorilerede felter: 
Udvikling af virksomheder (a) 
Kvalifikationer og teknologi (b) 
Miljø, infrastrukturer, turisme (c) 
Teknisk bistand (d) 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
lait 
1SPD 46,1 
9,7 
55,8 83% 
17% 
100% (d)2% 
(c) 22% 
(b)24 
(a) 52% 
1996 i programmeringen for 1995-1996 
SPD'et for mål 2 er det af de tre regionale programmer, som er nået længst. Ved årets udgang var der 
disponeret over 76% af fællesskabsbevillingerne for de første to år (52,4 mio. ECU af de 69,2 mio., 
der oprindelig var fastsat). Resten (14,4 mio. ECU) med tillæg af provenuet af pristalsreguleringen for 
1996, blev overført til det nye program for 1997-1999. Ligesom tilfældet var for mål 6-programmet, 
var betalingstempoet langsommere end forpligtelsestempoet. Ved årets udgang udgjorde de nationale 
myndigheders betalinger vedrørende projekterne kun 16% af støtten for 1995-1996, mens det 
tilsvarende tal for forpligtelserne var 78%. I øvrigt udviklede partnerskabet mellem de centrale og 
regionale myndigheder sig på samme måde som mål 6-partnerskabet og gav anledning til de samme 
overvågningsvanskeligheder. Det viste sig, at kontrollen med resultaterne ikke var effektiv, bl.a. med 
hensyn til jobskabelse. Målet for den første periode, nemlig 10.000 nye arbejdspladser, synes ikke at 
være nået. 
69 Støtteberettigede områder: Satakunta, Kokkola, Itâ-Uusimaa og Kymenlaakso, Varsinais Suomi, Lahti, 
Jyvåskylå, Lappeenranta. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 269 
Forberedelse af perioden 1997-1999 
Forslaget til det nye program blev fremlagt i august og principielt godkendt af Kommissionen i 
december. Ved omprogrammeringen blev programmet forenklet, idet antallet af foranstaltninger blev 
skåret ned fra 15 til 9 og præciseret nærmere. Evalueringen afden første periodes resultater blev 
fremskyndet, og mulighederne for at iværksætte nye finansielle ordninger og effektivisere udnyttelsen 
af bevillingerne blev gennemgået sammen med de fmske myndigheder. Man enedes bl.a. om at 
finansiere havneinfrastrukturerne ved EIB-lån. Også på infrastrukturområdet ville man forsøge at 
kombinere tilskud og lån, ligesom tværregionale projekter ville blive fremmet. Vurderingsmændenes 
rapport viste i øvrigt nødvendigheden af at gøre mere ud af projektudarbejdelsen, navnlig i de meget 
små virksomheder. Målet for den anden periode er at skabe eller opgradere 15.800 arbejdspladser. 
MÅL 3 OG 4 
Mål V-60: Mål3: Programering 1995-1999 (mio. ECU- 1995-priser): 
Prioriterede felter 
Indslusningsforløb (a) 
Jobskabelse og udvikling af menneskelige 
ressourcer i SMVer (b) 
Unges beskæftigelsesbehov (c) 
Foranstaltninger til fordel for Ålandsøerne (d) 
Teknisk bistand (e) 
lait ESF 
1SPD 110,0 
61,5 
82,2 
0,8 
3,9 
258,4 (d)0,3% (e)2% 
(c) 32% 
(b) 24% (a)42% 
1996 var det første fulde gennemførelsesår for SPD'et for mål 3, som var blevet vedtaget i juli 1995. 
Generelt gik programmet godt for så vidt angår de tre fastsatte prioriteter. Resultaterne af 
indslusningsforløbene for socialt udstødte, uddannelsen af arbejdsløse i SMV'er samt de nyskabende 
værksteder oversteg klart programmets kvantitative mål. Kun foranstaltningen vedrørende supplering 
af en uddannelse med en lærlingeuddannelse gik dårligere end forventet, og der blev derfor lanceret en 
oplysningskampagne rettet mod arbejdsgiverne. Endvidere blev etableringen af overvågnings- og 
evalueringsstrukturen afsluttet i 1996. I 1996 blev der påbegyndt 300 projekter under mål 3. En 
beskrivelse af de af ESF finansierede projekter er offentligt tilgængelig på Internettet. En 
reklamekampagne blev lanceret, og oplysningerne blev grupperet efter emne til brug for projektledere 
og potentielle deltagere. I øvrigt blev initiativet med regionale og lokale beskæftigelsespagter 
modtaget med stor interesse. I slutningen af året blev der indkaldt forslag, og der indkom ansøgninger 
fra 78 lokalsamfund, som ønskede at få del i forberedelsen af 15 lokale og regionale pagter. 
Overvågningsudvalget for mål 3 besluttede at tildele disse pagter bevillingerne til teknisk bistand. 
Fig. V-61: Mål 4: Programmering 1995-1999 (mio. ECU- 1995-priser): 
Prioriterede felter 
Arbejdslivets udvikling (a) 
Uddannelse og omskoling; vejledning og 
rådgivning (b) 
Udvikling af nyskabende knowhow og netværk (c) 
Foranstaltnigner til fordel for Alandsøerne (d) 
Teknisk bistand (e) 
lait ESF 
1SPD 7,6 
47,5 
25,5 
0,2 
3,8 
84,6 (d)0,2% (G)4% (a)9% 
(c) 30% 
SPD'et for mål 4, der blev vedtaget i juli 1995, vakte stor interesse i Finland, og en række SMV'er 
deltog i projekterne, navnlig i industriområderne i den sydlige del af landet. Der var 180 projekter for 
årene 1995 og 1996, og antallet af deltagere i uddannelses- og rådgivningsaktionerne i de samme to år 
var på over 20.000 personer, heraf 26% kvinder, fordelt på ca. 7.000 virksomheder. I slutningen af 
1996 var der allerede disponeret over 40% af ESF-bevillingerne på projektniveau. De fleste af 
projekterne blev fremlagt af uddannelsesinstitutioner og offentlige myndigheder. Programmets 
gennemførelse blev stimuleret af lokale repræsentanter, der havde til opgave at finde frem til og 
forberede projekterne for virksomhedslederne, som ofte mangler tid og ressourcer til at realisere idéer 
og udarbejde programmer. 
270 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
MÅL 5a landbrug 
Tabel V-50: P.m., gennemførelsesprogrammering1995-1999 (mio. ECU- 1996-priser og -situation) 
lait 
337,3 Foranstaltn. 
Produktion 
Afsætning 294,2 
43,1 % 
87% 
13% 
Kommissionen vedtog i 1995 budgetterne for støtten til produktionsstrukturer (investeringsstøtte og 
støtte til unge landbrugeres etablering), således at 1996 var det første fulde gennemførelsesår. Der blev 
sideløbende vedtaget tilsvarende, men mindre omfattende, foranstaltninger til fordel for Ålandsøerne, 
således at støtten til forbedring af produktionsstrukturernes effektivitet kom til at omfatte hele Finland. 
Fællesskabsstøtten til produktionsstrukturer (294,2 mio. ECU i alt) omfattede navnlig 4 mio. ECU i 
investeringsstøtte, 26,7 mio. ECU i støtte til unge landbrugere og 257,5 mio. til fordel for ugunstigt 
stillede områder. Kommissionen godkendte ligeledes supplerende nationale støtteordninger for bl.a. 
gartnerierhvervet, svineavl og æg- og fjerkræsektoren. Tiltrædelsesakten indeholder særlige 
bestemmelser herom. Også støtten til forarbejdning og afsætning af produkter var blevet godkendt ved 
udgangen af 1995. De støtteberettigede omkostninger beløb sig til 359 mio. ECU, hvortil EUGFL 
bidrog med 43,1 mio. ECU. Støtten vil blive koncentreret om kødsektoren (45%) og sektoren for mælk 
og mejeriprodukter (40%). De fire øvrige sektorer (æg og fjerkræ, frugt og grønsager, kartofler, 
olieafgrøder) vil få tildelt 6 mio. ECU. Ved udgangen af 1996 havde de finske myndigheder godkendt 
42 projekter, heraf 24 i kødsektoren, 8 i mælkesektoren og 6 i frugt- og grønsagssektoren, til en samlet 
værdi af 98 mio. ECU. 
MÅL 5a fiskeri 
Fig. V-62: Mål 5a fiskeri - P.m., programmering 1995-1999 (mia ECU): 
Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) 
Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) 
Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) 
Akvakultur (d) 
Beskyttede havområder (c) 
Havnefaciliteter (f) 
Forarbejdning og afsætning af produkter (g) 
Produktfremme (h) 
Socioøkonomiske foranstaltninger (i) 
Andre foranstaltninger (j) 
lait FIUF 
4,1 
0,0 
2,4 
6,0 
0,5 
1,0 
6,5 
2,2 
pm 
0,3 
23,0 (I) 0% 
(h) io% 0) 1% (a) 16% 
(g) 29% (b) 0% 
(c) 10% 
(f) 4% (e) 2% (d) 26% 
Programmets forløb i 1996 var tilfredsstillende undtagen for akvakulturforanstaltningen, hvor der ikke 
skete nævneværdige fremskridt. I alt blev 386 projekter iværksat, og der blev disponeret over 24% af 
forpligtelsesbevillingerne for perioden 1995-1999, mens 13% af betalingsbevillingerne blev anvendt. 
På overvågningsudvalgets møder blev udvalgets forretningsorden vedtaget, ligesom processen med at 
finde en ekstern vurderingsmand blev påbegyndt. 
MÅL 5b70 
Fig. V-63: Mål 5b - P.m., programmering 1995-1999: 
Befolkning (1000 indb.) 
Areal (km2) 
Fordeling på fonde: 
2 SPD'er EFRU 
ESF 
EUGFL 
lait 
Gennemsnit pr. SPPf 94,5 
32,8 
66,7 
194,0 1.094 
95.219 
mio. ECU 
49% 
17% 
34% 
100% 
97,0 (f) 16% (g) 1% 
(c) 8% (a) 35% 
(b) 30% O Diversificering og udvikling af 
landbrug og skovbrug (a) 
B Diversificering og udvikling af 
sektorer uden for landbruget (b) 
• Miljøbeskyttelse (c) 
• Turisme (d) 
• Lokaludvikling og fornyelse af 
landsbyer(e) 
El Menneskelige ressourcer (f) 
• Teknisk bistand (g) 
70 Støtteberettigede områder: Det finske fastland, Ålandsøerne. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 271 
Da begge SPD'er var blevet godkendt i november 1995, var 1996 det første fulde gennemførelsesår. 
Der blev fokuseret på udvikling af administrative procedurer på regionalt og nationalt plan for at 
imødekomme ønsket om en integreret udvikling af landdistrikter og for at styrke de regionale 
overvågningsudvalg i forbindelse med gennemførelsen af de regionaliserede kapitler i SPD'et for det 
finske fastland. En anden hovedopgave var at forberede midtvejsevalueringen ved at vælge en 
vurderingsmand for hvert program og fremlægge en midtvejsrapport i juni 1997. Men 
udnyttelsesgraden for bevillingerne var ret lav, til dels på grund af en forsinket godkendelse af de 
nationale støtteordninger, navnlig for så vidt angår landbrugsaktionerne. 
Tabel V-51: Finland - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1995-1996/99 (mio. 
ECU) 
Program 
(godkendelsesar) Samlede 
omkostn. SF-stotte 
(O Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1995-1996 
(2) % 
(2 WD Betalinger 
1996 Betalinger 
1995-1996 
(3) % 
(3)/(l) 
Mål 6 
SPD Finland (1995) | 1.326.11 459,9| ll,l\ I58,2| 34%| 42,l| 82,6| 18% 
MAI 2* 
SPD Finland (1995) | 341,11 55,8| 21,3! 52,4| 94%| 14,2| 29,8| 53% 
Mil 3 
SPD Finland (1995) I 926,o| 258.4| 35,o| 95.3| 37%| 21,1 f 51.3| 20% 
MAI 4 
SPD Finland (1995) | 301,51 84,6| 8,8| 23,6| 28%| 5,5| 12,91 15% 
MAI 5a landbrug 
Prognoser Finland F. 2328/91 (1995) 
SPD Finland F. 866 og 867/90(1995) 
lait 1.156,2 
359,2 
1.515.4 294,2 
43,1 
337,3 53,3 
0,0 
53,3 107,8 
6,9 
114,7 37% 
16% 
34% 24,5 
2,1 
26,6 51,8 
5.5 
57,3 18% 
13% 
17% 
MAI 5a fiskeri 
SPD Finland (1995) | 8I,9| 23,0| 0,0| 23,0| 100%| 0,0| 6,9| 30% 
MAI 5b 
SPD Aland (1995) 
SPD Det finske fastland (1995) 
lall 
I ALT 10,3 
613,8 
624,0 
5.116,0 2,6 
191,4 
194,0 
1.413,0 0,3 
16,0 
16,3 
211,9 2,6 
46,5 
49,1 
516,3 100% 
24% 
25% 
37% 0,1 
7,6 
7,7 
117,2 0,8 
22,8 
23,6 
264,4 30% 
12% 
12% 
19% 
* Efter fradrag af overførslerne til 1997-1999 
13.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 
P.m.: 
Finland deltager ikke i fem af EU-initiativerne, nemlig RECHAR, RESIDER, RETEX, KONVER og REGIS. 
I 1995 var to EU-initiativprogrammer (ADAPT og EMPLOI) blevet godkendt, mens de resterende 
programmer (SMV, URBAN, 2 LEADER, PESCA, 7 INTERREG) blev godkendt i 1996. 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Finland: 
Informations- og kommunikationsteknologierne er vigtige elementer i de fleste af prioriteterne i LEADER, 
SMV (etablering af netværk, internationalisering og samarbejde, databaser, nye udviklingsaktiviteter -
elektronik, software osv. - elektronisk handel osv.) og ADAPT (fremme af distancearbejde, fjernundervisning, 
indførelse af nye teknologier i virksomhederne og oprettelse af databaser). Også i INTERREG-
programmerne tillægges de nye informationsteknologier særlig betydning: 
• mellem Finland og Sverige: indførelse af telekommunikationsteknologier og forbedring af 
logistiksystemer for at bryde grænseområdets geografiske isolation, styrke virksomheders og 
kvinders teknologiske kvalifikationer og bevare regionens miljø; 
• mellem Sverige, Finland og Norge: i regionen Kvarken-MittSkandia, koordinering af 
nødhjælpstjenester og de nye telekommunikationsteknologier (f.eks.: telekonferencer, 
grænseoverskridende net osv.) samt forbedring af uddannelsen gennem fjernundervisning, 
teknologioverførsler osv.; i Nordkalotten som led i forbedringen af den samiske befolknings 
levevilkår: styrkelse af de menneskelige ressourcer gennem informationsteknikker (f.eks.: 
multimedieuddannelse, udvikling af teknologiske kvalifikationer for at støtte virksomhederne, 
distancearbejde, fjernundervisning); 
• mellem Finland, Sverige, Norge og Rusland: samarbejde og informationsformidling mellem 
virksomheder på grundlag af netværk, etablering af net mellem forskningscentre og handel og 
industri, udvikling af multimedieuddannelse og fjernundervisning i sprog og forbedring af 
områdets interne funktion ved hjælp af telekommunikationsforbindelser, anvendelse af 
informationsteknologier ved udarbejdelsen af kort, fælles databaser, fælles nødhjælpstjenester 
osv.; 
272 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
• mellem Finland og Rusland: FTU-net med henblik på udveksling af eksperter, forbedring af 
informationstjenester og udvikling af telekommunikation på miljøområdet i Karalje; forbedring af 
telekommunikationen som led i den "Nordiske trekant", anvendelse af nye teknologier i forbindelse 
med miljøbeskyttelse og fysisk planlægning, styrkelse af knowhow gennem netværksarbejde, 
fjernundervisning, åbne universiteter og udvikling af forskning i informationsteknologier i 
Sydøstfinland. 
URBAN-programmet for Joensuu lægger ligeledes vægt på telematikkens og informationsteknologiernes 
betydning for forebyggelsen af social udstødelse og for erhvervsmæssig reintegrering af langtidsledige. 
Programmet støtter etablering og udvidelse af kæden af telematiktjenester "Palveluelli", information og 
støtte til oprettelse af SMV'er på grundlag af informationsteknologier og beboernes adgang til 
informationsnet. Endelig støtter PESCA-programmet oprettelsen af tre datanet, som sikrer forbindelsen 
mellem producenter, fiskeforarbejdningsvirksomheder, markeder og rådgivende organer med henblik på at 
forbedre fiskemarkedets funktion. 
Fem nationale programmer og syv INTERREG-programmer blev vedtaget i 1996. For det første 
URBAN-programmet, som blev godkendt i juli for byen Joensuu og har til formål at bevidstgøre 
målgruppen - familier i vanskeligheder og arbejdsløse, der bor i meget store boligområder - om 
betingelserne for at deltage i samfundslivet og vænne disse familier til at stole på sig selv og give dem 
uddannelser og rådgivning. Endvidere skal arbejdsløse inddrages i indsatsen for at forbedre deres 
vilkår som et vigtigt led i resocialiseringen. Programmet forvaltes direkte af byen. SMV-programmet, 
der blev godkendt i november, vedrører navnlig overførsel og udvikling af teknologier, 
internationalisering af SMV'er, samarbejde mellem virksomheder og netværk. LEADER-
programmerne derimod vedrører henholdsvis mål 6- og mål 5b-områder og blev godkendt henholdsvis 
i august og i juli. I forbindelse med det første LEADER-program er der allerede udvalgt 10 lokale 
aktionsgrupper, og i forbindelse med det andet program er der valgt 12 grupper, som alle er gået i gang 
med at iværksætte foranstaltningerne. LEADER er generelt blevet vel modtaget, og den model for 
udvikling af landdistrikter, som programmet støtter, synes at passe meget godt til den indsats, Finland 
gør på dette område. Endelig er der PESCA-programmet, som blev vedtaget i marts, men som endnu 
ikke er kommet rigtig i gang. De finske myndigheder har dog vedtaget den lovgivning (ansøgnings- og 
evalueringsblanketter, nationale forskrifter), der skal gøre det muligt at iværksætte programmet i 
begyndelsen af 1997. 
De syv INTERREG-programmer, som Finland deltager i, blev ligeledes godkendt i juli. To af 
programmerne vedrører samarbejdet med Sverige (Ålandsøerne og Kvarken-Mitskandia), ét vedrører 
samarbejdet med Sverige og Norge nord for polarcirklen, tre vedrører samarbejdet med Rusland 
("Barents", som også Sverige og Norge deltager i, "Karalje" og "Sydøstfinland"), mens ét vedrører 
samarbejdet mellem Finland og Estland ved Den Finske Bugt. Disse programmer svarer til 
investeringer på i alt 199 mio. ECU, hvoraf 63 mio. (i visse tilfælde en kombination afden finske og 
den svenske andel) stammer fra strukturfondene. Disse tal bekræfter, at der er sket en væsentlig 
udvidelse af finansieringsmulighederne for grænseoverskridende aktiviteter. Langs Ruslands og 
Estlands grænser vedrører indsatsen en finansiering af aktioner, der forbedrer samspillet mellem 
INTERREG-projekterne og TACIS- og PHARE-programmerne. Programmerne er kendetegnet dels 
ved, at de samler ressourcerne i en fælles pulje, og at den økonomiske forvaltning er samlet ét sted i 
det finsk-svenske grænseområde (idet én region har ansvaret for forvaltningen af bevillingerne til hele 
programmet) og dels ved den meget decentraliserede beslutningsproces. De første møder i 
overvågningsudvalgene for programmerne blev afholdt i oktober. 
EMPLOI- og ADAPT-programmerne blev vedtaget i 1995 og projekterne blev udvalgt allerede ved 
årets begyndelse, således at de kunne iværksættes i løbet af året. I løbet af det første halvår deltog 
3.000 personer i EMPLOI-projekter (det repræsenterer 100.000 uddannelsesdage), hvoraf der er 31 i 
alt (11 NOW-projekter, 9 Youthstart og 11 Horizon). 87 partnere fra andre lande (navnlig Irland, Det 
Forenede Kongerige og Tyskland), deltager i projekterne, hvis målgruppe er langtidsledige, 
narkomaner, indvandrere, tidligere indsatte og handicappede. Projekterne fremmer ligeledes lige 
muligheder på arbejdsmarkedet. Der gøres meget ud af at støtten til virksomheder i den sociale sektor 
og skånejobs. I ADAPT-programmet (28 projekter) fremmes arbejdstagernes tilpasning til de 
industrielle forandringer ved hjælp af skolepraktik og distancearbejde. 114 partnere fra andre lande 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 273 
deltager i disse projekter (navnlig fra Det Forenede Kongerige, Italien og Tyskland). For begge 
initiativer gælder, at initiativtagerne til projekterne hovedsagelig findes blandt ikke-statslige 
organisationer og offentlige myndigheder, særlig uddannelsesinstitutioner. 
Endelig medførte beslutningen om fordeling af EU-initiativreserven en ekstra tildeling til Finland på 
18,9 mio. ECU, som samtlige initiativer undtagen SMV har fået andel i71. 
Tabel V-52: Finland - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) 
Initiativ 
(antal EU-initiativprogrammer) 
ADAPT(l) 
EMPLOI (1) 
LEADER (2) 
PESCA (1) 
SMV(l) 
URBAN(l) 
I alt(7) 
INTERREG/REGEN (7) * * 
heraf programmer godkendt i 1996: 
LEADER Finland (mål 6) 
LEADER Finland (mål 5b) 
PESCA Finland 
SMV Finland 
URBAN Joensuu 
I alt(5) 
INTERREG (7)**" Samlede 
omkostn. 
42,90 
66,25 
76,47 
8,75 
27,93 
5,28 
227,58 
32,1 
44,3 
8,8 
27,9 
5,3 
118,4 S.F.-
støtte* 
(1) 
19,70 
29,15 
28,09 
3,41 
11,09 
3,96 
95,40 
11,9 
16,2 
3,4 
11,1 
4,0 
46,6 Forpligtelser 
1996 
0,00 
0,00 
28,09 
3,41 
7,39 
3,15 
42,04 
11,9 
16,2 
3,4 
7,4 
3,1 
42,0 Forpligteller 
1995-1996 
(2) 
19,70 
29,15 
28,09 
3,41 
7,39 
3,15 
90,89 
11.9 
16,2 
3,4 
7,4 
3,1 
42,0 % 
(2V(1) 
100% 
100% 
100% 
100% 
67% 
80% 
95% 
100% 
100% 
100% 
67% 
80% 
90% Betalinger 
1996 
1,21 
0,00 
8,43 
1,13 
2,22 
1,57 
14,56 
3,6 
4,8 
1,1 
2,2 
1,6 
13,3 Betalinger 
1995-1996 
(3) 
9,85 
14,58 
8,43 
1,13 
2,22 
1,57 
37,77 
3,6 
4,8 
1,1 
2,2 
1,6 
13,3 % 
(3)/(I) 
50% 
50% 
30% 
33% 
20% 
40% 
40% 
30% 
30% 
33% 
20% 
40% 
29% 
* Ekskl. reserve 
** Se detaljer i kapitel VII, tabel 2.2. 
••* Se detaljer i kapitel LB. I. EU-initiativer 
71 Se ligeledes kapitel I.B.l. EU-initiativer. 
274 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
14. SVERIGE 
14.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Sverige: 
Mål 6: Hvert enkeltfelt i SPD'et indeholder foranstaltninger til fremme af informationssamfundet (16,2% af 
fællesskabsbevillingerne). Knowhowen fremmes ved udvikling af kommunikationssystemer og de dertil 
knyttede teknologier, tilskyndelse til at anvende nye teknologier i virksomhederne samt oprettelse af regionale 
databaser. Endvidere udvikles avancerede telekommunikationsteknologier for at afhjælpe manglen på FTU-
aktiviteter i mindre virksomheder. Disse nye teknologier anvendes på uddannelsesområdet (grunduddannelse 
og videregående uddannelse i form af fjernundervisning, nye teknikker tilforbedring af uddannelseskvaliteten 
og udveksling af erfaringer mellem svenske og udenlandske skoler). I forbindelse med udviklingen af 
menneskelige ressourcer anvendes de nye undervisningsteknikker til dels at styrke den kulturelle, lokale og 
regionale identitet (f.eks. : dokumentariske databaser, kulturelle og historiske databaser osv.), dels at forbedre 
de lokale offentlige tjenester samt sundheden og livskvaliteten i fjerntliggende områder (f.eks.: 
"telekonsultation " af læger osv.). Feltet vedrørende udvikling afden samiske befolkning fremmer den samiske 
kultur ved at støtte oprettelse af databaser og multimedier på samisk samt - på landbrugsområdet - en 
kombination af de traditionelle teknikker, der benyttes i rensdyravl, og de nye teknologier. Støtten til den 
teknologiske udvikling er ligeledes afgørende for støtten til udvikling af beskæftigelse, handel og industri. 
Endelig tilskyndes der til anvendelse af de nye teknologier for at fremme produktiviteten og styrke landbrugs-, 
skovbrugs- og fiskemarkederne, uden at det går ud over de naturlige ressourcer. 
Mål 2: Samtlige SPD'er indeholder udviklingsstrategier, hvor FTU spiller en afgørende rolle (6,1% af 
fællesskabsbevillingerne) både for fastlæggelsen af de prioriterede felter og for udvælgelsen af projekterne og 
disses gennemførelse: 
• Blekinge: indførelse af informationsteknologier (2,5 mio. ECU; samlede omkostninger: 11 mio.) 
skal gøre det muligt at oprette nye arbejdspladser og give samtlige borgere adgang til 
informationssamfundet. Dette indebærer støtte til forskning og til anvendelse af 
informationsteknologier i forbindelse med den private og offentlige socioøkonomiske indsats 
(virksomheder, udvikling af landdistrikter, folkesundhed, infrastrukturer, FTU osv.), udvikling af 
infrastrukturer og industriel udvikling (oprettelse af innovationscentre); 
• Norra Norrlandskusten: ét felt (2,9 mio. ECU; samlede omkostninger: 12 mio.) stimulerer 
anvendelsen af informationsteknologier bl.a. i virksomhederne, og et andet felt (9 mio. ECU; 
samlede omkostninger: 40,5 mio.) tilskynder til samarbejde mellem virksomheder og 
forskningscentre (formidling af teknologiinformation, teknologioverførselsprojekter); 
• Ångermanlandkusten: SPD'et indeholder ikke noget prioriteret felt vedrørende 
informationsteknologier, men derimod et felt vedrørende innovation i virksomhederne (3,3 mio. 
ECU); samlede omkostninger: 23,2 mio.). Endvidere er anvendelse af nye teknologier et kriterium 
for udvælgelsen af projekterne; 
• Bergslagen: anvendelsen af nye teknologier i virksomhederne søges fremmet, navnlig i de mest 
affolkede områder, og de områder, der ligger længst fra bycentrene, gennem samarbejde mellem 
virksomheder og forskningscentre (5 mio. ECU; samlede omkostninger: 18,8 mio.) og gennem 
F&U-uddannelse (3 mio. ECU; samlede omkostninger: 11,3 mio.); 
• Fyrstad: teknologisk udvikling indgår i lokaludviklingsforanstaltningerne, foranstaltningerne 
vedrørende udvikling af menneskelige ressourcer og forbedring af uddannelserne, men også i 
foranstaltningerne til styrkelse af virksomhedernes formåen (3,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 
17,9 mio.), navnlig på det miljøteknologiske område. Dette er også et projektudvælgelseskriterium. 
• 
Mål 5b: Samtlige programmer har en teknologisk del, idet telekommunikation, FTU og telematik betragtes 
som midler til brydning af landdistrikternes isolation: 
• Skærgården: anvendelse af de nye telekommunikations- og telematikteknologier for at forbinde 
øerne med resten af landet, og udvikling af fjernlæring; 
• Våstra Sverige og Våsterbotten/Gåvle/Dala: udvikling af telekommunikation; 
• Sydostra Sverige: støtte til FTU-programmer; 
• Gotland: støtte til telematikapplikationer. 
• 
/ alt repræsenterer finansieringerne til teknologisk udvikling 17,1% af strukturfondbevillingerne (mål 6 og 2). 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 275 
Tabel V-53: Sverige - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk udvikling, i 
programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Strukturfondenes finansieringer 
27% 
73% Mål 2 
Mål 6 
I ALT I ALT 
138,1 
86,8 
224,9 % 
61% 
39% 
100% Strukturfonde 
29,6 
40,8 
70,5 % 
21% 
47% 
31% Medlemsstat 
Offentl. 
64,8 
32,4 
97.2 Private 
43,7 
13,5 
57,2 lait 
108,5 
45,9 
154,4 % 
79% 
53% 
69% 
NB: Programmcringsproccdurcn og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til 
en forsigtig fortolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgificr, som olie 
forbindes med andre områder som f.eks. industri og Fill. ID FTU BIKTI 
MÅL 672 
Fig. V-64: P.m., programmering 1995-1999 (mio. ECU): 
\Prioriterede felter: 
Beskæftigelse, handel og industri (a) 
Fremme af knowhow (b) 
Landbrug, fiskeri og naturi. ressourcer (c) 
Udv. af landdistrikter og fællesskabsarb. (d) 
Den samiske befolkning (e) 
Teknisk bistand (0 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
lait 
1SPD 122,6 
63,9 
61,4 
4,1 
252,0 82,6 
48,8 
66,1 
41,7 
7,6 
5,2 
49% 
25% 
24% 
2% 
100% (e)3% (02% 
(d) 17% 
(c) 26% (a) 33% 
(b) 19% 
Vigtigste resultater i 1996 
SPD'et for mål 6, som blev godkendt i november 1995, tog sigte på at skabe 9.500 nye arbejdspladser 
og oprette 900 virksomheder. I hvert distrikt blev der oprettet udvalg, der skulle udvælge projekterne 
til de fleste af aktionerne, samt en regional gruppe, som skulle tage sig af aktioner vedrørende F&U, 
informationsteknologi og turistsektoren, såfremt disse aktioner krævede en strategisk planlægning. 
Tempoet for SPD'ets gennemførelse var skuffende i 1996. Overvågningsudvalget havde nedsat en 
arbejdsgruppe til at tage sig af gennemførelsen. Arbejdsgruppen skulle opstille retningslinjer for de 
regionale og lokale myndigheders udvælgelse af projekter i hvert af de syv distrikter, der er omfattet af 
mål 6. Rent faktisk blev disse retningslinjer først offentliggjort i midten af 1996, således at 
iværksættelsen blev forsinket. Situationen forbedredes dog i andet halvår, således at de godkendte 
projekter ved årets udgang repræsenterede ca. 80% af de samlede bevillinger for 1995-1996. 
Aktionerne vedrørende lokaludvikling, F&U samt informationsteknologier skred hurtigt frem, mens 
aktionerne til støtte for virksomhederne sakkede bagud. Da SMV'erne var bekymrede for deres adgang 
til projekterne, blev der oprettet en særlig gruppe, der skulle undersøge problemet og aflægge rapport 
til overvågningsudvalget. I forbindelse med FTU-foranstaltningen godkendte overvågningsudvalget en 
støtte på 9 mio. ECU til miljø- og rumforskningsinstituttet i Kiruna. Det er det største projekt, der 
hidtil er godkendt. 
72 Støtteberettigede områder: Jamtland, Vårmland, Kopparberg, Gavleborg, Våsternorrland, Våsterbotten, 
Norrbotten. 
276 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
1996 i programmeringen for 1995-1999 
Ved udgangen af 1996 var ca. 80% af strukturfondstøtten for årene 1995 og 1996 blevet tildelt de 
forskellige projekter. Dog havde de endelige støttemodtagere kun fået udbetalt 6,5% af 1995- og 1996-
trancherne. Derfor kunne 1996-tranchen kun åbnes for én af fondene, nemlig EUGFL, inden årets 
udgang. 
MÅL 273 
Fig. V-65: P.m., programmering 1995-1999 (mio. ECU- 1995-priser og 1996-situation) 
Prioriterede felter: 
Udvikling af virksomheder (a) 
Innovation, forskning og teknologi (b) 
Virksomhedernes rammebetingelser, turisme, 
lokaludvikling (c) 
Uddannelse, kvalifikationer (d) 
Teknisk bistand (e) 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
lait 
5 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPP| 121,7 
38,3 
160,0 79,5 
17,8 
33,8 
24,3 
4,6 
76% 
24% 
100% 
32,0 (d) 15% (e) 3% 
(c) 21% 
(b) 11% (a) 50% 
Vigtigste resultater i 1996 
De fem SPD'er for mål 2 blev godkendt i november 1995 for perioden 1995-1999. Disse vedrører 
navnlig aktioner til forbedring af de rammebetingelser, hvorunder virksomhederne arbejder, samt 
aktioner der styrker de lokale SMV'er og udvikle turismen. Der er i SPD'erne fastsat ambitiøse 
jobskabelsesmål (ca. 21.000 nye arbejdspladser). I første halvår 1996 gjorde de nationale og regionale 
forvaltninger en stor indsats for at oprette de strukturer og fastlægge de procedurer, der var 
nødvendige for at forvalte, overvåge og evaluere programmerne. Derfor blev programmernes 
iværksættelse en smule forsinket. I andet halvår forbedredes situationen væsentligt. Ved årets udgang 
tegnede de projekter, der var godkendt på regionalt plan, sig for 20% af strukturfondbevillingerne for 
programmeringsperioden. Det bemærkes endvidere, at et meget stort antal projekter i de fleste af 
regionerne var ved at blive afsluttet, hvilket lader formode, at man i 1997 vil kunne indhente de fleste 
af forsinkelserne. 
Overvågningsudvalgene for mål 2 holdt tre møder i 1996. På disse møder blev 
gennemførelsesbestemmelseme endeligt fastsat, og forberedelserne til midtvejsevalueringen blev 
påbegyndt. På møderne analyserede man også de vanskeligheder, der var opstået under 
gennemførelsen af SPD'erne (procedurer for godkendelse af projekterne, forsinkede betalinger til de 
endelige støttemodtagere, SMV'ernes deltagelse). 
1996 i programmeringen for 1995-1999 
Selv om andelen af godkendte projekter voksede hurtigt i andet halvår, lå betalingerne til de endelige 
støttemodtagere dog endnu på et meget lavt niveau (ved årets udgang var kun godt 5% af disponible 
bevillinger for hele programmeringsperioden anvendt). Dette skyldtes især forsinkelserne i forbindelse 
med projekternes godkendelse i første halvår, men også til en vis grad de forholdsvis tunge 
administrative procedurer. Som følge heraf kunne de svenske myndigheder ikke kræve forskuddene 
betalt eller anmode om åbning afden anden tranche vedrørende SPD'et for Bergslagen. De fire øvrige 
SPD'er er programmer, hvor alle forpligtelser indgås på én gang. 
73 Støtteberettigede områder: Ångerlandskusten, Bergslagen, Blekinge, Fyrstad, Norra Norrlandskusten. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 277 
MÅL 3 OG 4 
Fig. V-66: Mål3:Programmering 1995-1999 (mio. ECU- 1995-priser): 
Prioriterede felter 
Erhvervsmæssig integrering af unge (a) 
Bekæmpelse af langtidsledighed (b) 
Erhvervsmæssig integrering af personer, det­
er truet af udstødelse (c) 
Teknisk bistand (d) 
lait ESF 
97,0 
173,0 
63,0 
14,0 
347,0 
1SPD (c) 18% (d) 4% 
(a) 28% 
fhififftf. 
SPD'et for mål 3 blev godkendt i december 1995 - projekter lanceret efter 1. juli 1995 er dog 
støtteberettigede med tilbagevirkende kraft - og der gik nogen tid med at fastsætte strukturer og 
procedurer for programmets iværksættelse. Derfor blev den egentlige iværksættelse noget forsinket. 
Dette er grunden til, at kun 30 projekter blev valgt for 1995 (med tilbagevirkende finansiering). Men 
mellem juli 1995 og udgangen af december 1996 blev 643 projekter dog finansieret, og 33.636 
deltagere modtog støtte fra ESF. 54% af deltagerne var langtidsledige og 39% var unge. 46% deltog i 
integreringsaktioner, 35% i uddannelsesaktioner og 14% i vejlednings- og rådgivningsaktioner. 53% af 
deltagerne var kvinder og 15% indvandrere. De foreløbige resultater viser, at 32%» af de deltagere, som 
inden deltagelsen var registreret som arbejdsløse, havde faet arbejde, mens 23% var faldet fra under 
projektforløbet (36% af disse fordi de havde fundet arbejde, 15% fordi de havde påbegyndt en anden 
uddannelse og 27% af ukendte årsager). 
Hg. V-67: Mål4: Programmering 1995-1999 (mio. ECU- 1995-priser): 
Prioriterede felter 
Prognose, planlægning og udvikling (a) 
Opkvalificering, vejledning og rådgivning (b) 
Samarbejds- og overførselsstrukturer, net (c) 
Teknisk bistand (d) 
lait ESF 
26,0 
112,4 
26,0 
8,6 
173,0 
1SPD (c) 15% (d) 5% (a) 15% 
(W65% 
SPD'et for mål 4 blev først vedtaget i februar 1996. Dette SPD fokuserer på ansatte i SMV'er, og 15% 
af finansieringerne er specifikt afsat til SMV'er i sundhedssektoren (enkeltmandsfirmaer organiseret i 
netværk kan ligeledes fremlægge projekter). Den generelle strategi går ud på at gøre produktionen 
mere kundeorienteret ved at tilrettelægge arbejdet på en nye måde og udvikle de ansattes 
kvalifikationer. Først skal hver enkelt virksomheds situation gennemgås, og derefter skal der 
udarbejdes en handlingsplan. Intet projekt bliver iværksat uden de ansattes tilslutning og deltagelse. Et 
nyoprettet nationalt organ er ansvarligt for den daglige programledelse, mens Det Nationale 
Arbejdsmarkedskontor sørger for den finansielle gennemførelse af programmet. Mål 4 blev vel 
modtaget i Sverige. 3.066 projekter blev udvalgt i 1996. De var fordelt på 250 virksomheder med over 
50 ansatte, 2.856 virksomheder med under 50 ansatte og 1.467 med under 10 ansatte. Det samlede 
antal deltagere lå på 63.620, hvoraf 37% var kvinder. Der er imidlertid fare for, at entusiasmen vil 
falde som følge afden langsomme finansielle gennemførelse. 
MÅL 5a landbrug 
Tabel V-54: P.m., gennemforelsesprognoser 1995-1999 (mio. ECU- 1996-priser og -situation): 
lait 
92,2 Foranstaltn. 
Produktion 
Afsætning 68,7 
23,5 % 
75% 
25% 
Med hensyn til forbedringen af produktionsstrukturernes effektivitet har Sverige siden tiltrædelsen 
efterhånden truffet de støtteforanstaltninger, der er fastsat i fællesskabsforordningerne. I 1995 blev 
først udligningsgodtgørelserne indført. Med 23.000 modtagere i 1996 er dette den mest omfattende 
foranstaltning i det svenske system. Støtten til unge landbrugere trådte i kraft i 1996, hvor der blev 
registreret 149 modtagere. Dette antal, der ligger under det forventede, kan forklares ved, at det var en 
helt ny støttemekanisme, som landbrugerne endnu ikke var fortrolige med. Endelig skal ordningen 
med investeringsstøtte til landbrugsbedrifter, som blev 'godkendt ved udgangen af 1996, iværksættes i 
28 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
1.2. 1996 i programmeringen for 1994-1999 
Ved udgangen af 1996 var så godt som alle de interventioner, der var fastsat for perioden 1994-1999, 
vedtaget. På tre år er der sket en klar intensivering af programgennemførelsen. Gennemførelsen 
forløber nu tilfredsstillende for de fleste måls, medlemsstaters og interventioners vedkommende. En 
sammenligning af 1996 med de to første år viser, at 1996 tegner sig for 37% af forpligtelserne for 
perioden 1994-1996, mod 28% for 1994 og 35% for 1995. Endnu bedre går det for betalingerne, som i 
1996 udgjorde 44% af de betalinger, der havde fundet sted siden 1994, mod 21% for 1994 og 35% for 
1995. 
Tabel 1-2: EFSR/SPD - Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EUR15 Forpli 
1994 
251,4 
121,0 
2.703,5 
1.884,6 
4.018,5 
1.903,7 
725,9 
1.572,6 
19,2 
323,0 
0,0 
3.169,8 
0,0 
0,0 
1.646,8 
18.339,8 1995 
86,4 
95,4 
2.422,2 
2.653,0 
5.837,4 
1.326,5 
954,2 
2.282,5 
9,4 
183,8 
300,5 
1.379,7 
304,5 
277,4 
1.331,2 
19.444,1 gtelser 
1996 
361,8 
120,9 
3.351,6 
1.590,0 
5.498,7 
2.022,6 
1.181,3 
2.606,2 
6,6 
287,1 
209,6 
2.968,0 
211,9 
140,4 
2.521,0 
23.077,6 1994-96 
699,6 
337,2 
8.477,2 
6.127,6 
15.354,5 
5.252,8 
2.861,5 
6.461,2 
35,2 
793,9 
510,2 
7.517,4 
516,3 
417,8 
5.499,0 
60.861,5 Betalinger 
1994 
108,1 
64,9 
1.605,2 
1.051,3 
1.975,4 
803,2 
513,2 
767,5 
9,4 
189,3 
0,0 
1.596,9 
0,0 
0,0 
965,6 
9.649,9 1995 
102,2 
87,5 
1.631,0 
1.705,8 
4.537,3 
949,4 
856,5 
1.191,9 
6,5 
178,2 
143,8 
1.667,2 
147,2 
115,9 
826,2 
14.146,5 1996 
262,7 
74,5 
2.967,2 
1.646,1 
4.460,9 
1.623,0 
900,8 
2.227,0 
9,3 
201,4 
216,8 
2.434,6 
117,2 
78,3 
1.751,4 
18.970,9 1994-96 
473,0 
226,9 
6.203,4 
4.403,1 
10.973,6 
3.375,6 
2.270,4 
4.186,4 
25,2 
568,9 
360,6 
5.698,7 
264,4 
194,2 
3.543,2 
42.767,3 
Fig. 1-1: EFSR/SPD - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år 
M m • IM4 
aim 
•im 
F m, i i. N. BIXDH.E FDtLI LM.APHN8IX HJRli 
En sammenligning af de faktiske tal og de budgetterede tal for de tre første år i perioden 1994-1999 
bekræfter denne tendens til at indhente forsinkelserne. For samtlige mål under ét udgør forpligtelserne 
knap halvdelen og betalingerne en tredjedel af støtten for perioden. Situationen varierer dog fra mål til 
mål. Mål 2 er et særligt tilfælde. Resultatet ved udgangen af første fase (1994-1995) skal vurderes på 
baggrund af den sene iværksættelse af programmerne, som har gjort det nødvendigt at reducere den 
oprindelige støtte og overføre midler til 1997-1999. Der er disponeret over 89% afden oprindelige 
støtte, mens 47% er betalt. For så vidt angår de øvrige mål er man nået længst ved gennemførelsen af 
mål 1/6 og 3, idet der er disponeret over næsten halvdelen af støtten, mens en tredjedel er betalt. 
Derefter kommer mål 5a landbrug og 5a fiskeri, hvor der er disponeret over mellem 40% og 50% af 
støtten, mens godt en fjerdedel er betalt. Længst tilbage står mål 5b og 4, hvor forpligtelserne tegner 
sig for under en tredjedel af støtten og betalingerne for under en fjerdedel. 
278 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
1997. Ordningen skal navnlig fokusere på miljøbeskyttelse, dyrevelfærd og diversificering af 
erhvervslivet. 
SPD'et vedrørende støtte til forarbejdning og afsætning af produkter blev vedtaget i marts 1996. De 
støtteberettigede omkostninger andrager 188 mio. ECU. Sektorerne for kød og mælk og 
mejeriprodukter vil få tildelt 61% af bevillingerne. De fem øvrige sektorer (fjerkræ, frugt og 
grønsager, blomster og planter, kartofler, skovbrugsprodukter) vil få tildelt 9 mio. ECU. Ordningen 
blev iværksat ved udgangen af 1996 med godkendelse af 210 projekter til en samlet værdi af 15 mio. 
ECU. Mælk og mejeriprodukter tegner sig for den største andel (71%). 
MÅL 5a fiskeri 
Fig. V-68: Mål 5a fiskeri - P.m., programmering 1995-1999 (mio. ECU): 
Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) 
Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) 
Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) 
Akvakultur (d) 
Beskyttede havområder (c) 
Havnefaciliteter (f) 
Forarbejdning og afsætning af produkter (g) 
'Produktfremme (h) 
Socioøkonomiske foranstaltninger (i) 
Andre foranstaltninger (j) 
lait FIUF 
4,0 
0,0 
12,0 
5,1 
1.9 
2,2 
9,0 
2,2 
pm 
3,6 
40,0 (j) 9% (a)10% 
(f) 6% (e)5% {d)13% (c) 29% 
Efter fastlæggelsen af procedurerne for projektudvælgelse begyndte finansieringen af projekterne i 
midten af 1996. SPD'et var blevet godkendt i november 1995. Ved udgangen af 1996 var der 
disponeret over 16,6 mio. ECU, dvs. 14% af det samlede beløb for perioden 1995-1999. 
Investeringerne var særlig store i forarbejdningssektoren (43% af de samlede støtteberettigede 
udgifter), efterfulgt af tilpasningen af fiskerikapaciteten og modernisering af fiskerflåden (som hver 
især tegner sig for 17% af de støtteberettigede omkostninger). 
MÅL 5b74 
Fig. V-69: Mål 5b - P.m., programmering 1995-1999: 
Befolkning (1000 indb.) 
Areal (km2) 
Fordeling på fonde: 
5 SPD'er EFRU 
ESF 
EUGFL 
lait 
Gennemsnit pr. SPD| 70,6 
30,3 
40,2 
141,0 754 
52 746 
mio. ECU 
50% 
21% 
28% 
100% 
28.2 (021% (9)2% (a)17% 
<e)8% 
(b) 36% O Diversificering og udvikling af landbrug 
og skovbrug (a) 
H Diversificering og udvikling af sektorer 
uden for landbruget (b) 
• Miljøbeskyttelse (c) 
• Turisme (d) 
• Lokaludvikling og fornyelse af 
landsbyer (e) 
O Menneskelige ressourcer (f) 
• Teknisk bistand (g) 
De fem SPD'er for mål 5b blev vedtaget i maj 1996, og overvågningsudvalgene holdt allerede de 
første møder i maj og juni for hurtigt at komme i gang med iværksættelsen. Indførelsen i Sverige af 
Fællesskabets politik for udvikling af landdistrikter nødvendiggjorde visse omlægninger. Den 
flerårige programmering med langsigtede strategier og mål og overvågningen heraf var en nyskabelse; 
de regionale programmer omfattende områder, der strakte sig over flere len, indebar et aktivt 
samarbejde mellem de nye partnere, herunder arbejdsmarkedets parter. Programmerne medførte også 
oprettelse af nye myndigheder (de regionale overvågningsudvalg) og tilpasning af de administrative 
systemer og kontrolsystemer til Fællesskabets krav. 
74 Støtteberettigede områder: Sydôstra Sverige, Våstcrbottcn/Gåvla/Dala, Vaslra Sverige, Skåvgården, Gotland. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 279 
Den finansielle gennemførelse i 1996 begyndte ved programmernes lancering, mens den egentlige 
iværksættelse først begyndte i efteråret. Programmerne var dog forholdsvis længe om at komme i 
gang, fordi systemet var så nyt, og til en vis grad på grund af usikkerheden hos de potentielle 
støttemodtagere med hensyn til, hvornår og hvorledes programmerne ville blive iværksat. 
Iværksættelsen blev drøftet i november på det andet møde i overvågningsudvalgene for hver enkelt 
region, og vigtigheden af information til potentielle støttemodtagere blev fremhævet. Ved årets udgang 
forløb gennemførelsen lidt hurtigere, og man må håbe, at dette fortsætter i 1997. Overvågningen af 
iværksættelsen af programmerne vil være en af hovedopgaverne for vurderingsmændene, som blev 
udvalgt ved årets udgang, og som vil fremlægge deres udkast til rapport vedrørende 
midtvejsevalueringen i juni 1997. 
Tabel V-55: Sverige - Interventioner fordelt på mål -1996 i programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) 
Program 
(godkcndelseår) Samlede 
omkostn. SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1995-1996 
(2) % 
(2)/(T) Betalinger 
1996 Betalinger 
1995-1996 
(3) % 
(3)/(l) 
Mål 6 
SPD Sverige (1995) | 635,0| 252,0| 11,5| 56,4| 22%| 9,0| 31,5| 12% 
Mil 2 
SPD Angermanlandskustcn (1995) 
SPD Bergslagen (1995) 
SPD Blekinge (1995) 
SPD Fyrstad (1995) 
SPD NorraNorrlandskusten (1995) 
lait 89,5 
321,4 
85,8 
145,5 
161,2 
803,4 18,0 
67,0 
15,0 
24,0 
36,0 
160.0 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 18,0 
12,8 
15,0 
24,0 
36,0 
105,8 100% 
19% 
100% 
100% 
100% 
66% 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 6,2 
6,4 
5,0 
8,2 
12.3 
38,1 34% 
10% 
34% 
34% 
34% 
24% 
Mål 3 
SPD Sverige (1995) | 77l,0| 347,0| 0,o| 73,o| 21%| 0,0| 36,5| 11% 
Mål 4 
SPD Sverige (1996) | 6I2,6| 173,0| 37,5| 37,5| 22%| I8,8| 18,8| 11% 
Mål Sa landbrug 
Prognoser Sverige F. 2328/91 (1995) 
SPD Sverige F. 866 og 867/90 (1996) 
lall 267,8 
187,8 
455,7 68,7 
23,5 
92,2 15,5 
11,0 
26,5 29,2 
11,0 
40,2 43% 
47% 
44% 22,4 
5,5 
27,9 29,2 
5,5 
34,7 43% 
23% 
38% 
Mål Sa fiskeri 
SPD Sverige (1995) | U5,9| 40,0| 0,0| 40,0| |00%| 0,0| 12,0| 30% 
Mål Sb 
SPD Gotland (1996) 
SPD Skargårdcn (1996) 
SPD Sydostra Sverige (1996) 
SPD Vastcrbottcn/Gavlc/Dala(1996) 
SPD Vastra Sverige ( 1996) 
lall 
I ALT 50,1 
30,3 
327,0 
199,7 
120,1 
727,1 
4.120,7 11,2 
7,2 
49,0 
42,9 
30,7 
141,0 
1.205,2 11,2 
7,2 
7,8 
8,0 
30,7 
64,9 
140,4 11,2 
7,2 
7,8 
8,0 
30,7 
64,9 
417,8 100% 
100% 
16% 
19% 
100% 
46% 
35% 3,4 
2,1 
3.9 
4,0 
9,2 
22,6 
78,3 3,4 
2,1 
3,9 
4,0 
9,2 
22,6 
194,2 30% 
30% 
8% 
9% 
30% 
16% 
16% 
14.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 
P.m.: 
Sverige deltager ikke i RECHAR, RESIDER, RETEX og REGIS. To af programmerne var blevet vedtaget i 
1995 (EMPLOI og ADAPT). I 1996 blev de resterende EU-initiativprogrammer vedtaget: SMV, KONVER, 
URBAN, PESCA, 2 LEADER og 8 INTERREG (1 med Danmark, 1 med Finland, 2 med Finland og Norge, 3 
med Norge, 1 med Finland, Norge og Rusland). 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Sverige: 
I det svenske SMV-program er prioriteten en forbedring af SMV'ernes konkurrenceevne ved hjælp af nye 
teknologier. I programmet understreges vigtigheden af at analysere virksomhedernes teknologiske behov, og 
teknologioverførsler og -applikationer støttes. Disse foranstaltninger, hvortil der er tildelt 4,5 mio. ECU 
(samlede omkostninger: 14,4 mio. ECU), fremhæver de nye teknologiers betydning for indsatsen for at 
begrænse de geografiske ulemper og skabe nye muligheder for SMV'erne. 
Informationsteknologierne indgår ligeledes i visse af initiativerne vedrørende industriel omstilling. 
KONVER-programmet støtter i Karlskoga anvendelsen af det eksisterende teknologipotentiale til civile 
formål gennem et samarbejde, der kanaliseres af et center for teknologisk udvikling, mellem virksomheder og 
forskningscentre, og i Karlsborg støttes oprettelse af SMV'er. Støtten har form af teknologiudvikling og -
formidling (f.eks.: etablering af net osv.) og uddannelse i teknologi og virksomhedsledelse (f.eks.: uddannelse 
i teknologiske nichefag, fjernundervisning osv.). 
I INTERREG-programmerne betragtes de nye teknologier som middel til at udvikle det grænseoverskridende 
samarbejde : 
• mellem Sverige og Norge: forbedring af kommunikationen og anvendelse af de nye teknologier i 
medierne, uddannelse og investering i informationsteknologier, nyskabende aktiviteter i SMV'erne, 
280 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
udvikling af fælles informationssystemer på arbejdsmarkedet (EU-initiativprogrammet Inre 
Skandinavia); teknologisk samarbejde mellem virksomheder, universiteter, lokale myndigheder og 
uddannelsesinstitutioner, udvidelse af kommunikations- og telekommunikationsnet og 
fjernundervisning (programmet "Uden grænser") 
• mellem Sverige og Danmark: foranstaltninger til fordel for de nye teknologier som led i de felter, 
der vedrører industriel udvikling, medier, FTU og videregående uddannelse. 
Også i LEADER-programmerne er der tale om nye teknologier (telemarketing, kommunikation, økonomisk 
forvaltning, nye tjenester og virksomheder, fjernundervisning osv.). Disse programmer støtter bl.a. udvikling 
af investeringerne og uddannelserne i informationsteknologier. URBAN-programmet støtter 
udviklingscentret Facklan i Malrno, som bistår de nye virksomheder indenfor medier og teknologisk udstyr, 
medie- og kulturcentret i Augustenborgsskolan samt fire informationscentre, der skal tilrettelægge workshops 
og kurser på kommunikations- og medieområderne, videokonferencer osv. Endelig fremmer ADAPT 
udviklingen af teknologiske applikationer i SMV'erne og udviklingen af net mellem private, virksomheder, 
organisationer og forskningsinstitutter. 
De fleste af EU-initiativprogrammerne for Sverige blev vedtaget i 1996, nemlig seks nationale 
programmer og otte INTERREG-programmer. Af sidstnævnte vedrører ét program Sverige og 
Danmark, ét vedrører Sverige og Finland, to vedrører Sverige, Finland og Norge, ét Sverige, Finland, 
Norge og Rusland og tre Sverige og Norge. For syv af programmerne fandt den første serie møder sted 
i oktober 1996 (den eneste undtagelse var programmet vedrørende Sverige og Danmark, hvor det 
første møde var blevet afholdt tidligere). URBAN-programmet, som blev vedtaget i december, 
vedrører Malrno. Det tager sigte på et område med 22.000 indbyggere og skal finansiere en række 
økonomiske, sociale og infrastrukturelle aktioner med det formål at skabe 200-300 nye arbejdspladser 
og fa etableret 25 nye virksomheder. SMV-programmet, som blev vedtaget i juli, omfatter alle mål 2-, 
5b- og 6-regioner. Det har tre prioriteter, nemlig udvikling af SMV'ernes markeder, større udbredelse 
af de nye teknologier i SMV'erne og tilskyndelse til at udnytte miljøkvaliteten som 
konkurrenceparameter. KONVER-programmet, som omfatter kommunerne Karlskoga i Ôrebro-
distriktet og Karlsborg i Skaraborg-distriktet, blev godkendt i juli 1996, mens to LEADER-
programmer blev vedtaget (i juni og juli) for henholdsvis mål 5b-områder og mål 6-regioner. I 
forbindelse med programmet for mål 5b-områderne blev ni lokale aktionsgrupper udpeget, mens tre 
blev udpeget for mål 6-områderne. Alle grupperne begyndte deres virksomhed inden årets udgang. 
Endelig omfatter PESCA-programmet, som blev godkendt i marts, 16 fiskeriafhængige kommuner 
uden for mål 6-området, navnlig på den svenske vestkyst. I 1996 blev der kun fremlagt og udvalgt et 
begrænset antal projekter, men overvågningsudvalget holdt flere møder i løbet af året. 
De eneste to EU-initiativprogrammer, der var blevet godkendt i 1995, var EMPLOI- og ADAPT-
programmerne. I 1996 blev 47 EMPLOI-projekter valgt (10 NOW-projekter, 25 Horizon og 12 
Youthstart). Mange projekter, særlig NOW- og Horizon-projekter, støtter oprettelsen af arbejdspladser 
og muligheden for at etablere sig som selvstændig. I Youthstart-projekterne lægges der vægt på 
motivering af og støtte til unge, som skal lære at tage selvstændige initiativer. 24 ADAPT-projekter 
blev udvalgt i 1996. De fokuserer navnlig på ansatte i SMV'erne. Prioriteterne vedrører identificering 
af nye former for arbejdstilrettelæggelse, udvikling af de ansattes kvalifikationer på områder, hvor 
informationsteknologierne spiller en væsentlig rolle, udvikling af nye former for uddannelse på 
arbejdsstedet, jobskabelse i tyndt befolkede områder samt fremme af kvindelige iværksættere. 
Endelig fik Sverige tildelt 15,8 mio. ECU ekstra ved fordelingen af EU-initiativreserven. Dette beløb 
fordeler sig på samtlige initiativer undtagen SMV og KONVER, men næsten halvdelen af beløbet er 
afsat til INTERREG75. 
75 Se ligeledes kapitel I.B.l. EU-initiativer. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 281 
Tabel V-56: Sverige - EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) 
Initiativ 
(antal Eli-lnitlativprogrammcr) 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (2) 
PESCA (1) 
SMV(l) 
KONVER (1) 
URBAN (1) 
I alt (8) 
INTERREG/REGEN (8)** 
heraf programmer godkendt i 1996: 
LEADER Sverige (mål 5b) 
LEADER Sverige (mål 6) 
PESCA Sverige 
SMV Sverige 
KONVER Karlskoga, Karlsborg 
URBAN Malrno 
I alt (6) 
INTERREG (8)'** Samlede 
omkostn. 
21,7 
39,9 
85,9 
10,5 
48,8 
11,4 
11,9 
230,2 
71,8 
14,1 
10,5 
48,8 
11,4 
11,9 
168,6 S.F.-
stette* 
(1) 
11,3 
20,7 
16,1 
4,0 
17,2 
3,3 
5,0 
77,5 
12,1 
4,0 
4,0 
17,2 
3,3 
5,0 
45,6 Forpligtelser 
1996 
0,0 
0,0 
13,4 
4,0 
13,0 
2,6 
3,1 
36,1 
10,0 
3,3 
4,0 
13,0 
2,6 
3,1 
36,1 Forpligtelser 
1995-1996 
(2) 
11,3 
20,7 
13,4 
4,0 
13,0 
2,6 
3,1 
68,1 
10,0 
3,3 
4,0 
13,0 
2,6 
3,1 
36,1 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
83"/< 
100% 
76"/. 
78% 
63% 
88% 
83% 
83% 
100% 
76% 
78% 
63% 
79% Betalinger 
1996 
0,0 
0,0 
4,0 
1,2 
3,9 
0,8 
0,9 
10,8 
3,0 
1,0 
1,2 
3,9 
0,8 
0,9 
10,8 Betalinger 
1995-1996 
(3) 
5,6 
10,3 
4,0 
1,2 
3,9 
0,8 
0,9 
26,8 
3,0 
1,0 
1,2 
3,9 
0,8 
0,9 
10,8 % 
(3vm 
50% 
50% 
25% 
30% 
23°/« 
24% 
19% 
35% 
25% 
25% 
30% 
23% 
24% 
19% 
24% 
1 Ekskl. reserve, bortset fra URBAN Malrno , 
• Se detaljer i kapitel VII, tabel 2.2. 
** Se detaljer i kapitel I.B.l. EU-initiativer 
282 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
15. DET FORENEDE KONGERIGE 
15.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i regionerne i Det Forenede Kongerige: 
Mål 1: De fleste af prioriteterne i de tre SPD 'er tillægger teknologisk udvikling en væsentlig rolle (7,9% af de 
samlede fællesskabsbevillinger). 
For så vidt angår FTU: 
• i Highlands and Islands: forbedring af markedsføringen ved anvendelse af 
informationsteknologier (2,3 mio. ECU; samlede omkostninger: 4,6 mio.), FTU i SMV'er (6 mio. 
ECU; samlede omkostninger: 18,7 mio.) og miljøforskning; 
• i Northern Ireland i feltet vedrørende økonomisk udvikling: dels programmerne COMPLETE og 
Science and Technology, samt etablering af net med henblik på spredning af teknologi og styrkelse 
af forskning (31,9 mio. ECU), dels udvikling af teknologiinfrastrukturer (25,7 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 41 mio. - f.eks.: forskningscentre, demonstrationsprojekter, kalibrering og 
evaluering) og uddannelse i nye teknologier (25 mio. ECU; samlede omkostninger: 38,5 mio.) 
samt miljøforskning. Uden for dette felt indgår forskning også som et væsentligt element i 
strategien for udvikling af menneskelige ressourcer (3,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 5,8 
mio.), transport og lokale infrastrukturer (9,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 13,6 mio.), 
landbrug og udvikling af landdistrikter (7,1 mio. ECU; samlede omkostninger: 15,5 mio.) og 
miljøbeskyttelse; 
• / Merseyside: et helt prioriteret felt (62 mio. ECU; samlede omkostninger: 172 mio.) vedrører 
udvikling af avancerede teknologier og højteknologiske industrier. Feltet støtter forskning, 
teknologi og innovation til brug for virksomhederne (herunder udvikling af nye produkter og 
processer), erhvervsmæssig udnyttelse af forskningsaktiviteter, deltagelse i forskningsprogrammer 
og etablering af nye teknologiske virksomheder. Feltet støtter ligeledes udvikling af rene 
teknologier og uddannelse i nye miljøforvaltningsteknikker samt uddannelse i nye teknikker (f.eks.: 
fremme af videnskab og teknologi i uddannelsesinstitutioner, fastlæggelse af industriernes behov, 
etablering af kontakter mellem industri og uddannelsessteder og udvikling af centre for 
uddannelse i avancerede teknologier). 
For så vist angår informationsteknologier omfatter udviklingen heraf i Highlands and Islands (8,1 mio. 
ECU; samlede omkostninger: 36,4 mio.) fastlæggelse af virksomhedernes behov og informations- og 
kommunikationsteknologiernes indvirkning på regionen, udvikling af erhverv, der er afltængige af 
informationsteknologier (f.eks. turisme), forbedring af adgangen til og anvendelsen af avanceret 
telekommunikation i virksomheder og hos myndigheder samt udvikling af tjenester, der kan støtte 
assimileringen af informations- og kommunikationsteknologierne. Hvad angår telematikapplikationer 
vedrører projekterne i Highlands and Islands udvikling af net til fjernundervisning samt mobile enheder 
forbundet ved telematik (4,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 8,8 mio.). I Merseyside lægges der vægt på 
udvikling af avancerede telematiknet og "teleports " i og mellem lokale virksomheder samt på netværk til 
formidling af oplysninger om nye teknologier. 
Mål 2 (1994-1996): Samtlige SPD'er, bortset fra SPD'et for Gibraltar, omfatter foranstaltninger til støtte af 
den teknologiske udvikling, og navnlig støtte til FTU. 10 SPD'er indeholder et prioriteret felt, der kan 
stimulere FTU, og som vedrører enten udvikling af avancerede teknologier, højt kvalificerede industrier og 
forskning eller teknologi og innovation76. Disse felter vedrører: 
• udvikling af forskning og teknologi for at opfylde SMV'ernes og industriens behov (Eastern 
Scotland, West Midlands, Greater Manchester, Lancashire og Cheshire), innovation i SMV'er og 
industrien (East Midlands, Western Scotland, Eastern Scotland, East London og the Lee Valley, 
Industrial South Wales, Yorkshire and Humberside) og teknologioverførsel til SMV'er, herunder 
støtte til udvikling af produkter og processer (East London og the Lee Valley, Greater Manchester, 
Lancashire og Cheshire, Plymouth, West Cumbria og Furness, Yorkshire og Humberside, East 
Midlands); 
76 Pr. region er der tale om følgende beløb: East London og the Lee Valley: 12,7 mio. ECU (samlede 
omkostninger: 27,7 mio.); Greater Manchester, Lancashire og Cheshire: 36,3 mio. ECU (samlede 
omkostninger: 99,4 mio.); North East of England: 49,2 mio. ECU (samlede omkostninger: 109,9 mio.); 
Plymouth: 4,1 mio. ECU; samlede omkostninger: 9,3 mio. ECU); Industrial South Wales: 31,7 mio. ECU 
(samlede omkostninger: 77,3 mio.); West Cumbria og Furness: 6 mio. ECU (samlede omkostninger: 17,4 
mio.); Yorkshire og Humberside: 42 mio. ECU (samlede ornkostninger: 102 mio.); Eastern Scotland: 18,4 
mio. ECU (samlede omkostninger: 42,4 mio.); East Midlands: 11,5 mio. ECU (samlede omkostninger: 33,4 
mio.); West Midlands: 59,6 mio. ECU (samlede omkostninger: 119,1 mio,). 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 283 
• forbedring af kvalifikationer på teknologi- og innovationsområdet (Eastern Scotland, East 
Midlands, Eastern Scotland, West Midlands og North East of England, East London og the Lee 
Valley, Greater Manchester, Lancashire og Cheshire, North East of England, Plymouth, Industrial 
South Wales, West Cumbria og Furness, Yorkshire og Humberside); 
• særlig fokusering på miljøområdet gennem styrkelse af kvalifikationerne inden for avancerede 
teknikker og miljøteknologier (West Midlands) og støtte til indførelse af rene teknologier i 
virksomhederne (North East of England, Plymouth, Industrial South Wales, West Cumbria og 
Furness, East Midlands, West Midlands). 
I Thanet gennemføres et program for teknologiudvikling og -overførsel under et felt vedrørende industri- og 
servicesektoren, og SPD'et for Western Scotland omfatter en foranstaltning til fremme af anvendt forskning, 
teknologisk udvikling og innovation som led i strategien for udvikling af regionale virksomheder. 
De fleste af SPD'erne støtter udvikling af telekommunikation og telematikapplikationer. Således støtter 
SPD'et for East Midlands spredning af avancerede telekommunikationsydelser (f.eks: oplysninger om 
adgangen til ydelserne, støtte til lokal adgang til ydelserne osv.) mens SPD 'et for Greater Manchester, 
Lancashire og Cheshire fremmer deltagelsen i informationsmotorveje. Programmerne vedrørende Yorkshire 
og Humberside og East London og the Lee Valley støtter avancerede telematiktjenester for at styrke de 
højteknologiske industrier, SMV'ers anvendelse af telematik og uddannelse i avancerede telematiktjenester. 
I alt repræsenterer strukturfondbevillingerne til teknologisk udvikling 9,8% af fællesskabsfinansieringerne 
(mål 1,2 og 5b). 
Tabel V-57: Det Forenede Kongerige - Finansieringer, der er direkte forbundet med teknologisk 
udvikling, i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Strukturfondenes finansieringer 
4% 7% Måll 
Mål 2 
MålSb 
I ALT I ALT 
460,5 
719,4 
31,1 
1.211,0 % 
38% 
59% 
3% 
100% S.F. 
186,1 
310,1 
13,9 
510,1 % 
40% 
43% 
45% 
42% Medlemsstat 
Often«. 
120,6 
316,4 
12,9 
449,9 Private 
153,8 
92,9 
4,3 
251,0 lait 
274,4 
409,3 
17,2 
700,9 % 
60% 
57% 
55% 
58% 
NB: Programmcringsproceduren og medtemsstatemes forskellige fremgangsmåder indbyder til 
en forsigtig fotolkning, navnlig med hensyn til informationssamfundsudgiftcr, som ofte 
forbindes med andre områder som f eks. industri og FTU. 89% 
DFTU B Telekom. •Telematik 
MÅL l77 
Vigtigste resultater i 1996 
Fig. V-70: P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU): Merseyside 
Prioriterede felter: 
Større virksomheder (a) 
Lokale virksomheder (b) 
Teknologisk udvikling (c) 
Kultursektor (d) 
Aktion til fordel for befolkningen (e) 
Teknisk bistand (f) 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
lait 475,0 
338,0 
3,0 
816,0 
l SPD 186,0 
149,0 
62,0 
54,0 
361,0 
4,0 
58% 
41% 
0% 
100% (f) 0,5% 
(e) 44% (a)23% 
(b) 18% 
(d) 7% (c) 8% 
77 Støtteberettigede områder: Northern Ireland, Merseyside, Highlands and Islands. 
284 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
I Merseyside blev der gjort store fremskridt "i marken", selv om der for en lang række projekter, der 
var blevet behandlet og godkendt, endnu manglede at blive afholdt væsentlige udgifter. Der blev 
oprettet en fond for risikovillig kapital, Merseyside Special Investment Fund, som Kommissionen 
godkendte i marts måned. Den er den første fond af denne type, som har modtaget EFRU-støtte i Det 
Forenede Kongerige. De af EUGFL finansierede foranstaltninger (meget små beløb og navnlig rettet 
mod mål 5a), skred kun langsomt frem, og det blev besluttet ikke at fortsætte foranstaltningen 
vedrørende forarbejdning/afsætning af produkter (forordning (EØF) nr. 866/90). Uafhængige 
vurderingsmænd gennemført i 1996 midtvejsevalueringen af SPD'et. De pegede på tre punkter, hvor 
der skulle ske forbedringer: godkendelsesprocedurerne for ansøgninger om EFRU- og ESF-
finansieringer skal være hurtigere; integrationen mellem EFRU og ESF og mellem de forskellige 
foranstaltninger kan forbedres; projekterne bør snarere anskues mere som en helhed for at fremme en 
mere strategisk anvendelse af støtten til miljø, telematik samt til vækstsektorer og -områder som f.eks. 
Liverpool's centrum. Vurderingsmændene konkluderede, at programmet stort set var på vej til at 
opfylde jobskabelses- og BNP-målene, men at der burde gøres mere ud af kvantificeringen af målene i 
SPD'et. Behandlingen af visse forslag til ændring af SPD'ets ordlyd og finansielle profil blev 
påbegyndt. 
Eksempel på projekt finansieret af ESF i Merseyside: 
Introduktion til videnskab og teknologi i skolerne: Dette projekt, der 
løber fra 1996 til 1998, har til formål at udvikle kendskabet til 
karrieremuligheder inden for videnskab og teknologi, videnskabelig 
knowhow samt ingeniørvirksomhed og endvidere at udvikle 
forbindelserne mellem skolerne og de videnskabelige og teknologiske 
industrier. Nogle elever har således tilbragt en uge på Centre for 
Alternative Technology for Mid Wales og har kontrolelret gruppens 
energi- og elektricitetsforbrug. F. eks. har flere skoler udviklet aktiviteter 
vedrørende uddannelse af undervisere i de nye teknologier, herunder 
informationsteknologi, eller har sendt undervisere til 
industrivirksomheder for at øge deres kendskaber til teknologi, således at 
denne viden senere kan indgå i uddannelsen af eleverne. Projektet 
medfinansieres af ESF med 127 700 ECU ud af samlede omkostninger 
på 375 700 ECU, og det skal omfatte 2 636 personer. 
Fig. V-71: P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU): Highlands and Islands 
Prioriterede felter: 
Udvikling af virksomheder (a) 
Turisme og kultur (b) 
Miljø (c) 
Udvindingssektoren (d) 
Lokal økonomisk udvikling (e) 
Kommunikation og tjenesteydelser (f) 
Teknisk bistand (g) 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
lait 180,0 
55,2 
56,0 
19,8 
311,0 72,1 
24,2 
16,3 
68,7 
46,9 
79,7 
3,1 
58% 
18% 
18% 
6% 
100% 
1SPD (0)1% 
(f)2e% 
(e) 15% (a)23% 
(d)22% 
I Highlands and Islands blev gennemførelsestempoet for SPD'et sat i vejret. Overvågningsudvalget 
vedtog nye regler for overvågning af projekterne, der skulle gøre det muligt om nødvendigt at trække 
strukturfondstøtten tilbage, såfremt det ikke lykkedes at få udgifterne op på et niveau, der udløser 
bidraget fra EFRU. For så vidt angår EUGFL-finansieringerne var samtlige foranstaltninger 
(nedbringelse af produktionsomkostninger, produktkvalitet, dyrevelfærd, diversificering af 
landbrugsbedrifter) operationelle, bortset fra foranstaltningerne vedrørende miljøet og 
skovforvaltningen. Den finansielle gennemførelse fulgte ligeledes finansieringsplanen. Der blev 
endvidere indført en række fornyelser i afviklingen af programmet. Fra at have tre overvågnings- og 
iværksættelsesled gik man over til kun at have to led, nemlig et overvågningsudvalg og dettes 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 285 
rådgivende grupper. Endvidere blev 13 lokale grupper oprettet for at fastlægge de lokale strategier. To 
undersøgelser, én om programmets miljøkonsekvenser og én om den lokale økonomiske udvikling, 
blev finansieret over kontoen for teknisk bistand. Endelig blev midtvejsevalueringen vedrørende 
SPD'et påbegyndt, idet der i november var blevet valgt en uafhængig konsulent. Den første 
evalueringsrapport forventedes at foreligge i april 1997. 
Fig. V-72: P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU): Northern Ireland 
Prioriterede felter: 
Erhvervsudvikling (a) 
Lokalsamfund (b) 
Isolationsbekæmpelse (c) 
Landbrug og fiskeri (d) 
Miljø (e) 
Teknisk bistand (Q 
Fordeling på fonde: 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
lait 685,6 
354,6 
186,9 
15,1 
1.242,2 55% 
29% 
15% 
1% 
100% 
1SPD (0)5% (f)0,1 
(d)17 
(c) 26% (a)26% 
(b)26% 
I Northern Ireland gik erhvervslivet fortsat frem trods den politiske uro. SPD-udgifterne vedrørende 
økonomisk udvikling, miljøforbedring og turisme nåede det tilstræbte niveau, og de beslutninger, der 
blev truffet vedrørende de transeuropæiske nets linjeføring, skulle gøre det muligt at sikre 
programmeringen af udgifterne. Den undersøiske gasledning fra Scotland blev afsluttet, men el-
tilslutningen blev forsinket på grund af planlægningsproblemer. Gennemførelsen af foranstaltningerne 
vedrørende landbrug og udvikling af landdistrikter gik ikke efter planen, for sidstnævnte 
foranstaltnings vedkommende på grund af faldende tillid hos landbrugerne som følge af 
kogalskabskrisen. Sommerens uroligheder bremsede midlertidigt gennemførelsen af programmet for 
det fysiske og sociale miljø, men hørings- og partnerskabsprocessen i henhold til PEACE blev fortsat 
og bidrog væsentligt til styrkelsen af den sociale samhørighed i regionen. En omprogrammering fandt 
sted i oktober. Dog besluttede man at gemme provenuet af pristalsreguleringen, indtil resultaterne af 
midtvejsevalueringen forelå, formentlig i midten af 1997. Med henblik på midtvejsevalueringen blev 
der udpeget vurderingsmænd for hvert underprogram og en vurderingsmand for hele SPD'et, som 
skulle koordinere evalueringerne af underprogrammerne. Rapporterne vedrørende underprogrammerne 
forelå ved årets udgang. 
1996 i programmeringen for 1994-1999 
Den finansielle gennemførelse er ikke nået lige langt for de forskellige SPD'er. Hvad angår 
Mersey side-programmet kunne der ikke disponeres over EFRS's 1996-tranche, idet de afholdte 
udgifter ikke nåede helt op på det niveau, der udløser tranenen (der manglede dog kun 1%). Ved årets 
udgang udgjorde EFRU-betalingerne 109 mio. ECU, dvs. ca. 23% afden samlede EFRU-tildeling. 
Angående Highlands and Islands-programmet accelererede forpligtelsestempoet i årets løb, og det blev 
muligt at disponere over 1996-tranchen. Ved udgangen af 1996 var EFRU-betalingerne nået op på i alt 
39 mio. ECU, dvs. ca. 22% af EFRU-tildelingen. Hvad endelig angår Northern Ireland oversteg 
udgifterne i 1996 det fastsatte mål en smule. I 1995 var der opnået et lignende resultat, men alligevel 
blev det nødvendigt med en omprogrammering i 1996 for at kompensere for underudnyttelsen i 1994. 
Betalingerne nåede dog op på 40% afden samlede tildeling for perioden. 
286 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
MÅL278 
1996 i programmeringen for 1994-1996 
Fig. V-73: P.m., programmering 1994-1996 (mio. ECU - 1996-priser og -situation): 
Fordeling på sektorer: 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 
Menneskelige ressourcer (b) 
Renovering og retablering (c) 
Miljøbeskyttelse (d) 
Teknisk bistand (e) 
Fordeling på fonde: 
13 SPD'er EFRU 
ESF 
lait 
Gennemsnit pr. SPD| 1.521,8 
495,7 
2.017,4 75% 
25% 
100% 
155,2 (c) 9% (d) 6% (e>1% 
(b) 35% 
(a)49% 
Det krævede en stor indsats at få udgifterne afholdt inden programmernes afslutning. EFRU-
betalingerne beløb sig til i alt 711 mio. ECU ved årets udgang, hvilket svarer til 47%» afden samlede 
EFRU-tildeling til samtlige programmer. Ved forpligtelsernes afslutning var det imidlertid nødvendigt 
at overføre midler til den følgende fase. Samtlige regioner undtagen Gibraltar måtte fremføre de 
uudnyttede bevillinger til programmeringsperioden 1997-1999, nemlig i alt 155 mio. ECU (i 1996-
priser; 109,4 mio. ECU for EFRU og 45,6 mio. for ESF). I to tilfælde (Manchester-Lancashire-
Cheshire og West Midlands) vedrørte fremførslen kun ESF, mens begge fonde var berørt i de øvrige 
tilfælde. Overførslerne udgjorde 7% af den oprindelige tildeling til mål 2 for samtlige Det Forenede 
Kongeriges programmer, men tallet varierede meget fra region til region (fra under 1% for Greater 
Manchester-Lancashire, til 37% for Thanet). Den højere underudnyttelsesgrad er dog ikke 
ensbetydende med større ineffektivitet, men er udtryk for regionernes ønske om at undgå at disponere 
for hurtigt over midlerne i tilfælde, hvor der på grundlag af ansøgningerne var tvivl om, hvorvidt de 
pågældende ressourcer opfyldte strategiske regionaløkonomiske behov. 
Programmerne blev i øvrigt ændret, bl.a. for at tage hensyn til pristalsreguleringen. 
Pristalsreguleringen blev først besluttet i 1996, således at anvendelsen af deflatoren resulterede i en 
ekstra tildeling til samtlige programmer på 30,5 mio. ECU i forhold til de oprindelige tildelinger (24,3 
mio. fra EFRU og 6,2 mio. fra ESF). Der opstod også behov for omprogrammeringer i form af 
overførsler mellem regnskabsår og overførsler mellem foranstaltninger. Sidstnævnte overførsler blev 
kun godkendt, såfremt de regionale partnerskaber kunne dokumentere, at de havde jobskabende effekt. 
Hvad angår fremskridtene "i marken" blev der som noget nyt godkendt flere fonde for risikovillig 
kapital. Den fond, der var omhandlet i SPD'et for Yorkshire and Humberside, omfattede kun denne 
ene region, men andre fonde blev støttet i andre regioner. Ni større projekter vedrørende artikel 16, 
stk. 2, i samordningsforordningen blev anmeldt til Kommissionen og godkendt af denne79. 
Resultaterne var forskellige fra region til region. Det prioriterede felt "the New Community Economic 
Development" (CED) stødte fortsat på vanskeligheder i regionerne Eastern Scotland og Industrial 
South Wales, mens feltet havde en meget stor jobskabende virkning i East London-regionen. Andre 
prioriteter på innovationsområdet, f.eks. inden for miljøteknologi, gjorde store fremskridt i Yorkshire 
and Humberside og, efter en langsommere start, i regionen Greater Manchester-Lancashire-Cheshire. 
78 Støtteberettigede områder: Eastern Scotland, Western Scotland, East Midlands, Gibraltar, East London & the 
Lee Valley, Industrial South Wales, North East England, Greater Manchester-Lancashire-Cheshire, 
Plymouth, Thanet, West Cumbria & Furness, West Midlands, Yorkshire & Humberside. 
79 Lowry Centre i Salford, udvidelse af sporvejsnettet i Manchester, Scottish Exhibition and Conference Centre 
i Glasgow, International Centre for Life i Newcastle, Earth Centre i Doncaster, byfornyelsesprojekter "Heart 
of the City" i Sheffield, projektet Sheffield Integrated Waste Management (integreret affaldsforvaltning), 
Middleton Botanic Gardens, og London East Manufacturing Initiative. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 287 
Programforvaltningen blev fornyet på visse punkter. De årlige rapporter, som i de fleste tilfælde blev 
fremlagt i løbet af året, fik et nyt format som foreslået af Kommissionen i 1995, hvilket generelt 
medførte væsentlige indholds- og kvalitetsmæssige forbedringer. Ved gennemførelsen af 
programmerne skal der tages hensyn til omorganiseringen af de lokale forvaltninger i Det Forenede 
Kongerige. F.eks. er Strathclyde regional Council blevet erstattet af 12 lokale råd, hvilket har påvirket 
gennemførelsen af programmet for Western Scotland. Denne omorganisering fortsætter og kan få 
følger for andre programmer i perioden 1997-99. 
Teknisk bistand blev i flere tilfælde anvendt til finansiering af visse opgaver i overvågningsudvalgene 
og disses sekretariater. Disse bevillinger gjorde det ligeledes muligt at støtte en række undersøgelser, 
der skulle understøtte gennemførelsen af programmerne, en analyse af lokale uddannelsesbehov og en 
undersøgelse af udvælgelsesprocedurerne for projekterne i North-East samt en undersøgelse om 
efterspørgslen efter erhvervsgrunde og -ejendomme i Eastern Scotland. Kommissionen offentliggjorde 
ligeledes en undersøgelse om gennemførelsen af nyskabende foranstaltninger vedrørende lokal 
erhvervsudvikling i Det Forenede Kongeriges programmer ("Social and economic inclusion through 
regional development" - social og erhvervsmæssig integrering gennem regionaludvikling), hvis 
resultater blev fremlagt under en national konference. Det Forenede Kongeriges regering har også 
undersøgt strukturfondforvaltningen i England og fremsat flere reformforslag, hvis hovedelementer er 
en forenkling af procedurerne for de nationale myndigheders medfinansiering og indførelse af lokale 
aktionsplaner. 
Forberedelse af perioden 1997-1999 
En væsentlig opgave i 1996 var at udarbejde, foreslå og drøfte nye programmer for 
programmeringsperioden 1997-1999, som vedrørte de samme støtteberettigede regioner som tidligere. 
Der er 2,5 mia. ECU til rådighed i strukturfondbevillinger. Udkastene til omstillingsplaner for hver 
enkelt region blev fremlagt i august og vurderet af uafhængige eksperter. Drøftelserne vedrørende 
programmerne blev indledt i oktober og november. Et aspekt, der blev drøftet, var nødvendigheden af 
at inddrage partnerne mere end tidligere i alle procedurens faser, først og fremmest i udarbejdelsen af 
omstillingsplanerne, som var blevet påbegyndt under nogle regionale seminarer ved sommerens start. 
Også under de drøftelser, der blev ført senere på året, deltog de vigtigste partnere sammen med 
regeringens repræsentanter på nationalt og regionalt plan. Ved årets udgang havde drøftelserne med 
regionerne givet gode resultater, idet parterne havde aftalt, at programmerne skulle være koncentreret 
om de prioriteter, der var fastsat i Kommissionens meddelelse. I sine drøftelser med regionerne var 
Kommissionens mål navnlig at skabe så mange arbejdspladser som muligt, koncentrere sig om de 
nyskabende initiativtagere i hver region, fremme udviklingen af det lokale erhvervsliv (en prioritet, der 
blev fastsat for første gang i 1994), fortsætte nedskæringen af infrastrukturbevillingerne fra EFRU, 
fastsætte geografiske mål for de store fysiske investeringer og integrere disse i det lokale erhvervsliv, 
integrere EFRU og ESF yderligere og iværksætte aktioner på de prioriterede områder miljø, 
innovation og lige muligheder. 
MÅL 3 
Fig. V-74:Mål3 3-P.m.,programmering 1994-1999 (mio. ECU-1996-priser): 
Prioriterede felter 
Erhvervsmæssig integrering af personer, der 
har været arebejdsløse i mere end 6 mdr. (a) 
Erhvervsmæssig integrering af unge (b) 
Erhvervsmæssig integrering af personer, der er 
truet af udstødelse (c) 
Lige muligheder (d) 
Nationale projekter (e) 
Lokal udvikling (0 
Teknisk bistand (g) 
lait 1994-96 
567,0 
482,2 
383,1 
77,7 
12,2 
1.522,1 1997-99 
641,1 
783,6 
90,0 
40,7 
75,0 
25,0 
1.655,4 
2 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPD| | 1.588,8 IALT 
1.208,1 
1.265,8 
383,1 
167,7 
40,7 
75,0 
37,2 
3.177,6 
2.416,5 (e)2% (03% 
(d) 5% \ i iS) 1% 
(c) 8% (a) 38% 
(b) 3% 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 29 
Der er også klar forskel mellem situationerne i de forskellige medlemsstater. På forpligtelsessiden har 
fire medlemstater (Det Forenede Kongerige, Portugal,' Spanien og Irland) indgået forpligtelser for 
over 50% af støtten, mens syv medlemsstater (Danmark, Luxembourg, Frankrig, Tyskland, 
Nederlandene, Grækenland og Belgien) har indgået forpligtelser for mellem 40% og 50%. Tallene går 
fra 43% til 49% (Danmark og Luxembourg ligger over gennemsnittet på 48%). Kun fire 
medlemsstater, Italien og de nye medlemsstater, har indgået forpligtelser for under 40%, men dog 
over en tredjedel af den fastsatte støtte. For så vidt angår betalingerne er situationen i hver enkelt 
medlemsstat stort set den samme. Tre medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Portugal og Irland) 
har betalinger på 40% eller derover af støtten, mens tallet for syv medlemsstater (Spanien, Danmark, 
Luxembourg, Tyskland, Frankrig, Nederlandene og Grækenland) ligger mellem 30% og 40%. Tallet 
for de fire førstnævnte ligger på 33% (som er gennemsnittet) eller derover. Tre medlemsstater 
(Belgien, Italien og Østrig) har betalt mellem 20% og 30% af støtten, mens tallet for to af de nye 
medlemsstater (Finland og Sverige) ligger under 20%. 
Tabel 1-3: EFSR/SPD -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Støtte 
Forpligtelser 
% uf støtten 
Betalinger 
% iir.sldtlen 
Antal intervcn.* B 
1.618,8 
699,6 
43% 
473,0 
29% 
25 DK 
682,8 
337,2 
49% 
226,9 
33% 
8 n 
18.723,2 
8.477,2 
45% 
6.203,4 
33% 
60 EL 
13.844,9 
6.127,6 
44'J? 
4.403,1 
32% 
32 E 
29.346,0 
15.354,5 
52% 
10.973,6 
37% 
94 F 1 IRL 
i 1.177,9 5.672,0 
5.252,8 2.861,5 
47% 50% 
3.375,(1 2.270,4 
3()%| 40%' 
5II| 11 1 
17.955,8 
6.461,2 
36% 
4.186,4 
23'* 
97 L 
73,8 
35.2 
4M 
25,2 
34% 
8 NL 
1.780,3 
793,9 
45% 
568,9 
32% 
16 A 
1.467,4 
510,1 
35% 
360,6 
25% 
17 P 
14.047,5 
7.517,4 
54% 
5.698,7 
41% 
17 FIN 
1.413,0 
516,3 
37% 
264,4 
19% 
9 S 1 UK 
1.205.2 8.659,1 
417,8 5.499,0 
35%J 64% 
194,2 3.543,2 
I6%| 41% 
I6| 32 I ALT 
127.667,7 
60.861^ 
48% 
42.7673 
33% 
492 
* OP/SPD/GT/SP/gcniicnilVlrclscspmgiiiKcr 
Strukturinterventioner og udvikling af regionernes teknologiske potentiale 
Finansieringerne til fordel for den teknologiske udvikling i regionerne (forskning-udvikling, innovation, 
informationssamfund) er som nævnt i indledningen øget væsentligt i de nuværende programmer. Deres omfang 
er øget fra 3,5 mia. ECU til 7,6 mia. ECU, dvs. 7% af alle fællesskabsfinansieringer under ét. Stigningen har 
været mere markant i mål 1-regionerne end i de øvrige regioner, fordi udgangspunktet var lavere. 
Finansieringerne varierer ret kraftigt fra mål til mål og fra medlemsstat til medlemsstat. Ser man på samtlige 
mål under ét, er der to typer finansieringer, der særlig springer i øjnene i programmerne, nemlig 
finansieringerne til fordel for FTU og telekommunikation, som tegner sig for henholdsvis 81% og 12% af 
fællesskabsfinansieringerne til fordel for FTU og innovation. Men den relative vægt varierer. I mål 1/6 tegner 
FTU sig for 83% af strukturfondsfinansieringerne. Derefter kommer investeringer i telekommunikation med 
15% af bevillingerne. 1 mål 2- og 5b-regionerne rangerer telematikudviklingen og 
telekommunikationsinv esteringer ne, som har direkte forbindelse med informationssamfundet, højt (over en 
fjerdedel af fællesskabsbevillingerne). 
Tabel 1-4: EFSR/SPD - Bevillinger til teknologisk udvikling i programmeringen for 1994-1996/99 (mio. 
ECU) 
FTU(i) 
Telekommunikation (2) 
Telematik (3) 
IALT IALT 
12354,37 
2364,976 
648,741 
15398,09 % 
80% 
15% 
4% 
100% Strukturfonde 
EFRU 
4485,334 
1320,505 
136,692 
5942,531 ESF 
1292,771 
31,5 
121,172 
1445,443 EUGFL 
336,035 
0 
0,58 
336,615 lait 
6.113,7 
934,6 
458,5 
7.506,8 % 
81% (4) 
12% (4) 
6% (4) 
49% Medlemsstater 
Offentlige 
3.887,4 
1.374,2 
140,4 
4.641,8 Private 
2.083,5 
850,2 
60,1 
3.265,9 lait 
6.240.6 
1.430,4 
190,3 
7.861,3 % 
79% (5) 
18% (5) 
2% (5) 
51% 
( 1 ) Inkl. forskerparker, innovation, teknologioverførsel. 
(2) Infrastruktur og service. Denne post svarer ikke nødvendigvis til summon af de to underkategorier, da det ikke altid er muligt at udskille disse i programmerne. 
(3) 1 informationssamfundssammcnhxng telematiske applikationer på områder som f.eks. sundhed, undervisning, transport. 
(4) % af det samlede beløb for strukturfondene. 
(5) % af de samlede beløb for medlemsstaterne. 
NB: Programmcringsprocedurcn og medlemsstaternes forskellige fremgangsmåder indbyder til en forsigtig fortolkning, navnlig for så vidt angår udgifterne i 
tilknytning til informationssamfundet, som ofte er forbundet med andre områder sont f.eks. industri og FTU. 
288 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
SPD'et for mål 3 blev godkendt i 1994 for perioden 1994-1996 med en tildeling på 1,501 mia. ECU 
(1994-priser), idet tranenen for 1996 beløb sig til 539 mio. ECU. SPD'et gennemføres efter et system 
med finansieringsandele dels af centralforvaltningen, dels af følgende instanser repræsenteret i 
overvågningsudvalget: lokale myndigheder, Training and Enterprise Councils, institutioner, hvor der 
tilbydes videregående uddannelse og efteruddannelse, samt foreninger. I 1996 blev 8.000 projekter 
finansieret, hvoraf 10% blev forvaltet af foreninger. Hidtil er 90% af finansieringerne gået til 
uddannelsesforanstaltninger (mange af projekterne omfatter ligeledes rådgivning og erhvervserfaring). 
Projekternes gennemførelse blev imidlertid vanskeliggjort af, at det tilsyneladende kneb for de 
forskellige sektorer at overholde de finansielle bestemmelser for de enkelte foranstaltninger i 
programmet. For at projekterne kunne fortsætte blev der atter anmodet om ændring af 
finansieringsplanerne, hvilket i mange tilfælde medførte for sene betalinger. Finansieringsplanerne 
anvendes således mere som bogføringsværktøj end som et strategisk ledelsesværktøj. Endelig begyndte 
drøftelserne om det nye SPD 1997-1999 i foråret 1996, og det nye program blev vedtaget i december. 
Heri indføres en regionalisereret gennemførelsesstruktur og en målretning af foranstaltningerne for at 
øge den finansielle koncentration og sikre, at projekterne bliver integrerede. 
MÅL 5a landbrug 
Tabel V-S8: P.m., gennemførelsesprogrammering 1994-1999 (mio. ECU- 1996-priser og -situation) 
lait 
185,7 Foranstaltn. 
Produktion 
Afsætning 134,5 
51,2 % 
72% 
28% 
I forbindelse med forbedringen af produktionsstrukturerne anvendte Det Forenede Kongerige navnlig 
udligningsgodtgørelser i regioner uden for mål 1. I 1996 blev sådanne godtgørelser udbetalt til 
bedrifter med et samlet areal på 4 mio. hektar. Fællesskabsbidraget var på 24,4 mio. ECU. Støtten til 
ugunstigt stillede områder blev givet til fåre- og kvægavlere. Fra andre støtteordninger, som nu er 
afsluttet, modtager 2.600 personer fortsat investeringsstøtte og andre former for støtte, som udgør 5% 
af EUGFL's udgifter i 1996 til mål 5a. 
Hvad angår støtte til forarbejdning og afsætning af produkter havde de engelske myndigheder på grund 
af offentlige budgetnedskæringer vanskeligt ved at præstere deres del af støttefinansieringen. Det 
Forenede Kongerige fik tilladelse til at begrænse anvendelsen af ordningen til projekter indgivet inden 
udgangen af 1996, mens støtteordningen i Scotland og Wales forbliver i kraft indtil udgangen af 1999. 
Det oprindelige fællesskabsbidrag (227 mio. ECU) blev nedsat til 51,2 mio. ECU. Ved udgangen af 
1996 var 177 projekter blevet godkendt (69% i England, 16% i Scotland og 15% i Wales), navnlig i 
kødsektoren (46), frugt- og grønsagssektoren (43), kartoffelsektoren (28) og mælkesektoren (27). De 
samlede støtteberettigede omkostninger vedrørende disse projekter beløb sig til 130 mio. ECU og 
fællesskabsbidraget til 33 mio. EUC, dvs. 65% af tildelingen for hele perioden. 
MÅL 5a fiskeri 
Fig. V-75: Mål 5a fiskeri - P.m., programmering 1994-1999 (mio. ECU): 
I FIUF 
Tilpasning og omlægning af fiskeriindsatsen (a) 13,5 
Andre foranstaltninger i forb. med fiskerflåden (b) 18,5 
Fornyelse og modernisering af fiskerflåden (c) 13,3 
Akvakultur (d) 3,8 
Beskyttede havområder (e) 0,4 
Havnefaciliteter (1) 4,3 
Forarbejdning og afsætning af produkter (g) 22,7 
Produktfremme (h) 12,1 
Socioøkonomiske foranstaltninger (i) pm 
Andre foranstaltninger (j) 0,2 
Ialt| 88,7 (i) 0% 
(h)14% W°-2% (a) 15% 
(g) 26% (b)21% 
(0 5% 
(e) 0,5% (d) 4% (c) 15% 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 289 
Efter vedtagelsen af den nationale lovgivning vedrørende strukturinterventioner i fiskerisektoren blev 
FIUF-foranstaltningerne iværksat i slutningen af 1995 og begyndelsen af 1996. Gennemførelsen 
skrider dog kun langsomt frem, men skulle accelerere i 1997, især fordi ansøgningerne vedrørende 
visse foranstaltninger allerede overstiger de disponible midler. I 1993 blev der indført en ordning med 
oplægning af fiskerfartøjer med FIUF-medfinansiering og med et budget på 72 mio. ECU over fem år. 
Ved udgangen af 1996 var 578 fartøjer blevet oplagt efter denne ordning. Endelig blev 
vurderingsmændene udpeget med henblik på midtvejsevalueringen af programmet. 
MÅL 5b80 
Fig. V-76: Mål Sb - P.m, programmering 1994-1999: 
Befolkning (1000 indb.) 
Areal (km2) 2.841 
67.987 
mio. ECU 
Fordeling på fonde: 
EUGFL 
EFRU 
ESF 
lait 535,0 
134,3 
151,2 
820,5 65% 
16% 
18% 
100% 
11 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPD| 74,6 (01% 1 ( (•) 3% I (a) 6% 
(c) 20% D Diversificering af 
landbruget (a) 
•Virksomheder (ikke 
landbrug) (b) 
•Turisme (c) 
QMIIjabeskyttelse (d) 
•Menneskelige 
ressourcer (e) 
•Teknisk bistand (f) 
(b) 55% 
I 1996 blev der især gjort en indsats for at forbedre gennemførelsen af de forskellige SPD'er, der alle 
var vedtaget i 1995. Således blev der i en del regioner udarbejdet lokale gennemførelsesplaner {Local 
Implementation Plans - LIPS), f.eks. i English Northern Uplands for at fremme en "bottom-up"-
strategi for programmernes iværksættelse. Disse planer skulle ligeledes gøre det muligt at mindske de 
lokale administrationsproblemer, der er en følge af de mange instanser, der indgår i processen. I andre 
regioner gik man mindre radikalt til værks i forsøgene på at forbedre programforvaltningen. I de fleste 
af regionerne blev kriterierne for projektudvælgelse endvidere skærpet for at effektivisere projekterne 
og udvælge de bedste af disse. Den finansielle gennemførelse forløb fortsat langsomt, hvilket afspejler 
den dårlige udnyttelse af forpligtelsesbevillingerne. Midtvejsevalueringerne vil forsyne Kommissionen 
med uafhængige vurderinger af fremskridtene. Referencerammerne for disse evalueringer blev 
vedtaget af overvågningsudvalgene ved udgangen af året, og nogle af dem er iværksat. Rapporterne 
forventedes at foreligge omkring marts-april 1997. 
80 Støtteberettigede områder: Borders, Central Scotland/tayside, Dumpfries and Galloway, Grampian, 
Lincolnshire, Wales, East Anglia, English Northem Uplands, South West England, English Midland Uplands, 
The Marches. 
290 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel V-59: Det Forenede Kongerige - Interventioner fordelt på mål - 1996 i programmeringen for 1994-
1996/99 (mio. ECU) 
Program 
(godkcndelsesAr) Samlede 
omkostn. SF-stotte 
0) Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) V. 
(2V(D Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-1996 
(3) % 
(3)/(l) 
Mal 1 
SPD Highlands and Islands (1994) 
SPD Northern Irelande (1994) 
SPD Merseyside (1994) 
Teknisk bistand 
lait 1.012,4 
2.683,0 
2.005,1 
0,1 
S. 700.6 311,0 
1.242,2 
816,0 
0.1 
2.369,4 42,9 
338,6 
124,3 
0,1 
505,9 124,8 
626,9 
286,4 
0,1 
1.038,2 40% 
50% 
35% 
100% 
44% 53,9 
299,5 
131,1 
0,01 
484,5 94,6 
489,7 
231,6 
0,01 
815,9 30% 
39% 
28% 
8% 
34% 
MAI 2 
SPD East London & the Lee valley (1994) 
SPD East Midlands (1994) 
SPD Eastern Scotland (1994) 
SPD Gibraltar (1994) 
SPD Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 
(1994) 
SPD Industrial South Wales (1994) 
SPD North East England (1994) 
SPD Plymouth (1994) 
SPD Thanct (1994) 
SPD West Cumbria and Furness (1994) 
SPD West Midlands (1994) 
SPD Western Scotland (1994) 
SPD Yorkshire and Humberside (1994) 
lall 187,6 
195,2 
287,0 
13,5 
818.8 
400,9 
729,0 
61,6 
25,2 
62,2 
983,8 
759,8 
738,0 
5.262,7 73,2 
66,2 
117,9 
5,1 
332,2 
151,1 
291,9 
27,1 
8,9 
24,2 
372,8 
262,1 
284,8 
2.017,4 43,6 
38,4 
40,8 
0,1 
196,4 
75,2 
104,6 
-0,4 
-2,3 
-0,3 
134,1 
78,8 
101,7 
810,6 73,2 
70,1 
119,3 
5,1 
333,7 
150,5 
298,1 
28,6 
11,7 
24,7 
375,0 
264,5 
306,2 
2.060,7 100% 
106% 
101% 
100% 
100% 
100% 
102% 
106% 
131% 
102% 
101% 
101% 
108% 
102% 19,2 
22,4 
71,6 
1,5 
44,9 
32,5 
87,0 
8,7 
0,6 
5,4 
79,2 
147,5 
50,9 
571,5 35,3 
40,8 
97,4 
4,0 
124,8 
76,7 
173,3 
23,2 
7,6 
17,9 
157,2 
211,4 
120,6 
1.090,3 48% 
62% 
83% 
80% 
38% 
51% 
59% 
86% 
85% 
74% 
42% 
81% 
42% 
54% 
MAI 3 
SPD Det Forenede Kongerige (1996) 
SPD Det Forenede Kongerige (1994) 
lait 3.662,0 
4.012,4 
7.674.4 1.655,4 
1.522,1 
3.177,5 529.7 
547,1 
1.076,8 529,7 
1.522,1 
2.051,8 32% 
100% 0,0 
581,7 
6S%\ 581,7 0,0 
1.400,3 
1.400,3 0% 
92% 
44% 
MAI Sa landbrug 
Prognoser Det Fore. Kong. F. 2328/91 (1994) 
SPD Det Fore. Kong. F. 866 og 867/90 (1994) 
lait 625,7 
204,7 
830.4 134,5 
51,2 
185,7 15,2 
0,0 
15.2 61,8 
38,6 
100,4 46% 
75% 
54% 22,41 44,9 
11,6 30,9 
34,0\ 75,7 33% 
60% 
41% 
Mål 5a fiskeri 
SPD Det Forenede Kongerige (1994) | 240,8| 88,?| 29,6| 44,3| 50%| 8,3| 20.11 23% 
MAI 5b 
SPD Dorders Region (1995) 
SPD Central Scotland / Tayside (1995) 
SPD Dumfries and Galloway (1995) 
SPD Grampian (1995) 
SPDLincolnshire(l995) 
SPD Wales (1995) 
SPD East Anglia( 1994) 
SPD English Northern Uplands ( 1994) 
SPD South West England (1994) 
SPD English Midland Uplands (1995) 
SPD The Marches (1995) 
lait 
IALT 76,6 
64,0 
125,3 
96,2 
133,6 
483,4 
132,4 
262,3 
514,5 
33.3 
90,8 
2.012,3 
21.721,2 30,4 
25,4 
47,7 
39,5 
53,7 
184,0 
60,0 
108,0 
219,0 
12,2 
40,6 
820,5 
8.659,1 1,1 
0,9 
7,6 
5,6 
1,4 
22,9 
0,0 
12,7 
24,6 
0,6 
5,4 
82,9 
2.521,0 8,8 
4,7 
14,3 
11,2 
9,0 
50,0 
8,6 
27,8 
55,8 
2,0 
11,5 
203,6 
5.499,0 29% 
18% 
30% 
28% 
17% 
27% 
14% 
26% 
25% 
17% 
28% 
25% 
64% 4,0 
1,9 
5,9 
5,6 
1.2 
19,2 
0,1 
8,7 
20,6 
0,6 
3,6 
71,4 
1.751,4 7,2 
3,9 
9,5 
8,5 
5,1 
34,5 
4,6 
16,8 
42,4 
1,4 
7.0 
140,9 
3.543,2 24% 
15% 
20% 
21% 
10% 
19% 
8% 
16% 
19% 
11% 
17% 
17% 
41% 
15.2. Iværksættelse af EU-initiativernc i 1996 
P.m. : 
Det Forenede Kongerige deltager i samtlige EU-initiativer, bortset fra REGIS, samt i PEACE-programmet til 
fordel for Northern Ireland. 28 nationale EU-initiativprogrammer var blevet godkendt i 1994 og 1995, og tre 
INTERREG-programmer i 1995. 13 andre programmer skulle vedtages, ét SMV, ét RESIDER, ni URBAN og 
to INTERREG med Frankrig. Alle disse programmer bortset fra EU-initiativprogrammet SMV (England) blev 
vedtaget i 1996. For så vidt især angår Northern Ireland, som er støtteberettiget under mål 1, var alle 
regionaliserede EU-initiativprogrammer vedrørende denne region, nemlig URBAN, PEACE, RETEX, SMV, 
EMPLOI, ADAPT og LEADER, blevet vedtaget i 1995. KONVER- og PESCA-programmeme vedrører hele 
Det Forenede Kongerige. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 291 
Støtten til udvikling af det teknologiske potentiale i Det Forenede Kongerige: 
De fire allerede godkendte SMV-programmer har som prioritet anvendelse af avanceret telekommunikation 
samt FTU for at øge virksomhedernes konkurrenceevne. I Northern Ireland er der afsat 3 mio. ECU (samlede 
omkostninger. 6,7 mio.) til telekommunikation til SMV'er med henblik på en behovsanalyse og en fordobling 
af anvendelsen af avanceret telekommunikation. I Lowlands finansieres en oplysningskampagne, som skal øge 
kendskabet til avanceret telekommunikation (16, mio. ECU; samlede omkostninger: 3,8 mio.). I Highlands 
and Islands støttes informationsformidling via satellit på grundlag af avancerede 
telekommunikationssystemer for at fremme etableringen af net mellem virksomhederne. På FTU-området 
lægges der vægt på samarbejde mellem virksomheder (Northern Ireland) eller mellem virksomheder og 
forskningscentre for at styrke teknologioverførslerne (Highlands and Islands, Lowlands, Wales) samt på 
innovation (Lowlands). 
Det nationale KONVER-program omfatter ligeledes foranstaltninger til fremme af teknologioverførsler og 
samarbejde mellem SMV'er, forskningscentre, universiteter og teknologioverførselscentre for at styrke og 
smidiggøre samarbejdet mellem virksomheder og leverandører og skabe et netværk mellem SMV'erne. 
Anvendelsen af teknologierne skal gøre virksomhederne mère konkurrencedygtige og mindske visse områders 
afhængighed af militære aktiviteter og andre traditionelle industrier ved at udnytte militærets avancerede 
teknologier til civile formål. Med hensyn til initiativerne vedrørende menneskelige ressourcer skal ADAPT-
programmerne fremme teknologioverførslerne til de sektorer, der berøres mest af de beskæftigelsesmæssige 
ændringer. Programmerne støtter personalet i de forskningsinstitutter, som lærer virksomhederne at løse 
specifikke tekniske problemer, samt forskning i forbindelse med de industrielle forandringer (teknologisk 
innovation, nye produktionssystemer, kommunikations- og informationssystemer). Programmerne fremmer 
ligeledes informationsformidling og bevidstgørelse ved at støtte udvikling af databaser på 
beskæftigelsesområdet og infrastrukturer til datatransmission. Horizon-foranstaltningerne under EMPLOI 
tager sigte på tilpasning af arbejdsstederne gennem nye teknologier (f.eks.: distancearbejde for 
handicappede), anvendelse af informationsteknologier og interaktivt video i undervisningen og uddannelse af 
undervisere med henblik på at tilpasse teknologierne til handicappede brugere. 
LEADER-programmerne omfatter ligeledes flere foranstaltninger til støtte af den teknologiske udvikling, 
nærmere betegnet telematik og informationsteknologier. Programmerne stimulerer fjernundervisning samt 
anvendelse af distancearbejde, Internetforbindelser mellem virksomhederne og telematikcentre for SMV'er, 
håndværkere og servicevirksomheder for at forbedre disses adgang til tjenesterne og øge samarbejdet mellem 
distributører, producenter og leverandører. 
Hovedbegivenhederne i 1996 var godkendelsen af 10 programmer og fordelingen af EU-
initiativreserven. Ni af de nye godkendte programmer er URBAN-programmer. Det største af disse 
vedrører tre byområder i Merseyside-regionen (North Huyton, Liverpool Central og Netherton). Ved 
årets udgang var stort set samtlige de overvågningsudvalg, der skulle overvåge iværksættelsen af 
initiativet i hver af byerne, blevet oprettet, og der blev afholdt en række drøftelser med henblik på at 
oprette eller udvikle bypartnerskaber og udarbejde de første byhandlingsplaner. RESIDER-OP'et for 
England blev ligeledes godkendt. Dette initiativs iværksættelse blev forsinket på grund af en nu afgjort 
tvist, vedrørende deltagelsen af lokale folkevalgte i overvågningsudvalgene. Ekstrabevillingerne som 
følge af fordelingen af EU-initiativreserven, som beløb sig til 188,8 mio. ECU for Det Forenede 
Kongerige, blev fordelt på samtlige initiativer undtagen SMV og PEACE, idet EMPLOI, KONVER, 
URBAN og ADAPT fik den største andel81. De britiske myndigheder fremlagde i juli et forslag til 
anvendelse af disse midler, men der blev ikke truffet nogen afgørelse. 
Med hensyn til de programmer, der blev vedtaget de foregående år, navnlig LEADER-programmerne, 
var 31 af de fastsatte 33 lokale aktionsgrupper blevet valgt ved årets udgang. Grupperne gjorde ikke 
alle lige store fremskridt, og det var de grupper, som havde erfaringer fra LEADER I, der nåede længst 
(Wales, South West England, Dumfries og Galloway i Scotland). Men også de nye grupper gjorde 
fremskridt, selv om det krævede et stort arbejde i starten. Kommissionen har foreslået en 
medfinansiering på 0,7 mio. ECU indtil udgangen af 1999 til det nationale net af LEADER-grupper, 
som endnu ikke er etableret. PESCA-programmet, der blev vedtaget i juni 1995, skrider endnu kun 
langsomt frem, men de fleste af de vanskeligheder, der opstod ved indkøringen af administrationen og 
procedurerne, er overvundet. 
81 Se ligeledes kapitel I.B.l. EU-initiativer. 
292 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
I alt 262 EMPLOI-projekter blev godkendt og iværksat i 1996. I Storbritannien var der tale om 239 
projekter (81 NOW-projekter, 104 Horizon og 54 Youthstart). NOW-projekterne vedrører navnlig 
attestering af kvalifikationer og betaling af børnepasningsudgifter. De fleste af Youthstart-projekterne 
tager sigte på at øge unges grundkvalifikationer og opstille mindre formelle uddannelsesforløb. 
Horizon-projekterne vedrørende handicappede, fokuserer på anvendelse af nye teknologier, overgang 
til ikke-beskyttet arbejde og bevidstgørelse. Horizon-projekterne for ugunstigt stillede personer tager 
også sigte på at opstille mindre formelle uddannelsesforløb, men lægger især vægt på isolerede 
forældre og udenlandske arbejdstagere. De fleste af projekterne i begge afsnit er baseret på eller 
omfatter direkte uddannelsesaktioner, mens en fjerdedel vedrører udvikling af uddannelses-, 
vejlednings-, rådgivnings- og beskæftigelsessystemer. I Northern Ireland blev der udvalgt 23 
EMPLOI-projekter (7 NOW-projekter, 11 Horizon og 5 Youthstart). Som eksempel på NOW-
projekter kan nævnes uddannelse af fagforeningsansatte og kvinder i landdistrikter samt uddannelse i 
virksomhedsledelse og informationsteknologier. Af Horizon-projekter kan nævnes programmer, der 
forbereder erhvervsmæssig reintegrering af sindslidende samt de egentlige erhvervsmæssige 
integreringsprogrammer, mens Youthstart bl.a. omfatter et program for uddannelse i nye teknologier 
på grundlag af multimedieprodukter. 
I alt 87 ADAPT-projekter blev godkendt. I Storbritannien vedrører de fleste af de 83 projekter ligesom 
i EMPLOI's tilfælde uddannelses-, rådgivnings- og vejledningsaktioner efterfulgt af projekter 
vedrørende tilpasning af støttestrukturer og -systemer. Samtlige projekter fokuserer på en styrkelse af 
de lokale SMV'ers strukturer samt forbedring af disses konkurrenceevne. Informationssamfundet, 
distancearbejde, oprettelse af nye stillinger og fleksibel uddannelse er hovedtemaerne. I Northern 
Ireland blev der udvalgt fire projekter vedrørende f.eks. indførelse af teknologier med henblik på 
dataudveksling i SMV'er og en industrimæssig håndværkeruddannelse. Som en forberedelse til den 
anden udbudsrunde i 1997 for de to initiativer EMPLOI og ADAPT blev der afholdt en snes 
sektorielle og tværsektorielle arrangementer i samarbejde med regionale og sektorielle instanser. 
Formålet var at informere de potentielle ansøgere om prioriteterne i initiativerne og om tidsplanen 
samt fremgangsmåderne. 
For så vidt angår initiativerne vedrørende industriel omstilling, først og fremmest RECHAR-
programmerne, gik den første del af året med at oprette overvågningsudvalgene og fastlægge de 
administrative retningslinjer for hvert regionalt program. Programmerne blev afviklet uden større 
problemer. Den fremgangsmåde, der blev valgt af regionen North East of England, går ud på at 
opstille handlingsplaner og strategiske planer for hvert amt i det støtteberettigede område. 
Gennemførelsen af KONVER-programmet er tilfredsstillende, selv om betalingstempoet er langsomt. 
Det samme gælder RETEX. For så vidt angår SMV-programmerne og de øvrige initiativer blev en del 
af året brugt til at oprette overvågningsudvalg. Der blev indkaldt projekter i forbindelse med 
programmerne for Lowlands og Wales. De britiske myndigheder har endnu ikke fremlagt forslag til et 
program for England. 
Hvad endelig angår INTERREG-programmerne var 1996 det første fulde gennemførelsesår for 
programmet mellem Wales og Irland. Det krævede en stor indsats og mange drøftelser at gøre 
programmet operationelt. Samtlige projekter bortset fra transportinfrastrukturprojekterne i Irland er 
fælles projekter, dvs. med irsk og walisisk deltagelse. Hvad angår programmet mellem Gibraltar og 
Marokko, som blev godkendt i december 1995, blev iværksættelsen i 1996 bremset, fordi der var 
problemer med at konkretisere de administrative gennemførelsesbestemmelser. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 293 
Tabel V-60: Det Forenede Kongerige - EU-initiativer - 1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Initiativ 
(antal EU-initiativprogrammcr) 
ADAPT (2) 
EMPLOI (2) 
LEADER (5) 
PESCA (1) 
SMV (4) 
RECHAR (8) 
KONVER (1) 
RESIDER (3) 
RETEX (2) 
URBAN (10) 
I alt (38) 
INTERREG/REGEN (5)** 
PEACE (1) 
heraf programmer godkendt i 1996: 
RESIDER England 
URBAN London (Park Royal) 
URBAN Wales (Swansea) 
URBAN Western Scotland (Glasgow) 
URBAN Yorkshire and Humberside 
(Sheffield) 
URBAN East Midlands (Nottingham) 
URBAN Greater Manchester, Lancashire and 
Cheshire (Manchester) 
URBAN East London and the Lee Valley 
(Hackcy Towers) 
URBAN West Midlands (Birmingham) 
URBAN Merseyside (North Huyto, Liverpool, 
Netherton) 
I alt (10) 
INTERREG (2)*** Samlede 
o mkostn. 
650,6 
338,1 
160,4 
84,7 
43,0 
364,6 
230,6 
101,3 
78,2 
206,4 
2.257,7 
48,9 
16,3 
11,7 
32,7 
14,8 
14,9 
17,7 
17,3 
20,6 
35,7 
230,7 S.F.-
stotte* 
(1) 
286,6 
146,5 
66,2 
37,4 
20,1 
163,2 
101,9 
45,5 
36,6 
98,8 
1.002,9 
22,3 
7,7 
5,6 
13,6 
6,8 
6,8 
8,0 
8,0 
8,0 
17,3 
104,2 Forpligtelser 
1996 
18,7 
18,4 
10,0 
26,2 
0,4 
5,6 
2,5 
19,0 
6,2 
72,3 
179,2 
19,0 
6,1 
5,6 
10,0 
6,8 
5,6 
8,0 
6,4 
6,4 
17,3 
91,2 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
72,2 
49,8 
66,2 
31,3 
20,1 
87,1 
12,5 
42,2 
36,1 
89,2 
506,7 
19,0 
6,1 
5,6 
10,0 
6,8 
5,6 
8,0 
6,4 
6,4 
17,3 
91,2 (2V(I) 
25% 
34% 
100% 
84% 
100% 
53% 
12% 
93% 
99% 
90% 
51% 
85% 
80% 
100% 
73% 
100% 
82% 
100% 
80% 
80% 
100% 
88% Betalinger 
1996 
0,8 
21,6 
14,8 
1,9 
0,1 
5,7 
6,2 
9,5 
4,0 
36,1 
100,8 
9,5 
3,1 
2,8 
5,0 
3,4 
2,8 
4,0 
3,2 
3,2 
8,6 
45,6 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
27,5 
37,3 
19,6 
4,5 
7,4 
43,6 
6,2 
21,1 
18,1 
43,0 
228,3 
9,5 
3,1 
2,8 
5,0 
3,4 
2,8 
4,0 
3,2 
3,2 
8,6 
45,6 % 
(3V0) 
10% 
25% 
30% 
12% 
37% 
27% 
6% 
46% 
49% 
43% 
23% 
43% 
40% 
50% 
37% 
50% 
41% 
50% 
40% 
40% 
50% 
44% 
* Ekskl. reserve 
** Se detaljer i kapitel Vil, tabel 2.2. 
*** Se detaljer i kapitel I.B.l. EU-initiativer 

? ^ s 
KAPITEL VI 
FINANSIEL GENNEMFØRELSE 1996 

8. årsberetning om strukturfondene (1996) 297 
TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* 
TABEL 1.1 : MÅL 1 - EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
TYSKLAND 
GRÆKENLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
IRLAND 
ITALIEN 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
PORTUGAL 
UK Fond 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
1 ALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF Forpligtelser 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
74,25 
40,44 
8,00 
0,00 
122,69 
897,35 
609,47 
506,65 
27,50 
2.040,97 
1.157,34 
116,74 
315,93 
0,00 
1.590,01 
2.756,72 
1.160,33 
539,48 
158,32 
4.614,84 
132,83 
82,80 
81,33 
0,00 
296,96 
591,86 
321,20 
260,07 
8,21 
1.181,34 
1.640,22 
171,47 
227,01 
0,00 
2.038,70 
0,00 
0,00 
4,80 
0,00 
4,80 
0,00 
0,00 
4,96 
0,00 
4,96 
1.833,28 
737,50 
377,03 
20,15 
2.967,97 
247,21 
159,46 
91,24 
7,97 
505,88 
15.369,13 
9.331,07 
3.399,40 
2.416,50 
222,16 Ink), frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
74,25 
40,44 
8,00 
0,00 
122,69 
897,35 
609,47 
506,65 
27,50 
2.040,97 
1.157,34 
116,74 
315,93 
0,00 
1.590,01 
2.756,72 
1.160,33 
539,48 
158,32 
4.614,84 
132,82 
82,80 
81,33 
0,00 
296,95 
591,86 
321,20 
260,07 
8,21 
1.181,34 
1.640,22 
171,47 
227,01 
0,00 
2.038,70 
0,00 
0,00 
4,80 
0,00 
4,80 
0,00 
0,00 
4,96 
0,00 
4,96 
1.833,28 
737,50 
377,03 
20,15 
2.967,96 
247,21 
159,46 
91,24 
7,97 
505,88 
15.369,11 
9.331,05 
3.399,40 
2.416,50 
222,16 Betalinger 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
59,99 
28,27 
3,50 
0,00 
91,77 
1.213,40 
458,46 
407,41 
15,14 
2.094,42 
1.243,11 
120,43 
272,89 
9,65 
1.646,08 
1.799,52 
1.230,17 
557,96 
229,47 
3.817,12 
113,43 
77,94 
59,84 
0,00 
251,21 
336,09 
306,01 
250,24 
8,43 
900,76 
1.644,14 
122.34 
140,42 
19,23 
1.926,12 
8,00 
0,00 
3,84 
0,00 
11,84 
5,99 
1,51 
5,11 
0,00 
12,61 
1.569,29 
524,72 
315,48 
25,08 
2.434,57 
277,47 
153,95 
48,64 
4,45 
484,50 
13.671,00 
8.270,43 
3.023,79 
2.065^3 
311,46 Ink!, fremførsler 
59,99 
28,27 
3,50 
0,00 
91,77 
1.213,40 
458,46 
407,41 
15,14 
2.094,42 
1.243,11 
120,43 
272,89 
9,65 
1.646,08 
1.799,52 
1.230,17 
557,96 
229,47 
3.817,12 
113,43 
77,94 
59,84 
0,00 
251,21 
336,09 
306,01 
250,24 
8,43 
900,76 
1.644,14 
122,34 
140,42 
19,23 
1.926,12 
8,00 
0,00 
3,84 
0,00 
11,84 
5,99 
1,51 
5,11 
0,00 
12,61 
1.569,29 
524,72 
315,48 
25,08 
2.434,57 
277,47 
153,95 
48,64 
4,45 
484,50 
13.671,00 
8.270,43 
3.023,79 
2.065,33 
311,46 
* Budgetpost B2-1000, B2-1100, B2-1200, B2-1300 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
INHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 9 
A. ÅR 1996 11 
1. Første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed Sysselsattningsstôd 11 
2. Beskæftigelsesfremme 14 
3. Iværksættelse af interventionerne i 1996 : Beretningen i hovedtræk 15 
B. EN BERETNING MED FORSKNING OG TEKNOLOGISK INNOVATION SOM 
GENNEMGÅENDE TEMA 18 
1. Baggrund 18 
2. Strukturfondene og udviklingen af det teknologiske potentiale i regionerne 20 
DEL A STRUKTURFONDENE 11996 23 
KAPITEL I IVÆRKSÆTTELSE AF PROGRAMMERINGERNE 25 
A. INTERVENTIONER PR. MÅL 27 
1. Generel oversigt 27 
1.1. Gennemførelse af målene i 1996 27 
1.2. 1996 i programmeringen for 1994-1999 28 
2. Mål 1 og 6 30 
2.1. Gennemførelse af mål 1 og 6 i 1996 30 
2.2. 1996 i programmeringen for 1994-1999 33 
3. Mål 2 35 
3.1. Gennemførelse afmål 2 i 1996 35 
3.2. 1996 i programmeringen for 1994-1996 36 
3.3. Forberedelse af perioden 1997-1999 37 
4. Mål3og4 39 
4.1. Gennemførelse af mål 3 og 4 i 1996 39 
4.2. 1996 i programmeringen for 1994/95-1996/99 41 
5. Mål 5a 43 
5.1. Mål 5a landbrug 43 
5.2. Mål 5a fiskeri 46 
6. Mål 5b 48 
6.1. Gennemførelse afmål 5b i 1996 48 
6.2. 1996 i programmeringen for 1994-1999 49 
B. ANDRE INTERVENTIONER 51 
1. EU-initiativer 51 
1.1. Generel oversigt 51 
1.2. Beskrivelse af de enkelte initiativer 55 
2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand 74 
2.1. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 7 og 10 i EFRU-forordningen 74 
2.2. Nyskabende aktioner af teknisk bistand i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen 80 
2.3. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen 81 
2.4. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen 82 
30 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
2. Mål 1 og 6 
2.1. Gennemførelse af mål 1 og 6 i 1996 
Resten af de interventionsformer, der manglede at blive vedtaget, nemlig 18 i alt svarende til et 
strukturfondbidrag på 1,331 mia. ECU (EFRU 77%, EUGFL 19%, ESF 3%), blev vedtaget i 1996. 
Interventionerne består i 11 OP'er (1 i Grækenland, 6 i Spanien, 1 i Irland og 3 i Italien), 4 
globaltilskud (2 i Spanien og 2 i Italien) og 3 større projekter (Spanien). De udgør kun 1,4% af den 
samlede støtte, der er vedtaget for perioden 1994-1999. Deres antal skal sammenlignes med antallet af 
programmeringsdokumenter vedtaget i 1995 (26) og navnlig i 1994, det år, hvor den nuværende 
programmering blev iværksat (141). 
Mål 1 og 6 er programmeret i form af 6 EFSR'er og 14 SPD'er. Der er nu 185 interventioner i form af 
SPD'er, OP'er, globaltilskud eller større projekter. Ser man nærmere på de forskellige fondes 
deltagelse, fremgår det, at: 
• næsten en fjerdedel af interventionerne (men 29% af rammebeløbene) finansieres af 3 eller af alle 
4 fonde. 14 programmer finansieres af de 4 fonde (heraf 12 SPD'er i Belgien, Frankrig, 
Nederlandene, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige). Disse 14 programmer, som udgør 8% 
af det samlede antal programmer, tegner sig for 11% af støtten. 31 interventioner finansieres af tre 
fonde (17% af det samlede antal og 18% af bevillingerne). I disse tilfælde er den hyppigste 
kombination for 30 af programmerne en samfinansiering med deltagelse af EFRU, ESF og EUGFL 
(mens et program finansieres af EFRU, ESF og FIUF); 
• 102 interventioner - dvs. 55% af interventionerne, men 43% af støtten - finansieres derimod af en 
enkelt fond. Det drejer sig om 60 EFRU-interventioner (32% af de i alt 185 interventioner), heraf 7 
globaltilskud og 5 større projekter, 22 OP'er finansieret af ESF, 17 OP'er finansieret af EUGFL og 
3 OP'er finansieret af FIUF; 
• endelig er der 38 interventioner, som finansieres af to fonde. De udgør 21% af interventionerne, 
men 28% af rammebeløbene. De fleste af dem er OP'er finansieret af EFRU og ESF (32), mens de 
øvrige finansieres enten af EFRU og EUGFL (4), af ESF og EUGFL (2), eller af EFRU og FIUF 
(1). 
De fleste af interventionerne iværksættes på regionalt plan. 106 af 185 interventioner, dvs. 57%, er 
regionale: 
• SPD'erne udgør 13% af alle interventioner, hvilket skal sammenholdes med de 92 OP'er, 
globaltilskud eller større projekter inden for EFSR'erne; 
• af disse 92 regionale interventioner inden for EFSR'erne gennemføres næsten halvdelen i Spanien 
(43), mens der ikke er fastsat nogen intervention for Irland; 
• sammenholdes antallet af regionale programmer med det samlede antal programmer inden for hver 
EFSR, er de regionale programmers andel størst i Tyskland (89% af EFSR) og Spanien (67%). 
Disse to medlemsstater er de eneste, som gennemfører over halvdelen af EFSR-interventionerne i 
form af regionale programmer; 
• forholdet mellem bevillingerne til de regionale programmer og bevillingerne til EFSR'erne er 
nogenlunde det samme, måske lidt lavere: 52% af EFSR-støtten iværksættes som regionale 
interventioner; 
• de medlemstater, hvis bevillinger til regionale interventioner udgør den største andel, er igen 
Tyskland (over 92% af EFSR-bevillingerne) og Spanien (62%). I to medlemsstater, Grækenland og 
Portugal, er den del af bevillingerne, som går til de regionale programmer (henholdsvis 33% og 
18%), klart mindre end programmernes andel af de samlede EFSR-programmer (41% i begge 
tilfælde). 
298 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 1 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* 
TABEL 1.2: MÅL 2 - EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
UK Fond 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
I ALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
IALT 
EFRU 
ESF Forpligtelser 
(1994-1996) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
65,47 
16,94 
82,41 
19,90 
3,08 
22,98 
290,05 
94,23 
384,28 
246,03 
131,86 
377,89 
594,09 
68,00 
662,09 
193,45 
36,90 
230,35 
0,00 
0,00 
0,00 
77,02 
22,12 
99,14 
7,62 
3,77 
11,40 
21,32 
0,00 
21,32 
0,00 
0,00 
0,00 
625,01 
188,59 
813,60 
2.705,45 
2.139,95 
565,50 Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
61,50 
16,94 
78,44 
19,70 
3,08 
22,78 
284,84 
94,23 
379,07 
245,32 
131,86 
377,18 
587,77 
68,00 
655,77 
177,12 
36,90 
214,02 
-1,47 
0,00 
-1,47 
77,02 
22,12 
99,14 
7,62 
3,77 
11,40 
21,32 
0,00 
21,32 
0,00 
0,00 
0,00 
622,03 
188,59 
810,63 
2.668,28 
2.102,78 
565,50 Betalinger 
(1994-1996) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
10,02 
10,67 
20,69 
2,11 
1,57 
3,67 
126,34 
56,40 
182,75 
46,39 
112,87 
159,26 
345,36 
66,80 
412,16 
69,33 
25,75 
95,08 
0,00 
0,29 
0,29 
21,01 
18,28 
39,29 
7,47 
4,12 
11,59 
14,24 
0,00 
14,24 
0,00 
0,00 
0,00 
413,37 
158,11 
571,49 
1.510,51 
1.055,64 
454,87 Inkl. fremførsler 
10,02 
10,67 
20,69 
2,11 
1,57 
3,67 
126,34 
56,40 
182,75 
46,39 
112,87 
159,26 
345,36 
66,80 
412,16 
69,33 
25,75 
95,08 
0,00 
0,29 
0,29 
21,01 
18,28 
39,29 
7,47 
4,12 
11,59 
14,24 
0,00 
14,24 
0,00 
0,00 
0,00 
413,37 
158,11 
571,49 
1.510,51 
1.055,64 
454,87 
* Budgetpost B2-1201, B2-1301. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 299 
TABEL 1 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* 
TABEL 1.3: MÅL 3 - EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
UK 
I ALT Fond 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF Forpligtelser 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
94,80 
42,00 
512,62 
239,91 
421,59 
149,87 
3,40 
152,23 
65,69 
34,99 
0,00 
1.076,80 
2.793,92 Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
94,80 
42,00 
512,62 
239.91 
421,59 
149,87 
3,40 
152,23 
65,69 
34,99 
0,00 
1.076,80 
2.793,92 Betalinger 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
81,91 
40,96 
287,50 
272.12 
402,88 
102,44 
3,36 
124,62 
71,77 
21,10 
0,00 
581,69 
1.990,34 Inkl. fremførsler 
81,91 
40,96 
287.50 
272,12 
402,88 
102,44 
3,36 
124,62 
71,77 
21,10 
0.00 
581,69 
1.990,34 
* Budgetpost B2-1302. 
300 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 1 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* 
TABEL 1.4: MÅL 4 - EFSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
I ALT Fond 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF Forpligtelser 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
11,75 
7,00 
26,61 
49,54 
91,68 
38,28 
0,37 
0,00 
0,00 
8,77 
37,50 
271,50 Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
11,75 
7,00 
26,61 
49,54 
91,68 
38,28 
0,37 
0.00 
0.00 
8,77 
37,50 
271,50 Betalinger 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
5,91 
7,68 
8,70 
10,02 
49,62 
19,14 
0,25 
0,00 
3,51 
5,50 
18,75 
129,08 Inkl. fremførsler 
5,91 
7,68 
8,70 
10,02 
49,62 
19,14 
0.25 
0,00 
3,51 
5,50 
18,75 
129,08 
* Budgetpost B2-1303. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 301 
TABEL 1 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* 
TABEL 1.5: MÅL 5a Landbrug - EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
UK 
IALT Fond 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL Forpligtelser 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
26,80 
22,08 
191,84 
25,00 
220,66 
131,69 
4,31 
9,05 
75,94 
53,32 
26,50 
15,23 
802,43 Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
26,80 
22,08 
191,84 
25,00 
220,66 
131,69 
4,31 
9,05 
75,94 
53,32 
26,50 
15,23 
802,43 Betalinger 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
42,59 
22,07 
177,34 
28,74 
206,89 
41,08 
5,21 
6,49 
77,13 
26,60 
27,86 
34,01 
696,00 Inkl. fremførsler 
42,59 
22,07 
177,34 
28,74 
206,89 
41,08 
5,21 
6,49 
77,13 
26,60 
27,86 
34,01 
696,00 
* Budgetpost B2-1001, B2-1002. 
302 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 1 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* 
TABEL 1.6 : MÅL 5a Fiskeri - EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
UK 
I ALT Fond 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF Forpligtelser 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
20,42 
23,28 
12,77 
19,89 
0,00 
0.00 
0,00 
6,36 
0,00 
0,00 
0,00 
29,55 
112,27 Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
20,42 
23,28 
12,77 
19,89 
0,00 
0,00 
0,00 
6,36 
0,00 
0,00 
0,00 
29.55 
112,27 Betalinger 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
16,50 
0,00 
3,88 
32,74 
0,00 
11,93 
0,00 
6.46 
0.80 
0.00 
0,00 
8,27 
80,58 Inkl. fremførsler 
16,50 
0,00 
3.88 
32,74 
0,00 
11.93 
0,00 
6.46 
0.80 
0,00 
0.00 
8,27 
80,58 
* Budgetpost B2-1101 ekskl. aktioner i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 303 
TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* 
TABEL 1.7 : MÅL 5b - EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
UK Fond 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
I ALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
I ALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
I ALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL Forpligtelser 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
0,00 
2,71 
4,16 
6,86 
0,00 
0,00 
3,73 
3,73 
72,65 
15,39 
99,68 
187,71 
37,33 
9,28 
125,69 
172,30 
127.16 
28.41 
180,33 
335,91 
0,00 
0,42 
33.17 
33,59 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
2,09 
0,25 
13,21 
15,56 
8,33 
13,85 
29,45 
51,62 
15,16 
1.11 
0.00 
16,27 
34,09 
12.83 
17,99 
64,91 
64.17 
17,76 
1,00 
82,93 
971,38 
360,98 
102,00 
508,40 Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
0,00 
2.71 
4,16 
6,86 
0,00 
0,00 
3.73 
3,73 
72,65 
15,39 
99.68 
187.71 
37.33 
9.28 
125.69 
172,30 
127,16 
28.41 
180.33 
335.91 
0,00 
0,42 
33,17 
33,59 
0,00 
0,00 
0.00 
0,00 
2.09 
0,25 
13,21 
15,56 
8,33 
13.85 
29,45 
51,62 
15,16 
1.11 
0.00 
16.27 
34.09 
12,83 
17,99 
64,91 
64.17 
17,76 
1,00 
82,93 
971,38 
360,98 
102,00 
508,40 Betalinger 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
0,00 
2,07 
1,40 
3,47 
0,00 
0.14 
0.00 
0.14 
99,21 
11.46 
101,90 
212,57 
33,49 
6,24 
84,67 
124,40 
117,63 
37,01 
145,57 
300.20 
0,00 
0.27 
30.89 
31.15 
0.00 
0.00 
0,00 
0,00 
5,03 
0,38 
7,28 
12,70 
11,17 
12,96 
15,20 
39,34 
4,46 
0,08 
3,13 
7,67 
11,71 
4,59 
6,34 
22.64 
53,36 
15.38 
2,70 
71,44 
825,72 
336,07 
90,58 
399,07 Inkl. fremførsler 
0,00 
2,07 
1.40 
3.47 
0,00 
0,14 
0.00 
0,14 
99,21 
11,46 
101,90 
212,57 
33,49 
6,24 
84.67 
124.40 
117,63 
37,01 
145,57 
300,20 
0,00 
0.27 
30.89 
31.15 
0.00 
0,00 
0,00 
0.00 
5.03 
0,38 
7,28 
12,70 
11.17 
12.96 
15,20 
39,34 
4,46 
0.08 
3.13 
7,67 
11,71 
4,59 
6,34 
22.64 
53.36 
15.38 
2,70 
71,44 
825,72 
336,07 
90,58 
399,07 
* Budgetpost B2-1003, B2-1202, B2-1304. 
304 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996* 
TABEL 1.8 : MÅL 6 - EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
FINLAND 
SVERIGE Fond 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
I ALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF Forpligtelser 
(1995-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
30,50 
13,48 
33,20 
0,00 
77,18 
0,00 
0,00 
11,47 
0,00 
11,47 
88,65 
30,50 
13,48 
44,67 
0,00 Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
30,50 
13,48 
33,20 
0,00 
77,18 
0,00 
0,00 
11,47 
0,00 
11,47 
88,65 
30,50 
13,48 
44,67 
0,00 Betalinger 
(1995-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
6,72 
7,76 
27,64 
0,00 
42,12 
0,00 
0,00 
9,02 
0,00 
9,02 
51,14 
6,72 
7,76 
36,66 
0,00 Inkl. fremførsler 
6,72 
7.76 
27,64 
0,00 
42,12 
0,00 
0,00 
9,02 
0,00 
9,02 
51,14 
6,72 
7,76 
36,66 
0,00 
* Budgetpost B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 305 
TABEL 2 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVERNE 11996* 
EU-initiativ Fond Forpligtelser 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser Betalinger 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser Inkl. fremførsler 
ADAPT 
EFRU 
ESF 222,43 
0,00 
222,43 222,43 
0,00 
222,43 86,96 
0,00 
86,96 86,96 
0,00 
86,96 
EMPLOI 
EFRU 
ESF 246,70 
3,39 
243,31 263,14 
339 
259,75 170,35 
1,69 
168,66 170,35 
1,69 
168,66 
LEADER 
EFRU 
ESF 
EUGFL 251,68 
99,93 
68,64 
83,11 251,66 
99,93 
68,64 
83,09 133,61 
50,94 
25,36 
57,30 133,61 
50,94 
25,36 
57,30 
PESCA 
EFRU 
ESF 
FIUF 130,59 
78,25 
7,95 
44,39 134,56 
79,05 
8,94 
46,57 20,64 
1,22 
2,85 
16,56 20,64 
1.22 
2,85 
16.56 
SMV 
EFRU 
ESF 181,92 
167,38 
14,54 181,92 
167,38 
14,54 88,71 
83,40 
5,32 88,71 
83,40 
532 
RECHAR 
EFRU 
ESF 119,93 
103,77 
16,17 119,93 
103,77 
16,17 61,63 
53,54 
8,08 61,63 
53,54 
8,08 
REGIS 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 157,96 
128,27 
11,89 
17,00 
0,80 157,96 
128,27 
11,89 
17,00 
0,80 135,55 
123,13 
5,10 
7,03 
0,30 135,55 
123,13 
5,10 
7,03 
030 
KONVER 
EFRU 
ESF 133,00 
90,91 
42,09 133,00 
90,91 
42,09 95,07 
74,02 
21,05 95,07 
74,02 
21,05 
RESIDER 
EFRU 
ESF 13437 
118,62 
15,75 134,37 
118,62 
15,75 79,59 
70,69 
8,89 79,59 
70,69 
8,89 
RETEX 
EFRU 
ESF 154,43 
142,81 
11,62 154,43 
142,81 
11,62 67,81 
62,00 
5,81 67,81 
62,00 
5,81 
URBAN 
EFRU 
ESF 215,00 
187,94 
27,06 215,00 
187,94 
27,06 108,11 
96,72 
1139 108,11 
96,72 
11,39 
INTERREG/PEACE 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 847,59 
737,09 
70,66 
3938 
0,46 847,59 
737,09 
70,66 
39,38 
0,46 465,19 
418,26 
30,21 
16,50 
0,23 465,19 
418,26 
30,21 
16,50 
0,23 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 2.795,59 
1.858,34 
752,10 
139,49 
45,65 2.815,98 
1.859,14 
769,53 
139,48 
47,83 1.513,22 
1.035,62 
379,68 
80,83 
17,09 1.513,22 
1.035,62 
379,68 
80,83 
17,09 
* Budgetpost B2-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420, B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424, B2-1430, B2-1431, B2-1432, 
B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2-1460, B2-1470 
306 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 3: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF OVERGANGSFORANSTALTNINGER OG 
NYSKABENDE AKTIONER 11996* 
mio. ECU 
Medlemsstat Fond Forpligtelser 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser Betalinger 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser Inkl. fremførsler 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
GRÆKENLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
IRLAND 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 27,28 
0,00 
26,53 
0,49 
0,26 
3,38 
0,20 
0,80 
0,00 
2,38 
4,91 
1,32 
1.95 
0,79 
0,86 
1.94 
0,00 
0,08 
0,54 
1,32 
12,31 
2,24 
2,57 
2,55 
4,95 
6,86 
0,06 
0,34 
5,27 
1,20 
23,25 
21,38 
0,79 
1,08 
0,00 
13,48 
1,20 
1,87 
9,48 
0,93 
0,09 
0,00 
0,09 
0,00 
0,00 
1,67 
0,00 
0,23 
0,27 
1,17 28,54 
0,00 
27,79 
0,49 
0,26 
7,13 
0,20 
4,55 
0,00 
2,38 
7,84 
1,31 
4,88 
0,79 
0,86 
2,79 
0,00 
0,94 
0,54 
1,31 
14,46 
2,24 
4,78 
2,54 
4,90 
8,99 
0,06 
2,46 
5,27 
1,20 
25,14 
21,38 
2,68 
1,08 
0,00 
17,83 
1,20 
6,32 
9,38 
0,93 
0,51 
0,00 
0,51 
0,00 
0,00 
3,18 
0,00 
1.75 
0,27 
1,17 23,40 
0,04 
21,90 
1,34 
0,12 
4,04 
0,90 
2,91 
0,00 
0,24 
8,56 
5,26 
2,68 
0,49 
0,14 
2,35 
0,00 
0,55 
1,01 
0,78 
25,57 
17,48 
3,70 
2,61 
1,78 
17,49 
9,53 
3,43 
3,46 
1,07 
24,36 
21,65 
2,33 
0,01 
0,36 
22,90 
0,75 
8,83 
12,51 
0,80 
0,52 
0,00 
0,52 
0,00 
0,00 
4,46 
2,35 
1,19 
0,00 
0,92 23,40 
0,04 
21,90 
1.34 
0,12 
4,04 
0,90 
2,91 
0,00 
0,24 
8,56 
5,26 
2,68 
0,49 
0,14 
2,35 
0,00 
0,55 
1,01 
0,78 
25,57 
17,48 
3,70 
2,61 
1,78 
17,49 
9,53 
3,43 
3,46 
1,07 
2436 
21,65 
2,33 
0,01 
0,36 
22,90 
0,75 
8,83 
12,31 
0,80 
0,52 
0,00 
0,52 
0,00 
0,00 
4,46 
2,35 
1.19 
0,00 
0,92 
* Budgetpost B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 307 
TABEL 3: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF OVERGANGSFORANSTALTNINGER OG 
NYSKABENDE AKTIONER 11996* (FORTS.) 
mio. ECU 
Medlemsstat Fond Forpligtelser 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser Betalinger 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser Inkl. fremfarsier 
ØSTRIG 
PORTUGAL 
FINLAND 
SVERIGE 
UK 
EU 
I ALT EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IF1UF 0,37 
0,25 
0,01 
0,11 
0,00 
3,74 
0,00 
0,25 
1,44 
2,04 
1,66 
0,25 
0,23 
0,59 
0,59 
1,26 
0,25 
0,18 
0,00 
0,83 
8,67 
3,51 
0,83 
0,43 
3.90 
50,18 
50,01 
0,17 
0,00 
0,00 
161,05 
80,67 
36,93 
23,03 
20,42 1,12 
0,25 
0,76 
0,11 
0,00 
4,57 
-0,18 
1,26 
1,44 
2,04 
2,43 
0,25 
1,00 
0,59 
0,59 
3,27 
0,25 
2,20 
0,00 
0,83 
8,94 
3,51 
1,16 
0,43 
3,85 
59,62 
59,48 
0,17 
-0,03 
0,00 
196,36 
89,95 
63,20 
22,90 
20,31 0,491 0,49 
0,00 
0,44 
0,06 
0,00 
12,48 
9,66 
0,86 
1,14 
0,81 
0,52 
0,00 
0,51 
0,01 
0,00 
1,17 
0,00 
1,02 
0,02 
0,14 
7,10 
3,64 
1,54 
0,29 
1.62 
32,62 
31,68 
0,94 
0,00 
0,00 
188,03 
102,93 
53,34 
22,97 
8,79 0,00 
0,44 
0,06 
0,00 
12,48 
9,66 
0,86 
1,14 
0,81 
0,52 
0,00 
0,51 
0,01 
0.00 
1,17 
0,00 
1,02 
0,02 
0,14 
7,10 
3,64 
1,54 
0,29 
1.62 
32,62 
31,68 
0,94 
0,00 
0,00 
188,03 
102,93 
53,34 
22,97 
8,79 
* Budgetpost B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 31 
Tabel 1-5: Mål 1 - Regionale og tværregionale programmers andel af de samlede interventioner (mio. 
ECU) 
SPD EFSR 
Total | D EL E IRL I P IALT 
Regionale programmers 
Antal 
% af alle mail 
Støtte 
% af al le måll 14 
13% 
6.336,4 
13% 92 
87% 
42.086,5 
87% 16 13 43 0 13 7 
12.520,6 4.510,6 15.685,4 0,0 6.836,5 2.533,4 106 
57% 
48.422,9 
52% 
Tværregionale programmers 
Antal 
% af alle måll 
Støtte 
% af alle måll 0 
0% 
0,0 
0% 79 
100% 
44.661,4 
100% 2 19 21 11 16 10 
1.160,2 9.334,3 9.750,5 5.672,0 7.231,1 11.513,3 79 
43% 
44.661,4 
48% 
Total 
Antal 
% af alle måll 
Støtte 
% af alle måll 14 
8% 
6.336,4 
7% 171 
92% 
86.747,9 
93% 18 32 64 11 29 17 
13.680,8 13.844,9 25.435,9 5.672,0 14.067,6 14.046,7 185 
100% 
93.084,3 
100% 
I Antal 
I Støtte 
1996 var især præget af gennemførelsen af programmerne i marken3. For næsten halvdelen af 
interventionerne (86 i alt, dvs. 46%) gav gennemførelsen anledning til ændringer af programmerne. 
Ændringerne kan stort set inddeles i tre grupper: Langt de fleste går ud på en finansiel 
omprogrammering af interventionerne (86% af tilfældene); i 37% af tilfældene har ændringerne også 
vedrørt finansielle beslutninger, til tider om en forhøjelse af strukturfondsstøtten, men oftere om 
overførsler mellem de forskellige fonde og pristalsreguleringer af beløbene; i en tredjedel af tilfældene 
har ændringerne endelig vedrørt selve programmerne, f.eks. ændringer af de fastsatte foranstaltninger 
eller aktioner, ikke nødvendigvis ledsaget af en revision af programmernes prioriteringer eller felter. 
10 af de 13 støtteberettigede medlemsstater4 berøres af disse ændringer, hvoraf 10% vedrører 
programmer, som er ændret flere gange5. 
3 Beskrives nærmere i kapitel V. Resumé for de enkelte medlemsstater. 
4 De nederlandske, østrigske og svenske SPD'er er ikke blevet ændret. 
5 5 programmer er ændret 2 gange (Sachsen-Anhalt (økonomisk udvikling), Irland-lokaludvikling, Basilicata, 
Sicilia, Northern Ireland), og 1 program er ændret 3 gange. 

^o 2> 
KAPITEL Vn 
WNANSBX GENNEMFl 

8. årsberetning om strukturfondene (1996) 311 
TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996* 
TABEL 1.1 : MÅL 1 - EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELtilEN 
TYSKLAND 
GRÆKENLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
IRLAND 
ITALIEN 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
PORTUGAL 
UK Fond 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FRJF 
IALT 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF Forpligtelser 
(1994-1999) 
Ekikl. fremførsler 
og genopførelser 
142,18 
65,14 
22,00 
0,37 
229,69 
2.742,32 
1.775,98 
1.368,25 
46,50 
5.933,05 
4.308,56 
801,44 
1.015,12 
37,10 
6.162,22 
8.123,91 
2.826,42 
1.519,15 
462,78 
12.932,26 
369,52 
268,27 
150,53 
6,30 
794,62 
1.340,46 
940,51 
592,63 
17,41 
2.891,00 
3.658,36 
633,82 
704,79 
66,54 
5.063,51 
24,30 
8,20 
6,70 
2,80 
42,00 
19,96 
5,04 
8,76 
0,00 
33,76 
4.758,66 
1.533,39 
1.153,17 
72,16 
7.517,37 
548,45 
321,57 
151,15 
17,03 
1.038,20 
42.637,69 
26.036,67 
9.179,78 
6.692,25 
728,99 Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
(1) 
142,18 
65,14 
22,00 
0,37 
229,69 
2.742.32 
1.775,98 
1.368,25 
46,50 
5.933.05 
4.308.56 
801,44 
1.015,12 
37,10 
6.162.22 
8.123,91 
2.826,42 
1.519,15 
462,78 
12.932,26 
369,51 
268,27 
150,53 
6,30 
794.61 
1.340,46 
940,51 
592,63 
17,41 
2.891.00 
3.658,36 
633,82 
704,79 
66,54 
5.063,50 
24,30 
8,20 
6,70 
2,80 
42.00 
19,96 
5,04 
8,76 
0,00 
33.76 
4.758,65 
1.533,39 
1.153,17 
72,16 
7.517.37 
548.45 
321,57 
151,15 
17,03 
1.038,20 
42.637,67 
26.036,65 
9.179,78 
6.692,25 
728,99 Betalinger 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
113,74 
40,62 
9,58 
0,19 
164.13 
2.240,46 
1.311,18 
986,08 
26,74 
4.564.47 
3.090,88 
531,96 
791,01 
23,89 
4.437.74 
5.381,87 
2.397,11 
1.226,58 
338,69 
9.344.25 
221.32 
179,79 
97,49 
3,46 
502.06 
904,54 
845,59 
535,70 
13,93 
2.299.75 
2.731,71 
308,36 
392,06 
35,21 
3.467,34 
19,44 
5,06 
5,39 
1,58 
31.47 
15,97 
4,03 
7,01 
0,00 
27.01 
3.730,38 
1.149,09 
735,11 
58,22 
5.672.80 
446.88 
258,84 
101,33 
8,82 
815,86 
31-326,88 
18.897,19 
7.031,63 
4.887,33 
510,73 Inkl. fremførsler 
(2) 
113,74 
48,03 
9,58 
0.19 
171.54 
2.240,46 
1.311,18 
986,08 
26,74 
4.564.47 
3.090,88 
531,96 
791,01 
23,89 
4.437.74 
5.381,87 
2.397,11 
1.249,04 
338,69 
9.366.72 
221.32 
208,59 
97,49 
3,46 
530.87 
904.54 
845,77 
535,70 
13,93 
2.299,93 
2.731,71 
322,60 
392,06 
35,21 
3.481,59 
19,44 
5,06 
5,39 
1,58 
31.47 
15,97 
4,03 
7,01 
0,00 
27.01 
3.730,38 
1.174,90 
735.11 
58,22 
5.698.61 
446.88 
258,84 
101,33 
8,82 
815.86 
31.425,80 
18.897,19 
7.108,08 
4.909,80 
510,73 % 
(2)1(1) 
8o% 
74% 
44% 
50% 
75% 82% 
74% 
72% 
58% 
77% 
72% 
66% 
78% 
64% 
72% 
66% 
85% 
82% 
73% 
72% 
60% 
78% 
65% 
55% 
67% 
67% 
90% 
90% 
80% 
80% 
75% 
51% 
56% 
53% 
69% 
80% 
62% 
80% 
56% 
75% 
80% 
80% 
80% 
0% 
80% 
78% 
77% 
64% 
81% 
76% 
81% 
80% 
67% 
52% 
79% 
74% 
73% 
77% 
73% 
70% 
* Budgetpost B2-1000, B2-1100, B2-1200, B2-1300. 
312 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996* 
TABEL 1.2: MÅL 2 - EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
UK Fond 
EFRU 
ESF 
IALT EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
ÉFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
IALT 
EFRU 
ESF Forpligtelser 
(1994-1996) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
114,59 
25,35 
139,94 
44,74 
8,53 
53,27 
488,10 
183,03 
671,13 
791,13 
245,97 
1.037,10 
1.345,77 
220,71 
1.566,48 
432,74 
97,56 
530,30 
6,03 
1,94 
7,97 
143,97 
60,18 
204,15 
46,53 
19,01 
65,55 
46,12 
6,30 
52,42 
83,22 
22,56 
105,78 
1.528,53 
535,12 
2.063,65 
6.497,73 
5.071,47 
1.426,26 Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
(1) 
110,62 
29,98 
140,60 
44,54 
8,53 
53,07 
482,89 
183,03 
665,92 
790,42 
245,97 
1.036,39 
1.339,46 
220,71 
1.560,16 
416,41 
97,56 
513,97 
4,56 
1,94 
6,50 
143,97 
60,18 
204,15 
46,53 
19,01 
65,55 
46,12 
6,30 
52,42 
83,22 
22,56 
105,78 
1.525,56 
535,12 
2.060,68 
6.465,19 
5.034,30 
1.43039 Betalinger 
(1994-1996) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
34,41 
13,28 
47,69 
19,87 
3,79 
23,67 
230,83 
102,25 
333,09 
442,25 
164,97 
607,21 
671,80 
160,71 
832,52 
188,98 
56,08 
245,06 
3,01 
1,26 
4,28 
54,48 
37,31 
91,80 
21,27 
11,74 
33,01 
26,64 
3,15 
29,79 
26,78 
11,28 
38,06 
711,03 
371,79 
1.082,82 
3368,98 
2.431,36 
937,62 Inkl. fremførsler 
(2) 
34,41 
15,59 
50,00 
19,87 
3,79 
23,67 
230,83 
108,85 
339,68 
442,25 
164,97 
607,21 
671,80 
163,65 
835,46 
188,98 
56,08 
245,06 
3,01 
1,26 
4,28 
54,48 
37,31 
91,80 
21,27 
11,74 
33.01 
26,64 
3,15 
29,79 
26,78 
11,28 
38,06 
711,03 
379,31 
1.090,34 
3.388,35 
2.431,36 
956,99 % 
(2)/(l) 
31% 
52% 
36% 45% 
44% 
45% 
48% 
59% 
51% 
56% 
67% 
59% 
50% 
74% 
54% 
45% 
57% 
48% 
66% 
65% 
66% 
38% 
62% 
45% 
46% 
62% 
50% 
58% 
50% 
57% 
32% 
50% 
36% 
47% 
71% 
53% 
52% 
48% 
67% 
* Budgetpost B2-1201, B2-1301. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 313 
TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996* 
TABEL 1.3: MÅL 3 - EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
UK 
IALT Fond 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF Forpligtelser 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
192,56 
127,00 
820,40 
666,50 
1.199,99 
350,34 
9,86 
434,50 
129,75 
95,32 
73,00 
2.051,80 
6.151,03 Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
(1) 
192,56 
127,00 
820,40 
666,50 
1.199.99 
350,34 
9,86 
434,50 
129,75 
95,32 
73,00 
2.051,80 
6.151,03 Betalinger 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
148,34 
88,46 
513,77 
516,66 
906,56 
202,67 
8,45 
377,93 
103,80 
51,26 
36,50 
1.400,26 
4354,66 Inkl. fremførsler 
(2) 
156,42 
115,19 
521,77 
516,66 
906,56 
202.67 
8,95 
377,93 
103,80 
51,26 
3630 
1.400,26 
4.397,97 % 
(2)/(l) 
81% 
91% 
64% 
78% 
76% 
58% 
91% 
87% 
80% 
54% 
50% 
68% 
71% 
* Budgetpost B2-1302. 
314 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996' 
TABEL 1.4: MÅL 4 - EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
IALT Fond 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF Forpligtelser 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
16,38 
13,00 
56,22 
167,64 
187,07 
98,90 
0,90 
22,23 
11,70 
23,60 
37,50 
635,13 Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
(O 
16,38 
13,00 
56,22 
167,64 
187,07 
98,90 
0,90 
22,23 
U.70 
23,60 
37,50 
635,13 Betalinger 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
8,23 
10,68 
23,51 
75.85 
97,32 
49,45 
0,59 
11,12 
9.36 
12.92 
18,75 
317,76 Inkl. fremførsler 
(2) 
8,23 
10,68 
23,51 
75,85 
97.32 
49,45 
0,59 
11,12 
9.36 
12.92 
18,75 
317,76 % 
(2)/(l) 
50% 
82% 
42% 
45% 
52% 
50% 
66% 
50% 
80% 
55% 
50% 
50% 
* Budgetpost B2-1303. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 315 
TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996* 
TABEL 1.5: MÅL 5a Landbrug - EFSR 
EU-initiativ 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
UK 
IALT Fond 
Fond 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL Forpligtelser 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
79,83 
60,75 
514,56 
102.41 
739,39 
249,16 
16,53 
34,32 
137,44 
114,74 
40,22 
100,40 
2.189,75 Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
(1) 
79,83 
60,75 
514,56 
102,41 
739,39 
249,16 
16,53 
34,32 
137,44 
114,74 
40,22 
100,40 
2.189,75 Betalinger 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
59,10 
41,26 
3X7,16 
84,55 
449,86 
99,81 
10,58 
18,64 
107,88 
57,31 
34,72 
75,74 
1.426,60 Inkl. fremførsler 
(2) 
59,10 
41,26 
387,16 
84,55 
449,86 
99,81 
" 10,58 
18,64 
107,88 
57,31 
34,72 
75,74 
1.426,60 mio. ECU 
% 
(2)/(D 
74% 
68% 
75% 
83% 
61% 
40% 
64% 
54% 
78% 
50% 
86% 
75% 
65% 
* Budgetpost B2-1001, B2-1002 (dvs. ekskl. budgetpost B2-1000-Strukturaktioner, der har direkte forbindelse med 
markedspolitikken (kun 1994 - 43,65 mio. ECU i forpligtelser og 43,65 mio. ECU i betalinger) og ekskl. tilbagebetalinger 
i henhold til forordning (EØF) nr. 2328/91 for år 1993 (356,6 mio. ECU i forpligtelser i 417,02 mio. ECU i betalinger). 
316 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996' 
TABEL 1.6 : MÅL 5a Fiskeri - EFSR 
EU-initiativ 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
UK 
IALT Fond 
Fond 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FRJF 
FIUF 
FRJF 
FIUF 
!TUF 
FIUF 
FRJF 
FRJF 
FIUF Forpligtelser 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
24,50 
69,87 
37,64 
59,72 
63,27 
44,77 
1,10 
15,52 
2,00 
23,00 
40,00 
44,33 
425,72 Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
(1) 
24,50 
69,87 
37,64 
59,72 
63,27 
44,77 
1.10 
J5.52 
2,60 
23,00 
40,00 
44,33 
425,72 Betalinger 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
19,83 
30,29 
20,02 
42,71 
41,13 
23,13 
0,11 
12,66 
1,00 
6,90 
12,00 
20,10 
229,86 Inkl. fremførsler 
(2) 
19,83 
30,29 
20,02 
42,71 
41,13 
23,13 
0,11 
12,66 
1,00 
6,90 
12,00 
20,10 
229,86 mio. ECU 
% 
(2)/(l) 
81% 
43% 
53% 
72% 
65% 
52% 
10% 
82% 
50% 
30% 
30% 
45% 
54% 
* Budgetpost B2-1101 ekskl. aktioner i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 317 
TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996* 
TABEL 1.7 : MÅL 5b - EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BËLC1ËN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
UK Fond 
ËFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
«ALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL Forpligtelser 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
4,82 
4,25 
6,95 
16,03 
5,93 
1,29 
6,30 
13,51 
171,69 
42,84 
234,92 
449,45 
81,97 
22,57 
229,84 
334,39 
284,28 
93,12 
331,69 
709,09 
43,86 
14,78 
81,95 
140,59 
0,43 
0,11 
0,30 
0,84 
16,11 
2,46 
22,58 
41,16 
41,67 
27,53 
60,75 
129,95 
31,19 
6,29 
11,60 
49,08 
34,09 
12,83 
17,99 
64,91 
130,54 
54,23 
18,86 
203,63 
2.152,63 
846,58 
282,31 
1.023,74 Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
(1) 
4,82 
4,25 
6,95 
16,03 
5,93 
1,29 
6,30 
13,51 
171,69 
42,84 
234,92 
449,45 
81,97 
22,57 
229,84 
334,39 
284,28 
93,12 
331,69 
709,09 
43,86 
14,78 
81,95 
140,59 
0,43 
0,11 
0,30 
0,84 
16,11 
2,46 
22,58 
41,16 
41,67 
27,53 
60,75 
129,95 
31,19 
6,29 
11,60 
49,08 
34,09 
12,83 
17,99 
64,91 
130,54 
54,23 
18,86 
203,63 
2.152,63 
846,58 
282,31 
1.023,74 Betalinger 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
2,41 
2,85 
2,79 
8,05 
3,74 
0,78 
1,29 
5,80 
139,53 
26,90 
180,34 
346,77 
69,21 
13,44 
160,19 
242,84 
201,44 
72,70 
233,99 
508,14 
21,93 
7,44 
55,28 
84,65 
0,21 
0,05 
0,15 
0,42 
12,44 
1,49 
11,33 
25,25 
27,84 
19,80 
30,85 
78,50 
12,24 
2,67 
8,69 
23,61 
11,71 
4,59 
6,34 
22,64 
90,84 
38,41 
11,63 
140,88 
1.487,58 
593,55 
191,15 
702,88 Inkl. fremførsler 
(2) 
2,41 
2,85 
2,79 
8,05 
3,74 
0,78 
1,29 
5,80 
139,53 
26,90 
180,34 
346,77 
69,21 
13,44 
160,19 
242,84 
201,44 
72,70 
233,99 
508,14 
21,93 
7,44 
55,28 
84,65 
0,21 
0,05 
0,15 
0,42 
12,44 
1,49 
11,33 
25,25 
27,84 
19,80 
30,85 
78,50 
12,24 
2,67 
8,69 
23,61 
11,71 
4,59 
6,34 
22,64 
90,84 
38,41 
11,63 
140,88 
1.487,58 
593,55 
191,15 
702,88 % 
(2)/(D 
36% 
67% 
40% 
50% 
<>3% 
61% 
20% 
43% 
81% 
63% 
77% 
77% 
84% 
60% 
70% 
73% 
71% 
78% 
71% 
72% 
56% 
50% 
67% 
60% 
50% 
50% 
50% 
50% 
77% 
60% 
50% 
61% 
67% 
72% 
51% 
60% 
39% 
42% 
75% 
48% 
34% 
36% 
35% 
35% 
70% 
71% 
62% 
69% 
• 69% 
70% 
68% 
69% 
* Budgetpost B2-1003, B2-1202, B2-1304. 
32 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Støtte til fremme afden teknologiske innovation i mål 1 og 6-regionerne : 
Støtten til den teknologiske udvikling er vokset i forhold til perioden 1989-1993. Den er mere end fordoblet i 
mål 1-regionerne og -landene og udgør nu 7% af fællesskabsfinansieringerne under ét (2,5% af fællesskabets 
bidrag mellem 1989 og 1993). Stigningen skyldes dels optagelsen af nye regioner under mål 1, som har 
væsentligt større F&U-udgifter end de oprindelige regioner, men også en væsentlig forøgelse af bevillingerne 
til de sidstnævnte regioner, navnlig i Italien, Irland og Grækenland. Der er visse fælles tendenser, nemlig en 
forøgelse af bidraget fra den private sektor, som afspejler en større interesse for innovations- og 
teknologiefterspørgslen, fastlæggelse i visse regioner af strategier for den teknologiske udvikling, et initiativ 
som Kommissionen i sin tid søgte at fremme i pilotprojekterne, og endelig en relativ vækst i ESF-
finansieringerne. 
Mål 1-programmerne prioriterer FTU højest, men giver også plads til telekommunikation (15%). FTU-
foranstaltningernes omfang varierer fra medlemsstat til medlemsstat. De finansierede foranstaltninger 
vedrører forskellige områder: 
• infrastrukturer (bygning og flytning af forskningscentre, universitetslaboratorier og centre til formidling 
af resultater) og støtte til det videnskabelige og teknologiske system (FTU og innovationsprojekter, 
erhvervelse og formidling af knowhow). Generelt tager interventionerne mindre sigte på at skabe nye 
infrastrukturer end på en bedre udnyttelse af de infrastrukturer, som blev finansieret i den forudgående 
periode; 
• industristøtte (tilskud og lån til udvikling af nye produkter og processer og til teknologioverførsel; 
tjenesteydelser, kalibrering og teknologisk kontrol; etablering og udvidelse af innovationscentre og centre 
for overførsel af teknologi; støtte til deltagelse i det fjerde forskningsrammeprogram); 
• samarbejde mellem de forskellige aktører på området teknologisk udvikling (virksomheder, navnlig SMV, 
teknologicentre, universiteter, osv.) og teknologioverførsel; 
• uddannelsesaktioner (uddannelse for kandidater, forskeruddannelse, uddannelse i styring af forsknings-
og teknologiprojekter). 
På telekommunikationsområdet vedrører finansieringerne hovedsagelig tjenesteydelser og 
basisinfrastrukturer, et område, hvor der er store forskelle mellem mål 1-regionerne og resten af Unionen, og 
som er forudsætningen for, at der kan udvikles informationsteknologier i disse regioner. Der er navnlig tale 
om digitalisering, modernisering og udvidelse af nettene. Udgifterne til disse avancerede tjenesteydelser går 
bl.a. til: 
• lettelse af virksomhedernes adgang til disse tjenesteydelser; 
• udvidelse aflSDN-nettet (Spanien, Portugal, Italien og Grækenland) og net af optiske fibre; 
• udvidelse af GSM-dækningen (Spanien, Italien og Irland) og udvikling af satellittjenesterne (Italien). 
Kun få af foranstaltningerne vedrører direkte telematiske applikationer. De, der gør, vedrører projekter på 
områderne offentlig forvaltning (Grækenland og Portugal), sundhedstjenester (Grækenland og Spanien), 
uddannelse (Frankrig, Grækenland, Det Forenede Kongerige og Spanien) eller elektroniske transaktioner 
(Italien). 
Sammenligner man de forskellige medlemsstater, aftegner der sig fire situationer: Visse medlemsstater 
(Nederlandene, Tyskland og Frankrig) anvender ikke fællesskabsbevillingerne til telekommunikation, men til 
FTU i en udstrækning, der ligger på linje med eller højere end gennemsnittet for mål 1; andre (Spanien, 
Grækenland og Portugal) prioriterer omvendt, dvs. at en stor del af bevillingerne anvendes til 
telekommunikation, mens FTU-investeringerne ligger under gennemsnittet for mål 1; de øvrige 
medlemsstater har derimod besluttet at anvende fællesskabsbevillingerne til begge områder, men nogle af 
dem (Belgien, Irland og Det Forenede Kongerige) prioriterer FTU højere end gennemsnittet og 
telekommunikation lavere end gennemsnittet for mål 1, mens Italien skiller sig ud ved at investere mere end 
gennemsnittet såvel i FTU som i telekommunikation. 
318 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 1: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996* 
TABEL 1.8 : MÅL 6 - EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
FINLAND 
SVERIGE Fond 
EFlU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF Forpligtelser 
(1995-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
52,90 
34,58 
70,00 
0,70 
158,18 
21,86 
11,39 
22,41 
0,73 
56,39 
214,57 
74,76 
45,97 
92,41 
1,43 Inkl. frigørelser, frem­
førsler og 
genopførelser 
(1) 
52,90 
34,58 
70,00 
0,70 
158,18 
21,86 
11,39 
22,41 
0,73 
56.39 
214,57 
74,76 
45,97 
92,41 
1,43 Betalinger 
(1995-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser 
17,92 
18,31 
46,04 
0,35 
82,62 
10,93 
5,70 
14,49 
0,37 
31,48 
114,10 
28,85 
24,01 
60,53 
0,72 Inkl. fremførsler 
(2) 
17,92 
18,31 
46.04 
0.35 
82,62 
10.93 
5.70 
14.49 
0,37 
31,48 
114,10 
28,85 
24,01 
60,53 
0,72 % 
(2)/(l) 
34% 
53% 
66% 
50% 
52% 
50% 
50% 
65% 
50% 
56% 
53% 
39% 
52% 
65% 
65% 
* Budgetpost B2-1004, B2-1102, B2-1203, B2-1305. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 319 
TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996' 
TABEL 2.1 : SAMLET GENNEMFØRELSE 
EU-initiativ Fond Forpligtelser 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser Inkl. frigørelser, 
fremførsler og 
genopførelser 
(") Betalinger 
(1994-1999) 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser Inkl. fremførsler 
(2) % 
(2)/(l) 
ADAPT 
EFRU 
ESF 530,09 
10,04 
520,05 530,09 
10,04 
520,05 239,58 
5,02 
234,56 239,58 
5,02 
234,56 45% 
50% 
45% 
EMPLOI 
EFRU 
ESF 555,57 
9,59 
545,98 572,01 
9,59 
562,42 324,58 
4,59 
319,99 324,58 
4,59 
319,99 57% 
48% 
57% 
LEADER 
EFRU 
ESF 
EUGFL 693,04 
316,95 
71,60 
304,48 720,42 
326,75 
74,40 
319,26 26632 
113,66 
28,24 
124,41 266^2 
113,66 
2834 
124,41 37% 
35% 
38% 
39% 
GRÆKENLAND 
EFRU 
ESF 
FIUF 182,54 
84,80 
8,91 
88,83 187,66 
85,60 
9,90 
92,16 37,80 
4,50 
334 
29.97 37,80 
4,50 
334 
29,97 20% 
5% 
• 34% 
33% 
SPANIEN 
EFRU 
ESF 379,25 
350,77 
28,48 385,45 
356,97 
28,48 156,42 
144,14 
12,28 156,42 
144,14 
12,28 41% 
40% 
43% 
RECHAR 
EFRU 
ESF 291,60 
252,43 
39,17 292,46 
253,29 
39,17 136,80 
117,21 
19,58 137,23 
117,64 
19,58 47% 
46% 
50% 
REGIS 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 194,73 
165,04 
11,89 
17,00 
0,80 216,78 
187,09 
11,89 
17,00 
0,80 157,57 
145,15 
5,10 
7,03 
030 157,57 
145,15 
5,10 
7,03 
030 73% 
78% 
43% 
41% 
38% 
KONVER 
EFRU 
ESF 371,22 
318,48 
52,75 371,22 
318,48 
52,75 182,40 
156,03 
2637 182,40 
156,03 
2637 49% 
49% 
50% 
RESIDER 
EFRU 
ESF 29337 
26636 
27,01 311,47 
281,06 
30,41 157,89 
14336 
14,52 157,89 
14336 
14,52 51% 
51% 
48% 
RETEX 
EFRU 
ESF 319,55 
305,59 
13,96 319,55 
305,59 
13,96 14331 
13633 
6,98 14331 
13633 
6,98 45% 
45% 
50% 
URBAN 
EFRU 
ESF 350,90 
309,55 
41,35 37237 
321,07 
51,29 161,83 
14330 
18,53 166,25 
14330 
22,95 45% 
45% 
45% 
INTERREG/PEACE 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 1.221,19 
1.086,56 
86,37 
47,66 
0,60 1.432,90 
1.290,31 
88,55 
53,45 
0,60 703,55 
644,02 
38,06 
21,16 
030 706,62 
644,02 
39,08 
23,22 
030 49% 
50% 
44% 
43% 
50% 
IALT 
EFKU 
ESF 
EFRU 
ESF 5.383,04 
3.476,16 
1.447,51 
369,15 
90,23 5.712,38 
3.745,84 
1.483,27 
389,71 
93,56 2.668,06 
1.75732 
727,57 
152,60 
30,57 2.675,98 
1.757,75 
733,01 
154,66 
30,57 47% 
47% 
49% 
40% 
33% 
* Budgetpost B2-1400, B2-1410, B2-1412, B2-1420, B2-1421, B2-1422, B2-1423, B2-1424, B2-1430, B2-1431, B2-1432, 
B2-1433, B2-1440, B2-1450, B2-1460, B2-1470. 
320 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 
TABEL 2.2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM 
El)-lnltla<lv 
(antal EU-lnltiattver) 
ADAPT (17) 
Delgicn 
Flandtm 
Wallonien 
Danmark 
Tyskland 
Grsekcnland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luicmbourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Det Forenede Kongerige 
Storbritannien 
Northern Inland 
EMPLOI (17) 
Belglen 
SPANIEN 
Watlonitn 
Danmark 
Tyskland 
Gråske nland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Det Forenede Kongerige 
Storbritannien 
Northern Inland 
LEADER (102) 
Danmark 
Tyskland 
Baden- Wurtemberg 
Niedersachsen 
Bayern 
Østberlin 
Brandenburg 
Helten 
Mecklemburg' Vorpommem 
Nordrhein- Westfaten 
Rheinland-Pfals 
Saarland 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Schleswig-Holstein 
Thuringen 
Net SF-
static 
(1) 
1.444,(7 
11.20 
14,96 
16.24 
29.50 
228.10 
30.10 
236,40 
249,70 
21.20 
190.00 
0.30 
57.55 
11.57 
21.00 
19.70 
11.25 
216.60 
213.50 
3.10 
1.524,15 
32,10 
12.21 
19.19 
10.5« 
156,10 
64.40 
386.60 
146.50 
76.10 
341.70 
0.30 
42,44 
23.01 
40.30 
29,15 
20.69 
146.50 
134.60 
11.90 
1.511,16 
8,16 
177.43 
5.68 
18.84 
43.05 
0,24 
18,83 
6,20 
15.56 
3.54 
8.55 
1.82 
18.01 
15.56 
6.64 
13.92 
1.00 Forpligteber 
1996 
222,43 
25.51 
12.30 
13.20 
24.19 
33,77 
20,27 
33,69 
0,00 
1.46 
45,60 
0.25 
0,00 
0.00 
17,01 
0.00 
0.00 
18.68 
15.89 
2.79 
263,14 
10,41 
10.41 
0.00 
8.95 
26,84 
4.59 
56,05 
27,31 
21.73 
82.69 
0.00 
2.21 
0.00 
3.92 
0,00 
0.00 
18.44 
17.43 
1.02 
251,66 
6.53 
15.89 
0.00 
0.63 
0.00 
0,00 
1.62 
0.51 
0.30 
0.00 
0.00 
0.61 
0.00 
3.93 
6.64 
0.66 
1.00 Forpligtelser 
1994-1)96 
(2) 
530,09 
31.20 
14.96 
16.24 
29.50 
76.69 
27,41 
81.79 
46,94 
735 
81,70 
030 
11.51 
11.57 
21.00 
19.70 
11.25 
72.17 
69.07 
3.10 
572,01 
32.10 
12,21 
19.89 
10.56 
49.98 
12.62 
114,67 
49,58 
29.34 
134,16 
030 
6.45 
23.01 
9,58 
29.15 
20.69 
49.80 
37.90 
11.90 
720,42 
6.53 
140.46 
5.67 
18.84 
6.08 
0^4 
18.83 
6,20 
15.56 
3.54 
«.55 
1.82 
18.01 
15.56 
6.64 
13,92 
1,00 % 
(ÎVd) 
37% 
100% 
100% 
100% 
100% 
34% 
91% 
32% 
19% 
35% 
43% 
100% 
20% 
100% 
100% 
100% 
100% 
25% 
24% 
100% 
31% 
100% 
100% 
100% 
100% 
32% 
20% 
30% 
34% 
39% 
38% 
100% 
15% 
100% 
24% 
100% 
100% 
34% 
28% 
100% 
4«% 
80% 
79% 
100% 
100% 
14% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% Betalinger 
1996 
86,9« 
6.51 
3.16 
3.35 
630 
17.29 
4.82 
18,70 
0,00 
4.00 
23.08 
0,06 
0.00 
0.00 
4.31 
1.21 
0.00 
0.77 
0.00 
0.77 
17035 
53« 
530 
0.00 
2.37 
29.47 
2.34 
35,33 
15.57 
13.35 
41.91 
0.00 
1.11 
0,00 
2.14 
0.00 
0.00 
21.58 
21.27 
0.30 
133,61 
1.96 
14.25 
0.00 
0.19 
0.00 
0.00 
6.08 
0,14 
0.08 
0.00 
0.00 
0.18 
0.00 
5.02 
1.99 
0.17 
0.40 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
23931 
9.36 
4.49 
4.87 
8.85 
38.75 
8.39 
42.75 
23.47 
5.95 
41.13 
0.09 
5.76 
5,79 
6,30 
9,85 
5,63 
27.52 
26.59 
0.93 
3243* 
16.05 
6,11 
9,95 
3,17 
41.04 
6,35 
64,64 
26,70 
16,95 
67,64 
0,15 
333 
11.51 
4.97 
14.58 
10.35 
37.26 
31.51 
3.75 
26632 
1.96 
53,07 
1.70 
5.65 
3,04 
0,07 
11,30 
1,86 
4,67 
1,06 
237 
0,55 
5,40 
8,63 
1,99 
4.18 
0,40 % 
(3V(t) 
17% 
30% 
30% 
30% 
30% 
17% 
28% 
17% 
9% 
28% 
22% 
30% 
10% 
50% 
30% 
50% 
50% 
10% 
9% 
30% 
21% 
50% 
50% 
50% 
30% 
26% 
10% 
17% 
18% 
22% 
19% 
50% 
8% 
50% 
12% 
50% 
50% 
25% 
23% 
48% 
11% 
24% 
30% 
30% 
30% 
7% 
30% 
60% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
55% 
30% 
30% 
40% 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 321 
TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 
TABEL 2.2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM (forts.) 
EU-
Initiativ 
(antal EU-programmer) SF-
stotte 
(1) Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1994.1996 
(2) (»WD Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-1994 
(3) <J)/(l) 
Grckcnlaod ' 
Spaolcn 
Andalucia 
Aragin 
Asturias 
Baléares 
Canarias 
Cantabria 
Castilla-La-Mancha 
Castilla y Leon 
Caioluha 
Extremadura 
Galicia 
La Rioja 
Madrid 
Murcia 
Navarra 
Pals Vasco 
Valencia 
Frankrig 
Alsace 
Aquitaine 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bourgogne 
Bretagne 
Centre 
Champagne-Ardenne 
Carte 
Douai, Valenciennes 
Franche-Comté 
Haute-Normandie 
Languedoc-Roussillon 
Limousin 
Lorraine 
Mldi-Pyrinies 
Payt-de-la-Loin 
Poitou-Charentes 
Provence-Alpes-Cåle d'Azur 
Rhone-Alpes 
Irland 
Italien 
Airuao 
Basilicata 
Bolsano 
Calabria 
Campania 
Emilia-Romagna 
FrtouH-Venetia Giulia 
Lmio 
Liguria 
Lombardia 
Marche 
Molise 
Umbria 
Piemonte 
Puglla 
Sardegna 148.00 
354,79 
68,8 
27,48 
13,00 
3.13 
12.33 
6.41 
41.00 
53,50 
13.62 
24,00 
43,80 
3.68 
3.60 
9.52 
4.81 
2,47 
23.63 
190.00 
3.67 
17.23 
12.78 
10.13 
8,53 
14,09 
6.42 
2,24 
3,05 
2.04 
5.78 
0.82 
14.39 
15.04 
7,44 
22,03 
9.28 
9.83 
12.06 
13.15 
67.92 
288,72 
15.97 
19,55 
4,80 
23.15 
25.82 
6.35 
4.90 
16.34 
3.95 
4.53 
8.45 
9.85 
8.41 
9,25 
26.60 
32.37 0.00 
932 
0.47 
330 
0.48 
0,06 
033 
0.09 
0.45 
0.4 
0,13 
1.56 
0,60 
035 
034 
0.05 
0.64 
0.16 
0.42 
92.73 
332 
2.17 
0.82 
1.01 
1.03 
9,83 
6.42 
234 
0,00 
0.79 
0.81 
0.82 
1.44 
034 
7/4 
22.03 
938 
1.82 
7.84 
13.15 
0,00 
49.29 
933 
0.66 
034 
0,99 
0.77 
1.05 
1.17 
337 
3.93 
433 
1,11 
037 
138 
133 
034 
032 22.56 
121.62 
10.32 
27.48 
13.00 
3.13 
2.07 
1.06 
4.92 
10.00 
235 
24.00 
330 
3.68 
3.60 
1.79 
4.81 
2.47 
334 
18839 
332 
17.23 
12.78 
10.13 
832 
14.09 
6,42 
234 
3.05 
0.79 
5.78 
0.82 
14.39 
15.04 
7.44 
22.03 
938 
9.83 
12.06 
13.t5 
730 
77.91 
15.3« 
238 
4.80 
635 
334 
1.74 
1.47 
337 
3.95 
433 
1.1 
037 
138 
133 
638 
1,09 15% 
34% 
15% 
100% 
100% 
100% 
17% 
16% 
12% 
19% 
16% 
100% 
8% 
100% 
100% 
19% 
100% 
100% 
15% 
99% 
88% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
39% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
11% 
27% 
96% 
12% 
100% 
30% 
14% 
27% 
30% 
22% 
100% 
100% 
13% 
3% 
19% 
13% 
25% 
3% 0.00 
9.83 
033 
3.74 
1.45 
0,03 
0.11 
0,04 
032 
030 
0,06 
2,81 
0,30 
0,07 
0,07 
0.03 
0,19 
0,05 
031 
45.60 
1,61 
3,92 
1.88 
2.74 
130 
2.95 
1.93 
0,67 
0.42 
034 
03< 
034 
3.42 
t.53 
3,18 
6.61 
4.64 
1.78 
235 
3.95 
0.00 
22.30 
4.67 
033 
0,16 
0,50 
0,38 
0.53 
0,58 
0,94 
1.61 
1.89 
0,5« 
0.13 
0.62 
0,61 
037 
0,2« 11,28 
44,69 
5.16 
«34 
3,90 
135 
1.04 
0,53 
2.46 
5.00 
1.12 
730 
1.75 
i.10 
1.0« 
0.90 
l.*4 
0.74 
1.77 
6133 
1.61 
5.17 
4,02 
334 
2,81 
433 
1.93 
0,67 
0.97 
034 
1.73 
034 
4.32 
4.65 
3.18 
6.61 
4.64 
3.31 
3.62 
3.95 
3,75 
36.29 
7.68 
t.19 
2,03 
3,48 
1.77 
0.17 
0.74 
0.94 
1.61 
1.89 
036 
0.13 
0.62 
0.61 
3.29 
0.54 1% 
13% 
1% 
30% 
30% 
40% 
8% 
8% 
6% 
9% 
8% 
30% 
4% 
30% 
30% 
9% 
30% 
30% 
7% 
32% 
44% 
30% 
31% 
32% 
33% 
30% 
30% 
30% 
32% 
12% 
30% 
30% 
30% 
31% 
43% 
30% 
50% 
34% 
30% 
30% 
6% 
13% 
4R% 
6% 
42% 
15% 
7% 
14% 
15% 
6% 
41% 
42% 
7% 
1% 
7% 
7% 
12% 
2% 
322 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 
TABEL 2.2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM (forts.) 
E'J-
Inltiativ 
(antal EfJ-lnltlatlvprogrammer) SF-Concours 
støtte 
(I) Forpligtelser 
199« Forpligtelser 
1994-1996 
(») (»WD Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-199« 
(3) (3WD 
Sicilia 
Toscana 
Trento 
Valle d'Aosta 
Veneio 
Net 
Luxembourg 
Nederlandene 
Drenlhe 
Flevoland 
Noordoost FrieslanaVnoordwest Groningen 
Noorttwest Friesland 
Østrig 
Nlederoslernich 
Burgenland 
Kumten 
OberOsterreich 
Sahburg 
Steiermark 
Tyrol 
Vorarlberg 
Net 
Portugal 
Finland 
Mål ib-omràder 
Mål 6-områder 
Sverige 
Mål Ib-områder 
Mål 6-områder 
Det Fortnede Kongerige 
England 
Scotland 
Highlands and Islands 
Northern Inland 
Wales 
Net 
PESCA (13) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
GrKkenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
Finland 
Sverige 
UK 
SMV (35) 
Belgien 
Flandern 
Wallonien 
Danmark 
Tyskland 
Baden- Wurtemberg 
Niedersachsen 32,58 
14,81 
2,24 
0,47 
16.34 
2.00 
1.01 
8,46 
1.05 
2.11 
2,64 
2,65 
23,39 
5,58 
2,57 
2,90 
4,93 
0,80 
4.27 
1.72 
0.36 
0,25 
117,59 
28,09 
16.15 
11,94 
16,11 
12,09 
4,02 
66,20 
25,85 
8.41 
11,96 
11,35 
8.62 
16,00 
265,00 
2.00 
16,40 
23,00 
27,10 
41.50 
28,30 
7,84 
34.17 
10.63 
29,26 
3,41 
3.97 
37.42 
1.00431 
12,10 
2.69 
9.41 
2,55 
184,25 
0.85 
4.74 733 
0,72 
138 
0,19 
5.98 
2.00 
0,00 
0,00 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
18.11 
4,47 
0.00 
2,46 
4,48 
0,64 
4.07 
138 
03« 
035 
4.01 
28,09 
16.15 
11.94 
13.37 
10.03 
334 
10.03 
3.45 
0.77 
3.12 
1.66 
1.04 
4.09 
13436 
7fi7 
934 
19.38 
22.25 
0.00 
932 
6,06 
0,00 
934 
23.22 
3.41 
3.97 
26.20 
181,92 
*M 
2.69 
1,92 
235 
41.72 
0,85 
4,74 733 
0.72 
138 
0.47 
5,98 
2.00 
1.01 
8.18 
1.05 
2.02 
230 
2,61 
20.12 
4.47 
2.01 
2.46 
4.48 
0.64 
4.07 
138 
036 
035 
10.74 
28.09 
16,15 
11.94 
13.37 
10.03 
33" 
66.20 
25.85 
8,41 
11.96 
11.35 
1,62 
7.83 22% 
5% 
62% 
100% 
37% 
100% 
100% 
97% 
100% 
96% 
95% 
98% 
86% 
80% 
78% 
85% 
91% 
80% 
95% 
80% 
100% 
100% 
9% 
100% 
100% 
100% 
83% 
83% 
83% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
49% 
187,6« 71 Vi 
2.00 
12.27 
23.21 
26,7« 
6,91 
28.30 
7.17 
4.42 
10.49 
27,48 
3.41 
3.97 
31.27 100% 
75% 
101% 
99% 
17% 
100% 
91% 
13% 
99% 
94% 
100% 
100% 
84% 
385,4! 38%) 
12,10 
2,69 
9,41 
235 
142,92 
0.85 
4.74 100% 
100% 
100% 
100% 
78% 
100% 
100% 3.62 
036 
0.41 
0.07 
2.99 
0,80 
0,00 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
5.73 
1,34 
037 
0,74 
1.35 
0.19 
132 
0.41 
0,11 
0.10 
4.85 
8,43 
4,85 
3.58 
4,01 
3.01 
1.00 
14.81 
6.07 
1.89 
2.45 
2.37 
2,03 
1.84 
20,641 
0.44 
0.82 
0.00 
031 
0.00 
8.49 
0.74 
0.00 
1.14 
4.4« 
1.13 
1.19 
1.94 
88,71 
1,77 
0.81 
0,9« 
0.77 
26.28 
0.43 
1.42 3.62 
036 
0.41 
0.16 
2.99 
0,80 
0.41 
2.45 
0.32 
0.60 
0.75 
0,78 
6.06 
1.34 
0.60 
0,74 
1.35 
0.19 
132 
0,41 
0.11 
0.10 
8.44 
8.43 
4.85 
338 
4.01 
3.01 
1.00 
19,63 
734 
2.52 
3.59 
3.13 
2.84 
4.73 
37.801 
0,60 
2.18 
1.92 
2.56 
3.46 
8.49 
1,30 
231 
1.72 
6,59 
1.13 
1.19 
4.48 
156,42 
4,01 
0,81 
331 
0.77 
57.13 
0.43 
1.42 11% 
2% 
19% 
33% 
18% 
40% 
40% 
29% 
30% 
29% 
28% 
29% 
26% 
24% 
23% 
25% 
27% 
24% 
29% 
24% 
30% 
40% 
7% 
30% 
30% 
30% 
25% 
25% 
25% 
30% 
29% 
30% 
30% 
28% 
33% 
30% 
14% 
30% 
13% 
8% 
9% 
8% 
30% 
17% 
6% 
16% 
23% 
33% 
30% 
12% 
16% 
33% 
30% 
34% 
30% 
31% 
50% 
30% 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 323 
TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 
TABEL 2.2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM (forts.) 
EU-
Initiatlv 
(antal ElMnltl«tlvprogramm«r) SF-
støtte 
(D Forpligteber 
1996 Forpligteber 
1994-1996 
(») (»WD Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-199« 
(3) (»WD 
Bayern 
Berlin 
Brandenburg 
Bremen 
Hessen 
Mecklemburg- Vorpommem 
Nordrhein- Westfalen 
Rheinland-Pfalz 
Saarland 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Schleswig-Holstein 
Thuringen 
Grse kenland 
Spanien 
Frankrig 
Corse 
Nord-Pas-de-Calals/Halnaul 
Mål 2 og ib-områdtr 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Det Forenede Kongcrigt 
Scotland 
Highlands 
Northern Inland 
Wales 6.97 
14.61 
14,90 
0.97 
1.16 
18.67 
7,92 
2.32 
1.54 
43.67 
35.10 
1.82 
29.00 
83.33 
251.10 
58.49 
3.04 
639 
49.17 
28.81 
191.66 
0.35 
10,34 
8.98 
123.98 
11.09 
17.21 
20.09 
8.52 
3,04 
6.20 
2.33 0.00 
0.00 
14.90 
0.00 
0.00 
037 
0.00 
232 
134 
1.60 
13,58 
1.82 
0.00 
18,32 
35.28 
038 
0,00 
0.00 
038 
230 
44.73 
035 
0,80 
8.98 
130 
739 
13.04 
035 
0,00 
0.00 
0,00 
035 6.97 
14.61 
14.90 
0,97 
1.16 
15.02 
7.92 
232 
134 
539 
35.10 
1.82 
29.00 
28.77 
35.28 
15.79 
2,60 
639 
6.91 
28,79 
44,73 
035 
10.34 
83« 
14.42 
739 
13.04 
20.09 
832 
3.04 
630 
233 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
80% 
100% 
100% 
100% 
14% 
100% 
100% 
100% 
35% 
14% 
27% 
85% 
100% 
14% 
100% 
23% 
72% 
100% 
100% 
12% 
67% 
76% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 0.00 
0.00 
4.47 
0.00 
0,00 
0.11 
0.00 
1.16 
0,77 
2,45 
14,57 
0.91 
0.00 
9.1« 
17,64 
0.19 
0,00 
0,00 
0,19 
0,69 
22.37 
0.08 
034 
2.69 
0,60 
232 
3.91 
0.11 
0.00 
0.00 
0,00 
0.11 2.09 
4.48 
4.47 
0.49 
035 
4.77 
3.96 
1.1« 
0.77 
4.64 
17.35 
0,91 
9.65 
14.39 
17,64 
4.81 
0.78 
1.89 
2.15 
1.64 
22,37 
0.08 
3.10 
2.69 
731 
232 
3.91 
7.45 
2,69 
0,96 
3,10 
0.70 30% 
31% 
30% 
50% 
30% 
26% 
50% 
50% 
50% 
11% 
50% 
50% 
33% 
17% 
7% 
8% 
26% 
30% 
4% 
30% 
12% 
22% 
30% 
30% 
6% 
20% 
23% 
37% 
32% 
31% 
50% 
30% 
REGIS (6) 607,01 157,9«! 21 «,78 3«%J 135351 15737 26% 
28% 
9% 
7% 
30% 
7% 
7% 
59% 
33% 
30% 
50% 
30% 
32% 
50% 
50% 
8% 
36% 
50% 
46% 
30% 
50% 
48% 
50% 
50% 
40% 
50% Spanien Canarias 
Frankrig 
Guadeloupe 
Guyane 
Martinique 
Réunion 
Portugal 216,93 
266,08 
61,31 
28,38 
60.82 
115.56 
124.00 47,44 
52,18 
8.05 
28.38 
838 
7.47 
58,34 73.45 
60,94 
8.05 
28,38 
838 
16.24 
80.39 35% 
23% 
13% 
100% 
14% 
14% 
65% 59,85 
20,41 
4,02 
8,52 
4,14 
3.74 
35.29 59.85 
24,80 
4.02 
8,52 
4.14 
8.12 
72.92 
RECHAR (30) 411,22 119,93 292,46 71%) C I,Ol 13733 
Belgien 
Chåtelet 
Limburg 
Tyskland 
Niedersachsen 
Brandenburg 
Nordrhein- Westfalen 
Saarland 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Thuringen 
Gr« kenland 
Spanien 
Frankrig 
Bourgogne 
Languedoc-Roussillon 
Lorraine 15.68 
0.93 
14.75 
158,63 
1.65 
30.25 
66.45 
6.26 
29,80 
19.22 
5.00 
1,52 
34.21 
33.54 
1,54 
1.01 
10.93 0.00 
0.00 
0.00 
62.60 
0.00 
30.25 
21.86 
0.00 
9.99 
0.50 
0.00 
0.15 
32,65 
17.85 
0,00 
0.00 
0.85 15.68 
0,93 
14.75 
118.48 
1.65 
30.25 
29.60 
436 
29.80 
17.62 
5,00 
132 
32,65 
33,3< 
134 
0.81 
10.93 100% 
100% 
100% 
75% 
100% 
100% 
45% 
73% 
100% 
92% 
100% 
100% 
95% 
99% 
100% 
80% 
100% 0.00 
0.00 
0.00 
23.18 
0.00 
15.13 
1.67 
1.14 
5.00 
035 
0,00 
0.08 
16.33 
14,89 
0,00 
0.41 
5.47 7,84 
0,47 
738 
49.98 
0.83 
15.13 
53« 
23« 
14.90 
«.«1 
2.50 
0.76 
16.33 
16.67 
0.77 
0.41 
5.47 
324 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 
TABEL 2.2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM (forts.) 
EU-
Inltlatlv 
(antal EU-lnltiativprogrammcr) SF-
statte 
(D Forpligteber 
199« Forpligtelser 
1994-1996 
(») (»WD Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-19« 
(3) (3WD 
Midi-Pyrénées 
Nord-Pas-de-Calais 
Provence-Alpes-Cite d'Axur 
Rhtne-Alpes 
Italien 
Sardegna 
Toscana 
Østrig Steiermark, OberOsterreich 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 
Eau Midlands 
Eastern Scotland 
North East England 
North West England 
Wales 
West Midlands 
Western Scotland 
Yorkshire 1.15 
16.89 
1.01 
1.01 
1,68 
0,78 
0,90 
1.85 
0.86 
163.25 
42,15 
10,00 
23,46 
6.90 
20.46 
12,66 
3,04 
44,57 0,11 
16.89 
0.00 
0.00 
0.00 
0,00 
0,00 
l.ll 
0,00 
537 
0.92 
0,00 
0,00 
1.03 
0,00 
233 
0.00 
1,09 1,15 
16.89 
1.01 
1.01 
1,68 
0,78 
0,90 
l.ll 
0,86 
87.14 
5.16 
10.00 
23.46 
6.90 
20,46 
12.66 
3.04 
5,46 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
60% 
100% 
53% 
12% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
12% 0.57 
8.44 
0.00 
0.00 
0.45 
0.00 
0.45 
0.55 
0.43 
5.72 
0.46 
0.00 
0.00 
3.45 
0.00 
1.27 
0.00 
0.55 037 
8,44 
0.51 
0.51 
0.84 
0.39 
0,45 
0.55 
0.69 
43.57 
2.58 
5.00 
11,73 
3,45 
10.23 
6.33 
1.52 
2.73 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
80% 
27% 
6% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
6% 
KONVER (43) 502,97 133,0 37132 74%^ 95,071 1(2,4« 3«% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
47% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
50% 
29% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
44% 
49% 
50% 
50% 
50% 
43% 
30% 
30% 
50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
50% 
50% 
50% 
50% Belglen 
Bruxelles 
Flandern 
Wallonien 
Danmark 
Tyskland 
Baden-Wurtemberg 
Niedersachsen 
Bayern 
Berlin 
Brandenburg 
Bremen 
Hamburg 
Hessen 
Mecklemburg- Vorpommem 
Nordrhein- Weslfalen 
Rheinland-P/alt 
Saarland 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Schleswig-Holstein 
Thuringen 
Griekcnland 
Frankrig 
Alsace 
Aquitaine 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bretagne 
Centre 
Champagne-Ardenne 
Ile-de-Frankrig 
Languedoc-Roussillon 
Limousin 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Nord-Pas-de-Calais 
Picardie 
Potlou-Charentes 11.45 
1.73 
4.80 
4,92 
2.38 
233.85 
12.67 
12,92 
12.67 
11.76 
37.10 
4.47 
1.24 
12.64 
33.69 
14.90 
13.91 
134 
25.09 
11.16 
8.94 
19.45 
12,91 
71.02 
4.25 
13.16 
1.52 
2.33 
5.16 
4,15 
2.43 
5.52 
3.14 
4.05 
l.ll 
4.05 
l.ll 
9.42 
1.52 0.00 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
89,01 
12.67 
0,00 
432 
130 
37,10 
0.00 
0,00 
032 
0,00 
0.00 
4,87 
039 
25,09 
0,00 
2,75 
0,00 
0.00 
63« 
031 
130 
030 
0,00 
0.70 
033 
0.47 
0,78 
038 
0,00 
0.00 
0,40 
0.00 
1.01 
0.00 11.45 
1,73 
4.80 
4.92 
23» 
219,62 
12.67 
12,92 
12,67 
11,76 
37,10 
4.47 
134 
12.64 
19.45 
14.90 
13,91 
134 
25,09 
11.16 
8.94 
19.45 
11.48 
70,70 
435 
13,16 
132 
2,02 
5,16 
4,15 
2,43 
532 
3.14 
4,05 
l.ll 
4.05 
l.ll 
9.42 
1.52 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
94% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
58% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
89% 
100% 
100% 
100% 
100% 
87% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 0.00 
0.00 
0.00 
0,00 
0.00 
70.81 
6.34 
0.00 
2.11 
1.99 
18,55 
0.00 
0.37 
5,39 
9.73 
0.00 
5.60 
0.58 
12,55 
4,97 
2,64 
0.00 
0,00 
3,14 
0.11 
0.65 
0.15 
0.00 
0,35 
0.12 
034 
039 
0.19 
0,00 
0,00 
030 
0.00 
0,51 
0,00 5.73 
0.86 
2.40 
2.46 
1,19 
109,55 
634 
6.45 
6.34 
5.88 
18.55 
234 
0.37 
6.32 
9.73 
7.45 
6.96 
0.62 
12.55 
5.58 
4.47 
9.72 
5.74 
35.13 
2.13 
6,58 
0,76 
1,01 
23» 
2.08 
132 
2.76 
137 
2.02 
0,33 
2.02 
0.56 
4.71 
0.76 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 325 
TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 
TABEL 2.2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM (forts.) 
EU-
lnltiatlv 
(antal EU-initiativprogrammer) SF-
støtte 
(D Forpligtelser 
1996 Forpligteber 
1994-1996 
(») (»WD Betalinger 
199« Betalinger 
1994-199« 
(») (»WD 
Provence-Alpes-Cile d'Azur 
Rhtne-Alpes 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
Sverige Karlskoga, Karlsborg 
Del Fortnede Kongerigt A Gibraltar 5,87 
2.23 
46.09 
12.05 
7.94 
3.35 
101.94 030 
0.00 
21.58 
11.02 
0.00 
2.62 
2,49 5.87 
233 
21.58 
11.02 
730 
2.62 
12.48 100% 
100% 
47% 
91% 
100% 
78% 
12% 035 
0.00 
10.79 
3.31 
0.00 
0.79 
6.24 2.94 
I.U 
10.79 
3.31 
3.95 
0.79 
634 50% 
50% 
23% 
27% 
50% 
24% 
6% 
RESIDER (27) 518,94 13437 311,47 60 %l 79,5« 1573« 30% 
48% 
47% 
50% 
27% 
50% 
50% 
50% 
50% 
8% 
36% 
30% 
30% 
30% 
50% 
5% 
47% 
50% 
50% 
50% 
50% 
34% 
30% 
34% 
25% 
46% 
42% 
80% 
46% 
43% 
50% 
50% 
35% 
50% 
50% 
50% 
24% 
50% 
50% 
54% 
50% 
32% 
39% 
6% 
50% 
40% 
38% 
12% 
35% Belgien 
Charleroi 
Liige 
Tyskland 
Niedersachsen 
Bayern 
Brandenburg 
Bremen 
Nordrhein- Westjalen 
Saarland 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Thuringen 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Basse-Normandie 
Bourgogne 
Lorraine 
Nord-Pas-de-Calals 
Picardie 
Provence-Alpes-Cåle d'Azur 
Rhône-Alpes 
Italien 
Nederlandene 
Østrig Steiermark, Niederôsterreich, OberOsterreich 
Portugal 
UK 
England 
Wales 
Western Scotland 24,43 
11.90 
12.53 
192,77 
17,07 
5.39 
26.24 
3.28 
101.89 
12.90 
14.88 
5,00 
6.12 
4.69 
73,64 
62.10 
5.13 
1.84 
31.11 
14,35 
2.31 
5.18 
2.18 
85.60 
18.10 
5.24 
6.91 
45.46 
22.28 
12.96 
10.23 0.00 
0.00 
0.00 
36.56 
236 
0.00 
26.24 
0.00 
330 
0,00 
4.76 
0.00 
0.00 
036 
732 
23.50 
5.13 
0.00 
338 
14,35 
0,00 
0.00 
0.44 
42.75 
0.00 
439 
0.00 
18,98 
18,98 
0.00 
0.00 23,68 
11.15 
12.53 
99,05 
17,07 
539 
26,24 
338 
11,69 
939 
14.88 
5.00 
6.12 
4.69 
7.62 
62.10 
5.13 
1.84 
31.11 
14.35 
231 
5.18 
2.18 
42.75 
18.10 
439 
6.91 
42.17 
18.98 
12.96 
10.23 97% 
94% 
100% 
51% 
100% 
100% 
100% 
100% 
11% 
73% 
100% 
100% 
100% 
100% 
10% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
50% 
100% 
84% 
100% 
93% 
85% 
100% 
100% 637 
0,00 
637 
20.80 
1.13 
0.00 
13.12 
0.00 
4.17 
0,00 
2.38 
0.00 
0.00 
038 
3.81 
11.75 
2.57 
0.00 
1.79 
7.11 
0.00 
0.00 
032 
21.38 
1.02 
230 
2.60 
9,49 
9.49 
0.00 
0.00 11.84 
5.58 
637 
52,04 
«33 
2.70 
13.12 
1.64 
«36 
4.69 
7.44 
2.30 
3.06 
234 
3.81 
29.30 
2.57 
0.92 
15.55 
7.18 
0.79 
1.55 
0.74 
21.38 
8.37 
230 
5.53 
21.08 
9.49 
6.48 
5.11 
RETEX (21) 606,96 154,43 3983»! 66 %J «7,81 211,9« 
Belgien 
Flandern 
Wallonien 
Tyskland 
Baden- Wurtemberg * 
Niedersachsen 
Bayern' 
Brandenburg 
Hessen* 
Nordrhein- Westfitlen * 
Sachsen 
Thuringen 
Grsekcnland* 
Spanien* 
Frankrig* 
Irland* 4,40 
1.40 
3.00 
70.32 
2.07 
1.81 
8.81 
3.29 
1.36 
1.57 
41,85 
9,56 
87.52 
90.39 
28.89 
11.45 1.40 
1.40 
0.00 
9.47 
1.84 
0.60 
0.00 
339 
0.00 
1.05 
136 
132 
50,21 
0,00 
0.00 
1.15 4.40 
1,40 
3.00 
32.33 
2,07 
1.81 
8,81 
339 
035 
132 
5,02 
936 
62.00 
38.53 
7.04 
8.08 100% 
100% 
100% 
46% 
100% 
100% 
100% 
100% 
40% 
78% 
12% 
100% 
71% 
43% 
24% 
71% 0.70 
0.70 
0.00 
«39 
0.92 
030 
3.78 
1.65 
0.08 
0,53 
0,68 
0.66 
25,89 
0.00 
0.00 
0.00 230 
0.70 
1.50 
16.71 
1.03 
0.90 
4.78 
1.65 
0,44 
0.61 
2.51 
4.78 
35.04 
34.16 
3.42 
4.06 
* EU-programmer vedlaget i 1993, støtte 1993-1997, forpligtelser og betalinger 1993-1996 
326 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 
TABEL 2.2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM (forts.) 
EU-
Inltlativ 
(antal EU-lnltlatlvprogrammcr) SF-
stotte 
(D Forpligteber 
199« Forpligtelser 
1994-199« 
(») (»WD Betalinger 
199« Betalinger 
1994-199« 
(3) (»WD 
Italien 
Mål I-regioner* 
Mål 2-og ib-regioner' 
Nederlandene Twente 
Østrig NiederOslernich, Steiermark og Vorarlberg 
Portugal* 
UK 
Northern Inland 
UK 78.99 
39,37 
39,62 
1.0 
2.59 
194.81 
36,60 
4.20 
32,40 0.00 
0.00 
0,00 
0.00 
239 
83,45 
6.18 
0.00 
6.18 12.05 
7.90 
4.16 
1,01 
2.59 
194.81 
36,15 
3.75 
32.40 15% 
20% 
10% 
100% 
100% 
100% 
99% 
89% 
100% 0,00 
0,00 
0.00 
0.00 
139 
27,36 
3,97 
0.00 
3.97 6,03 
3.95 
2.08 
0.51 
139 
90.42 
18,07 
1.88 
16.20 8% 
10% 
5% 
50% 
50% 
46% 
49% 
45% 
50% 
URBAN (44) 681,851 215,001 37237 55%) 108,11 166,25 24% 
50% 
50% 
50% 
50% 
32% 
35% 
34% 
34% 
50% 
33% 
30% 
30% 
50% 
36% 
46% 
21% 
5% 
21% 
31% 
30% 
30% 
30% 
32% 
30% 
30% 
23% 
46% 
6% 
11% 
50% 
25% 
24% 
27% 
43% 
24% 
50% 
10% 
40% 
19% 
43% 
40% 
37% 
40% 
40% 
50% 
50% 
41% 
40% Belgien 
Antwerpen 
Bruxelles 
Charlerol 
Danmark 
Tyskland 
Berlin 
Brandenburg 
Bremen 
Chemnitz 
Dulsburg 
Erfurt 
Hatte 
Magdeburg 
Rostock 
Saarbrucken 
Grakcnland 
Spanien 
Frankrig 
Amiens 
A ulnay-so us-bols 
Les Mureaux 
Lyon-Est 
Mantille 
Mulhouse 
Roubaix-Tourcoing 
Valenciennes 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Amsterdam 
Den Haag 
Østrig 
Grat 
Wien 
Portugal Lisboa og Porto 
Finland Joensuu 
Sverige Malrno 
Det Forenede Kongerige 
Birmingham 
Glasgow 
Hockey 
Northern Inland 
Manchester 
North Huyto, Liverpool, Netherton 
Nottingham 
Royal Park 10,45 
2.58 
2.20 
5.66 
1.52 
97.35 
16 
730 
8.00 
930 
8.10 
12.89 
2.73 
12.88 
12.25 
8.00 
45.20 
162.60 
55.75 
7,00 
8.88 
7.00 
7.00 
7,00 
7,00 
7,00 
4,87 
15,82 
117,65 
0,51 
9,30 
4,65 
4,65 
13,36 
3,59 
9,77 
44,59 
3.96 
4,97 
98,84 
8,04 
13,65 
8,04 
16,95 
8,04 
17,30 
6.79 
7.65 230 
0.00 
230 
0.00 
0.18 
12.00 
0.00 
0.00 
0,00 
0,00 
139 
0,00 
2.73 
034 
2.12 
5.62 
1,11 
33.19 
53.77 
7,00 
8.88 
7,00 
7.00 
7.00 
7.00 
5,42 
4.48 
1.81 
26.36 
0.00 
0.00 
0,00 
0.00 
5.12 
2,89 
2.93 
0,00 
3.15 
3.14 
72,26 
6,43 
9,99 
6.43 
0.00 
8.04 
17.30 
536 
6.12 10.45 
238 
230 
5.66 
132 
91.00 
16.10 
730 
8.00 
930 
8.10 
12.89 
2.73 
9.16 
12.00 
5.62 
533 
56.04 
53.77 
7,00 
8,88 
7,00 
730 
7,00 
7,00 
5,42 
4.48 
1.81 
26.36| 
031 
7,89 
3.67 
432 
12.66 
2,89 
9,77 
932 
3,15 
3,14 
89,21 
6.43 
939 
6.43 
16.95 
8,04 
17.30 
536 
6.12 100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
93% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
71% 
98% 
70% 
12% 
34% 
96% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
77% 
92% 
11% 
22% 
100% 
85% 
79% 
91% 
95% 
81% 
100% 
21% 
80% 
63% 
90% 
80% 
73% 
80% 
100% 
100% 
100% 
82% 
80% 1,10 
0.00 
1.10 
0.00 
0.09 
11.27 
3.81 
0,00 
33« 
0,00 
039 
0,00 
1.37 
0.12 
0,63 
1.69 
0.56 
22.68 
17.14 
2.10 
2.66 
2.10 
2,2 
2,10 
2,10 
1.62 
2,24 
0.91 
13,18 
031 
0,00 
0.00 
0.00 
2.33 
0,87 
1.47 
0.00 
1.57 
0.94 
36.13 
3.21 
4,99 
3.21 
0.00 
4.02 
8.65 
2,78 
3.06 5,22 
139 
1.10 
2.83 
0.49 
34,46 
5,51 
2,41 
4,00 
2,99 
2,43 
3.91 
1.37 
4.58 
5.58 
1.69 
236 
34.10 
17.14 
2.10 
2,66 
2.10 
231 
2.10 
2.10 
1.62 
2.24 
0.91 
13.18 
035 
2.37 
1.10 
137 
5.75 
0,87 
4.89 
4.61 
137 
0,94 
42.98 
331 
4,99 
331 
6,85 
4.02 
8.65 
2.78 
3.06 
' EU-programmer vedtaget i 1993, støtte 1993-1997, forpligtelser og betalinger 1993-1996 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 327 
TABEL 2: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 
TABEL 2.2: GENNEMFØRELSE PR. MEDLEMSSTAT OG PR. PROGRAM (forts.) 
EU-
Initiativ 
(antal EU-lnltlatlvprogrammer) SF-
støtte 
(D Forpligteber 
199« Forpligtelser 
1)94.199« 
(») (»WD Betalinger 
199« Betalinger 
1994-199« 
(3) (3WD 
\Sheffield 
Swansea 6,79| 
5,61 6,79| 
5.61 6,79| 
531 100%] 
100%] 3.391 
2.81 339| 
2,81 50%l 
50%| 
INTERREG/PEACE (60) «4739 1.432.9« 45 %| 4«S,I9| 70«,«2l 22 %l 
Tyskland/Østrig 
Tyskland/Frankrlg/Schwtiz: Oberrhein-Milie-Sild 
Tyskland/Frankrig: Rhelnland-Pfalz/Saarland/Lorralne 
Tyskland/Luxembourg: Eureglo 
Tyskland/Nederlandene/Belgien: Eungio Meuse-Rhein 
Tyskland/Nederlandene: Ems-Dollard 
Tyskland/Nederlandene: Eureglo 
Tyskland/Nederlandene: Euregio Rhe in-Me use-Nord 
Tyskland/Nederlandene: Euregio Rhein-Waal 
Tyskland/Polen/Tjekkiet: Sachsen 
Tyskland/Polen: Brandenburg 
Tyskland/Polen: Mecklemburg- Vorpommern 
Tyskland/Czekkiet: Bayern 
Tyskland/Schweiz: Bodens ti 
Østrig/Ungarn 
Østrig/Tjekkiet 
Østrig/Slovakiet 
Østrig/Slovenien 
Belgien/Frankrig/Luxembourg: Wallonien-Lorraine-Luxembourg 
Btlgitn/Frankrig: Ardennes 
Belgien/Nederlandene: Eungio Scheldemond 
Belgien/Nederlandene: Middengebied 
Danmark/Tyskland: Fyns Aml/K.E.R.N. 
Danmark/Tyskland: Slorsmm/Osiholsleln/L tibtck 
Danmark/Tyskland: Sønderjylland/Planungsraum V 
Danmark/Østersøen 
Danmark/Sverige 
Spanien/Marokko 
Spanien/Portugal 
Spanien/Portugal (REGEN naturgas) 
Finland/De Baltiske Lande: Kystområdet I Syd/inland 
Finland/Rusland: Karjala 
Finland/Rusland: Sydøst/inland 
Finland/Svertge/Norge: Nor dialou tn 
Finland/Sverige/Norge: Kvarken og Miltskandta 
Fintand/Sverige: Øerne 
Frankrig/Tyskland: PAMINA 
Frankrig/Belglen: Nord-Pas-de Calats/Flandtrn 
Frankrig/Belgien: Wallonien/Nord-Pas-de-Calais/Plcardie 
Frankrig/Spanien 
Frankrlg/lialten: Corse/Sardegna 
Frankrig/Italien: Corse/Toscana 
Frankrlg/UK: Haute-Normandie, Picardie og East Sussex 
Frankrig/UK: Nord-Pas-de-Calals/Kent 
Frankrig/Schweiz: Franche-Comté 
Frankrig/Schwels: Rhine- Alpes 
Grakenland/Albanien/Bulgarien 
Grakenland/ltatien (REGEN Elektricitet) 
Grakenland: Færdiggørelse aj energinet (REGEN) 
Irland/UK: Northem Ireland 
Irland/UK: Wales 
Italien/Albanien: Puglia 
Italien/Frankrig 
Italien/Schweiz 
UK/Marokko: Gibraltar 
Sverlge/FlnlanaVNorge/Rusland: Barenishavet 
Sverige/Norge: Del grønne balle 
Sverige/Norge: Golfborg/Bohus/Alvsborg 
Sverige/Norge: Indre Skandinavien 
PEACE Mand/Northem Inland 24.60 
24.58 
23,27 
8.04 
35.71 
22,47 
22,01 
6,38 
11.53 
149.44 
73.49 
63.07 
16,80 
6.90 
11.00 
4.50 
5,50 
9.00 
30.20 
12.45 
11,09 
32.41 
1.80 
530 
11.10 
2,00 
13,00 
101.37 
552.00 
220,00 
6.08 
13.88 
9.63 
12.21 
6.62 
4.04 
11.06 
17,99 
71,52 
62.44 
33.68 
18.59 
34.06 
45.10 
7.10 
5.37 
314,04 
75,77 
183.67 
156,96 
84,64 
81.53 
56.97 
20.00 
0.71 
10.46 
5.50 
5.50 
4.50 
300,00 24.60 
0.00 
1.00 
0,00 
0.00 
0.00 
0,00 
0,00 
0.00 
3.08 
0,00 
0.87 
0.00 
2.05 
0.00 
036 
0.64 
3.12 
26.23 
12.45 
139 
330 
036 
1.08 
2.85 
030 
10.60 
14.08 
165.14 
131,43 
4,04 
10.52 
7,69 
8,80 
4.98 
3.65 
0,00 
16.91 
10,05 
8,77 
32.51 
18.19 
34.06 
6.96 
0.00 
0.00 
38.23 
17,77 
58,20 
132 
0.90 
15,52 
15.07 
15,65 
034 
6.68 
3.07 
4,45 
3,08 
95.56 24.60 
23.35 
23.27 
8.04 
33,46 
22.47 
22.01 
638 
11.53 
19.68 
10,08 
8.83 
16.80 
6.90 
8.80 
430 
530 
9.00 
26.23 
12.45 
11.09 
32.41 
1.80 
530 
11.10 
2,00 
10.60 
14.08 
240.19 
19336 
4.04 
10.52 
7.69 
8.80 
4,98 
3,65 
10,09 
16,91 
10.05 
8.77 
32.51 
18.19 
34,06 
6.96 
7.10 
0,60 
66.30 
22.02 
10330 
28.08 
11.81 
15.52 
15.07 
15.65 
0.71 
6.68 
3.07 
4,45 
3,08 
126.66 100% 
95% 
100% 
100% 
94% 
100% 
100% 
100% 
100% 
13% 
14% 
14% 
100% 
100% 
80% 
100% 
100% 
100% 
87% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
82% 
14% 
44% 
88% 
66% 
76% 
80% 
72% 
75% 
90% 
91% 
94% 
14% 
14% 
97% 
98% 
100% 
15% 
100% 
11% 
21% 
29% 
56% 
18% 
14% 
19% 
26% 
78% 
100% 
64% 
56% 
81% 
68% 
42% 7.38 
O.OO 
0.50 
0.O0 
0,00 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
1.54 
0.00 
0.43 
0.00 
0.55 
0.00 
0.17 
0.19 
0.93 
12.18 
3.74 
0.39 
0.96 
0.11 
0.32 
0.86 
0.06 
3.18 
7.04 
59.21 
118.99 
131 
3.16 
2.31 
0.33 
031 
1.00 
0.00 
8.46 
5.02 
4.56 
9.89 
5.46 
10,22 
3.48 
0.00 
0.00 
34.96 
«.«9 
78.0« 
0.61 
0.45 
7.76 
7.53 
7.82 
031 
0.00 
0.92 
1.34 
0.92 
41.68 7.38 
7,01 
7,18 
2.41 
10.04 
6,74 
6,60 
1.91 
3.46 
9.84 
5.04 
4.41 
5.43 
2.98 
2.64 
135 
1.65 
2.70 
12.18 
3.74 
3.33 
9.72 
0,54 
1.56 
3.33 
0,60 
3,18 
7,04 
103.85 
162.53 
1.21 
3.16 
2.31 
033 
031 
1.00 
3.03 
8.46 
5.02 
4,56 
9,89 
5,46 
10,22 
3.48 
232 
0,18 
48.99 
11.01 
82.56 
14.04 
5.91 
7.76 
7,53 
7,82 
031 
0.00 
0.92 
1.34 
0.92 
56.49 30% 
29% 
31% 
30% 
28% 
30% 
30% 
30% 
30% 
7% 
7% 
7% 
32% 
43% 
24% 
30% 
30% 
30% 
40% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
24% 
7% 
19% 
74% 
20% 
23% 
24% 
3% 
3% 
25% 
27% 
47% 
7% 
7% 
29% 
29% 
30% 
8% 
31% 
3% 
16% 
15% 
45% 
9% 
7% 
10% 
13% 
39% 
30% 
0% 
17% 
24% 
21% 
19% 
||ALT(4I5) I I2.249.6S| 2.8I5.9«! 5.79132J 47%| 5£ m 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 33 
Tabel 1-6: Mål I og 6 og den teknologiske udvikling, 1994-1999 (mio. ECU) 
FTUtn 
Telekommunikation (2) 
Telematik (3) 
IALT IALT 
9.136,4 
3.498,4 
183,7 
11.873,6 % 
77% 
29% 
2% 
100% Struktufonde 
EFRU 
3.632,2 
1.303,0 
82,0 
5.0173 ESF 
1.062,5 
31,5 
10,8 
1.104,8 EUGFL+ 
FIUF 
328,9 
0,0 
0,0 
328,9 lait 
5.023,7 
13343 
92,9 
6.451,1 % 
78% (4) 
21% (4) 
1%(4) 
54% Medlemsstater 
Offentlige 
2599,4 
1340,9 
67,6 
4,007,9 Private 
15133 
822,9 
36,0 
23723 lait 
4.112,9 
2.163,8 
103,6 
63803 % 
64% (S) 
34% (5) 
2% (5) 
54% 
(1), (2), (3), (4), (5): Se fodnoter til tabel 1-4 (kapitel I) 
Mål 6-regionerne skiller sig ud ved at prioritere informationssamfundet højt i SPD'erne. Sverige og Finland gør 
meget ud af informationssamfundet. Ikke alene anvender de en større del af de disponible midler til 
foranstaltninger i forbindelse med informationssamfundet, de koncentrerer også deres indsats om en forbedring 
af efterspørgselsesbetingélserne ved at forbedre personalets tekniske viden, forsyne skolerne med de nødvendige 
forbindelser og udvikle egnede tjenesteydelser og applikationer. Generelt gives der således høj prioritet til 
foranstaltninger til udvikling af informationsteknologierne, FTU og uddannelse, men også til foranstaltninger til 
fremme af virksomhedernes konkurrenceevne (ved at give disse adgang til de nye applikationer og 
informationsnettene) samt til foranstaltninger, som tager sigte på at bringe disse regioner ud af isolationen 
(udvikling af de offentlige tjenester, sundhedstjenesterne og den regionale identitet ved hjælp af 
informationsteknologierne). 
2.2. 1996 i programmeringen for 1994-1999 
Tabel 1-7: Mål logo-1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Static 
Forpligteber 
% ar støtten 
Betalinger 
% af støtten 
Antal interven.*** B 
740,1 ' 
229,7 
31% 
171,5 
23% 
1 D 
13.680,9" 
5.933,1 
43% 
4.564,5 
33% 
18 EL 
13.844,9" 
6.127,6 
44% 
4.403,1 
32% 
32 . E 
25.435,9" 
12.987,3 
51% 
9.403,6 
37% 
64 F 
2.199,4* 
794.6 
36% 
537,9 
24% 
6 IRL 
5.672.0 " 
2.861,5 
50% 
2.270,4 
40% 
11 1 
14.068,2" 
5.063.5 
36% 
3.481,6 
25% 
29 NL 
150,0' 
42,0 
28% 
313 
21% 
1 A 
165,6* 
33,8 
20% 
27,0 
16% 
1 P 
14.047,5" 
7.517,4 
54% 
5.698,7 
41% 
17 FIN 
459,9 * 
158,2 
34% 
«2,6 
18% 
1 S 
252,0* 
56,4 
22% 
313 
12% 
1 UK 
2.369,4 ' 
1.038,2 
44% 
815.9 
34% 
3 lait 
93.085,7 
42J433 
46% 
31519,8 
34% 
18! 
* Programmeret i form af SPD'er 
•• Programmeret af EFSR'er 
••• OPer. SPD'er, GTer. SPer 
Efter de tre første programmeringsår er rammebeløbet for mål 1 og 6 og for hver enkelt medlemsstat 
vedtaget i form af interventioner. Gennemførelsen skrider fremad, idet der blev disponeret over næsten 
halvdelen af støtten, mens en tredjedel blev betalt. 1996 var også det år, hvor der var sket mest siden 
1994, et tegn på, at forsinkelserne i periodens begyndelse er ved at blive indhentet. Således udgjorde 
forpligtelserne, som gør det muligt at måle aktiviteten på fællesskabsplan og i marken, 36% af de 
samlede forpligtelser, der blev indgået mellem 1994 og 1996, mod 30% for 1994 og 34% for 1995. 
Men navnlig inden for betalinger skete der et skred i 1996, hvilket tyder på, at gennemførelsen af 
aktionerne i marken har taget fart. 1996 tegner sig nemlig for 44% af de samlede betalinger siden 
1994, mod 22% for 1994 og 34% for 1995. Det må dog erkendes, at der endnu ikke er kompenseret 
helt for den langsomme start i 1994 og til dels i 1995, i hvert fald for så vidt angår visse 
medlemsstater. Visse lande har faktisk allerede for visse programmers vedkommende disponeret over 
1997-tranchen (visse tyske delstater, Grækenland, Irland, Portugal og Nordirland). Derimod er der 
andre lande, hvor det kun har været muligt at disponere over 1996-tranchen efter en omprogrammering 
(Italien og Frankrig), hvorved bevillingsrammen for de to første år kom ned på det niveau, der faktisk 
var disponeret over, mens bevillingsrammen for de to sidste år blev udvidet. 
328 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 3: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF OVERGANGSFORANSTALTNINGER OG 
NYSKABENDE AKTIONER 1994-1996* 
mio. ECU 
Medlemsstat Fond Forpligtelser 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser Inkl. frigørelser, 
fremførsler og 
genopførelser Betalinger 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser Inkl. fremførsler 
BELGIEN 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
DANMARK 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
TYSKLAND 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
GRÆKENLAND 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
SPANIEN 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
FRANKRIG 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IRLAND 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
ITALIEN 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
LUXEMBOURG 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
NEDERLANDENE 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 75,64 
0,00 
71,42 
3,68 
0,53 
6,22 
0,20 
1,61 
0,00 
4,42 
10,18 
2,59 
3,73 
2,12 
1,74 
34,11 
2,11 
27,77 
0,56 
3,67 
80,16 
57,24 
4,02 
8,09 
10,80 
1734 
0,06 
3,22 
9,98 
4,09 
25,70 
21,38 
1,80 
1,65 
0,88 
44,40 
1,20 
9,41 
30,45 
3,34 
032 
0,00 
0,32 
0,00 
0,00 
6,08 
1,06 
1,06 
0,27 
3,69 77,05 
0,00 
72,52 
3,68 
0,85 
10,92 
0,20 
6,31 
0,00 
4,42 
17,94 
2,58 
11,50 
2,12 
1,74 
36,45 
2,11 
30,13 
0,56 
3,65 
82,46 
57,24 
6,38 
8,09 
10,75 
2036 
0,06 
6,11 
9,98 
4,22 
31,45 
21,38 
7,55 
1,65 
0,88 
49,48 
1,20 
15,12 
29,82 
3,34 
1,62 
0,00 
1,62 
0,00 
0,00 
7,66 
0,00 
3,70 
0,27 
3,69 79,24 
6,65 
70,14 
2,14 
0,31 
9,17 
3,30 
4,11 
0,21 
1,55 
38,26 
30,14 
5,84 
1,50 
0,78 
3534 
7,59 
18,77 
6,48 
2,70 
72,62 
50,45 
6,85 
9,43 
5,87 
70,25 
31,79 
11,77 
23,58 
3,11 
36,55 
22,53 
8,02 
5,23 
0,77 
116,24 
33,14 
19,00 
60,21 
3,89 
0,71 
0,00 
0,71 
0,00 
0,00 
14,93 
10,64 
1,87 
0,44 
1,99 79,69 
6,65 
70,42 
2,14 
0,48 
9,17 
3,30 
4,11 
0,21 
1,55 
40,68 
30,14 
8,27 
1,50 
0,78 
3534 
7,59 
18,77 
6,48 
2,70 
78,11 
50,45 
12,35 
9,43 
5,87 
7138 
32,79 
11,77 
23,58 
3,25 
36,55 
22,53 
8,02 
5,23 
0,77 
11835 
33,14 
21,11 
60,21 
3,89 
1,16 
0,00 
1,15 
0,00 
0,00 
15,50 
10,64 
2,43 
0,44 
1,99 
* Budgetpost B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 329 
TABEL 3: FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF OVERGANGSFORANSTALTNINGER OG 
NYSKABENDE AKTIONER 1994-1996 (FORTS.) * 
mio. ECU 
Medlemsstat Fond Forpligtelser 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser Inkl. frigørelser, 
fremførsler og 
genopførelser Betalinger 
Ekskl. fremførsler 
og genopførelser Inkl. fremførsler 
ØSTRIG 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
PORTUGAL 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
FINLAND 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
SVERIGE 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
DET FORENEDE KONGERIGE 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
FÆLLESSKABET 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 0,63 
0,25 
0,25 
0,13 
0,00 
79,49 
59,01 
7,60 
7,77 
5,10 
1,96 
0,25 
0,51 
0,61 
0,59 
1,83 
0,25 
0,40 
0,02 
1,17 
18,23 
3,51 
3,70 
0,70 
10,32 
96,69 
96,29 
0,18 
0,21 
0,01 
498,98 
245,40 
137,00 
66,23 
50,35 1,38 
0,25 
1,00 
0,13 
0,00 
80,88 
58,76 
9,25 
7,77 
5.10 
2,73 
0,25 
1,28 
0,61 
0,59 
3,85 
0,25 
2,41 
0,02 
1,17 
20,89 
3,51 
6,41 
0,70 
10,26 
106,19 
105,67 
0,17 
0,18 
0,16 
551,30 
253,46 
181,46 
65,57 
50,81 1,23 
0,58 
0,58 
0,06 
0,00 
78,59 
62,17 
6,12 
7,58 
2,72 
1,23 
0,61 
0,61 
0,01 
0,00 
2,40 
1,12 
1,12 
0,02 
0,14 
23,22 
6,52 
9,62 
2,88 
4,19 
110,56 
107,59 
2,97 
0,00 
0.00 
690,74 
374,83 
168,11 
119,78 
28,02 0,64 
0,00 
0,58 
0,06 
0,00 
79,05 
62,17 
6,58 
7,58 
2,72 
0,62 
0,00 
0,61 
0,01 
0,00 
1,27 
0,00 
1,12 
0,02 
0,14 
23,22 
6,52 
9,62 
2,88 
4,19 
110,66 
107,69 
2,97 
0,00 
0.00 
701,60 
373,62 
179,88 
119,78 
28,33 
Budgetpost B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830. 

^3 n 
: KAPITEL vm . 
ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÀ REGIONER 

8. årsberetning om strukturfondene (1996) 333 
TABEL 1: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11996 
TABEL 1.1: FORPLIGTELSER 
Medlemsstat/ 
Region Stolle 
1 | 2 | 3 | 4 | 5a (landb.) | 5a (tiske.) 1 5b | 6 Init lait 
_2L % 
BELGIEN 1.762,59 
Bruxelles 
Flandern 
Wallonien 
Tværregionalt 19,72 
445,82 
1.165,51 
131.53 
DANMARK 753,82 
Øst for Storebælt 
Vest for Storebælt 
Tværregionalt 6,96 
48,66 
698.20 
TYSKLAND 20.246,39 
SaarbrQcken 
Mecklemburg-Vorpommem 
Brandenburg 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
Thuringen 
Berlin 
Schleswig-Holstein 
Hamburg 
Niedersachsen 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Hessen 
Rheinland-Pfalz 
Baden-Wurtemberg 
Bayern 
Saarland 
Tværregionalt 8,00 
1.924,19 
2.304,39 
2.466,53 
3.545,05 
2.135.45 
992,06 
156,38 
44,64 
496,32 
104,44 
902.35 
189,29 
208.15 
170,33 
791.46 
140.45 
3.666.91 
GRÆKENLAND 14.349,65 
Anat. StereaskaiNisia(l) 
Kent. Ke Dit. Makedonias 
Pel op. & Dit. Sier. Hl. (2) 
Thessalias 
Kritis 
Ipirou (3) 
Thrakis (4) 
Nison Anatolikou Egcou (5) 
Tværregionalt 685,70 
832,50 
968,50 
375,80 
312,30 
407,20 
494,30 
434,30 
9.839,05 
SPANIEN 31.214,16 
Cast il la-La Mancha 
Galicia 
Asturias 
Cantabria 
Pais Vasco 
Navarra 
La Rioja 
Aragon 
Madrid 
Castilla y Lean 
Extremadura 
Catalufla 
Valencia 
Baléares 
Andalucia 
Murcia 
Ceuta og Melilla 
Canarias 
Tværregionalt 1.308,03 
2.073,34 
934.44 
517,72 
466,82 
126,57 
56,22 
386,84 
293,71 
2.196.03 
1.373,63 
704,41 
1.648,91 
71,23 
4.177,44 
676,19 
102.57 
1.190,16 
12.909,87 122,69 
. 
. 
122,69 
. -
• 
2.040,97 
319,28 
290,43 
196,43 
614,48 
302,72 
118,88 
198,75 
1590,01 
3,38 
193,72 
97,97 
71,23 
9,52 
56,86 
73,03 
33,09 
1.051,21 
4.614,84 
249,80 
385,09 
234,53 
125.08 
492.15 
226.38 
286,57 
858,84 
33,80 
3230 
146.89 
1.543,42 78,44 
. 
19,91 
58,53 
. 
22,78 
-0,20 
22,98 
. 
379,07 
. 
67,01 
0,22 
. 
29,60 
32,64 
225,41 
-4,69 
0,22 
0,54 
28.12 
. 
377,18 
130,58 
-0,50 
38,99 
49,15 
159,18 
-0,21 
. 94,80 
1,97 
59,17 
27,80 
5.86 
42,00 
-
. 
42,00 
512,62 
• 
8,34 
11,31 
11,50 
37,19 
6,48 
55,82 
8,14 
4,62 
8,60 
16,32 
6,08 
338,23 
. 
239,91 
21,00 
10,33 
. 
0,27 
6,94 
15,79 
185,58 11,75 
. 
539 
1,01 
534 
7,00 
-
. 
7,00 
26.61 
-. -
-
-
-
-
-
-
• 
-
-
-
. 
• 
26,61 
. 
-, 
-, 
49,54 
49,54 26,80 
-
11,75 
4,46 
10,59 
22,08 
-
-
22,08 
191,84 
• 
---
--
-
-
-
5,68 
0,13 
9,99 
6,27 
3,56 
5,13 
16,25 
1.53 
143.31 
-
25,00 
25,00 20,42 
-
-
-
20,42 
23,28 
-
-
23,28 
12,77 
-
---
-
-
12,77 
-
1939 
19,89 636 
-
0,44 
6,43 
-
3.73 
-
-
3.73 
187.71 
-
---
--
20,21 
32,97 
-
6,16 
10,88 
22,40 
14,25 
79,66 
1,17 
--
172J0 
7,62 
24,95 
13,51 
80.53 
736 
27.77 
10,06 . 
-
-
-
-
• 
• 
• 
--4530 
2,20 
26,80 
15,13 
1,67 
51,95 
0,18 
51.77 
347,23 
5,62 
2.79 
113,40 
20,98 
42,80 
1,97 
1,50 
11.21 
8,23 
27,51 
0,73 
7,19 
15.36 
4,22 
2.74 
80,99 
117,46 
117,4« 
255,45 
0,43 
0.6C 
0,4( 
0.0Ç 
0,1« 
0,« 
0,2! 
3J( 
0.24 
0,4 
1.5« 
0,12 
0,4; 
0,0t 
0,4' 
0,0! 
47.66 
198.4Î 407,56 
4,17 
123,47 
236,04 
43,88 
172,81 
•0,20 
23,16 
149,85 
3.69832 
5,62 
322,07 
403,83 
217,41 
657,28 
304,69 
195.73 
42,95 
11,50 
113,66 
39,25 
324,89 
21,32 
37,98 
4334 
116,99 
39,64 
800,66 
1.707,47 
33« 
193.72 
97,97 
71,23 
9,52 
56,86 
73,03 
33,09 
1.168.68 
5.754.12 
250,25 
385,69 
235.01 
125,17 
159,35 
35,92 
13,26 
123,09 
64,19 
492.56 
227,94 
202,87 
286,99 
9,91 
859 Jl 
33,85 
32,30 
194,55 
2.021,93 23% 
21% 
28*/. 
20% 
33% 
23% 
-3% 
48% 
21% 
18% 
70% 
17% 
18% 
9% 
19% 
14% 
20% 
27% 
26% 
23% 
38% 
36% 
11% 
18% 
25% 
15% 
28% 
22% 
12% 
0% 
23% 
10% 
19% 
3% 
14% 
15% 
8% 
12% 
18% 
19% 
19% 
25% 
24% 
34% 
28% 
24% 
32% 
22% 
22% 
17% 
29% 
17% 
14% 
21% 
5% 
31% 
16% 
16% 
( 1 ) Omfatter OP'et for Ataka 
(2) Omfatter OP'erne for det græske fastland, Vestgrækenland og Peloponcs 
(3) Omfatter OFeme for Epi rus og De Joniskc Øer 
(4) Omfatter OPeme for Trakien og Østmakedonicn 
(5) Omfatter OP'erne for øerne i det nordlige Ægæiske Hav og øerne i det sydlige Ægæiske Hav 
334 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 1: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11996 
TABEL 1.1: FORPLIGTELSER (forts.) 
Medlemsstat/ 
Region Stone 
0) mio. ECU 
2 | 3 | 4 | 5a (landb.) | 5a (fiske.) | Sb EU-
iniL lait 
J2L % 
JM!L 
FRANKRIG 12.36831 
Ile-de-France 
Haute-Normandie 
Basse-Normandie 
Picardie 
Champagne-Ardenne 
Bourgogne 
Centro 
Nord-Pas-de-Calais 
Bretagne 
Pays-de-la-Loire 
Poitou-Charentes 
Lorraine 
Alsace 
Franche-Comté 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrénées 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Languedoc-Roussillon 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Corse 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyane 
Réunion 
Tværregionalt 21.4C 
161,0 
200,2 
141,12 
89,66 
161,H 
110,91 
795,56 
288.42 
261,4« 
195,51 
245,53 
83,56 
132,37 
147,08 
360,47 
351,70 
231.92 
262,50 
194,55 
225,52 
258,97 
390,66 
413,28 
193,29 
775,33 
5.675,10 
IRLAND 5501,15 
Tværregionalt | 5.901,15 
ITALIEN 19.339,08 
Emilia-Romagna 
Piemonte 
Valle d'Aosta 
Lombardia 
Trcntino 
Venezia 
Friouli-Venezia Giulia 
Liguria 
Toscana 
Umbria 
Marches 
Lazio 
Abruzzo 
Moi ise 
Campania 
Pugiia 
Basilicata 
Calabria 
Sicilia 
Sardegna 
Tværregionalt 268,67 
374,82 
17,82 
268,79 
138.28 
334,54 
120,23 
166,16 
338,97 
136,26 
151,16 
352,02 
275,37 
301,85 
1.353,72 
1.200,00 
602,75 
919,48 
1.369,80 
1.000,25 
9.648,14 
LUXEMBOURG 7632 
Tværregionalt | 76J2 
NEDERLANDENE 1550,15 
Noord-Nederland 
Oost-Nederland 
West-Nederland 
Zuid-Nederland 
Tværregionalt 164,70 
263,15 
39,20 
93,94 
1.389,16 296,96 
. 
113,51 
. 
J 
29,49 
40,80 
12,50 
24,16 
76,51 
•0,01 
1.18134 
1.181.34 
2.038,71 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
• 
-
108,50 
21,95 
-
25.00 
6536 
86,08 
130,90 
98.56 
1.502.36 
-
-
5,80 
-
4.80 
-
-
-655,77 
45,21 
10,41 
45,91 
25,73 
7.97 
-6.32 
188,88 
54,35 
43,23 
20,02 
20,89 
0,28 
31,19 
62,32 
14,20 
12,97 
35.71 
13.84 
28,98 
• 
-
• 
-
• 
• 
-
-
214.02 
-
63.68 
-2,77 
0,12 
26,37 
-2,72 
34.75 
73,27 
•6,49 
-4J5 
32,16 
• 
-
-
• 
-
-
-
-
-
-1,47 
-1.47 
99,14 
16,65 
45,81 
-
36,68 
-421,59 
• 
421,59 
-
-
149,87 
46,94 
36,65 
2,91 
-
11,48 
16,80 
5.88 
13,51 
10,18 
5J3 
0,19 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
3,40 
3,40 
155,23 
-
-
-
-
152,23 91,68 
, 
-
• 
• 
• 
91,68 
-
• 
38,28 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
• 
-
-
-
• 
-
• 
38,28 
0J7 
0,37 
430 
-
-
• 
-
• 220,66 
--
-
-
-
-
-
-
-
-
-, 
4 
-
-
-
-
-
-
220,66 
-
-
131,69 
8,85 
16,41 
0,18 
27,77 
14.98 
15,33 
3,90 
2.54 
11,06 
4,50 
17,42 
8,75 
-
-
-
-
-
-
-
-
431 
4J1 
935 
-
-
-
--
-
n 
-
-
• 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
636 
-
-
-
-
9.05| 636 335,91 
1,17 
11,89 
2,47 
19,68 
17.04 
32,97 
2,43 
21,68 
20,93 
11,52 
17,25 
21.90 
49,68 
38,83 
17,67 
20,86 
15,61 
11,06 
-
H 
-
1,29 
-
-
33,59 
-
-
-
. 
8,23 
930 
6,76 
2,08 
6.40 
-
031 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
15,55 
8,16 
1,63 
0,76 
5,01 . 
-
. 
-
. 
. 
. 
. 
. 
-
. 
-
. 
. 
-
. 
-
. 
. 
. 
. 
. 
. 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
. 
. 
-
-
-
-
-
" 28333 
16,66 2306,09 
16,66 
0,82 47,19 
6,15 
8,0 
2.7 
1,05 
6,66 
41,92 
10,53 
9,28 
1,82 
11,87 
10,43 
0,81 
0,54 
3,47 
22,54 
1.13 
20,59 
1,82 
1534 
8,28 
8,05 
2838 
7,47 
37,21 
3631 
36,51 
313,01 
1,05 
1.23 
0,19 
4,53 
1,92 
5.98 
1,17 
3,95 
0,72 
1,58 
1,11 
3,57 
933 
0,27 
0,77 
0.54 
0,66 
0,99 
7,23 
0,52 
265,72 
030 
0,50 
2337 
. 
-
-
-
2337 28,44 
53,93 
30,91 
28,69 
1738 
34430 
97,85 
54,94 
43,52 
53.69 
22.23 
49,25 
22,44 
115,46 
75,57 
31,76 
77,16 
31,27 
5537 
29,49 
49,07 
2035 
5235 
83,98 
772,42 
1J 17,85 
1.217,85 
1919,18 
56,84 
117,97 
0,52 
32,42 
36,60 
74,29 
14,99 
56,83 
101,62 
4.92 
14,69 
44,47 
117,83 
22,22 
0,77 
2534 
66,02 
87,07 
138,13 
99,08 
1.80636 
7,11 
7.11 
31031 
24,81 
52,23 
0,76 
41,69 
191,02 19% 
78% 
29% 
14% 
38% 
34% 
18% 
16% 
43% 
34% 
21% 
22% 
22% 
27% 
37% 
15% 
32% 
21% 
14% 
29% 
16% 
25% 
11% 
13% 
5% 
27% 
11% 
14% 
21% 
21% 
15% 
21% 
31% 
3% 
12% 
26% 
22% 
12% 
34% 
30% 
4% 
10% 
13% 
43% 
7% 
0% 
2% 
11% 
9% 
10% 
10% 
19% 
9% 
9% 
16% 
15% 
20% 
2% 
44% 
14% 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 335 
TABEL 1: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11996 
TABEL 1.1: FORPLIGTELSER (FORTS.) 
Medlemsstat/ 
Region Slotte 
(D MII 
1 | 2 | 3 | 4 | 5. (landb.) | 5a (fiske.) | 5b | 6 EU-
init lait 
(2) % 
(ÎVU) 
ØSTRIG 1357,42 
OstOsterrcich 
SOdOsterreich 
WestOsterreich 
Tværregionalt 317,54 
212,03 
184,53 
843.32 
PORTUGAL 14758,71 
Norte 
Centro 
Lisboa e Vale do Tejo 
Alentejo 
Al garve 
Açores 
Madeira 
Tværregionalt 541,10 
362,00 
426,59 
182,00 
76,00 
621,00 
369,30 
12.180,72 
FINLAND 1308,40 
Manner-Suomi 
Aland 
Tværregionalt 195.36 
2.60 
1.310,45 
SVERIGE 1382,70 
Smaland med Oama 
Vast Sverige 
Sydsverige 
MellerstaNorrland 
OvreNorrland 
Tværregionalt 11,24 
24.00 
19,97 
18,00 
103.00 
1.106,49 
DET FORENEDE KONGERIGE 9.662,03 
North 
Yorkshire and Humberside 
East Midlands 
EastAnglia 
South East 
SouthWest 
West Midlands 
Northwest 
Wales 
Scotland 
Northern Ireland 
Gibraltar 
Tværregionalt 
FÆLLESSKABET 
IALT 447,60 
336,12 
168,88 
60,00 
97,85 
246,12 
393,46 
1.18039 
385,04 
902.84 
1.295,93 
5,07 
4.142,74 
3.18630 
139.917,40 4.96 
4,96 
. 
. 
. 
2.967,96 
107,50 
71,45 
75,50 
29.82 
16,03 
156,97 
124,68 
2386,02 
. 
. 
. 
-
50538 
124,27 
42.93 
338,56 
0,12 
. 
15370,13 11,40 
. 
11,40 
-
. 
-
-
-
. 
. 
. 
. 
21,32 
2132 
. 
. 
-
810,63 
104,27 
101,73 
38,44 
41,24 
-037 
134,08 
196,43 
75,20 
119,56 
0,06 
. 
1668.28 65,69 
. 
. 
. 
65,69 
-
. 
. 
. 
. 
. 
. 
34,99 
34,99 
-
. 
1.07630 
1.076.80 
. 
2.796,92 . 
. 
. 
. 
-
-
-
. 
. 
. 
. 
. 
8,77 
8,77 
37,50 
. 
. 
37,50 
-
. 
275,50 75,94 
-
-
. 
75,94 
-
'• • 
-
-
-
-
-
. 
-
53,32 
. 
53,32 
2630 
-
26,50 
15,23 
-
15.23 -
. 
-
. 
. 
. 
-
-
. 
. 
-
-
-
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
-
-
2935 
. 
-
. 
-
. 
. 
. 
29,55 
"I 802,43| 112.27 5132 
12.67 
21,31 
17,65 
. 
. 
. 
-
. 
-
-
. 
16,27 
16.00 
038 
64,91 
11,24 
. 
53,66 
82,93 
12,75 
1,44 
24,62 
22,94 
15,18 
6,00 
. -
. 
. 
. 
. 
. 
-
. 
-
-
. 
. 
77,18 
77,18 
11,47 
-
11,47 
9713»! 88,63 40,99 
7,40 
9,42 
6,86 
17,31 
191,13 
. 
-
. 
-
-
• 
-
191,13 
42.04 
3,15 
38,90 
36,15 
-
3,14 
-
33,01 
179,19 
7,88 25031 
25.03 
42,12 
2431 
158,95 
3.159,10 
107,50 
71,45 
7530 
29,82 
16,03 
156,97 
124,68 
2.577,15 
25330 
19,15 
038 
234,48 
17632 
1134 
-
3.14 
-
-
162,14 
2.70031 
117,02 
109,61 
6,48 4636 
12,55 53,79 
24,25 
8,96 143,04 
2636 347,06 
7,00 105,13 
13,88 191,55 
5,46 344,02 
90,62 
851,67 0,06 
1218,33 
851,67 
2315.981 25.89333 16% 
8% 
20% 
13% 
19% 
21% 
20% 
20% 
18% 
16% 
21% 
25% 
34% 
21% 
17% 
10% 
11% 
18% 
14% 
100% 
c% 
16% 
0% 
0% 
15% 
28% 
26% 
33% 
27% 
0% 
55% 
10% 
36% 
29% 
27% 
21% 
27% 
1% 
29% 
27% 
19% 
336 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 1: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11996 
TABEL 1.2 : BETALINGER 
Medlem ss bit/ 
Region Støtte 
(I) Mål 
1 1 2 | 3 | 4 | 5a (landb.) | 5a (fiske.) | 5b | 6 EU-
init mio. ECU 
lait 
(2) % 
BELGIEN 1.76239 
Bruxelles 
Flandern 
Wallonien 
Tværregionalt 19,72 
445,82 
1.165,51 
131,53 
DANMARK 753,82 
Øst for Storebælt 
Vest for Storebælt 
Tværregionalt 6,96 
48,66 
698,20 
TYSKLAND 2024639 
SaarbrOcken 
Mecklemburg-Vorpommem 
Brandenburg 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
Thuringen 
Berlin 
Schleswig-Holstein 
Hamburg 
Niedersachsen 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Hessen 
Rheinland-Pfalz 
Baden- Wurtemberg 
Bayern 
Saarland 
Tværregionalt 8,00 
1.924,19 
2.304,39 
2.466,53 
3.545,05 
2.135,45 
992,06 
156,38 
44,64 
496,32 
104,44 
902,35 
189,29 
208,15 
170.33 
791,46 
140,45 
3.666,91 
GRÆKENLAND 14.349,65 
Anat. Stereas kai Nisia ( 1 ) 
Kent. Ke Dit. Makedonias 
Pclop.&Dit.Stcr.Ell.(2) 
Thessalias 
Kritis 
Ipirou (3) 
Thrakis (4) 
Nison Anatoiikou Egeou (5) 
Tværregionalt 685,70 
832,50 
968,50 
375,80 
312,30 
407,20 
494,30 
434,30 
9.839,05 
SPANIEN 31.214,16 
Castilla-La Mane ha 
Galicia 
Asturias 
Cantabria 
Pals Vasco 
Navarra 
La Rioja 
AragAn 
Madrid 
Castilla y Lean 
Extremadura 
Catalufla 
Valencia 
Baléares 
Andalucia 
Murcia 
Ccuta og Mclilla 
Canarias 
Tværregionalt 1.308,03 
2.073,34 
934,44 
517,72 
466,82 
126,57 
56,22 
386.84 
293.71 
2.196,03 
1.373,63 
704,4! 
1.648,91 
7133 
4.177,44 
676,19 
102,57 
1.190,16 
12.909,87 91,77 
91,77 
-
2.094,42 
299,17 
282,02 
360,65 
618,47 
339,11 
94,22 
-
100,77 
1.646,08 
121,24 
111,14 
106,46 
44,18 
46,40 
79,68 
55,48 
61,59 
1.019,92 
3333,62 
149,85 
407,40 
144,78 
73,06 
• 
-
323,50 
162,56 
251.44 
. 
434.34 
106.65 
16,90 
78,67 
1.684,48 20,69 
4,70 
15.99 
3,67 
2,11 
1,57 
182,75 
15,83 
1,69 
-
7,19 
6,67 
127,11 
0,89 
2,57 
-
236 
18,44 
-
159,26 
30,32 
3.15 
16.75 
38.31 
• 
-
55,26 
-
2,64 
-
-
-
. 
12,83 81,91 
1,50 
45,27 
27,67 
7,46 
40,96 
40,96 
287,50 
6,67 
9,57 
9,36 
36,90 
4,16 
50,61 
8,58 
3,82 
8,10 
8,16 
7,31 
134,25 
272,12 
20,26 
9,81 
0,24 
2,82 
9,58 
-
-
8.88 
• 
1,98 
• 
-
-
-
218,55 5,91 
2,70 
0,54 
2,67 
738 
7,68 
8,70 
--
-
• 
• 
-
-
8,70 
-
10,02 
--
-
-
• 
-
• 
-
• 
-
-
-
-
-
-
10,02 42,59 
11,81 
4,64 
26,14 
22,07 
22,07 
177,34 
-
1,42 
0,12 
738 
3,96 
2,84 
4,95 
12,19 
130 
142,97 
-
-
-
-
-
-
-
-
28,74 
-
-
-
-
-
-
-
-
28,74 1634 
-
-
16,34 
-
-
-
-
3,88 
-
-
-
-
-
-
--
-
-
-
-
-
338 
-
-
-
-
-
-
32,74 
--
-
-
-
--
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
32,74 3,47 
035 
332 
-
0,14 
-
-
0,14 
212,57 
-
-
19.27 
36,76 
-
5,01 
10,83 
15,04 
6,78 
118,34 
034 
-
-
. 
-
. 
. 
124,40 
. 
. 
4,67 
21,32 
10,99 
53,30 
6,11 
-
-
21,35 
6,66 
-. 
. 
-
-
-
. -
-
--
-
. 
. 
-. 
. . 
. 
-
. 
-
-
-
-
. 
. 
. 
-
--
-
-
-
-
-
-
-
. 
-2139 
1,10 
9,87 
10,58 
0,44 
12,19 
0,09 
12,10 
221,94 
1,69 
10,55 
58,99 
2639 
23,05 
0,83 
5,80 
5,55 
0,37 
3,04 
336 
6,76 
5,61 
6,76 
7,68 
5,89 
2,67 
47,17 
43,43 
43,43 
184,17 
032 
0,30 
1.45 
0.04 
0,05 
0,19 
0,07 
3,74 
0,07 
030 
2,81 
0.06 
0,21 
0,03 
033 
0.03 
. 
59.97 
114,49 284,67 
2,60 
74,61 
154,41 
53,05 
86,71 
2,11 
1,66 
82,94 
3.189,11 
1,69 
309,72 
341,02 
386,94 
641,51 
339,94 
122,52 
36.08 
9.73 
8531 
1431 
197,17 
29,87 
31,04 
27,51 
146,94 
30,16 
437,74 
138931 
12134 
111,14 
106,46 
44,18 
46,40 
79,68 
55,48 
61,59 
1.06335 
4.645,06 
150,08 
407.70 
14633 
73.10 
5530 
3133 
14,45 
76,61 
54,07 
323,70 
165,37 
85,55 
251,65 
1131 
434,57 
106,67 
16,90 
138,64 
2.101,84 16% 
13% 
17% 
13% 
40% 
12% 
30% 
3% 
12% 
16% 
21% 
16% 
15% 
16% 
18% 
16% 
12% 
23% 
22% 
17% 
14% 
22% 
16% 
15% 
16% 
19% 
21% 
12% 
12% 
18% 
13% 
11% 
12% 
15% 
20% 
11% 
14% 
11% 
15% 
11% 
20% 
16% 
14% 
12% 
25% 
26% 
20% 
18% 
15% 
12% 
12% 
15% 
16% 
10% 
16% 
16% 
12% 
16% 
( I ) Omfatter OPct for Atbka 
(2) Omfatter OPeme for det græske fastland. Vestgrækenland og Peloponcs 
(3) Omfatter OPeme for Epirus og De Joniskc øer 
(4) Omfatter OPeme for Trakien og Østrrakedonien 
(5) Omfatter OP'erne for ocme i det nordlige Ægæiske Hav og øerne i del sydlige Ægæiske Hav 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 337 
TABEL 1: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11996 
TABEL 1.2 : BETALINGER (forts.) 
Medlemsstat/ 
Region Snitte 
0) Mål 
1 I 2 1 3 ! 4 1 5« (landb.) 1 5a (fiske.) | 5b | 6 EU-
init lait 
(2) % 
(2X1) 
FRANKRIG 12.36831 
Ile-de-France 
Haute-Normandie 
Basse-Normandie 
Picardie 
Champagne-Ardenne 
Bourgogne 
Centro 
Nord-Pas-de-Calais 
Bretagne 
Pays-de-la-Loire 
Poitou-Charentes 
Lorraine 
Alsace 
Franche-Comté 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrénées 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Languedoc-Roussillon 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Corse 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyane 
Réunion 
Tværregionalt 21,40 
161,01 
200,21 
141,12 
89,66 
161,14 
110,97 
795,56 
288,42 
261,46 
195,51 
245,53 
83,56 
132,37 
147,08 
360.47 
351,70 
231,92 
262,50 
194,55 
225.52 
258,97 
390,66 
413.28 
193,29 
775,33 
5.675,10 
IRLAND 5.901,15 
Tværregionalt | 5.901,15 
ITALIEN 19.339,08 
Emilia-Rcmagna 
Piemonte 
Valle d'Aosta 
Lombardia 
Trentino 
Venezia 
Friouli-Venezia Giulia 
Liguria 
Toscana 
Umbria 
Marches 
Lazio 
Abruzzo 
Mol ise 
Campania 
Puglia 
Basilicata 
Calabria 
Sicilia 
Sardegna 
Tværregionalt 268,67 
374,82 
17.82 
268,79 
138,28 
334,54 
120,23 
166,16 
338,97 
136,26 
151,16 
352,02 
275.37 
301,85 
1.353,72 
1.200,00 
602,75 
919,48 
1369,80 
1.000.25 
9.648,14 
LUXEMBOURG 7632 
Tværregionalt | 76,32 
NEDERLANDENE 1.950,15 
Noord-Nederland 
Oost-Nederland 
West-Nederland 
Zuid-Nederland 
Tværregionalt 164,70 
263.15 
39,20 
93.94 
1.389,16 251,21 
-, . 
65,19 
33,02 
22.13 
2233 
20,48 
88,05 
0,02 
900,76 
900,76 
1326,12 
. 
. . 
44,87 
19,78 
12,50 
41,99 
63,81 
132.70 
49,94 
1.560,52 
. . 
11,84 
. 
11,84 
. . -412,16 
6433 
6,65 
12,58 
24,24 
16,04 
1,10 
39,88 
3233 
35,95 
15,20 
27,32 
6,10 
24,89 
63,70 
1134 
3,66 
17,12 
9,83 
. . . 
. -
95,08 
13,99 
. 
0,06 
. 
13,19 
3433 
17,53 
. . 
16,08 
039 
0,29 
39,29 
13,27 
12.02 
. 
14,00 402,88 
-
. 
J 
-• 
402,88 
--, 
102,44 
45,63 
24,28 
0,27 
10,56 
8,40 
2,94 
2,52 
5,09 
2,66 
0,10 
-. -. . . 
. . . 
336 
3,36 
124,62 
. . . . 
124,62 49,62 
-
-
* 
. 
49,62 
-., 
19,14 
. -
. 
-. -. 
. 
19.14 
035 
0,25 
. . . . --206,89 
-----
-
-
-
--
• 
-
206,89 
--
41,08 
2,65 
4,92 
0,05 
833 
5,90 
4,60 
1,17 
0,76 
332 
135 
538 
2,62 
. 
. 
. . 
531 
531 
M9 
-. . -
6,49 -
• 
-1 
---
---
-
--
-
--
--
11,93 
J -----
-. ----
-. . 
11,93 
0.16 
0,16 
6,46 
-. --
6,46 30030 
039 
14.86 
3,71 
16,79 
9,18 
.' 31,80 
12,20 
19.51 
15,53 
735 
8,09 
24,68 
32,34 
39,64 
19,93 
17,02 
16,13 
10,37 
---
0,80 
--
31,15 
--
0,65 
53°1 
11,42 
339 
0,47 
9,88 
-
0,16 
-1 
----
-. . . 
12,70 
6,13 
239 
0,94 
334 
---_-
-
-
-------• 
-
-J -----
----
-. . ---
--137,18 
5,15 
034 
5,31 
2,61 
0,91 
130 
2,04 
19.72 
3,30 
4,64 
1,78 
10,43 
3,82 
034 
1.S3 
4,57 
738 
2,03 
638 
4,01 
4,70 
0,42 
4,14 
4,02 
8,52 
3,74 
2435 
1939 
19,69 
155,45 
0,53 
0,61 
0.07 
1.89 
0,57 
2,99 
0,58 
1,61 
0,81 
0,62 
0,56 
0,94 
4,67 
0,13 
03« 
037 
033 
0,50 
3,62 
036 
133,50 
035 
035 
631 
. • 
1,02 
-
5.79 1.760,15 
5,15 
64,86 
26,82 
15,19 
28,86 
34,12 
1232 
124,79 
6733 
52,79 
36.49 
5338 
1737 
3332 
2631 
100,61 
5836 
25,63 
23,40 
3736 
24,91 
33,44 
2637 
26,35 
28,99 
91,78 
684,45 
920,45 
920,45 
238239 
48,81 
43.80 
0,40 
10,93 
2233 
40,60 
8,08 
39,59 
36,62 
4,64 
6,19 
19,65 
49,53 
19,92 
038 
12,77 
4232 
6431 
13632 
50,20 
1.725,10 
9,62 
9,62 
208.20 
1939 
26,16 
1,96 
1734 
143,35 14% 
24% 
40% 
13% 
11% 
32% 
21% 
11% 
16% 
23% 
20% 
19% 
22% 
21% 
25% 
18% 
28% 
17% 
11% 
9% 
19% 
11% 
13% 
7% 
6% 
15% 
12% 
12% 
16% 
16% 
12% 
18% 
12% 
2% 
4% 
16% 
12% 
7% 
24% 
11% 
3% 
4% 
6% 
18% 
7% 
0% 
1% 
7% 
7% 
10% 
5% 
18% 
13% 
13% 
11% 
12% 
10% 
5% 
18% 
10% 
34 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel 1-8: Mål log 6- Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) 
B 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
IALT Forpligtelser 
1994 
98,0 
1.869,5 
1.884,6 
3.593,5 
275,2 
725,9 
796,2 
20,0 
0,0 
3.169,8 
0,0 
0,0 
313,7 
12.746,4 1995 
9,0 
2.022,6 
2.653,0 
4.778,9 
222,5 
954,2 
2.228,6 
17,2 
28,8 
1.379,7 
81,0 
44,9 
218,6 
14.639,0 1996 
122,7 
2.041,0 
1.590,0 
4.614,8 
297,0 
1.181,3 
2.038,7 
4,8 
5,0 
2.968,0 
112 
11,5 
505,9 
15.457,8 1994-96 
229,7 
5.933,1 
6.127,6 
12.987,3 
794,6 
2.861,5 
5.063,5 
42,0 
333 
7.517,4 
158,2 
56,4 
1.038,2 
42.843,2 Betalinger 
1994 
50,2 
1.218,1 
1.051,3 
1.797,8 
139,3 
513,2 
379,3 
10,1 
0,0 
1.596,9 
0,0 
0,0 
167,6 
6.923,6 1995 
29,6 
1.252,0 
1.705,8 
3.1122 
147,4 
856,5 
1.176,1 
9,6 
14,4 
1.667,2 
40,5 
22,5 
163,8 
10.857,6 19% 
91,8 
2.094,4 
1.646,1 
3.833,6 
251,2 
900,8 
1.926,1 
11,8 
12,6 
2.434,6 
42,1 
9,0 
484,5 
13.738,6 1994-96 
171,5 
4.564,5 
4.403,1 
9.403,6 
537,9 
2.270,4 
3.481,6 
31,5 
27,0 
5.698,7 
82,6 
31,5 
815,9 
31.519,8 
Fig. 1-3: Mål log 6- Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år 
Forpligtelser 
•HH Betalinger 
B D BL E F lltl. I NL A F FIN S UK EURIJ A F FIN t UK BUR 13 
Blandt de gamle medlemsstater udgør de samlede bevillinger, der er disponeret over, over 50% af 
støtten for tre medlemsstater (Portugal, Spanien og Irland), over 40% for tre medlemsstater 
(Grækenland, Det Forenede Kongerige og Tyskland), over 30% for tre medlemsstater (Frankrig, 
Italien og Belgien) og under 30% for en enkelt medlemsstat (Nederlandene). For så vidt angår 
betalingerne ligger udnyttelsesgraden på 40% af støtten for Portugals og Irlands vedkommende, mens 
den i fire medlemsstater (Spanien, Grækenland, Det Forenede Kongerige og Tyskland) ligger på over 
30% og i fire lande (Frankrig, Italien, Belgien og Nederlandene) under 25%. I de nye medlemsstater er 
man navnlig nået langt med udnyttelsen af forpligtelsesbevillingerne i Finland (en tredjedel), mens en 
fjerdedel er udnyttet i Østrig og Sverige. Derimod udgør betalingerne under 20% af støtten i de tre nye 
medlemsstater. 
Generelt bør det bemærkes, at udnyttelsen i 1994-1996 af forpligtelserne og betalingerne i de tre 
medlemsstater, der nåede længst (Portugal, Spanien og Irland: 23,366 mia. ECU i forpligtelser og 
17,373 mia. ECU i betalinger) svarer til 55% af de samlede forpligtelser og betalinger, der blev 
udnyttet mellem 1994 og 1996. Lægger man tallene for Grækenland, Det Forenede Kongerige og 
Tyskland oveni, når andelen for de seks lande, der nåede længst i 1994-1996, op på 85% (36,465 mia. 
ECU i forpligtelser og 27,156 mia. i betalinger). Den samlede støtte til mål 1 og 6 andrager 93,086 
mia. ECU. De forpligtelser, der er indgået i de tre medlemsstater, der er nået længst, tegner sig for 
25% af støtten, og betalingerne for 19%. Ser man på de seks medlemsstater med de bedste resultater, 
når andelen op på 39% af støtten for forpligtelsernes vedkommende og 29% for betalingernes 
vedkommende. 
338 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 1: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11996 
TABEL 1.2 : BETALINGER (forts.) 
Medlemsstat/ 
Region Støtte 
_JIL_ 1 | 2 | 3 | 4 | 5a (landb.) | 5a (fiske.) | 5b | 6 EU-
biit IaH % 
OX») 
ØSTRIG 1357,42 
OstOstcrreich 
SOdOjterreich 
WeslOsterreich 
Tværregionalt 317,54 
212,03 
184,53 
843,32 
PORTUGAL 14.758,71 
Norte 
Centro 
Lisboa e Vale do Tejo 
Alentejo 
Al garve 
Açores 
Madeira 
Tværregionalt 541,10 
362,00 
426,59 
182,00 
76,00 
621,00 
369,30 
12.180,72 
FINLAND 1308,40 
Manner-Suomi 
Aland 
Tværregionalt 195,36 
2.60 
1310,45 
SVERIGE 1382,70 
Smaland med Oama 
Vast sverige 
Sydsverige 
Mellersta Norrland 
Ovre Norrl and 
Tværregionalt 11,24 
24,00 
19,97 
18,00 
103,00 
1.106,49 
DET FORENEDE KONGERIGE 9362,03 
North 
Yorkshire and Humberside 
Hast Midlands 
East Anglia 
South East 
South West 
West Midlands 
North West 
Wales 
Scotland 
Northern Ireland 
Gibraltar 
Tværregionalt 
FÆLLESSKABET 
IALT 447,60 
336,12 
168.88 
60,00 
97,85 
246,12 
393,46 
1.180,39 
385,04 
902,84 
1.295,93 
5,07 
4.142,74 
3.186,50 
139.917,40 12,61 
12,61 
. 
-
2.43437 
97,96 
82,83 
61.95 
29.01 
19,38 
137,43 
85,17 
1.920,84 
-
-
48430 
131,11 
53.89 
299,49 
0,01 
1368731 11,59 
-
10,17 
1,43 
. 
-
-
-
• 
. 
. 
. 
• 
. 
14,24 
1434 
-
. 
• 
S7I.49 
92.44 
50,94 
22,38 
19,85 
8,70 
79,17 
44,95 
32,48 
219,03 
1,55 
1310,51 71,77 
-
. 
-
71,77 
-
. 
. 
-
-
. 
21,10 
21,10 
-
. 
581,69 
581,69 
. 
1.99034 331 
-
• 
3.51 
-
-
-
. 
. 
-
. 
. 
530 
5.50 
18,75 
. 
• 
-
18,75 
-
129,08 77,13 
-
-
-
77,13 
-
-
-
-
-
-
-
26,60 
-
-
26,60 
27,86 
-
-
--
27,86 
34,01 
-
-
-
-
34,01 
-
696,00 0,80 
-
-
-
0,80 
-
-
-
-
-
. 
-
-
-
. 
-
-
-
837 
-
837 
-
80,58 3934 
833 
16,96 
14,05 
-
-
-
-
-
-
• 
7,67 
739 
0,08 
-
22,64 
337 
-
19,27 
71,44 
8,73 
1,16 
0,06 
20,61 
19,23 
17,39 
436 
825,72 . 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
. 
-
-
42,12 
-
42,12 
9,02 
-
9.02 
51,14 14,80 
3,08 
2,83 
2.06 
6,84 
102,03 
. 
. 
102,03 
1436 
1,57 
12,98 
10,84 
0,94 
9,90 
100,76 
3,94 
334 
638 
4,48 
16,12 
4,94 
9,33 
3,45 
48,98 
467,04 
1313,22 23135 
24,02 
29.95 
17,54 
160,04 
2J3639 
97,96 
82,83 
61,95 
29,01 
19.38 
137,43 
85,17 
2.022,87 
131,77 
9,16 
0,08 
122,53 
89,12 
337 
-
0,94 
-
84,80 
1.852,15 
101.17 
54.88 
26.79 
0,06 
26,12 
2931 
83,65 
192,18 
56,65 
299,65 
302,94 
1,55 
67732 
467,04 
20484,10 15% 
8% 
14% 
10% 
19% 
ir/. 
18% 
23% 
15% 
16% 
25% 
22% 
23% 
17% 
9% 
5% 
3% 
9% 
7% 
30% 
0% 
5% 
0% 
0% 
8% 
19% 
23% 
16% 
16% 
0% 
27% 
12% 
21% 
16% 
15% 
33% 
23% 
30% 
16% 
15% 
15% 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 339 
TABEL 2: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11994-1996 
TABEL 2.1 : FORPLIGTELSER 
Medlemsstat/ 
Region Slette 
(I) MII 
1 | 2 | 3 | 4 |5a(landb.)| 5a(fiske.) | 5b | 6 tv-
Init I alt 
(2) % 
(2XD 
. 
BELGIEN 1.76239 
Bruxelles 
Flandern 
Wallonien 
Tværregionalt 19,72 
445,82 
1.165,51 
131,53 
DANMARK 753,82 
Øst for Storebælt 
Vest for Storebælt 
Tværregionalt 6,96 
48,66 
698.20 
TYSKLAND 2024639 
Saarbrucken 
Mecklemburg-Vorpommem 
Brandenburg 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
Thuringen 
Berlin 
Schleswig-Holstein 
Hamburg 
Niedersachsen 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Hessen 
Rheinland-Pfalz 
Baden-Wurtemberg 
Bayern 
Saarland 
Tværregionalt 8,00 
1.924,19 
2.304,39 
2.466,53 
3.545,05 
2.135,45 
992,06 
156,38 
44,64 
496,32 
104,44 
902,35 
189,29 
208,15 
170,33 
791,46 
140,45 
3.666,91 
GRÆKENLAND 14.349,65 
Anat. Stereas kai Nisia ( 1 ) 
Kent. Ke Dit. Makedonias 
Pdop.ADil.Stcr. Eli. (2) 
Thés salins 
Kritis 
Ipirou (3) 
Thrakis(4) 
Nison Anatolikou Egeou (5) 
Tværregionalt 685,70 
832,50 
968,50 
375,80 
312,30 
407,20 
494,30 
434,30 
9.839,05 
SPANIEN 31.214,16 
Castilla-La Mancha 
Galicia 
Asturias 
Cantabria 
Pals Vasco 
Navarra 
La Rioja 
Aragon 
Madrid 
Castilla y Lean 
Extremadura 
Cataluna 
Valencia 
Baléares 
Andalucia 
Murcia 
CeutaogMelilla 
Canarias 
Tværregionalt 1.308,03 
2.073,34 
934,44 
517,72 
466,82 
126,57 
56,22 
386,84 
293,71 
2.196,03 
1.373,63 
704,41 
1.648,91 
7133 
4177,44 
676,19 
102,57 
1.190,16 
12.909,87 229,69 
229,69 
-
5533,05 
944,62 
858,82 
870,04 
1.530,58 
87435 
330,30 
524,45 
6.127,63 
302,10 
432.95 
38237 
182.84 
140.52 
200.41 
219.84 
189,49 
4.077.12 
11987,26 
656.80 
1323,02 
573.17 
281,06 
1.030,02 
511,34 
1.172,59 
2.196,17 
297.71 
76,49 
599,89 
4.269,01 140,60 
58.23 
82.37 
53,07 
932 
43,75 
665,92 
116,20 
15.61 
43.12 
47.58 
340,41 
16,57 
23,67 
14,18 
48,59 
. -
. 
. 
. 
. 
1.03639 
. 
j 
323,01 
22,83 
1137 
52,84 
12838 
448,16 
10,16 
-
39,75 192,57 
5,70 
89,57 
80,53 
16,77 
127,00 
-
. 
127,00 
820,40 
-
-
24,22 
23.51 
17,49 
55,76 
18.81 
98.84 
23.65 
14,79 
24,97 
24.98 
19,09 
47438 
-
-
. 
. 
. 
. 
666.50 
62,32 
23,77 
4,34 
20,32 
43,70 
46,91 
-
12,95 
-
-
1 
-
452,20 16,38 
L 0.29 
8,85 
1.28 
5,% 
13,00 
-
-
13,00 
56,22 
• 
-
• 
. 
• 
56,22 
-
. 
. 
167,80 
-
. 
. 
. 
167,80 79,*3 
037 
27,85 
14,09 
37,62 
60,75 
60,75 
514,55 
0,49 
0,68 
10,41 
033 
14.84 
9,60 
637 
8,63 
29,81 
2,03 
431,26 
-
. 
-
1 
A 
• 
-
102,41 
-
-
102.41 2430 
24,50 
69,87 
-
-
69,87 
37,64 
-
-
-
-
-
-1 
-
--
37,64 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
59.72 
-
-
-
-
59,72 16,03 
4,74 
11.28 
1331 
13,51 
449,45 
-
41,13 
77,39 
11,65 
34,54 
42,57 
23,04 
215.15 
3,99 
-. 
-
-
33439 
14,05 
41,38 
19,71 
159,37 
19,18 
62,44 
18,27 -
. 
. 
. 
-
. 
. 
-
. 
-
-
-, 
-
-
-
-
-
-
. 143,06 
3,93 
5339 
83,74 
2,00 
6531 
132 
63.79 
993,73 
5,62 
62,03 
137,81 
9633 
108,00 
95,93 
42,72 
17,40 
134 
57,02 
16,72 
76.97 
20.55 
24.78 
2136 
39,92 
18,55 
150,89 841,66 
10,19 
242,64 
502,98 
86,85 
40232 
932 
45,27 
347,92 
9.47057 
5,62 
1006,65 
996,63 
96637 
1.638,57 
970,18 
513,44 
98,13 
19,42 
243,71 
8334 
542,71 
104,90 
11239 
77,90 
324,03 
9235 
1.674,74 
203,45| 6331,08 
. 
203.45 
57037 
4,92 
3,50 
13,00 
1,06 
2,47 
4,81 
3.68 
27,48 
3,60 
10,00 
24,00 
2,25 
3.54 
3,13 
1032 
1,79 
-
7732 
-| 373,50 302,10 
432,95 
38237 
182.84 
140.52 
200,41 
219,84 
189,49 
4.280,57 
15.925,04 
661,72 
1326,52 
586,17 
282,11 
401,85 
92,78 
39,10 
260,01 
194,76 
1.040,02 
53534 
559,75 
1.176,13 
44,51 
2206,49 
299,50 
76,49 
677,41 
5.464.39 48% 
52% 
54% 
43% 
66% 
53% 
134% 
93% 
50% 
47% 
70% 
52% 
43% 
39% 
46% 
45% 
52% 
63% 
43% 
49% 
80% 
60% 
55% 
54% 
46% 
41% 
66% 
46% 
44% 
44% 
52% 
39% 
49% 
45% 
49% 
44% 
44% 
44% 
51% 
51% 
64% 
63% 
54% 
86% 
73% 
70% 
67% 
66% 
47% 
39% 
79% 
71% 
62% 
53% 
44% 
75% 
57% 
42% 
( 1 ) Omfatter OP'et for Attika 
(2) Omfatter OP'erne for det græske fastland, Vestgrækenland og Pcloponcs 
(3) Omfatter OPeme for Epirus og De Joniske Øer 
(4) Omfatter OFcme for Trakien og Østmakedonien 
(5) Omfatter OPeme for øerne i del nordlige Ægæiske Hav og oeme i det sydlige Ægæiske Hav 
340 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 2: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11994-1996 
TABEL 2.1: FORPLIGTELSER (forts.) 
Medlemsstat/ 
Region Støtte 
_il2_ 1 | 2 | 3 | 4 | S« (landb.) | Sa (fiske.) 1 5b | 6 EU-
iniL lait 
J2L. JMiL 
FRANKRIG 12.36831 
Ile-de-France 
Haute-Normandie 
Basse-Normandie 
Picardie 
Cha mpagnc-A alennc 
Bourgogne 
Centro 
Nord-Pas-de-Calais 
Bretagne 
Pays-de-la-Loire 
Portou-Charcntes 
Ixirraine 
Alsace 
Franche-Comte 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrénées 
Auvergne 
Rhône-Al pes 
Languedoc-Roussillon 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Corse 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyane 
Réunion 
Tværregionalt 21,40 
161,01 
200,21 
141,12 
89,66 
161,14 
110,97 
795.56 
288,42 
261,46 
195,5! 
245,53 
83,56 
132,37 
147.08 
360,47 
351,70 
231,92 
262,50 
194,55 
225,52 
258,97 
390,66 
413,28 
193,29 
775,33 
5.675,10 
IRLAND 5901,15 
Tværregionalt | 5.901,15 
IT AU EN 19.339,08 
Emilia-Romagna 
Piemonte 
Valle d'Aosta 
Iximrnrdia 
Trcntino 
Venezia 
Friouli-Venezia Giulia 
Liguria 
Toscana 
Umbria 
Marches 
Lazio 
Abruzzo 
Mol ise 
Campania 
Puglia 
Basilicata 
Calabria 
Sicilia 
Sardegna 
Tværregionalt 268,67 
374.82 
17.82 
268.79 
138,28 
334,5-1 
120,23 
166,16 
338,97 
136,26 
151,16 
352,02 
275,37 
301,85 
1.353,72 
1.200,00 
602,75 
919,48 
1.369,80 
1.000,25 
9.648,14 
LUXEMBOURG 7632 
Tværregionalt | 76,32 
NEDERLANDENE 1.950,15 
Ncord-Nederland 
Oost-Nederland 
Wcst-Nedcrland 
Zuid-Nederiand 
Tværregionalt 164,70 
263,15 
39,20 
93,94 
1389,16 794,62 
-
-
-
-
-
-
-
183,37 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
77,98 
98,37 
113,14 
51,03 
270,72 
0,02 
2361,47 
2.861,47 
5.06331 
259,40 
59,69 
177,22 
228,67 
163,41 
275,27 
320,3! 
269,14 
3.310,40 
. 
42.00 
42,00 1360,16 
-
136,81 
45,86 
122,40 
50,37 
37,58 
17,88 
302,95 
82,87 
128,36 
54,06 
101.33 
19,88 
48.48 
-
100,18 
4138 
51,64 
67,40 
56,11 
94,63 
--
-
-
-
-
-
-
513,97 
12,00 
128,83 
3.23 
23.12 
48,94 
21.28 
6538 
113,63 
28,51 
16,65 
52,50 
6,02 
6,02 
204,15 
50.03 
82.29 
71,84 1.199,99 
-
-
• 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
• 
-
-
1.199,99 
-
350,34 
74,59 
54,97 
4,78 
26,25 
19,39 
33,03 
13,88 
19,84 
20,02 
9,90 
5,70 
18,30 
49,71 
936 
9,86 
434.50 
434,50 187,07 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
• 
-
-
-
-
. 
-
-
-
-
--
-
• 
-
187,07 
-
98,90 
-
98,90 
0\90 
0,90 
22,23 
22.23 738,56 
-
-
-
-
-
-
-
738,56 
249,16 
8,85 
16,41 
0,18 
27,77 
14,98 
15,33 
3,90 
234 
11,06 
430 
17,42 
8,75 
117,47 
16,52 
16.52 
34,32 
34,32 6337 
-
-
-
-
-
-
. 
-
-
-
L 
-
• 
• 
-
--
-
-
-
63,27 
-
44,77 
-
--
-
-
44,77 
1.10 
1,10 
1532 
15,52 709,09 
-
236 
43,43 
-
6,59 
49,36 
22,13 
59,16 
30,21 
42,53 
31,13 
18,27 
31,18 
53,92 
84,06 
72,72 
62,54 
45,77 
27,27 
23,14 
-
-
-
-
3,44 
-
14039 
6,78 
9,78 
039 
4,79 
14,46 
27,10 
11,98 
636 
22,19 
10,75 
934 
16,66 
0,84 
0,84 
41.16 
25,02 
4,91 
3,94 
730 . 
-
-
. 
-
-
-
. 
-
-
-
-
-
-
-
-
. 
-
-
-
-
--
-
-
-
-
-
--
-
-
-
--
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-616,81 
21,40 
0,82 
1738 
18.72 
4,67 
11,91 
10,58 
49,32 
19,25 
938 
1135 
50,60 
14,47 
5,78 
19,08 
3039 
2732 
14,30 
25,57 
18,34 
31,12 
5,65 
8,28 
8,05 
28.38 
1634 
138,77 
90,05 
90,05 
44736 
1,74 
133 
0,47 
4.53 
6.18 
5,98 
1,47 
3,95 
1.62 
1.58 
l.ll 
3,57 
15,36 
037 
3,54 
6,58 
2,38 
6,95 
733 
1,87 
369,76 
237 
2,37 
85,00 
6,16 
3.03 
25,99 
49,81 536937 
21,40 
139,88 
106,57 
141,12 
61,63 
98,85 
50,59 
535,63 
16138 
167,85 
107,94 
183,06 
52,62 
85.43 
73,01 
214,62 
141.32 
128,49 
138,74 
101,72 
148,90 
83,63 
106,64 
121,18 
79,41 
286,95 
2331,12 
2JS132 
2.951,52 
650839 
103,95 
21132 
935 
86.46 
55,00 
130,38 
52,51 
97,88 
168.52 
55,24 
50,13 
99,78 
274,76 
59,96 
180,75 
23535 
165,79 
282,22 
327.54 
271,01 
3.991,01 
37,61 
37,61 
878,89 
81,21 
132,22 
29.93 
79,14 
556,39 47% 
100% 
87% 
53% 
100% 
69% 
61% 
46% 
67% 
56% 
64% 
55% 
75% 
63% 
65% 
50% 
60% 
40% 
55% 
53% 
52% 
66% 
32% 
27% 
29% 
41% 
37% 
41% 
50% 
50% 
36% 
39% 
56% 
52% 
32% 
40% 
39% 
44% 
59% 
50% 
41% 
33% 
28% 
100% 
20% 
13% 
20% 
28% 
31% 
24% 
27% 
41% 
49% 
49% 
45% 
49% 
50% 
76% 
84% 
40% 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 341 
TABEL 2: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11994-1996 
TABEL 2.1: FORPLIGTELSER (forts.) 
Medlemsstat/ 
Région Støtte 
O) MAI 
1 | 2 | 3 | 4 | 5a (landb.) | 5a (fiske.) | 5b | 6 EU-
iniL lait 
(2) % 
ØSTRIG 1357,42 
Ostosterreich 
S Udoste rreich 
Westoste rrcich 
Tværregionalt 317,54 
212,03 
184.53 
843,32 
PORTUGAL 14.758,71 
Norte 
Centro 
Lisboa e Vale do Tejo 
Alentejo 
Al garve 
Açores 
Madeira 
Tværregionalt 541.10 
362.00 
426,59 
182,00 
76,00 
621,00 
369,30 
12.180,72 
FINLAND 1308,40 
Manner-Suomi 
Aland 
Tværregionalt 195,36 
2,60 
1.310,45 
SVERIGE 1382,70 
Smaland med Oarna 
Vast Sverige 
Sydsverige 
MellerstaNorrland 
OvreNorrland 
Tværregionalt 11,24 
24,00 
19.97 
18,00 
103,00 
1.106,49 
DET FORENEDE KONGERIGE 9.662,03 
North 
Yorkshire and Humberside 
East Midlands 
East Angl ia 
South East 
Southwest 
West Midlands 
North West 
Wales 
Scotland 
Northem Ireland 
Gibraltar 
Tværregionalt 
FÆLLESSKABET 
IALT 447,60 
336,12 
168.88 
60,00 
97,85 
246,12 
393.46 
1.180,39 
385,04 
902,84 
1.295,93 
5,07 
4.142,74 
3.18630 
139.917,40 33,76 
33,76 
-
-
7317,41 
317,50 
197,45 
200,04 
108,44 
44,51 
373,18 
273,32 
6.002,97 
-
• 
• 
-
• 
-
• 
1.038,20 
286,40 
• 
124,82 
626,86 
0,12 
-
42.628,60 6555 
22,41 
22,52 
20,62 
-
52,42 
52,42 
105,78 
24,00 
15,00 
18,00 
48,78 
•j 
2.060,68 
322,83 
306,17 
70,09 
-, 
84,89 
28,63 
374,96 
333,69 
150,54 
383,82 
• 
5,06 
-
6.464,71 129.75 
• 
• 
129,75 
-
95,32 
-
95,32 
73,00 
• 
-
• 
-
H 
73,00 
2.051,80 
• 
-
-1 
-
-
-, 
• 
A 
• 
2.051,80 
-
6.151,04 11,70 
-
• 
11,70 
-
23,60 
23,60 
37,50 
37,50 
-
-
635,28 137,44 
-
-
137,44 
-
-
-
-
-
-
-
-
114,74 
-
-
114,74 
4ft 22 
-
-
-
40,22 
100,40 
-
-
-
-
-
-
-
100,40 
-
2,188,91 2,00 
-
-
-
2,00 
-
-
-
-
-
23,00 
-
-
23,00 
40,00 
-
-
-
-
-
40,00 
44,33 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
44,33 
-
425,72 129,95 
33,85 
48,52 
47,59 
-
-
-
-
-
-
-
-
49,08 
46,48 
2,60 
-
64,91 
11,24 
-
53,66 
203,63 
27,75 
-
8,95 
839 
55,80 
-
50,02 
38,95 
-
-
13,57 
-
2.152,63 -
-
-
-
-
-
-
-
-
-
158,18 
-
158,18 
56,39 
56,39 
-
-
-
-
-
--
214,57 84,43 
1635 
9,42 
6,86 
51.89 
38331 
932 
374,09 
9tL89 
3.15 
-
87,75 
68,09 
3,14 
-
64,95 
506,66 
23,46 
1234 
10,72 
-
12,55 
19,09 
3234 
49,98 
65,18 
53,25 
227,95 
1.440,73 
5.79132 59437 
10637 
80,45 
75.06 
332,78 
7500,72 
317,50 
197.45 
20936 
108,44 
44,51 
373,18 
27332 
6.377.06 
60733 
49.63 
2,60 
555,01 
48538 
1134 
24,00 
18,14 
18,00 
48,78 
365,72 
6.005,70 
374,04 
318,41 
89,77 
8,59 
97,44 
84,43 
394,05 
65232 
250,53 
612,78 
680,11 
5.06 
2.438.17 
1,440,73 
66.653,28 38% 
33% 
. 38% 
41% 
39% 
54% 
59% 
55% 
49% 
60% 
59% 
60% 
74% 
52% 
40% 
25% 
100% 
42% 
38% 
100% 
100% 
91% 
100% 
47% 
33% 
62% 
84% 
95% 
53% 
14% 
100% 
34% 
100% 
55% 
65% 
68% 
52% 
!00% 
59% 
45% 
48% 
342 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 2: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11994-1996 
TABEL 2.2: BETALINGER 
Medlemsstat/ 
Region Stolte 
(1) MAI 
1 | 2 | 3 | 4 | 5a (landb.) | 5« (fiske.) | 5b | 6 EU-
iniL lait 
(2) % 
BELGIEN 1.762,59 
Bruxelles 
Flandern 
Wallonien 
Tværregionalt 19,72 
445,82 
1.165,51 
131,53 
DANMARK 753,82 
Øst for Storebælt 
Vest for Storebælt 
Tværregionalt 6,96 
48,66 
698,20 
TYSKLAND 2024639 
SaarbrOcken 
Mecklemburg-Vorpommem 
Brandenburg 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
Thuringen 
Berlin 
Schleswig-Holstein 
Hamburg 
Niedersachsen 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Hessen 
Rheinland-Pfalz 
Baden-Wurtemberg 
Bayern 
Saarland 
Tværregionalt 8,00 
1.924,19 
2.304,39 
2.466,53 
3.545.05 
2.135.45 
992,06 
156,38 
44.64 
496,32 
104,44 
902,35 
189,29 
208.15 
170,33 
791.46 
140,45 
3.666,91 
GRÆKENLAND 14349,65 
Anat. Stereas kai Nisia ( 1 ) 
Kent. Ke Dit. Makcdonias 
Pelop.&Dit.Ster. EU. (2) 
Thcssalias 
Kritis 
Ipirou(3) 
Thrakis (4) 
Nison Anatol ikou Egeou (5) 
Tværregionall 685,70 
832,50 
968,50 
375,80] 
312,30 
407,20 
494,30 
434,30 
9.839.05 
SPANIEN 31.214,16 
Castilla-LaMancha 
Galicia 
Asturias 
Cantabria 
Pals Vasco 
Navarra 
La Rioja 
Aragon 
Madrid 
Castilla y Leon 
Extremadura 
Catalufla 
Valencia 
Baléares 
Andalucia 
Murcia 
CeutaogMelilla 
Canarias 
Tværregionall 1.308,03 
2.073,34 
934,44 
517,72 
466,82 
126,57 
56,22 
386,84 
293,71 
2.196,03 
1.373,63 
704,41 
1.648,91 
71,23 
4.177,44 
676,19 
102,57 
1.190,16 
12 909,87 17134 
171,54 
-
4364,47 
702,17 
704,34 
716,49 
1.23735 
645.16 
201,23 
H 
A 
• 
• 
A 
-
-
-
-
357,73 
4.403,14 
27931 
296,11 
298.06 
131,93 
119,48 
160,63 
166,95 
153,58 
2.797,20 
9.403,65 
485,10 
96938 
332,98 
139,81 
-
-
-
744,95 
374,90 
-
822.16 
-
1.391.08 
254,76 
48,61 
405,74 
3.434,18 50,00 
22,27 
27,73 
23,67 
6,37 
17,30 
339,68 
45,77 
939 
-
13,95 
17,05 
184,61 
11,52 
14,30 
• 
11,73 
31,37 
-
• 
-
• 
• 
• 
607,21 
-
-
-
-
178,73 
16,72 
9,08 
23,68 
67,76 
-
• 
275,66 
-
7,82 
-
-
-
-
27,75 156,43 
3,91 
69,86 
67,06 
15.60 
115,19 
115,19 
521,77 
19,38 
19,33 
14,16 
46,19 
14,03 
85,02 
18,61 
10,45 
18,70 
15,09 
17,72 
243,09 
-
J 
-
-
-
• 
516,66 
46,13 
19,87 
0,87 
5,40 
32,20 
31,91 
-
3,00 
-
-
-
-
377,29 833 
0,15 
4,42 
0,68 
2,98 
10,68 
10,68 
23,51 
23,51 
-
-
76,00 
-
-
-
-
• 
-
-
-
-
-
76,00 59,10 
0,13 
21,92 
10,90 
26,14 
41,26 
41,26 
387,16 
-
-
-
034 
034 
3,79 
0,17 
11,56 
5,62 
536 
6,70 
18,97 
1,45 
333,06 
-
-
-
-
-
-
-
-
84,55 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
84,55 19,60 
-
-
19,60 
3039 
-
-
30,29 
20,02 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
20,02 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
42,71 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
42,71 8,05 
-
2.41 
5.65 
5,80 
-
5.80 
346,77 
-
-
26,22 
-
62,47 
-
7,76 
23,63 
27,50 
11,17 
185,77 
236 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
24234 
-
-
-
-
932 
35,40 
14,94 
110,07 
13,88 
-
-
45,91 
-
13,42 
-
-
-
-
--
-
-
-, 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
. 
-
-
-
-
-
-
-
. 
-
-
-
-6235 
1,96 
23,17 
37,12 
0,60 
18,61 
0,49 
18,11 
454,66 
1,69 
24,73 
66,62 
49,02 
50,44 
37,79 
15,95 
737 
037 
23,79 
836 
29,42 
8.97 
10,68 
9,50 
18,94 
8,91 
82,11 
89,11 
89,11 
321,42 
2,46 
1,75 
3,90 
0,53 
0,74 
1,44 
1,10 
8,24 
1,08 
5,00 
7,20 
1,12 
1,77 
1,25 
5,16 
0,90 
. 
60,89 
216,89 53531 
6,15 
144,05 
320,69 
64,92 
245,49 
637 
17,79 
221,33 
&658.03 
1,69 
726,90 
770,97 
765,51 
1387,79 
682,95 
28232 
62,55 
14,87 
150,18 
39,61 
318,37 
6835 
68,19 
46,06 
250,50 
61,71 
1.059,52 
4.492,26 
27931 
296,11 
298,06 
131.93 
119,48 
160.63 
166,95 
153,58 
2.886,31 
11.295,04 
487,56 
971,13 
336,88 
14033 
234,83 
73,43 
25,99 
14739 
114,92 
749,95 
382,10 
354,60 
823.93 
25.49 
1396,24 
255,66 
48,61 
466,63 
4.259,36 30% 
31% 
32% 
28% 
49% 
33% 
91% 
37% 
32% 
33% 
21% 
38% 
33% 
31% 
36% 
32% 
28% 
40% 
33% 
30% 
38% 
35% 
36% 
33% 
27% 
32% 
44% 
29% 
31% 
41% 
36% 
31% 
35% 
38% 
39% 
34% 
35% 
29% 
36% 
37% 
47% 
36% 
27% 
50% 
58% 
46% 
38% 
39% 
34% 
28% 
50% 
50% 
36% 
33% 
38% 
47% 
39% 
33% 
( I ) Omfatter OP'et for Attika 
(2) Omfatter OP'erne for det græske fastland, Vcstgrækcnland og Peloponcs 
(3) Omfatter OP'erne for Epirus og De Joniske Øer 
(4) Omfatter OFeme for Trakicn og Ostmakedonien 
(5) Omfatter OP'erne for øerne i del nordlige Ægæiske Hav og øerne i det sydligÆgæiske Hav 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 343 
TABEL 2: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11994-1996 
TABEL 2.2: BETALINGER (forts.) 
Medlemsstat/ 
Region Stolte 
(M MAI 
1 | 2 | 3 | 4 | 5a(landb.) | 5a(f1ske.) | 5b | 6 EU-
IniL lait 
(2) % 
(2XD 
FRANKRIG 12.368,31 
ile-de-France 
Haute-Normandie 
Basse-Normandie 
Picardie 
Champagne-Ardenne 
Bourgogne 
Centro 
Nord-Pas-de-Cal ais 
Bretagne 
Pays-de-la-Loire 
Poitou-Charentes 
Lorraine 
Alsace 
Franche-Comté 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrénées 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Languedoc-Roussillon 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Corse 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyane 
Réunion 
Tværregionalt 21,40 
161,01 
200,21 
141.12 
89.66 
161,14 
110,97 
795,56 
288,42 
261,46 
195,51 
245,53 
83,56 
132,37 
147,08 
360,47 
351,70 
231,92 
262,50 
194,55 
225.52 
258,97 
390,66 
41338] 
193,29 
775,33 
5.675,10 
IRLAND 5.901,15 
Tværregionalt | 5.901,15 
ITALIEN 19.339,08 
Emilia-Romagna 
Piemonte 
Valle d'Aosta 
Lombardia 
Trentino 
Venezia 
Friouli-Venezia Giulia 
Liguria 
Toscana 
Umbria 
Marches 
Lazio 
Abruzzo 
Mol ise 
Campania 
Puglia 
Basilicata 
Calabria 
Sicilia 
Sardegna 
Tværregionalt 268,67 
374,82 
17,82 
268,79 
138,28 
334,54 
120,23 
166,16 
338,97 
136,26 
151,16 
352,02 
275,37 
301,85 
1.353,72 
1.200,00 
602,75 
919,48 
1369,80 
1.000,25 
9.648,14 
LUXEMBOURG 7632 
Tværregionalt | 76,32 
NEDERLANDENE 1550,15 
Noord-Nederiand 
Oost-Nederland 
West-Nederland 
Zuid-Nederland 
Tværregionalt 164,70 
263.15 
39,20 
93,94 
1.389,16 537,94 
105,21 
60,38 
60,59 
7835 
37,48 
195,92 
0,02 
237039 
2.270,39 
3.48139 
-
• 
J 
. 
12135 
39,10 
89,81 
105,41 
94,39 
142,09 
206,78 
136,84 
2.545.82 
-
-
31,47 
-
31,47 
-
-
-835,46 
106,02 
27,99 
62,50 
36,56 
23,89 
1330 
102,64 
46,49 
62.99 
30,41 
63,05 
15,90 
33,58 
83,31 
2032 
29,00 
15,85 
34,04 
27,84 
-
245,06 
6.00 
46.56 
3,00 
11.56 
• 
24,47 
12,00 
49,50 
37,71 
17,50 
10,50 
2635 
. 
. 
. 
. 
-
-
438 
438 
91,80 
29,96 
30,26 
-
31,58 
-906,56 
906,56 
-
202,67 
59,45 
33,44 
1,20 
13,12 
14,51 
16,51 
6,94 
5,68 
10,01 
4,95 
2,85 
9,15 
-, 
-
-
• 
• 
-
24,86 
855 
8,95 
377,93 
-
-
-
-
377,93 97,32 
97,32 
49,45 
A 
-
-
-
• 
-
• 
-
• 
-
-
• 
-
-
49,45 
039 
0,59 
11,12 
-
-
-
-
11,12 449,03 
449,03 
-
-
99,81 
2,65 
4,92 
0,05 
833 
5,90 
4,60 
1,17 
0,76 
332 
135 
538 
2,62 
-
-
-
-
-
-
-
58,73 
10,58 
10,58 
18,64 
-
-
-
-
18,64 41,13 
-
41,13 
-
23,13 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
. 
-
-
-
-
23,13 
033 
033 
12,66 
-
-
-
-
12,66 508,14 
0,83 
32,00 
5,77 
30,85 
11,68 
47,98 
23,99 
30,63 
21,15 
10,62 
16,42 
46,15 
51,53 
57,80 
48,50 
30,25 
21,95 
18,18 
1,87 
-
-
84,65 
339 
4,89 
030 
3,04 
831 
20,07 
6.00 
236 
17,77 
537^ 
4.62 
833 
-
-
. 
-
-
-
-
-
0,42 
0,42 
25,25 
13,40 
3,93 
3,43 
4,49 -
-
-
-
-
-
-
-
-1 
-
-
H 
-
-
-
-
-
-
-
-
. 
-
-
-
-
-251,06 
7,52 
034 
6,82 
7,59 
1,89 
4,50 
4,00 
22,16 
6,81 
4,64 
4,07 
24,53 
5,84 
1,73 
6,67 
11.75 
9,21 
4,78 
8,52 
6,29 
10,71 
1,75 
4,14 
4,02 
8,52 
8,12 
6433 
4136 
41,56 
22135 
0,87 
0,61 
0,16 
1,89 
2,45 
2,99 
0,74 
1,61 
0,81 
0,62 
0,56 
0,94 
7,68 
0.13 
1,77 
339 
1,19 
3.48 
3,62 
0,93 
185,52 
0,98 
0,98 
30,80 
1,85 
1,11 
10,74 
-
17,11 3.626,63 
7,52 
107,09 
66,80 
70,09 
44,22 
5935 
28,88 
230,01 
10137 
91,61 
65,11 
108,73 
3236 
51,73 
52,82 
146.59 
8732 
8238 
54,61 
6238 
56,73 
62,13 
64,73 
8237 
46,00 
204,04 
1.560,15 
2311,95 
2311.95 
4.40832 
72.36 
90,42 
4,71 
37,95 
31,17 
68,65 
26,84 
60,11 
69,62 
29,80 
23,91 
4730 
129,03 
3933 
91.58 
108.70 
95,58 
145,56 
210,40 
137,77 
2.88731 
26,13 
26,13 
599,67 
45,20 
66,77 
14,17 
36,07 
437,46 29% 
35% 
67% 
33% 
50% 
49% 
37% 
26% 
29% 
35% 
35% 
33% 
44% 
39% 
39% 
36% 
41% 
25% 
35% 
21% 
32% 
25% 
24% 
17% 
20% 
24% 
26% 
27% 
39% 
39% 
23% 
27% 
24% 
26% 
14% 
23% 
21% 
22% 
36% 
21% 
22% 
16% 
13% 
47% 
13% 
7% 
9% 
16% 
16% 
15% 
14% 
30% 
34% 
34% 
31% 
27% 
25% 
36% 
38% 
31% 
344 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
TABEL 2: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11994-1996 
TABEL 2.2: BETALINGER (forts.) 
Medlemsstat/ 
Region Starte 
(1) MAI 
1 | 2 | 3 | 4 | 5a (landb.) | 5a (fiske.) | 5b | 6 EU-
InlL lait 
(2) % 
(2XD 
ØSTRIG 1357,42 
OstOsterreich 
S DdOs lerreich 
Westosterrcich 
Tværregionalt 317,54 
212,03 
184,53 
843,32 
PORTUGAL 14.758,71 
Norte 
Centro 
Lisboa e Vale do Tejo 
Alentejo 
Al garve 
Açores 
Madeira 
Tværregionalt 541,10 
362,00 
426,59 
182,00 
76,00 
621,00 
369,30 
12.180,72 
FINLAND 1308,40 
Manner-Suomi 
Åland 
Tværregionalt 195,36 
2,60 
1.310,45 
SVERIGE 1382,70 
Smaland med Oama 
Vast Sverige 
Sydsverige 
MellerstaNorrland 
OvreNorrland 
Tværregionalt 1134 
24,00 
19,97 
18,00 
103,00 
1.106,49 
DET FORENEDE KONGERIGE 9.662,03 
North 
Yorkshire and Humberside 
East Midlands 
East Anglia 
South East 
Southwest 
West Midlands 
NorthWest 
Wales 
Scotland 
Northem Ireland 
Gibraltar 
Tværregionalt 
FÆLLESSKABET 
IALT 447,60 
336,12 
168,88 
60,00 
97,85 
246,12 
393,46 
1.180,39 
385,04 
902,84 
1.295,93 
5,07 
4.142,74 
3.186,50 
139.917,40 27,01 
27,01 
-
-
-
5.698,66 
246,24 
171,16 
151,48 
72,79 
38,15 
318,59 
208,97 
4.491,26 
-
-
-
• 
• 
-
• 
815,86 
• 
• 
-1 
231,57 
94,58 
489,70 
0,01 
-
31.405,72 33,01 
7,62 
15,73 
9,67 
-
-
-
-
-
-
• 
29,79 
29,79 
38,06 
830 
5,04 
6,16 
18,66 
1.09034 
191.27 
120,58 
40,79 
• 
42,97 
2330 
157,23 
124,76 
76,69 
308.81 
4,05 
-
338835 103,80 
• 
-
-
103,80 
-
-
-
-
51,26 
51.26 
36,50 
-
36,50 
1.400,26 
1.400,26 
-
4397,98 936 
-
-
-
9,36 
-
-
-
-
-
-
-
12,92 
12,92 
18,75 
-
-
• 
• 
• 
18,75 
-
• 
• 
-
• 
-
-
-
-
317,91 107,88 
-
-
107,88 
-
-
-
-
-
-
-
-
57,31 
-
-
57,31 
34,72 
-
-
34,72 
7X74 
-
-
-
-
-
-
75,74 
-
1.425,77 1,00 
-
-
-
1,00 
-
-
-
-
-
-
• 
6,90 
-
6,90 
12,00 
-
-
12,00 
20,10 
-
-
-
-
-
20,10 
-
229.86 7830 
18,92 
30,56 
29,02 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
23,61 
22.83 
0.78 
22,64 
337 
-
-
19,27 
140,88 
16,83 
• 
5.13 
4,62 
42,43 
-
-
34,48 
29,05 
835 
-
1.48738 -
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
82,62 
-, 
82,62 
31,48 
-
-
J 
-
31.48 
-
A 
-
114,10 3534 
6,83 
2,83 
2,06 
24,13 
211,62 
-
• 
4,61 
-
• 
. 
• 
207,01 
37,77 
1.57 
3630 
2631 
• 
• 
0,94 
• 
• 
25,87 
22838 
11,73 
6,12 
536 
6.28 
9,55 
16,12 
23,05 
2639 
21,64 
102,04 
71134 
2.74436 396,40 
6038 
49,11 
40,75 
246,16 
5510.28 
246,24 
171,16 
156,09 
72,79 
38,15 
318,59 
208,97 
4.698,27 
302,17 
24,40 
0,78 
276,98 
22057 
337 
830 
5.98 
6.16 
18,66 
178,59 
3.771,46 
219,82 
126,70 
5138 
4,62 
49,25 
65,63 
166,78 
372,45 
134,23 
458,83 
51134 
4.05 
1.606,50 
71134 
45511.84 25% 
19% 
23% 
22% 
29% 
40% 
46% 
47% 
37% 
40% 
50% 
51% 
57% 
39% 
20% 
12% 
30% 
21% 
ir/. 
30% 
34% 
30% 
34% 
18% 
16% 
39% 
49% 
38% 
30% 
8% 
50% 
27% 
42% 
32% 
35% 
51% 
39% 
80% 
39% 
22% 
33% 
!>M^ 
STØRRE PROJEKTER c-s t 

8. årsbertning om strukturfondene (1996) 347 
STØRRE PROJEKTER* 
mio. ECU 
Godkendelscsàr/ 
medlemsstat Mål Samlede 
omkostn. EFRU-
stette 
(1) Nationalt 
olTentligt 
bidrag Privat 
bidrag Forpligteber 
1996 1995-1996 
(2) % 
(2V(D Betalinger 
1996 1995-1996 
(3) % 
(3V(D 
1996 
SPANIEN 
Gasledning Gibraltar-Cordoba 
Gasledning Valencia-Cartagena 
Naturgasinstallationer i Huelva 1 
1 
1 298,47 
60,69 
27,40 99,01 
23,81 
7,28 0,00 
0,00 
0,00 199,46 
36,88 
20,12 89,81 
23,81 
73 89,81 
23,81 
73 91% 
100% 
100% 71,85 
19,05 
5,82 71,85 
19,05 
5,82 73% 
80% 
80% 
1995 
IRLAND 
Tallaght Hospital (Dublin) 
ITALIEN 
Havnen i Gioia Tauro (Calabria) 1 
1 131,33 
120,00 39,37 
40,00 91,96 
0,00 0,00 
80.00 0,00 
0.00 39,37 
40,00 100°/. 
100% 0,00 
20,00 31,50 
20,00 80% 
50% 
* Større projekter i henhold til artikel 16, stk. 2, i samordningsforordningen. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 35 
3. Mål 2 
3.1. Gennemførelse afmål 2 i 1996 
For så vidt angår mål 2 var 1996 officielt det sidste år i den første programmeringsfase, idet der er 
fastsat to gennemførelsesfaser, 1994-1996 og 1997-1999. Men i praksis var der tale om det andet 
gennemførelsesår, idet programmerne først blev vedtaget sent i 1994. Kommissionen har opmuntret de 
forskellige parter til at fremskynde gennemførelsen af programmerne i marken, og det medførte en så 
god udnyttelse af bevillingerne inden udgangen af 1996, at det kun blev nødvendigt at overføre 11% af 
de oprindeligt programmerede bevillinger til anden fase (1997-1999). 
I 1996 lykkedes det således6 at indhente en stor del af de forsinkelser, der var opstået ved 
programmernes iværksættelse. Mange af programmerne blev ændret i den forbindelse. Der blev 
foretaget i alt 101 ændringer i de 82 programmer. 76 af dem påvirkede støttebeløbene, idet der f.eks. 
var tale om pristalsreguleringer eller overførsel afden ikke-udnyttede støtte til perioden 1997-19997; 
73 programmer var genstand for finansielle omprogrammeringer (nogle endog i flere omgange); 
endelig var det nødvendigt 35 gange at tilpasse programmernes indhold en smule ved at tilføje, fjerne 
eller ændre foranstaltninger. Programmerne for samtlige medlemsstater undtagen Østrig og Sverige 
blev ændret8. Langt den overvejende del af ændringerne er en naturlig følge af, at programmerne løber 
over flere år - beløbene skal pristalsreguleres, og indholdet skal tilpasses, hvilket opdages under den 
praktiske gennemførelse, således at de støtteberettigedes behov tilgodeses. Når blot ændringerne som 
her holder sig inden for visse grænser, er det ikke selve programkonceptet, der drages i tvivl. Generelt 
gjorde tilpasningerne det muligt at absorbere de forsinkelser, der var opstået i forbindelse med de 
første forpligtelser, i 1996 og at begrænse bevillingsoverførslerne til den anden fase 1997-1999. 
Støtte til fremme afden teknologiske innovation i mål 2-regionerne : 
Støtten til den teknologiske udvikling i mål 2-regionerne havde høj prioritet under forbedreisen af 
programmerne for 1994-1996, idet den har stor betydning for produktionsforholdene i regionerne med 
industriel tilbagegang og for den industrielle omstilling. I forhold til perioden 1989-1993 voksede støtten 
betydeligt. Den steg fra ca. 9% af Fællesskabets EFSR-bevillinger til 17% i SPD'erne for 1994-1996. Heraf 
tegnede EFRU sig for 80% og ESF for 20%. I forhold til de øvrige strukturfondmål er mål 2-programmerne 
karakteriseret ved en kraftig prioritering af FTU, som modtager trefjerdedele af fællesskabsbevillingerne. 
Telekommunikationens andel kan til dels forklares ved, at disse områder allerede er generelt velforsynede for 
så vidt angår basale teleydelser. Der er fastsat udgifter til telekommunikation og telematiske applikationer i 
mål 2-programmerne. De er blot vanskelige at få øje på, da de i de fleste tilfælde er spredt ud på andre 
foranstaltninger af økonomisk art. 
Aktionerne vedrørende FTU vedrører næsten alle innovation og teknologioverførsel til fordel for 
virksomhederne. Der er tale om : 
• innovationsfremmende foranstaltninger, 
• støtte til teknologioverførsel, 
• støtte til virksomhedernes forskningsaktiviteter, navnlig i SMV'er, 
• uddannelse af arbejdskraften indenfor FTU. 
Udgifterne til telekommunikation og telematiske applikationer tegner sig for en fjerdedel af 
fællesskabsfinansieringerne og er nogenlunde ligeligt fordelt mellem grundydelser og avancerede ydelser. 
Udgifterne er dog spredt på andre foranstaltninger og svarer til specifikke aktioner, f.eks. udvikling af en 
avanceret informationsteknologipol (Frankrig) eller regionale infrastrukturer til avanceret 
telekommunikation (Spanien). Det er imidlertid vanskeligt at sætte tal på disse aktioner, fordi de gemmer sig i 
forskellige foranstaltninger til fremme afden økonomiske udvikling. 
6 Nærmere oplysninger findes i kapitel V. Resumé for de enkelte medlemsstater. 
7 Overførslerne vedrørte 61 af de 82 programmer, dvs. 74%. 
8 Flest ændringer var der i de italienske og franske programmer (henholdsvis 29 og 22). 15 programmer blev 
ændret flere gange, dvs. 43% af tilpasningerne i 1996. 8 SPD'er eller OP'er blev ændret 2 gange (Liège, 
Bremen, Nordrhein-Westfalen, Aragon, Lazio, Umbria, Veneto og Twente), 3 SPD'er blev ændret 3 gange 
(Niedersachsen, Emilia-Romagna og Toscana) 3 SPD'er blev ændret 4 gange (Aquitaine, Liguria og Piemonte) 
og et SPD blev ændret 6 gange (Marche). 

^4 S 
KAPITEL X .'.,. 
PE.OTPROJEKTER UNDER EFRtf OG ESF 

8. årsberetning om strukturfondene (1996) 351 
PILOTPROJEKTER I HENHOLD TIL ARTIKEL 101 EFRU-FORORDNINGEN 
Projekttype 
Medlemsstat/titel/region Godkcn-
dclsesar Samlede 
omkostn. EFRU-
støtte 
TEKNOLOGISK INNOVATION 
Regionale innovationsstrategier (RIS) 
Belgien: Limburg 
Tyskland: Weser-Ems 
Grækenland: Østmakedonicn 
Spanien 
Aragon 
Extremadura 
Galicia 
Frankrig: Auvergne 
Irland: Shannon 
Italien: Calabria 
Østrig: Niederôsterreich 
Portugal: Projektet "Regional teknologisk plan" for Norte 
UK: Yorkshire & Humberside 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1995 
1996 0,499 
0,500 
0,400 
0,413 
0,309 
0,490 
0,501 
0,500 
0,500 
0,460 
0,400 
0,544 0,249 
0,250 
0,200 
0,206 
0,154 
0,245 
0,250 
0,250 
0,250 
0,230 
0,200 
0,250 
Regional teknologisk plan 
Grækenland: Centralmakedonien 
Spanien: Castilla y Leôn 
Italien: Abruzzo 1995 
1995 
1995 0,400 
0,400 
0,400| 0,200 
0,200 
0,200 
Teknologioverførsel 
Projeket "IMPLACE" Castilla La Mancha/Northern Ireland 
Spanien: "TRANSTEX"-projekt Extremadura 
Italien: "REPQRTlNQ"-projekt Puglia 1995 
1995 
1995 3,251 
2,000 
2,000 1,000 
1,000 
1,000 
INFORMATIONSSAMFUND 
Udviklingsstrategi for informationssamfundet (1R1S1) 
Tyskland: Sachsen 
Grækenland: Centralmakedonien 
Spanien: Valencia 
Frankrig: Nord-Pas-de-Calais 
Italien: Piemonte 
UK:North West England 1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 0,866 
0,507 
0,500 
0,497 
0,496 
0,501 0,260 
0,254 
0,250 
0,249 
0,248 
0,250 
Tværregional telematisk applikation 
"WOLF" (Thessaloniki (EL), Sardegna (I), Galicia (E), Mangualda (P), 
Brandenburg (D), Northern Ireland (UK), Irland) 1995 1,233 0,530 
Udviklingsstrategi for informationssamfundet (R1S1) 
Tyskland 
lnfosh Schleswig-Holstein 
Bis 2006 Brandenburg 
Irland: ShlPP Shannon 
Østrig: TELEK1S Steiermarken 
Finland: Paraddis Tampere 
Sverige: AC-D1REKT Vasterbotten 
UK: NiSTRAT North of England 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 0,500 
0,500 
0,500 
0,577 
0,500 
0,500 
0,500 0,250 
0,250 
0,250 
0,250 
0,250 
0,250 
0,250 
NYE BESKÆFTIGELSESOMRÅDER 
Tyskland 
"SDL" (regionalt samarbejdsnet, som skaber nye beskæftigelsesmuligheder 
for kvinder inden for pleje og pasning af børn, unge og handicappede i 
landdistrikterne, Baden-Wtirtemberg) 
"Contracting Bttro" (Aufbau und pilothafter Bctrieb eines Informations- und 
Vermittlungsbilros filr Energieeinspar-Contracting) 
Spanien 
"ERNE" (Navarra) 
"ALEGRE" (projekt vedrorende lokale beskæftigelscsakti., Castilla y Lcôn) 
"NYEC" (nye beskæftigelsesinitiativer, Cantabria) 
"N10VALLES" (nye jobinitiativer, Catalufla) 
"REVOL" (genbrug af byaffald, Asturias) 
Italien 
"HOME" (et hus for en befolkning: ny kvalitet og ny komfort, Puglia) 
"P1CENUM 2000" (aktiv beskæft. pol. for distriktet Ascoli Piceno, Marche) 
"SEC1" (undervisnings- og pasningstjenester for børn, Toscana) 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 0,509 
0,632 
1,077 
0,818 
0,877 
0,887 
0,450 
0,800 
0,938 
0,512 0,250 
0,316 
0,500 
0,500 
0,500 
0,430 
0,315 
0,470 
0,406 
0,256 
352 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
PILOTPROJEKTER I HENHOLD TIL ARTIKEL 10 I EFRU-FORORDNINGEN (forts.) 
Projekttype 
M ed lem sstat/titel/region Godken­
delsesår Samlede 
omkostn. EFRU-
støtte 
FYSISK PLANLÆGNING 
Nederlandene 
Bekæmpelse af oversvømmelser: "Tungelroyschebeek" 
Bekæmpelse af oversvømmelser: "Dalemse sluis" 
Bekæmpelse af oversvømmelser: "Woolderbinnenbeek" 
Bekæmpelse af oversvømmelser: "Keersluis Haatlandhavert" 
Tyskland/Nederlandene: Bekæmp, af oversvøm. "Hollandsch-Duitsche gemaal" 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 5,900 
5,600 
3,300 
4,800 
11,600 2,950 
2,800 
1,650 
2,400 
4,200 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 353 
PILOTPROJEKTER I HENHOLD TIL ARTIKEL 6 I ESF-FORORDNINGEN 
Projekttype 
Medlemsstat/titcl/rcgion Godken­
delsesir Samlede 
omkostn. EFRU-
stottc 
NYE BESKÆFTIGELSESMULIGHEDER - forvaltet af Kommissionen 
Belgien 
Création agence-conseil pour handicapés (Advice agency for the employment of disabled people) 
IGLOO (New forms of partnerships in areas related to housing) 
Jobrotation in een Petcrschapsbedrijf en in zijn Toclevcringsbcdrijven (Trainees from SME's replaced by unemployed) 
LEHRMAS (Social economy enterprises in the areas of environment, housing, services and restauration of patrimony) 
OLA (Training in "logistic assistant" for hospitals) 
Danmark 
Den blandende landhandel (Programme for immigrant families) 
GREEN FUTURE (New sources of jobs in environmental activities) 
Incubator Guided By Seniors (Business development centre) 
Tyskland 
Lokale Partnerschaften zur Schaffung von Arbeitsplatzen (Local network to develop innovative methods of job creation) 
TELA-START (Regional telematic network centres) 
Transfcrbetrieb -TB (Social insertion enterprise in the recycling sector) 
Grækenland 
Women's Micro-Entreprise Birth and Adoption (Intermediate agency for women apprenticeships) 
Spanien 
Autoocupacion juvenil (Assistance for the creation of Micro enterprises) 
EVTV - FS (Feasibility study for the creation of health services) 
PROMETEO (Treatment of agricultural waste by marginalised youth) 
RESTAURA-NATURA (Local office to promote new jobs in the hotel trade) 
SARELAN (Network for protected employment for the disabled) 
SARELAN (Platform to solve problems of jobs offer and demand) 
SERDOM (Domestic services by marginalised people) 
Teletrabajo en Euskadi (New jobs through teleworking and management training) 
Frankrig 
Aménagement et réduction du temps de travail (Experiments in enterprises to reduce working time) 
AR1M1EL (Platform to network competing SMEs) 
CITY SERVICES (Development of "services de proximité") 
Insertion-Jeunes (Training in the construction trade of disadvantaged youth) 
Itinéraires pour l'emploi (Intcrenterpriscs platforms in European regions) 
Le Transport dans son environnement social ("Mediation" agents in the area of public transport) 
MERCATOR (Teleworking training centre for disabled people) 
PEVERE (Training of youth in environment related professions) 
Point Accueil Services Cadours Grenade (Job creation in the area of "services de proximité") 
PRESENCE (Job creation for disadvantaged youth in the area of "services de proximité") 
RATP-BN92 (Partnership to develop quality transport) 
Trois expérimentations Igloo Frankrig (Training of disadvantaged groups in construction related trades) 
Irland 
Pathways to Work (Job creation in the areas of childcare, care for the elderly ,...) 
RCCN (Training actions in the community/child/health care sectors) 
Italien 
Crcazione d'impiego dcll'impresa sociale nclle arce urbane (Training and creation of employment in social enterprises) 
Dirigenti c quadri per il tcrritorio (Reinsertion in the labour market) 
European Network of Agency for temporary work (Network of interim work employment agencies) 
MARE VERDE (Creation of a Sea Agency in the harbours) 
Programmazione Concertata dello sviluppo locale (Local initiatives for the creation of jobs) 
Teleworking with good privacy (Multimedia technology in SMEs) 
TRANSFER - COOP (Transfer of management skills between cooperatives) 
Portugal 
Les 3 E du Développement intégré: Emploi, Environnement, Economie (Local multidisciplinary agency in the area of environment) 
PLACE (Network of local partners) 
Finland 
KUOPIO Dance Festival (Job creation for young people in the area of culture) 
RAIN (Network of rural small enterprises and farms using IT) 
YOPORE (NUOTTA) (Network to promote employment related to the environment) 
Sverige 
Creation of local work centres (co-ops with monitor) (Local work centres (co-ops with monitor) for the unemployed) 
Transnational Training Project (Training for self-employment) 
UK 
Growth Rural Employment Bureau (Employment service bureau for micro-businesses and individuals) 
Mobility for food wholesale workers (Three country network) 
SME Base Expansion Through Social Enterprises (Local consortium to support SMEs) 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 790.400 
2.145.400 
614.668 
209.891 
875.477 
360.200 
1.719.302 
864.595 
804.298 
3.112.112 
240.608 
750.800 
326. 
80. 
177. 
1.320. 
874. 
1.200. 
1.533. 
333. 
1.582.300 
415.000 
5.358.012 
304.000 
1.588.088 
2.785.000 
600.000 
504.571 
350.200 
2.215.900 
3.584.000 
406.200 
365.209 
334.000 
1.507.943 
3.063.125 
1.068.980 
300.000 
760.120 
3.143.500 
363.200 
881.745 
134.600 
65.517 
698.655 
482.800 
1.841.268 
1.204.000 
307.700 
39.624 
821.219 439.500 
1.000.000 
245.900 
157.418 
377.100 
273.100 
1.000.000 
586.100 
643.400 
1.000.000 
192.500 
600.640 
163.375 
64.240 
152.812 
750.000 
500.000 
720.000 
720.000 
266.900 
355.300 
220.300 
1.000.000 
173.000 
760.000 
788.000 
192.000 
326.200 
265.400 
513.800 
1.000.000 
162.400 
276.200 
235.200 
1.000.000 
1.000.000 
642.700 
200.000 
608.100 
1.000.000 
259.200 
554.000 
118.100 
51.724 
86.207 
277.200 
1.000.000 
640.800 
149.118 
18.750 
656.975 
354 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
PILOTPROJEKTER I HENHOLD TIL ARTIKEL 61 ESF-FORORDNINGEN 
Projekttype 
Medlemsstat/titel/region Codken-
delsesir Samlede 
omkostn. 
INFORMATIONSSAMFUNDET - forvaltet af Kommissionen EFRU-
stotte 
Tyskland 
Brise (Bremen) 
Grækenland 
Athina (Athene) 
Spanien 
Essimur (Murcia) 
Frankrig 
Teleparc (Midi-Pyrénées) 
Irland 
Stand (Ireland du Sud Ouest) 
Finland 
Nokis (Karélie du Nord) 
Sverige 
ITBIekinge (Blekinge) 
UK 
WIS (Wales) 1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 
1996 500.000 
500.000 
440.000 
500.000 
498.500 
500.000 
500.000 
529.200 250.000 
250.000 
220.000 
250.000 
249.450 
250.000 
250.000 
250.000 
PILOTPROJEKTER OG INNOVERENDE PROJEKTER - forvaltet af medlemsstaterne 
Belgien 
Enterprise d'insertion dans le domaine de l'économie sociale (Developing commercial activities for non-qualified and marginal youth) 
Geinformatisserde trajcctbeleiding via netwerkontwikkeling (Computer registration system on the unemployed) 
Danmark 
A further Education and Training Project for Engineers and Technicians 
Tyskland 
Technological and consultancy centre for women in Leipzig 
Futher education for women (East German women, esp. in SMEs) 
Social cooperative enterprise with workshops 
Recycling from electronic refuse 
Innovative vocational and educational measures for people with a criminal record 
Greater flexibility and individual attention in the learning processes of vocational training 
Grækenland 
Specialisation of engineers in the field of energy management in building and industry 
Study and pilot test for first implementation of occupational health & safety CAT distance learning 
Setting up mobile training units at district & local level 
Implementation of training using multimedia 
Spanien 
Eurogcstores (Vocational training for managers of European funded projects) 
Frankrig 
Resourcing operation towards Employment, Activity and Economic Development 
Assessment centre for young people involved in two local assignments 
Irland 
Employer resouces initiative 
Employability through training 
Establishment of accreditation system of vocational training 
New employment - Arts & Culture 
New work organisation in Ireland 
Guidance for young people 
Italien 
START (DADO/INTELFOR) System for Administrative Transparency through Telematic Network 
Luxembourg 
Mobile training centre 
Nederlandene 
Project pcrsoonlijke dienstverlening (local centre for information exchange) 
Portugal 
New model for vocational training of young people & recurrent training for employees 
Development of policy measures for employment and vocational training 
Cooperatives - an alternative source of employment for the over 40s 
UK 
Virtual training (Training in electronic manufacturing industry via multimedia techniques) 
Partnership for improved employment for disabled people 
Training young people for industry 
Drive for youth (skills development) 1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 
1994 1447370 
205702 
2120838 
1830001 
524000 
1140000 
944000 
3012000 
607998 
490667 
542667 
430667 
554667 
201281 
1098849 
980916 
383000 
309000 
422000 
1296000 
1445000 
1296000 
908000 
1777188 
2498095 
260000 
348453 
238373 
1994 255200« 
1175000 
215000 
825000 355264 
91423 
952044 
1373001 
360000 
855000 
450000 
1506000 
303999 
368000 
407000 
323000 
416000 
150961 
494482 
264029 
287000 
232000 
317000 
972000 
1083000 
972000 
454000 
888594 
1124143 
195000 
261340 
178780 
1276000 
585000 
161000 
370000 
& årsberetning omstrukturfondene (1996) 355 
PILOTPROJEKTER I HENHOLD TIL ARTIKEL 61 ESF-FORORDNINGEN 
Projekttype 
Medlemsstnt/titel/rcgion Godken-
delscsår Samlede 
omkostn. EFRU-
støttc 
Belgien 
Entreprises d'insertion dans le domaine de l'économie sociale. (Insertion measures in the field of social economy) 
Suivi et évaluation du parcours d'insertion (Pathways of integration evaluation.) 
Danmark 
EuroCab (A transnational testing of a training model for integration of young people) 
Green education and nature care in Storstrom County (environment conscious training) 
A personal helper for physically disabled |icoplc 
Project "Safe I labour" (naming of young unemployed people) 
FR1GG (Training project aiming at recycling and environmental consciousness). 
Internet-pilots (IT for upskilling and improving labour market dynamics) 
Tyskland 
Apprenticeship corresponding to interests and aptitudes and ensure subsequent completion 
Improving the professional knowledge of employees "lent" from START Zcitarbcit 
Transmission of "social competence" to young people entering the working world 
Working time system agency 
T.Ô.P. - (eco-friendly production methods & products through training and research) 
Virtual Community to assist handicapped people 
Ncuc Ansatze und Formen der Reintegration (Labour exchanges for active job search through self-organisation.) 
Grækenland 
Systemic Methodology on the Design and Implementation of Vocational Training 
Development and Use of Human Resources in Major Projects 
Carle de travail, coupon d'emploi de multiples usages (Training materials for the use of offenders and ex-offenders.) 
Spanien 
Diagnôstico, Formaden y Dinamizaeiôn Sociocconomica para cl Dcsarrollo Local (Training of local development experts) 
Tutorcs para la exportaciôn (Support system to assist 50 firms in the field of exporting) 
European University Summer School Continuing and Vocational Education. 
Frankrig 
Pépinières Européennes pour Jeunes Artistes (Network of European for young artists) 
Plate-forme Emploi (Job creation in the area of sport facilities construction work ) 
Projet de formation, action ct recherche entre le Quart Monde cl l'Université (Experimental méthode of training-aclion-study) 
En 1995 et 1996 créons 500 emplois... (Create employment for the older unemployed) 
Epargne éthique et solidaire pour personnes exposées à l'exclusion (Solidarity fund for people exposed to exclusion.) 
DIOGENE (Design and construction of timber-frame social housing) 
Irland 
Tallaghl Telemarketing Initiative 
Ails Awareness Intervention 2 
European Computer Driving Licence in Ireland 
Early Years Tutor Training, course development and certification 
Innovative training and development for health informatics in the Health Services 
Italien 
Arianna (New forms of facilitation in collimating job supply and demand) 
CARONTE (improve the functionality of the labour market) 
Control and régularisation of the conjunctural phenomenons. 
JOBNET (New organisational and administrative models) 
Luxembourg 
Flexmobil (greater flexibility in working hours) 
Nederlandene 
Loopbaanonderbreking (examine the scope for leave of absence arrangements) 
Østrig 
Qualifikationsbucu mit Umsetzuiigs programm ("work book" for individuals to assist life-long learning) 
"Qualilikationsinformationsdicnst" (Cooperation between local business & training organisation) 
Effects on employment of laws and regulations in environmental policy and ecology 
Portugal 
ALICE - (raise the capacity of local agencies) 
Formaçôa Interactiva d Distância de Trabalhadores das PME et Microemprcsas ( interactive distance learning) 
Saber viver numa Europa Multicultural (lake hold of multicultural associations of Europe which arc socialy viable.) 
Finland 
Flexibility through 6-hour shifts 
Development of quality of working life and lifelong learning 
Sverige 
SALT - Resource and Development Centre 
A Model for Directing a Company's Competence Development 
Matching Competence for Action through joining a Network 
Healthy and Productive Workplaces 
UK 
Flexibility, Choice & Quality of Life 
Glasgow Works 2 (new and cost-effective ways to use public funds earmarked ior unemployment benefit) 
Cyber Cafe (innovative use of new technology as an information source and training mechanism) 
City Fringe : One thousand Jobs (deliver brokerage services, reduce employers' resistance to employing local people) 1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 
1995 1825000 
1090263 
1781160 
2278979 
1224720 
2562527 
1017236 
1527521 
1028837 
1520017 
42000 
546896 
531655 
1994375 
963789 
91900 
574580 
478739 
1852772 
338831 
1253402 
2706870 
741000 
449361 
1903847 
282110 
299458 
428500 
55I46G 
346000 
346150 
84751 
264000 
329655 
166500 
1441949 
971460 
6796195 
454232 
103291 
388870 
514127 
337800 
504147 
910000 
800000 
571000 
2652100 
550000 
699000 
212671 
316038 
940799 
9061471 575000 
490263 
801513 
1025541 
492950 
338468 
423823 
667038 
439685 
684007,7 
18000 
246104 
345607 
776930 
433705 
68925 
430935 
359054 
1389750 
254123 
564030,9 
993283 
300000 
202212,5 
400000 
126949,5 
134756,1 
321000 
413600 
259500 
259612,5 
635633,3 
118800 
148344,8 
108225 
576779 
422105 
1559196 
204854 
46481 
174992 
385595,3 
253350 
378110 
409500 
360000 
256950 
1193445 
247500 
314550 
95701,95 
137861 
374152 
4050001 

^ 1 
FORKORTELSER 
36 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel 1-9: Mål 2 og den teknologiske udvikling, 1994-1996 (mio. ECU) 
FTU (1) 
Telekommunikation (2) 
Telematik (3) 
IALT IALT 
2.736,6 
56,0 
56,2 
2.849,1 % 
96% 
2% 
2% 
100% Strukturfonde 
EFRU 
811,2 
12,7 
21,1 
845,0 ESF 
221,7 
0,0 
0,0 
221,7 lait 
1.032,9 
12,7 
21,1 
1.066,7 % 
97% (4) 
1%(4) 
2% (4) 
37% Medlemsstater 
Offentlige 
1.207,0 
16,2 
28,3 
1.251,5 Private 
497,0 
27,2 
6,7 
531,0 lait 
1.704,0 
43,4 
35,0 
1.782,5 % 
96% (5) 
2% (5) 
2% (5) 
63% 
(1), (2), (3), (4), (5): Se fodnoter til tabel 1-4 (kapitel I) 
3.2. 1996 i programmeringen for 1994-1996 
Tabel 1-10: Mål 2 -1996 i programmeringen for 1994-1996 (mio. ECU) 
Støtte 1994-1996 foroverførsd 
Støtte 1994-1996 efter overførsel 
Forpligtelser 
V. »f støtten 
Betalinger 
*/• af støtten 
Transfert de 1994-1996 vers 1997-1999 
Antal interventioner*** 
Vejledende forddine 1997-1999 
Støtte 1997-1999 efter overførsel D 
160,0 * 
133,5 
140,6 
105% 
50,0 
37% 
28.7 
4 
186,0 
214,7 DK 
56.0* 
54,1 
53,1 
98% 
23,7 
44% 
2.7 
2 
65,0 
67,7 D 
733.0 • 
703.4 
665,9 
95% 
339,7 
48% 
40.1 
9 
854,0 
894,1 E 
1.1300-
9962 
1.036,4 
104% 
6072 
61% 
1393 
8 
1.318,0 
1.4573 F 
1.763^ ' 
1.581,6 
1.5602 
99% 
835,5 
53% 
208.6 
19 
2.059,0 
2.267,6 1 
684,0* 
524,0 
514,0 
98% 
245,1 
47% 
169,7 
11 
798,0 
967,7 L 
7.0* 
53 
6,0 
113% 
43 
80% 1.8 
1 
8,0 
9,8 NL 
300.0* 
224,1 
2042 
91% 
91,8 
41% 
80.1 
5 
359.0 
439,1 UK 
Z142.0 * 
2.017,4 
2.060.7 
102% 
1.0903 
54% 
155,1 
13 
2500,0 
2655.1 EUR9 
65752 
6239,7 
6241,0 
100% 
3287,5 
53% 
826^0 
72 
8.147,0 
8373^ A 
101,0 V) 
101,0 
65,5 
65% 
33,0 
33% 
-4 
-FIN 
69.2 *(2) 
55,8 
52,4 
94% 
29,8 
53% 
14.4 
1 
119.1 
133,5 S 
160,0 V) 
160.0 
105,8 
66% 
38.1 
24% 
. 5 
. -EUR3 
3302 
3163 
223,7 
71% 
10O9 
32% 
14,4 
10 
119,1 
133^5 
• Programmeret i fomi af SPD'er, •• Programmeret i form af EFSR'er, ••• OPer/SPD'er 
(1) 1993-1999 
(2) 1995-1996 
NB: Procenttal over 100% inkluderer frigørelser, der skal finde sted i 1997. 
Ved udløbet af første fase 1994-1996 var der disponeret over 100% af de regulerede rammebeløb til 
fordel for de gamle medlemsstater, mens 53% var betalt, dvs. at der var disponeret over 89% af den 
oprindelige støtte, mens 47% var betalt. For de nye medlemsstaters vedkommende udgjorde 
forpligtelserne 71% afden regulerede støtte og betalingerne 32%. For mål 2 under ét var 1996 således 
et år, hvor en stor del af forsinkelserne i den finansielle gennemførelse blev indhentet, idet det beløb, 
der blev indgået forpligtelser for i 1996, repræsenterede 41% af forpligtelserne i hele treårsperioden, 
mens det første år tegnede sig for 31% af forpligtelserne og 1995 for 27%. Resultatet var endnu bedre 
for betalingerne, idet de bevillinger, der blev betalt i 1996, repræsenterede 45% af de bevillinger, der 
blev betalt mellem 1994 og 1996, mens betalingerne i 1994 repræsenterede 29% og betalingerne i 
1995 26%. 
Tabel 1-11: Mål 2 - Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
IALT Forpli 
1994 
57,5 
24,3 
248,8 
0,0 
591,3 
300,0 
8,0 
95,9 
0,0 
0,0 
0,0 
731,8 
2.057,6 1995 
4,6 
6,0 
38,0 
659,2 
313,1 
0,0 
-0,5 
9,2 
54,2 
31,1 
105,8 
518,3 
1.738,9 gtelser 
1996 
78,4 
22,8 
379,1 
377,2 
655,8 
214,0 
-1,5 
99,1 
11,4 
21,3 
0,0 
810,6 
2.668,3 1994-96 
140,6 
53,1 
665,9 
1.036,4 
1.560,2 
514,0 
6,0 
204,2 
65,5 
52,4 
105,8 
2.060,7 
6.464,7 Betalinger 
1994 
17,6 
11,7 
124,4 
0,0 
278,2 
150,0 
4,0 
40,2 
0,0 
0,0 
0,0 
365,9 
991,9 1995 
11,8 
8,4 
32,5 
448,0 
145,1 
0,0 
0,0 
12,3 
21,4 
15,6 
38,1 
153,0 
885,9 1996 
20,7 
3,7 
182,8 
159,3 
412,2 
95,1 
0,3 
39,3 
11,6 
14,2 
0,0 
571,5 
1.510,5 1994-96 
50,0 
23,7 
339,7 
607,2 
835,5 
245,1 
4,3 
91,8 
33,0 
29,8 
38,1 
1.090,3 
3388,4 

8. årsberetning om strukturfondene (1996) 359 
ADAPT 
CEEP 
ECOS-OUVERTURE 
EFRU 
EFS 
EFSR 
EFTA 
EIB 
EIF 
EKSF 
EMPLOI 
ESDP 
ESF 
EUGFL 
EUROPARTENARIAT 
F&U 
FIUF 
FORCEM 
FTU 
GT 
HORIZON 
IKT 
INTERREG 
ISDN 
KONVER 
LEADER 
NIS 
NOW 
OD 
OP 
PACTE 
PEACE 
PERIFRA 
PESCA 
PHARE 
RECHAR 
RECITE 
REGEN 
REGIS 
RESIDER 
RETEX 
RIS EU-initiativ vedrørende arbejdsstyrkens tilpasning til de strukturelle ændringer 
i industrien 
Det Europæiske Center for Offentlige Virksomheder 
Net for samarbejde med byer i Central- og Østeuropa 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling 
Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation 
EF-støtterammer 
Den Europæiske Frihandelssammenslutning 
Den Europæiske Investeringsbank 
Den Europæiske Investeringsfond 
Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab 
EU-initiativ vedrørende beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer 
"European Spatial Development Project" - Det europæiske fysiske og 
funktionelle udviklingsperspektiv 
Den Europæiske Socialfond 
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget 
Fremme af kontakter mellem virksomheder i regioner, der modtager 
strukturfondstøtte, og virksomheder i hele EU og i tredjelande 
Forskning og udvikling 
Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet 
Fond for efteruddannelse (Spanien) 
Forskning og teknologisk udvikling 
Globaltilskud 
EU-initiativ vedrørende erhvervsmæssig integrering af handicappede og visse 
dårligt stillede befolkningsgrupper 
Informations- og kommunikationsteknologier 
EU-initiativ til fremme af det grænseoverskridende og tværregionale 
samarbejde 
Tjenesteintegreret digitalnet 
EU-initiativ vedrørende omstilling i områder, der er afhængige af 
forsvarsindustrier 
EU-initiativ, som støtter projekter vedrørende udvikling af landdistrikter 
Nye uafhængige stater 
EU-initiativ vedrørende erhvervsmæssig integrering af kvinder 
Oversøisk departement (Frankrig) 
Operationelt program 
Program for udveksling af erfaringer mellem lokale og regionale myndigheder i 
Europa 
EU-initiativ til fremme af fred og forsoning i Nordirland og i de tilgrænsende 
irske amter 
Initiativ til fordel for perifere regioner og udsatte aktiviteter 
EU-initiativ vedrørende fiskerisektoren 
Program for støtte til økonomisk omstilling i landene i Central- og Østeuropa 
EU-initiativ til fremme af økonomisk omstilling i kulmineområder 
Program for etablering af net mellem Europas regioner og byer 
EU-initiativ vedrørende gasledningsnet 
EU-initiativ vedrørende regioner med meget perifer beliggenhed 
EU-program, der skal bidrage til omstilling i jern- og stålområder 
EU-initiativ vedrørende diversificering af aktiviteterne i områder, der er stærkt 
afhængige af tekstil- og beklædningsindustrien 
"Regional Innovation Strategy" - Strategi for regional innovation 
360 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
RISI 
SMV 
SMV 
SP 
SPD 
STRIDE 
TEN 
UNICE 
URBAN 
WHO 
YOUTHSTART "Regional Information Society Initiative" - Regionalt initiativ vedrørende 
informationssamfundet 
Små og mellemstore virksomheder 
EU-initiativ for tilpasning af SMV'er til det indre marked 
Større projekt 
Samlet programmeringsdokument 
EU-initiativ vedrørende regional kapacitet til forskning, teknologi og 
innovation 
Transeuropæiske net 
Sammenslutning af industri- og arbejdsgiverorganisationer i De Europæiske 
Fællesskaber 
EU-initiativ vedrørende kriseramte byområder 
Verdenssundhedsorganisationen 
EU-initiativ vedrørende erhvervsmæssig integrering af unge 

3 6 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 526 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 08 13 
Katalognummer : CB-CO-97-547-DA-C 
ISBN 92-78-26041-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 37 
Fig. 1-4: Mål 2 - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år. 
Forpligtelser Betalinger 
B DK D B F I T ;; NL A FIN S UK BUR13 B DK D E F 1 L NL A FW S UK EURIS 
JOH —— y : 
-40H -1 " 
Udnyttelsesgraden for betalingerne er forskellig fra medlemsstat til medlemsstat. Blandt de gamle 
medlemsstater er der to (Luxembourg og Spanien), der har en udnyttelsesgrad på over 60% af den 
regulerede støtte, mens to medlemsstater (Det Forenede Kongerige og Frankrig) har en udnyttelsesgrad 
på over 50% og fire medlemsstater (Tyskland, Italien, Danmark og Nederlandene) har en 
udnyttelsesgrad på over 40%». Kun Belgien har en udnyttelsesgrad på under 40% i forhold til den 
regulerede støtte. Blandt de nye medlemsstater er udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne høj i 
Finland, nemlig over 50% på to år, mens udnyttelsesgraden for Østrig og Sverige ligger under 40% 
(henholdsvis en tredjedel og en fjerdedel), men programmeringen strækker sig også over hele perioden 
1995-1999. 
For så vidt angår de bevillinger, der ikke var udnyttet ved udgangen af perioden 1994-1996, har 
Kommissionen i henhold til rammeforordningens artikel 9 besluttet, at de ved en formel 
kommissionsbeslutning om nedbringelse af støtten for 1994-1996 skal overføres til programmerne for 
1997-1999 for de samme regioner for at lette den økonomiske forvaltning og undgå overlapning 
mellem de to programmeringsfaser for mål 2. Overførslernes andel af den oprindelige støtte varierer 
meget fra medlemsstat til medlemsstat. For tre af de gamle medlemsstater (Danmark, Tyskland og Det 
Forenede Kongerige) udgør andelen mellem 5% og 7%. I tre medlemsstater (Spanien, Frankrig og 
Belgien) udgør overførslerne under 20%. Spaniens og Frankrigs andel er på størrelse med 
gennemsnittet for De Ni. Endelig udgør overførslerne for tre medlemsstater (Italien, Luxembourg og 
Nederlandene) en fjerdedel af den oprindelige støtte. Hvad angår de nye medlemsstater har kun 
Finland programmeret mål 2 i to faser (1995-1996 og 1997-1999). Også her er en ikke ubetydelig 
andel af bevillingerne overført til 1997-1999 (21%). Endelig repræsenterer alene de overførsler, der 
har fundet sted som led i de franske og italienske programmer, 45 % af de samlede overførsler under 
mål 2 (dette tal skal sammenholdes med disse landes andel afden samlede støtte: 35%»). Lægger man 
hertil overførslerne i forbindelse med de spanske og britiske programmer, bliver resultatet, at disse fire 
medlemsstater i alt tegner sig for 80%» af overførslerne for de 10 medlemsstater (nogenlunde samme 
andel som de samme fire medlemsstaters andel afden samlede støtte under mål 2). 
3.3. Forberedelse af perioden 1997-1999 
På mål 2-området gik en stor del af året med at forberede anden programmeringsfase 1997-1999. I 
henhold til rammeforordningens artikel 9 opstillede Kommissionen den 26. juli 1996, efter at have 
modtaget en positiv udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling i Regionerne, 
listen over støtteberettigede regioner under mål 2 for perioden 1997-19999 i de pågældende ni 
medlemsstater10. Listen er uændret i forhold til listen for 1994-1996 bortset fra visse mindre 
ændringer i Italien, Nederlandene og Spanien. For Spaniens vedkommende blev visse områder i 
Madrid-regionen optaget på listen, hvilket udvidede befolkningsdækningen med ca. 5.000 personer, en 
stigning der dog blev opvejet af en reduktion i Saragossa. Den andel afden samlede befolkning, der er 
9 Kommissionens beslutning 96/472/EF af 26. juli 1996, EFT L 193 af 3.8.1996. 
10 Det erindres, at de støtteberettigede områder under mål 2 i de tre nye medlemsstater blev fastslagt i 1995 for 
perioden 1995-1999. 
38 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
støtteberettiget under mål 2, har således ikke ændret sig, men er forblevet på samme niveau i hver 
enkelt medlemsstat. Under ét ligger tallet på 16,4% af Unionens samlede befolkning. Den disponible 
bevillingsramme mellem 1997 og 1999 er på 8,147 mia. ECU (i 1996-priser), hvilket i 
overensstemmelse med beslutningerne truffet af Det Europæiske Råd i Edinburgh repræsenterer en 
reel stigning på 13,8%» i forhold til perioden 1994-1996. Kommissionen havde forinden, nemlig den 
19. juli, fastsat den vejledende fordeling af forpligtelsesbevillinger pr. medlemsstat for årene 1997-
199911. 
Tabel 1-12: Vejledende fordeling pr. medlemsstat af bevillingerne for 199 7-1999 (mio. ECU - 1996-priser) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Spanien 
Frankrig 186 
65 
854 
1.318 
2.059 
IALT Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
UK 798 
8 
359 
2.500 
8.147 2S00 
2000 
1500 
1000 
500 
Den 30. april 1996 tilstillede Kommissionen medlemsstaterne retningslinjer for forberedelsen af de 
nye programmer for 1997-1999-fasen. De nye programmer skal have jobskabelse som første prioritet, 
et mål, der skal opnås ved at forbedre produktionsstrukturerne og hæve arbejdskraftens 
kvalifikationsniveau. Dette generelle mål skal opnås ved at prioritere fire områder højt, nemlig 
SMV'ernes konkurrenceevne og udvikling, hvilket forudsætter en udnyttelse af det lokale potentiale og 
af de lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer; forskning-udvikling og innovation (se indrammet 
tekst); miljø og bæredygtig udvikling med udbedring af de skader, industrien har forvoldt, som mål, og 
udnyttelse af de fremtidige økologiske produkter og tjenesteydelser; og endelig lige muligheder for 
mænd og kvinder, et spørgsmål der ikke mindst vedrører foreningen af arbejdsliv og familieliv. 
Støtte til fremme afden teknologiske innovation: En af prioriteterne under mål 2 for 1997-1999 
En af de fire prioriteter i Kommissionens retningslinjer for udarbejdelsen af programmerne for 1997-1999 er 
forskning-udvikling og innovation. I retningslinjerne lægges der nemlig stor vægt på denne dimensions 
betydning for forbedringen af konkurrenceevnen, ligesom regionerne tilskyndes til at forbedre synergien 
mellem og effektiviteten af deres F&U- og innovationsaktioner og til at fastlægge regionale strategier for 
innovation og teknologisk udvikling. Mere specifikt tilskynder Kommissionen til at sætte ind på visse 
målområder: 
• bedre udnyttelse af de regionale centre for industriel forskning, som mål 2-regionerne generelt er 
velforsynede med, og som er et godt udgangspunkt for udviklingen af samarbejdet mellem virksomheder 
og forskningsinstitutter på områder som f.eks. produktionsprocesser, avancerede teknologier eller 
udvikling af nye produkter; 
• prioritering af formidlingen af resultaterne af forskning og teknologisk innovation til lokale virksomheder 
og industrier; 
• stimulering af innovationen, og her tænkes der ikke alene på den tekniske dimension, men også -fordi den 
er nødvendig for at skabe nye aktivitetsområder - den menneskelige og organisatoriske dimension. 
Innovationen skal bl.a. tage sigte på at forbedre virksomhedernes evne til at absorbere nye teknologier og 
adgang til oplysninger om efterspørgslen efter nye produkter og tjenesteydelser; 
• som led i udviklingen af SMV'er; praktisk udnyttelse af informations- og kommunikationsteknologierne i 
virksomhederne samt bl.a. bevidstgørelsesaktioner, formidling af den bedste praksis og forbedring af 
informationstjenesterne samt etablering af telematiknet mellem virksomhederne. 
• uddannelse af arbejdstagerne, navnlig med sigte på specifikke aktioner for at tilpasse det nye teknologiske 
miljø og øge kendskabet til det, bl.a. gennem en styrkelse af samspillet mellem service- og 
industrisektorerne. 
Af de første oplysninger, der er modtaget om de programmer, som medlemsstaterne udarbejdede i sidste 
kvartal 1996, fremgår det, at FTU-indsatsen er blevet væsentlig styrket og nu tegner sig for over 18% af 
Fællesskabets finansieringer i perioden 1997-1999. 
1 • Kommissionens beslutning 96/468/EF af 19. juli 1996, EFT L 192 af 2.8.1996. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 39 
Kommissionen har i sine retningslinjer også peget på en række midler til forbedring af indholdet og 
kvaliteten af omstillingsplanerne og programmeringsdokumenterne for perioden 1997-1999. Der er 
navnlig tale om forbedring af gennemførelsen af partnerskabs- og additionalitetsprincipperne og af 
konsekvensanalyserne, navnlig på jobskabelsesområdet. 
Medlemsstaternes omstillingsplaner blev for de flestes vedkommende forelagt Kommissionen i august 
og september 1996. Efter den forudgående evaluering af planerne påbegyndtes udarbejdelserne af 
SPD'erne i oktober, og dette arbejde fortsatte indtil begyndelsen af 1997. 
4. Mål 3 og 4 
4.1. Gennemførelse afmål 3 og 4 i 1996 
Mens gennemførelsen i 1995 ikke havde strakt sig over hele året for mål 3's vedkommende, fordi 
EFSR'erne og SPD'erne for de tre nye medlemsstater først blev vedtaget i årets løb, var alle 
programmer på plads i 1996. Men det lave forpligtelsesniveau i visse medlemsstater har givet 
anledning til nogen bekymring. Gennemførelsen afmål 3 har dog givet opmuntrende resultater12.1 de 
fleste af medlemsstaterne var det i den indledende fase muligt at give programmerne et godt afsæt og 
fastlægge deres strukturer og mål. Promoveringsbestræbelserne har spillet en vigtig rolle. Endvidere er 
det i alle programmerne lykkedes, om ikke i lige høj grad, at koncentrere mål 3-aktionerne om de 
svageste grupper. I alle medlemsstaterne har begrebet indslusningsforløb givet sig udslag i konkrete 
aktioner. Resultaterne af anvendelsen af indslusningsforløb viser klart, at integrerede projekter, som 
tilbyder en bred vifte af støtte som f.eks. ledsageforanstaltninger, rådgivning og praktikperioder, får en 
del mere opmærksomhed end de individuelle uddannelsesforanstaltninger. 
For så vidt angår mål 4 kom aktionerne rigtig i gang i slutningen af 1995 og begyndelsen af 1996, dog 
med visse undtagelser (Spanien, Irland, Luxembourg og Finland, hvor en stor del af aktionerne 
allerede var blevet gennemført i 1995). EFSR for Belgien og SPD'erne for Danmark, Tyskland, 
Frankrig og Luxembourg, som var blevet godkendt for perioden 1994-96, blev forlænget til 1999. 
Programmeringsdokumenterne for de øvrige medlemsstater (Spanien, Italien og Nederlandene) var 
blevet godkendt i 1994 for hele perioden 1994-1999. SPD'erne for Østrig og Finland, som blev 
godkendt i juli 1995, og for Sverige, som blev godkendt i februar 1996, omfatter ligeledes perioden 
frem til 1999. 
Ved udgangen af 1996 fik Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt 
Regionsudvalget forelagt en rapport om de fremskridt, der var gjort i forbindelse med mål 4 og 
ADAPT13. Ifølge rapporten har gennemførelsen afmål 4 navnlig haft følgende virkninger: styrkelse af 
den aktive arbejdsmarkedspolitiske indsats til fordel for arbejdstagere, der er i arbejde; større 
inddragelse af arbejdsmarkedets parter og andre repræsenter for erhvervslivet og øget samarbejde 
mellem de forskellige aktører om planlægning, gennemførelse og overvågning af aktionerne; 
etablering og forbedring af efter- og videreuddannelsesstrukturer i en række lande. Samtidig foreslås 
det i rapporten, at nogle af svaghederne i gennemførelsen afhjælpes, bl.a. ved at styrke foregribelsen 
og forbindelsen med uddannelsesplaner, sikre at aktionerne koncentreres om SMV'erne og prioritere 
indsatsen til fordel for de arbejdstagere, der er mest truet af arbejdsløshed på grund af de industrielle 
forandringer. 
12 Nærmere oplysninger findes i kapitel V. Resumé for de enkelte medlemsstater. 
13 SEK(96)2150. Se ligeledes kapitel V. Resumé for de enkelte medlemsstater. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
KAPITEL II GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET, KONTROL OG 
ØKONOMISK FORVALTNING, SAMORDNING AF DE FORSKELLIGE 
FINANSIELLE INSTRUMENTER, KOMPLEMENTARITET MED DE 
ØVRIGE EF-POLITIKKER 85 
A. GENNEMFØRELSE AF STRUKTURFONDENES BUDGET 87 
1. Gennemførelse af budgettet i 1996 87 
1.1. Samlet gennemførelse i 1996 87 
1.2. Anvendelse i 1996 af hver enkelt fonds bevillinger for perioden 1994-1999 94 
2. Status over bevillingsanvendelsen i programmeringsperioden 1994-1999 101 
2.1. Samlet bevillingsanvendelse 1994-1996 101 
2.2. Anvendelse i 1994-1996 af hver fonds bevillinger for perioden 1994-1999 102 
B. KONTROL OG ØKONOMISK FORVALTNING 107 
1. Kontro 107 
1.1. Kontrol foretaget af strukturfondenes tjenestegrene 107 
1.2. Kontrol foretaget af Finanskontrollen 109 
1.3. Kontrol foretaget af UCLAF 109 
1.4. Medlemsstaternes meddelelser om uregelmæssigheder 109 
2. Forbedring af den økonomiske forvaltning 110 
C. SAMORDNING AF DE FORSKELLIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER 111 
1. Samhørighedsfonden 111 
2. EIB 111 
3. EKSF 112 
4. Den Europæiske Investeringsfond 112 
5. Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes finansieringsmekanisme 113 
D. KOMPLEMENTARITET MED DE ØVRIGE EF-POLITIKKER 
1. Strukturfondene og beskæftigelsen 114 
. &__.&_-.. 114 
2. Strukturfondene og lige muligheder 114 
3. Strukturfondene og miljøet 115 
4. Strukturfonde, fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter 116 
5. Strukturfondene og den fælles fiskeripolitik 118 
6. Strukturfondene og SMV'erne 118 
7. Strukturfondene og turismen 120 
8. Strukturfondene og energi 120 
9. Strukturfondene og de transeuropæiske net 121 
10. Strukturfondene og gennemsigtigheden af de offentlige indkøb 123 
11. Strukturfondene og konkurrencepolitikken 124 
12. Strukturfondene, almen uddannelse og erhvervsuddannelse 125 
13. Strukturfondene og kulturen 125 
14. Strukturfondene og handicappede 126 bis 
KAPITEL III INTERINSTITUTIONEL DIAGLOG, REGIONALT 
PARTNERSKAB DIALOG MED ARBEJDSMARKEDTS PARTER OG 
ØKONOMISKE INTERESSEORGANISATIONER, INFORMATION OG 
KOMMUNIKATION 127 
A. INTERINSTITUTIONEL DIALOG 129 
1. Dialog med Europa-Parlamentet 129 
2. Dialog med Det Økonomiske og Sociale Udvalg 130 
3. Forbindelse med Regionsudvalget 131 
4. Uformelle møder mellem ministrene fo ' regionalpolitik og fysisk planlægning 132 
5. Udvalgenes og komitéernes udtalelser 133 
40 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Støtte til fremme afden teknologiske innovation i mål 3 og 4 : 
Informationsteknologierne spiller en væsentlig rolle i mål 3-foranstaltningerne, som skal skabe nye 
beskæftigelsesmuligheder på informationssamfundsområdet. Foranstaltningerne består i uddannelses­
aktioner, som skal udvide og forbedre grundkvalifikationerne på edb-området, som ofte er første trin i den 
erhvervsmæssige reintegrationsproces, navnlig for personer, som tidligere har arbejdet i de traditionelle 
sektorer, og for unge. Mål 3-foranstaltningerne hjælper ligeledes med at forbedre kvalifikationerne på et 
højere niveau, hvor de nye teknologier udnyttes fuldt ud. 
Eksempel på projekt: Anvendelse af kommunikationsteknologier i Tyskland (mål 3). I Kiel hjælper 
en sammenslutning kvinder, som ønsker at vende tilbage til arbejdsmarkedet efter flere år helliget 
familien, ved i et år at uddanne dem til anvendelse afinformations- og kommunikationsteknikker og 
udarbejdelse af projekter. Indenfor rammerne af sociale institutioner udarbejder deltagerne formater 
for informationsbrochurer, udvikler Internet-adresser, producerer og rundsender kalendere for 
begivenheder rettet mod børn. I begyndelsen af uddannelseskursetforetages der en evaluering af 
deltagernes kapaciteter, som derefter danner grundlag for udarbejdelse af individuelle 
uddannelsesplaner. Uddannelsen tager både sigte på at udnytte de teknologiske informationscentre og 
på at udvikle deltagernes initiativrigdom. ESF medfinansierer denne aktion med 63 500 ECU ud af 
samlede omkostninger på 325 000 ECU. 
Med hensyn til mål 4 foreskriver ESF-forordningen, at det "skal koncentreres om uddannelsesforanstalt­
ninger i forbindelse med indførelse, anvendelse, og udvikling af nye eller forbedrede produktionsmetoder, 
særlig nye organisationsteknikker og ny teknologi". En stor del af de aktioner, der iværksættes i forbindelse 
med dette mål, er således direkte knyttet til den teknologiske udvikling. Aktionerne tager sigte på: 
• forbedring af lønmodtagernes tekniske kvalifikationer gennem uddannelse i de nye teknologier, navnlig 
informations- og kommunikationsteknologierne (IKT). Det drejer sig f.eks. om uddannelser, som tager 
sigte på indførelse af "grønne" teknologier, CAD-pro grammel, telematik, udvikling af automatiserings-
teknikker, anvendelse af IKT, total quality management, og indførelse af EDI-systemer (Electronic Data 
Interchange) mellem producenter, leverandører og kunder, og mellem underleverandører og ordregivere. 
• anvendelse af de nye teknologier som støtte til uddannelsesaktionerne med henblik på at forbedre 
uddannelsessystemerne. Dette indebærer indførelser af IKT-baserede uddannelsesmetoder, pædagogiske 
værktøjer (navnlig multimedieuddannelsesteknikkerne) og samarbejdsnet mellem uddannelses­
institutionerne (offentlige og private uddannelsesinstitutioner, videnskabelige institutter og forsknings­
institutter, handelskamre, arbejdsmarkedets parter osv.). 
Eksempel på projekt: uddannelse i hypermedia i Finland (mål 4). HYPMED-projektet er rettet mod 
ansatte i SMV i Jyvdskylå-regionen og gennemføres i fællesskab af Jyvdskyld Technology Centre Ltd., 
virksomhederne og centret for forskning i informationsteknologi ved Jyvdskyld universitet. Det tager 
sigte på at forbedre SMV-ansattes viden i regionens nøglesektorer (papirindustrien, energi, miljø,IKT) 
med henblik på at tilskynde dem til at anvende hypermedia og deres egne hypermedia-applikationer, f. 
eks. inden for uddannelse af personale og kunder, dokumentation vedrørende produkterne og 
marketing. Uddannelse i at lede et projekt inden for multimedier er en integrerende del af projektet. 
Denne uddannelse kan parallelt føre til et eksamensbevis fra universitetet. De virksomheder, der har 
deltaget i første fase af uddannelsen, og som anvender denne teknologi, skal deltage i forskellige 
forskningsprojekter på nationalt plan og EU-plan vedrørende multimedie- og hypermedie-teknikker. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 41 
4.2. 1996 i programmeringen for 1994/95-1996/99 
Tabel 1-13: Mål 3 og 4-1996 i programmeringen for 1994/95-1996/99 (mio. ECU) 
I B | DK | D |E |F | I |L | NL | A | FIN | S |UK|Ialt 
Mål3 
Støtte 
Forpligtelser 
% af støtten 
Betalinger 
% afstøtten 
Antal intervcn. *** 401,9 M 
192,6 
48% 
156,4 
39% 
5 268,1* 
127,0 
47% 
115,2 
43% 
1 1.682,1 M 
820,4 
49% 
521,8 
31% 
12 1.480,3 " 
666,5 
45% 
516,7 
35% 
11 2.562,4 * 
1.200,0 
47% 
906,6 
35% 
1 1.300,1 ** 
3503 
27% 
202,7 
16% 
16 20,7 ** 
9,9 
48% 
8,9 
43% 
2 935,3 * 
434,5 
46% 
377,9 
40% 
I 334,0* 
129,8 
39% 
103,8 
31% 
1 258,4* 
95,3 
37% 
51,3 
20% 
1 347,0* 
73,0 
21% 
36,5 
11% 
1 3.177,5* 
2.051,8 
65% 
1.400,3 
44% 
2 12.767,9 
6.151,0 
48% 
4.398,0 
34% 
54 
Mål 4 
Støtte 
Forpligtelser 
% af stutten 
Betalinger 
% afstøtten 
Antal interven.*** 70,3 ** 
16,4 
23% 
8,2 
12% 
5 38,9* 
13,0 
33% 
10,7 
27% 
1 265,3 * 
56,2 
21% . 
23,5 
9% 
1 368,8* 
167,8 
46% 
76,0 
21% 
1 653,4 * 
187,1 
29% 
97,3 
15% 
1 398,8 * 
98,9 
25% 
49,4 
12% 
1 0,9 
38% 
0,6 
25% 
1 156,2* 
22,2 
14% 
11,1 
7% 
1 61,0* 
11,7 
19% 
9,4 
15% 
1 84,6* 
23,6 
28% 
12,9 
15% 
1 173,0 * 
37,5 
22% 
18,8 
11% 
1 -
-1273 
635^ 
28% 
317,9 
14% 
15 
' Programmeret i form af SPD'er, •• Programmeret i form af EFSR'er, ••• OFer/SPD'er 
Alt i alt afvikles mål 3-programmerne i et tilfredsstillende tempo, og den finansielle gennemførelse var 
bedre i 1996 end i de to foregående år. Denne gradvise fremgang afspejler generelt de tendenser, der 
oprindelig blev regnet med i de flerårige budgetter for programmerne. Dog giver de af Kommissionen 
indgåede forpligtelser og foretagne betalinger ikke et helt retvisende billede af den faktiske udnyttelse 
af forpligtelses- og betalingsbevillingerne i medlemsstaterne. ESF-programmerne afsluttes nemlig 
årligt, og årets endelige resultater kendes først ved udgangen af juni i det følgende år, hvor 
medlemsstaterne forelægger Kommissionen de årlige gennemførelsesrapporter. Tallene vedrørende 
Kommissionens finansielle gennemførelse viser dog en tendens til en forøgelse af 
gennemførelsestempoet. Programmerne for de nye medlemsstater (Østrig, Finland og Sverige), som 
blev vedtaget i 1995, går dog imod denne generelle tendens, idet deres gennemførelse er blevet lidt 
forsinket. Nedgangen i betalingerne for Sverige og Finland er kun tilsyneladende, da anvendelsen af 
betalingsbevillingerne faktisk steg i 1996.1 tabellen tages der ikke hensyn til den del af bevillingerne, 
der ikke blev udnyttet i 1995, det år, hvor programmerne blev iværksat for disse lande. De uudnyttede 
bevillinger blev nemlig fremført til 1996, hvor de blev brugt til at betale for de aktioner, der blev 
gennemført i 1996. 
Tabel 1-14: Mål 3 - Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
IALT Forpli 
1994 
64,4 
44,0 
259,6 
219,6 
381,6 
200,5 
3,2 
138,4 
0,0 
0,0 
0,0 
478,0 
1.789,2 1995 
33,4 
41,0 
48,2 
207,0 
396,8 
0,0 
3,3 
143,8 
64,1 
60,3 
73,0 
497,0 
1.567,9 gtelser 
1996 
94,8 
42,0 
512,6 
239,9 
421,6 
149,9 
3,4 
152,2 
65,7 
35,0 
0,0 
1.076,8 
2.793,9 1994-96 
192,6 
127,0 
820,4 
666,5 
1.200,0 
350,3 
9,9 
434,5 
129,8 
95,3 
73,0 
2.051,8 
6.151,0 Betalinger 
1994 
32,2 
35,2 
129,8 
74,9 
190,8 
100,2 
1,6 
110,8 
0,0 
0,0 
0,0 
382,4 
1.057,8 1995 
42,3 
39,0 
104,5 
169,7 
312,9 
0,0 
4,0 
142,6 
32,0 
30,2 
36,5 
436,2 
1.349,8 1996 
81,9 
41,0 
287,5 
272,1 
402,9 
102,4 
3,4 
124,6 
71,8 
21,1 
0,0 
581,7 
1.990,4 1994-96 
156,4 
115,2 
521,8 
516,7 
906,6 
202,7 
9,0 
377,9 
103,8 
51,3 
36,5 
1.400,3 
4.398,0 
42 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Fig. 1-5: Mål 3 - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år 
Forpligtelser Betalinger 
(hJllJllllll 
L NL A FIN F I L NL A FIN S UK EUR15 
Udnyttelsesgraden for mål 4 havde været forholdsvis lav i 1994 og 1995. Dette skyldtes navnlig, at 
mål 4 var nyt, den komplekse karakter af problemerne med de industrielle forandringer og 
nødvendigheden af at etablere et udvidet partnerskab. Dette nødvendiggjorde en bevidstgørelses- og 
oplysningsindsats i medlemsstaterne og en støtte til forberedelsen af projekterne. 
Gennemførelsestempoet øgedes imidlertid i løbet af 1996. Aktionerne fokuserer navnlig på efter- og 
videreuddannelse af lønmodtagerne, som får forbedret deres teknologiske kvalifikationer og lærer at 
tilpasse sig de nye former for arbejdstilrettelæggelse. 
Tabel 1-15: Mål 4 - Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
IALT Forpli 
1994 
4,6 
1,0 
29,6 
55,6 
95,4 
60,6 
0,3 
22,2 
0,0 
0,0 
0,0 
269,3 1995 
0,0 
5,0 
0,0 
62,7 
0,0 
0,0 
0,3 
0,0 
11,7 
14,8 
0,0 
94,5 gtclser 
1996 
11,8 
7,0 
26,6 
49,5 
91,7 
38,3 
0,4 
0,0 
0,0 
8,8 
37,5 
271,5 1994-96 
16,4 
13,0 
56,2 
167,8 
187,1 
98,9 
0,9 
22,2 
11,7 
23,6 
37,5 
635,3 Betalinger 
1994 
2,3 
0,5 
14,8 
27,9 
47,7 
30,3 
0,1 
11,1 
0,0 
0,0 
0,0 
134,7 1995 
0,0 
2,5 
0,0 
38,1 
0,0 
0,0 
0,2 
0,0 
5,9 
7,4 
0,0 
54,1 1996 
5,9 
7,7 
8,7 
10,0 
49,6 
19,1 
0,3 
0,0 
3,5 
5,5 
18,8 
129,1 1994-96 
8,2 
10,7 
23,5 
76,0 
97,3 
49,4 
0,6 
1U 
9,4 
12,9 
18,8 
317,9 
Fig. 1-6: Mål 4 - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år 
Forpligtelser Betalinger 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 43 
5. Mål 5a 
5.1. Mål 5a landbrug 
Mål 5 a er et horisontalt mål, som vedrører landbrugsvirksomhed i hele Unionens område og støtter 
moderniseringen af landbmgsstrukturerne. Målet er forankret i den fælles landbrugspolitik. 
Foranstaltningerne under mål 5 a træffes i medfør af særforordninger, hvoraf de vigtigste er forordning 
(EØF) nr. 2328/91 (produktionsstrukturer) og forordning (EØF) nr. 866/90 og nr. 867/90 (afsætnings-
og forarbejdningsstrukturer) samt forordning (EØF) nr. 1360/78 (støtte til producentsammenslut­
ninger). 
P.m.: Foranstaltninger finansieret under mål 5a landbrug14 : 
Foranstaltningerne under mål 5a kan sammenfattes således : 
Konkurrenceevne og beskæftigelse: Begge disse grundlæggende mål støttes 
af følgende foranstaltninger: uddannelsesstøtten15 ; støtten til unge 
landbrugeres første etablering16 ; støtten til investeringer i 
landbrugsbedrifter17; støtten til hjælpetjenester for landbrugsbedrifter 
(administrative tjenester, gensidig støtte, regnskabsføring)18; støtten til 
producentsammenslutninger19; investeringsstøtten til fremme af 
forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter20. 
Territorial ligevægt og beskæftigelse: Dette mål søges opnået bl.a. ved 
specifikke foranstaltninger til fordel for landbrug i bjergområder og i visse 
ugunstigt stillede områder21, som skal kompensere for de naturbetingede 
ulemper, som stiller sig i vejen for landbrugsvirksomheden. 
Som følge af ændringerne i flere programmeringsdokumenter, som er 
udarbejdet i henhold til forordning (EØF) nr. 866/90 og nr. 867/90, og 
ajourføringen af udgiftsoverslagene i henhold til forordning (EØF) nr. 
2328/91 er den vejledende finansielle programmering af foranstaltningerne 
vedrørende mål 5a uden for mål 1- og 6-regionerne22 for perioden 1994-
1999, som var gældende pr. 31. december 1996, følgende 
Tabel 1-16: Mål 5a landbrug - Gennemførelsesprognoser for 1994-1999 
(mio. ECU) 
I alt (vejL): 5.195,9 Produktion 
Afsætning og forarbejdning 4.190,3 
1.005,6 81% 
19% 
Støtte til fremme afden teknologiske innovation i mål 5a landbrug: 
Foranstaltningerne i forordning (EØF) nr. 866/90 og nr. 867/90 om forbedring af vilkårene for forarbejdning 
og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter fremmer anvendelsen af nye forarbejdningsteknikker, 
som bl.a. gennem nyskabende investeringer muliggør udvikling af nye produkter og åbning af nye markeder. 
Den vægt, der tillægges disse aktiviteter i forordningerne, fremgår af, at disse investeringer rangerer højt 
blandt de valgkriterier, som støtteordningen er underkastet. Ganske vist er disse foranstaltningers hovedmål 
ikke udvikling af nye teknologier, men de spiller en væsentlig rolle ved teknologioverførslerne og 
iværksættelsen af forsknings- og demonstrationsresultaterne på industrielt eller kommercielt plan. 
Foranstaltningerne kan lette og stimulere spredningen af den teknologiske innovation med henblik på at 
forbedre konkurrenceevnen inden for produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. De 
muligheder, som foranstaltningen skaber, konkretiseres: 
14 Nærmere oplysninger findes i årsberetningerne for 1994 og 1995. 
15 Forordning (EØF) nr. 2328/91, art. 28. 
16 Forordning (EØF) nr. 2328/91, art. 10 og 11. 
17 Forordinng (EØF) nr. 2328/91, art. 5-9. 
18 Forordning (EØF) nr. 2328/91, art. 13-16. 
19 Forodning (EØF) nr. 1360/78. 
20 Forordning (EØF) nr. 866/90 og 867/90. 
21 Forordning (EØF) nr. 2328/91, art. 17-20. 
22 I mål 1- og 6-regionerne programmeres 5a-foranstaltningerne inden for ESFR'erne/SPD'erne. 
44 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
for så vidt angår udvikling af nye produkter bl.a. ved udviklingen af nye emballageformer, som 
opfylder efterspørgslen og samtidig bidrager tilforbedring af produkternes kvalitet; 
for så vidt angår åbning af nye markeder ved promovering af non-food-produkter, f.eks. nye 
emballagematerialer og produkter til styrkelse og behandling af planter (biologisk 
plantebeskyttelse). 
Gennemførelse afmål 5 a landbrug i 1996 
Tabel 1-17: Mål 5a landbrug - Konkrete resultater i 1995 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal* 
UK 
I alt EU 12 
Østrig 
Finland 
Sverige 
I »Il EU 15 Etablering af unge landbrugere 
(art 10) 
Antal støttemodtagere 
Mill 
71 
402 
1.085 
4.623 
156 
884 
222 
a.i. 
1.059 
a.i. 
8.502 
a.i. 
a.i. 
9 
8.511 uden for mil 1 
557 
514 
3.443 
998 
7.631 
1.489 
72 
a.i. 
a.i. 
14.704 
a.i. 
a.i. 
105 
14.809 lait 
628 
514 
3.845 
1.085 
5.621 
7.787 
884 
1.711 
72 
a.i. 
1.059 
a.i. 
23.206 
a.i. 
a.i. 
114 
23.320 Investeringsstøtte til unge 
landbrugere (art. 11) 
Antal støttemodtagere 
Mill 
39 
46 
371 
2.458 
29 
32 
25 
2 
23 
3.025 
a.i. 
a.i. 
a.i. 
3.025 uden for mal 1 
471 
394 
548 
316 
2.681 
540 
41 
24 
24 
5.039 
a.i. 
a.i. 
a.i. 
5.039 lait 
510 
394 
594 
371 
2.774 
2.710 
32 
565 
41 
26 
47 
8.064 
a.i. 
a.i. 
a.i. 
8.064 Investeringsstøtte 
<«rt 7) 
Antal støttemodtagere 
Mill 
123 
1.877 
2.726 
10.241 
67 
133 
447 
9 
2.353 
1.084 
19.060 
a.i. 
a.i. 
a.i. 
19.060 ud co formlll 
1.344 
1.384 
2.793 
2.837 
9.146 
3.852 
71 
217 
695 
22.339 
a.i. 
a.i. 
a.i. 
22.339 lait 
1.467 
1.384 
4.670 
2.726 
13.078 
9.213 
133 
4.299 
71 
226 
2.353 
1.779 
41.399 
a.i. 
a.i. 
a.i. 
41.399 Udlignings­
godtgørelse (art. 19) 
Antal bedrifter 
6.636 
a.i. 
228.919 
180.825 
185.373 
131.997 
92.636 
49.969 
2.402 
4.850 
82.139 
57.181 
1.022.927 
92.000 
23.181 
74.733 
1.212.841 
a.i.: anvendes ikke 
• 1994-tal 
I 1996 foreslog Kommissionen Rådet at kodificere forordning (EØF) nr. 866/90 og nr. 867/90 samt 
forordning (EØF) nr. 1360/78 om støtte til producentsammenslutninger23, da disse forordninger var 
blevet ændret flere gange. Ved kodificeringen skal rækken af ændringer indarbejdes i de oprindelige 
forordninger, samtidig med at teksterne blive forenklet og tydeliggjort. Rådet og Europa-Parlamentet 
var endnu ikke færdige med at behandle dette forslag ved udgangen af 1996.1 det følgende gennemgås 
de resultater, der blev opnået i 1996. 
Tabel 1-18: Mål 5a landbrug - Finansielle resultater i 1996 (forpligtelser - mio. ECU) 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Spanien 
Frankrig 
Italien 
Luxembourg 
Østrig 
Nederlandene 
Finland 
Sverige 
UK 
IALT Indirekte foran-
stalninger vedr. 
produktions­
strukturer" 
21,8 
17,0 
143,3 
0,0 
174,8 
0,0 
4,3 
44,8 
2,1 
53,3 
15,5 
15,2 
492,1 Forarbejdning og 
afsætning (F. 
866/90) 
5,0 
5,1 
48,5 
25,0 
45,9 
131,7 
0,0 
31,2 
7,0 
0,0 
11,0 
0,0 
310,4 lait 
26,8 
22,1 
191,8 
25,0 
220,7 
131,7 
4,3 
75,9 
9,1 
53,3 
26,5 
15,2 
802,4 
Generelt fortsatte iværksættelsen af foranstaltninger til forbedring af vilkårene for forarbejdning og 
afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter, jf. forordning (EØF) nr. 866/90 og nr. 867/90, som 
fastsat i programmeringen for 1994-1999. Overvågningsudvalgene har konstateret, at gennemførelsen 
af programmerne efter nogle forsinkelser i starten forløb stadig hurtigere i de fleste medlemsstater. 
23 KOM(96)58 endelig udg., EFT C 115 af 19.4.1996. De konsoliderede forordninger blev vedtaget af Rådet 
den 20. maj 1997 (Rådets forordninger (EF) nr. 950/97, 951/97 og 952/97, EFT L 142 af 2.6.1997). 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 45 
Forbedringen af overvågnings- og evalueringsprocedurerne fortsatte inden for rammerne af 
partnerskabet. Mere specifikt kan det nævnes, at iværksættelsen af foranstaltningerne i den italienske 
EFSR har ført til godkendelse af 13 OP'er vedrørende forbedring af vilkårene for forarbejdning og 
afsætning af landbrugsprodukter og 12 OP'er vedrørende skovbrugsprodukter. Iværksættelsen afmål 
5a-foranstaltningerne i Sverige kom til udtryk ved vedtagelsen af SPD'et i 1996. SPD'et for Det 
Forenede Kongerige blev ændret i 1996 under hensyntagen til begrænsningen af foranstaltningens 
anvendelse i Wales og Skotland fra 31. marts 1996. Endvidere blev der ved en rådsafgørelse fastsat 
nye grænser for de ugunstigt stillede områder i Irland. Udvidelsen af disse områder omfatter ca. 
105.000 ha, således at de ugunstigt stillede områder i Irland nu omfatter 73% af det udnyttede 
landbrugsareal. 
Den 4. september 1996 vedtog Kommissionen en rapport om unge landbrugere og 
generationsskifteproblemerne i europæisk landbrug, som skulle forelægges Rådet og Parlamentet samt 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Rapporten, som er Kommissionens bidrag til 
debatten om unge landbrugeres etablering, gennemgår de økonomiske og sociale vanskeligheder, som 
landbrugerne møder i etableringsfasen, samt de juridiske og skattemæssige vanskeligheder, som de 
også er udsat for. I rapporten gennemgås de eksisterende fællesskabsinstrumenter, som tager sigte på at 
fremme etableringen og hjælpe de unge landbrugere, og anvendelsen af disse instrumenter og 
resultaterne heraf i de forskellige medlemsstater beskrives. Rapporten indeholder ligeledes visse 
retningslinjer og anbefalinger vedrørende foranstaltninger, der kan træffes på fællesskabs- og nationalt 
plan for at gøre aktionen til fordel for unge landbrugere i hele Unionen mere sammenhængende og 
effektiv. 
I øvrigt har flere medlemsstater forelagt Kommissionen deres ideer til en styrkelse af 
fællesskabspolitikken til fordel for bjergområder. Kommissionen fortsætter dialogen med 
medlemsstaterne om de forskellige bjergområders konkrete behov. 
1996 i programmeringen for 1994-1999 
Tabel 1-19: Mål 5a landbrug - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. ECU) 
Støtte 
Forpligtelser 
% af støtten 
Betalinger 
% af støtten 
Nb d'interventions*** B 
170,4 * 
79,8 
47% 
59,1 
35% 
6 DK 
127,0* 
60,8 
48% 
41,3 
32% 
2 D 
1.086,5* 
514,6 
47% 
387,2 
36% 
11 E 
276,0 * 
102,4 
37% 
84,5 
31% 
2 F 
1.745,5* 
738,6 
42% 
449,0 
26% 
2 I 
626,1 ** 
249,2 
40% 
99,8 
16% 
26 L 
38,4* 
16,5 
43% 
10,6 
28% 
2 NL 
118.0* 
34,3 
29% 
18,6 
16% 
2 A 
392,8 * 
137,4 
35% 
107,9 
27% 
2 FIN 
337,3 * 
114,7 
34% 
57,3 
17% 
2 S 
92,2* 
40,2 
44% 
34,7 
38% 
2 UK 
185,7* 
100,4 
54% 
75,7 
41% 
2 lait 
5.195,8 
2.188,9 
42% 
1.425,8 
27% 
61 
* Programmeret i form af SPD'er (forord. 866/90 og 867/90) og prognoser for gennemførelsen (forord. 2328/91) 
** Programmeret i form af EFSR (forord. 866/90 og 867/90) og prognoser for gennemførelsen (forord. 2328/91) 
•*• OP/SPD/prognoscr for gennemførelsen 
De første to år i perioden 1994-1999 var præget af forsinkelser med hensyn til både godkendelsen og 
iværksættelsen af programmerne. I 1996 var der en tendens til at fremskynde procedurerne i de fleste 
medlemsstater. Således udnyttedes 84% af forpligtelsesbevillingerne vedrørende programmerne i 1996 
mod 66% i 1995. For samtlige de igangværende programmer udgjorde budgetforpligtelserne i 1996 
37% af de forpligtelser, der blev indgået mellem 1994 og 1996. De vanskeligheder, der i 1996 var med 
at udnytte bevillingerne, var koncentreret om visse lande, idet de fleste af medlemsstaterne 
gennemførte programmerne i et normalt tempo. Grundene til vanskelighederne er mange og varierer 
fra medlemsstat til medlemsstat. Vanskelighederne skyldes bl.a. ændringer i fremgangsmåden for 
ydelse af investeringsstøtte, tekniske problemer i foranstaltningernes startfase i de tre nye 
medlemsstater og en mindre interesse hos de potentielle støttemodtagere for de foreslåede 
foranstaltninger, hvilket hænger sammen med en vanskelig økonomisk situation. Det er denne 
underudnyttelse af bevillingerne, der har medført, at to medlemsstater, Spanien og Luxembourg, i 
1996 inden for mål 5a overførte bevillinger til foranstaltninger til forarbejdning og afsætning af 
landbrugsprodukter. 
For de tre første programmeringsår under ét må den finansielle gennemførelse siges at have været 
forholdsvis tilfredsstillende målt i indgåede forpligtelser, idet der mellem 1994 og 1996 faktisk blev 
disponeret over 42% af den samlede støtte, der var fastsat i programmerne. Udnyttelsesgraden for 
46 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
betalingsbevillingerne var derimod stadig ret lav, idet den ved udgangen af 1996 kun var nået op på 
27% af støtten for perioden 1994-1999. 
Tabel 1-20: Mål 5a landbrug - Gennemførelse i årene 1994-1996 (mio. ECU) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
IALT Forpligtelser 
1994 
22,8 
21,9 
157,6 
56,3 
265,8 
117,5 
6,7 
20,4 
0,0 
0,0 
0,0 
62,4 
731,4 1995 
30,2 
16,7 
165,1 
21,1 
252,1 
0,0 
5,5 
4,9 
61,5 
61,4 
13,7 
22,8 
655,1 1996 
26,8 
22,1 
191,8 
25,0 
220,7 
131,7 
4,3 
9,1 
75,9 
53,3 
26,5 
15,2 
802,4 1994-96 
79,8 
60,8 
514,6 
102,4 
738,6 
249,2 
16,5 
34,3 
137,4 
114,7 
40,2 
100,4 
2.188,9 Betalinger 
1994 
3,8 
2,7 
48,9 
28,2 
0,0 
58,7 
3,4 
10,2 
0,0 
0,0 
0,0 
19,3 
175,1 1995 
12,8 
16,5 
160,9 
27,7 
242,1 
0,0 
2,0 
2,0 
30,8 
30,7 
22,4 
554,6 1996 
42,6 
22,1 
177,3 
28,7 
206,9 
41,1 
5,2 
6,5 
77,1 
26,6 
27,9 
34,0 
696,0 1994-96 
59,1 
41,3 
387,2 
84,6 
449,0 
99,8 
10,6 
18,6 
107,9 
57,3 
34,7 
75,7 
1.425,8 
Fig. I- 7: Mål 5a landbrug - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år 
Forpligtelser Betalinger 
5.2. Mål 5a fiskeri 
Iværksættelsen afmål 5a fiskeri i 1996 
FIUF-interventionerne til forbedring af fiskeri- og akvakulturstrukturerne tager sigte på dels at sikre en 
varig ligevægt mellem fiskeressourcerne og fiskeriaktiviteterne ved en regulering af fiskeriet, dels at 
støtte og styrke hele den europæiske fiskerisektor. For så vidt angår reguleringen af fiskeriet bidrog 
FIUF i 1996 til medfinansiering af begrænsningen afden europæiske flåde efter retningslinjerne i de 
flerårige udviklingsprogrammer for 1993-1996 gennem en indstilling af fartøjernes aktivitet 
(ophugning, udførsel eller stiftelse af blandede selskaber). Endvidere fortsatte indsatsen for at styrke 
den europæiske fiske- og akvakulturindustri fortsat, bl.a. inden for flådemodernisering, forarbejdning 
og afsætning af produkter, akvakultur og i forbindelse med havneanlæg. De vigtigste foranstaltninger i 
1996 var følgende24 : 
Suspension af FIUF-stotten til fiskerflåden: Efter de mislykkede forhandlinger om det fjerde 
flerårige udviklingsprogram for perioden 1997-200225 konstaterede Kommissionen den 23. december 
1996, at FIUF-medfinansieringsordningerne til fordel for flåden (støtte til regulering af fiskeriet og 
24 Nærmere oplysninger findes i kapitel V. Resumé for de enkelte medlemsstater. 
25 Det drejer sig om det program, der fastlægger fiskeriindsatsten for hvert land og for hvert flådesegment. 
Rådet nåede i 1996 (samlingerne i oktober, november og december) ikke til enighed om en begrænsning af 
den af Kommissionen foreslåede indsats (KOM(96)203 endelig udg. af 30. maj 1996 og KOM(96)237 
endelig udg. af 29. maj 1996). 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 47 
interventioner vedrørende fornyelse eller modernisering af flåden) måtte suspenderes pr. 1. januar 
1997. Denne støtte udgør i alt ca. 50% af FlUF-bevillingerne. Rådet fastsatte den 30. april 1997 som 
sidste frist for beslutningen. 
Specifikke foranstaltninger til omstilling afden italienske flåde, der anvender drivgarn ("Spadare") 
: I forbindelse med den omstillingsplan for dette flådesegment, som de italienske myndigheder har 
udarbejdet26, har Kommissionen foreslået Rådet at vedtage en specifik foranstaltning, der gør det 
muligt at yde støtte til både de fiskere og de redere, der er tale om27. De foreslåede ventegodtgørelser 
for fiskerne (som skal forpligte sig til at ophøre med fiskeriaktivitet eller omstille sig til anden 
aktivitet), kan ikke overstige 918,23 ECU pr. fisker pr. måned (i højst seks måneder). Fiskerne kan 
herudover modtage en engangspræmie på højst 50.000 ECU, hvis de ophører med enhver økonomisk 
aktivitet, og på højst 20.000 ECU i tilfælde af omstilling til en anden fiskeriaktivitet eller sektor. For 
rederne varierer den foreslåede støtte mellem 20.000 og 156.000 ECU i tilfælde af ophør med enhver 
fiskeriaktivitet og mellem 10.000 og 146.000 ECU i tilfælde af omstilling til anden fiskeriaktivitet, 
afhængig af tonnage og ophørs- eller omstillingsår. 
Ændringer af FIUF-forordningen: Forordning (EF) nr. 3699/93 om kriterier og betingelser for 
strukturinterventioner inden for fiskeri, der allerede var blevet ændret to gange i 1995, blev i 1996 
ændret endnu to gange. Ved den tredje ændring28 blev ordningen med FIUF-præmier for midlertidigt 
ophør ændret, idet der blev fastsat et loft over bevillingerne pr. år og pr. land, mens ordningen for 
endelig oplægning af fartøjer blev ændret således, at det sikredes, at præmieniveauet blev opretholdt 
for fartøjer over 30 år. Ved den fjerde ændring29 blev der indført en bestemmelse om officiel 
anerkendelse af oprindelsen under henvisning til et bestemt geografisk område for et produkt eller en 
produktionsmetode i forbindelse med de salgskampagner, der medfinansieres af FIUF. 
1996 i programmeringen 1994-1996 
Udnyttelsesgraden for bevillingerne nåede i 1996 op på et tilfredsstillende niveau efter de 
vanskeligheder, der havde præget det foregående år, som var "år nul" for det nye finansielle 
instrument30. Det viser sig imidlertid i mangfoldige tilfælde, at den reelle gennemførelse (afholdte 
udgifter i forhold til de samlede planlagte udgifter) ligger langt under den budgetmæssige 
gennemførelse, idet denne er hurtigere i begyndelsen af perioden (næsten automatiske forpligtelser) 
end senere. Det er derfor nødvendigt nøje at følge den reelle gennemførelse af programmerne i praksis. 
Der er dog gjort betydelige fremskridt med gennemførelsen i flere lande takket være dels forbedringen 
af partnerskabet mellem Kommissionen og de nationale myndigheder, dels erhvervskredsenes evne til 
at fremlægge sammenhængende og relevante programmer. 
Tabel 1-21: Mål 5a fiskeri -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Støtte 
Forpligtelser 
% af støtten 
Betalinger 
% af støtten 
Antal intervcn. B 
24,5 
24,5 
100% 
19,6 
80% 
1 DK 
139,9 
69,9 
50% 
30,3 
22% 
1 D 
76,0 
37,6 
50% 
20,0 
26% 
1 E 
121,9 
59,7 
49% 
42,7 
35% 
1 F 
189,9 
63,3 
33% 
41,1 
22% 
1 I 
134,4 
44,8 
33% 
23,1 
17% 
1 L 
1,1 
1,1 
100% 
0,3 
30% 
I NL 
46,6 
15,5 
33% 
12,7 
27% 
1 A 
2,0 
2,0 
100% 
1,0 
50% 
1 FIN 
23,0 
23,0 
100% 
6,9 
30% 
1 S 
40,0 
40,0 
100% 
12,0 
30% 
1 UK 
88,7 
44,3 
50% 
20,1 
23% 
1 lait 
888,0 
425,7 
48% 
229,9 
26% 
12 
26 Det drejer sig om de fiskerfartøjer, som sejler under italiensk flag, og som fisker efter tun og sværdfisk i 
Middelhavet ved hjælp af drivgarn. 
27 KOM(96) 682 endelig udg. af 16. december 1996. 
28 Rådets forordning (EF) nr. 965/96 af 28. maj 1996, EFT L 131 af 1.6.1996. 
29 Rådets forordinng (EF) nr. 25/97 af 20. december 1996, EFT L 6 af 10.1.1997. 
30 For alle mål tilsammen blev der fra 1994 til 1996 udbetalt 748 mio. ECU af de 1,168 mia., der var indgået 
forpligtelse for for 1994-1996, dvs. 64%. Denne procentsats er på 70% for mål 1, 54% for mål 5a og 50% 
for mål 6. I forhold til den samlede støtte under programmerne for programmeringsperioden (herunder 
FIUF-interventionerne i programmerne under mål 1 og 6), var der indgået forpligtelse for 45% af støtten 
ved udgangen af 1996. 
48 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel 1-22: Mål 5a fiskeri - Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
ETJR15 1994 
4,1 
23,3 
12,4 
19,9 
31,7 
22,4 
0,2 
7,8 
0,0 
0,0 
0,0 
14,8 
136,5 Forpligtelser 
1995 
0,0 
23,3 
12,5 
19,9 
31,6 
22,4 
0,9 
1,4 
2,0 
23,0 
40,0 
0,0 
176,9 1996 
20,4 
23,3 
12,8 
19,9 
0,0 
0,0 
0,0 
6,4 
0,0 
0,0 
0,0 
29,6 
112,3 1994-96 
24,5 
69,9 
37,6 
59,7 
63,3 
443 
1,1 
15,5 
2,0 
23,0 
40,0 
443 
425,7 1994 
2,0 
11,7 
6,2 
10,0 
15,8 
11,2 
0,1 
3,9 
0,0 
0,0 
0,0 
7,4 
68,3 Betalinger 
1995 
12 
18,6 
9,9 
0,0 
25,3 
0,0 
0,1 
2,3 
0,2 
6,9 
12,0 
4,4 
81,0 1996 
16,3 
0,0 
3,9 
32,7 
0,0 
11,9 
02 
6,5 
0,8 
0,0 
0,0 
8,3 
80,6 1994-96 
19,6 
30,3 
20,0 
42,7 
41,1 
23,1 
0^ 
12,7 
1,0 
6,9 
12,0 
20,1 
229,9 
Fig.. 1-8: Mål 5a fiskeri - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år 
Forpligtelser Betalinger 
6. Mål 5b 
6.1. Gennemførelse afmål 5b i 1996 
I 1996 fortsatte gennemførelsen af de SPD'er, der var blevet godkendt de foregående år. Men i mange 
af tilfældene var 1996 faktisk det første fulde gennemførelsesår. Kommissionen godkendte ligeledes 
nogle nye programmer, nemlig de fem svenske SPD'er. Herved er det samlede antal SPD'er vedrørende 
mål 5b nået op på 83. 
Gennemførelsen af programmerne31 fandt sted inden for rammerne af partnerskabet. De forskellige 
overvågningsudvalg vedrørende mål 5b sikrer en korrekt gennemførelse af programmerne og 
tilrettelægger og gennemfører evalueringerne. I 1996 arbejdede de 83 overvågningsudvalg videre med 
flere vigtige spørgsmål. Det første vedrører iværksættelsen af oplysningssystemer, som sikrer, at 
udvalgene underrettes om, hvilken type projekter der faktisk er godkendt, og de finansielle 
konsekvenser af årets forpligtelser og betalinger. Det andet spørgsmål vedrører tilrettelæggelsen af 
programevalueringen, dvs. udarbejdelse af en evalueringsplan, mandatet til de vurderingsmænd, der 
skal indgås kontrakt med, samt opfølgning på den faktiske udnævnelse af disse32. Forberedelsen af 
evalueringsprocedurerne var en vanskelig opgave, som de fleste overvågningsudvalg klarede. Endelig 
har overvågningsudvalgene præciseret reglerne for intervention i form af teknisk bistand og 
kommunikationsprogrammer. 
3 ' Nærmere oplysninger findes i kapitel V. Resumé for de enkelte medlemsstater. 
32 Se kapitel IV. Evaluering. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 49 
Støtte til fremme afden teknologiske innovation i mål 5b-regionerne: 
De aktioner, der direkte vedrører den teknologiske udvikling i landbrugsområderne, tegner sig for ca. 1,2% af 
de fællesskabsbevillinger, der er fastsat i SPD'erne. I disse interventioner udgør EFRU's andel 75% af 
fællesskabsfinansieringerne, ESF's 15% og EUGFL's 10%. FTU-aktionerne tegner sig for over to tredjedele 
af bevillingerne til den teknologiske udvikling og innovation, hvilket er nogenlunde det samme som i mål 1-
programmerne. Aktionerne vedrører teknologioverførsler, diversificering af produktionen og identificering af 
nye markeder. Mål 5b-programmerne skiller sig ud ved den andel af strukturfondbevillingerne, der går til 
telematiske applikationer, dvs. informationssamfundets indtrængen i de ofte isolerede landbrugsområder. 
Disse foranstaltninger repræsenterer 27% af fællesskabsbevillingerne til teknologisk udvikling af nye 
applikationer som f.eks. distancearbejde og fjernundervisning. Udgifterne på telekommunikationsområdet er 
forholdsvis lave (under 10%) og vedrører forbedring af infrastrukturerne i de mest isolerede områder. 
Tabel 1-23: Mål 5b og den teknologiske udvikling, 1994-1999 (mio. ECU) 
FTU(i) 
Telekommunikation (2) 
Telematik (3) 
IALT IALT 
211,7 
21,9 
84,5 
318,1 % 
67% 
7% 
27% 
100% Strukturfonde 
EFRU 
41,9 
4.0 
18,0 
63,9 ESF 
8,6 
0,0 
4,1 
12,7 EUGFL 
7,1 
0,8 
0,6 
8,5 lait 
57,6 
4,8 
22,7 
85,1 % 
68% (4) 
6% (4) 
27% (4) 
27% Medlemsstater 
Offentlige 
81,1 
17,1 
44,5 
142,7 Private 
73,0 
0,0 
17,3 
90,3 lait 
154,1 
17,1 
61,8 
233,0 % 
66% (5) 
7% (S) 
27% (5) 
73% 
(1), (2), (3), (4), (5): Se fodnoter til tabel 1-4 (kapitel I) 
6.2. 1996 i programmeringen for 1994-1999 
Tabel 1-24: Mål 5b -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Støtte 
Forpligtelser 
% af støtten 
Betalinger 
% af støtten 
Antal intervcn. B 
78,1 
16,0 
21% 
8,1 
10% 
3 DK 
54,8 
13,5 
25% 
5,8 
11% 
1 D 
1.229,0 
449,5 
37% 
346,8 
28% 
8 E 
666,9 
334,4 
50% 
242,8 
36% 
7 F 
2.245,8 
709,1 
32% 
508,1 
23% 
20 I 
904,3 
140,6 
16% 
84,7 
9% 
13 L 
6,0 
0,8 
14% 
0,4 
7% 
1 NL 
150,0 
41,2 
27% 
25,3 
17% 
5 A 
411,0 
130,0 
32% 
78,5 
19% 
7 FIN 
194,0 
49,1 
25% 
23,6 
12% 
2 S 
141,0 
64,9 
46% 
22,6 
16% 
5 UK 
820,5 
203,6 
25% 
140,9 
17% 
11 lait 
6.901,3 
2.152,6 
31% 
1.487,6 
22% 
83 
Ved udgangen af 1996 var udnyttelsesgraden stort set tilfredsstillende, når det tages i betragtning, at de 
fleste af programmerne var blevet godkendt mellem 1995 og første kvartal 1996. For samtlige 83 
SPD'er udgjorde forpligtelserne 31% af den støtte, der var fastsat for hele perioden. For visse af 
medlemsstaternes vedkommende lykkedes det for de regionale myndigheder at gennemføre de i 
programmet fastsatte aktioner så hurtigt, at de allerede i 1996 kunne anmode om, at der blev indgået 
forpligtelser for regnskabsåret 1997. Det er imidlertid åbenbart, at visse medlemsstater halter bagud, 
og at disse vil skulle gøre en stor indsats for ikke at ødelægge rytmen. Dette er så meget desto 
vigtigere, som Kommissionen først gennemfører betalingerne fra det øjeblik, hvor projekterne er helt 
afsluttet, og betalingsniveauet ved udgangen af 1996 kun lå på 22% afden støtte, der var fastsat for 
1994-1999. På denne baggrund er det nødvendigt at fremme de aktioner, som informerer og bevidstgør 
de potentielle støttemodtagere. For så vidt angår visse medlemsstater har Kommissionen efter aftale 
med deres myndigheder været særlig opmærksom på forpligtelses- og betalingssituationen, fordi der i 
disse medlemsstater er særlig store vanskeligheder med at gennemføre projekterne. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
B. REGIONALT PARTNERSKAB 134 
1. Overvejelser vedrørende nye former for partnerskab 134 
2. Styrkelse af partnernes kvalifikationer jog 
3. De øvrige institutioners mening om gennemførelsen af partnerskabsprincippet 137 
C. DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG ØKONOMISKE 
INTERESSEORGANISATIONER 
1. Det socioøkonomiske partnerskabs rolle i gennemførelsen og overvågningen af 
strukturinterventionerne 137 
137 
2. Arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer på fællesskabsplan 138 
D. INFORMATION OG KOMMUNIKATION, FORMIDLING AF GOD PRAKSIS 142 
1. Information og kommunikation 142 
2. Formidling af god praksis og udveksling af erfaringer 143 
KAPITEL IV EVALUERING 147 
INDLEDNING ,49 
A. FORUDGÅENDE VURDERINGER VEDRØRENDE MÅL 2 (1997-1999 149 
B. MIDTVEJSEVALUERINGER 152 
C. EFTERFØLGENDE EVALUERING 154 
1. Mål 2 1989-1993 154 
2. Andre efterfølgende evalueringer 15g 
D. EVALUERING AF DE STØRRE PROJEKTER 158 
1. Indledning 158 
2. Analyse af evalueringerne 160 
E. TEMATISKE EVALUERINGER OG ANDRE EVALUERINGSAKTIVITETER 161 
DEL B DETALJERET GENNEMGANG AF STRUKTURFONDENE 163 
KAPITEL V RESUMÉ FOR DE ENKELTE MEDLEMSSTATER 165 
1. BELGIEN 167 
1.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 167 
1.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 173 
2. DANMARK 176 
2.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 176 
2.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 179 
3. TYSKLAND 182 
3.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 182 
3.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 192 
4. GRÆKENLAND 195 
4.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 196 
4.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 198 
5. SPANIEN 201 
5.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 201 
5.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 210 
50 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel 1-25: Mål 5b - Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) 
B 
DK 
D 
E 
F 
I 
L 
NL 
A 
FIN 
S 
UK 
IALT Forpli 
1994 
0,0 
6,4 
126,0 
73,5 
262,7 
75,5 
0,8 
18,3 
0,0 
0,0 
0,0 
46,1 
609,4 1995 
9,2 
3,4 
135,8 
88,6 
110,5 
31,5 
0,0 
7,3 
78,3 
32,8 
' 0,0 
74,6 
571,9 gtelser 
1996 
6,9 
3,7 
187,7 
172,3 
335,9 
33,6 
0,0 
15,6 
51,6 
16,3 
64,9 
82,9 
971,4 1994-96 
16,0 
13,5 
449,5 
334,4 
709,1 
140,6 
0,8 
41,2 
130,0 
49,1 
64,9 
203,6 
2.152,6 Betalinger 
1994 
0,0 
3,2 
63,0 
36,8 
131,4 
37,8 
0,2 
3,1 
0,0 
0,0 
0,0 
23,1 
298,5 1995 
4,6 
2,5 
71,2 
81,7 
76,6 
15,8 
0,2 
9,5 
39,2 
15,9 
0,0 
46,4 
363,4 1996 
3,5 
0,1 
212,6 
124,4 
300,2 
31,2 
0,0 
12,7 
39,3 
7,7 
22,6 
71,4 
825,7 1994-96 
8,1 
5,8 
346,8 
242,8 
508,1 
84,7 
0,4 
253 
78,5 
23,6 
22,6 
140,9 
1.487,6 
Fig. 1-9: Mål 5b - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år 
Forpligtelser Betalinger 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 51 
B. ANDRE INTERVENTIONER 
1. EU-initiativer 
1.1. Generel oversigt 
Fordeling af reserven og nye afsnit 
Den 8. maj 1996 vedtog Kommissionen en beslutning om fordeling af EU-initiativreserven. Som følge 
af de finansielle beslutninger, der var blevet truffet de to foregående år33, var størrelsen afden reserve, 
der skulle fordeles blandt medlemsstaterne, på 1,6645 mia. ECU (1995-priser), heraf 690 mio. ECU til 
mål 1- og 6-områderne og 975 mio. til de områder, der ikke er støtteberettigede under disse mål. 
Kommissionen har efter høring af sine partnere godkendt fordelingen af reserven på initiativer og 
medlemsstater under hensyntagen til dels resultaterne af høringen og især den adfærdskodeks, der er 
aftalt med Europa-Parlamentet. Ved fordelingen er der taget hensyn til følgende prioriteter: 
bekæmpelse af arbejdsløsheden, lige muligheder for mænd og kvinder, miljø og styrkelse af 
strukturpolitikkernes territoriale og rumlige dimension. Fordelingen af reserverne gør det muligt at 
styrke og forlænge følgende initiativer indtil 1999: initiativerne vedrørende industriel omstilling 
(RECHAR, RESIDER, RETEX og KONVER) og initiativerne LEADER, PESCA, URBAN, ADAPT, 
EMPLOI. Kommissionen har endvidere godkendt de ændrede retningslinjer for de tre sidstnævnte 
initiativer samt de nye retningslinjer for INTERREG II C: 
• URBAN-retningslinjerne er ændret for at fremme lige muligheder, bekæmpelse af langtidsledighed 
og forbedringen af bymiljøet i de mellemstore byer; 
• EMPLOI- og ADAPT-initiativerne er udvidet med et nyt afsnit, henholdsvis EMPLOI-INTEGRA 
(bekæmpelse af social udstødelse) og ADAPT-BIS ^'Building the information society" -
foranstaltninger, der foregriber de ændringer, der følger af informationssamfundet); 
• INTERREG II C omfatter tre målsætninger, som alle vedrører det almindelige tværnationale 
samarbejde: fysisk planlægning, tværnationalt samarbejde om forebyggelse af oversvømmelser og 
bekæmpelse af tørke. 
33 Se årsberetning for 1995. 
52 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel 1-26 : Fordeling af EU-initiativreserven samt tildelingerne for 1994-1999 (1996-priser - mio. ECU) 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
AT 
P 
FIN 
S 
UK 
Net 
IALT 
herarm. 1/6 ADAPT 
Reserve 
6,80 
1,62 
23,24 
2,81 
31,52 
23,65 
6,21 
25,82 
10,94 
1,76 
3,42 
1,62 
24,36 
163,78 
51,39 1994-99 
38,63 
31,73 
256,70 
33,53 
293,16 
278,44 
27,84 
219,69 
0,31 
69,62 
13,59 
21,43 
23,56 
13,12 
316,81 
1.638,16 
525,33 EMPLOI 
Reserve 
13,04 
2,87 
40,99 
4,97 
55,65 
41,71 
10,96 
45,57 
19,31 
3,09 
4,35 
3,42 
2,86 
44,28 
293,08 
93,06 1994-99 
45,79 
14,10 
200,99 
70,69 
450,14 
191,20 
88,61 
401,39 
0,31 
62,58 
26,56 
45,47 
33,16 
23,96 
193,77 
1.848,72 
1.068,99 LEADER 
Reserve 
2.06 
1.80 
30,67 
15,01 
48,31 
38,29 
15,68 
41,00 
0,22 
3,03 
3,26 
11,92 
3,46 
1,98 
11,83 
228,50 
115,62 1994-99 
10,22 
9,96 
208,22 
163,98 
405,45 
229,11 
84,05 
328,76 
1,24 
11,60 
27,05 
130,29 
28,72 
16,47 
78,46 
34,69 
1.768,26 
1.086,11 PESCA 
Reserve 
0,45 
3,15 
3,34 
3,59 
5,29 
1,01 
2,87 
2,02 
3,16 
0,42 
0,49 
5,92 
31,71 
12,08 1994-99 
2,49 
19,88 
23,47 
30,99 
45,94 
33,76 
7,85 
37,26 
12,94 
29,28 
3,49 
4,06 
43,57 
5,10 
300,08 
153,92 SMV 
Reserve 
2,25 
2,25 
-1994-99 
12,35 
2,55 
188,98 
83,88 
' 252,75 
58,88 
28,98 
191,63 
0,31 
10,41 
8,98 
124,80 
11,09 
17,21 
68,78 
25,51 
1.087,07 
845,61 REGIS 
Reserve 
-
--1994-99 
218^7 
267,35 
126,53 
612,24 
612,24 URBAN \ 
Reserve 
8.S0 
17,03 
535 
27,16 
24,98 
4,86 
18,36 
13,11 
3.59 
5,16 
3,87 
1,54 
24,96 
158,49 
61,58 1994-99 
19,22 
1.53 
115,81 
51,48 
241,85 
81,10 
20,68 
136,02 
0,51 
22,60 
13,54 
49,75 
7,83 
4,97 
124,14 
891,02 
602,81 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
FIN 
S 
UK 
Net 
IALT 
heraf m. 1/6 RECHAR 
Reserve 
1,01 
21,66 
1,51 
2.55 
0,19 
1,37 
18,22 
46,52 
15,48 1994-99 
16,96 
183,05 
3,04 
34,21 
36,25 
1,88 
1,85 
2,25 
182,28 
461,76 
158,60 KONVER 
Reserve 
2,96 
115,19 
9,77 
15,63 
18,47 
15,13 
6,05 
38,44 
221,64 
110,24 1994-99 
14,61 
2,39 
338,40 
22,74 
23,70 
87,00 
64,55 
0,36 
27,28 
13,99 
3,35 
140,89 
739,27 
281,97 RESIDER 
Reserve 
3,31 
15,54 
1,51 
4,73 
6,50 
1,01 
5,04 
2,02 
4,76 
44,42 
11,58 1994-99 
28,16 
209,36 
6,22 
73,64 
67,33 
92,11 
13,55 
23,69 
5,24 
9,05 
50,36 
578,70 
173,02 RETEX 
Reserve 
1,01 
6,48 
3,03 
29,64 
12,10 
6,69 
10,08 
3,96 
72,99 
39,19 1994-99 
5,48 
76,07 
78,82 
105,43 
37,33 
9,46 
75,05 
1,02 
2,59 
174,90 
40,79 
606,95 
430,68 PEACE 
Reserve 
-
--1994-99 
60,44 
241,74 
302,18 
302,18 INTERREG 
Reserve 
16,09 
4,03 
44,61 
25,21 
117,09 
18,78 
3,03 
33,58 
115,97 
6,31 
8,32 
4,31 
7,27 
12,05 
416,66 
195,51 1994-99 
99,76 
22,10 
455,02 
632,35 
693,31 
269,80 
165,78 
388,07 
3,67 
189,44 
49,83 
354,95 
48,91 
47,52 
123,68 
3 544,19 
2.630,66 IALT 
Reserve 
55,22 
13,47 
317.67 
72,52 
312,96 
187,72 
41,75 
199,06 
U3 
184,55 
18,00 
52,43 
18,91 
15,76 
188,80 
1.680,05 
705,72 1994-99 
293,68 
104,23 
2.256,07 
1.177,72 
2.837,95 
1.637,54 
493,69 
1.936,41 
20,25 
431,17 
149,21 
1.082,67 
156,75 
130,67 
1.605,28 
65,31 
14.378,59 
8.872,11 
Med henblik på iværksættelsen af de nye aktioner, som fordelingen af reserverne giver mulighed for, 
er medlemsstaterne blevet opfordret til at foreslå Kommissionen at inkorporere disse ekstrabevillinger 
i de nuværende EU-initiativprogrammer frem til 1999 ved at tilpasse de finansielle oversigter. For så 
vidt angår ændringerne af retningslinjerne for URBAN, ADAPT og EMPLOI samt det nye afsnit 
INTERREG II C er medlemsstaterne blevet opfordret til at foreslå Kommissionen nye programmer 
eller supplementer til de eksisterende programmer. Fristerne for indgivelse af forslag, regnet fra datoen 
for de ændrede retningslinjers offentliggørelse i EFT34, var sat til fire måneder for ADAPT og 
EMPLOI og seks måneder for URBAN og INTERREG II C. Årets sidste måneder blev anvendt til 
forhandlinger om disse ændringer, som skulle udmøntes i kommissionsbeslutninger i begyndelsen af 
1997. 
Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 
Af de i alt 430 operationelle programmer, der var fastsat for perioden 1994-1999 før fordelingen af 
reserven, blev 123 vedtaget i 1996. Disse 123 EU-initiativprogrammer repræsenterer et beløb på i alt 
2,380 mia. ECU i strukturfondstøtte, dvs. 17% af det samlede beløb for EU-initiativer i perioden 1994-
1999 (herunder reserven og bevillingerne til PEACE). Hermed er samtlige EU-initiativprogrammer for 
følgende EU-initiativer vedtaget : RECHAR II, RETEX II, URBAN, PESCA, ADAPT, EMPLOI og 
REGIS II. Kun 11 EU-initiativprogrammer skulle godkendes i 1997: 3 INTERREG II "A"-
programmer, 2 KONVER-programmer, 1 RESIDER li-program, 1 SMV-program og 4 LEADER-
programmer. 
34 EFT C 200 af 10.07.1996. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel 1-27: Antal EU-initiativprogrammer vedtaget i 1996 og siden 1994 53 
B 
DK 
D 
EL 
E 
r-
IRL 
I 
L 
NL 
AT 
P 
FI 
SE 
UK 
Planlagt 
INTRRRE 
Plantant 
PEACE 
1 ALT 
Piaulai;! ADAPT 
96 | 94-96 
0 2 
« 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 2 
0 17 
17 EMPLOI 
96 | 94-96 
0 2 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 2 
0 17 
17 LEADER 
96 | 94-96 
0 0 
1 1 
2 15 
0 I 
0 17 
y 20 
0 I 
10 22 
0 1 
0 4 
« y 
0 1 
2 2 
2 2 
0 5 
34 102 0) 
110 (4) PESCA 
96 | 94-96 
0 1 
0 I 
0 1 
0 1 
0 I 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
1 1 
1 1 
0 1 
2 13 
13 SMV 
96 | 94-96 
1 2 
I 1 
6 15 
0 1 
1 I 
0 3 
0 1 
1 1 
1 1 
0 1 
1 1 
0 1 
1 1 
1 1 
0 4 
14 35 
36 REGIS 
96 | 94-96 
0 1 
3 4 
0 1 
3 6 
6 RECHAR 
96 | 94-96 
0 2 
1 7 
0 1 
1 1 
1 7 
0 2 
1 1 
0 1 
0 K 4 30 
30 KONVER 
96 | 94-96 
0 3 
0 I 
3 16 
0 1 
0 0 
0 17 
1 1 
0 0 
1 1 
0 1 
1 I 
0 1 
6 43 
45 RESIDER 
96 | 94-96 
0 2 
i y 
0 1 
1 1 
2 7 
1 1 
0 0 
0 1 
1 1 
0 1 
1 3 
7 27 
28 RETEX* 
96 | 94-96 
1 2 
1 8 
0 1 
0 1 
0 1 
0 1 
0 2 
0 1 
1 I 
0 1 
0 2 
3 21 
21 URBAN 
96 | 94-96 
1 3 
0 1 
2 10 
0 1 
0 1 
8 8 
1 1 
1 1 
0 1 
0 2 
1 (2) 2 (2) 
0 I 
1 1 
1 1 
9 10 
25 44 
44 
.. IALT 
96 | 94-96 
3 19 
2 7 
16 83 
0 10 
3 26 
23 70 
1 7 
14 33 
1 5 
1 13 
13 17 
0 11 
5 7 
6 8 
10 38 
98 354 
367 
25 59 
62 
0 I 
123 414 
430 
(1) Inkl. de EU-initiativprogrammer, der blev godkendt i 1993 og som er blevet ændret siden 
(2) Inkl. cl EU-inilialivprogram, der skal finansieres med midler fra reserven 
(3) Herunder 98 EU-initiativprogrammer, 3 nationale net vedtaget i 1996 og EU-ncllet 
(4) Herunder de nationale net. 
Initiativerne skal have demonstrationsværdi og føre til udvekslinger af erfaringer, der kan sikre den 
bedst mulige udnyttelse af de nyskabende aktioner og den gode praksis, initiativerne medfører. Det er 
tanken eventuelt at lade temaerne indgå i en EFSR eller et SPD. Da EU-initiativprogrammerne nu 
næsten alle er godkendt af Kommissionen, må de gennemføres bredt og ikke begrænse sig til 
medlemsstaternes og regionernes enkeltprojekter. De skal være dynamiske og have virkninger uden 
for den region eller medlemsstat, hvor de er iværksat, og navnlig i de mindst udviklede områder, hvor 
kravet om at få overført erfaring er stærkest. Derfor har Kommissionen besluttet at iværksætte en 
række tværnationale aktioner. Den har således for at få fuldt udbytte af foranstaltningerne i 
forbindelse med de fire initiativer, der tager sigte på industriel omstilling (RESIDER II, RECHAR II, 
RETEX II og KONVER), besluttet at iværksætte forskellige aktioner til fremme af udvekslinger af 
erfaringer og god praksis. Kommissionen havde også i sin afgørelse af 1994 om den første fordeling 
af bevillingerne besluttet at reservere 25 mio. ECU til tværnationale aktioner. Dette beløb gjorde det 
muligt at sætte følgende tre aktioner i gang ved udgangen af 1996: en indkaldelse af forslag med 
henblik på etablering på europæisk plan af et Internet for SMV'er inden for turistsektoren i mål 1-, 2-, 
5b- og 6-regionerne35; finansiel støtte til organisering af "omvendte" messer (IBEX) for SMV'er i mål 
1-, 2-, 5b- og 6-områdeme36; og udvekslinger af erfaringer der særlig tager sigte på SMV'er, og som 
bygger på bevidstgørelses-, informations- og kommunikationsaktioner, der skal gøre det muligt at 
finde frem til "god praksis". 
LEADER omfatter nye områder, bl.a. det tværnationale samarbejde, udvekslinger af erfaringer og 
overførsel af knowhow. Initiativet understøttes af et net (Det Europæiske Observatorium for 
Innovation og Udvikling af Landdistrikter), som bl.a. har til opgave at yde teknisk bistand til fremme 
af det tværnationale samarbejde. Et vejledende beløb på 2,5% af LEADER-bevillingerne skal 
finansiere fællesskabsnettets og de nationale nets aktiviteter. Den organisation, som Kommissionen i 
1996 valgte til at varetage administrationen og ledelsen af det europæiske LEADER-observatorium, 
har arbejdet videre med publikationer, afholdelse af seminarer, udveksling af erfaringer og etablering 
af et flersproget informationssystem på Internettet. Også i forbindelse med PESCA blev der lanceret 
tværnationale aktioner i 1996 i form af indkaldelse af bud og forslag. De tre udbudsrunder vedrørte 
udsendelse af en informationsbulletin, afholdelse af tværregionale og tematiske møder og konferencer 
og afholdelse af to partnerskabsmøder mellem de tilsluttede virksomheder henholdsvis i 1997 og 
1999. Indkaldelsen af forslag vedrørte medfinansiering af tværnationale samarbejdsprojekter og 
35 Se nedenfor 1.2. Beskrivelse af de enkelte initiativer - SMV. 
36 Se kapitel II.D.6. Strukturfondene og SMV'erne. 
54 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
etablering af net på områderne uddannelse, omskoling, diversificering af den økonomiske aktivitet, 
lokal udvikling osv. Syv projekter modtog fællesskabsstøtte som følge af de indkomne forslag. I 
ADAPT's og EMPLOI's tilfælde var det tværnationale tekniske bistandsprogram blevet iværksat i 
1995 for at hjælpe Kommissionen og medlemsstaterne med at iværksætte de to initiativer. 
Programmet blev fortsat i 1996. Støtteorganisationerne på nationalt og europæisk plan (Europs) 
koordinerede etableringen af tværnationale projektpartnerskaber i hele Unionen. De støttede 
gennemførelsen af projekterne og indsamlede de første strukturerede oplysninger om de iværksatte 
aktiviteter. 
EU-initiativer og udvikling af det teknologiske potentiale : 
Mange af EU-initiativerne støtter den teknologiske udvikling som led i bestræbelserne for at opnå 
hovedmålene. For så vidt angår de mest repræsentative EU-initiativer kræver den forbedring af 
virksomhedernes konkurrenceevne og beskæftigelsen, som tilstræbes med SMV-initiativet, udvikling af nye 
informations- og telekommunikationsteknologier og FTU-net og støtte til innovation. INTERREG-
programmerne tager sigte på at mindske de negative følger af placeringen i grænseområder ved at udvide det 
grænseoverskridende samarbejde til at omfatte forskning og nye teknologier. Den teknologiske udvikling 
spiller også en væsentlig rolle i forbindelse med den diversificering af de økonomiske aktiviteter og styrkelse 
af de regionale muligheder, som er formålet med initiativerne til fremme af den industrielle omstilling. Hvad 
angår menneskelige ressourcer er de nye teknologier et af de felter, hvor der gøres mest for at udvikle et 
snævert samarbejde mellem uddannelsescentrene og den offentlige og private sektor inden for rammerne af 
ADAPT. 1 forbindelse med EMPLOI-initiativet gør de nye teknologier det muligt at oprette pålidelige 
databaser og sikre den erhvervsmæssige integration af arbejdsløse, handicappede og andre svage grupper. 
Endelig understreger LEADER-programmerne telematikkens betydning for udviklingen af landdistrikter og 
som støtte for lokale produktionscentre. 
1996 i programmeringen for 1994-1997/99 
Samtlige institutionelle partnere har bemærket, at visse programmer er blevet godkendt meget sent. 
Forsinkelserne skyldes selve EU-initiativernes væsen. De adskiller sig fra EFSR'erne/SPD'erne ved at 
være Unionens specifikke strukturpolitiske instrumenter: De gennemføres efter "bottom-up"-metoden, 
de er meget synlige i praksis, også selv om de gennemføres som led i et udvidet partnerskab, nogle af 
dem har nyskabende karakter og endelig omfatter de tværnationale, grænseoverskridende og 
tværregionale former for samarbejde. Ved udarbejdelsen af programmerne er det ikke altid let at tage 
hensyn til disse særlige træk. F.eks. rejser kravet om et udvidet partnerskab store og komplekse 
problemer. For visse af de socioøkonomiske aktører, der er involveret i et program, er der tale om det 
første møde med denne arbejdsmetode. Multipartnerskabet indebærer mange interventionsniveauer, 
som kan være vanskelige at håndtere. Endvidere prioriteres det tværnationale samarbejde mellem 
projekter højt for at give EU-initiativerne en ægte tværnational, grænseoverskridende eller 
tværregional dimension. Dette er en nyskabelse, som volder problemer, når projekterne får dette 
omfang. De nyskabende foranstaltninger og aktioner, som ledsages af strenge udvælgelseskriterier på 
regionalt og nationalt plan, indebærer ofte et langstrakt analysearbejde i medlemsstaterne. 
Men Kommissionen ønsker at godkende kvalitetsprogrammer, som opfylder disse krav. For så vidt 
angår den industrielle omstilling har der oftest været tale om at konsolidere en allerede opnået 
erfaring. For andre initiativer, som kommer ind på nye områder, har det været nødvendigt med 
yderligere forhandlinger med medlemsstaterne om programmernes indhold. F.eks. måtte 
programmerne for SMV-initiativet tilpasses mange gange for at tage hensyn til innovations- og 
internationaliseringsaspekterne. 
Tabel 1-28: EU-initiativer -1996 i programmeringen for 1994-1997/99 (mio. ECU) 
| ADAPT | EMPLOI | LEADER | PESCA | SMV | REGIS | UECHAR|KONVER|RKSinER|RF.TEX»*| URBAN | INTERREG *"| lall 
• Tildeling 1994-1999"" 
Godkendt smile 
% godkendt 
Forpligtelser 1994-1996 
% ar slilltcn 
Betalinger 1994-199(1 
% uI's'KHieii I.63X.2 
1.444,9 
88% 
53(1,1 
37% 
239,6 
17% 1.848,7 
1.524,2 
82% 
5 72,0 
38% 
324,6 
21% 1.768,3 * 
1.511,9 
86% 
72(1.4 
48% 
266,3 
18% 300,1 • 
265,0 
88% 
187,7 
71% 
37,8 
14% 1.087.1 « 
1.004.3 
92% 
385.4 
38% 
156,4 
16% 612,2 
607.0 
99% 
216,8 
36% 
157,6 
26% 461,8 
411,2 
89% 
292,5 
71% 
137,2 
33% 739.3 
503.0 
68% 
371,2 
74% 
182,4 
36% 578,7 
518,9 
90% 
311.5 
60% 
157,9 
30% 606,9 
526.5 
87% 
319,6 
61% 
143,3 
27% 891.0 
681,9 
77%. 
372,4 
55% 
166,2 
24% 3.846,4 
3.1703 
82% 
1432,9 
45%. 
706,6 
22%. 14.378,6 
12.169,2 
85% 
5.712,4 
47% 
2.676,0 
22% 
' Omlader alene bevillingerne lin perioden 1994-1997 
!* Inkl. Pcaec 
'** I 1996-priser og inkl. reserven 
5. årsberetning om strukturfondene (1996) 55 
Tabel 1-29: EU-initiativer - Gennemførelse i 1994-1996 (mio. ECU) 
ADAPT 
EMPLOI 
LEADER 
PESCA 
PME 
REGIS 
RECHAR 
KONVER 
RESIDER 
RETEX* 
URBAN 
INTERREG** 
IALT 1994 
0,0 
201,2 
0,3 
23,7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
4,3 
79,7 
0,0 
0,0 
* Inkl. 1993. 
** Inkl. PEACE 309,2 Forpli] Igtelser 
1995 
307,7 
107,7 
468,5 
29,4 
203,5 
58,8 
172,5 
238,2 
172,8 
164,8 
157,4 
585,3 
2.666,7 1996 
222,4 
263,1 
251,7 
134,6 
181,9 
158,0 
119,9 
133,0 
134,4 
154,4 
215,0 
847,6 
2.816,0 1994-96 
530,1 
572,0 
720,4 
187,7 
385,4 
216,8 
292,5 
371,2 
311,5 
399,0 
372,4 
1.432,9 
5.791,8 1994 
0,0 
100,6 
0,0 
11,8 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1,3 
68,7 
0,0 
0,0 
182,5 Betalinger 
1995 
152,6 
53,6 
132,7 
5,3 
67,7 
22,0 
75,6 
87,3 
77,0 
75,4 
58,1 
241,4 
1.048,9 1996 
87,0 
170,3 
133,6 
20,6 
88,7 
135,6 
61,6 
95,1 
79,6 
67,8 
108,1 
465,2 
1.513,2 1994-96 
239,6 
324,6 
266,3 
37,8 
156,4 
157,6 
137,2 
182,4 
157,9 
211,9 
166,2 
706,6 
2.744,6 
Fig. 1-10: EU-initiativer - Resultater for 1994-1996 fordelt på de enkelte år 
Forpligteber Betalinger 
I 
S s II 
For så vidt angår den finansielle gennemførelse er ca. 47% af forpligtelsesbevillingerne blevet udnyttet 
siden 1994 for samtlige EU-initiativer under ét. Ved godkendelsen af programmerne er der i 
forbindelse med de fleste EU-initiativprogrammer vedrørende en støtte på under 40 mio. ECU blevet 
disponeret på én gang over alle forpligtelsesbevillingerne. Forpligtelserne bliver anvendt i takt med 
godkendelsen af EU-initiativprogrammerne. Udnyttelsesgraden er størst for de fire initiativer 
vedrørende industriel omstilling samt PESCA, hvilket kan skyldes, at de dertil knyttede programmer 
næsten alle dels vedrører beløb på under 40 mio. ECU og dels vedrører regional forvaltning. Da de 
fleste af EU-initiativprogrammerne blev godkendt ved udgangen af 1995 eller i 1996, befinder de sig 
stadig i startfasen. Derfor er udnyttelsesgraden for betalingerne (ca. 22% af strukturfondstøtten til 
samtlige EU-initiativer) stadig ret lav for visse af dem. 1997 skulle blive det år, hvor programmerne 
kommer rigtig i gang og den egentlige overvågning begynder. 
1.2. Beskrivelse af de enkelte initiativer 
ADAPT (1994-1999) 
ADAPT (1,638 mia. ECU37) har til formål at fremme tilpasningen af arbejdskraften til de industrielle 
forandringer, at bistå virksomhederne med at øge produktiviteten og at fremskynde udviklingen af nye 
aktiviteter gennem foranstaltninger på områderne uddannelse, rådgivning og erhvervsvejledning, aktioner til 
foregribelse af udviklingen og fremme af nye beskæftigelsesmuligheder eller foranstaltninger til tilpasning af 
strukturer og støtteordninger samt information, formidling og bevidstgørelse. Hovedstøttemodtagerne er de 
arbejdstagere, der berøres af de industrielle forandringer. 
37 Inkl. reserven, 1996-priser. 
56 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
ADAPT og foregribelsen af de teknologiske forandringer : 
Ifølge de første retningslinjer for ADAPT skulle samarbejdet og udvekslingerne mellem virksomhederne og 
forskningscentrene fremmes for at lette teknologioverførslen, ligesom der skulle gennemføres undersøgelser 
af indførelsen af nye produktionssystemer og -processer og af anvendelsen af kommunikations- og 
informationssystemerne. I de programmer, der er vedtaget, har flere medlemsstater fastsat foranstaltninger 
vedrørende telekommunikation og informationssamfundet, nemlig Italien, Grækenland, Portugal, Frankrig, 
Irland, Finland og Det Forenede Kongerige. I EU-initiativprogrammet for Frankrig er 4% af rammebeløbet 
f.eks. afsat til uddannelse i de nye teknologier samt anvendelse af fleksible systemer og fjernundervisning, 
mens 10% af rammebeløbet i det portugisiske program er afsat til telematikapplikationer og 20% til FTU i 
foranstaltningerne vedrørende indførelse af nye teknologier og støtte til etablering af informationsnet. 
I 1996 blev der føjet et nyt afsnit til ADAPT-initiativet, nemlig ADAPT-BIS (Building the Information 
Society), som skal sikre, at programmerne tager hensyn til det nye informationssamfund og dets konsekvenser 
for arbejdstilrettelæggelsen i de europæiske virksomheder og disses konkurrenceevne. ADAPT-BIS skal bl.a. 
tilskynde til: 
• påvisning og overførsel af god praksis ved anvendelse af de nye informations- og 
kommunikationsteknologier under hensyntagen til lokalområdets forhold, behov og udviklingsstade; 
• storstilede forsøg og formidling af resultaterne heraf over hele Europa, herunder af de resultater, der 
tidligere er nået takket være Fællesskabets FTU- og erhvervsuddannelsesprogrammer. 
ADAPT's gennemførelse i 1996 var præget af stor fremgang for de projekter, der blev udvalgt ved den 
første indkaldelse af projekter i 1995. For de fleste af de ca. 1.400 projekters vedkommende var der 
tale om det første fulde gennemførelsesår eller om det år, hvor de blev igangsat. 1996 var også det år, 
hvor der blev indkaldt bud med henblik på evalueringerne i medlemsstaterne. En første komplet række 
midtvejsrapporter skulle fremlægges for overvågningsudvalgene senest ved udgangen af marts 1997. 
Denne første række af projekter, der er i gang, har allerede vist, at de forskellige medlemsstater og 
regioner har bekymringer og interesser til fælles. Mange af projekterne vedrører nemlig mindst ét af de 
seks hovedtemaer, som initiativet omfatter: udvikling af og støtte til SMV'er, forandringernes 
indflydelse på arbejdstilrettelæggelsen, foregribelse af tendenserne på arbejdsmarkedet, 
kvalifikationer, effektiviteten af de lokale arbejdsmarkedsorganisationer, jobskabelse og følgerne af 
informationssamfundet. Projekterne støttes og tilrettelægges af samtlige arbejdsmarkedsorganisationer, 
nemlig virksomheder (navnlig SMV'er), grupper af virksomheder, brancheorganisationer, 
handelskamre, håndværks- og landbrugsråd, fagforeninger og andre arbejdstagerorganisationer, 
uddannelsesinstitutioner og offentlige og private universiteter, lokale og regionale myndigheder, 
lokaludviklingskontorer og ikke-statslige organisationer. 
Hvad angår den finansielle gennemførelse har denne aktivitetsforøgelse påvirket Kommissionens 
udnyttelse af bevillingerne i 1996. Forpligtelserne er steget fra 307,7 mio. ECU til 530,1 mio. ECU, 
mens betalingerne er øget fra 152,6 mio. ECU til 239,6 mio. ECU. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 57 
Tabel 1-30: ADAPT -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EU-initiativ­
programmer 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Grækenland (1) 
Spanien (1) 
Frankrig ( 1 ) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Luxembourg (1) 
Nederlandene (1) 
Østrig (1) 
Portugal (1) 
Finland (1) 
Sverige (I) 
UK (2) 
I alt (17) Støtte* 
(1) 
31,2 
29,5 
228,8 
30,1 
256,4 
249,7 
21,2 
190,0 
0,3 
57,6 
11,6 
21,0 
19,7 
11,3 
286.6 
1.444,9 Forpligtelser 
1996 
25,5 
24.2 
33,8 
20,3 
33,7 
0,0 
3,5 
45,6 
0,2 
0,0 
0,0 
17,0 
0,0 
0,0 
18,7 
222,4 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
31,2 
29,5 
76,7 
27,4 
81,8 
46,9 
7,4 
81,7 
0,3 
11,5 
11,6 
21,0 
19,7 
11,3 
72,2 
530,1 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
34% 
91% 
32% 
19% 
35% 
43% 
100% 
20% 
100% 
100% 
100% 
100% 
25% 
37% Betalinger 
1996 
6,5 
6,2 
17,3 
4,8 
18,7 
0,0 
4,0 
23,1 
0,1 
0,0 
0,0 
4,3 
1,2 
0,0 
0,8 
87,0 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
9,4 
8,9 
38,8 
8,4 
42,7 
23,5 
6,0 
41,1 
0,1 
5,8 
5,8 
6,3 
9,9 
5,6 
27,5 
239,6 % 
(3)/(l) 
30% 
30% 
17% 
28% 
17% 
9% 
28% 
22% 
30% 
10% 
50% 
30% 
50% 
50% 
10% 
17% 
* Eksl. reserve 
EMPLOI og MENNESKELIGE RESSOURCER (1994-1999) 
EMPLOI og MENNESKELIGE RESSOURCER (1,849 mia. ECU38) har til formål på et integreret grundlag 
al støtte opsvinget i beskæftigelsen og fremme solidariteten og de lige muligheder på arbejdsmarkedet. 
Initiativet omfatter nu fire afsnit med hvert sit budget: 
• NOW (496 mio. ECU) støtter udviklingen af nyskabende modeller for erhvervsuddannelse af kvinder; 
• HORIZON (513 mio. ECU) fremmer den erhvervsmæssige integrering af handicappede; 
• YOUTHSTART (441 mio. ECU) fremmer den erhvervsmæssige integrering af unge uden kvalifikationer; 
• INTEGRA (385 mio. ECU), et nyt afsnit, der blev vedtaget i 1996, tager sigte på at lette adgangen til 
arbejdsmarkedet for udsatte grupper, som er eller risikerer at blive udstødt fra dette marked. Fremover vil 
dette afsnit omfatte de HORIZON-aktioner, der vedrører ugunstigt stillede personer. 
EMPLOI og tilpasningen til de nye teknologier : 
Hvert EMPLOl-afsnit åbner mulighed for finansiering af foranstaltninger til fremme af nye informations- og 
kommunikationsteknologier (NOW: uddannelse i de nye fag på FTU-området og på området for nyskabende 
teknologier; Horizon: tilpasning af arbejdsstedet gennem udvikling af nye teknologier, distancearbejde og 
jleksible uddannelses- og læringssystemer som f.eks. fjernundervisning og computerstøttet undervisning; 
Youthstart: erhvervsmæssig integrering af unge gennem fjernundervisning). De nye teknologier spiller en 
væsentlig rolle i forbedringen af beskæftigelsesudsigterne for EM PLO I-initiativets forskellige målgrupper. 
Dels giver disse nye teknologier interessante muligheder for fornyelse af uddannelsesmetoder, enten der er 
tale om f.eks. fjernundervisning eller undervisning, der gennemføres ved hjælp af de moderne 
informationsteknologiske metoder. Dels ændrer indførelsen af nye teknologier arbejdsgangene og kan endog 
være medvirkende til at skabe nye fag og arbejdspladser. 
Det er således vigtigt at tilpasse uddannelsens form og indhold for at tage hensyn til følgerne af nye 
teknologiers indførelse og give en større del af den erhvervsaktive befolkning adgang til de nye fag. Som 
eksempel kan nævnes, at ca. 7% af Youthstart-projekterne er koncentreret om aktiviteter i forbindelse med 
stillinger, som er opstået som følge af de nye informationsteknologier, og en femtedel af Horizon-projekterne 
beskæftiger sig med, hvorledes de nye teknologier kan fremme handicappedes erhvervsmæssige integrering. 
Lige som tilfældet var for ADAPT, var gennemførelsen af EMPLOI i 1996 præget af fremgangen for 
de projekter, der blev udvalgt efter den første indkaldelse af projekter i 1995. Der var ca. 2.400 
projekter - i de fleste tilfælde var 1996 det første fulde gennemførelsesår, i ånde tilfælde var 1996 
iværksættelsesåret. De uddannelsesorienterede aktiviteter, som traditionelt er meget vigtige inden for 
38 Inkl. reserven, 1996-priser. 
58 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
denne programtype, bliver stadig oftere integreret i samlede aktioner, som er koncentreret om 
samarbejdet med de lokale aktører, og som skal tilbyde målgrupperne integrerede løsninger for så vidt 
angår den erhvervsmæssige eller uddannelsesmæssige indslusning. Man bemærker ligeledes ønsket om 
at skabe nye stillinger eller fremme oprettelsen af virksomheder (bl.a. i NOW-afsnittet). Dette gælder 
navnlig de sektorer, der skønnes at have et stort arbejdskraftpotentiale. Generelt er 
uddannelsescentrene fortsat vigtige aktører, men også de lokale eller regionale myndigheder gør sig 
stærkt gældende, bl.a. i Sydeuropa. Det er også værd at bemærke, at mange ikke-statslige 
organisationer og sammenslutninger deltager. Derimod synes arbejdsmarkedets parter ikke at spille en 
tilstrækkelig vigtig rolle ved iværksættelsen af projekterne. Kommissionen ønsker, at de skal spille en 
større rolle i initiativets anden fase, således at der sikres en forbindelse mellem projekterne og 
arbejdsmarkedets parter. 
Denne forhøjelse af aktivitetsniveauet har i høj grad påvirket den finansielle gennemførelse i 1996. 
Således voksede de beløb, der var disponeret over, fra 236 mio. ECU til 572 mio., mens betalingerne 
steg fra 117,8 til 324,6 mio. ECU. 
Tabel 1-31: EMPLOI -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EU-initiativ­
programmer) 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Grækenland (1) 
Spanien (1) 
Frankrig (1) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Luxembourg (1) 
Nederlandene (1) 
Østrig (1) 
Portugal (1) 
Finland (1) 
Sverige (1) 
UK (2) 
I alt (17) Støtte* 
(1) 
32,1 
10,6 
156,8 
64,4 
386,6 
146,5 
76,1 
348,7 
0,3 
42,4 
23,0 
40,3 
29,2 
20,7 
146,5 
1.524,2 Forpligtelser 
1996 
10,4 
9,0 
26,8 
4,6 
56,0 
27,3 
21,7 
82,7 
0,0 
2,2 
0,0 
3,9 
0,0 
0,0 
18,4 
263,1 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
32,1 
10,6 
50,0 
12,6 
114,7 
49,6 
29,3 
134,2 
0,3 
6,5 
23,0 
9,6 
29,2 
20,7 
49,8 
572,0 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
32% 
20% 
30% 
34% 
39% 
38% 
100% 
15% 
100% 
24% 
100% 
100% 
34% 
38% Betalinger 
1996 
5,2 
2,4 
29,5 
2,3 
35,3 
15,6 
13,3 
41,9 
0,0 
1,1 
0,0 
2,1 
0,0 
0,0 
21,6 
1703 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
16,1 
3,2 
41,0 
6,4 
64,6 
26,7 
17,0 
67,6 
0,2 
3,2 
11,5 
5,0 
14,6 
10,3 
37,3 
324,6 % 
(3V(1) 
50% 
30% 
26% 
10% 
17% 
18% 
22% 
19% 
50% 
8% 
50% 
12% 
50% 
50% 
25% 
21% 
* Ekskl. reserve 
LEADER II (1994-1999) 
LEADER (1,768 mia. ECU39 ) støtter projekter til udvikling af landdistrikterne. Disse projekter er udarbejdet 
og gennemføres af lokale partnere og lægger vægt på aktioner, der er nyskabende, har demonstrationsværdi 
og er reproducerbare. Projekterne skal bygge på konsekvente udviklingsstrategier, som er tilpasset de 
pågældende områder. Under LEADER II kan der kun ydes økonomisk støtte til lokale aktionsgrupper 
(offentlige og private partnere, der i fællesskab udarbejder en udviklingsstrategi) eller andre kollektive aktører 
(kommuner, handelskamre, kooperativer osv.). Forudsætningen er, at deres aktion er led i udviklingen af et 
lokalområde. LEADER II finder anvendelse i landdistrikter, der er omfattet afmål 1, 5b og 6 (der er afsat 
1,086 mia. ECU til mål 1- og 6-regionerne). 
LEADER og den teknologiske innovation i landdistrikterne : 
LEADER-programmerne omfatter et afsnit under overskriften "program for innovation i landdistrikterne", 
som under hensyntagen til de lokale forhold støtter innovationen i metoder, produkter, processer og markeder 
og samtidig søger at sikre, at projekterne har demonstrationsværdi og er reproducerbare. Med henblik herpå 
fremmer LEADER lokale udviklingsinitiativer, som skal øge fremdriften i området. De støttede aktioner er 
meget forskellige og kan vedrøre foranstaltninger, der supplerer foranstaltningerne vedrørende 
landbrugsmarkederne Øierunder de aspekter, der vedrører miljø og vedvarende energi), anvendelse af de nye 
39 Inkl. reserven, 1996-priser. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 59 
informations- og kommunikationsteknologier i landdistrikterne og udvikling og afsætning af nye produkter og 
tjenesteydelser. Blandt de støtteberettigede aktioner kan f.eks. nævnes aktionerne til fremme af agroturismen, 
nyskabende investeringer og indførelse af bookingsystemer baseret på informationsteknologierne, aktioner til 
fordel for SMV'er, foranstaltninger der letter adgangen til teknologioverførselstjenesterne og udviklingen af 
distancearbejde, bedre udnyttelse af landbrugsprodukter, teknologioverførsel, telemarketing, alternative 
energikilder og vedvarende energi, miljøforanstaltninger og affaldsgenbrug. Det er ikke let at afgøre, hvor 
mange af bevillingerne der går til teknologisk udvikling. Men bevillingerne til teknologisk innovation går til 
informationsteknologiske applikationer, der er et middel til at bryde landdistrikternes isolation. Aktionerne 
vedrører distancearbejde, kommunikationscentre og udvikling af telekommunikation til brug for 
virksomhederne. Der er ikke afsat mange midler til den egentlige FTU, men forskningsprojekterne vedrører 
næsten alle en bedre udnyttelse af de lokale produktioner. 
Eksempler på nyskabende forskningsprojekter (anvendt forskning): 
• ARCA Umbria-området (Pérugia), et center for den keramiske industri, som producerer forurenende 
affald, har på grundlag af forsøg udviklet en genbrugsproces. LEADER-programmet har gjort det muligt 
at igangsætte forsøgsfasen og færdigudvikle systemet, som kan inspirere til en bedre forvaltning af andre 
forurenende stoffer. 
• Sierra de Bejar Francia-gruppen (Salamanca), som er beliggende i et olivendyrkningsområde, der trues 
af landbrugsbedrifternes svage rentabilitet, har på grundlag af en undersøgelse finansieret af LEADER 
udviklet en ny metode til behandling af olivenolieaffald, som gør det muligt at udnytte det genanvendelige 
affald og derved reducere et alvorligt miljøproblem. 
• Creuse-programmet (Limousin) tager sigte på at udnytte den traditionelle knowhow på en ny måde ved at 
skabe nye produkter, udvikle lærlingesystemet og sikre promoveringen af produktionen. På et 
prototypeværksted udvikles nye produkter på grundlag af lokal knowhow, bl.a. inden for serigrafi og 
boligtekstiler. 
• I Anogia (Kreta) har LEADER-gruppen på grundlag af programmet kunnet opføre bygningerne og 
erhverve udstyret til zoonose-centret, som diagnosticerer og bekæmper smitsomme sygdomme hos 
hvirveldyr, der kan overføres til mennesket. Dette forskningscenter samarbejder med Kretas universitet og 
Anogia's sundhedscenter og anerkendes af WHO som "samarbejds center for forskning og uddannelse i de 
middelhavsområder, der berøres af zoonose". 
Siden 1994 har Kommissionen modtaget 102 forslag til LEADER-programmer (eksl. teknisk bistand) 
fra de 15 medlemsstater. Kommissionen har sikret sig, at forslagene er resultatet af et bredt samarbejde 
mellem de lokale aktører i overensstemmelse med LEADER li-retningslinjerne. Efter at have vedtaget 
67 programmer og globaltilskud i 1995 vedtog Kommissionen i 1996 34 programmer - 31 regionale 
programmer (heraf 11, der vedrører de nye medlemsstater) og tre vedrørende teknisk bistand 
(etablering af de nationale net). Disse nye programmer repræsenterer en strukturfondstøtte på i alt 
253,4 mio. ECU og tegner sig for 14% afden samlede bevillingsramme for LEADER (inkl. reserven). 
De belgiske programmer og de øvrige programmer vedrørende teknisk bistand manglede at blive 
vedtaget. Ved udgangen af 1996 havde Kommissionen godkendt programmer svarende til 99% af 
LEADER-bevillingerne. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
6. FRANKRIG 212 
6.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 212 
6.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 220 
7. IRLAND 223 
7.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 223 
7.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 225 
8. ITALIEN 227 
8.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 227 
8.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 235 
9. LUXEMBOURG 239 
9.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 239 
9.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 242 
10. NEDERLANDENE 244 
10.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 244 
10.2. Iværksættelse af EU-iniliativcrnc i 1996 250 
11. ØSTRIG 253 
11.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 - 253 
11.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 257 
12. PORTUGAL 260 
12.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 260 
12.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 264 
13. FINLAND 266 
13.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 266 
13.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 271 
14. SVERIGE 274 
14.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 274 
14.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 279 
15. DET FORENEDE KONGERIGE 282 
15.1. Iværksættelse af interventionerne fordelt på mål i 1996 282 
15.2. Iværksættelse af EU-initiativerne i 1996 290 
KAPITEL VI FINANSIEL GENNEMFØRELSE 1996 295 
TABELL 1 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11996 297 
TABELL 2 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVERNE 11996 305 
TABELL 3 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF OVERGANGSFORANSTALTNINGER 
OG NYSKABENDE AKTIONER 11996 306 
KAPITEL VII FINANSIEL GENNEMFØRELSE 1994-1996 309 
TABELL 1 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE ENKELTE MÅL 11994-1996 311 
TABELL 2 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF EU-INITIATIVER 1994-1996 319 
TABELL 3 : FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF OVERGANGSFORANSTALTNINGER 
OG NYSKABENDE AKTIONER 1994-1996 328 
60 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel 1-32: LEADER II - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) 
Samlede 
omkostn. Strukturfondsene* 
lait EFRU ESF EUGFL FIUF Til mil 
1/t-
om rider % til mil 
l/C-
omrider 
Danmark 
Tyskland 
Teknisk bistand (nationalt net) 
Schleswig-Holstein 
Frankrig 
Alsace 
Centre 
Champagne-Ardenne 
Douai, Valenciennes 
Haute-Normandie 
Lorraine 
Midi-Pyrènèes 
Pays-de-la-Loire 
Rhône-Alpes 
Italien 
Teknisk bistand (nationalt net) 
Lazio 
Liguria 
Lombardia 
Marche 
Molise 
Piemonte 
Sicilia 
Trento 
Veneto 
Østrig 
Teknisk bistand (nationalt net) 
Niederôsterreich 
Kârnten 
OberOsterreich 
Salzburg 
Steiermark 
Tyrol 
Vorarlberg 
Finland 
Finland (mål 5b) 
Finland (mål 6) 
Sverige 
Sverige (mål 5b) 
Sverige (mål 6) 26.7 
18,6 
2,0 
16,6 
158,1 
8,4 
15,1 
6,9 
4,5 
1,8 
16,0 
58,5 
18.8 
28,1 
319,6 
3,1 
60,6 
15,6 
14,6 
35,9 
18,1 
39,9 
65,2 
8,6 
57,9 
66,0 
0,5 
14,0 
8,4 
19,0 
2.8 
14,9 
5,3 
1.0 
76,5 
44,3 
32,1 
85,9 
71,8 
14,1 8,; 
7,< 
1.0 
6,6 
67.1 
3,7 
6,4 
2,2 
2,0 
0.8 
7,4 
22,0 
9.3 
13,2 
105,; 
2,0 
16,3 
3.9 
4,5 
8.4 
9.8 
9.3 
32,6 
2,2 
16,3 
20,f 
0,3 
5,6 
2.9 
4,9 
0.8 
4,3 
1.7 
0,4 
28,1 
16,2 
11.9 
16, 
12,1 
4,0 3,3 
3,7 
0,0 
3,7 
35,0 
1.7 
2,9 
1.0 
1.3 
0,4 
4,0 
13,9 
4,6 
5,3 
41,7 
0.0 
6,5 
2,1 
2,7 
3,4 
2,9 
5,0 
11,9 
0.9 
6,3 
9,0 
0,0 
3,0 
1,3 
2,2 
0,3 
1,6 
0.5 
0,1 
11,2 
6,5 
4,8 
8,1 
6,1 
2,0 1,6 
0,5 
0,0 
0,5 
10,5 
0,4 
1,0 
0,3 
0,1 
0,2 
0,7 
3,1 
2,0 
2,7 
16,6 
0,0 
2,5 
0,5 
0,5 
1,3 
1,9 
0,6 
6,1 
0,2 
3,2 
2,7 
0,0 
1,1 
0,4 
0.5 
0.2 
0,2 
0,3 
0,0 
4,2 
2,4 
1 
2,7 
2,1 
0,7 3,3 
3,4 
1,0 
2,4 
21,6 
1,6 
2,6 
0,9 
0,7 
0.3 
2,7 
5.1 
2,7 
5,2 
47,3 
2,0 
7,4 
1,4 
1.4 
3,8 
5,1 
3,6 
14,6 
1,2 
6,8 
9,2 
0,3 
1.5 
1,2 
2,3 
0,4 
2,5 
0,9 
0,2 
12,6 
7,3 
5,4 
5,3 
4,0 
1,3 0,C 
0,0 
0,0 
0,0 
0,C 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
o,o\ 
o,o\ 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
o.c 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,C 
0.0 
0,0 0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
2,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
42,4 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
9.8 
0,0 
32,6 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
11,9 
0,0 
11.9 
4,0 
0,0 
4,0 0% 
0% 
0% 
0% 
3% 
0% 
0% 
0% 
100% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
40% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
0% 
100% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
42% 
0% 
100% 
25% 
0% 
100% 
ALT 751,31 253,4 111.81 38*« 29M M 60.4 24% 
* Eks!, reserve 
De programmer, der blev vedtaget i 1996, omfatter for de flestes vedkommende de tre foranstaltninger, 
der er fastsat i Kommissionens retningslinjer for LEADER II, nemlig: 
• "erhvervelse af kompetence", der gør det muligt at finansiere aktioner til oplysning og mobilisering 
af befolkningerne, analyser af området med henblik på at påvise stærke og svage sider og 
udarbejdelse af en udviklingsstrategi; 
• "programmer for innovation i landdistrikterne" til fordel for udviklingsstrategier, der fastlægges af 
de lokale aktører for de pågældende område; 
• "tværnationalt samarbejde" for at lette gennemførelsen af fælles projekter mellem lokale 
aktionsgrupper eller andre aktører, der hører hjemme i flere medlemsstater. 
Fire nationale net (heraf tre, der modtager støtte) blev etableret i 1996 med henblik på i hver 
medlemsstat at fremme udvekslingerne af erfaringer og informationer mellem modtagerne af LEADER 
li-støtte og de personer, der beskæftiger sig med udvikling af landdistrikterne. De nationale net for de 
øvrige lande skulle blive etableret i 1997. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 61 
Tabel 1-33: LEADER II -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EU-initiativ­
programmer) 
Danmark (1) 
Tyskland (15) 
Grækenland (1) 
Spanien (17) 
Frankrig (20) 
Irland (1) 
Italien (22) 
Luxembourg (1) 
Pays-Bas (4) 
Østrig (9) 
Portugal (1) 
Finland (2) 
Sverige(2) 
UK (5) 
Eur. net (1) 
I alt (102) Støtte* 
(1) 
8,2 
177,4 
148,0 
354,8 
190,0 
- 67,9 
288,7 
1,0 
8,5 
23,4 
117,6 
28,1 
16,1 
66,2 
16,0 
1.511,9 Forpligtelser 
1996 
6,5 
15,9 
0,0 
9,5 
92,7 
0,0 
49,3 
0,0 
0,0 
18,1 
4,0 
28,1 
13,4 
10,0 
4,1 
251,7 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
6,5 
140,5 
22,6 
121,6 
188,3 
7,5 
77,9 
1,0 
8,2 
20,1 
10,7 
28,1 
13,4 
66,2 
7,8 
720,4 % 
(2)/(l) 
80% 
79% 
15% 
34% 
99% 
11% 
27% 
100% 
97% 
86% 
9% 
100% 
83% 
100% 
49% 
48% Betalinger 
1996 
2,0 
14,3 
0,0 
9,8 
45,6 
0,0 
22,3 
0,0 
0,0 
5,7 
4,9 
8,4 
4,0 
14,8 
1,8 
133,6 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
2,0 
53,1 
11,3 
44,7 
61,1 
3,8 
36,3 
0,4 
2,5 
6,1 
. 8,4 
8,4 
4,0 
19,6 
4,7 
2663 % 
(3)/(l) 
24% 
30% 
8% 
13% 
32% 
6% 
13% 
40% 
29% 
26% 
7% 
30% 
25% 
30% 
30% 
18% 
* Ekskl. reserve, men inkl. de nationale net 
PESCA (1994-1999) 
PESCA (300 mio. ECU40 ) supplerer den strukturstøtte, der er til rådighed under EFSR'erne som følge af 
støtten til omskoling af fiskerne og diversificering af forarbejdningsvirksomhederne. Aktionerne har til formål 
at fremme diversificeringen af aktiviteterne i fiskerisektoren (turisme og håndværksvirksomhed), forbedre 
fiskernes erhvervskvalifikationer, sikre en bedre udnyttelse af fiskeriprodukterne og forbedre 
afsætningskanalerne. PESCA finder især anvendelse i områder, der er afhængige af fiskeriet, og som er 
omfattet afmål 1, 2, 5b og 6 (halvdelen af bevillingerne er øremærket til mål 1- og 6-regioner. 
Efter vanskelighederne i forbindelse med iværksættelsen af PESCA i 1995 (forsinket vedtagelse af 
programmerne, uigennemskuelige forvaltningsmekanismer osv.) var 1996 i flere lande præget af en 
langsom men gradvis igangsætning af dette nye initiativ. I Tyskland, Danmark, Spanien, Irland og Det 
Forenede Kongerige var flere projekter allerede ved at blive gennemført, mens der stadig var alvorlige 
vanskeligheder i Frankrig, Italien og Nederlandene. PESCA-programmerne for Sverige og Finland 
blev ligeledes vedtaget i 1996. Endelig kom de tværnationale PESCA-aktioner i gang i 199641. 
Tabel 1-34: PESCA - Programmer, der blev vedtaget i 1996 (mio. ECU) 
Finland 
Sverige 
IALT Samlede 
omkostn. 
8,8 
10,5 
19,3 Strukturfondstøtte* 
lait 
3,4 
4,C 
7.4 EFRU 
0,9 
0,8 
1,6 ESF 
0,5 
1.0 
1.5 EUGFL 
0,0 
0,0 
0,0 • 
FIUF 
2,1 
2,2 
4,2 Til mil 
1/6-
omrider 
0,6 
0,0 
0,6 % til 
mil 1/6-
omrider 
17% 
0% 
8% 
* Eksl. reserve 
For så vidt angår den finansielle gennemførelse var forpligtelsessituationen klart bedre end i 1995, idet 
der blev disponeret over 134,6 mio. ECU i 1996, ofte på grundlag af "en enkelt tranche". Dette 
betyder, at der i perioden 1994-1996 blev disponeret over 187,7 mio. ECU af de 265 mio., der var 
fastsat for hele programmeringsperioden inden fordelingen af reserven (dvs. 71%). For Belgien, 
Tyskland, Frankrig, Sverige og Finland blev der disponeret over alle bevillingerne i 
programmeringsplanerne. Udnyttelsen af betalingsbevillingerne var dog forholdsvis lav: Der blev 
betalt 20,6 mio. ECU til de pågældende 13 lande, således at det samlede beløb nåede op på 37,9 mio., 
dvs. 14% af støtten. 
40 Inkl. reserven, 1996-priser. 
41 Se ovenfor. 
62 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel 1-35: PESCA -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EU-initiativ­
programmer) 
Belgien (1) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Grækenland (1) 
Spanien (1) 
Frankrig (1) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Nederlandene (1) 
Portugal (1) 
Finland (1) 
Sverige (1) 
UK(1) 
I alt (13) Støtte* 
(1) 
2,0 
16,4 
23,0 
27,1 
41,5 
28,3 
7,8 
34,2 
10,6 
29,3 
3,4 
4,0 
37,4 
265,0 Forpligtelser 
1996 
1,7 
9,5 
19,4 
22,3 
0,0 
9,5 
6,1 
0,0 
9,3 
23,2 
3,4 
4,0 
26,2 
134,6 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
2,0 
12,3 
23,2 
26,8 
6,9 
28,3 
7,2 
4,4 
10,5 
27,5 
3,4 
4,0 
31,3 
187,7 % 
(2)/(l) 
100% 
75% 
101% 
99% 
17% 
100% 
91% 
13% 
99% 
94% 
100% 
100% 
84% 
71% Betalinger 
1996 
0,4 
0,8 
0,0 
0,3 
0,0 
8,5 
0,7 
0,0 
1,1 
4,5 
1,1 
1,2 
1,9 
20,6 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
0,6 
2,2 
1,9 
2,6 
3,5 
8,5 
1,3 
2,2 
1,7 
6,6 
1,1 
4,5 
37,8 % 
(3V(D 
30% 
13% 
8% 
9% 
8% 
30% 
17% 
6% 
16% 
23% 
33% 
30% 
12% 
14% 
Ekskl. reserve 
SMV (1994-1999) 
SMV(1,087 mia. ECU42) opfylder behovet for at tilpasse SMV'erne til det indre marked og globaliseringen 
af økonomierne. Initiativet vedrører navnlig mål 1- og 6-regionerner, som skal have knap 80% af 
bevillingerne. 
Den teknologiske innovation er kernen i SMV-initiativet: 
SMV-initiativet, som er det EU-initiativ, der gør mest ud af den teknologiske udvikling, har SMVerne som 
målgruppe. I programmerne er over 15% af strukturfondbevillingerne afsat til forskning og udvikling, 
telekommunikationstjenester og telematiske applikationer (som der lægges særlig vægt på). SMV-initiativet er 
som bekendt en forlængelse af STRIDE (styrkelse af de ugunstigt stillede regioners teknologiske potentiale), 
PRISMA (forbedring af serviceydelserne til virksomhederne) og TELEMATIQUE (anvendelse af avancerede 
telekommunikationstjenester). Visse af de igangværende programmer bygger på erfaringerne med og 
resultaterne af disse initiativer. De foranstaltninger, der kan støttes, vedrører dels forbedring af SMV'ernes 
produktions- og organisationssystemer gennem immaterielle investeringer (teknologisk innovation, 
avancerede kommuniktions- og informationssystemer), dels samarbejdet mellem forskningscentre og SMVer. 
Formålet er at tilpasse de regionale forskningsaktiviteter og de lokale behov og således sikre en bedre 
opfyldelse af SMV'ernes behov for så vidt angår teknologiske overførsler og applikationer. Som led i 
programmerne går ca. 40% af fællesskabsbevillingerne tilteknologisk innovation. Foranstaltningerne 
vedrører bl.a. en forbedring af SMV ernes adgang til telematiktjenester og -net samt distancearbejde. Med 
hensyn til FTU-aktionerne, som over en tredjedel af bevillingerne til teknologisk innovation er øremærket til, 
er der store forskelle mellem programmerne. FTU-aktioner er slet ikke nævnt i de græske programmer, mens 
de tegner sig for en meget større del af de øvrige programmer (f.eks. Det Forenede Kongerige: 47%; 
Nederlandene: 47%). Foranstaltningerne omfatter støtte til innovation, teknologioverførsel og samarbejde 
mellem SMV'er og centre for forskning og teknologioverførsel. 
42 Inkl. reserven, 1996-priser. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 63 
Turistsektorens SMV'er på Internettet: 
Salgsfremstød på Internettet for turistsektorens SMV'er er en af de tre tværnationale aktioner, der blev 
iværksat af Kommissionen i 199643. Aktionen har tilformål at fremme turistsektorens SMV'ers adgang til de 
verdensomspændende multimedienetværk for at give dem mulighed for at gennemføre salgsfremstød på de 
elektroniske net. I en branche som turismen, som er præget af afsætningsmetoder, der fokuserer på 
massemarkedet, og af en kraftig integration af udbuddet, er det nemlig yderst vanskeligt for SMVerne af 
finansiere afsætningsstrategier i europæisk målestok. Derfor er det nødvendigt med en samordning på lokalt, 
regionalt og fællesskabsplan. Målet er således: 
• at oprette et europæisk koordineringsorgan, som skal være den fælles port til Internettet for 
turistsektorens SMVer; 
• at skabe en ny funktion for regionale eller lokale agenter, der skal samle og styre Internetudbuddet af 
serviceydelser til turistsektorens SMV'er og danne grænsefladen mellem de potentielle kunder og de lokale 
SMV'er. 
Kommissionen har vedtaget over 180 projektforslag vedrørende de personer, der skal koordinere de 
regionale eller lokale initiativer. Udvælgelsen skulle efter planerne finde sted i første halvår 1997 med 
henblik på en iværksættelse af projekterne inden udgangen af 1997. 
Af de i alt 36 EU-initiativprogrammer, der var fastsat, blev 14 vedtaget i 1996 til et beløb af 511,8 
mio. ECU i strukturfondbidrag, dvs. ca. 47% af det samlede beløb (1,087 mia. ECU inkl. reserven -
1,062 eksl. reserven). Da 21 EU-initiativprogrammer var blevet vedtaget i 1995 manglede kun ét 
SMV-program at blive vedtaget (til fordel for Det Forenede Kongerige). 
Tabel 1-36: SMV- Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) 
Belgien-Flandern 
Danmark 
Tyskland 
Baden- WUrttemberg 
Niedersachsen 
Brandenburg 
Rheinland-Pfalz 
Saarland 
Schleswig-Holstein 
Spanien 
Italien 
Luxembourg 
Østrig 
Finland 
SvcriRe 
IALT Samlede 
omkostn. 
8,6 
5,1 
43,5 
1,8 
9.5 
20,9 
4.6 
3.1 
3,6 
1.383,1 
645,5 
1,4 
34,8 
27,9 
48,8 
2.198,8 Strukturfondstøtte* 
lait 
2,7 
2,( 
26,2 
0.9 
4,7 
14,9 
2.3 
1,5 
1.8 
251,1 
191,7 
0,3 
9,C 
11,1 
17,2 
511,« EFRU 
2,7 
2,6 
21,2 
0,9 
4,3 
10,4 
2.3 
1,5 
1,8 
251,1 
184,0 
0,3 
7,6 
7,4 
13,0 
489,9 ESF 
0,0 
0,0 
5,0 
0,0 
0,5 
4,5 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
7,6 
0,1 
1,4 
3,7 
4.2 
21,9 EUGFL 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 FIUF 
0,0 
o,c 
o.c 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
o.c 
0,0 
0,0 
0,0 
o.c Til mil 
1/6-
omrider 
0,0 
0,0 
14,9 
0,0 
0,0 
14,9 
0,0 
0,0 
0,0 
226,8 
160,4 
0,0 
0,8 
5,1 
3.6 
411,6 V. til 
mil 1/6-
omrider 
0% 
0% 
57% 
0% 
0% 
100% 
0% 
0% 
0% 
90% 
84% 
0% 
8% 
46% 
21% 
80% 
* Ekskl. reserve 
I 1996 indgik Kommissionen forpligtelser for 181,9 mio. ECU svarende til 35% af beløbet for de EU-
initiativprogrammer, der blev godkendt i 1996, og 18% af de samlede SMV-programmer, der var 
godkendt siden 1994. Disse procenttal er lave i forhold til andre initiativers. Af de 14 EU-
initiativprogrammer, der blev godkendt i 1996, var der to, der forvaltedes på nationalt plan, og som fik 
tildelt store bevillinger (Spanien og Italien). For så vidt angår programmer til beløb på over 40 mio. 
ECU vedrører forpligtelserne alene 1996-tranchen. For de 12 øvrige programmer, der vedrører lavere 
beløb, er forpligtelserne indgået på én gang. I alt er der siden 1994 disponeret over 38% af det samlede 
beløb, som er afsat til EU-initiativprogrammer i henhold til SMV-initiativet. Betalingsniveauet (under 
halvdelen af forpligtelserne) viser, at programmerne først lige er ved at komme i gang. 
43 Se ovenfor 1.1. Generel oversigt. 
64 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel 1-37: SMV-1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EU-initiativ­
programmer) 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (15) 
Grækenland (1) 
Spanien (1) 
Frankrig (3) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Luxembourg (1) 
Nederlandene (1) 
Østrig (1) 
Portugal (1) 
Finland (1) 
Sverige (1) 
UK (4) 
I alt (35) Støtte* 
(1) 
12,1 
2,6 
184,2 
83,3 
251,1 
58,5 
28,8 
191,7 
0,3 
10,3 
9,0 
124,0 
11,1 
17,2 
20,1 
1.0043 Forpligtelser 
1996 
4,6 
2,6 
41,7 
18,3 
35,3 
0,4 
2,3 
44,7 
0,3 
0,8 
9,0 
1,2 
7,4 
13,0 
0.4 
181,9 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
12,1 
2,6 
142,9 
28,8 
35,3 
15,8 
28,8 
44,7 
0,3 
10,3 
9,0 
14,4 
7,4 
13,0 
20,1 
385,4 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
78% 
35% 
14% 
27% 
100% 
23% 
72% 
100% 
100% 
12% 
67% 
76% 
100% 
38% Betalinger 
1996 
1,8 
0,8 
26,3 
9,2 
17,6 
0,2 
0,7 
22,4 
0,1 
0,2 
2,7 
0,6 
2,2 
3,9 
0,1 
88,7 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
4,0 
0,8 
57,1 
14,4 
17,6 
4,8 
8,6 
22,4 
0,1 
3,1 
2,7 
7,2 
2,2 
3,9 
7,4 
156,4 % 
(3)/(l) 
33% 
30% 
31% 
17% 
7% 
8% 
30% 
12% 
22% 
30% 
30% 
6% 
20% 
23% 
37% 
16% 
* Ekskl. reserve 
REGIS (1994-1999) 
REGIS (612 mio. ECU)44 har til formål at styrke båndene mellem de mest perifere regioner og resten af 
Fællesskabet. Foranstaltningerne vedrører diversificering af erhvervsaktiviteterne, konsolidering af 
forbindelserne til resten af Unionen, samarbejde mellem regioner i Unionens yderste periferi, forebyggelse af 
naturkatastrofer og erhvervsuddannelse. 
REGIS og udvikling af det teknologiske potentiale i de mest perifere regioner: 
Blandt de planlagte aktioner til konsolidering af båndene mellem de mest perifere regioner og resten af 
fællesskabet kan bl.a. nævnes udbygning af teleinfrastrukturerne og uddannelse i de nye teknologier. 
Aktionerne udgør 5,5% af strukturfondbevillingerne til REGIS-programmerne. Størstedelen af de bevillinger, 
der er afsat til teknologisk udvikling, går til FTU-foranstaltninger, navnlig støtte til overførsel af knowhow. 
Der er også afsat et stort beløb til at forbedre adgangen til avancerede telekommunikationstjenester og 
telematiktjenester for at bringe disse regioner nærmere informationskilderne og således mindske deres 
isolation. 
I 1996 blev der godkendt tre programmer til fordel for Frankrig til et beløb af 150,5 mio. ECU i 
strukturfondbidrag, dvs. ca. 25% af de i alt 612 mio. ECU, der er afsat til REGIS. Tre andre Eu-
initiativprogrammer var blevet vedtaget i 1995, således at alle REGIS-programmerne nu er godkendt. 
Tabel 1-38: REGIS - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) 
Frankrig 
Guadeloupe 
Guyane 
Martinique 
IALT Samlede 
omkostn. 
295,0 
123,9 
47,3 
123,8 
295,0 Strukturfondstøtte* 
lait 
150,! 
61,3 
28,4 
60,8 
150,« EFRU 
79,2 
33,8 
16,3 
29,1 
79,2 ESF 
25,3 
10,0 
4,2 
11,1 
25,3 EUGFL 
44,5 
16,5 
7,4 
20,6 
44,5 FIUF 
1,5 
1.0 
0,5 
0,0 
v Til mil 
1/6-
omrider 
150,5 
61,3 
28,4 
60,8 
150,5 % til 
mil 1/6-
omrider 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
* Eksl. reserve 
I 1996 disponerede Kommissionen over 158 mio. ECU. Forpligtelserne vedrørende den anden tranche 
i 1996 for de to EU-initiativprogrammer med de største bevillinger (Portugal og Spanien) tegner sig 
for ca. 80% af dette beløb. Siden 1994 er der disponeret over 36% af strukturfondstøtten i forbindelse 
med dette initiativ. Udnyttelsesgraden for forpligtelserne og betalingerne viser, at gennemførelsen af 
disse to EU-initiativprogrammer skrider godt fremad. 
44 1996-priser. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 65 
Tabel 1-39: REGIS -1996 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EU-initiativ­
programmer) 
Spanien (1) 
Frankrig (4) 
Portugal (1) 
I alt (6) Støtte* 
(1) 
216,9 
266,1 
124,0 
607,0 Forpligtelser 
1996 
47,4 
52,2 
58,3 
158,0 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
75,4 
60,9 
80,4 
216,8 % 
(2)/(l) 
35% 
23% 
65% 
36% Betalinger 
1996 
59,9 
20,4 
55,3 
135,6 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
59,9 
24,8 
72,9 
157,6 % 
(3V(1> 
28% 
9% 
59% 
26% 
* Eksl. reserve 
Initiativer vedrørende industriel omstilling (RECHAR, RESIDER, KONVER) og teknologisk innovation 
I retningslingslinjerne for initiativerne vedrørende industriel omstilling lægges der stor vægt på tilpasning til 
det nye teknologiske miljø. Der tilskyndes til samarbejde mellem virksomheder og forskningscentre, 
universiteter, teknologioverførselscentre og uddannelsescentre, til innovation i industri- og servicesektoren 
gennem indsamling af oplysninger om produkt- og procesinnovationer og, navnlig i KONVER's tilfælde, til 
formidling af nyskabende produktionsmetoder og nye former for arbejdstilrettelæggelse i virksomhederne. 
Det er dog vanskeligt at pege på de foranstaltninger og således de bevillinger, der direkte vedrører disse 
aktioner i programmerne, da de i de fleste tilfælde indgår i de bredere omstillingsforanstaltninger. 
RECHAR (1994-1999) 
RECHAR (462 mio. ECU45 ) støtter omstillingen af de områder, der er hårdest ramt af kulmineindustriens 
tilbagegang. Det, der prioriteres højst, er miljøbeskyttelse og retablering af gamle bygninger, der er brugt i 
kulmineindustrien, nye økonomiske aktiviteter (bl.a. i SMV) samt uddannelse og beskæftigelse. 
Af de planlagte 30 EU-initiativprogrammer blev der vedtaget fire i 1996 til et beløb af 83,2 mio. ECU 
i strukturfondbidrag, dvs. 18% af de i alt 462 mio. ECU, der er afsat til RECHAR II (inkl. reserven -
408 eksl. reserven). Samtlige RECHAR li-programmer er nu godkendt, idet 26 var blevet godkendt i 
1995. 
Tabel 1-40: RECHAR - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) 
TyMmå-Brandenburg 
Spanien 
Fnnkrig-Nord-Pas-de-Calais 
ØstTtR-Steiermark, OberOsterreich 
IALT Samlede 
omkostn. 
49,3 
60,0 
39,3 
7,0 
155,6 Strukturfondstotte* 
lait 
30,3 
34,2 
16,5 
U 
83,3 EFRU 
21,2 
34,2 
16,9 
1.4 
73,7 ESF 
9,1 
0,0 
0,0 
0.4 
9,5 EUGFL 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 FIUF 
0,C 
o.c 
0,0 
0,0 
0,C Til mil 
1/6-
omrider 
30,3 
28,4 
8,3 
0.0 
66,9 % til 
mil 1/6-
omrider 
100% 
83% 
49% 
0% 
80% 
• Eksl. reserve 
RECHAR - Eksempel på et program, der blev godkendt i 1996: Nord-Pas de 
Caiais- regionen (Frankrig) 
I forbindelse med retablering af de tidligere industriområder vil programmet 
støtte omstruktureringen af de gamle industriområder med henblik på at finde 
nye anvendelsesmuligheder og udnytte den industrielle arv. De 
medfinansierede foranstaltninger skal fuldt ud indgå i udviklingsstrategien for 
de pågældende områder og navnlig lægge vægt på kvalitetskriterier. Der gives 
bl.a. prioritet til de tre regionale "minemuseer" (grube 11/19 i Loos-en-
Gohelle, 9/9 bis i Oignies, Aremberg i Wallers), som via et net skal forbindes 
med minecentret i Lewarde. Det er officielt anerkendt, at disse tre områder har 
en stor kulturel og historisk værdi, og deres placering indbyder til at udnytte 
udviklingspotentialet (tæt på mine-ringvejen, den fremtidige Dourges-
platform eller statsskoven). 
45 Inkl. reserven, 1996-priser. 
66 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
De forpligtelser, der blev indgået i 1996, svarer til 29% af strukturfondstøtten til de EU-
initiativprogrammer, der er godkendt siden 1994. Bortset fra visse programmer, der blev godkendt i 
1995 (Nordrhein-Westfalen, East Midlands og Yorkshire), vedrører RECHAR-programrnerne beløb på 
under 40 mio. ECU, hvorfor der er disponeret over bevillingerne på én gang ved godkendelsen. De 
forpligtelser, der blev indgået i 1996, vedrørte således for en stor dels vedkommende programmer, der 
blev vedtaget i 1996. Også betalingerne i 1996 vedrørte navnlig EU-mitiati\^rograrnmer, der blev 
vedtaget i 1996. De samlede betalingerne for perioden 1994-1996 udgjorde 33%» af stnikturfondstøtten 
i de EU-initiativprogrammer, der blev vedtaget i samme periode. Det var oprindelig tanken, at 
initiativet skulle gennemføres i perioden 1994-1997. Men udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne 
mellem 1994 og 1996 lader formode, at visse EU-initiativprogrammer som følge afden fleksibilitet, 
der udvises ved fordelingen af reserven, vil blive forlænget indtil 1999. 
Tabel 1-41: RECHAR -1996 i programmeringen for 1994-1997 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EU-initiativ­
programmer) 
Belgien (2) 
Tyskland (7) 
Grækenland (1) 
Spanien 
Frankrig (7) 
Italien (2) 
Østrig (1) 
Portugal (1) 
UK (8) 
I alt (30) Støtte* 
(1) 
15,7 
158,6 
1,5 
34,2 
33,5 
1,7 
1,8 
0,9 
163,2 
411,2 Forpligtelser 
1996 
0,0 
62,6 
0,2 
32,7 
17,9 
0,0 
1,1 
0,0 
5,6 
119,9 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
15,7 
118,5 
1,5 
32,7 
33,3 
1,7 
1,1 
0,9 
87,1 
. 292,5 % 
(2V(1) 
100% 
75% 
100% 
95% 
99% 
100% 
60% 
100% 
53% 
71% Betalinger 
1996 
0,0 
23,2 
0,1 
16,3 
14,9 
0,5 
0,6 
0,4 
5,7 
61,6 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
7,8 
50,0 
0,8 
16,3 
16,7 
0,8 
0,6 
0,7 
43,6 
137,2 % 
(3V(1) 
50% 
32% 
50% 
48% 
50% 
50% 
30% 
80% 
27% 
33% 
* Eksl. reserve 
KONVER (1994-1999) 
KONVER (739 mio. ECU46) støtter diversificeringen i områder, der er stærkt afhængige af forsvarssektoren, 
gennem omstilling af erhvervsaktiviteter, der er knyttet til denne sektor, og fremme af aktiviteter inden for 
ikke-forsvarsrelaterede grene af industrien. Mindst 50% af tildelingen er øremærket til regioner under mål 1, 
2, 5b eller 6. 
Af de i alt 45 EU-initiativprogrammer, der er fastsat for perioden 1994-1999, blev seks nye 
programmer vedtaget i 1996 til et beløb af 136,3 mio. ECU i strukturfondbidrag, dvs. ca. 18% af det 
samlede beløb på 739 mio. ECU (inkl. reserven - 509 mio. eksl. reserven). Da 37 EU-
initiativprogrammer var blevet godkendt i 1995, manglede kun to KONVER-programmer at blive 
godkendt, ét til fordel for Spanien og ét til fordel for Luxembourg. 
Tabel 1-42: KONVER - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) 
Tyskland 
Baden- WUrttemberg 
Brandenburg 
Sachsen 
Italien 
Nederlandene 
Svcùfcc-Karlskoga, Karlsborg 
IALT Samlede 
omkostn. 
146,4 
51.7 
53,9 
40,9 
250,4 
32,0 
11,4 
440,3 Strukturfondstøtte* 
lait 
74,S 
12,7 
37,1 
25,1 
46,1 
12,( 
3,3 
136,3 EFRU 
54,9 
11,3 
26,0 
17,6 
46,1 
11,0 
2,6 
114,6 ESF 
20,0 
1.3 
11,1 
7,5 
0,0 
1,0 
0,7 
21,7 EUGFL 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 FIUF 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
o,c 
0,0 
o,c Til mil 
1/6-
omrider 
62,2 
0,0 
37,1 
25,1 
6,3 
0,0 
0,0 
68,5 % til 
mil 1/6-
omrider 
83% 
0% 
100% 
100% 
14% 
0% 
0% 
50% 
* Eksl. reserve 
Bortset fra det italienske program var fællesskabsstøtten til de EU-initiativprogrammer, der blev 
godkendt i 1996, under 40 mio. ECU, hvorfor der generelt blev disponeret over hele beløbet på én 
gang. Endvidere vedrørte de fleste af de forpligtelser, der blev indgået i 1996, EU-
46 Inkl. reserven, 1996-priser. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 67 
initiativprogrammer, der var godkendt samme år. De samlede forpligtelser og betalinger indtil 1996 
udgjorde henholdsvis 74% og 36% af den samlede støtte. Da der er tale om et nyt initiativ vil der 
muligvis være grundlag for ansøgninger om forlængelse ud over den oprindelig fastsatte frist på grund 
af de forsinkelser, der er opstået ved gennemførelsen af visse af programmerne. 
Tabel 1-43: KONVER -1996 i programmeringen for 1994-1997 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EU-initiativ­
programmer) 
Belgien (3) 
Danmark (1) 
Tyskland (16) 
Grækenland (1) 
Frankrig (17) 
Italien (1) 
Nederlandene (1) 
Portugal (1) 
Sverige (1) 
UK(1) 
I alt (43) Støtte* 
(1) 
11,5 
2,4 
233,9 
12,9 
71,0 
46,1 
12,0 
7,9 
3,3 
101,9 
503,0 Forpligtelser 
1996 
0,0 
0,0 
89,0 
0,0 
6,3 
21,6 
11,0 
0,0 
2,6 
2,5 
133,0 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
11,5 
2,4 
219,6 
11,5 
70,7 
21,6 
11,0 
7,9 
2,6 
12,5 
371,2 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
94% 
89% 
100% 
47% 
91% 
100% 
78% 
12% 
74% Betalinger 
1996 
0,0 
0,0 
70,8 
0,0 
3,1 
10,8 
3,3 
0,0 
0,8 
6,2 
95,1 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
5,7 
1,2 
109,5 
5,7 
35,1 
10,8 
3,3 
3,9 
0,8 
6,2 
182,4 % 
(3V(1) 
50% 
50% 
47% 
44% 
49% 
23% 
27% 
50% 
24% 
6% 
36% 
* Eksl. reserve 
RESIDER (1994-1999) 
RESIDER (579 mio. ECU47 ) støtter omstillingen i jern- og stålproduktionsområderne. Ligesom RECHAR II 
gives der prioritet til miljøbeskyttelse, nye erhvervsaktiviteter og menneskelige ressourcer, således at 
tilpasningerne af de berørte områder til de væsentligt ændrede økonomiske vilkår kan fremskyndes. De 
planlagte foranstaltninger er af samme omfang som RECHAR-foranstaltningerne. 
Af de i alt 28 fastsatte EU-initiativprogrammer blev syv nye programmer godkendt i 1996 til et beløb 
af 232,5 mio. ECU i strukturfondbidrag, dvs. 40% af de i alt 579 mio. ECU, der er afsat til RESIDER 
(inkl. reserven - 524,6 mio. eksl. reserven). Da 20 EU-initiativprogrammer var blevet godkendt i 1994 
og 1995 mangler der kun at blive godkendt et RESIDER-program, som vedrører Luxembourg. 
Tabel 1-44: RESIDER - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) 
lysY\må-Brandenburg 
Spanien 
Frankrig 
Basse-Normandie 
Nord-Pas-de-Calais 
Italien 
Østrig-Steiermark, NiederOster., OberOstcr. 
VK-England 
IALT Samlede 
omkostn. 
42,4 
464,3 
67,5 
21,7 
45,7 
505,6 
30,4 
48,9 
1.159,0 Strukturfondstøtte* 
lait 
26,2 
73,( 
19,5 
5,1 
14,4 
85,( 
5,2 
22,3 
232.Î EFRU 
18,4 
73,6 
19,5 
5,1 
14,4 
85,6 
4,4 
19,0 
220,5 ESF 
7,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,8 
3,3 
12,0 EUGFL 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 FIUF 
o.c 
o.c 
0,0 
0.0 
0,0 
o.c 
0,0 
0.0 
0,0 Til mil 
1/6-
omrider 
26,2 
35,4 
2,8 
0.0 
2,8 
29,0 
0,0 
0,0 
93.5 % til 
mil 1/6-
omrider 
100% 
48% 
15% 
0% 
20% 
34% 
0% 
0% 
40% 
* Eksl. reserve 
RESIDER - Eksempler på programmer, der blev godkendt i 1996: 
I Spanien gennemfører Aviles-området en aktion, der tager sigte på at udstyre 
og ibrugtage et virksomhedscenter i virksomheden "la Curtidora'"s gamle 
bygning. Renoveringen af bygningen finansieres af RESIDER. Den 
nyrenoverede bygning omfatter 4.200 m2, fordelt på 23 kontorafsnit og 1.200 
m2 værksteder. 
/ Frankrig (Basse-Normandie) gør de ophørte jern- og stålaktiviteter i Caen 
det nødvendigt at fastlægge en omstillingsstrategi for beskæftigelsesområdet 
(industri- og havnevirksomhed, uddannelse, udnyttelse af arealerne). Det 
tilstræbes at skabe nye økonomiske aktiviteter, dels for at forbinde de 
retablerede arealer med selve byen ved at koble dem på det offentlige 
47 Inkl. reserven, 1996-priser. 
68 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
transportsystem og lade de lokale SMV'er deltage i arbejdet, og dels for med 
virksomhedernes hjælp at gennemføre de undersøgelser og ingeniørarbejder, 
der er nødvendige for at skabe et vigtigt center for 
agrolevnedsmiddelindustrien i Caen. Der er fastsat flere etaper : 
• undersøgelser vedrørende potentielle store internationale investorer og 
rundspørge hos sektorens SMV'er for at finde frem til de mest mobile 
sektorer og få kendskab til investorernes forventninger; 
• retablering af området: rene fabrikker, teknologi- og udstillingscentre, 
områder, der kan tage imod virksomheder fra andre sektorer (bioteknologi, 
lægemiddelindustri, kosmetikindustri), fælles tjenester. 
Der er i vidt omfang blevet disponeret over fællesskabsstøtten bortset fra de tre EU-
initiaitivprogrammer med de største bevillinger (Nordrhein-Westfalen, Italien og Spanien). I 
forbindelse med disse tre programmer er der kun disponeret over den første tranche. De i 1996 
indgåede forpligtelser vedrørte således de EU-initiativprogrammer, der var godkendt samme år. De 
tegnede sig for ca. 26% af stiijkturfondstøtten til de programmer, der var godkendt indtil udgangen af 
1996. De samlede forpligtelser og betalinger siden 1994 udgør henholdsvis 60% og 30% af 
fællesskabsstøtten i henhold til de godkendte programmer. 
Tabel 1-45: RESIDER -1996 i programmeringen for 1994-1997 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EU-initiativ­
programmer) 
Belgien (2) 
Tyskland (9) 
Grækenland (1) 
Spanien (1) 
Frankrig (7) 
Italien (1) 
Nederlandene (1) 
Østrig (1) 
Portugal (1) 
UK (3) 
I alt (27) Støtte* 
(1) 
24,4 
192,8 
4,7 
73,6 
62,1 
85,6 
18,1 
5,2 
6,9 
45,5 
518,9 Forpligtelser 
1996 
0,0 
36,6 
0,6 
7,6 
23,5 
42,8 
0,0 
4,4 
0,0 
19,0 
134,4 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
23,7 
99,1 
4,7 
7,6 
62,1 
42,8 
18,1 
4,4 
6,9 
42,2 
311,5 % 
(2)/(l) 
97% 
51% 
100% 
10% 
100% 
50% 
100% 
84% 
100% 
93% 
60% Betalinger 
1996 
6,3 
20,8 
0,3 
3,8 
11,7 
21,4 
1,0 
2,2 
2,6 
9,5 
79,6 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
11,8 
52,0 
2,3 
3,8 
29,3 
21,4 
8,4 
2,2 
5,5 
21,1 
157,9 % 
(3)/(l) 
48% 
27% 
50% 
5% 
47% 
25% 
46% 
42% 
80% 
46% 
30% 
* Eksl. reserve 
RETEX (1994-1999) 
RETEX (607 mio. ECU48 ) støtter erhvervslivets diversificering i områder, der er stærkt afhængige af tekstil-
og beklædningsindustrien. Foranstaltningerne vedrører rådgivning, materiel (bortset fra maskiner til 
produktion), som øger virksomhedernes knowhow, støtte til lokale virksomhedssammenslutninger og andre 
former for samarbejde, uddannelse af virksomhedernes personale og serviceydelser til virksomhederne. 
Af i alt 21 EU-initiativprogrammer blev tre nye programmer godkendt i 1996, mens et program 
(Baden-Wurttemberg) blev forlænget indtil 1997. Tilsammen beløber de sig til 7,3 mio. ECU i 
strukturfondbidrag, dvs. ca. 1% af de i alt 607 mio. ECU, der er tildelt indtil 1999 (inkl. reserven - 525 
mio. ekskl. reserven). Samtlige RETEX li-programmerne er nu godkendt eller forlænget, efter at de 
var blevet vedtaget i 1993 i forbindelse med lanceringen af initiativet. 
Tabel 1-46: RETEX - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) 
Be\g\en-Flandern 
TysMand-Brandenburg 
Øsing-Niederoster., Steiermark og Vorarlberg 
IALT Samlede 
omkostn. 
3,0 
6,0 
16,2 
25.3 Strukturfondstotte* 
lait 
U 
3,3 
2,( 
7,3 EFRU 
0,9 
2,3 
1,9 
5,1 ESF 
0,5 
1,0 
0,7 
2,2 EUGFL 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 FIUF 
0,0 
0,0 
0,0 
o,c Til mil 
1/6-
omrider 
0,0 
3,3 
0,0 
3,3 % til 
mil 1/6-
omrider 
0% 
100% 
0% 
45% 
• Perioden 1994-1997, eksl. reserven 
48 Inkl. reserven, 1996-priser. 
5. årsberetning om strukturfondene (1996) 69 
RETEX er det eneste initiativ, der dækker perioden 1993-1997. Derfor vedrører fællesskabsstøtten 
samt forpligtelserne og betalingerne også EU-initiativprogrammer, der blev godkendt helt tilbage i 
1993. De forpligtelses- og betalingsbevillinger, der blev udnyttet i 1996, overstiger langt 
strukturfondstøtten til de EU-initiativprogrammer, der blev godkendt i 1996. Forpligtelserne og 
betalingerne for 1994-1996 udgør henholdsvis 66% og 35% af strukturfondstøtten. 
Tabel 1-47: RETEX -1996 i programmeringen for 1994-1997 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EU-initiativ­
programmer) 
Belgien (2) 
Tyskland (8)** 
Grækenland (1)** 
Spanien (1)** 
Frankrig (1)** 
Irland (1)** 
Italien (2)** 
Nederlandene (1) 
Østrig (1) 
Portugal (1)** 
UK (2) 
I alt (21)* Støtte* 
(1) 
4,4 
70,3 
87,5 
90,4 
28,9 
11,4 
79,0 
1,0 
2,6 
194,8 
36,6 
607,0 Forpligtelser 
1996 
1,4 
9,5 
50,2 
0,0 
0,0 
1,1 
0,0 
0,0 
2,6 
83,4 
6,2 
154,4 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
4,4 
32,3 
62,0 
38,5 
7,0 
8,1 
12,1 
1,0 
2,6 
194,8 
36,1 
399,0 % 
(2)/(l) 
100% 
46% 
71% 
43% 
24% 
71% 
15% 
100% 
100% 
100% 
99% 
66% Betalinger 
1996 
0,7 
8,6 
25,9 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1,3 
27,4 
4,0 
67,8 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
2,2 
16,7 
35,0 
34,2 
3,4 
4,1 
6,0 
0,5 
1,3 
90,4 
18,1 
211,9 % 
(3)/(l) 
50% 
24% 
40% 
38% 
12% 
35% 
8% 
50% 
50% 
46% 
49% 
35% 
* Eksl. reserve 
** Inkl. programmer, der belv godkendt i 1993 (støtte, forpligtelser og betalinger 1993-1997) 
URBAN (1994-1999) 
URBAN (891 mio. ECU49) bidrager til at finde løsninger på krisen i visse bykvarterer ved at støtte 
økonomiske og sociale forbedringer gennem iværksættelse af nye økonomiske aktiviteter; retablering af 
infrastrukturer og fornyelse af udstyr til sociale, sundhedsmæssige og sikkerhedsmæssige tjenstester; fremme 
af lokal beskæftigelse; og miljøforbedringer i tilknytning til de her nævnte aktioner. Projekterne skal kunne 
tjene som eksempel for andre byområder og indgå i langsigtede integrationsstrategier for byområder. To 
tredjedele af tildelingen er afsat til mål 1-regionerne 1. 
Af de 44 EU-initiativprogrammer, der er fremlagt af medlemsstaterne, blev 25 nye programmer 
godkendt i 1996 - heraf ét på grundlag af reserven - til et beløb af 296,6 mio. ECU i 
stiTikturfondbidrag, dvs. ca. 33% af de i alt 891 mio. ECU, der er afsat til URBAN (inkl. reserven -
668 mio. eksl. reserven). Nu er alle URBAN-programmer godkendt, idet 18 var blevet godkendt i 
1995. 
49 Inkl. reserven, 1996-priser. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
KAPITEL VIII ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ 
REGIONER 331 
TABELL 1 : ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11996 333 
TABELL 2: ANVENDELSE AF BEVILLINGER FORDELT PÅ REGIONER 11994-1996 339 
KAPITEL IX STØRRE PROJEKTER 345 
KAPITEL X PILOTPROJEKTER UNDER EFRU OG ESF 349 
FORKORTELSER 357 
70 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel 1-48: URBAN - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) 
Samlede 
omkostn. Strukturfondstøtte* 
EFRU ESF EUGFL FIUF Til mil 
1/6-
om råder % til 
mil 1/6-
omrider 
Belgien-flrt«e//e.s 
Tyskland 
Sachsen-Anhalt (Halle) 
Saarbrûcken 
Frankrig 
Alsace (Mulhouse) 
Ile-de-Frankrig (Aulnay-sous-bois) 
lle-de-Frankrig (Les Mureaux) 
Nord-Pas-de-Calais (Roubaix-Tourcoing) 
Nord-Pas-de-Calais (Valenciennes) 
Picardie (Amiens) 
Provence-Alpes-Côte d'Azur (Marseille) 
Rhône-Alpes (Lyon-Est) 
Irland 
Italien 
Østrig-Graz** 
Sverige -Malmô*** 
Finland - Joensuu 
UK 
East London and the Lee Valley (Hackey) 
East Midlands (Nottingham) 
Ecosse (Glasgow) 
London (Royal Park) 
Manchester 
Merseyside (North Huyto, Liverpool, Netherton) 
Wales (Swansea) 
West Midlands (Birmingham) 
Yorkshire and Humberside (Shefpeld) 11,1 
27,7 
5,2 
22,6 
152,7 
20,9 
22,8 
17,0 
17,6 
9,7 
20,5 
17,6 
26,6 
21,1 
280,7 
23,4 
11,9 
5,3 
181,9 
17,3 
14,9 
32,7 
16,3 
17,7 
35,7 
11,7 
20,6 
14,8 2,2 
10,7 
2,7 
8,( 
55,7 
7,0 
8,9 
7,0 
7,0 
4,9 
7,0 
7,0 
7,0 
15,8 
117,-! 
3,( 
5,( 
4,C 
81.S 
8,0 
6,8 
13,6 
7,7 
8,0 
17,3 
5,6 
8,0 
6,8 1,* 
8,3 
2,7 
5,6 
45,9 
6,0 
7.8 
6,5 
5,4 
4.5 
5.3 
3,9 
6,4 
7,9 
102,0 
2,9 
3,1 
3,1 
64,6 
6,4 
5,6 
10,0 
6,1 
5,8 
14,8 
4,4 
6.4 
5,1 0,4 
2,4 
0,0 
2,4 
9,8 
1.0 
1,1 
0.5 
1,6 
0,4 
1,7 
3,1 
0.6 
7,9 
15,6 
0,7 
1,8 
0,8 
17,2 
1.6 
1.2 
3,7 
1,5 
2,2 
2,5 
1,2 
1,6 
1,7 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 0,0 
o.c 
0,0 
0,0 
o,c 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
o.c 
0,0 
0,0 
o.c 
0,£ 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 0,0 
2,7 
2,7 
0,0 
4,9 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
4,9 
0,0 
0,0 
0,0 
15,8 
97,8 
0,0 
0,0 
4,0 
17,3 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
17,3 
0,0 
0.0 
0,0 0% 
25% 
100% 
0% 
9%| 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
0% 
0% 
0% 
100%^ 
83% 
0% 
0% 
100% 
21% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
0% 
0% 
0% 
IALT 715,7} 296,41 239,8 56,81 0.« M UtS 0% 
* Eksl. reserve, bortset fra Østrig og Sverige (se fodnoter nedenfor) 
•* EU-initiativprogrammer vedtaget på grundlag af reserven. 
•** Reserven indgår i beløbene 
URBAN - Eksempler på programmer, der blev godkendt i 1996: 
I Frankrig støtter programmet for byen Tourcoing (Nord-Pas de Caiais) især 
et teknologicenter i et af de dårligst stillede kvarterer i byen ("la Bourgogne"). 
Centret er planlagt og oprettet i partnerskab med lokale virksomheder. På 
centret vil 50 unge hvert år tage en EFG-lignende uddannelse på 
teknologilinjen. Dette projekt vil udgøre kernen i et samlet uddannelsesprojekt 
for hele kvarteret, som skal løse de unges problemer med manglende 
kvalifikationer samt udstødelse. Projektet er nyskabende og indgår som led i 
et partnerskab, men derudover er det interessant, fordi det er en del af den 
genudviklings- og støttestrategi, der er lagt for at afhjælpe de problemer, som 
de industrielle forandringer i regionen skaber (mål 2). 
/ Italien planlægger byerne Siracusa og Bari at give nyt liv til deres 
historiske bykerner, henholdsvis "Isola d'Ortigia" og "Borgo Antico". I begge 
tilfælde vil fattigdoms- og affolkningsproblemerne blive taget op. Dels vil der 
blive udviklet nye aktiviteter i forbindelse med turismen, ligesom der vil blive 
oprettet målrettede uddannelser for beboerne, og dels vil de fysiske rammer 
blive forbedret og indsatsen mod bykriminalitet blive forstærket. 
/ Finland står byen Joensuu (Nordkarjala, der er omfattet af mål 6) i en 
alvorligere beskæftigelsesmæssig situation end resten af landet. En stor del af 
befolkningen, som er udstødt fra arbejdsmarkedet, bor i kvarteret "Rantakylå-
Utra", et område med sociale boliger, hvor der er store problemer med 
alkoholmisbrug, narkomaner og opløste familier. URBAN-programmet vil i 
dette område støtte foranstaltninger til fordel for beskæftigelse, virksomheder 
og forbedring af de fysiske rammer samt uddannelsesaktioner. 
Det store antal EU-initiativprogrammer, der blev vedtaget i årets løb, forklarer 1996-forpligtelsernes 
og -betalingernes store andel af forpligtelserne og betalingerne for 1994-1996 (i 1996 blev henholdsvis 
58% og 65% af bevillingerne for hele 1994-1996 anvendt). Indtil udgangen af 1996 var der disponeret 
over ca. 55% af strukturfondstøtten i forbindelse med dette initiativ, og ca. 24% var betalt. 
Betalingernes omfang (mindre end halvdelen af forpligtelserne) viser, at de fleste af EU-
initiativprogrammerne endnu befinder sig i startfasen. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 71 
Tabel 1-49: URBAN -1996 i programmeringen for 1994-1997 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EU-initiativ-
programmer) Støtte« 
ilL Forpligtelser 
1996 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) gyw Betalinger 
1996 Betalinger 
1994-1996 
02 (3)/(l) 
Belgien (3) 
Danmark (1) 
Tyskland (10) 
Grækenland (1) 
Spanien (1) 
Frankrig (8) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Luxembourg (1) 
Nederlandene (2) 
Østrig (2) 
Portugal (1) 
Finland (1) 
Sverige (1) 
UK (10) 10,4 
1,5 
97,3 
45,2 
162,6 
55,7 
15,8 
117,7 
0,5 
9,3 
13,4 
44,6 
4,0 
5,0 
98,8 2,2 
0,2 
12,0 
1,1 
33,2 
53,8 
1,8 
26,4 
0,0 
0,0 
5,8 
0,0 
3,1 
3,1 
72,3 10,4 
1,5 
91,0 
5,6 
56,0 
53,8 
1,8 
26,4 
0,5 
7,9 
12,7 
9,2 
3,1 
3,1 
89,2 100% 
100% 
93% 
12% 
34% 
96% 
11% 
22% 
100% 
85% 
95% 
21% 
80% 
63% 
90% 1,1 
0,1 
11,3 
0,6 
22,7 
17,1 
0,9 
13,2 
0,2 
0,0 
2,3 
0,0 
1,6 
0,9 
36,1 5,2 
0,5 
34,5 
2,3 
34,1 
17,1 
0,9 
13,2 
0,3 
2,4 
5,8 
4,6 
1,6 
0,9 
43,0 32% 
35% 
5% 
21% 
31% 
6% 
11% 
50% 
25% 
43% 
10% 
40% 
19% 
43% 
I alt (44) 681,9 215^0 372,4 55% 108,1 166,2 24% 
* Eksl. reserve, undtagen Østrig (1 program) og Sverige 
INTERREG II (1994-1999) 
INTERREG II (3,544 mia. ECU50) omfatter nu tre afsnit: det grænseoverskridende samarbejde (2,4 mia. ECU 
i 1994-priser, heraf 75% til fordel for mål 1-regionerne); REGEN (500 mio. ECU i 1994-priser), dvs. 
færdiggørelsen af energinettene, der skal tilsluttes de større europæiske net; og det nye afsnit INTERREG II C 
som vedrører samarbejde inden for fysisk planlægning (412,8 mio. ECU i 1996-priser). 
INTERREG IIA og den teknologiske udvikling i grænseområderne: 
Kommissionen opfordrede i sine retningslinjer for INTERREG II A medlemsstaterne til at udvikle det 
tværregionale samarbejde på forsknings-, teknologi- og telekommunikationsområdet. Denne opfordring gjaldt 
særlig støtten til SMV'er, som kan danne grundlag for udvikling af grænseoverskridende 
leknologioveiførselstjenester samt grænseoverskridende net mellem SMV'er. Opfordringen gjaldt ligeledes 
områder med manglende infrastrukturer, hvor en forbedring af telekommunikationssystemerne vil gøre det 
muligt at færdiggøre de transeuropæiske net. INTERREG støtter ligeledes samarbejdet på uddannelses- og 
kulturområdet, herunder mellem grænseområdernes forskningscentre. I programmerne er der afsat i alt 2,5% 
af strukturfondbevillingerne til denne type investeringer, men situationen er forskellig fra medlemsstat til 
medlemsstat. Nederlandene, Spanien, Grækenland og Irland lægger særlig vægt på telekommunikation og har 
truffet foranstaltninger til udvikling af grænseoverskridende net og tjenester (optiske fibre, avancerede 
telekommunikationspoler, fremme af telematiske aktiviteter og informationsnet). Andre medlemsstater, som 
har fælles programmer, giver FTU-aktiviteterne en fortrinsstilling. Det drejer sig om Frankrig, Belgien og 
Nederlandene, som har fastsat foranstaltninger til fremme af teknologioverførsler, samarbejde på 
forskningsområdet og uddannelse i de nye teknologier. 
Eksempel - teknologisk samarbejde mellem Frankrig og Belgien: Programmet Wallonie/Nord-Pas-de-
Calais/Picardie, som blev vedtaget i 1996, støtter den teknologiske innovation i SMV'er. Der er oprettet to 
grænseoverskridende og tværfaglige grupper, én der skal holde øje med den teknologiske udvikling, og én 
som direkte skal bistå virksomhederne ved at give dem teknisk bistand og viden om den teknologiske 
udvikling. Grupperne har følgende opgaver: 
• direkte teknisk bistand i form af produktafprøvning, identifikation af råstoffer og løsning af tekniske 
problemer, eller i form af teknologisk rådgivning; 
• at stille et analyselaboratorium, som anvender de to grænseoverskridende gruppers materialer og 
kvalifikationer, til rådighed for virksomhederne; 
• indførelse af nye keramiske materialer som alternativ løsning; 
• overførsel af teknisk og videnskabelig knowhow, der er oparbejdet i de to forskningscentre, navnlig på det 
finkeramiske område; 
• rådgivning med hensyn til teknologisk produkt- og procesudvikling; 
• teknologisk overførsel gennem målrettet personaleuddannelse. 
50 Inkl. reserven, 1996-priser. 
72 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
For så vidt angår afsnittene grænseoverskridende samarbejde og REGEN blev 25 af de i alt 62 EU-
initiativprogrammer, medlemsstaterne havde fremlagt for perioden 1994-1999, godkendt i 1996. De 
repræsenterede et strukturfondbidrag på 701,9 mio. ECU, dvs. ca. 23% af det samlede beløb på 3,063 
mia. ECU (eksl. reserven). Tre INTERREG li-programmer vedrørende grænseoverskridende 
samarbejde mangler at blive godkendt (Italien/Slovenien, Italien/Østrig og Italien/Grækenland), idet 
34 blev godkendt i 1996. 
Tabel 1-50: INTERREG II - Programmer, der blev godkendt i 1996 (mio. ECU) 
Samlede 
omkostn. Strukturfondstøtte* 
ESF EUGFL TU mål 
1/6-
områder •/.til 
mil 1/6-
om rader 
Tyskland/Østrig 
Belgicn/Frankrig/Luxembourg: Wallonie-Lorraine-Luxembourg 
Belgien/Frankrig: Ardennes 
Danmark/Sverige 
Spanien/Marokko 
Finland/De Baltiske Stater Det sydfinske kystområde 
Finland/Rusland: Karjala 
Finland/Rusland: Sydøst/inland 
Finland/Sverige/Norge: Nordkalotten 
Finland/Svcrigc/Norge: Kvarken og Miltskandia 
Finland/Sverige: Øerne 
Vrmixig/Bc\gkn:Nord-Pas-de-Calais/Flandern 
Frankrig/Belgien: Wallonie/Nord-Pas-de-Calais/Picardie 
Frankrig/Spanien 
Frankrig/Italien: Corse/Sardegna 
Frankrig/Italien: Corse/Toscana 
Frankrig/UK: Haule-Normandie, Picardie og East Sussex 
Frankrig/UK: Nord-Pas-de-Calais/Kent 
Italien/Albanien: Puglia 
Italien/Frankrig 
Italien/Schweiz 
Sverige/Finland/Norge/Rusland: Barentshavet 
Sverige/Norge: Det nordiske grønne balte 
Sverige/Norge: Goleborg/Bohus/Ålvsborg 
SveriRC/Norge: Det indre Skandinavien 56,3 
62,2 
27,8 
28,0 
185,3 
22.7 
31.8 
40.7 
29,2 
14,6 
9.5 
38,3 
148.4 
142,6 
74,2 
58.2 
80,8 
95,3 
178,2 
160,3 
52,7 
23,4 
13,0 
13.0 
10,8 24.É 
30,2 
12.5 
13,0 
101.4 
6,1 
13,9 
9,6 
12,2 
6,( 
4.C 
18.C 
71.5 
62,4 
33,7 
18.6 
34.1 
45,1 
81,5 
57,C 
20.C 
10,5 
5.5 
5.5 
4,5 17.5 
25,5 
9,7 
10,6 
100,3 
3,2 
92 
U 
7,2 
4,1 
3.0 
16,9 
58,6 
48,3 
30,0 
17,9 
29,8 
41,3 
70,1 
49,2 
15,6 
6.7 
2.1 
4.5 
3,1 3.8 
4.7 
2.2 
2.4 
1,1 
2.0 
3.4 
1,9 
3.4 
1.6 
0,4 
1,1 
10,7 
3,3 
0,7 
0,4 
4,3 
3,8 
8,9 
3.1 
0.0 
3,8 
2,4 
1,0 
1,4 3,3 
0.0 
0.6 
0,0 
0,0 
0,8 
U 
0.5 
1.6 
0,9 
0,6 
0.0 
2,2 
10,9 
2,9 
0,3 
0.0 
0,0 
2,5 
4,7 
4,4 
0.0 
1.0 
0,0 
OS) 0.C 
0,t 
0,C 
O.C 
0,C 
O.C 
O.C 
O.C 
o,c 
0,0 
o,c 
o,c 
o.c 
o.c 
o.c 
0,0 
o.c 
o.c 
o.c 
o.c 
o.c 
o.c 
o.c 
o.c 
0.C 0,0 
0,0 
1.0 
0,0 
101,4 
0,0 
12,7 
4,8 
9,4 
1.1 
0.0 
0.0 
57,3 
0.0 
33,7 
11,6 
0.0 
0.0 
81,5 
0.0 
0.0 
9.4 
5,5 
0,0 
1,4 0% 
0% 
8% 
0% 
100% 
0% 
91% 
50% 
77% 
17% 
0% 
0% 
80% 
0% 
100% 
63% 
0% 
0% 
100% 
0% 
0% 
90% 
100% 
0% 
30% 
IALT 1.597,31 701,911 591S 71.91 38.51 _0J 330,91 47% 
Ekskl. reserve 
INTERREG II C-afsnittet, der blev godkendt i 1996, er et nyt redskab for det tværnationale 
samarbejde på området fysisk planlægning. Det skal bidrage til en mere afbalanceret udvikling af det 
europæiske territorium og medvirke til at finde frem til en bedre rumlig fordeling af aktiviteterne i 
Europa og udligne skævhederne som led i en strategi for bæredygtig udvikling. INTERREG II C tager 
ligeledes sigte på at øge fællesskabspolitikkernes indflydelse på egnsudviklingen og fremme det 
tværnationale samarbejde mellem medlemsstaterne og myndighederne med ansvar for den fysiske 
planlægning. Der skal herved tages hensyn til den prioritering, der er fastlagt i fællesskab mellem 
geografiske områder, der støder op til hinanden. Endelig skal INTERREG II C hjælpe 
medlemsstaterne og deres regioner med at vedtage en forebyggende samarbejdsmodel til løsning af de 
vandforvaltningsproblemer, der forårsages af tørke og oversvømmelser. Der skal især sættes ind på tre 
områder: generelt tværnationalt samarbejde, bekæmpelse af oversvømmelser og forebyggelse af tørke. 
Programmerne er tværnationale og vedrører sædvanligvis mindst tre lande, heraf mindst to 
medlemsstater, undtagen for så vidt angår forebyggelsen af tørke - som kan vedrøre en enkelt 
medlemsstat - og bekæmpelse af oversvømmelser, hvor der er mulighed for bilaterale programmer. 
Medlemsstaterne gav i slutningen af 1996 udtryk for, at de sammen vil udarbejde 14 operationelle 
programmer, som skal foreligge som forslag og godkendes i 1997. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 73 
Tabel 1-51: INTERREG IIC - Forslag til programmer, der blev modtaget i 1996 (mio. ECU) 
Områder/programmer [Rammebeløb/deltagende lande 
Generelt tværnationalt samarbejde 120,69 
A.Det vestlige Middelhav og de latinske alper 
B. Sydvesteuropa 
C. Atlanterhavsområdet 
D. Byområde i den centrale og nordvestlige del 
E. Nordsøområdet 
F. Østersøområdet (Spanien, Frankrig, Italien) 
(Portugal, Spanien, Frankrig) 
(Portugal, Spanien, Frankrig, UK, Irland) 
(Frankrig, Luxembourg, Belgien, Tyskland, Nederlandene, UK, Irland) 
(UK, Nederlandene, Tyskland, Danmark, Sverige, Norge) 
(Tyskland, Danmark, Sverige, Finland, De Baltiske lande) 
G. Midteuropa, Adriaterhavet, Donau og Sydøsteu. (Tyskland, Østrig, Grækenland, Italien) 
Bekæmpelse af oversvømmelser 148,15 
H. Rhin-Meuse 
I. Frankrig og Italien 
J. Grækenland og Bulgarien (Frankrig, Belgien, Luxembourg, Nederlandene, Tyskland, Schweiz) 
Forebyggelse af tørke 114,00 
K. Portugal 
L. Spanien 
M. Italien 
N. Grækenland 
IALT 382,84 
De forpligtelses- og betalingsbevillinger, der er anvendt siden 1994, vedrører alene 
grænseoverskridende samarbejde og energinet ("A" og "B"), idet EU-initiativprogrammerne for afsnit 
"C"- tværnationalt samarbejde - først blev forelagt Kommissionen ved årets udgang, således at der 
endnu ikke er truffet beslutninger om dem. Fællesskabsstøtten til fem af de 25 EU-
initiativprogrammer, der blev vedtaget i 1996 (Spanien-Marokko, Frankrig-Belgien (Wallonie/Nord-
Pas de Calais/Picardie), Frankrig-Spanien, Italien-Albanien, Italien-Frankrig) udgør over halvdelen 
(54%) afden støtte, der blev godkendt i 1996.1 1996 blev der kun disponeret over første tranche for 
disse fem programmer. De forpligtelser, der i alt blev indgået i 1996, er større end forpligtelserne 
vedrørende de programmer, der blev godkendt i årets løb, idet de også omfatter anden tranche af de 
EU-initiativprogrammer, der blev godkendt de foregående år. Betalingerne udgør 23% af 
fællesskabsstøtten, hvilket viser, at de fleste af EU-initiativprogrammerne endnu befinder sig i 
startfasen. 
Tabel 1-52: INTERREG II -1996 i programmeringen for 1994-1997 (mio. ECU) 
(antal EU-initiativ­
programmer) 
I alt (59) Støtte* 
(1) 
2.870,5 Forpligtelser 
1996 
752,0 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
1.306,2 % 
(2)/(l) 
46% Betalinger 
1996 
423,5 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
650,1 % 
(3V(1) 
23% 
* Eksl. reserve 
PEACE (1994-1997) 
PEACE (302 mio. ECU51 ): Dette program til fremme af fred og forsoning i Nordirland har til formål at støtte 
opbygningen af et fredeligere og mere stabilt samfund, som sikres de ressourcer, der er nødvendige for at 
bevare den lokale samfunds- og erhvervsstruktur. Målet er at fremme den sociale integrering af 
erhvervsmæssigt og socialt udstødte personer, fremme den økonomiske vækst og tilskynde til 
samfundsmæssige fornyelser i det områder, der har lidt mest under konflikten. 
I 1996 blev programmet 100% operationelt. Et særligt træk ved programmet er, at det får så mange 
som muligt til at deltage i beslutningsprocessen og den praktiske gennemførelse. For gennemførelsen 
står otte ikke-statslige organisationer (sammenslutninger og kooperativer, heraf ét grænse­
overskridende) og 26 distriktspartnerskaber (med deltagelse af repræsentanter for politikerne, 
erhvervslivet og fagforeningerne samt sociale foreninger og private grupper). Derfor har det taget tid 
51 1996-priser. 
74 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
at få programmet indkørt. Men den første støtte, der blev bevilget af de ikke-statslige organisationer, 
blev allerede annonceret i marts 1996, og fra juni var alle i stand til at gå videre med 
projektfinansieringen. Endvidere blev de 26 distriktspartnerskaber godkendt, og de har indkaldt forslag 
om lokale projekter, som skal indgå i "handlingsplaner". Den første medfinansieringsbeslutning i den 
forbindelse blev godkendt ved årets udgang. De decentrale organer er i øjeblikket ansvarlige for 57% 
af den samlede bevilling. Blandt de typiske aktiviteter kan nævnes bistand til sociale styregrupper og 
private initiativer, som ofte arbejder med voldsofre, kvinder, unge, tidligere fanger eller langtidsledige. 
Der lægges vægt på integrering, navnlig af de udstødte, idet de tildeles midler og får lettere adgang til 
beslutningsprocessen. Støtten til udnyttelsen af det lokale potentiale er vigtig. Den formidles især af 
distriktspartnerskaberne og omfatter genopretning af by- og landområder og revitalisering af det 
fysiske, økonomiske eller sociale miljø. En anden aktivitet, der har givet gode resultater, er ydelse af 
rentegodtgørelser i forbindelse med investeringslån og tilknyttede ydelser navnlig til SMVerne og 
turismen. 
1996 har vist, at vejen til en varig fred kan være lang. Men dette program, som lægger vægt på 
konsensusløsninger, på samarbejde for at nå frem til konkrete resultater og fremtidsplanlægning er et 
konstruktivt element, der styrker initiativerne på forskellige niveauer. Det rådgivende forum, som 
optræder for første gang i et stmkturfondprogram, og hvis medlemskreds består af repræsentanter fra 
alle sektorer og alle trosretninger, scm skal forvalte programmet, er udtryk for de principper om 
medbestemmelse, samarbejde og fælles indsats, der er ledetråden i den nye europæiske indsats. 
Tabel 1-53: PEA CE -1996 i programmeringen for 1994-1997 (mio. ECU) 
lait Støtte 
CD 
300,0 Forpligtelser 
1996 
95,6 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
126,7 % 
(2)/(l) 
42% Betalinger 
1996 
41,7 Betalinger 
1994-1996 
(3) 
56,5 % 
(3)/(l) 
19% 
2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand 
Hver strukturfond kan finansiere aktioner inden for egne rammer i form af undersøgelser, pilotaktioner 
eller teknisk bistand. Disse finansieringer er underlagt et loft i hver enkelt fond: 1,5% af den årlige 
tildeling til EFRU, 1% af tildelingen til EUGFL, 0,5% af tildelingen til ESF og 2% af tildelingen til 
FIUF. 
2.1. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 7 og 10 i EFRU-forordningen 
Nyskabende aktioner i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen 
Kommissionen har for perioden 1995-1999 fastlagt fire prioriteter med hver sit flerårige rammebeløb, 
som skal gennemføres i form af pilotprojekter, der udvælges efter en indkaldelse af forslag. 
Prioriteterne blev fastlagt i 199452, forslagene blev indkaldt i 199553, og 1996 blev brugt til 
udvælgelsen (hvori deltog uafhængige ekspertpaneler) og den praktiske iværksættelse af de 
nyskabende aktioner, der finansieres i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. Indkaldelserne af 
forslag til de forskellige programmer var en stor succes, idet der f.eks. alene for projekterne vedrørende 
eksternt tværregionalt samarbejde, beskæftigelsesområder og kulturelt samarbejde fremkom i alt 865 
projektforslag (henholdsvis 243, 357 og 265). På grund af de samlede bevillingers størrelse og 
størrelsen af de beløb, der var afsat til hvert enkelt projekt, kunne Komissionen kun udvælge 123 
forslag (henholdsvis 50,41 og 32). Tilsvarende er der indkommet 142 og 503 forslag vedrørende fysisk 
planlægning og'pilotprojekter i byområder, mens der kun kan udvælges henholdsvis 14 og 25 forslag (i 
1997). 
52 Se årsberetning for 1994. 
53 Se årsberetning for 1995. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 75 
Tabel 1-54: Nyskabende aktioner (artikel 10 i EFRU-forordningen) - Interventionsfelter, 1995-1999 (1995-
priser - mio. ECU) 
Felter 
Tværregionalt samarbejde 
internt tværregionalt samarbejde 
- eksternt tværregionalt samarbejde 
Nyskabende regionaludviklings­
aktioner 
- fremme af teknologisk innovation 
- informationssamfund 
- kultur og erhvervsudvikling 
- nye beskæftigelsesområder 
Fysisk planlægning 
Pilotprojekter for byområder 
lait 180,0 
110,0 
70,0 
90,0 
15,0 
15,0 
15,0 
45,0 
45,0 
80,0 
395,0 
Tværregionalt samarbejde: 
PACTE-program 1996: 39 PACTE-projekter (tværregionalt samarbejde) var blevet udvalgt i juli 1995. 
De skulle gennemføres mellem februar 1996 og december 1997. Ved programmets lancering i 
Bruxelles den 11. og 12. marts 1996 deltog projektlederne og partnerne i uddannelsesmøder og møder 
med programforvalterne. På møder i 1997 skal der gøres midvejsstatus, og her får projektcheferne 
mulighed for at fremlægge resultaterne. 
RECITE-program for internt tværregionalt samarbejde: I 1996 blev RECITE I afsluttet og RECITE 
II iværksat. I januar 1996 udarbejdede programmets kontor for teknisk bistand en evalueringsrapport 
vedrørende RECITE I. 13 projekter er afsluttet, mens 23 mangler at blive afsluttet. RECITE I-
programmet har gjort det muligt at etablere 36 samarbejdsnet med deltagelse af 405 partnere, nemlig 
regionale og lokale myndigheder, udviklingskontorer, handelskamre og private partnere. Visse af 
partnerne har deltaget i flere net. Aktiviteterne har bestået i fælles aktioner og overførsel af knowhow i 
form af workshops og tekniske arbejdsgrupper, personaleudvekslinger, tekniske besøg og offentlige 
konferencer. Sideløbende med disse udvekslingsaktiviteter er der i forbindelse med visse projekter 
iværksat uddannelsesaktiviteter for såvel det personale, der deltager i nettene, som for det personale, 
der særlig tager sig af regionaludviklingen. Der er gennemført talrige temaundersøgelser suppleret med 
sammenlignende undersøgelser, der har øget forståelsen mellem partnerne i de forskellige regioner. 
Forsøg med udveksling af knowhow har gjort det muligt at foranstalte sammenligninger og finde frem 
til fælles holdninger, eksperimentere med lærlingeuddannelser og anvendelse af de nye informations-
og kommunikationsteknologier og at afprøve evalueringsmetoder. 
RECITE II blev lanceret ved offentliggørelsen af udbudsbetingelserne og oprettelsen af et kontor for 
teknisk bistand. Indkaldelsen af forslag, der blev offentliggjort i EFT den 31. oktober 1996 med sidste 
frist den 15. maj 1997, omfattede fem samarbejdsområder: udnyttelse af det lokale potentiale med 
henblik på oprettelse af varige arbejdspladser; forbedring af SMV'ernes adgang til det europæiske 
marked gennem egnede teknikker til styrkelse af samarbejde mellem virksomheder; forbedring af 
servicetilbuddene til SMV'er med henblik på at fremme innovationen; oprettelse og udvikling af 
ressourcecentre med henblik på at højne værdien af kvindernes arbejde og integrere kvinderne i 
erhvervslivet; beskyttelse og forbedring af miljøet, bl.a. ved at fremme anvendelsen af vedvarende 
energikilder eller energibesparende foranstaltninger og gennem indførelse i de særlig udsatte områder 
af metoder og teknikker til forebyggelse af miljøødelæggelser. I forbindelse med denne indkaldelse af 
forslag vil Fællesskabets medfinansiering pr. projekt ligge mellem 1 og 3 mio. ECU. Mindst en 
tredjedel af partnerne i disse projekter skal komme fra områder, der er støtteberettigede i henhold til 
mål 1 og/eller 6. 
ECOS-OUVERTURE-program for eksternt tværregionalt samarbejde: Dette program trådte i 1996 
ind i en ny fase. Det samlede budget blev forøget, og programmet kom for første gang til at omfatte 
byer og regioner i tredjelande i Middelhavsområdet. Der var i slutningen af 1995 blevet indkaldt 
forslag (sidste frist den 1. april 1996). Resultatet var 243 indkomne forslag, dvs. langt flere end i 
76 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
november 1994 (160 forslag). Af de 243 projekter blev i alt 50 valgt som modtagere af bevillinger fra 
EFRU og PHARE-programmet. Projekterne løber i 18 måneder, og visse af dem blev allerede iværksat 
i efteråret 1996. 
Nyskabende regionaludviklingsaktioner 
Nye beskæftigelsesområder: I hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse udpegede 
Kommissionen de aktivitetssektorer, der har det største beskæftigelsespotentiale, samt 
hovedhindringerne for udviklingen af disse nye arbejdspladser. Aktionerne i henhold til artikel 10 har 
til formål dels at fremme udarbejdelsen af regionale eller lokale strategier vedrørende nye 
beskæftigelsesområder, dels at gennemføre pilotprojekter vedrørende "nærservice". "Nærservice" 
vedrører især pasning og pleje (børn, ældre osv.), dagligdagen (renovering og modernisering af boliger, 
kollektiv transport, nærbutikker i landbområder osv.) og miljø (genbrug, naturområder, 
forureningsforebyggelse osv.). Pilotprojekterne løber i 24 måneder og bygger på et bredt partnerskab 
mellem offentlige myndigheder og den private sektor i områder med mindst 200.000 indbyggere. På 
dette grundlag blev der indkaldt forslag i september 1995, og inden fristens udløb (31. januar 1996) var 
der indgivet 357 projektforslag, navnlig fra Spanien (97), Italien (82) og Frankrig (47). Efter 
evalueringen af forslagene valgte Kommissionen endeligt 41 projekter54. 
Tabel 1-55: Pilotprojekter - Nye beskæftigelsesområder - Fordeling af de i 1996 udvalgte projekter 
Geografisk oprindelse Hovedtema 
Belgien 2 Plejeydelser o.lign. 7 
Danmark 1 "Livsstilsydelscr" 1 
Tyskland 5 Ydelser vedrørende miljøet 5 
Grækenland 3 Kombination af flere emner 28 
Spanien 10 
Frankrig 6 
Irland 3 
Italien 7 
Portugal 1 
Finland 1 
Sverige 1 
UK 1_ 
lait 41 41 
Fællesskabet vil medfinansiere de udvalgte projekter med 371.000 ECU i gennemsnit (rammebeløbet 
er 15,2 mio. ECU) svarende til et samlet budget på gennemsnitlig 823,000 ECU. Der blev i november 
1996 afholdt et seminar herom i Oberhausen i samarbejde med delstaten Nordrhein-Westfalen. Her fik 
repræsentanter for de 41 projekter lejlighed til at udveksle synspunkter og erfaringer, få 
ekspertrådgivning vedrørende projektledelse og -overvågning og forberede grunden til et samarbejde i 
form af netværk om emner af fælles interesse. 
Tværregionalt kulturelt samarbejde: Kommissionen offentliggjorde i september 1995 en indkaldelse 
af forslag og modtog 265 forslag til pilotprojekter om tværregionalt kulturelt samarbejde. Heraf blev 32 
valgt. Pilotprojekterne havde til formål at udnytte den regionale og lokale kulturarv og etablere 
kulturelle netværk mellem Unionens regioner og byer. Der var afsat 15 mio. ECU til disse aktioner 
med en medfinansiering på højst 600.000 ECU pr. projekt. Projekterne skulle gå i gang den 1. januar 
1997 og løbe i to år. Samarbejdstemaerne kunne bl.a. være udnyttelse af den historiske og 
arkitektoniske arv, den industrielle arv eller den håndværksmæssige arv. De valgte projekters 
hovedtemaer vedrørte f.eks. udnyttelse af den kulturelle arv i bred forstand, formidling af knowhow 
med henblik på restaureringsarbejder, oprettelse af kulturelle "ruter" eller anvendelse af de nye 
informationsteknologier med henblik på at skabe et virtuelt museum. 
54 Se de godkendte projekter i kapitel X. Pilotprojekter i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 77 
Tabel 1-56: Pilotprojekter - Tværregionalt kulturelt samarbejde - Fordeling af de i 1996 valgte projekter 
Geografisk oprindelse Eksempler på temaer 
Belgien 1 Nyt liv til landskaberne i 
Tyskland 3 bjergområder 
Grækenland 4 Udnyttelse af tidligere mineområder 
Spanien 5 til turiskformåt 
Frankrig 4 Udnyttelse af den maritime arv 
Irland 3 Integreret udvikling af byer med 
Italien 3 kurbadtraditioner 
Nederlandene 1 
Østrig 1 
Portugal 3 
Sverige 1 
UK 3 
I alt 32| 
Teknologisk udvikling og informationssamfund i de nyskabende EFRU-aktioner: 
Fremme af teknologisk innovation, støtte til teknologioverførsler og tilpasning af regioner til 
informationssamfundet er hovedemnerne for de aktioner, der finansieres i henhold til EFRU-for ordningens 
artikel 10. Aktionerne bygger på en samordning af Kommissionens innovationsaktioner 
("Handlingsprogrammet for innovation "). De forskellige fællesskabsaktioner tager navnlig sigte på dels 
formidling til virksomhederne af egnede teknologier og af kendskab til fordelene ved innovation, dels 
opbygning af et gunstigt miljø for virksomhedernes teknologianvendelse i kraft af: 
• en bedre forståelse af innovationsprocessen, formidling afden bedste praksis og udveksling af erfaringer; 
• forbedring af de faglige kvalifikationer hos innov ationsfor midler e; 
• forbedring af virksomhedernes og/eller forskningscentrenes evne til at udnytte nyskabende teknikker og 
fremgangsmåder; 
• et innovations fremmende økonomisk miljø. 
De nyskabende aktioner, der finansieres i henhold til EFRU-for ordningens artikel 10, er et led i denne 
indsats, som bygger på et øget samarbejde mellem den offentlige og den private sektor og på samarbejdet 
mellem regionale virksomheder og de regionale udbydere af teknologi eller tjenesteydelser til brug for den 
teknologiske innovation og informationssamfundet. Der er tale om "samfundstekniske" aktioner, der tager 
sigte på at skabe socioøkonomiske og institutionelle betingelser, der kan fremme udviklingen af den 
teknologiske innovation og informationssamfundet. Filosofien bag disse aktioner kan sammenfattes i ordene 
"samarbejde om innovation på lokalt plan for at blive konkurrencedygtig på globalt plan". Dette samarbejde 
betragtes nemlig som en nøglefaktor i forbindelse med skabelsen af et "regionalt innovationsmiljø". 
Nyskabende aktioner og fremme af innovationen: 
Et rammebeløb på 15 mio. ECU er øremærket til regional innovation i perioden 1995-1999. Aktionerne 
gennemføres i to faser, hvoraf den første forsøgsfase blev gennemført i 1994-1996. I begge tilfælde er der 
valgt to typer aktioner: innovationsstrategier og teknologioverførselsprojekter. I perioden 1994-199655 blev 
der iværksat otte regionale teknologiplaner (4 i mål 2-regioner og 4 i mål 1-regioner56) samt tre 
teknologioverførselsprojekter57. 
• Eksempel - Den regionale teknologiske plan for Wales: Den har til formål at forbedre 
virksomhedernes konkurrenceevne som led i en handlingsplan, der er udarbejdet efter to års 
høringer med næsten 600 virksomheder og regionale organisationer. Planen omfatter over 60 
projekter og initiativer, hvoraf 40 skulle lanceres i 1996. 
• Eksempel - IMPLACE-projektet: Dette teknologioverførselsprojekt koordineres af regionerne 
Castilla-La-Mancha og Nordirland, som begge er støtteberettiget under mål 1. Projektet skal 
fremme anvendelsen af avancerede informations- og kommunikationsteknologier i små og 
mellemstore fremstillingsvirksomheder i de ugunstigt stillede regioner. 
For perioden 1995-1999 er 19 RIS-projekter (Regional Innovation Strategies^ og syv RTT-projekter 
(Regional Transfer of Technology Projects) blevet udvalgt efter en indkaldelse afbud. 12 RIS-projekter blev 
formelt vedtaget af Kommissionen i 199658. RIS-projekterne tager sigte på at fremme innovationen i 
55 Se årsberetning for 1995. 
56 Henholdsvis : Sachsen, Wales, Lorraine, Limburg (mål 2); Castilla-Le6n, Centralmakedonien, Abruzzo, og 
Norte (mål 1). 
57 Samordnet af henholdsvis d'Extremadura, Puglia, Castilla-La-Mancha og Northern Ireland. 
58 Se de godkendte projekter i kapitel X. Pilotprojekter i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. 
78 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
traditionelle fremstillingsvirksomheder, både den teknologiske og forskningsmæssige innovation og den 
økonomiske og institutionelle innovation. 
Nyskabende aktioner og fremme af informationssamfundet: 
Også i forbindelse med nyskabende aktioner til fremme af informationssamfundet er der tale om to 
projektfaser (1994-1996, 1995-1999) og to aktionstyper (udarbejdelse af regionale strategier og udvikling af 
telematiske applikationer). For perioden 1995-1999 er der fastsat et rammebeløb på 20 mio. ECU (15 fra 
EFRU og 5 fra ESF). 
I perioden 1994-1996 blev seks IRISI-pilotaktioner iværksat samt et multiregionalt projekt vedrørende 
telematiske applikationer med deltagelse af syv regioner: 
• IRISI-projekterne: I hver enkelt region59 har et bredt partnerskab mellem regionale og lokale 
institutioner samt repræsentanter for virksomheder, uddannelsesvæsen, skolevæsen, 
fagforeninger, handelskamre, kooperativer og foreninger været i gang med at udarbejde en 
regional strategi for udvikling af informationssamfundet. Projektet går ud på at udvikle 
forskellige områder og lette adgangen dertil, f.eks. distancearbejde, fjernundervisning, 
universitets- eller forskningsnetværk, telematiktjenester for SMV'er, anvendelse af telematik i 
sundhedssektoren osv. 
• WOLF-projektet ("World Wide Web opportunities for less favored regions"): Syv regioner 
samarbejder om at finde frem til de sociale, økonomiske og tekniske faktorer, der hindrer 
udbredelsen af teletjenester i de ugunstigt stillede regioner. Projektet støtter udvikling afca. 100 
SMV i disse regioner gennem udnyttelse af Internettet og de dertil knyttede tjenester. 
For perioden 1995-1999 er der planlagt 22 pilotprojekter vedrørende regionale initiativer til fremme af 
informationssamfundet (RISI - Regional Information Society Initiative,) og 9 projekter vedrørende regionale 
telematiske applikationer (RISI2). 15 RISI-projekter blev godkendt i 199660 : 
• RIS I-projekterne (14 finansieret af EFRU og 8 finansieret af ESF) har tilformål at identificere 
de økonomiske muligheder og risici, der er knyttet til informationssamfundet, for at foregribe 
virkningerne heraf. Projekterne går ud på at opnå enighed på regionalt plan om, hvorledes 
informationssamfundskonceptet skal integreres i den regionale udvikling. Hver region lægger en 
regional strategi og handlingsplan, som godkendes af de lokale aktører. Strategien skal omfatte 
en analyse af den aktuelle situation for så vidt angår menneskelige ressourcer og beskæftigelse 
samt udarbejdelse af scenarier, der viser, hvorledes de nye tjenesteydelser kan integreres i 
regionaludviklingsstrategien. Handlingsplanen omfatter en feasibility-undersøgelse vedrørende 
de planlagte applikationer. 
• RISI2-projekterne (7 finansieret af EFRU og 2 finansieret af ESF) har til formål at påvise, 
hvorledes man på regionalt plan bedst kan tage den udfordring op, som informationssamfundet 
udgør. Flere regionale myndigheder vil samarbejde om udarbejdelse og iværksættelse af 
telematiske applikationer. Der vil blive givet prioritet til applikationer, som involverer mindst tre 
regioner fra tre forskellige lande, idet mindst en tredjedel af de deltagende regioner skal være 
mål 1-regioner. Der vil blive lagt særlig vægt på applikationer, der kan generere sociale og 
økonomiske fordele, og som egner sig til at blive indpasset i en regionaludviklingsstrategi i større 
målestok 
Disse pilotprojekter til fremme afden regionale innovation og informationssamfundet vil blive ledet af i alt 50 
regionalforvaltninger, og over 1.000 offentlige og private regionale aktører vil blive mobiliseret. Blandt 
før stegenerationsprojekterne blev fire af de regionale teknologiske planer afsluttet i 1996, mens seks af IRISI-
projekterne var i afslutningsfasen. Resultaterne så lovende ud, navnlig for så vidt angår bevidstgørelsen af de 
lokale aktører om innovationens og informationssamfundets betydning for den økonomiske udvikling. 
Resultaterne vil ligeledes være nyttige, når der skal lægges en strategi for myndighedernes intervention på 
regionalt plan på disse to områder og fastlægges en prioritering med henblik på den anden 
programmeringsfase (1997-1999) i mål 2-regionerne. 
Fysisk planlægning: På dette område er der planlagt to typer aktioner i henhold til EFRU-
forordningens artikel 10. For det første TERRA-pilotprojekterne (med en bevilling på ca. 20 mio. 
ECU), et program, der skal fremme gennemførelsen af nyskabende projekter af høj værdi for Europa 
om en integreret udvikling af særlige områder som f.eks. kystområder, flodlejer, bjergområder, 
områder med ødelæggelsestruede naturlige eller kulturelle værdier osv. Projekterne vedrørende 
59 Sachsen, Centralmakedonien, Valencia, Piemonte, Nord-Pas-de-Calais, North-West England. 
60 Se de godkendte projekter i kapitel X. Pilotprojekter i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 79 
kystområder er ligeledes en del af Fællesskabets demonstrationsprogram, der har til formål at vise, 
hvorledes der kan gennemføres integreret fysisk planlæning i kystområder. TERRA-programmet førte i 
1996 til en indkaldelse af forslag fra Unionens regionale og lokale myndigheder. Der blev modtaget 
142 forslag, og efter at et uafhængigt ekspertudvalg og Kommissionen havde evalueret forslagene blev 
der forudvalgt et begrænset antal, og 5 projekter blev godkendt i 199661. 
For det andet pilotaktioner, som er forberedt i tæt samarbejde med medlemsstaterne under 
udarbejdelsen af Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv (ESDP), og som 
vedrører store europæiske tværnationale områder. Disse aktioner supplerer og kører sideløbende med 
INTERREG II C-initiativet og har i alt 20 mio. ECU til rådighed. Medlemsstaterne blev i 1996 
opfordret til at fremlægge fælles forslag til pilotaktioner, der skal forfølge samme mål som INTERREG 
II C-initiativet, være tværnationale og omfatte tre forskellige lande (heraf mindst to medlemsstater). 
Medlemsstaternes interessetilkendegivelser har peget på fem områder: Nordperiferien (Danmark, 
Finland, Sverige og Norge), det østlige alpeområde (Østrig, Italien og Tyskland) det sydøstlige 
Middelhavsområde (Grækenland, Italien, Malta og Cypern), området omkring Rhinen og Lorraine 
(Belgien, Luxembourg, Frankrig, Tyskland og Schweiz) og et samarbejdsområde mellem Portugal, 
Spanien og Marokko. Disse pilotaktioner skal fremlægges, evalueres og godkendes i løbet af 1997. 
Pilotprojekterne vedrørende byområder: Efter indkaldelsen af forslag i 1995 med frist til april 1996, 
modtog Kommissionen 503 forslag til pilotprojekter vedrørende byområder. Af disse kunne kun 25 
vælges (efter planerne i begyndelsen af 1997). Det største antal forslag vedrørte en integreret udvikling 
af byområder, som var nævnt i over 20% af projekterne. Der var også en del forslag om behandlingen 
af forældede faciliteter og miljøforbedring. Emnerne varierede efter det land, hvor forslagene kom fra. 
En væsentlig del af de franske, italienske og østrigske projekter vedrørte udnyttelse af de mellemstore 
byers fordele, mens en del franske, men også spanske og italienske projekter også vedrørte 
forstadsudvikling. Andre temaer som f.eks. lige muligheder og informationsteknologier indgik i mere 
bredt anlagte strategier. Af de pilotprojekter vedrørende byområder, der blev fastsat for perioden 1989-
1993, manglede 20 i øvrigt endnu at blive afsluttet i 1996. De befandt sig i afslutningsfasen, idet over 
80% af EFRU-bevillingerne var betalt. 
Tabel 1-57: Aktioner finansieret i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen (mio. ECU) 
Tværregionalt samarbejde 
- internt tværregionalt samarbejde 
- eksternt tværregionalt samarbejde 
Nyskabebende regionaludviklings­
aktioner 
- fremme af teknologisk innovation 
- informationssamfund 
- kultur og erhvervsudvikling 
- nye beskæftigelsesområder 
Fysisk planlægning 
Pilotprojekter for byområder 
Andet 
(alt Rammebeløb* 
1995-1999 
O) 
180,0 
110,0 
70,0 
90,0 
15,0 
15,0 
15,0 
45,0 
45,0 
80,0 
-
395,0 Forpligtelser 
1996 
18,0 
2,0 
16,0 
8,2 
2,5 
1.7 
0,0 
3,9 
14,0 
1,0 
6,0 
47,1 Forpligtelser 
1994-1996 
(2) 
23,0 
7,0 
16,0 
14,1 
6,4 
3,8 
0,0 
3,9 
14,0 
1,0 
7,2 
59,3 % 
(2)/(D 
13% 
6% 
23% 
16% 
42% 
25% 
0,0 
9% 
31% 
1% 
-
15% Betalinger 
1996 
(3) 
1,9 
1,9 
0,8 
0,1 
0,7 
0,0 
0,0 
4,9 
0,0 
2,0 
9,5 Betalinger 
1994-1996 
4,7 
4,7 
4,0 
2,6 
1,4 
0,0 
0,0 
4,9 
0,0 
2,7 
16,4 % 
(3)/(l) 
4% 
17% 
10% 
0% 
0% 
11% 
0% 
-
4% 
• 1995-priser 
Teknisk bistand i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen 
Ifølge artikel 7 i EFRU-forordningen kan foranstaltninger til forberedelse, forudgående vurdering, 
overvågning og efterfølgende evaluering af EFRU's interventioner finansieres med indtil 0,5% af den 
årlige EFRU-tildeling. Disse foranstaltninger omfatter bl.a. undersøgelser, teknisk bistand og 
oplysningsaktioner gennemført af eksperter uden for Kommissionen eller af Kommissionen selv. I 
1996 beløb forpligtelserne for de ledsageaktioner, der gennemføres på Kommissionens initiativ, sig til 
17,9 mio. ECU, dvs. 3,9 mio. ECU mere end i 1995. Dette svarer til 0,12% af EFRU-tildelingen 
(0,11% i 1995). 
61 Se de godkendte projekter i kapitel X. Pilotprojekter i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. 

80 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel 1-58: Aktioner finansieret i henhold til artikel 7 i EFR U-forordningen (mio. ECU) 
Forpligtelser Forpligtelser 
1996 1994-1996 
Forberedelse og overvågning 4,6 13,5 
Evaluering 1,4 1,4 
Regionale undersøgelser 0,2 1,5 
Konferencer, kollokvier og seminarer 1,8 2,7 
Informations- og offentlighedsaktioner 6,2 14,6 
Teknisk bistand og udstyr 3J_ 10,2 
IALT | 17,9| 43,9 
De evalueringer (8%), der blev iværksat i 1996, vedrører navnlig mål 2-programmerne i 
programmeringsperioden 1989-1993 samt en række pilotprojekter, der finansieres i henhold til artikel 
10 i EFRU-forordningen. Informationsaktionerne (35%), herunder offentliggørelsen af den første 
rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, har medvirket til at synliggøre de regionale 
politikker og de af Kommissionen finansierede projekter. Forberedelserne og overvågningen (26%) har 
givet anledning til undersøgelser om gennemførelsen af fællesskabspolitikkerne for så vidt angår bl.a. 
lige muligheder for mænd og kvinder, jobskabelse, bæredygtig udvikling og miljø. Blandt udgifterne til 
seminarer og konferencer (10%) figurerer f.eks. forberedelsen af forumet vedrørende den økonomiske 
og sociale samhørighed i april 1997, seminarer om fysisk planlægning, en konference i Dublin om 
lokal udvikling, regionale seminarer i mål 2-områder og en konference om tværregionalt samarbejde. 
De regionale undersøgelser, der blev iværksat i 1996, er statistiske undersøgelser. De forskellige 
aktioner vedrørende teknisk bistand (21%) har drejet sig om udarbejdelse af ekspertrapporter om 
regionalpolitik. 
2.2. Nyskabende aktioner af teknisk bistand i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen 
Hvad angår de nyskabende aktioner besluttede Kommissionen i 1996, at fordelingen af bevillingerne i 
henhold til artikel 6 i ESF-forordningen fremover skulle finde sted på grundlag af en indkaldelse af 
forslag, som Fællesskabet skulle stå for. Således blev der den 29. oktober 1996 offentliggjort en 
indkaldelse af forslag om de nye beskæftigelsesområder. De første 52 projekter, der blev valgt (af 210 
modtagne) gjaldt som 1996-projekter og beløb sig til 25 mio. ECU (disse projekter skulle formelt 
godkendes i 1997). En ny serie projekter skulle vælges i midten af 1997. Et af de afgørende kriterier 
for valget af projekter var, om projekterne var i overensstemmelse med og underbyggede 
Kommissionens aktioner vedrørende de prioriterede politiske temaer (lige muligheder, bekæmpelse af 
udstødelse osv.). I de forudgående år var der valgt ca. 30 projekter for 199462, mens 58 projekter var 
blevet valgt for 199563 og godkendt i april 1996. De beløb sig til i alt 23,8 mio. ECU. Samtlige disse 
projekter vedrørte en styrkelse af beskæftigelsessystemerne og tog navnlig sigte på at fremme en mere 
arbejdskraftintensiv vækst, forbedre arbejdsmarkedet og styrke uddannelsessystemerne. Der blev for 
disse projekter indført en evalueringsordning i 1996, som skulle gøre det muligt at vurdere, hvor 
nyskabende de var, og om de kunne betragtes som "god praksis". Evalueringsresultateterne skal 
behandles på et seminar med deltagelse af de pågældende projektledere, repræsentanter for 
medlemsstaternes ministerier og sagkyndige. 
62 Se årsberetning for 1994. 
63 Se årsberetning for 1995. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 81 
ESF-pilotprojekter og informationssamfundet : 
Som led i ovennævnte RISI- og RISI2-projekter finansierer ESF otte RISI-projekter (5 mio. ECU) i regioner 
eller byer i Wales, Midi-Pyrénées, Murcia, South West England, Attika, Bremen, Karjala og Blekinge. ESF 
finansierer ligeledes to RISI2-projekter. Også andre projekter, som finansieres i henhold til ESF-
forordningens artikel 6, støtter tilpasningen til informationssamfundet. 
Eksempel - Internet i skolerne. Pilotprojekt i Castilla-Leôn: Projektet går ud på at indføre Internet 
i fire skoler i landdistrikter. Meningen er, at informationssamfundsbegrebet skal indgå i 
undervisningen, og at lærerne og eleverne skal have adgang til Internettets oplysninger på 
undervisnings- og kulturområdet. Projektet skal også forsyne skolerne med de nødvendige midler og 
fremme oprettelsen af net mellem regionernes, skoler og resten af verden for at muliggøre 
udvekslinger af erfaringer, skabe fora for diskussioner og fremme undervisningen i fremmedsprog. 
Som led i projektet vil der i den regionale teknologipark blive installeret en server indeholdende 
kulturelle og undervisningsmæssig oplysninger. 
For så vidt angår teknisk bistand blev EMPLOI- og ADAPT-programmerne ligesom i 1995 støttet 
aktivt af støtteorganisationen Europs, der var blevet oprettet i 1995. 1996 gik navnlig med at indsamle 
og analysere oplysninger om den første række projekter og forberede en serie publikationer vedrørende 
de forskellige afsnit i de to EU-initiativer. Samarbejdet med de nationale støtteorganisationer førte til 
udarbejdelse i fællesskab af en vejledning i håndtering af det tværnationale aspekt til brug for de 
projektansvarlige. Endelig blev forberedelserne til iværksættelsen afden anden projektfase påbegyndt. 
I øvrigt har den støtteorganisation, der skal tage sig af PR- og kommunikationsvirksomheden, iværksat 
informations- og kommunikationsaktiviteter for ESF. 
Tabel 1-59: Nyskabende aktioner og teknisk bistand finansieret i henhold til artikel 6 i ESF-forordnignen 
(mio. ECU) 
Forpligtelser Forpligtelser 
1996 1994-1996 
Nyskabende aktioner, undersøgelser 34,4 56,6 
Teknisk bistand 25^3 82,8 
IALT 1 S9,6| 139,4 
2.3. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen 
Ifølge artikel 8 i EUGFL-forordningen kan EUGFL finansiere foranstaltninger vedrørende evaluering, 
overvågning og teknisk bistand, pilotprojekter vedrørende tilpasning af landbmgsstrukturerne og 
fremme af udviklingen i landdistrikterne samt demonstrationsprojekter og foranstaltninger til 
udbredelse af erfaringer og arbejdsresultater vedrørende udvikling af landdistrikterne og forbedring af 
landbmgsstrukturerne. I 1996 blev der i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen finansieret 35 
pilot- og demonstrationsprojekter, fire formidlingsprojekter og tre undersøgelser. Der blev i 1996 
indgået forpligtelser for 15,4 mio. ECU, mens betalingerne beløb sig til 9,2 mio. ECU. Siden 1994 er 
der brugt 21,2 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 23,9 mio. ECU i betalingsbevillinger i henhold til 
artikel 8 i EUGFL-forordningen. 
Evaluerings- og overvågningsaktionerne, den tekniske bistand og undersøgelsesaktionerne har 
omfattet den forudgående evaluering af to tværregionale OP'er i mål 1-regionerne i Italien, den 
efterfølgende evaluering af LEADER I-initiativet64 og udarbejdelse af et program for opstilling af 
indikatorer til støtte for regionaludviklingspolitikken. 
Pilot- og demonstrationsprojekterne (i alt 35), hvortil forslagene skulle foreligge i 199565, blev 
iværksat i 1996. Kriterierne for udvælgelsen af projekterne afspejlede prioriteringen. Projekterne 
vedrørte følgende områder: 
64 Se kapitel IV. Evaluering. 
65 Se årsberetning for 1995. 
82 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
• non-foodproduktioner: dyrkning af græssorter til brug i byggeriet, indførelse af plantesorter til brug 
for lægemiddelindustrien eller kosmetikindustrien (Malaleuca alternafolia, myrte, lakridsrod, Aloe 
Vera og fin lavendel) og forarbejdning af ricinus for at udvinde naturlige aromastoffer; 
• grønt landbrug: markedsføring af biokomponenter og økologiske landbrugsvarer, udnyttelse af 
dyrkningsområderne i Middelhavsområdet og indførelse af et registreringssystem for mineraler; 
• skovbrug: genoprettelse af skove, der er ødelagt ved brand, bevarelse af grønne områder omkring 
byerne, udnyttelse af kratskov og optimering af landbrugs- og skovbrugssystemerne; 
• udvikling af landdistrikter: diversificering af aktiviteterne i landdistrikter i retning af aktiviteter med 
stor værditilvækst, der tager hensyn til miljøbevarelsen (indførelse af økologiske produkter i skoler 
og virksomheder, markedsføring af typiske landbrugsprodukter, agroturisme osv.) og nyskabende 
løsninger, der skal hjælpe unge nyetablerede landbrugere. 
I september 1996 blev der igen indkaldt forslag vedrørende pilotprojekter og demonstrationsprojekter. 
Der var tale om "nyskabelsesforanstaltninger for kvindelige landbrugere og kvinder i landdistrikter"66 
(sidste frist den 20. februar 1997). Forslagene skulle tage sigte på at støtte og fremme kvinder i 
landdistrikter, aktioner iværksat af kvinder og af kvindelige landbrugere med henblik på at fremme og 
øge værdien af regionale og lokale landbrugsprodukter og med henblik på diversificering og 
omlægning af landbrugsproduktionen, skabelse af arbejdspladser og social og erhvervsmæssig 
integration, uddannelses- eller indslusningsaktiviteter eller udvikling af netværk, hvorved en 
videregivelse af knowhow og erfaringer bliver mulig. 
Pilotprojekter inden for forskning og teknologisk udvikling: 
De pilot- og demonstrationsprojekter, der kan finansieres i henhold til artikel 8 i EUGFL-
forordningen, giver mulighed for at afprøve forskningsresultaterne i en virkelighedstro målestok, og 
for at konstatere, om nyskabende produktionssystemer, metoder eller teknikker er levedygtige. 
Således vedrørte de i 1996 finansierede aktioner en demonstration af en simpel og effektiv teknologi 
til forarbejdning af plantefibre (pilerør og sorghum) til fremstilling af spånplader, undersøgelse af 
muligheden for på landbrugsbedrifterne at anvende en ny teknologi for udvinding af naturlige 
aromastoffer fra ricinus eller anvendelse i landdistrikternes virksomheder af en ISO 9000-
certificeret teknologi. 
Formidlingsforanstaltningerne har drejet sig om skabelse af en visuel identitet, dvs. et logo, i 
forbindelse med udviklingen af landdistrikter, udgivelse af kort vedrørende udviklingen af 
landdistrikter og afholdelse af et seminar om miljøfordelene ved et bæredygtigt landbrug. 
2.4. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen 
I overensstemmelse med FIUF-forordningens artikel 4 vedrørte de i 1996 gennemførte aktioner 
undersøgelser og pilotprojekter, publikationer og andre oplysningsaktiviteter og teknisk bistand. 
Undersøgelserne vedrørte en analyse af flåderne og identificering af aktioner, der skulle gennemføres i 
tre grene af middelhavsfiskeriet (tunfiskeriet, trawlfiskeri og fiskeri fra små fartøjer); anvendelse af 
fiskerivarer, der er trukket tilbage fra markedet; og følgerne af Fællesskabets suspensions- og 
kvotepolitik for selve fiskerisektoren og for fiskeforarbejdningsvirksomhederne. Af publikationer har 
Kommissionen redigeret brochurer til udbredelse af kendskabet til aktioner til fordel for fiskeriet67, på 
ny offentliggjort rapporten "Akvakultur og miljøet" samt dokumenterne fra konferencen om 
skaldyropdræt og udvikling af kystområder. To store begivenheder, som skal finde sted i 1997, blev 
forberedt i løbet af året. Det drejer sig om det første euro-marokkanske partnerskabsmøde mellem 
virksomheder i fiskerisektoren (Casablanca 1997-partnerskab - Fiskeindustrien) og en europæisk 
oplysningskampagne som skal fremme forbruget af fiskeri- og akvakulturprodukter. Endelig er der som 
teknisk bistand gennemført en ajourføring af Fællesskabets register over fiskerfartøjer, ligesom der er 
ydet bevillinger til edb-systemet "Infosys", der skal bruges til at overvåge og evaluere de af FIUF 
finansierede strukturaktioner. 
66 Indkaldelse af forslag 96/C 284/10, EFT C 284 af 27.09.1996. 
67 Se kapitel III.D.l. Informations- og kommunikationsaktiviteter. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 83 
Tabel 1-60: Aktioner finansieret i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen (ECU) 
Undersøgelser 
Publikationer 
Teknisk bistand* 
IALT Forpligtelser 
1996 
156.250 
17.520 
2.585.741 
2.759.511 Forpligtelser 
1994-1996 
4.027.736 
79.908 
3.449.962 
7.557.606 Betalinger 
1996 
867.213 
37.068 
685.145 
1.589.426 Betalinger 
1994-1996 
2.766.949 
67.863 
1.022.906 
3.857.718 
* Inkl. pilotprojekter og arrangementer 

8 r 
KAPITEL IT 
GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET, 
KONTROL og ØKONOMISK FORVALTNING, 
SAMORDNING af de FORSKELLIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER, 
KOMPLEMENTARITET med de ØVRIGE EF-POLITIKKER 

8. årsberetning om strukturfondene (1996) 87 
A. GENNEMFØRELSE AF STRUKTURFONDENES BUDGET 
1. Gennemførelse af budgettet i 1996 
1.1. Samlet gennemførelse i 1996 
Formålet med dette afsnit er at gennemgå hele budgetgennemførelsen i 1996, dvs. udnyttelsen af 
bevillingerne for perioden 1994-1999, men også for de forudgående perioder. For 1996 sondres der 
dog mellem udnyttelse af nye bevillinger, der er optaget i budgettet, og udnyttelse af bevillinger 
fremført fra 1995 til 1996-budgettet. 
Tabel II-l: Forpligtelsesbevillinger for 1996: oprindelse og udnyttelse (mio. ECU) 
I EFSR EFSR EFSR EFSR ËV- Overgange Bekæmpelse Ex-DDR IALT 
EFRU ESF EUGFL FIUF initiativer foranstalt, afsvig 
Oprindeligt budget 11.883.70 7.145.80 3.772,00 450,35 2.968,10 296,10 0,75 - 26.516,80 
Bevillingsoverførsel 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 - 0,00 
Tillægs-og ændringsbudget 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 - 0,00 
Samlede bevillinger 1996 11.883.70 7.145,80 3.772.00 450,35 2.968,10 296,10 0/75 - 26.516,80 
Genopførte bevillinger 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 - 0,00 
Fremførte bevillinger 0j00 4^32 OfiO 0,00 20,42 45,88 OfiO 70,63 (1) 
Blokerede bevillinger 0,00 OfiO OfiO OfiO 0,01 7J4 OfiO - 7,16 
Disponible bevillinger 11.883.70 7.150,12 3.772,00 450,35 2.988.S2 341,98 0JS 26.S87.43 (2) 
Gennemførelse 11.862.50 7.150,12 3.772,00 337,19 2.819,37 199,36 0,70 - 26.141,24 
Gennemførelsesgrad 99,8% 100% 100% 75% 94% 58% 94% - 98% 
Ikke brugte bevillinger 21,20 0,00 0.00 113,16 169,16 142,62 0,05 • 446,19 
Bevillinger fremført til 1997 0.00 0.00 0,00 0,00 0,00 4,65 0,00 • 4,65 
Frigjorte bevillinger minus genopf. bevilling. ......... 
Bevillinger, der er ombudg. til kommende år 21,20 - - 113.16 169,16 142,62 - • 446,14 
Frigjorte bevillinger I 216,30 101,42 51.73 126.34 8JL6I 29,81 - 3,23 610,44 
(1) heraf 7,16 mio. ECU. der er blokeret. 
(2) 26.480,27 mio. ECU efter fradrag af de 7,16 mio. ECU, der er blokeret. 
Tabel II-2: Udnyttelse af bevillingerne i 1996 (ekskl fremførte bevillinger - mio. ECU) 
Budgetpost Disponible bevillinger (A) 
Forpligtelser Betalinger Anvend. afbevUlingerfB) 
Forpligtelser Betalinger Bevillinger fremf. 011997 (Q 
Forpligtelser Betalinger Ikke udnyt bevU. (A)-(BHQ 
Forpligtelser Betalinger 
Mill 
Mil 2 
Mil 3 
Mil 4 
Mil 5a landbrug (bortset fra Mil l&5b) 
Mil 5a landbrug (l Mil 5b) 
Mil 5a fiskeri 
Mil 5b 
Mil 6 
EU-inltiativer 
Overgangsforanjtalt. og nyskab, aktioner 
Bekæmpelse af svig 
Ex-DDR 15.438,65 
2.726,40 
2.793,92 
271,50 
425,83 
376,60 
156,00 
971,30 
91,45 
2.968,10 
296,10 
0,75 
0,00 14.777,51 
1.664,38 
2.188,25 
129,08 
599,84 
505,10 
148,10 
1.033,80 
53,14 
2.115,16 
314,00 
0,70 
148,69 15.369,13 
2.705,45 
2.793,92 
271,50 
425,83 
376,60 
115,03 
971,38 
88,65 
2.798,96 
161,05 
0,70 
0,00 14.699,47 
1.636,02 
2.188,25 
129,08 
388,87 
343,29 
86,03 
922,89 
51,14 
1.691,39 
188,03 
0,45 
119,51 0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
4,65 
0,00 
0,00 0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
B.00 
0,00 
29,18 69,53 
20,95 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
40,97 
0,12 
2,80 
169,14 
130,40 
0,05 
0,00 78,04 
28,36 
0,00 
0,00 
210,97 
161,81 
62,07 
110,91 
2,00 
423,77 
125,97 
0,25 
0.00 
IALT 26.516,80 23.677,75 26.078,20 22.444,42 4,65 29,18 433,95 1.204,15 
Ser man på alle interventioner og alle fonde under ét indgik Kommissionen i 1996 forpligtelser for 
26,078 mia. ECU og betalte 22,444 mia. ECU af 1996-bevillingerne (dvs. ekskl. frem- og genopførte 
bevillinger). Hertil kommer 63,43 mio. ECU, som der var disponeret over af de bevillinger, der var 
fremført fra det foregående år. Denne udnyttelse skal sammenholdes med, at der var 26,517 mia. ECU 
til rådighed i forpligtelsesbevillinger (26,587 mia. inkl. fremførslerne) og 23,678 mia. for 
betalingsbevilllinger. I alt var der uudnyttede forpligtelsesbevillinger på 439 mio. ECU (446 mio. inkl. 
fremførslerne) og uudnyttede betalingsbevillinger på 1,234 mia. ECU, dvs. henholdsvis 2% og 5% af 
de disponible bevillinger. Af disse uudnyttede bevillinger er der fremført 4,65 mio. ECU i 
forpligtelsesbevillinger og 29,18 mio. ECU i betalingsbevillinger til 1997, mens 446,14 mio. i 
forpligtelsesbevillinger vil blive genopført på senere budgetter. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel II-3: Anvendelse af bevillingerne for 1996 pr. budgetkonto (ekskl. frigjorte og fremførte bevillinger) 
Konto Tekst Forpligtelser Betalinger 
[;:?S£4fe^^ 
B2-100 EFSR 
B2-1000 Mål 1 
B2-1001 Mål Sa (borts, fra områder under mål 1 og 5b 
B2-1002 Mål 5a (i områder 5b) 
B2-1003 Mål 5b 
B2-1004 Mål 6 2.416.500.000 
425.830.000 
376.600.000 
508.400.000 
44.670.000 2.157.600.000 
388.871.575 
343.290.916 
455.173.295 
36.657.000 
EUGFL i alt 3.772.000.000 3J81.592.786 
B2-110 EFSR 
B2-1100 Måll 
B2-1101 Mål 5a 
B2-1102 Mål 6 
B2-1U0 Sociale foranst i forb. med tvung. oplæg. 222.155.100 
115.033.372 
0 
0 335.559.359 
86.025.422 
0 
0 
FIUF i alt 337.188.472 421.584.781 
ai 
CO fe B2-120 
B2-1200 
B2-1201 
B2-1202 
B2-1203 EFSR 
Måll 
Mål 2 
Mål 5b 
Mål 6 9.331.069.380 
2.139.947.430 
360.982.929 
30.500.000 9.095.903.618 
1.149.818.694 
357.814.862 
6.720.000 
EFRU i alt 11.862.499.739 10.610.257.173 
fe CO B2-130 
B2-1300 
B2-1301 
B2-1302 
B2-1303 
B2-1304 
B2-1305 EFSR 
Måll 
Mål 2 
Mål 3 
Mål 4 -
Mål 5b 
Mål 6 3.399.403.000 
565.500.000 
2.793.917.000 
271.500.000 
102.000.000 
13.480.000 3.110.408.000 
486.200.000 
2.188.250.174 
129.081.826 
109.900.000 
7.760.000 
ESF i alt 7.145.800.000 6.031.600.000 
I0-ÏNÏTIATIVER 
B2-140 PESCA (omstrukturering af fiskerisektoren) 
B2-1400 ESF 
B2-1400 FIUF 
B2-1400 EFRU 7.946.110 
47.759.926 
78.251.000 2.854.655 
16.870.669 
1.224.900 
PESCA i alt 133.957.036 20.950.224 
B2-141 Tværregionalt samarbejde 
B2-1410 ESF 
B2-1410 EUGFL-U 
B2-1410 FIUF 
B2-1410 EFRU 35.335.858 
31.256.000 
461.000 
684.972.620 12.547.628 
12.436.506 
230.500 
398.298.651 
INTERREG i alt 752.025.478 423.513.285 
B2-1412 
B2-1412 
B2-1412 
B2-1412 ESF 
EUGFL-U 
FIUF 
EFRU 35.321.500 
8.125.000 
0 
52.114.000 17.660.750 
4.062.500 
0 
19.956.500 
PEACE i alt 95.560.500 41.679.750 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 89 
Konto Tekst Forpligtelser Betalinger 
B2-142 Beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer 
B2-1420 ESF 1.925.000 
B2-1420 EFRU 1.555.002 12.683.663 
792.501 
NOW i alt 3.480.002 13.476.164 
B2-1421 
B2-1421 ESF 
EFRU 147.654.076 
1.832.705 99.902.820 
898.353 
HORIZON i alt 149.486.781 100.801.173 
B2-1422 
B2-1422 ESF 
EFRU 
INTEGRA i alt 
P 
O S->~ Vi B2-1423 
B2-1423 ESF 
EFRU 93.731.429 
0 56.068.962 
0 
YOUTHSTART i alt 93.731.429 56.068.962 
B2-1424 
B2-1424 ESF 
EFRU 222.428.048 
0 86.962.641 
0 
ADAPT i alt 222.428.048 86.962.641 
B2-143 Industriel omstrukturering 
B2-1430 ESF 
B2-1430 EFRU 16.167.800 
103.765.360 8.083.900 
53.542.693 
RECHAR i alt 119.933.160 61.626.593 
B2-1431 
B2-1431 ESF 
EFRU 15.749.500 
118.620.644 8.894.750 
70.693.622 
RESIDER i alt 134.370.144 79.588.372 
B2-1432 
B2-1432 ESF 
EFRU 42.093.000 
90.908.620 21.046.500 
74.024.226 
KONVER i alt 133.001.620 95.070.726 
B2-1433 
B2-1433 ESF 
EFRU 11.620.000 
142.812.118 5.810.000 
61.996.767 
RETEX i alt 154.432.118 67.806.767 
B2-144 REGIS (regioner i den yderste periferi) 
B2-1440 ESF 
B2-1440 EUGFL-U 
B2-1440 FIUF 
B2-1440 EFRU 11.886.000 
17.002.000 
800.000 
128.267.000 5.100.200 
7.027.000 
300.000 
123.125.700 
REGIS i alt 157.955.000 135.552.900 
B2-145 URBAN byområder) 
B2-1450 ESF 
B2-1450 EFRU 27.063.500 
187.938.458 11.391.550 
96.722.929 
URBAN i alt 215.001.958 108.114.479 
B2-146 LEADER (udvikling af landdistrikter) 
B2-1460 ESF 
B2-1460 EUGFL-U 
B2-1460 EFRU 68.638.607 
83.110.837 
99.926.948 25.357.755 
57.304.395 
50.944.274 
LEADER i alt 251.676.392 133.606.423 
^ 
INDLEDNING 
90 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Konto Tekst Forpligtelser Betalinger 
B2-147 
B2-I470 
B2-1470 SMV-initiativcr 
ESF 
EFRU 14.540.000 
167.378.400 5.315.000 
83.396.120 
SMV i alt 181.918.400 88.711.120 
ei et W u o 2 
2 2 
Q P B2-148 Reserve til tidligere og fremtidige aktioner 
B2-1480 ESF 
B2-1480 EUGFL-U 
B2-1480 EFRU 
B2-1480 RESERVE 45.623.082 
22.117.352 
110.117.803 
Tidligere aktioner i alt (*) 177.858.237 
ESF 
EUGFL-U 
FIUF 
EFRU 752.100.428 
139.493.837 
49.020.926 
1.858.342.875 425.303.856 
102.947.753 
17.401.169 
1.145.735.039 
EU-initiativer i alt 2.798.958.066 1.691.387.817 
B2-150 ANDRE INTERVENTIONER 
703.000 453.350 
Bekæmpelse af svig i alt 703.000 453.350 
B2-180 
B2-181 
B2-182 
B2-183 EUGFL-U 
FIUF 
EFRU 
ESF 23.031.897 
20.424.764 
80.666.861 
36.928.208 22.965.810 
8.788.863 
102.932.766 
53.343.102 
Overgansforanst og nyskabende aktioner 161.051.730 188.030.541 
B2-190 Strukturaktioner i henhold til forordning (EØF) nr. 3575/90 (ex-DDR) 
B2-1900 ESF - 52.243.683 
B2-1900 EUGFL-U - 24.517.342 
B2-1900 FIUF - 196.699 
B2-1900 EFRU - 42.552.901 
EX-DDR i alt 119.510.626 
(*) Betalinger for perioden 1989-1993 
Tabel II-4: Forpligtelser i 1996 (ekskl. frigjorte og fremførte bevillinger - mio. ECU) 
Disponible 1 alt 
Anvendt! sit % 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
Andre 
% IALT 
26.516,80 
26.078,20 
9S,33% 
13.801,51 
7.934,83 
3.934,53 
406,63 
0,70 
100% % 
100% 
53% 
30% 
15% 
2% 
0% EFSR 
Mill 
15.438,65 
15.369,13 
100% 
9.331,07 
3.399,40 
2.416,50 
222,16 
59% Mil 2 
2.726,40 
2.705,45 
99% 
2.139,95 
565,50 
10% MII 3 
2.793,92 
2.793,92 
100% 
2.793,92 
11% Mil 4 
271,50 
271,50 
100% 
271,50 
1% Mil 5a 
958,43 
917,46 
96% 
802,43 
115,03 
4% Mil 5b 
971,50 
971,38 
100% 
360,98 
102,00 
508,40 
4% Mil 6 
91,45 
88,65 
97% 
30,50 
13,48 
44,67 
0% lait 
EFSR 
23.251,85 
23.117,49 
99% 
11.862,50 
7.145,80 
3.772,00 
337,19 
0,00 
89% EU-
Inltlatlvtr 
2.968,10 
2.798,96 
94% 
1.858.34 
752,10 
139,49 
49,02 
11% Overgangs-
foranstalt 
296,10 
161,05 
34% 
80,67 
36,93 
23,03 
20,42 
1% Bekæmpelse 
s f svie 
0,75 
0,70 
94% 
0,70 
0% 
Hvad angår programmeringen blev de sidste SPD'er og EU-initiativprogrammer godkendt i 1996. 
Størstedelen af budgetaktiviteten vedrørte således gennemførelsen af de programmer, der var blevet 
godkendt i 1994 og 1995. Udnyttelsesgraden for forpligtelserne blev således kraftigt forbedret i 1996, 
idet den steg fra 91% i 1995 til 98% af de disponible bevillinger, dvs. 26,078 mia. ECU ekskl. frem-
og genopførte bevillinger. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 91 
Udnyttelsesgraden for de forskellige mål varierer ikke meget fra fond til fond eller inden for samme 
fond, bortset fra FIUF. Den lå på 100% eller i nærheden af 100% undtagen for så vidt angår de EU-
initiativer, som endnu er i startfasen. Den forholdsvis lavere udnyttelsesgrad for FIUF (98,66%) 
påvirker ikke det samlede resultat ret meget, hvilket er helt naturligt i betragtning af bevillingernes 
størrelse. For EU-initiativernes vedkommende blev der disponeret over i alt 2,799 mia. ECU i 
forpligtelsesbevillinger (ekskl. frem- og genopførte bevillinger), dvs. at der var 169,16 mio. ECU i 
uudnyttede bevillinger svarende til 6% af de disponible bevillinger i 1996. 
Tabel II-5: Betalinger i 1996 (ekskl. fremførte bevillinger - mio. ECU) 
Disponible lait 
Anvendt i alt % 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
Andre 
% IALT 
23.677,75 
22.444,42 
94,79% 
11.901,48 
6J62.49 
3.532,02 
447,97 
0,45 
100% % 
100% 
53% 
29% 
16% 
2% 
0% 
-EFSR 
Mill 
14.777,51 
14.699,47 
99% 
9.095,90 
3.110,41 
2.157,60 
335,56 
65% Mil 2 
1.664,38 
1.636,02 
98% 
1.149,82 
486,20 
7% Mil 3 
2.188,25 
2.189*25 
100% 
2.18825 
10% Mil 4 
129,08 
129,08 
100% 
129,08 
1% Mil 5a 
1.253,04 
818,19 
65% 
732,16 
86,03 
4% Mil 5b 
1.033,80 
922^9 
89% 
357,81 
109,90 
455,17 
4% Mil 6 
53,14 
51,14 
96% 
6,72 
7,76 
36,66 
OH ESFR 
i alt 
21.099,20 
20.445,03 
97% 
10.610,26 
6.031,60 
3.381,59 
421,58 
0,00 
91% EU-
InHiativer 
2.115,16 
1.691,39 
80% 
1.145.74 
425,30 
102,95 
17,40 
8% Overgangs-
foranstalt 
314,00 
188,03 
60% 
102,93 
53,34 
22,97 
8,79 
1% Beksonpelw 
af svig 
0,70 
0,45 
65% 
0.45 
0% Ei-DDR 
148,69 
119,51 
80% 
42,55 
52,24 
24.52 
0.20 
1% 
Hvad angår betalingsbevillingerne blev der i 1996 anvendt i alt 22,444 mia. ECU (ekskl. fremførte 
bevillinger), dvs. 94,8% af de disponible bevillinger (23,678 mia.). Der er således 1,233 mia. ECU i 
uudnyttede bevillinger. Den omstændighed, at et stort antal programmer allerede var blevet godkendt, 
har bidraget til at forbedre udnyttelsesgraden. Der er større variation i udnyttelsen af 
betalingsbevillingerne for de forskellige mål, end der er i udnyttelsen af forpligtelsesbevillingerne. 
Udnyttelsesgraden for mål 1, 3 og 4 var 100% eller lidt under. Målene med de laveste 
udnyttelsesgrader (navnlig mål 5a) repræsenterer dog sammenlagt de mindste beløb. 
I de foregående afsnit er det anvendelsen af de bevillinger, der er nyopført på 1996-budgettet, dvs. 
ekskl. fremførte bevillinger, der er behandlet. For så vidt angår de forpligtelsesbevillinger, der blev 
fremført fra 1995 til 1996 og anvendt i 1996, var der tale om mindre beløb i forhold til hele budgettet 
(70,63 mio. ECU i disponible bevillinger). 4,32 mio. ECU vedrørte ESF (mål 3 - Det Forenede 
Kongerige) (100% udnyttelse), 20,42 mio. ECU vedrørte EU-initiativer (EMPLOI) (100% udnyttelse) 
og 38,31 mio. ECU (af 45,88 mio. disponible) vedrørte nyskabende aktioner og 
overgangsforanstaltninger. I alt blev der i 1996 disponeret over 63,04 mio. ECU af de frem- eller 
genopførte bevillinger (udnyttelsesgrad på 89%). Kun for ESF's mål 3 (Det Forenede Kongerige) var 
der tale om udnyttelse af fremførte betalingsbevillinger, nemlig i alt 4,32 mio. ECU (udnyttelsesgrad 
på 100%). 
92 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
Tabel II-6: Betalinger i 1996 vedrorende interventioner fra perioden før den anden 
programmeringsperiode (inkl. fremførte bevillinger - mio. ECU) 
<1994 
1989-1993 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EF MAI 1 
EFRU 
861,93 
460,21 
42.55 (i) 
9003 
225,53 
4,08 
29,36 
31.45 
16,64 
20,23 
0,13 ESF 
138,87 
138,35 
52,24 (i) 
45,89 
7,48 
19,80 
12,94 EUGFL 
116,79 
116,78 
24,52 (i) 
7,71 
5,67 
0,97 
7,58 
66,15 
3,46 
0,72 Fiskeri 
24,30 
23,92 
0,17 
0,25 (i) 
3,47 
2.42 
2,88 
0,64 
7,29 
0,03 
535 
1.41 lait 
1.141,88 
739,27 
0,17 
119,57(1) 
101,41 
279,51 
15,41 
37,59 
124,70 
0,03 
3839 
2236 
0,13 Mil 2 
EFRU 
94,18 
94,18 
0,34 
3,26 
13,52 
51,82 
8,22 
8,21 
8,81 ESF 
3133 
3133 
0,03 
1.41 
19,81 
1.18 
539 
3,52 lait 
125,51 
125,51 
037 
1,41 
23,07 
13,52 
53,00 
13,61 
11,73 
8,81 Mal 3 
ESF 
202,24 
202,24 
0,11 
19,84 
111,91 
36,00 
30,05 
432 MAI 5a 
EUGFL 
36,16 
36,16 
1,20 
3.74 
0.98 
6,11 
22.97 
0.02 
1,14 Fiskeri 
3,99 
3,99 
0,29 
033 
0,59 
1.47 
131 lait 
40,15 
40,15 
1,50 
4,07 
1.57 
6.11 
24.44 
0,02 
2,46 
< 1994 
1989-1993 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EF Mal 5b 
EFRU 
21,75 
21,75 
1,10 
13,15 
2,42 
4,65 
0,43 ESF 
19,32 
19,32 
0,38 
1,52 
7,58 
0,34 
7,77 
1,09 
0,64 EUGFL 
55,97 
55,98 
13,54 
3,26 
19,39 
19,72 
0,06 lait 
97,03 
97,04 
0^8 
2,61 
34,27 
6,03 
31,81 
20,81 
0,43 
0,64 
0,06 EU-initiativer 
EFRU 
110,12 
110,12 
0,41 
6,66 
13,48 
8,47 
16,28 
15,00 
10,67 
3,58 
1,97 
24.17 
2,81 
6,62 ESF 
45,62 
45,62 
0,72 
1,26 
10,29 
7,65 
10,32 
8,40 
0,39 
3,37 
0,17 
2,36 
0,70 EUGFL 
22,12 
22,12 
0,04 
035 
13,05 
4,46 
0,67 
0,06 
2,82 
0,67 lait 
177,86 
177,86 
1,17 
1,26 
16,95 
21,48 
31,83 
29,14 
16,05 
14,10 
3,58 
2.14 
29,35 
4,18 
6,62 I«lt(2) 
EFRU 
1.087,97 
686,25 
0,75 
1,10 
65,62 
103,71 
249,94 
76,83 
44,36 
50,34 
4,01 
10,18 
40,81 
31,84 
6,76 ESF 
437,38 
436,87 
1,13 
430 
109,76 
7,65 
168,46 
24,83 
039 
65,64 
3439 
1530 
5,02 EUGFL 
231,04 
231,04 
1.24 
3,74 
39.04 
8,06 
21,98 
30.93 
125 
108,90 
0,02 
6,28 
2,60 Fiskeri 
28,29 
27,91 
0,47 
033 
0,84 
3,47 
2,42 
2,88 
0,64 
8.76 
0.03 
535 
2,73 lait 
1.784,68 
1382,07 
3,59 
9,46 
215,26 
122,89 
442^1 
135.46 
53.64 
233,65 
4,02 
44,60 
67,74 
4220 
6,76 
( 1 ) Inkl. ex-DDR (post B2-1900). 
(2) Der er ikke foretaget nogen betalinger for Mål 4. 
Der blev ligeledes foretaget en del betalinger vedrørende interventioner, der var besluttet før 1994, 
dvs. i forbindelse med den første programmeringsperiode 1989-1993, og undertiden endnu før. I alt 
drejede det sig om 1,785 mia. ECU (dvs. 7% af samtlige betalinger, der blev udført i 1996), hvoraf 
1,382 mia. (77%) svarede til forpligtelserne for perioden 1989-1993. Der var tale om betalinger, der 
helt normalt blev foretaget i den afsluttende fase af den første periodes interventioner. Det bemærkes, 
at selv om forpligtelserne vedrørende disse interventioner skulle være indgået inden udgangen af 1993 
(medmindre programmerne blev forlænget), havde medlemsstaterne som hovedregel en frist på to år, 
dvs. indtil den 31. december 1995, til at udbetale beløbene til de endelige støttemodtagere, og derefter 
seks måneder, dvs. indtil den 30. juni 1996, til at indsende udgiftsattesterne til Kommissionen. Disse 
betalinger, der blev foretaget af Kommissionen i 1996, afspejler således afslutningen af programmerne 
fra den første programmeringsperiode. 
I EFRU's tilfælde blev 796 interventioner fra perioden før strukturfondreformen i 1988 afsluttet i 1996, 
ofte automatisk i medfør af artikel 12 i forordning (EØF) nr. 4254/88. Afslutningen af interventionerne 
medførte betaling af restbeløb på i alt 401,7 mio. ECU, heraf 378 mio. til Italien (645 sager), 12 mio. 
til Det Forenede Kongerige (97 sager), 10 mio. til Grækenland (22 sager) og 2 mio. til andre 
medlemsstater (32 sager). For så vidt angår perioden 1989-1993 blev ca. 170 interventioner afsluttet i 
1996, hvilket medførte betaling af restbeløb i 1996 på i alt 535 mio. ECU, heraf 241 mio. til Spanien, 
91 mio. til Grækenland, 44 mio. til Irland, 42 mio. til Italien, 40 mio. til Portugal og 77 mio. ECU til 
de øvrige medlemsstater. 
I ESF's tilfælde vedrørte disse betalinger næsten alle den første programmeringsperiode og udgjorde et 
yderligere skridt på vej mod afslutningen af de pågældende programmer (nogle er blevet forlænget). 
Programmerne fra før denne første periode vedrørte Italien og Portugal. I EUGFL's tilfælde beløb 
betalingerne for forpligtelser vedrørende interventioner fra programmeringsperioden 1989-1993 sig til 
231,17 mio. ECU i 1996. Medlemsstaternes anmodninger om udbetaling af restbeløb fremkom med en 
vis forsinkelse. Ved udgangen af 1996 var der for samtlige mål interventioner svarende til 83,1 mio. 
ECU, der ikke var afsluttet på grund af manglende anmodninger om restbetaling fra medlemsstaterne, 
navnlig Portugal og Frankrig for så vidt angår mål 1 og Frankrig og Italien for så vidt angår mål 5b. 
Med hensyn til fiskeri omfatter betalingerne de bevillinger, der er nødvendige for at indfri 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 93 
forpligtelserne vedrørende strukturaktioner vedtaget før ikrafttrædelsen af FIUF (forordning (EØF) nr. 
4028/86 og nr. 4042/89). 
Tabel II-7: Uindfriede forpligtelser pr. 31. december 1996 (mio. ECU) 
Uindfriede furpligt, 
ultimo 1996 
(A+B+C) 
Uindfriede 1996-
forpligtelser (A) 
Uindfriede forpligt, 
for 1994-1995 
(H) 
Uindfriede forpligt, 
fra ftir 
1994 (C) EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF Måll 
14.180,34 
8.X74.49 
2.XKX.97 
2.053,08 
363,79 
8.145,64 
5.180,91 
1.333,23 
1.516,68 
II4.X2 
3.114,54 
1.984,24 
752,55 
271,41 
106.34 
2.920,15 
1.709.33 
803,20 
264.99 
142.63 Mål 2 
3.686,70 
3.149,64 
537,06 
2.215,57 
1.856.33 
359,24 
863,61 
747.65 
115.96 
607,51 
545,66 
61,85 Mål 3 
2.064,62 
2.064,62 
1.408,50 
1.408,50 
454,56 
454,56 
2(11,56 
201,56 Mål 4 
317,37 
317,37 
223,19 
223.19 
94,18 
94.18 
0,01) 
0.(H) Mål 5a 
1.064,59 
852.03 
212,56 
660,391 
581.91 
78,48 
3U1.8X 
181,23 
120.65 
102,32 
88.89 
13,43 Mål 5b 
961^3 
381,07 
125,94 
454,52 
486,30 
145,76 
58.22 
2X2,32 
186,28 
107,44 
32,94 
45,90 
288,95 
127.87 
34,79 
126,29 Mål 6 
100,47 
45,91 
21.97 
31,88 
0,72 
68,10 
30,50 
5.72 
31,88 
0,00 
32,37 
15,41 
16,25 
0,00 
0,72 
0,00 EFSR 
i alt 
22.375,62 
12.451,12 
5.955,93 
3.391,51 
577,07 
13.207,71 
7.213,51 
3.388,10 
2.412,79 
193,30 
5.047,42 
2.854,74 
1.466,43 
498,55 
227.70 
4.120.50 
2.382.X6 
1.101,40 
480,17 
156,06 EU-
initiativer 
3.766,59 
1.671,37 
1.376,46 
718,76 Overg. 
forniistnit. 
366,34 
118,03 
79,26 
169,05 Ex-DDR 
131,59 
0,00 
0,00 
131,59 Itelucmp-
clse 
af svig 
030 
0,27 
0,03 
0,00 IALT 
ult. 1996 
26.640,43 
14.997,37 
6.503,17 
5.139,90 % 
100% 
56% 
24% 
19% 
Stigningen i de disponible forpligtelsesbevillinger, som skyldes resultaterne af Edinburgh-mødet og 
fremførslerne fra 1995 som den ufuldstændige udnyttelse af betalingsbevillingerne, påvirkede 
størrelsen af de uindfriede forpligtelser ved årets udgang. Indfrielsesgraden blev dog forbedret. Den lå 
på 56% i 1996 mod 46% i 1995. To faktorer spillede ind, nemlig indfrielsen af forpligtelserne for 
1996 og indfrielsen af de forpligtelser, der var indgået de forudgående år. De uindfriede forpligtelser 
for den første programmeringsperiode (1989-1993) udgjorde 19% af de samlede uindfriede 
forpligtelser ved udgangen af 1996, mens de ved udgangen af 1995 udgjorde en tredjedel af de 
uindfriede forpligtelser. Dette fald skyldes afslutningen af et meget stort antal programmer i 1996. 
Således er der allerede foretaget betalinger vedrørende 85% af de forpligtelser, der blev indgået i 
1992 og 1993 for alle mål og fonde. I EFRU's tilfælde medførte afslutningen, at de forpligtelser, der 
var indgået før 1994, men som endnu ikke var indfriet, i løbet af 1996 blev reduceret med 4,465 mia. 
ECU til 2,913 mia. 
For så vidt angår hver enkelt fonds andel af de samlede uindfriede forpligtelser ved udgangen af 1996 
tegnede EFRU sig for 55,6%, ESF for 26,6%, EUGFL for 15,2% og FIUF for 2,6%. Disse tal afviger 
en smule fra 1995-tallene (EFU 56%, ESF 27%, EUGFL 13% og FIUF 4%). Indfrielsesgraden er 
således blevet forbedret undtagen for så vidt angår EUGFL. 
Tabel II-8: Udvikling af de uindfriede forpligtelser (mio. ECU) 
(Løbende priser) 
Uindfriede forpligtelser 
i alt (A+B+C) 
Årlig tendring 
Uindfriede 1996-
bevillinger (A) 
Årlig ændring. 
Uindfriede 1994-
forpligtelser (B) 
Årlig ændring 
Uindfriede forpligtelser 
indgået før 1994 (C) 
Årlig ændring IALT 
ult. 1996 
26.640,43 % 
100% 
+ 13% 
14.997,37 56% 
+25% 
6.503,17 24% 
+68% 
5.139,90 19% 
-33% IALT 
ult. 1995 
23.529,46 % 
100% 
+22% 
12.030,77 51% 
+34% 
3.880,02 16% 
-
7.618,68 32% 
-26% IALT 
ult. 1994 
19.324,88 % 
100% 
-
9.009,96 47% 
-
- 0% 
-
10.315,10 53% 
-
94 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
1.2. Anvendelse i 1996 af hver enkelt fonds bevillinger for perioden 1994-1999 
I dette afsnit undersøges anvendelsen af bevillingerne for perioden 1994-1999, ekskl. bevillinger 
vedrørende tidligere aktioner. 
Tabel 11-9: Anvendelse i 1996 af bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frigjorte, frem- og 
genopførte bevillinger - mio. ECU) 
FORPLIGTELSER 
I nit 
% (2)/(l) Disponible 
1996(1) 
26.244,66 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EF EFSR 
MSI 1 MSI 2 MSI 3 MSI 4 MSI 5aL MSI 5aF MSI 5b MSI 6 
15.369,11 2.668,28 2.793,92 271,50 802,43 112,27 971,38 88,65 
122,69 78,44 94,80 11,75 26,80 20,42 6,86 
22,78 42,00 7,00 22,08 23,28 3,73 
2.040,97 379,07 512,62 26,61 191,84 12,77 187,71 
1.590,01 ....... 
4.614,84 377,18 239,91 49,54 25,00 19,89 172,30 
296,95 655,77 421,59 91,68 220,66 0,00 335,91 
1.181,34 ....... 
2.038,70 214,02 149,87 38,28 131,69 0,00 33,59 
-1,47 3,40 0,37 4,31 0,00 0,00 
4,80 99,14 152,23 - 9,05 6,36 15,56 
4,96 11,40 65,69 - 75,94 51,62 
2.967,96 ....... 
21,32 34,99 8,77 53,32 0,00 16,27 77,18 
37,50 26,50 0,00 64,91 11,47 
505,88 810,63 1.076,80 - 15,23 29,55 82,93 lait 
23.077,54 
88% 
361,76 
120,87 
3.351,59 
1.590,01 
5.498,67 
2.022,55 
1.181,34 
2.606,15 
6,62 
287,14 
209,61 
2.967,96 
211,86 
140,37 
2.521,03 EU-
initiativcr 
2.815,98 
11% 
58,04 
56,44 
357,42 
129,29 
256,26 
295,79 
37,83 
316,55 
0,86 
23,37 
46,62 
191,13 
44,71 
40,28 
223,85 
737,55 IALT 
(2) 
25.893,52 
99% 
419,80 
177,30 
3.709,01 
1.719,30 
5.754,93 
2.318,34 
1.219,18 
2.922,70 
7,47 
310,51 
256,23 
3.159,10 
256,57 
180,65 
2.744,87 
737,55 
ItF/l'ALINGEK 
lait 
%(2)/(l) Anvendelse 
ialt(l) 
22.260,26 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EF EFSR 
MSI 1 Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5aL MSI 5aF Mål 5b MSI 6 
13.671,00 1.510,51 1.990,34 129,08 696,00 80,58 825,72 51,14 
91,77 20,69 81,91 5,91 42,59 16,50 3,47 
3,67 40,96 7,68 22,07 - 0,14 
2.094,42 182,75 287,50 8,70 177,34 3,88 212,57 
1.646,08 ....... 
3.817,12 159,26 272,12 10,02 28,74 32,74 124,40 
251,21 412,16 402,88 49,62 206,89 - 300,20 
900,76 ....... 
1.926,12 95,08 102,44 19,14 41,08 11,93 31,15 
0,29 3,36 0,25 5,21 0,00 0,00 
11,84 39,29 124,62 - 6,49 6,46 12,70 
12,61 11,59 71,77 3,51 77,13 0,80 39,34 
2.434,57 ....... 
14,24 21,10 5,50 26,60 0,00 7,67 42,12 
18,75 27,86 0,00 22,64 9,02 
484,50 571,49 581,69 - 34,01 8,27 71,44 lait 
18.954,37 
85% 
262,85 
74,52 
2.967,17 
1.646,08 
4.444,39 
1.622,96 
900,76 
2.226,95 
9,11 
201,38 
216,75 
2.434,57 
117,22 
78,27 
1.751,40 EU-
initiativer 
1.513,22 
7% 
26,41 
13,54 
225,89 
49,35 
184,75 
141,60 
20,45 
156,95 
0,46 
6,81 
16,49 
102,10 
15,36 
11,77 
123,05 
418,26 IALT 
(2) 
20.467,59 
92% 
289,26 
88,05 
3193,05 
1695,43 
4629,14 
1764,56 
921,21 
2383,90 
9,57 
208,20 
233,24 
2536,67 
132,57 
90,04 
1874,44 
418,26 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 95 
EFRU 
Tabel 11-10: Anvendelse i 1996 af EFRU-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl frigjorte, frem- og 
genopførte bevillinger - mio. ECU) 
FORPLIGTELSER 
Mål 1 
Mål 2 
Mål 5b 
Mål 6 
EU-iniL 
lait Disponible 
19% (1) 
9.331,20 
2.160,90 
361,10 
30,50 
1.901,30 
13.785,00 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EF EFSR 
Mail Mål 2 MålSb Mål 6 
9.331,05 
- 2.102,78 
360,98 
30,50 
74,25 61,50 0,00 
19,70 0,00 
897,35 284,84 72,65 
1.157,34 
2.756,72 245,32 37,33 
132,82 587,77 127,16 
591,86 
1.640,22 177,12 0,00 
-1,47 0,00 
0,00 77,02 2,09 
0,00 7,62 8,33 
1.833,28 
21,32 15,16 30,50 
0,00 34,09 0,00 
247,21 622,03 64,17 lait 
9.331,05 
2.102,78 
360,98 
30,50 
11.825,31 
135,75 
19,70 
1.254,84 
1.157,34 
3.039,37 
847,75 
591,86 
1.817,34 
-1,47 
79,12 
15,95 
1.833,28 
66,98 
34,09 
933,42 EU-
initiativer 
1.859,14 
1.859,14 
5,33 
10,82 
209,57 
84,17 
154,50 
156,25 
7,01 
146,66 
0,25 
15,79 
26,46 
151,32 
22,63 
27,67 
103,63 
737,09 IALT 
(2) 
9.331,05 
2.102,78 
360,98 
30,50 
1.859,14 
13.684,45 
141,08 
30,52 
1.464,41 
1.241,51 
3.193,87 
1.004,00 
598,87 
1.964,00 
-1,22 
94,90 
42,41 
1.984,60 
89,61 
61,75 
1.037,04 
737.09 % 
(2y(i) 
100% 
97% 
100% 
100% 
98% 
99% 
-
BETALINGER 
Mål 1 
Mål 2 
Mål 5b 
Mål 6 
EU-init. 
lait Anvend. 
i alt (1) 
9.138,46 
1.149,82 
357,81 
6,72 
1.145,74 
11.798,55 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EF EFSR 
Måll Mål 2 MålSb Mål 6 
8.270,43 
- 1.055,64 
336,07 
6,72 
59,99 10,02 0,00 
2,11 0,00 
1.213,40 126,34 99,21 
1.243,11 
1.799,52 46,39 33,49 
113,43 345,36 117,63 
336,09 
1.644,14 69,33 0,00 
0,00 0,00 
8,00 21,01 5,03 
5,99 7,47 11,17 
1.569,29 
14,24 4,46 6,72 
0,00 11,71 0,00 
277,47 413,37 53,36 lait 
8.270,43 
1.055,64 
336,07 
6,72 
9.668,86 
70,01 
2,11 
1.438,95 
1.243,11 
1.879,40 
576,42 
336,09 
1.713,47 
0,00 
34,04 
24,63 
1.569,29 
25,42 
11,71 
744,20 EU-
initiativer 
1.035,62 
1.035,62 
8,39 
1,74 
131,28 
33,76 
119,47 
70,10 
1,71 
72,94 
0,29 
3,31 
9,61 
88,63 
7,42 
8,30 
60,41 
418,26 IALT 
(2) 
8.270,43 
1.055,64 
336,07 
6,72 
1.035,62 
10.704,48 
78,41 
3,85 
1.570,24 
1.276,87 
1.998,87 
646,52 
337,80 
1.786,41 
0,29 
37,35 
34,24 
1.657,92 
32,83 
20,01 
804,61 
418,26 % 
(2V(1) 
91% 
92% 
94% 
100% 
90% 
91% 
-
I 1996 var udnyttelsesgraden for EFRU-bevillingerne meget høj, nemlig 99% for 
forpligtelsesbevillingerne og 96,8% for betalingsbevillingerne. Det var ikke nødvendigt at overføre 
bevillinger fra kapitel til kapitel. De på budgettet opførte tildelinger svarede til det samlede 
finansieringsbehov for hvert kapitel. 
Hvad angår gennemførelsen af EFSR'erne/SPD'erne viste mål 1-interventionerne sig også i 1996 at 
være dem, der havde den bedste bevillingsudnyttelse. Den pågældende budgetpost (B2-1200) måtte 
øges med 115,3 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 700 mio. ECU i betalingsbevillinger ved 
overførsler fra andre mål. For mål 2 var 1996 noget særligt, idet det var det sidste år i den første 
programmeringsfase 1994-1996, der var fastsat for dette mål. Dette medførte et behov for at indgå 
samtlige forpligtelser vedrørende disse interventioner inden udgangen af 1996. Derfor måtte budgettets 
mål 2-konto (B2-1201) forhøjes med 162,5 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger. Til gengæld blev der 
fra samme konto på budgettet overført 584,5 mio. ECU i betalingsbevillinger til mål 1. Endvidere blev 
96 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
der som følge af beslutningerne om at nedskære støtten til visse interventioner under mål 2 frigjort et 
beløb på 37 mio. ECU, som der var disponeret over i 1994 og 1995. Med hensyn til mål 5b blev 223,5 
mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 80,7 i betalingsbevillinger overført til andre mål, mens der ikke 
blev indgået nogen forpligtelser eller foretaget nogen betalinger i 1996 for Italiens, Belgiens, 
Danmarks eller Luxembourgs vedkommende. Der er generelt problemer med at gennemføre dette mål 
for så vidt angår medlemsstaternes del af finansieringen. Også for mål 6's vedkommende blev der 
overført bevillinger til andre konto, nemlig 54,3 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 34,8 mio. ECU 
i betalingsbevillinger. For Sveriges vedkommende blev der slet ikke registreret nogen forpligtelse eller 
betaling. 
For så vidt angår EU-initiativerne var udnyttelsesgraden for EFRU-bevillingerne (kapitel B2-14) 
97,8% for forpligtelsesbevillingerne og 79,8% for betalingsbevillingerne. De oprindelige EFRU-
tildelinger blev stort set opretholdt i regnskabsårets løb (7,4 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 8 
mio. i betalingsbevillinger blev overført til andre fonde). Der måtte imidlertid flyttes store bevillinger 
mellem initiativerne for at opveje forskellene i udnyttelsestempoet. Således måtte PESCA-, 
INTERREG-, REGIS- og URBAN-initiativerne tilføres forpligtelsesbevillinger fra andre initiativer. I 
alt blev 276,4 mio. af EFRU-bevillingerne, heraf 127,8 mio. alene for INTERREG-initiativet, overført 
til andre EU-initiativer. En væsentlig del af forpligtelserne (730,7 mio. ECU) blev indgået efter 
vedtagelsen af nye programmer. Dette gælder bl.a. de tre nye medlemsstater, men også andre 
programmer, som Kommissionen først havde godkendt med forsinkelse. Endelig blev de første 
beslutninger om ydelse af støtte fra den finansielle reserve for EU-initiativerne truffet i 1996. Der er 
dog kun indgået forpligtelser for en mindre del af reserven. 
Hvad endelig angår overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner nåede udnyttelsesgraden for 
EFRU-bevillingerne (artikel B2-182) op på 52,5% i forpligtelsesbevillinger og 72,8% i 
betalingsbevillinger. Over denne budgetpost finansieres de aktioner, som Kommissionen godkender i 
medfør af artikel 7 og 10 i EFRU-forordningen og artikel 16 i forordningen om samordning af 
strukturfondene. Anvendelsen af de nye procedurer, som Kommissionen havde vedtaget i 1995 med 
henblik på godkendelsen af pilotprojekter i henhold til artikel 101, gav anledning til uventede 
vanskeligheder, som førte til en forsinket godkendelse af projekterne og følgelig til en lav 
udnyttelsesgrad for forpligtelsesbevillingerne. Denne forsinkelse vil blive indhentet i 1997 og 1998. 
Se kapitel I.B.2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 97 
ESF 
Tabel 11-11: Anvendelse i 1996 af ESF-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl frigjorte, frem- og 
genopførte bevillinger - mio. ECU) 
FORPLIGTELSER 
Mål 1 
Mål 2 
Mål 3 
Mål 4 
Mål 5b 
Mål 6 
EU-init. 
lait Disponible 
1996(1) 
3399,40 
565,50 
2.798,20 
271,50 
102,00 
13,50 
861,70 
8.011,80 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK EFSR 
Måll Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5b Mål 6 
3.399,40 ..... 
0,00 565,50 .... 
- 2.793,92 
271,50 
102,00 
13,48 
40,44 16,94 94,80 11,75 2,71 
3,08 42,00 7,00 0,00 
609,47 94,23 512,62 26,61 15,39 
116,74 ..... 
1.160,33 131,86 239,91 49,54 9,28 
82,80 68,00 421,59 91,68 28,41 
321,20 ..... 
171,47 36,90 149,87 38,28 0,42 
3,40 037 0,00 
0,00 22,12 152,23 0,00 0,25 
0,00 3,77 65,69 0,00 13,85 
737,50 ..... 
0,00 34,99 8,77 1,11 13,48 
0,00 0,00 37,50 12,83 
159,46 188,59 1.076,80 - 17,76 lait 
3.399,40 
565,50 
2.793,92 
271,50 
102,00 
13,48 
7.145,80 
166,63 
52,08 
1258,32 
116,74 
1.590,93 
692,48 
321,20 
396,94 
3,77 
174,60 
83,31 
737,50 
58.35 
50,33 
1.442,62 EU-
initiativer 
769,53 
769,53 
46,51 
37,81 
141,68 
2927 
99,48 
99,96 
27,61 
143,18 
0,61 
3,01 
7,99 
21,83 
4,72 
0,99 
104,88 lait 
(2) 
3399,40 
565,50 
2.793,92 
271,50 
102,00 
13,48 
769,53 
7.915,33 
213,14 
89,89 
1399,99 
146,01 
1.690,41 
792,44 
348,81 
540,13 
4,38 
177,61 
91,30 
759,33 
63,08 
51,32 
1.547,50 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
89% 
99% 
-
BETALINGER 
Mål 1 
Mål 2 
Mål 3 
Mål 4 
Mål 5b 
Mål 6 
EU-init. 
lait Anvend. 
Ialt(l) 
3.162,65 
48620 
2.192,57 
129,08 
109,90 
7,76 
42530 
6313,47 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK EFSR 
Måll Mål 2 Mål 3 Mål 4 Mål 5b Mål 6 
3.023,79 ..... 
454.87 .... 
- 1.990,34 
129,08 
90,58 
7,76 
28,27 10,67 81,91 5,91 2,07 
137 40,96 7,68 0,14 
458,46 56,40 287,50 8,70 11,46 
120,43 ..... 
1.230,17 112,87 272,12 10,02 6,24 
77,94 66,80 402,88 49,62 37,01 
306,01 ..... 
122,34 25,75 102,44 19,14 0,27 
029 3,36 025 0,00 
0,00 1828 124,62 0,00 0,38 
1,51 4,12 71,77 3,51 12,96 
524,72 ..... 
0,00 21,10 5,50 0,08 7,76 
0,00 0,00 18,75 4,59 
153,95 158,11 581,69 - 15,38 lait 
3.023,79 
454,87 
1.990,34 
129,08 
90,58 
7,76 
5.696,41 
128,84 
50,34 
822,53 
120,43 
1.631,41 
634,25 
306,01 
269,93 
3,90 
143,28 
93,88 
524,72 
34,44 
23,34 
909,12 EU-
initiativer 
379,68 
379,68 
15,59 
10,00 
83,04 
9,36 
5737 
43,34 
17,90 
71,91 
0,17 
2,37 
320 
6,97 
2,73 
0,30 
55,24 lait 
(2) 
3.023,79 
454,87 
1.990,34 
129,08 
9048 
7,76 
379,68 
6.076,09 
144,43 
60,34 
905,57 
129,79 
1.688,99 
677,59 
323,91 
341,84 
4,07 
145,64 
97,08 
531,68 
37,17 
23,64 
964,36 % 
(2)/(l) 
96% 
94% 
91% 
100% 
82% 
100% 
89% 
93% 
-
Der blev taget højde for, at bevillingsudnyttelsen ikke var lige langt fremskreden i alle lande, ved at 
flytte rundt på de ESF-bevillinger, der var til rådighed i 1996 (både forpligtelses- og 
betalingsbevillinger) inden for kapitlet. Herved blev det muligt at anvende næsten alle 
forpligtelsesbevillingerne og 93% af betalingsbevillingerne, mens de tilsvarende tal i 1995 var 76% i 
forpligtelsesbevillinger og 81% i betalingsbevillinger. Dette resultat blev opnået, efter at der i nært 
samarbejde med medlemsstaterne var blevet indført et prognosesystem, som vil blive opretholdt 
fremover. 
For mål l's vedkommende må resultaterne i Portugal og i mindre grad i Det Forenede Kongerige siges 
at opveje de dårlige resultater i Grækenland og Italien. For så vidt angår mål 2 opvejede de spanske og 
tyske resultater, at man ikke var nået langt med de franske, italienske og britiske SPD'er. For så vidt 
angår mål 3 var resultaterne gode i Tyskland og Det Forenede Kongerige, mens der for mål 4's og 5b's 
98 8. årsberetning om strukturfondene (1996) 
vedkommende var opstået forsinkelser i samtlige medlemsstater. Endelig er Sverige lidt bagud med 
gennemførelsen for så vidt angår mål 6. 
For EU-initiativernes vedkommende blev der i årets løb foretaget forskellige overførsler for at tage 
hensyn til den omprogrammering, der i mange tilfælde havde fundet sted, fordi mange programmer var 
blevet iværksat med forsinkelser i 1994, og fordi der var frigjort midler fra reserven. Alt i alt var 
udnyttelsesgraden for ESF-bevillingerne i henhold til post B2-14 89% for forpligtelserne og 81% for 
betalingerne. For så vidt angår artikel B2-142 lå udnyttelsesgraden på henholdsvis 96% og 91%. 
EMPLOI-bevillingerne blev udnyttet næsten 100% både for forpligtelsernes og for betalingernes 
vedkommende, mens tallene for ADAPT er henholdsvis 92% og 80%. Denne forholdsvis ringe 
udnyttelse af betalingsbevillingerne skyldes den forsinkede vedtagelse af programmerne og de særlige 
edb-krav, der gør sig gældende på ESF-området. 
EUGFL 
Tabel11-12: Anvendelse i 1996 af EUGFL-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl frigjorte, frem- og 
genopførte bevillinger - mio. ECU) 
FORPLIGTELSER 
Måll 
Mål 5a 
MålSb 
Mål6 
EU-init 
lait Disponible 
1996(1) 
2.416,50 
802,40 
508,40 
44,70 
173,60 
3.945,60 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
s 
UK EFSR 
Måll Mål 5a Mål 5b Mål 6 
2.416,50 
802,43 
508,40 
44,67 
8,00 26,80 4,16 
22,08 3,73 
506,65 191,84 99,68 
315,93 
539,48 25,00 125,69 
81,33 220,66 180,33 
260,07 
227,01 131,69 33,17 
4,31 0,00 
4,80 9,05 13,21 
4,96 75,94 29,45 
377,03 
53,32 0,00 33,20 
26,50 17,99 11,47 
91,24 15,23 1,00 lait 
2.416,50 
802,43 
508,40 
44,67 
3.772.00 
38,96 
25,81 
798,17 
315,93 
690,17 
482,32 
260,07 
391,87 
4,31 
27,06 
110,35 
377,03 
86,52 
55,96 
107,47 EU-
initiativer 
139,48 
139,48 
4,52 
3,27 
6,17 
11,83 
2,27 
38,78 
0,00 
26,70 
0,00 
0,00 
12,17 
0,88 
15,31 
9,44 
8,13 IALT 
(2) 
2.416,50 
802,43 
508,40 
44,67 
139,48 
3.911,48 
43,48 
29,07 
804,34 
327,76 
692,44 
521,10 
260,07 
418,57 
4,31 
27,06 
122,53 
377,92 
101,83 
65,40 
115,59 % 
ay(i) 100% 
100% 
100% 
100% 
80% 
99% 
-
BETALINGER 
Måll 
Mål 5a 
Mål 5b 
Mål 6 
EU-init 
lait Anvendelse 
I alt (1) 
2.182,12 
732,16 
455,17 
36,66 
102,95 
3.509,06 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK EFSR 
Måll Mål 5a Mål 5b Mål 6 
2.065,33 
696,00 
399,07 
36,66 
3,50 42,59 1,40 
22,07 0,00 
407.41 177,34 101,90 
272,89 
557,96 28,74 84,67 
59,84 206,89 145,57 
250,24 
140.42 41,08 30,89 
521 0,00 
3,84 6,49 7,28 
5,11 77,13 15,20 
315,48 
26,60 3,13 27,64 
27,86 6,34 9,02 
48,64 34,01 2,70 lait 
2.065,33 
696,00 
399,07 
36,66 
3.197,06 
47,49 
22,07 
686,66 
272,89 
671,37 
412,29 
250,24 
212,38 
5,21 
17,61 
97,44 
315,48 
57,36 
43,22 
85,35 EU-
initiativer 
80,83 
80,83 
1,99 
0,98 
11,57 
5,91 
7,71 
22,23 
0,00 
12,10 
0,00 
0,00 
3,68 
2,23 
4,59 
2,52 
5,33 IALT 
(2) 
2.06533 
696,00 
399,07 
36,66 
80,83 
3.277,89 
49,49 
23,05 
698,22 
278,81 
679,08 
434,52 
250,24 
224,48 
5,21 
17,61 
101,12 
317,71 
61,96 
45,73 
90,67 % 
(2y(l) 
95% 
95% 
88% 
100% 
79% 
93% 
-
8. årsberetning om strukturfondene (1996) 99 
Ligesom for de øvrige fondes vedkommende måtte EUGFL-beløbene på budgettet reguleres i 1996 på 
baggrund af beslutningerne om godkendelse af nye programmer, bl.a. med henblik på interventionerne 
til fordel for de nye medlemsstater og i henhold til LEADER. Disse reguleringer medførte 
bevillingsoverførsler inden for kapitel B2-10 (EFSR/SPD). Udnyttelsesgraden for 
forpligtelselsesbevillingerne blev 99% af de disponible bevillinger, nemlig 100% for EFSR/SPD og 
80% for EU-initiativerne. For sidstnævntes vedkommende blev der for et stort antal LEADER II-
programmer disponeret over alle bevillingerne på én gang i 1995, således at der ikke skulle indgås 
forpligtelser for disse programmer i 1996. 
Udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne blev kun 95% af de disponible bevillinger, nemlig 95% 
for EFSR'erne og 92% for EU-initiativerne. Hvad navnlig angår EFSR/SPD'erne nåede 
udnyttelsesgraden kun op på 100% for mål l's og 6's vedkommende. Underudnyttelsen vedrørende mål 
5a (91%) kan for størstedelens vedkommende tilskrives, at der ikke fremkom anmodninger om 
forskudsbetalinger i forbindelse med interventionerne i henhold til forordning (EØF) nr. 2328/91. Den 
mindre udnyttelse af mål 5b-bevillingerne (79%) skyldes en forsinket indgivelse af ansøgninger om 
betalinger for programmerne.