KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 18.07.1997 
KOM(97) 379 endelig udg. 
RAPPORT TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OM DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS VIRKSOMHED 
(ARTIKEL 17 I RÅDETS FORORDNING NR. 1360/90 AF 7. MAJ 1990) 
(forelagt af Kommissionen) 

1. INDLEDNING 1 
2. INSTITUTTETS BAGGRUND, MÅLSÆTNINGER OG ROLLE 1 
2.1 Politisk baggrund 1 
2.2 Målsætninger og opgaver 3 
3. INSTITUTTETS ETABLERING, ORGANISATION OG OPERATIONER 3 
3.1 Etablering og infrastruktur 3 
3.2 Beslutningstagning og intern organisation 4 
3.3 Arbejdsmetoder og aktiviteter 4 
3.4 Finansielle ressourcer og udgifter 7 
4. EVALUERING AF DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS 
VIRKSOMHED 8 
4.1 Evalueringens kontekst og målsætninger 8 
4.2 Evaluatorens resultater, konklusioner og anbefalinger 8 
4.3 Opfølgning af evalueringen 10 
5. DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS 
FREMTIDIGE VIRKE 11 
5.1 Afklaring af instituttets funktion 11 
5.2 Retningslinjer for instituttets funktion inden for rammerne af 
fællesskabsaktioner 12 
6. KONKLUSION 14 
K-
RAPPORT TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OM DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS VIRKSOMHED 
(ARTIKEL 17 I RÅDETS FORORDNING NR. 1360/90 AF 7. MAJ 1990) 
1. INDLEDNING 
Formålet med denne rapport er at give en oversigt over de i forbindelse med Det Europæiske 
Erhvervsuddannelsesinstituts virksomhed indhøstede erfaringer. Rapporten forelægges i henhold til artikel 17 
i Rådets forordning om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut, hvori det pålægges 
Kommissionen at fastlægge en procedure for tilsyn med og evaluering af instituttets virksomhed og at 
forelægge en rapport om de første resultater af denne procedure. 
Nærværende rapport omhandler fire emner (kapitel 2-5): 
• instituttets baggrund, målsætninger og rolle; 
• instituttets etablering, organisation og aktiviteter; 
• evaluering af instituttets hidtidige virksomhed; 
• overvejelser over instituttets fremtidige virke. 
I overensstemmelse med artikel 17 i Rådets forordning er rapporten baseret på materiale indsamlet i 
forbindelse med tilsynet med instituttets aktiviteter og på resultaterne af en uafhængig evaluering. 
Kommissionens erfaringer fra samarbejdet med instituttet er også taget i betragtning. 
2. INSTITUTTETS BAGGRUND, MÅLSÆTNINGER OG ROLLE 
2.1 Politisk baggrund 
Det Europæiske Råd anmodede på sit møde den 8. og 9. december 1989 i Strasbourg Kommissionen om at 
udarbejde et forslag om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut for Central- og Østeuropa. 
Rådet vedtog dette forslag den 7. maj 1990. 
Det Europæiske Råd tog dette initiativ med det formål at yde støtte til de fremspirende demokratier og 
omstillingen til markedsøkonomi i forbindelse med de iværksatte politiske, sociale og økonomiske reformer i 
Østeuropa. Fællesskabsprogrammet om økonomisk bistand til denne reformproces (Phare-programmet) blev 
vedtaget af Rådet den 18. december 19892 og omfattede i begyndelsen kun Ungarn og Polen, men blev 
efterfølgende udvidet til at omfatte andre lande i Central- og Østeuropa. Phare-programmet ydede støtte til 
1 Rådets forordning (EØF) nr. 1360/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut (EFT nr. 
L 131 af 23. maj 1990, s. 1), senere ændret ved Rådets forordning nr. 2063/94 af 27. juli 1994 (EFT nr. L 216 af 20. august 
1994, s. 9). Disse retsakter er i det følgende benævnt "Rådets forordning". 
2 Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89 af 18. december 1989 (EFT nr. L 375 af 23. december 1989, s. 11). 
1 
bl.a. erhvervsuddannelse, som ansås for at være en vigtig faktor for omstruktureringen af partnerlandenes 
økonomier på længere sigt. 
24-landegruppen (G 24), der anså det for vigtigt med en koordinering af den økonomiske bistand til 
modtagerlandene, anmodede Kommissionen om at varetage denne koordineringsopgave. Instituttet ansås for 
velegnet til at koordinere den udenlandske bistand på erhvervsuddannelsesområdet. 
Beslutningen om at oprette et europæisk erhvervsuddannelsesinstitut var baseret på følgende overvejelser: 
• 
• Problemerne med erhvervsmæssig uddannelse af arbejdskraften i Central- og Østeuropa, og navnlig 
rekonstruktionen af erhvervsuddannelsessystemerne som helhed, var så komplekse, at det ansås for 
nødvendigt at oprette et særorgan, som udelukkende beskæftigede sig med denne opgave. 
De erfaringer, der var indhøstet på erhvervsuddannelsesområdet på fællesskabsplan, i medlemsstaterne 
og i tredjelande, såvel i den private som den offentlige sektor, kunne mest effektivt stilles til rådighed for 
de lande, der var i gang med en omstillingsproces, hvis de kanaliseredes via en velegnet institutionel 
ramme. 
Selv om instituttet skulle fungere uafhængigt og fleksibelt for at kunne samarbejde med nationale og 
internationale instanser og virksomheder, forventedes det at bevare nære organiske forbindelser med 
Kommissionen og respektere Fællesskabets og dets institutioners overordnede politiske ansvar. 
Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut blev oprettet ved Rådets forordning i maj 1990, men 
forordningen trådte først i kraft i oktober 1993, da Det Europæiske Råd på sit møde i Bruxelles besluttede, at 
instituttet skulle have hjemsted i Torino. 
Den forsinkede ikrafttrædelse betød, at instituttet måtte tilpasse sig en situation, der var forskellig fra den 
konjunktur, hvori det var blevet konciperet. Der var nu iværksat omfattende EF-bistandsprogrammer, Phare-
og Tacis-programmerne, der havde til formål at yde støtte til løsning af modtagerlandenes prioriterede 
opgaver på området udvikling af menneskelige ressourcer. Disse aktioner og prioriteter var ikke nødvendigvis 
sammenfaldende med de målsætninger, der var fastsat i Rådets forordning om oprettelse af instituttet (som 
ikke var blevet udmøntet i praksis i mangel af en beslutning om instituttets hjemsted). Derfor blev instituttet i 
stedet inddraget i forvaltningen af de iværksatte bistandsprogrammer, idet det i dets vedtægter tilføjedes, at en 
af dets opgaver består i at iværksætte programmer på erhvervsuddannelsesområdet, som er vedtaget af 
Kommissionen. 
3 Instituttets arbejdsområde udvidedes til at omfatte de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og Mongoliet ved 
Rådets forordning nr. 2063/94 af 27. juli (EFT nr. L 216 af 20. august 1994, s. 9) ifølge henstilling fra Det Europæiske Råd i 
Bruxelles i oktober 1993. Kommissionen har foreslået, at instituttets geografiske arbejdsområde udvides til at omfatte 
MED A-programmernes deltagerlande (Kommissionens forslag af 28. april 1997, (KOM(97)177). 
4 Afgørelse truffet ved fælles aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer den 29. oktober 1993 (EFT 
nr. C 323 af 30. november 1993, s. 1). 
5 Artikel 3, litra c, tredje led, i Rådets forordning, tilføjet ved forordning nr. 2063/94 af 27. juli 1994 (EFT nr. L 216 af 20. 
august 1994, s. 9). 
2.2 Målsætninger og opgaver 
Som fastsat i Rådets forordning (artikel 1 og 2), har instituttet til formål at yde et bidrag til udviklingen af 
erhvervsuddannelsessystemerne i partnerlandene i Central- og Østeuropa og i Mongoliet. Instituttets virkefelt 
omfatter erhvervsmæssig grunduddannelse og efter- og videreuddannelse samt omskoling af unge og voksne, 
herunder navnlig lederuddannelse. 
Med henblik på at opfylde målsætningerne skal instituttet varetage fire hovedopgaver, som udgør dets 
primære aktivitetsområder (artikel 3 i Rådets forordning): 
• bistå modtagerlandene ved fastlæggelsen af erhvervsuddannelsesbehov og forsyne Fællesskabet, 
medlemsstaterne og tredjelande med rådgivning og information om igangværende foranstaltninger og 
fremtidige behov på erhvervsuddannelsesområdet (policy-rådgivning); 
• bistå Kommissionen ved iværksættelsen af uddannelsesprogrammerne som led i fællesskabsbistanden til 
modtagerlandene (Phare- og Tacis-programmerne) og ved tilsynet med og evalueringen af 
erhvervsuddannelsesbistanden til disse lande; 
• fremme internationalt samarbejde, navnlig gennem fælles projekter, herunder pilotprojekter. Instituttets 
bidrag, som også kan omfatte samfinansiering af udarbejdelsen af projekter, tager bl.a. sigte på at 
fremme gennemførelse af multinationale projekter finansieret ved bidrag fra et eller flere lande. Mere 
generelt skulle instituttet fungere som et clearingkontor, hvorigennem alle tilbud om bistand kunne 
kanaliseres; 
• formidle information og tilskynde til udveksling af erfaringer på erhvervsuddannelsesområdet, bl.a. 
gennem publikationer og møder. 
3. INSTITUTTETS ETABLERING, ORGANISATION OG OPERATIONER 
3.1 Etablering og infrastruktur 
I henhold til Det Europæiske Råds afgørelse påbegyndte instituttet efter et halvt års forberedelsesperiode sit 
virke i Torino i januar 1995 med aktiv støtte fra Kommissionen. 
Der er indgået et 30-års-lejemål med de italienske myndigheder. Et omfattende indretningsarbejde finansieres 
via fællesskabstilskuddet til instituttet (5 mio ECU ). Hertil kommer en samlet investering på 3,3 mio ECU til 
kontorudstyr og almindelige driftsudgifter i perioden 1994-1996. Fra og med 1997 vil de løbende 
investeringer og udgifter være på omkring 1,7 mio ECU årligt. I dag råder instituttet bl.a. over moderne 
databehandlingsfaciliteter, som gør det muligt at drive en moderne højt ydende internet-site og dermed få 
kontakt til et stort publikum over hele verden. 
En aftale med den italienske regering om de retlige forhold i forbindelse med etableringen i Italien og 
personalets retsstilling blev undertegnet den 19. december 1994 og ratificeret af det italienske Parlament i 
april 1997. 
cl 994:2 mio ECU; 1995: 1 mio ECU; 1996: 1 mio ECU; 1997: 1 mio ECU. 
3 
Ansættelsen af medarbejdere påbegyndtes i midten af 1994, idet bestyrelsen den 20. maj 1994 udnævnte en 
direktør. På indeværende tidspunkt har instituttet i alt 150 ansatte (130 midlertidigt ansatte, 16 hjælpeansatte, 
4 eksperter udlånt fra nationale administrationer) Kontrakternes løbetid er på 3-5 år og kan fornys. 
Da først afgørelsen om instituttets hjemsted var truffet, blev dets etablering på stedet gennemført i løbet af 
relativ kort tid. 
3.2 Beslutningstagning og intern organisation 
Instituttets øverste beslutningsorgan er en bestyrelse bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og to 
repræsentanter for Kommissionen, hvoraf den ene varetager formandskabet. Bestyrelsen holder møde to 
gange om året, og i perioden 1994-97 løste den følgende opgaver: 
udnævnelse af direktøren og Gruppen af Rådgivere 
vedtagelse af regler for lokalt ansatte og for et personaleudvalg 
fastlæggelse af de finansielle bestemmelser for instituttet 
vedtagelse af instituttets årlige arbejdsprogrammer 
vedtagelse af de årlige budgetter 
decharge til direktøren for gennemførelsen af budgettet for 1994 og 1995 
godkendelse af udkast til årsberetninger. 
Direktøren spiller en central rolle i organisationen. Han har ansvaret for forberedelsen og tilrettelæggelsen af 
arbejdet i bestyrelsen og navnlig for udarbejdelsen af udkastet til instituttets årlige arbejdsprogram, 
gennemførelsen af instituttets budget og alle personaleanliggender. Han repræsenterer instituttet i retsforhold 
og varetager kontakten til Kommissionen og myndighederne i medlemsstaterne og partnerlandene. 
Instituttet har tre afdelinger, der beskæftiger sig med henholdsvis erhvervsuddannelsesprogrammer, 
undersøgelse og udvikling og teknisk bistand til Tempus-programmet. Desuden er der et direktorat, som 
består af en direktør og to vicedirektører. Lederuddannelse foregår via en horisontal matrixorganisation med 
anvendelse af personale fra afdelingerne. Desuden omfatter instituttet fire tjenesteafdelinger: finansielle og 
juridiske anliggender, personale og administration, information og publikationer samt afdelingen for 
informatiksystemer. En organisationsplan findes i bilag 2. 
Kontrollen med instituttets udgifter under dets eget budget varetages af Kommissionens finansinspektør. Af 
hensyn til den administrative effektivitet blev denne opgave for nyligt uddelegeret til Kommissionens 
finanskontrolafdeling i Ispra. Kontrollen med udgifterne til de af instituttet forvaltede Phare- og Tacis-
programmer varetages ligeledes af Kommissionens finansinspektør. 
3.3 Arbejdsmetoder og aktiviteter 
Instituttets aktiviteter har udviklet sig betydeligt i de tre år, der er gået siden midten af 1994. Vægten blev i 
begyndelsen (1994) lagt på udviklingen af et strukturelt koncept, navnlig et koncept for et observationsorgan. 
Efter at instituttet var etableret i Torino, lagdes hovedvægten fra og med 1995 på programstyringsfunktioner, 
idet instituttet fik til opgave at bistå Kommissionen ved forvaltningen af Tempus-programmet. Kommissionen 
ydede aktiv støtte til udviklingen af redskaber og metoder, især hvor disse havde umiddelbar relevans for 
fællesskabsaktioner (observationsorgan, forvaltning af fællesskabsprogrammer). 
7 Instituttets etableringsplan er vedføjet som bilag 1. 
Instituttets redskaber - observationsorganet og Gruppen af Rådgivere 
Formålet med observationsorganet, et koncept foreslået og støttet af Kommissionen, er at indsamle og 
analysere up-to-date information og at undersøge udviklingstendenser, behov og prioriteter på 
erhvervsuddannelsesområdet i partnerlandene. Sådanne oplysninger og undersøgelser er principielt stilet til 
partnerlandenes kompetente myndigheder og til andre, der ønsker at yde støtte til 
erhvervsuddannelsesreformer i partnerlandene, navnlig Fællesskabet og dets medlemsstater. 
Observationsfunktionen varetages gennem et net af "nationale observationsorganer" i partnerlandene 
(kontrahenter, som er tilknyttet en eksisterende institution eller myndighed). I 1996 var der oprettet nationale 
observationsorganer i 11 støtteberettigede lande under Phare-programmet og i 8 lande under Tacis-
programmet i samarbejde med de nationale myndigheder i de pågældende lande. Instituttet stod for den 
nødvendige personaleuddannelse, tilrettelagde netværksaktiviteter og fastlagde strukturerede rapporterings-, 
støtte- og tilsynssystemer. I 1996 udarbejdedes en første række undersøgelsesrapporter om 
erhvervsuddannelsessystemet i de 11 Phare-lande. I selve instituttet oprettedes et særligt observationsorgan, 
som bl.a. har foretaget en gennemførlighedsanalyse vedrørende oprettelse af en database (1996). 
Observationsorganet er i dag funktionsdygtigt på en lang række områder. 
Instituttet råder i henhold til Rådets forordning over en gruppe af rådgivere, som består af 
erhvervsuddannelsessagkyndige fra medlemsstaterne og partnerlandene, herunder repræsentanter for 
arbejdsmarkedets parter og relevante internationale organisationer. Hermed råder instituttet over en betydelig 
fond af erfaringer og viden om uddannelsesanliggender i alle de berørte lande. Gruppen af Rådgivere holder 
møde en gang om året, både i form af et plenarmøde og møder i undergrupper, og den bistår instituttet med 
rådgivning om erhvervsuddannelsesanliggender og forslag til prioriterede arbejdsområder. 
Instituttets aktiviteter må stort set siges at være i overensstemmelse med de i Rådets forordning fastsatte 
hovedopgaver (jf. 2.2 i nærværende rapport). I det følgende beskrives de hidtidige resultater af instituttets 
virke: 
Fastlæggelse af erhvervsuddannelsesbehov og levering af information og rådgivning (policy-rådgivning) til 
Fællesskabet, medlemsstaterne og partnerlandene 
Efter at have udviklet sit observationsnet har instituttet anvendt sin analysekapacitet til at forsyne først og 
fremmest Kommissionen med information og rådgivning: 
På Kommissionens anmodning har instituttet udarbejdet en række analyser og strategipapirer, bl.a. til brug 
ved vurderingen af erhvervsuddannelsessystemerne i partnerlandene i Central- og Østeuropa inden for 
rammerne af førtiltrædelsesstrategien (1996) og til Tacis-programmets vejledende programmer for 1996-99 
og aktionsprogrammer for 1996-97. Endvidere har instituttet på Kommissionens anmodning udarbejdet en 
række forslag til projekter på områder af central interesse. 
I modsætning til det omfattende input fra Kommissionen har medlemsstaterne ikke i videre omfang gjort brug 
af instituttets ekspertise i forbindelse med programmering og udformning af deres bilaterale 
bistandsprogrammer. Dette er et område, der skal udvikles yderligere. 
Instituttet har derimod leveret en række serviceydelser til partnerlandenes myndigheder i form af policy-
rådgivning, iværksættelse af netværksaktiviteter i og mellem partnerlandene og foranstaltninger på området 
udvikling af menneskelige ressourcer. Der er siden 1995 gennemført målrettede 
personaleudviklingsprogrammer i partnerlandene med det formål at forbedre policy-udviklingskompetencen 
og kompetencen generelt hos nøgleaktører fra den offentlige og den private sektor og arbejdsmarkedets parter. 
Regionale "partnerkonferencer" har været forum for netværksaktiviteter og policy-rådgivning. Instituttet har 
desuden arrangeret rundborde, workshops og seminarer med henblik på udbredelse af erfaringer med god 
praksis og policy-rådgivning og har desuden rådgivet i forbindelse med udarbejdelse af forslag til ny 
lovgivning på erhvervsuddannelsesområdet. Siden 1995 har instituttet regelmæssigt arrangeret møder for de 
lokale programstyringsenheder i alle Phare-landene med det formål at tilskynde til samarbejde på 
erhvervsuddannelsesområdet. 
Varetagelse af programforvaltningsopgaver for Kommissionen 
Levering af tjenesteydelser til Kommissionen i form af programforvaltning, teknisk bistand og overvågning af 
projekter/programmer har været instituttets hovedaktivitet i dets første tre år. Instituttet har bistået 
Kommissionen ved forvaltning og overvågning af projekter/programmer på tre områder: 
• Instituttet overtog forvaltningen af en række bistandsprojekter på erhvervsuddannelsesområdet under 
Phare- og Tacis-programmet, hvoraf nogle dækkede et enkelt land, og andre var flerlandeprogrammer. 
Driftsbudgettet var på 81,5 mio ECU . Instituttet leverede disse administrative serviceydelser på 
grundlag af skriftlige aftaler med Kommissionen, hvori instituttets kommissorium og bestemmelser 
vedrørende forvaltningen af bevillingerne til det pågældende program/projekt var fastsat. 
Instituttet og Kommissionen indgik i marts 1997 en rammeaftale om standardisering af mekanismerne 
for overførsel af projektforvaltning til instituttet og fastlæggelse af rollefordelingen mellem 
Kommissionen og instituttet med hensyn til Phare/Tacis-programmeringsforløbene. I henhold til denne 
aftale varetager instituttet autonomt forvaltningen af fællesskabsprojekter, - der gøres til genstand for 
efterfølgende kontrol - men Kommissionen er ansvarlig for projektprogrammering og -udformning. 
• Efter etableringen i Torino fik instituttet pålagt den opgave at yde Kommissionen faglig bistand til 
gennemførelsen af Tempus-programmet, ligeledes på grundlag af årlige aftaler. I den forbindelse har 
instituttet forestået en række løbende administrative aktiviteter efter Kommissionens retningslinjer, 
herunder forberedelse af projektudvælgelsesprocessen, forvaltning af tilskudskontrakter og udbetaling af 
tilskud, projektovervågning, udbredelse af resultater, udarbejdelse og publicering af dokumenter og 
almindelig administrativ bistand. FællesskabsbeviWingerne hertil beløb sig til 321 mio ECU. 
• I 1996-97 inddrog Kommissionen instituttet i gennemførelsen af nogle foranstaltninger, der skulle 
forberede de associerede central- og østeuropæiske lande på deltagelsen i Fællesskabets Leonardo da 
Vinci-program. 
Fremme af internationalt samarbejde og kanalisering af international bistand (clearingkontor) 
Der er iværksat lovende initiativer på dette område, som åbner mulighed for videreudvikling og udvidelse af 
aktiviteterne: 
På initiativ af den russiske undervisningsminister og arbejdsminister blev der udformet et fælles pilotprojekt 
til fremme af erhvervsuddannelsesreformer i fire sektorer (elektronik/telekommunikation, turisme, transport 
og træindustri) i det nordvestlige Rusland på basis af samarbejde mellem institutter i EU og Rusland. 
Projektet startede i april 1996 og modtager aktiv bistand fra Østrig, Finland, Tyskland, Nederlandene og 
Flandern. Instituttet har en koordinerende rolle. Medlemsstaterne forventes at bidrage med i alt 1,5 mio ECU i 
1996-97; instituttets samfinansiering har indtil dato beløbet sig til 0,175 mio ECU. 
På et mere generelt plan er instituttet begyndt at deltage i koordineringen af international 
erhvervsuddannelsesbistand, bl.a. med tilrettelæggelsen af en første "donor-workshop" i juni 1996, hvori 
deltog repræsentanter for nationale ministerier, nationale og internationale bidragydere og sagkyndige fra 
En detaljeret liste findes i bilag 4. 
partnerlandene. Lignende workshops afholdtes i Albanien og Bosnien-Herzegovina (januar og april 1997). 
Endvidere har instituttet udarbejdet en studie vedrørende strategier for internationalt samarbejde (1997). 
Instituttets fremtidige aktioner på dette område vil være baseret på denne studie. 
Formidling af information og udveksling af erfaringer 
Udover tilrettelæggelse af internationale møder, såsom "donor-workshops", og opfølgning af planlagte 
foranstaltninger er instituttet gået i gang med at udarbejde to erhvervsuddannelsesglossarer og en liste over 
ofte forekommende nøgletermer for dermed at tilskynde til en fælles arbejdsterminologi i partner landene. 
Instituttet anvender desuden nettet omkring Gruppen af Rådgivere og andre net som et instrument til at 
fremme udvekslingen af information og erfaringer. Indsamlingen af information og materiale som led i 
førtiltrædelsesstrategien foregår i samarbejde med CEDEFOP. De to institutioner er i færd med at udarbejde 
en detaljeret hensigtserklæring, hvori der fastsættes konkrete samarbejdsforanstaltninger. 
3.4 Finansielle ressourcer og udgifter 
Da instituttet er et "andengenerationsagentur", kunne dets finansielle ressourcer i princippet bestå af bidrag fra 
interesserede parter (artikel 9 i Rådets forordning). I realiteten forholder det sig imidlertid sådan, at instituttet 
hidtil udelukkende er blevet finansieret af Fællesskabet. 
Fællesskabsfinansieringen ydes i form af en årlig bevilling over det almindelige budget (budgetkonto B7-
501), og beløbet fastsættes under hensyn til de samlede finansielle retningslinjer for økonomisk bistand til 
partnerlandene (artikel 10 i Rådets forordning). Dette bidrag udgør instituttets eget budget, som gennemføres 
af instituttets direktør. Fællesskabsbevillingen dækker udgifter til personale, infrastruktur, løbende udgifter og 
faste udgifter hidrørende fra gennemførelsen af instituttets vedtægtsmæssige opgaver (jf. 1.1 i nærværende 
rapport) samt driftsudgifter i forbindelse med dets særopgaver. 
Fællesskabsbevillingen er anvendt således : 
Budgetår 
1994 
1995 
1996 
1997 EU-bidrag 
5.000.000 
11.000.000 
16.500.000 
15.400.000 Forplig-telsesbe-
villinger 
3.159.569 
10.079.446 
14.507.757 fremførte bevil­
linger til det 
efterføl-gende år 
319.000 
142.370 
665.000 ikke-udnyttede 
bevillin-ger 
1.521.431 
778.184 
1.327.243 
Foruden bidraget til instituttets budget indgik Kommissionen en kontrakt med instituttet om et supplerende 
bidrag til gennemførelsen af nogle af instituttets vedtægtsmæssige nøgleopgaver i en begrænset opstartsfase. 
Formålet hermed var at fremskynde oprettelsen af det nationale net af observationsorganer, som kan være til 
9 En mere detaljeret oversigt over indkomster og udgifter findes i bilag 3. 
10 De overskydende budgetbevillinger i 1994 skyldes, at der gik et godt stykke tid mellem instituttets formelle oprettelse 
og ansættelsen af personale og investeringen i infrastruktur. Gennemførelsen af budgettet i 1995 og 1996 vanskeliggjordes af 
Europa-Parlamentets sene frigivelse af bevillinger opført under reserven. 
7 
nytte for andre fællesskabsaktioner (udgifter finansieret over instituttets budget indtil dato: 0.95 MECU; 
Kommissionens samfinansiering: 2.57 MECU). 
Direkte udgifter i tilknytning til fællesskabsprogrammer, der administreres af instituttet, blev finansieret over 
de respektive programbudgetter, idet personalelønninger og faste omkostninger finansieredes over den årlige 
bevilling. De direkte udgifter i tilknytning til forvaltningen af Tempus-programmet finansieredes over de 
respektive budgetkonti på Fællesskabets almindelige budget for 1997 (1,55 mio ECU). 
4. EVALUERING AF DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS 
VIRKSOMHED 
4.1 Evalueringens kontekst og målsætninger 
Der er blevet gennemført en ekstern evaluering som led i den fortløbende overvågnings- og 
evalueringsprocedure, der foretages af instituttet og Kommissionen i fællesskab i overensstemmelse med 
artikel 17 i Rådets oprettelsesforordning. Overvågnings- og evalueringsprocessen har til formål at give 
instituttet feed-back med hensyn til effektiviteten af dets procedurer og aktiviteter og at skabe tillid til 
instituttet. 
Nærværende evaluering blev gennemført af en ekstern, uafhængig kontrahent i perioden februar-april 1997 . 
Evalueringen omfattede perioden fra midten af 1994 til begyndelsen af 1997. Kommissoriet omfattede: 
opnåede resultater sammenholdt med de i Rådets grundforordning udstukne målsætninger; 
organisatoriske og operationelle foranstaltninger. 
4.2 Evaluatorens resultater, konklusioner og anbefalinger1 ' 
I dette afsnit gives et resumé af de resultater, konklusioner og anbefalinger i evalueringsrapporten, som efter 
Kommissionens mening fortjener særlig opmærksomhed: 
Resultater og konklusioner 
• Det bemærkes, at instituttet for tiden fokuserer på gennemførelsen af erhvervsuddannelsesprogrammer 
for Kommissionen i overensstemmelse med ændringen af Rådets oprettelsesforordning i 1994. Dette 
vidner efter de evalueringssagkyndiges mening om en ændring af instituttets funktion i forhold til den 
funktion, det var tiltænkt, da det oprettedes i 1990: et skift fra funktionen som internationalt 
clearingkontor til en funktion som gennemførelsesorgan for Kommissionen. Dette har ifølge de 
evalueringssagkyndige bevirket, at instituttets strategi inden for dets "eget" arbejdsområde først for nylig 
er begyndt at tage form. Efter Kommissionens mening skyldes dette skift for en stor del instituttets 
forsinkede opstart (jf. afsnit 2.1). 
• Det bemærkes i evalueringen, at instituttet skaber en form for "merværdi" i forvaltningen af Phare- og 
Tacis-projekter, fordi det har en bedre bemanding (sammenlignet med Kommissionens tjenestegrene) og 
11 Yderligere oplysninger om metode, evalueringsaktiviteter og resultater findes i den fuldstændige evalueringsrapport, 
som kan erhverves efter anmodning. Evaluatorens resultater, konklusioner og anbefalinger repræsenterer ikke nødvendigvis 
Kommissionens synspunkter. 
• 
• 
• på grund af dets faglige ekspertise, der er til stor nytte i forbindelse med bedømmelsen af 
modtagerlandene. Ingen af de besøgte modtagerlande anfægtede instituttets ekspertise. De phare- og 
Tac is-projekter, der forvaltes af instituttets, vurderes at yde en effektiv bistand til gennemførelsen af 
erhvervsuddannelsesreformer. Instituttets deltagelse har medført en markant forbedring af effektiviteten 
af projekter, som i mange tilfælde var påbegyndt, før instituttet overtog forvaltningen af dem. 
Det påpeges i evalueringsrapporten, at rammeaftalen med Kommissionen (jf. afsnit 3.3) er et instrument, 
som præciserer instituttets rolle i Phare- og Tacis-programmeringsforløbene, men at Kommissionen 
fortsat har ansvaret for beslutninger om overførsel af projekter, programmering og ex-post kontrol med 
projektforvaltningen. Evaluatorerne mener, at aftalen vil åbne mulighed for at øge effektiviteten af 
instituttets virksomhed, men de finder det kritisabelt, at instituttet kun i så ringe grad er inddraget i 
programmeringen og udformningen af Phare- og Tacis-projekter. 
Om de nationale observationsorganer hedder det, at de udgør et "enestående netværk for indsamling, 
analyse og udbredelse af (relevante) data". Dette netværk vil, når det er fuldt funktionsdygtigt, kunne 
give et væsentligt bidrag til bedømmelsen af behov og strategier og udgøre en værdifuld 
informationskilde for instituttet i forbindelse med dets udarbejdelse af studier og andet materiale til brug 
for instituttet, Kommissionen og et bredere publikum. Evalueringsrapporten understreger, at det er vigtigt 
at fastlægge en langsigtet strategi for udviklingen af nettet af observationsorganer og navnlig at undgå at 
overbelaste det med for mange funktioner, og endvidere understreges vigtigheden af at yde fortløbende 
bistand til netværket, ikke mindst økonomisk bistand. 
Policy-rådgivning og erhvervsuddannelsesaktiviteter finansieret over instituttets eget budget har 
udmøntet sig i en række konkrete tiltag. Såvel de temaorienterede workshops og seminarer som 
personaleudviklingstiltag anses for at være relevante for varetagelsen af instituttets hovedopgave 
bestående i at yde rådgivning i erhvervsuddannelsesanliggender, idet personaleudviklingstiltag anses for 
at være det bedste instrument for en sådan rådgivning. Også Gruppen af Rådgivere har efter 
evaluatorernes mening på trods af gruppens størrelse haft en relevant indvirkning på udviklingen af 
erhvervsuddannelsesstrategier. Et signifikant resultat er udformningen og iværksættelsen af et 
pilotprojekt i det nordvestlige Rusland med bistand fra fem bilaterale donorer. 
Instituttets organisatoriske struktur anses for at være velegnet til dets nuværende rolle (dvs. primært 
forvaltning af Phare- og Tac is-programmer), men det anføres, at den eventuelt skal tilpasses, hvis 
instituttet i højere grad skal fungere som clearingkontor og rådgivningscenter. Personalets 
kvalifikationsniveau, som i det store og hele menes at svare til den nuværende opgaveprofil, kan højnes 
ved at ansætte flere erhvervsuddannelsessagkyndige i den afdeling, der beskæftiger sig med 
erhvervsuddannelsesprogrammer. Instituttet anses for at have et godt grundlag for at udvikle institutionel 
ekspertise, dvs. at udvikle effektiv sagkundskab på et givet område. 
Den generelle konklusion er, at instituttet i løbet af to år har opnået yderst positive resultater. 
Evalueringsrapporten peger dog også på visse aspekter, der bør forbedres, hvilket er i god overensstemmelse 
med Kommissionens opfattelse af situationen: 
• Hvad instituttets management angår, er der behov for visse tilpasninger som f.eks. (1) oprettelse af et 
internt ledelsesinformationssystem med henblik på supervising af gennemførelsen af programmer og 
projekter og formidling af sådanne oplysninger til bestyrelsen og Kommissionens relevante 
tjenestegrene; (2) en mere tværgående kommunikation i instituttet baseret på allerede iværksatte 
foranstaltninger samt udvikling af yderligere kompetence med henblik på opbygning af institutionel 
ekspertise; (3) fastlæggelse af en ramme for kvantitative, aktivitetsrelaterede udgiftsanalyser, som kan • 
skabe gennemsigtighed i instituttets udgifter. Sidstnævnte anses for at være en presserende 
nødvendighed. 
Det påpeges, at det er nødvendigt at forbedre instituttets finansielle procedurer, ligesom organiseringen 
af dets finansieringstjenester skal forbedres. Instituttet opfordres til at videreføre den igangværende 
omorganisering af dets finansieringstjenester med henblik på en mere ensartet og gennemsigtig 
finansforvaltning og til at harmonisere sine udbudsprocedurer med dem, der anvendes i forbindelse med 
Phare- og Tacis-bevillinger. 
Denne vurdering er i overensstemmelse med Kommissionens opfattelse. Kommissionens finansinspektør 
anbefaler, at der indføres en ensartet finansforvaltning, som dækker samtlige instituttets aktiviteter og 
sikring en sammenhængende approach med hensyn til finansforvaltning, regnskabsføring og 
rapportering. Kommissionen finder det positivt, at der, som det anføres i evalueringsrapporten, er truffet 
foranstaltninger til at forbedre de ansvarliges kompetence på området og bistå dem ved gennemførelse af 
udbudsproceduren og tildelingen af kontrakter. 
Anbefalinger 
Evalueringsrapporten indeholder en række anbefalinger, som skal gennemgås grundigt af de kompetente 
instanser. På policy-planet foreslås det at overveje at flytte vægten fra den nuværende "kvantumsstrategi" 
(bestående i at påtage sig ansvaret for så mange projekter som muligt) til en fokusstrategi. Det anbefales, at 
instituttet koncentrerer sig mere om sine oprindelige opgaver, nemlig at fungere som internationalt 
clearingkontor og center for ekspertise på erhvervsuddannelsesområdet og med henblik herpå at udvikle 
observationsfunktionen, personaleudviklings- og policy-rådgivningsaktiviteterne, m.m. Det anbefales, at 
opgaven med at forvalte projekter for Kommissionen videreføres, men at instituttet indgår et tættere 
samarbejde med Kommissionen for at sikre, at de projekter, det overtager, er i overensstemmelse med 
instituttets vedtægtsmæssige målsætninger. 
4.3 Opfølgning af evalueringen 
Det er vigtigt, at evalueringsrapportens konklusioner og anbefalinger analyseres og følges op på de områder, 
hvor det er nødvendigt. Evalueringsrapporten er primært stilet til instituttet, og derfor er det først og fremmest 
op til instituttet og navnlig dets direktør at følge evalueringen op. En række anbefalinger drejer sig om 
forbedring af instituttets ledelse, af dets finansielle procedurer og dets forbindelser til forskellige "klienter". 
En mere generel diskussion om instituttets fremtidige rolle og strategi vil på grundlag af evalueringens 
anbefalinger kunne føre til en klarere definition af instituttets prioriteter. Alle policy-anliggender vil blive 
drøftet i de kompetente organer og navnlig i bestyrelsen, som snarest vil tage disse spørgsmål op til 
behandling i forbindelse med overvejelserne over instituttets arbejdsprogram for 1998-2000. 
Instituttets bestyrelse har tilkendegivet, at den er indstillet på at bidrage til at udlede de politiske konklusioner 
af evalueringen og at drage omsorg for, at de nødvendige administrative tilpasninger gennemføres. 
10 
5. DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS FREMTIDIGE VIRKE 
I dette kapitel redegøres der for Kommissionens forslag vedrørende instituttets fremtidige strategi. Forslagene 
skal ses som et bidrag til en bredere debat, og bidrag til en sådan debat vil blive hilst velkommen. To emner 
vil blive behandlet: dels spørgsmålet om en mere præcis definition af instituttets arbejdsområde som anbefalet 
i evalueringsrapporten og dels retningslinjerne for instituttets fremtidige virke inden for rammerne af 
fællesskabsprogrammer og -politikker. 
5.1 Afklaring af instituttets funktion 
Kommissionen noterer sig evalueringens anbefaling, at instituttet "i højere grad fokuserer på sin oprindelige 
funktion" som et internationalt clearingkontor for erhvervsuddannelsesinitiativer og som ekspertforum, der 
yder bistand til erhvervsuddannelsesreformer gennem målrettet rådgivning. Instituttet skal også fremover 
bistå Kommissionen ved gennemførelsen af fællesskabsprojekter (Phare- og Tacis-programmerne), men det 
må ikke ske på bekostning af instituttets nøgleopgaver. 
For at styrke instituttets oprindelige funktion anbefaler Kommissionen, at instituttet: 
• sikrer sin analytiske kapacitet. Dette kræver øremærkning af de nødvendige midler på instituttets budget 
til videreudvikling af nettet af observationsorganer; 
• udbygger sin interne ekspertise og arbejdet med at identificere de bedste fremgangsmåder på centrale 
erhvervsuddannelsesområder under fuld udnyttelse af CEDEFOP's ekspertise; 
• videreudvikler policy-rådgivnings-aktiviteterne over for partnerlandene, herunder 
personaleudviklingsprogrammer, bidrag til udarbejdelse af lovgivning på erhvervsuddannelsesområdet, 
målrettede studier, workshops, konferencer m.m.; 
• styrker sin kapacitet som clearingkontor, der forsyner nationale og internationale organer med 
behovsanalyser og kanaliserer bistandsinitiativer. Dette skal ske i tæt samarbejde med partnerlandene. 
Under henvisning til instituttets oprindelige opgaver som fastsat i Rådets forordning (jf. 2.2) forekommer det, 
at der bør lægges større vægt på følgende: 
Formidling af information og udveksling af ekspertise 
Eftersom reformprocesssen på erhvervsuddannelsesområdet i partnerlandene i vid udstrækning er betinget af 
tilgængeligheden af ekspertise og knowhow, må formidlingen af information og udvekslingen af erfaringer 
styrkes. Kommissionen opfordrer instituttet til at fortsætte bestræbelserne på at udvikle en struktureret 
informationsstrøm fra Den Europæiske Union til partnerlandene (og også partnerlandene imellem) via 
oprettelse af netværk mellem kompetente organer og målrettede informationsaktiviteter (publikationer, 
seminarer, Internet osv.), og at bistå partnerlandene med at udnytte erfaringerne med de bedste 
fremgangsmåder i Unionen og omlægge deres strategier i retning af moderne europæiske standarder på 
erhvervsuddannelsesområdet. 
Når instituttet bistår med knowhow til omstruktureringen af erhvervsuddannelsessystemer, bør det tage 
hensyn til: 
• Fællesskabets erhvervsuddannelsespolitik, som er iværksat i henhold til artikel 127 i traktaten, og de 
erfaringer Fællesskabet har gjort i forbindelse med dets forskellige erhvervsuddannelsesprogrammer. De 
11 
• handlingsforslag, der er fremsat inden for denne ramme, f.eks. vedrørende gensidig anerkendelse af 
kvalifikationer, gennemsigtighed i fastsættelsen af standarder, grænseoverskridende mobilitet og 
anvendelse af de nye teknologier på uddannelsesområdet, er også relevante for visse partnerlande, som 
har brug for at forbedre konkurrenceevnen og bekæmpe arbejdsløshed og social udstødelse. Det tætte 
samarbejde med CEDEFOP på dette område må selvsagt videreføres; 
medlemsstaternes erhvervsuddannelsespolitikker og de nationale erfaringer, navnlig den ekspertise, der 
findes i regionale/nationale, offentlige/private organer i medlemsstaterne, og som repræsenterer en 
omfattende og righoldig informationskilde. 
Styrkelse af samarbejdet med medlemsstaterne 
I overensstemmelse med instituttets mandat til at yde rådgivning til Fællesskabets medlemsstater og forsyne 
dem med information om erhvervsuddannelsesbistand til partnerlandene og at varetage funktionen som 
clearingkontor for internationalt samarbejde (artikel 3, litra b, i Rådets forordning) foreslås det, at instituttet 
udbygger sit samarbejde med medlemsstaterne ved at: 
• 
• 
• gøre data og analyser hidrørende fra instituttets net af observationsorganer systematisk tilgængelige for 
medlemsstaterne og yde rådgivning på dette grundlag; 
på grundlag af de positive erfaringer med pilotprojektet i det nordvestlige Rusland iværksætte flere 
multinationale pilotprojekter med faglig og finansiel bistand fra medlemsstater og i overensstemmelse 
med instituttets opgaver og målsætninger; 
forbedre informationsstrømmen mellem nationale myndigheder om erhvervsuddannelsesbehov og -
bistand via målrettede netværksaktiviteter; 
styrke bestyrelsens rolle med hensyn til instituttets arbejdsprogram, f.eks. ved at arrangere diskussioner 
mellem bestyrelsens medlemmer om emner af fælles interesse. 
5.2 Retningslinjer for instituttets funktion inden for rammerne af fællesskabsaktioner 
Kommissionen erkender nødvendigheden af at styrke instituttets oprindelige funktion, men forventer også, at 
instituttets deltagelse i forvaltningen af Phare- og Tacis-programmerne fortsætter. Koordinering med de 
relevante fællesskabsaktioner og -politikker er derfor af allerstørste betydning. Kommissionen anser de 
nuværende tætte forbindelser med instituttet for en nødvendig forudsætning for at sikre en fælles approach til 
erhvervsuddannelsespolitiske problemstillinger. 
Rammeaftalen 
Den nyligt indgåede rammeaftale præciserer instituttets forbindelser med Kommissionen og dets rolle i 
forhold til Fællesskabets samlede bistandsprogrammer. Aftalen er et instrument, der mere præcist definerer, 
hvilke projekter der kan overtages af instituttet. Dette er et skridt i retning af at efterleve 
evalueringsrapportens anbefaling om at udvælge sådanne programmer "med stor omhu". 
Instituttets bidrag til førtiltrædelsesstrategien 
Som led i fællesskabsaktionerne til forberedelse af associerede central- og østeuropæiske landes tiltrædelse 
opfordres instituttet, der er oprettet specielt med henblik på at bistå disse lande, til at målrette sin indsats efter 
12 
de krav, der stilles til erhvervsuddannelsesreformer inden for rammerne af førtiltrædelsesprocessen. I den 
forbindelse kan følgende prioriteter nævnes: 
• De associerede landes integration i Den Europæiske Union forudsætter fleksible 
erhvervsuddannelsessystemer som led i de strukturelle økonomiske tilpasninger, som ganske givet vil 
blive nødvendige, for at de omhandlede lande kan leve op til markedsøkonomiens og konkurrencens krav 
inden for en udvidet Union og for at fremme beskæftigelsen. Instituttets primære mål bør derfor være at 
bistå ved gennemførelse af reformer af erhvervsuddannelsessystemerne og tilpasning af strukturerne til 
de ovennævnte krav. Med henblik herpå anbefales det, at instituttet fremmer overførslen af den 
ekspertise på området, der er erhvervet i Fællesskabet og dets medlemsstater (jf. afsnit 5.1) og yder 
policy-rådgivning på dette grundlag. Det bør ligeledes udbygge sine personaleuddannelsesaktiviteter og 
overveje muligheden af at oprette netværk mellem de referencegrupper, det i forvejen har kontakt med i 
partnerlandene (beslutningstagere på erhvervsuddannelsesområdet og arbejdsmarkedets parter) og 
tilsvarende instanser i EU. 
• Gennemførelsen af acquis communautaire på det socialpolitiske område vil omfatte 
erhvervsuddannelsesaspekter i bredere forstand. For det første er det nødvendigt, at arbejdsmarkedets 
parter i større omfang inddrages i identificeringen af arbejdsmarkedsbehov, fastsættelsen af 
kvalifikationskrav og udformningen af uddannelsesforanstaltninger, navnlig på efter- og 
videreuddannelsesområdet. For det andet vil det være nødvendigt at styrke samarbejdet mellem 
erhvervsliv og myndigheder med henblik på fremme af efter- og videreuddannelsesmulighederne for 
særlige målgrupper. Endvidere skal nationale og regionale myndigheder i partnerlandene gøres bekendt 
med fællesskabsmål, -metoder og procedurer på dette område. Fremtidige aktiviteter kan bygge på det 
forberedende arbejde, som instituttet allerede har udført. 
• Tilpasningen til acquis communautaire i en række nøglesektorer vil kræve forskellige former for 
investering, der f.eks. kan fremmes gennem nationale investeringsfonde og faciliteter til støtte for SMV. 
Ved siden af kapital investeringer skal der lægges behørig vægt på de nødvendige immaterielle 
investeringer. Erhvervsuddannelsesbistand vil højst sandsynligt være nødvendig for at bakke 
kapital investeringerne op og for at sikre, at de bidrager til at fremme tilpasningen til europæiske 
standarder. Instituttets mulighed for at bidrage til sådanne sektorbestemte foranstaltninger vil blive 
undersøgt nærmere. 
De tidligere jugoslaviske republikker og Albanien 
I disse lande bør instituttet videreføre og udvide sine aktiviteter til støtte for omstruktureringen af 
erhvervsuddannelsessystemerne og koordineringen af donororganisationernes arbejde. 
Tacis-landene 
En hovedudfordring i disse lande vil bestå i at skabe større bevidsthed om nødvendigheden af 
erhvervsuddannelsesreformer på baggrund af de aktuelle problemer som følge af den centraliserede 
planøkonomis sammenbrud og de tidligere overspecialiserede erhvervsuddannelser. Denne opgave skal derfor 
profileres mere i den europæiske og internationale bistand, og i den forbindelse opfordres instituttet til: 
• i starten at fokusere på analyse af kvalifikationsbehov med henblik på at præcisere karakteren af de 
fornødne strukturreformer og udvikle sin kapacitet til at yde kompetent rådgivning til partnerlandene, 
Kommissionen og de internationale donorer; 
13 
• på Kommissionens anmodning at deltage i programmering og udformning af erhvervsuddannelsesbistand 
under Tacis-programmet og tilskynde til innovative problemløsninger; 
• at forbedre koordineringen af international erhvervsuddannelsesbistand. 
Udvidelse til MEDA-programmets deltagerlande - Ændring af Rådets forordning 
Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona, hvis konklusioner Det Europæiske Råd godkendte i november 
1995, understregede betydningen af at inddrage erhvervsuddannelsesområdet i Euro-Middelhavssamarbejdet. 
I det arbejdsprogram, der blev vedtaget på konferencen, opfordres bl.a. Det Europæiske 
Erhvervsuddannelsesinstitut til at deltage. Kommissionen er enig i, at Fællesskabets erfaringer på 
erhvervsuddannelsesområdet inden for de institutionelle rammer, der er fastsat for instituttet, også kan stilles 
til rådighed for Middelhavspartneme, og den har derfor foreslået at udvide instituttets geografiske 
arbejdsområde til de lande, der deltager i MEDA-programmet, gennem en ændring af Rådets grundforordning 
om oprettelse af erhvervsuddannelsesinstituttet1 . 
Kommissionen har gjort en stor indsats for at fremme en ajourføring af de erhvervsfaglige og tekniske 
uddannelser i de af MEDA-programmet omfattede lande og har udviklet tætte og frugtbare 
arbejdsforbindelser med institutioner og rådgivende virksomheder i EU-medlemsstaterne. Den hilser 
inddragelsen af instituttet velkommen som en yderligere ressource, den kan trække på. Som nybegynder i 
denne region vil instituttet skulle opbygge sin interne kompetence og fastlægge sin rolle i tæt samarbejde med 
Kommissionens MEDA-tjenester. Fastlæggelse af analyseredskaber forekommer at være et logisk første 
skridt. 
Effektiv koordinering med fællesskabspolitikker og -organer 
Det lovgivningsmæssige forslag om at udvide Rådets grundforordning om oprettelse af Det Europæiske 
Erhvervsuddannelsesinstitut til at omfatte Middelhavslandene foreslår tillige visse foranstaltninger til 
forbedring af instituttets effektivitet. Disse foranstaltninger er komplementære til resultaterne af den eksterne 
evaluering. Det foreslås navnlig at fastsætte overordnede policy-retningslinjer for instituttet, som vil gøre det 
muligt for det at bringe sine aktiviteter i fuld overensstemmelse med de fællesskabspolitikker, der vedtages 
over for partnerlandene, navnlig inden for rammerne af førtiltrædelsesstrategien. Kommissionen agter 
ligeledes at styrke koordineringen med andre fællesskabsorganer, navnlig CEDEFOP. 
6. KONKLUSION 
Kommissionen deler evalueringsrapportens generelt positive vurdering af instituttets og dets personales 
virksomhed og finder, at instituttets hidtidige resultater har bekræftet, at det kan give et værdifuldt bidrag til 
reformprocessen på erhvervsuddannelsesområdet i partnerlandene. 
Instituttets gode resultater skyldes efter Kommissionens mening i høj grad instituttets bestyrelse, som har 
gjort en stor indsats for at få instituttet til at fungere hensigtsmæssigt, ikke mindst med dens hurtige 
vedtagelse af alle de nødvendige bestemmelser, de årlige budgetter og arbejdsprogrammerne. 
En del af æren for instituttets vellykkede og hurtige etablering tilfalder de italienske myndigheder på 
nationalt, regionalt og lokalt plan, der med deres konstruktive input har været til stor hjælp. 
12 Kommissionens forslag af 28. april 1997, KOM(97)177. 
14 
Sammenfattende fremgår det af evalueringsresultaterne, at instituttet med sit virke har skabt en merværdi på 
visse nøgleområder: forvaltning af erhvervsuddannelsesprogrammer under Phare og Tacis, indsamling og 
analyse af oplysninger gennem nettet af observationsorganer og kompetent rådgivning i 
erhvervsuddannelsesanliggender til Kommissionen og partnerlandene. 
Nogle af instituttets vedtægtsmæssige aktiviteter må imidlertid vies større opmærksomhed. Dette gælder 
navnlig følgende: samarbejdet med medlemsstaterne, fremme af internationalt samarbejde (clearingkontor) 
samt udbredelse af information om europæisk ekspertise og erfaringer på erhvervsuddannelsesområdet. Her er 
der behov for en styrket indsats, hvilket ikke er til hinder for, at instituttet også fremover skal deltage i 
gennemførelsen af Phare- og Tacis-programmer. Sidstnævnte aktivitet vil blive mere fokuseret ifølge 
rammeaftalen med Kommissionen. Kommissionen forventer, at der vil blive taget behørigt hensyn til de i 
evalueringsrapporten indeholdte anbefalinger, for så vidt angår instituttets ledelsesstruktur og finansielle 
procedurer. 
Instituttet har også fremover en rolle at spille i forbindelse med førtiltrædelsesprocessen. Dets bidrag inden 
for rammerne af MEDA-programmet skal planlægges omhyggeligt, når Rådet engang vedtager 
lovgivningsgrundlaget herfor. I den forbindelse er det uomgængelig nødvendigt, at instituttet har nære 
forbindelser med Kommissionen for at sikre en fælles approach til erhvervsuddannelsespolitikken. 
Kommissionen har foreslået nogle ændringer til Rådets forordning med henblik på at styrke retningslinjerne 
for og effektiviteten af instituttets virksomhed. 
Kommissionen ser gerne, at der iværksættes en bred debat om instituttets fremtidige retningslinjer og 
opfordrer navnlig instituttets bestyrelse til at deltage i en sådan debat. 
15 
Bilag 1 
Etableringsplan 
\k 
Midlertidigt ansatte 
A 2 1 
A3 2 
A4 7 
A 5 16 
A 7 34 
B 1 4 
B 3 10 
B 5 32 
C 1 2 
C 3 3 
C 5 19 
I ALT 130 
Andre ansatte ved instituttet 
Hjælpeansatte A 025 ftæ * 
B 3,50 ftæ 
C 3,16 ftæ 
D 0,66 ftæ 
lait 7,75 ftæ 
Lokalt ansatte 9,00 ftæ 
Udstationerede nationale eksperter 4,00 ftæ 
ftæ = fuldtidsækvivalent 
rt 
Bilag 2 
Organisationsplan 
l£ 
EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUT: Organisationsstruktur 
direktørens 
sekretariat 
2A, IC direktør 
Peter DE ROOIJ 
IA Decern feci 1996 
vice-direktør 
Ulrich HILLENKAMP 
IA, IC 
Departement for Tempus 
Olivier RAMSAYER 
16A,12B,4C 
_D Kontor for 
Phare-
programmet 
Peter 
BEDEWELL vice-direktør 
Livio PESCIA 
IA, IC 
Departement for erhvervsuddannelse 
Jean - Raymond MASSON 
16A,11B,3C 
Kontor for 
Tacis-
programmet 
Sandra 
STEFAN I Kontor for 
Phare-
programmet 
Anthony 
GRIBBEN Departement for analyse og 
udvikling 
Hans Konrad KOCH 
12A,5B,2C 
Kontor for 
Tacis-
programmet 
Markku 
JUNKKARI Observations­
organet 
Ton 
F ARLA Strategisk 
kontor 
Lindsay 
JACKSON Ledelses-
uddannelses­
programmet 
Departement for regnskab 
og juridiske anliggender 
Dominique HUBART 
4A.6B.2C Departement for administration 
og personale 
Francesco PANZICA 
2A,4B,5C Departement for information 
og publikationer 
Gisela SCHURINGS 
2A.3B.4C Departement for 
computer systemer 
Jeff HARRIS 
3A,5B, IC 
Bilag 3 
Indtægts- og udgiftsfordeling 
lo 
Budget-år Budgetafsnit EU-bidrag Forpligtelses­
bevillinger Bevillinger fremført til 
det efterfølgende år Ikke-udnyttede 
bevillinger 
1994 Afsnit 1 - personaleudg 
Afsnit 2 - leje, udstyr og løbende udg. 
Afsnit 3 - driftsudg 
Afsnit 9 - reserve 1.391.750 
3.323.250 
285.000 620.089 
2.387.193 
152.286 319 000 771.661 
617.057 
132.714 
lait 5.000.000 3.159.569 319ÆCa 1.521.431 
1995 Afsnit 1 - personaleudg 
Afsnit 2 - leje, udstyr og løbende ud£ 
Afsnit 3 - driftsudg 
Afsnit 9 reserve 6.769.953 
2.471.538 
1.658.509 
100.000 6.360.136 
2.271.926 
1.447.384 142.370 409.817 
199.612 
68.755 
100.000 
lait 11.000.000 10.079.446 142,370 778.184 
1996 Afsnit 1 - personaleudg 
Afsnit 2 - leje, udstyr og løbende udj 
Afsnit 3 - driftsudg 
Afsnit 9 - reserve 9.794.188 
2.485.062 
4.220.750 8.715.845 
2.453.404 
3.338.508 665.000 1.078.343 
31.658 
217.242 
lait 16.500.000 14.507.757 665.000 1.327.243 
V^ 
Bilag 4 
Liste over Phare- og Tacis-projekter 
som forvaltes af instituttet 
21 
LAND PROGRAM­
BETEGNELSE AFTALE-NR. BUDGET BETALT AF 
INSTITUTTET 
PR. 31/12/96 UNDER­
TEGNELSES-
DATO AFTA-LENS 
UDLØB 
Den Tjekkiske 
Republik 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Den Slovakiske 
Republik 
Slovenien 
Albanien 
Estland 
Letland 
Bulgarien 
Bulgarien 
Estland 
Estland 
Phare (fierlande-
program) 
Phare (flerlande-
program) 
Phare (flerlande-
program) 
Phare(flerlande-
program) 
Phare erhvervsudd. og reform 
erhvervsudd. 
erhvervsudd. 
erhvervsudd. 
erhvervsudd. 
erhvervsudd. 
erhvervsudd. og reform 
og reform 
og reform 
og reform 
og reform 
og reform 
erhvervsudd. og reform 
erhvervsudd. og reform 
handelsudd. og højere udd., sprogundervis-ninj 
handelsuddannel-sesreform 
lederuddannelse 
erhvervsudd. og reform 
højere udd.forskning 
uddannelse, videnskab, informations­
system 
personaleudvik-ling 
nationale observations­
organer 
højere udd. 
fj ernundervis-ning 
forberedende 
foranstaltninger CZ9305 
ES9409 
LA9408 
L19410 
PL94016 
RO9405 
SR9403 
SL9405 
AL9506 
ES9502 
LE9502 
BG9315 
BG9506 
ES961201 
ES961202 
ZZ9432 
ZZ 9407 
ZZ9520 
ZZ9507 
Leonardo 4.000.000 
3.000.000 
3.000.000 
4.000.000 
4.000.000 
25.000.000 
4.000.000 
3.000.000 
700.000 
1.700.000 
1.000.000 
1.399.000 
9.000.000 
1.600.000 
600.000 
1.400.000 
1.000.000 
3.500.000 
5.000.000 
700.000 3.215.836 
1.244.163 
2.069.795 
2.048.079 
3.442.759 
10.491.487 
1.144.220 
1.803.197 
641.435 
122.237 
1.885.140 
558.473 
339.016 
64.000 
13.788 
510 14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.3.96 
1.3.96 
1.3.96 
17.10.96 
26.6.96 
18.2.97 
18.2.97 
15.3.95 
23.3.95 
15.7.96 
16.7.96 
23.1.96 31.12.97 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.97 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.99 
31.12.99 
31.12.99 
31.12.97 
31.12.99 
31.12.99 
31.12.99 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.98 
30.11.97 
LAND PROGRAM­
BETEGNELSE AÊÏÀLE-NR. BUDGET BETALT AF UNDER­
INSTITUTTET TEGNELSES-
PR. 31/12/96 DATO AFTA-LENS 
UDLØB 
Tacis (flerlande-
program) 
Tacis (flerlande-
program) 
Tacis (flerlande-
program) 
Tacis (flerlande-
program) 
Tacis (flerlande-
program) 
Tacis (flerlande-
program) Tacis nationale observations-organer 
Tacis nationale observations-organer 
lederuddannelse 
information, formidling, overvågning Tempus 
sprogundervisning 
sprogundervisning 93,0509 
96,5166 
96,5167 
WW94.03 
96,5168 
96,5572 602.400 
969.800 
530.200 
577.000 
500.000 
782.649 101.320 
100.000 
174.032 17.8.95 
3.7.96 
3.7.96 
131.456 10.11.95 
3.7.96 
7.2.97 31.12.97 
31.12.97 
31.12.97 
31.12.96 
31.12.97 
31.12.97 
I ALT 81.561.049 29.590.942 
£ Phare 
Phare 
Phare 
Phare 
Phare 
Tacis 
Tacis 
Tacis 
Tacis Tempus Il-program (1995-
Tempus Il-program (1996-
Tempus Il-program (1997-
Tempus faglig bistand 
Tempus faglig bistand 
Tempus Il-program (1995-
Tempus Il-program (1996-
Tempus Il-program (1997-
Tempus faglig bistand 98) 
99) 
2000) 
1998) 
1999) 
2000) Tempus II Phare 
Tempus II Phare 
Tempus II Phare 
Tempus II Phare 
ZZ9432 
Tempus II Tacis 
Tempus II Tacis 
Tempus II Tacis 
Tempus II Tacis 102.100.000 
83.000.000 
56.500.000 
930.000 
1.200.000 
23.000.000 
29.660.000 
24.000.000* 
624.360 66.534.495 
24.244.002 
1.058.428 
15.265.082 3.4.96 
27.1.95 
27.1.95 
22.1.97 
15.3.95 
9.3.95 
30.6.96 
22.1.97 
22.1.97 31.12.98 
31.12.99 
31.12.2000 
31.12.97 
31.12.96 
31.12,98 
31.12.99 
31.12.2000 
31.12.97 
SUBTOTAL 321.014.360 107 102.007 
TOTAL 
* vurdering 402.575.409 136.692.949 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 379 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 11 
Katalognummer : CB-CO-97-369-DA-C 
ISBN 92-78-22804-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
2s