EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 19.9.2022 COM(2022) 459 final 2022/0278(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af et nødinstrument for det indre marked og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2679/98 (EØS-relevant tekst) {SEC(2022) 323 final} - {SWD(2022) 288 final} - {SWD(2022) 289 final} - {SWD(2022) 290 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Det indre marked er et af EU's største aktiver og udgør rygraden i EU's økonomiske vækst og velfærd. Nylige kriser såsom covid-19-pandemien eller Ruslands invasion af Ukraine har vist en vis sårbarhed på det indre marked og i dets forsyningskæder i tilfælde af uforudsete forstyrrelser, og samtidig har kriserne vist, hvor meget den europæiske økonomi og alle dens interessenter er afhængige af et velfungerende indre marked. Ud over geopolitisk ustabilitet kan klimaændringer og deraf følgende naturkatastrofer, tab af biodiversitet og global økonomisk ustabilitet i fremtiden føre til andre, nye nødsituationer. Det er derfor nødvendigt at sikre, at det indre marked fungerer i nødsituationer. En krise kan påvirke det indre marked på to måder: På den ene side kan en krise føre til, at der opstår hindringer for den frie bevægelighed på det indre marked, hvilket forstyrrer dets funktion. På den anden side kan en krise forstærke manglen på kriserelevante varer og tjenesteydelser, hvis det indre marked er fragmenteret og ikke fungerer. Som følge heraf kan forsyningskæderne hurtigt forstyrres, og virksomhederne får vanskeligt ved at købe, levere eller sælge varer og tjenesteydelser. Forbrugernes adgang til vigtige produkter og tjenesteydelser forstyrres. Mangel på oplysninger og juridisk klarhed forværrer virkningerne af disse forstyrrelser yderligere. Ud over de direkte samfundsmæssige risici, der er forårsaget af krisen, står borgerne, og navnlig sårbare grupper, over for store negative økonomiske virkninger. Forslaget har derfor til formål at løse to særskilte, men indbyrdes forbundne problemer: hindringer for den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser og personer i krisetider og mangel på kriserelevante varer og tjenesteydelser. I tæt samarbejde med alle medlemsstater og andre eksisterende EU-kriseinstrumenter vil nødinstrumentet for det indre marked tilvejebringe en stærk, smidig forvaltningsstruktur samt målrettede værktøjer til at sikre et velfungerende indre marked i enhver form for fremtidig krise. Det er sandsynligt, at der ikke vil være brug for alle værktøjer i dette forslag samtidig. Formålet er snarere at forberede EU på til fremtiden og udstyre EU med, hvad der kan vise sig at være nødvendigt i en given krisesituation, der i alvorlig grad påvirker det indre marked. Det Europæiske Råd anførte i sine konklusioner af 1.-2. oktober 2020, at EU vil tage ved lære af covid-19-pandemien og tackle resterende fragmentering, hindringer og svagheder på det indre marked i nødsituationer. I meddelelsen om ajourføring af industristrategien bebudede Kommissionen et instrument, der skal sikre den frie bevægelighed for personer, varer og tjenesteydelser samt større gennemsigtighed og koordinering i krisetider. Initiativet indgår i Kommissionens arbejdsprogram for 2022. Europa-Parlamentet glædede sig over Kommissionens plan om at præsentere et nødinstrument for det indre marked og opfordrede Kommissionen til at udvikle det som et juridisk bindende strukturelt værktøj til at sikre den frie bevægelighed for personer, varer og tjenesteydelser i tilfælde af fremtidige kriser. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område En række EU-retsakter indeholder bestemmelser, der er relevante for krisestyring generelt. Samtidig fastsætter visse EU-rammer og nyligt vedtagne forslag fra Kommissionen mere målrettede foranstaltninger, som fokuserer på visse aspekter af krisestyring, eller som er relevante for specifikke sektorer. Nødinstrumentet for det indre marked finder anvendelse med forbehold af bestemmelserne i disse målrettede krisestyringsinstrumenter, der skal betragtes som lex specialis. Finansielle tjenesteydelser, lægemidler, medicinsk udstyr eller andre medicinske modforanstaltninger og navnlig fødevaresikkerhedsprodukter er udelukket fra initiativets anvendelsesområde, da der findes en særlig kriserelevant ramme på disse områder. Samspil med horisontale kriseresponsmekanismer Den integrerede mekanisme for politisk kriserespons (IPCR) er blandt de horisontale kriseresponsmekanismer. Formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union anvender IPCR til at lette udvekslingen af oplysninger og den politiske koordinering mellem medlemsstaterne som reaktion på komplekse kriser. IPCR gennemgik for første gang i oktober 2015 flygtninge- og migrationskrisen, og den har været medvirkende til at overvåge og støtte reaktionen på krisen og aflægge rapport til Coreper, Rådet og Det Europæiske Råd. IPCR håndterede EU-reaktionen på større kriser forårsaget af cyberangreb, naturkatastrofer eller hybride trusler. For nylig har IPCR også fungeret efter udbruddet af covid-19-pandemien og den russiske brutale aggression mod Ukraine. En anden EU-mekanisme for generel kriserespons er EU-civilbeskyttelsesmekanismen og dens katastrofeberedskabskoordineringscenter (ERCC). ERCC er Kommissionens centrale operationelle knudepunkt 24/7 for første kriseforanstaltning, etablering af strategiske beredskabslagre på EU-plan for katastrofeberedskab ("rescEU"), katastroferisikovurderinger, opstilling af scenarier, mål for katastrofemodstandsdygtighed, EU-dækkende overblik over natur- og menneskeskabte katastroferisici og andre forebyggelses- og beredskabsforanstaltninger såsom uddannelse og øvelser. Samspil med horisontale mekanismer for det indre marked Når det er hensigtsmæssigt og nødvendigt, bør der sikres koordinering mellem nødinstrumentet for det indre marked og aktiviteterne i taskforcen for håndhævelse for reglerne for det indre marked (SMET). Kommissionen skal navnlig forelægge anmeldte hindringer, der i væsentlig grad forstyrrer den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser for strategiske varer og tjenesteydelser, for taskforcen for håndhævelse af det indre marked (SMET) med henblik på drøftelse/revision. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Samspil med foranstaltninger rettet mod specifikke aspekter af krisestyring Ovennævnte horisontale kriseresponsmekanismer suppleres af andre mere målrettede foranstaltninger, der fokuserer på specifikke aspekter af det indre marked såsom varernes frie bevægelighed, fælles regler for eksport eller offentlige indkøb. En sådan ramme er forordning (EF) nr. 2679/98 om oprettelse af en responsmekanisme til at imødegå hindringer for den frie bevægelighed for varer, der kan tilskrives en medlemsstat, og som fører til alvorlige forstyrrelser og kræver øjeblikkelig handling ("jordbærforordningen"). Denne forordning indeholder bestemmelser om en underretningsmekanisme og et system til udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen. (Se afsnit 8.1 og 8.2 for yderligere oplysninger). Forordningen om fælles regler for eksport giver Kommissionen mulighed for at underkaste visse kategorier af produkter et eksporttilsyn uden for EU eller en eksporttilladelse til lande uden for EU. Kommissionen underkastede visse vacciner og aktive stoffer, der anvendes til fremstilling af sådanne vacciner, eksporttilsyn på dette grundlag.

Andre økonomiske foranstaltninger omfatter udbud med forhandling og lejlighedsvise fælles indkøb foretaget af Kommissionen på vegne af medlemsstaterne. Samspil med sektorspecifikke kriseforanstaltninger Visse EU-rammer fastsætter mere målrettede foranstaltninger, som kun fokuserer på visse specifikke aspekter af krisestyring eller kun vedrører visse specifikke sektorer. I Kommissionens meddelelse "Beredskabsplan til sikring af fødevareforsyningen og fødevaresikkerheden" drages erfaringer fra covid-19-pandemien og tidligere kriser med det formål at øge koordineringen og krisestyringen, herunder beredskabet. Med henblik herpå indeholder beredskabsplanen centrale principper, der skal følges for at sikre fødevareforsyningen og fødevaresikkerheden i tilfælde af fremtidige kriser. For at sikre gennemførelsen af beredskabsplanen og de centrale principper heri oprettede Kommissionen sideløbende den europæiske kriseberedskabs- og indsatsmekanisme for fødevaresikkerhed (EFSCM), en gruppe bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og tredjelande samt interessenter i fødevareforsyningskæden under ledelse af Kommissionen, for at styrke koordineringen samt udveksle data og praksis. EFSCM blev indkaldt for første gang i marts 2022 for at drøfte virkningerne af stigningerne i energi- og inputpriserne og konsekvenserne af Ruslands invasion af Ukraine for fødevaresikkerheden og -forsyningen. Markedsobservatorierne og grupperne for civil dialog er andre fora, der sikrer gennemsigtighed og informationsstrømmen i fødevaresektoren. Kommissionens meddelelse "Beredskabsplan for transport" har til formål at sikre kriseberedskab og forretningskontinuitet i transportsektoren. Planen indeholder en "krisehåndbog", der omfatter en værktøjskasse med ti værktøjer til at afbøde eventuelle negative konsekvenser for transportsektoren, passagererne og det indre marked i tilfælde af en krise. Disse omfatter bl.a. foranstaltninger, der sikrer tilpasning af EU's transportlovgivning til krisesituationer og sikrer tilstrækkelig støtte til transportsektoren, fri bevægelighed for varer, tjenesteydelser og personer, udveksling af transportoplysninger, afprøvning af transportberedskab i virkelige situationer osv. Forordning (EU) nr. 1308/2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter (forordningen om den fælles markedsordning) og søsterforordningen om den fælles markedsordning for fiskeri udgør retsgrundlaget for indsamling af relevante oplysninger fra medlemsstaterne med henblik på at forbedre gennemsigtigheden på markedet. Forordning (EU) 2021/1139 om oprettelse af Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond (EHFAF-forordningen) udgør retsgrundlaget for støtte til fiskeri- og akvakultursektoren i tilfælde af ekstraordinære begivenheder, der forårsager betydelige markedsforstyrrelser. Forordning (EU) 2021/953 om oprettelse af EU's digitale covidcertifikat fastsætter en fælles ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- eller restitutionscertifikater for at lette den frie bevægelighed for EU-borgere og deres familiemedlemmer under covid-19-pandemien. På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet desuden specifikke henstillinger om den koordinerede tilgang til restriktioner for den frie bevægelighed som reaktion på covid-19-pandemien. Kommissionen bebudede også i rapporten om unionsborgerskab 2020, at den vil gennemgå retningslinjerne fra 2009 om den frie bevægelighed for at forbedre retssikkerheden for EU-borgere, der udøver deres ret til fri bevægelighed, og for at sikre en mere effektiv og ensartet anvendelse af lovgivningen om fri bevægelighed i hele EU. De ajourførte retningslinjer bør bl.a. omfatte anvendelsen af restriktive foranstaltninger vedrørende fri bevægelighed, navnlig dem, der skyldes bekymring for folkesundheden. Forordning (EU) 2022/123 om styrkelse af Det Europæiske Lægemiddelagenturs rolle i forbindelse med kriseberedskab og krisestyring med hensyn til lægemidler og medicinsk udstyr udgør en ramme for overvågning og afbødning af potentiel og faktisk mangel på centralt og nationalt godkendte humanmedicinske lægemidler, der betragtes som kritiske for at håndtere en given "folkesundhedsmæssig krisesituation" eller "større hændelse". Endelig blev Myndigheden for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet oprettet ved Kommissionens afgørelse af 16. september 2021 med henblik på en koordineret indsats på EU-plan for at reagere på sundhedskriser, herunder overvågning af behovene, hurtig udvikling, fremstilling, indkøb og ligelig fordeling af medicinske modforanstaltninger. Samspil med igangværende initiativer Sideløbende hermed vedrører en række initiativer, som for nylig er blevet foreslået, og som i øjeblikket drøftes, aspekter, der er relevante for kriseresponsen og -beredskabet. Disse initiativer har imidlertid et begrænset anvendelsesområde, der omfatter specifikke typer krisescenarier, og har ikke til formål at etablere en generel horisontal krisestyringsramme. I det omfang disse initiativer omfatter en sektorspecifik kriserespons- og beredskabsramme, vil denne ramme have forrang for nødinstrumentet for det indre marked som lex specialis. Kommissionens forslag til en forordning om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og om ophævelse af afgørelse 1082/2013/EU ("afgørelsen om grænseoverskridende sundhedstrusler") har til formål at styrke EU's ramme for sundhedssikkerhed og styrke centrale EU-agenturers kriseberedskabs- og indsatsrolle med hensyn til alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler. Når den er vedtaget, vil den styrke beredskabs- og responsplanlægningen og styrke den epidemiologiske kontrol og overvågning, forbedre dataindberetningen og styrke EU's interventioner. Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 851/2004 om oprettelse af et europæisk center for forebyggelse af og kontrol med sygdomme Kommissionens forslag til Rådets forordning om en ramme for foranstaltninger til sikring af forsyningen af kriserelevante medicinske modforanstaltninger i tilfælde af en folkesundhedsmæssig krisesituation på EU-niveau indeholder bestemmelser om kriseresponsværktøjer såsom fælles indkøb, obligatoriske anmodninger om oplysninger til virksomheder om deres produktionskapacitet og omlægning af produktionslinjer i tilfælde af folkesundhedskriser, når der er erklæret en folkesundhedsmæssig krisesituation. Erklæring af en nødsituation på EU-niveau vil udløse en øget koordinering og muliggøre udvikling, lageropbygning og indkøb af kriserelevante produkter. Forslaget omfatter medicinske modforanstaltninger defineret som humanmedicinske lægemidler, medicinsk udstyr og andre varer eller tjenesteydelser, der er nødvendige med henblik på beredskab og respons over for alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler. Kommissionens forslag til forordningen om europæiske mikrochips har til formål at styrke Europas økosystem for halvledere. En vigtig søjle i denne strategi er at oprette en mekanisme for koordineret overvågning og respons over for mangel på halvledere med henblik på at foregribe og reagere hurtigt på eventuelle fremtidige forstyrrelser i forsyningskæden ved hjælp af en særlig nødværktøjskasse sammen med medlemsstaterne og internationale partnere. Den planlagte mekanisme er specifik for en mulig halvlederkrise og vil udelukkende finde anvendelse, hvis krisetilstanden aktiveres. Kommissionens forslag til en dataforordning vil gøre det muligt for offentlige myndigheder at få adgang til oplysninger, som den private sektor er i besiddelse af, og som er nødvendige i ekstraordinære tilfælde, navnlig for at gennemføre et retligt mandat, hvis oplysninger ikke er tilgængelige på anden måde, eller i tilfælde af en offentlig nødsituation (dvs. en ekstraordinær situation, der påvirker Unionens befolkning, en medlemsstat eller en del heraf negativt, med risiko for alvorlige og varige konsekvenser for levevilkårene eller den økonomiske stabilitet eller en betydelig forringelse af de økonomiske aktiver i Unionen eller den/de relevante medlemsstat(er)). Kommissionens forslag om ændring af Schengengrænsekodeksen har til formål at sikre en fælles respons ved de indre grænser i situationer med trusler, der berører et flertal af medlemsstaterne. Den foreslåede ændring vil også indføre proceduremæssige garantier i tilfælde af ensidig genindførelse af kontrol ved de indre grænser og sikre anvendelse af afbødende foranstaltninger og specifikke garantier for grænseregioner i tilfælde, hvor kontrollen ved de indre grænser genindføres. En sådan kontrol berører navnlig personer, der krydser grænsen i deres dagligdag (arbejde, uddannelse, sundhedspleje, familiebesøg), som det fremgik af covid-19-pandemien. Forslaget fremmer øget brug af effektive alternative foranstaltninger til at imødegå de konstaterede trusler mod den indre sikkerhed eller den offentlige orden i stedet for kontrol ved de indre grænser, f.eks. politiets eller andre myndigheders øgede kontrol i grænseregioner, på visse betingelser. Forslaget giver også Rådet mulighed for hurtigt at vedtage bindende regler om midlertidige rejserestriktioner for tredjelandsstatsborgere ved de ydre grænser i tilfælde af en trussel mod folkesundheden. Det præciserer også, hvilke foranstaltninger medlemsstaterne kan træffe for at kontrollere EU's ydre grænser effektivt i en situation, hvor migranter udnyttes af tredjelande til politiske formål. Forslaget til direktiv om kritiske enheders modstandsdygtighed, som Kommissionen vedtog i december 2020, har til formål at øge modstandsdygtigheden hos enheder, der leverer tjenester, der er afgørende for opretholdelsen af vitale samfundsmæssige funktioner eller vigtige økonomiske aktiviteter i EU. Formålet med dette initiativ er at skabe en omfattende ramme for at støtte medlemsstaterne i at sikre, at kritiske enheder, der leverer væsentlige tjenester, er i stand til at forebygge, beskytte mod, reagere på, modstå, afbøde, absorbere, tilpasse sig og komme på fode igen efter væsentlige forstyrrende hændelser såsom naturkatastrofer, ulykker eller terrorisme. Direktivet vil dække 11 nøglesektorer, herunder energi, transport, bankvæsen og sundhed. I den fælles meddelelse af 18. maj 2022 om analyse af investeringsunderskud på forsvarsområdet og vejen frem blev der peget på en række spørgsmål, herunder evnen hos EU's forsvarsteknologiske og -industrielle base (samt den globale forsvarsteknologiske og -industrielle base) til at imødekomme medlemsstaternes kommende indkøbsbehov på forsvarsområdet, og der blev foreslået en række foranstaltninger.

I forbindelse med revisionen af direktiv 2001/95/EF om produktsikkerhed i almindelighed har Kommissionen til hensigt at undersøge, om og i hvilket omfang eller på hvilke måder de produktionsspørgsmål, der behandles i omnibusreglerne, for så vidt angår varer, der er omfattet af forskellige harmoniserede ordninger, kan behandles i en særskilt sammenhæng med ikke-harmoniserede varer. Sammenhæng med EU's optræden udadtil Tjenesten for EU's Optræden Udadtil vil støtte den højtstående repræsentant i dennes funktion som næstformand for Kommissionen for at koordinere Unionens optræden udadtil i Kommissionen. Unionens delegationer under den højtstående repræsentants myndighed udøver deres funktioner som eksterne repræsentanter for Unionen og bistår, hvor det er relevant, i eksterne dialoger. Samspil med andre instrumenter Kommissionen kan støtte medlemsstaterne i udformningen og gennemførelsen af reformer med henblik på at foregribe, forberede og reagere på virkningerne af naturlige eller menneskeskabte kriser på det indre marked gennem instrumentet for teknisk støtte (TSI). 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Forslaget er baseret på artikel 114, 21 og 45 i TEUF. I forbindelse med en krise kan det indre marked blive påvirket både af fremkomsten af de specifikke forstyrrelser og mangler, der er forbundet med den nævnte krise, og af de mulige restriktioner inden for EU for den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser og personer, som kan opstå i et forsøg på at tackle den nævnte krise. Det overordnede mål med initiativet er at fastlægge mekanismer og procedurer, som vil gøre det muligt at forberede sig på og håndtere potentielle kriser og forstyrrelser i det indre markeds funktion. Sådanne foranstaltninger har også til formål at minimere hindringerne for den frie bevægelighed inden for EU i krisetider. Selv om foranstaltningerne vedrørende den frie bevægelighed for varer og den frie udveksling af tjenesteydelser er omfattet af retsgrundlaget for det indre marked, kræver bestemmelserne om fri bevægelighed for personer, at forordningen også baserer sig på artikel 21 og 45 i TEUF. I tilfælde af en krise, der påvirker forsyningskæderne på det indre marked, skal der træffes foranstaltninger til at afhjælpe eventuelle konstaterede mangler og sikre tilgængeligheden af krisekritiske varer og tjenesteydelser i hele EU. En række foranstaltninger i dette forslag afviger fra eller supplerer eksisterende EU-harmoniseringslovgivning baseret på det generelle retsgrundlag for det indre marked. Foranstaltninger såsom fremme af opskalering af produktionskapaciteten for kriserelevante varer og tjenesteydelser, fremskyndelse af tilladelsesprocedurer, prioritering af ordrer og opbygning og distribution af strategiske reserver er af ekstraordinær karakter og har til formål at sikre en sammenhængende respons på fremtidige kriser og undgå fragmentering af det indre marked. I tilfælde, hvor der er betydelige risici for det indre markeds funktion, eller hvor der er alvorlig mangel på eller en usædvanlig stor efterspørgsel efter varer af strategisk betydning, kan foranstaltninger på EU-plan, der har til formål at sikre tilgængeligheden af kriserelevante produkter, såsom strategiske reserver eller prioriterede ordrer, vise sig at være nødvendige for at vende tilbage til det indre markeds normale funktion. Sådanne foranstaltninger har en gradvis og trinvis tilgang, hvor anvendelsen af mere bindende foranstaltninger følger de økonomiske aktørers passivitet med henblik på at tackle krisen. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) De økonomiske aktiviteter på hele det indre marked er dybt integrerede. Samspillet mellem virksomheder, tjenesteudbydere, kunder, forbrugere og arbejdstagere i forskellige medlemsstater, der er afhængige af deres ret til fri bevægelighed, bliver stadig mere udbredt. Erfaringerne fra tidligere kriser har vist, at fordelingen af produktionskapaciteten i EU ofte er ujævn. Samtidig kan efterspørgslen efter kriserelevante varer eller tjenesteydelser i hele EU i tilfælde af en krise også være ujævn, da nogle af EU's regioner er uforholdsmæssigt sårbare og udsat for forstyrrelser i forsyningskæden, navnlig de regioner i EU's yderste periferi, der ligger tusindvis af kilometer fra det europæiske fastland. Målet om at sikre et velfungerende og uforstyrret indre marked kan ikke nås ved hjælp af ensidige nationale foranstaltninger. Selv om foranstaltninger, der vedtages af medlemsstaterne hver for sig, i et vist omfang kan afhjælpe de mangler, der skyldes en krise på nationalt plan, er de faktisk mere tilbøjelige til at forværre den nævnte krise yderligere i hele EU ved at tilføje yderligere hindringer for den frie bevægelighed og/eller yderligere pres på produkter, der allerede er ramt af knaphed. Indførelsen af regler for det indre markeds funktion er en delt kompetence mellem EU og medlemsstaterne. Der findes allerede et betydeligt antal EU-rammer for forskellige aspekter, og de bidrager til et velfungerende indre marked ved at fastsætte sammenhængende regelsæt, der gælder på alle medlemsstaternes områder. De eksisterende EU-rammer fastsætter dog generelt regler for det indre markeds daglige funktion uden for specifikke krisescenarier. Der findes i øjeblikket ingen horisontale regler eller mekanismer, der omhandler aspekter som beredskabsplanlægning, kriseforegribelse og -overvågning og kriseresponsforanstaltninger, som vil finde anvendelse på en sammenhængende måde på tværs af økonomiske sektorer og hele det indre marked. Formålet med nødinstrumentet er at sikre en koordineret tilgang til at foregribe, forberede sig på og reagere på kriser, der har betydelige virkninger på tværs af grænserne eller specifikt i grænseregioner eller begge dele og truer det indre markeds funktion, og hvor der ikke allerede findes EU-instrumenter, eller hvor de eksisterende instrumenter ikke indeholder kriserelevante bestemmelser. Indførelse af beredskabs- og overvågningsforanstaltninger på hele det indre marked kan lette koordineringen af responsforanstaltningerne i tilfælde af en krise. Desuden kan sådanne foranstaltninger suppleres af en effektiv koordinering og et effektivt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne under krisen for at sikre, at der træffes de mest hensigtsmæssige foranstaltninger til at håndtere krisen. Nødinstrumentet for det indre marked har ikke til formål at fastlægge et detaljeret sæt bestemmelser på EU-plan, som udelukkende bør anvendes i tilfælde af kriser. I stedet har instrumentet til formål at fastlægge og sikre en sammenhængende anvendelse af mulige kombinationer af bestemmelser, der er truffet på EU-plan, sammen med regler om koordinering af de foranstaltninger, der træffes på medlemsstatsniveau. I den forbindelse vil de foranstaltninger, der kan træffes på EU-plan på grundlag af nødinstrumentet for det indre marked, blive koordineret med og supplere de responsforanstaltninger, som medlemsstaterne har vedtaget. For at muliggøre en sådan koordinering og komplementaritet fastsætter nødinstrumentet for det indre marked specifikke foranstaltninger, som medlemsstaterne bør afholde sig fra at indføre, når en nødsituation for det indre marked er blevet aktiveret på EU-plan. I denne forbindelse vil EU-merværdien ved dette instrument være at fastlægge mekanismerne for en hurtig og struktureret kommunikationsmetode mellem Kommissionen og medlemsstaterne, koordinering og informationsudveksling, når det indre marked er under pres, og gøre det muligt at træffe de nødvendige foranstaltninger på en gennemsigtig og inklusiv måde - samt at fremskynde eksisterende mekanismer og tilføje nye målrettede værktøjer til krisesituationer. Det vil også sikre gennemsigtighed på hele det indre marked og sikre, at virksomheder og borgere, der er afhængige af deres ret til fri bevægelighed, har adgang til passende oplysninger om de gældende foranstaltninger i alle medlemsstaterne. Dette vil øge retssikkerheden og gøre det muligt for dem at træffe informerede beslutninger. En yderligere fordel ved en indsats på dette område vil være at udstyre EU med de værktøjer til modstandsdygtighed, der er nødvendige for at opretholde EU-industriens konkurrenceevne i en geopolitisk kontekst, hvor vores internationale partnere og konkurrenter allerede kan forlade sig på retlige instrumenter, der giver mulighed for en struktureret overvågning af forstyrrelser i forsyningskæden og for vedtagelse af mulige responsforanstaltninger såsom strategiske reserver. •Proportionalitetsprincippet Foranstaltningerne i denne forordning er omhyggeligt skræddersyede for at sikre, at de ikke går ud over, hvad der er nødvendigt for at nå målet om at sikre, at det indre marked fungerer gnidningsløst og uforstyrret. Foranstaltningerne supplerer medlemsstaternes indsats, når forordningens mål ikke kan nås ved ensidig handling fra medlemsstaternes side. De tager hensyn til behovet for, at de økonomiske aktører er i stand til at styre de normale forretningsrisici, have deres egne beredskabsplaner og udarbejde initiativer til løsning af problemer i forsyningskæden. Dette er navnlig omfattet af Kommissionens forpligtelser til at høre de økonomiske aktører, inden der træffes obligatoriske nødforanstaltninger for det indre marked, såsom obligatoriske anmodninger om oplysninger og prioriterede ordrer. •Valg af retsakt

Nødinstrumentet for det indre marked har form af et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning. I betragtning af at der i forbindelse med bestemmelser i en forordning ikke er behov for, at medlemsstaterne gennemfører dem i deres respektive nationale lovgivning, vil denne specifikke retsakt gøre det muligt at sikre, at bestemmelserne anvendes konsekvent. Den foreslåede forordning vil indføre procedurer, der supplerer direktivet om gennemsigtighed på det indre marked eller tjenesteydelsesdirektivet, og som skal anvendes i nødsituationstilstand. Forordningen præciserer forholdet mellem de relevante retlige rammer, men uden at ændre de respektive retlige rammer. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Forordning (EF) nr. 2679/98 om oprettelse af en reaktionsmekanisme til imødegåelse af hindringer for den frie bevægelighed for varer, der kan tilskrives en medlemsstat, og som fører til alvorlige forstyrrelser og kræver øjeblikkelig handling ("jordbærforordningen"), ophæves. Ifølge den evaluering, der blev afsluttet i oktober 2019, og som understøttes af en ekstern undersøgelse, anvendes denne mekanisme sjældent, og dens informationsudvekslingssystem er utilstrækkeligt, da det er for langsomt og forældet. •Høringer af interessenter Som beskrevet i bilag 2 til den konsekvensanalyse, der ledsager dette forslag, blev der gennemført høringer af interessenter mellem oktober 2021 og maj 2022. Høringsaktiviteterne omfattede: en indkaldelse af dokumentation offentliggjort på portalen "Deltag i debatten" og åben fra den 13. april til den 11. maj 2022, en offentlig høring gennemført via et spørgeskema offentliggjort på samme portal i samme periode, en workshop for interessenter den 6. maj 2022, en undersøgelse blandt medlemsstaterne i maj 2022 og målrettede høringer gennemført ved hjælp af møder med medlemsstater og specifikke interessenter. Interessenterne er i vid udstrækning enige i behovet for at sikre fri bevægelighed samt større gennemsigtighed og koordinering i krisetider. De fleste af de erfaringer, som interessenterne beskriver, stammer fra covid-19-krisen. Med hensyn til at sikre tilgængeligheden af kriserelevante varer har medlemsstaterne udtrykt støtte til foranstaltninger såsom koordinering af offentlige indkøb, hurtig overensstemmelsesvurdering og forbedret markedsovervågning. En række medlemsstater har givet udtryk for bekymring over at medtage brede kriseberedskabsforanstaltninger, når der ikke er udsigt til krise, uden at specificere hvilke forsyningskæder der er tale om Nogle interessenter i erhvervslivet gav udtryk for bekymring over obligatoriske foranstaltninger rettet mod økonomiske aktører, mens har andre givet udtryk for støtte til større koordinering og gennemsigtighed, foranstaltninger til sikring af arbejdskraftens frie bevægelighed, hurtige meddelelser om nationale foranstaltninger, hurtige procedurer for udvikling og offentliggørelse af europæiske standarder, centrale informationssteder på EU-plan og nationalt plan samt simuleringer af nødsituationer for eksperter. •Indhentning og brug af ekspertbistand Den dokumentation og de oplysninger, der blev anvendt til udarbejdelsen af konsekvensanalysen, omfattede: –"The impact of COVID-19 on the Internal Market", undersøgelse på anmodning af Europa-Parlamentets IMCO-udvalg –evaluering af "jordbærforordningen" (EF) nr. 2679/98 og den tilhørende eksterne undersøgelse –evaluering af den nye lovgivningsramme –relevante oplysninger og/eller dokumentation indsamlet i forbindelse med forberedelsen af eksisterende eller foreslåede EU-kriseresponsinitiativer og -mekanismer, herunder gennem høringsaktiviteter eller konsekvensanalyser (f.eks. dataretsakten, markedsinformationsværktøjet for det indre marked (SMIT), EU's ramme for sundhedssikkerhed, Schengengrænsekodeksen, beredskabsplanen til sikring af fødevareforsyning og fødevaresikkerhed, den integrerede politiske kriseresponsmekanisme (IPCR), beredskabsplanen for transport, forordningen om EU's digitale covidcertifikat, Rådets henstilling (EU) 2020/1475 om en koordineret tilgang til restriktioner for den frie bevægelighed som reaktion på covid-19-pandemien og tilpasningerne heraf) –akademiske undersøgelser og litteratur om tidligere krisers indvirkning på det indre markeds funktion samt eksisterende positionspapirer og andre dokumenter udarbejdet af relevante interessenter –avisartikler og pressemateriale. Konsekvensanalysen byggede endvidere på oplysningerne fra høringsaktiviteterne som beskrevet i den sammenfattende rapport i bilag 2 til konsekvensanalysen. Rapportens dokumentationsgrundlag er stærkt begrænset på grund af det relativt lave antal svar på indkaldelsen af dokumentation og den offentlige høring og manglen på en støtteundersøgelse. For at rette op på denne situation afholdt Kommissionen den 6. maj 2022 en workshop for interessenter med deltagelse af et stort antal interessenter og gennemførte en række målrettede høringer, navnlig af medlemsstater og interessenter. •Konsekvensanalyse I overensstemmelse med sin politik for bedre regulering foretog Kommissionen en konsekvensanalyse. I konsekvensanalysen blev der evalueret tre politiske løsningsmodeller om oprettelse af et forvaltningsorgan og en ramme for beredskabs-, overvågnings- og nødsituationstilstand. Både overvågningstilstanden og nødsituationstilstanden for det indre marked vil blive aktiveret i henhold til specifikke kriterier og udløsende mekanismer. Visse foranstaltninger i værktøjskassen vil kræve yderligere aktivering.

På grundlag af en analyse af årsagerne til problemerne og manglerne i den relevante sektorspecifikke lovgivning blev der defineret otte byggeblokke af foranstaltninger ved at gruppere foranstaltningerne i blokke, der finder anvendelse på forskellige tidspunkter (hele tiden, i overvågningstilstand og i nødsituationstilstand). For hver byggeblok blev der analyseret tre politiske tilgange, lige fra ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger (tilgang 1) til en hybrid tilgang (tilgang 2) til en mere omfattende lovgivningsmæssig ramme (tilgang 3). På grundlag af denne analyse blev nogle eller alle tilgange valgt for hver byggeblok og blev samlet i tre realistiske politiske løsningsmodeller, der afspejler forskellige niveauer af politisk ambition og interessenternes støtte: Tilstand Byggeblokke Løsningsmodel 1 GENNEMSIGTIGHED Løsningsmodel 2 SAMARBEJDE Løsningsmodel 3 SOLIDARITET Hele tiden 1. forvaltning, koordinering og samarbejde Tilgang 2 Formel rådgivende gruppe som det tekniske forum og medlemsstaternes forpligtelse til at udveksle oplysninger inden for gruppen forud for og under krisen Hele tiden 2. kriseberedskabsplanlægning Tilgang 2 Henstilling til medlemsstaterne om risikovurdering, uddannelse og øvelser samt kompendium af kriseresponsforanstaltninger Tilgang 3 - Henstilling til medlemsstaterne om risikovurdering, kompendium af kriseresponsforanstaltninger og - Kommissionens forpligtelse til at foretage en risikovurdering på EU-plan - Medlemsstaternes forpligtelse til regelmæssigt at uddanne deres relevante krisestyringspersonale Overvågning 3. Overvågning af det indre marked Tilgang 2 - Henstilling til medlemsstaterne om indsamling af oplysninger om identificerede strategiske forsyningskæder - Henstillinger til medlemsstaterne om opbygning af strategiske reserver af varer af strategisk betydning Tilgang 3 - Forpligtelse for medlemsstaterne til at indsamle oplysninger om identificerede strategiske forsyningskæder - Kommissionens forpligtelse til at udarbejde og regelmæssigt opdatere listen med mål for strategiske reserver - Forpligtelser for medlemsstaterne til at opbygge strategiske reserver for udvalgte varer af strategisk betydning, hvis medlemsstaternes strategiske reserver i væsentlig grad ikke lever op til målene Nødsituationer 4. nøgleprincipper og støtteforanstaltninger til fremme af den frie bevægelighed i nødsituationer Tilgang 2 Styrkelse af centrale principper om fri bevægelighed for kriserelevante varer og tjenesteydelser i bindende regler, hvor det er relevant for en effektiv krisestyring Nødsituationer 5. gennemsigtighed og administrativ bistand i krisesituationer Tilgang 3 Bindende, fuldt udbygget hurtig underretningsmekanisme, flash peer review og mulighed for at erklære de anmeldte foranstaltninger uforenelige med EU-retten kontaktpunkter og elektronisk platform Nødsituationer 6. fremskyndelse af markedsføringen af kriserelevante produkter i nødsituationer Tilgang 2 Målrettede ændringer af den eksisterende lovgivning om harmonisering af det indre marked: hurtigere markedsføring af kriserelevante produkter Kommissionen kan vedtage tekniske specifikationer. Medlemsstaterne prioriterer markedsovervågning af kriserelevante produkter Nødsituationer 7. offentlige indkøb i nødsituationer Tilgang 2 Ny bestemmelse om Kommissionens fælles indkøb for nogle eller alle medlemsstater Nødsituationer 8. foranstaltninger, der påvirker kriserelevante forsyningskæder i nødsituationstilstand Tilgang 1 Vejledning om forøgelse af produktionskapaciteten, fremskyndelse af tilladelsesprocedurerne, modtagelse og prioritering af ordrer på kriserelevante varer Anbefalinger til virksomheder om at dele kriserelevante oplysninger Tilgang 2 Henstillinger til medlemsstaterne om distribution af oplagrede produkter, fremskyndelse af tilladelsesprocedurerne, tilskyndelse af økonomiske aktører til at acceptere og prioritere ordrer Bemyndigelse af medlemsstaterne til at forpligte økonomiske aktører til at øge produktionskapaciteten og til at rette bindende anmodninger om oplysninger til økonomiske aktører Tilgang 3 Medlemsstaternes forpligtelser til at distribuere produkter, der tidligere er oplagret, fremskyndelse af tilladelsesprocedurerne, Virksomhedernes forpligtelser til at acceptere og prioritere ordrer, øge produktionskapaciteten og tilvejebringe kriserelevante oplysninger Konsekvensanalysen indeholdt ikke en foretrukken løsning, men overlod i stedet valget til en politisk beslutning. De foranstaltninger, der er valgt i lovforslaget, svarer til løsningsmodel 3 for alle byggeblokke med undtagelse af byggeblok 8. For byggeblok 8 er der valgt en kombination af løsningsmodel 1 (øge produktionen), løsningsmodel 2 (distribution af lagerprodukter og fremskyndelse af tilladelsesprocedurer) og løsningsmodel 3 (virksomhedernes forpligtelser til at acceptere og prioritere ordrer og levere kriserelevante oplysninger). Den 15. juni 2022 forelagde Kommissionen konsekvensanalysen for Udvalget for Forskriftskontrol. Udvalget for Forskriftskontrol afgav en negativ udtalelse, idet det navnlig bemærkede 1) behovet for at give klare og detaljerede oplysninger om den planlagte nødsituationstilstand for det indre marked, herunder en definition, kriterierne og beslutningsmekanismerne for at oprette og afslutte den og de foranstaltning(er), der ville blive gennemført i den forbindelse, 2) behovet for at foretage en grundig vurdering af virkningerne af de politiske løsningsmodeller og 3) behovet for at fremlægge alternative kombinationer af relevante politiske løsningsmodeller ud over de politiske tilgange og at knytte sammenligningen til konsekvensanalysen. For at imødegå disse resultater gav Kommissionen en klar definition af en nødsituation for det indre marked, specificerede kriterierne og beslutningsmekanismerne, forklarede de tre tilstande, som nødinstrumentet for det indre marked fungerer på, og præciserede, hvilken byggeblok i nødinstrumentet for det indre marked der vil blive aktiveret under hvilken tilstand. Den uddybede konsekvensanalysen yderligere for at dække flere typer virkninger, dvs. økonomiske virkninger for centrale interessenter (virksomheder, medlemsstater og Kommissionen), virkninger for SMV'er, indvirkning på konkurrenceevne, konkurrence og international handel, og differentierede, hvilke virkninger der kunne forventes umiddelbart, og hvilke der kunne forventes i overvågnings- og nødsituationstilstand. Konsekvensanalysen definerede desuden tre alternative løsningsmodeller baseret på en kombination af forskellige tilgange til nogle af byggeblokkene og indeholdt en vurdering af virkningerne af disse løsningsmodeller, ligesom den udvidede sammenligningen af løsningsmodellerne til at omfatte proportionalitet og subsidiaritet. Den 29. juli 2022 forelagde Kommissionen konsekvensanalysen for Udvalget for Forskriftskontrol. Udvalget afgav derefter en positiv udtalelse med bemærkninger. Disse bemærkninger vedrørte behovet for yderligere at undersøge de forskellige typer kriser, der kan påvirke det indre markeds funktion, for mere klart at beskrive samspillet med eventuelle foranstaltninger, der træffes på grundlag af artikel 4, stk. 2, i TEUF, og for i tilstrækkelig grad at begrunde nogle af de foreslåede foranstaltninger ud fra nærheds- og proportionalitetssynspunktet. For at imødekomme disse bemærkninger blev der tilføjet oplysninger om virkningerne af potentielle fremtidige kriser, samspillet med potentielle foranstaltninger i henhold til artikel 4, stk. 2, i TEUF blev forklaret bedre, og der blev tilføjet yderligere oplysninger om de obligatoriske foranstaltninger, der er planlagt i nødsituationstilstand. Yderligere oplysninger om, hvordan henstillingerne fra Udvalget for Forskriftskontrol er afspejlet i konsekvensanalysen, kan ses i punkt 3 i bilag I til konsekvensanalysen. •Målrettet regulering og forenkling Ifølge Kommissionens program for målrettet og effektiv regulering (REFIT) bør alle initiativer, som har til formål at ændre den eksisterende EU-lovgivning, sigte mod at forenkle og nå de anførte politiske mål mere effektivt (dvs. mindske unødige reguleringsrelaterede omkostninger). Forslaget indeholder en værktøjskasse med foranstaltninger til håndtering af nødsituationer for det indre marked, der består af en række foranstaltninger, der til enhver tid finder anvendelse, samt visse foranstaltninger, der kun finder anvendelse i overvågnings- eller nødsituationstilstand, og som skal aktiveres separat. Der er ingen administrative omkostninger for virksomheder og borgere, som ville finde anvendelse med øjeblikkelig virkning og under det indre markeds normale funktion. For så vidt angår foranstaltninger, der sandsynligvis vil betyde store indvirkninger på og potentielle omkostninger for SMV'er, navnlig foranstaltninger såsom obligatoriske anmodninger om oplysninger, anmodninger om at øge produktionen og acceptere prioriterede ordrer, vil Kommissionen under den yderligere aktivering af sådanne foranstaltninger foretage en specifik analyse og vurdering af deres indvirkning og proportionalitet, navnlig deres indvirkning på SMV'er. Denne vurdering vil indgå i processen med yderligere aktivering af disse specifikke foranstaltninger ved en gennemførelsesretsakt fra Kommissionen (ud over den samlede aktivering af nødsituationstilstanden). Afhængigt af krisens art og de berørte strategiske forsyningskæder og kriserelevante produkter vil der blive stillet særlige tilpasninger til rådighed for SMV'er. Selv om det ikke er muligt helt at undtage mikrovirksomheder fra anvendelsesområdet for foranstaltninger såsom obligatoriske anmodninger om oplysninger, da disse virksomheder kan have specifik unik knowhow eller patenter af afgørende betydning i en krise, vil specifikke tilpasninger omfatte forenklede undersøgelsesdesign, mindre byrdefulde indberetningskrav og længere frister for svar, i det omfang det er muligt i betragtning af behovet for en hurtig indsats i forbindelse med en specifik krise. Forordning (EF) nr. 2679/98 om oprettelse af en reaktionsmekanisme til imødegåelse af hindringer for den frie bevægelighed for varer, der kan tilskrives en medlemsstat, og som fører til alvorlige forstyrrelser og kræver øjeblikkelig handling ("jordbærforordningen"), ophæves. Dette vil føre til en forenkling af de retlige rammer. •Grundlæggende rettigheder Denne forordning og navnlig de prioriterede ordrer og de foranstaltninger, der letter omlægningen af produktionslinjer, samt de foranstaltninger, der letter udvidelsen af produktionskapaciteten, påvirker friheden til at oprette og drive egen virksomhed, jf. artikel 16 i EU's charter om grundlæggende rettigheder, for de økonomiske aktører, der er aktive på det indre marked i en nødsituation for det indre marked. Sådanne begrænsninger er blevet tilpasset omhyggeligt og afvejet mod samfundets vitale interesser. Bestemmelserne om prioriterede ordrer indeholder en række garantier for de økonomiske aktører, der er omfattet af sådanne ordrer, med henblik på at bringe intensiteten af begrænsningen i balance. De obligatoriske anmodninger om oplysninger til økonomiske aktører kan også påvirke beskyttelsen af forretningshemmeligheder og andre følsomme oplysninger om økonomiske aktører. Forordningen indeholder imidlertid garantier for, at sådanne anmodninger om oplysninger kun vil blive fremsat, hvis de relevante oplysninger er uundværlige for at løse nødsituationen på det indre marked og ikke er tilgængelige på frivillig basis eller fra offentligt tilgængelige kilder, og de indhentede oplysninger behandles omhyggeligt, således at det sikres, at følsomme forretningsoplysninger hemmeligholdes og ikke videregives, og sådanne begrænsninger er forholdsmæssige og berettigede. Endelig udgør de sanktioner, der er fastsat for overtrædelser af de obligatoriske anmodninger om oplysninger til økonomiske aktører, og de prioriterede ordrer begrænsninger af ejendomsretten som fastsat i artikel 17 i EU's charter om grundlæggende rettigheder. I betragtning af at bødernes størrelse er blevet fastsat på et tilstrækkeligt afskrækkende niveau, men ikke for højt, og at varigheden af deres anvendelse er tidsbegrænset, med mulighed for at anfægte dem ved EU-Domstolen, udgør de forholdsmæssige og berettigede begrænsninger af ejendomsretten. Forordningen respekterer retten til effektive retsmidler og til en retfærdig rettergang som fastsat i chartrets artikel 47. Den gentager retten for de økonomiske aktører, der er genstand for anmodninger om oplysninger og prioriterede ordrer, til at forsvare deres rettigheder ved EU-Domstolen og giver mulighed for at anfægte sådanne anmodninger fra Kommissionen i administrative procedurer forud herfor. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET De budgetmæssige virkninger af forslagene vil vedrøre tre udgiftskategorier. De løbende personaleomkostninger i Kommissionen afholdes i princippet over posten "Administrative udgifter", mens udgifterne til de planlagte uddannelsesaktiviteter og den nødvendige udvidelse af det IT-værktøj, der anvendes til anmeldelsessystemet, vil være dækket af programmet for det indre marked. Under den nuværende struktur vil omkostningerne i forbindelse med nødsituationstilstanden, dvs. opbygning af strategiske reserver, sikker forsyning, såsom indkøb af varer og tjenesteydelser af strategisk betydning og kriserelevante varer, eller prioriterede ordrer udelukkende blive afholdt af medlemsstaterne, og der vil ikke være nogen indvirkning på Unionens ressourcer. De yderligere forvaltningsomkostninger i Kommissionen som følge af en krise, der i sagens natur er uforudsigelige, vil i princippet være omfattet af intern omfordeling af EU-midler under udgiftsområde 1 "Det indre marked, innovation og det digitale område" og/eller udgiftsområde 7 "Administrative udgifter". 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering

Kommissionen vil foretage en evaluering af dette lovgivningsinitiativs effektivitet, sammenhæng, relevans og EU-merværdi og forelægge en rapport om de vigtigste resultater for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget fem år efter anvendelsesdatoen for retsakterne. Kommissionen kan på grundlag af evalueringsrapporten foreslå, hvordan nødinstrumentet for det indre marked kan forbedres. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) høres om alle kontrakter og finansieringsaftaler, der udstedes på grundlag af denne forordning, for at sikre, at bestemmelserne om bekæmpelse af svig integreres på passende vis. •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Nødinstrumentet for det indre marked har til formål at etablere en omfattende beredskabs- og kriseresponsstruktur bestående af følgende hovedkomponenter: –en rådgivende gruppe –en ramme for beredskabsplanlægning –en ramme for overvågning af det indre marked og –en ramme for nødsituationer for det indre marked. 1.Den rådgivende gruppe Denne gruppe vil have til opgave at rådgive Kommissionen om passende foranstaltninger til forebyggelse eller håndtering af krisens konsekvenser for det indre marked. Den kan inddrages i aktiveringen og i fastlæggelsen af anvendelsesområdet for overvågningstilstand og nødsituationstilstand for det indre marked og analysere de relevante oplysninger, der er indsamlet på frivillig eller obligatorisk vis, herunder fra de økonomiske aktører. Dette centrale organ vil bestå af en repræsentant for hver medlemsstat med ekspertise i spørgsmål vedrørende det indre marked som permanente medlemmer og observatører, der repræsenterer andre kriserelevante organer såsom Rådets integrerede gruppe for politisk kriserespons, Sundhedskriseudvalget, Udvalget for Sundhedssikkerhed, Det Europæiske Halvlederråd, Ekspertgruppen vedrørende Kriseberedskab og -indsats i Den Europæiske Fødevaresikkerhedspolitik osv. Kommissionen vil tilrettelægge og lede møderne. 2.Rammen for beredskabsplanlægning I normale tider, hvor der ikke er sandsynlighed for, at en pludselig begivenhed vil få eller allerede har alvorlige forstyrrende virkninger for det indre marked, sikrer markedskræfterne, at virksomhederne og det indre marked fungerer. Rammerne for beredskabsplanlægning kræver ikke et aktiveringstrin og består af: a)ordninger for kriseprotokoller og krisekommunikation og -uddannelse og simuleringer af nødsituationer med henblik på at sikre rettidigt samarbejde og udveksling af oplysninger mellem Kommissionen, medlemsstaterne og relevante organer på EU-plan og tilrettelægge uddannelse og afprøvning af potentielle scenarier for nødsituationer for det indre marked. b)ad hoc-varslinger til systemet for tidlig varsling af hændelser, der i væsentlig/alvorlig grad forstyrrer eller har potentiale til i væsentlig/alvorlig grad at forstyrre det indre markeds funktion og dets forsyningskæder for varer og tjenesteydelser. Ved fastlæggelsen af betydningen eller alvoren af forstyrrelsen vil der blive taget hensyn til forud fastsatte parametre såsom antallet af berørte økonomiske aktører, det geografiske område eller forstyrrelsens varighed. 3.Rammen for overvågning af det indre marked Dette vil være rammen for virkningerne af væsentlige hændelser, der endnu ikke er eskaleret til en fuldstændig nødsituation for det indre marked. Det kræver aktivering, når en hændelse, der er indtruffet, har potentiale til i væsentlig grad at forstyrre forsyningskæderne for varer og tjenesteydelser af strategisk betydning, som er afhængige af ikkediversificerbare og ikke-substituerbare input, eller som forårsager tydelige tegn på alvorlig mangel på sådanne varer og tjenesteydelser. Denne ramme omfatter en række foranstaltninger såsom: a)Overvågning af forsyningskæderne for varer og tjenesteydelser af strategisk betydning, der er blevet identificeret i den risikovurdering på EU-plan, der er omhandlet i rammen for beredskabsplanlægning, og hvis levering kan blive væsentligt forstyrret som følge af en hændelse. Medlemsstaterne vil foretage en sådan overvågning på grundlag af frivillige anmodninger om oplysninger om faktorer, der påvirker tilgængeligheden af de udvalgte varer og tjenesteydelser af strategisk betydning (såsom produktionskapacitet, lagre, begrænsninger for leverandører, muligheder for diversificering og substitution, efterspørgselsforhold, flaskehalse) for alle aktører i den relevante forsyningskæde for varer og tjenesteydelser af strategisk betydning og andre relevante interessenter, der er etableret på medlemsstaternes nationale område. b)Opbygning af strategiske reserver, som er en foranstaltning, der er genstand for yderligere aktivering ved hjælp af yderligere gennemførelsesretsakter fra Kommissionen. Kommissionen kan udarbejde lister over individuelle og ikkebindende mål for de strategiske reserver, som medlemsstaterne bør opretholde. De medlemsstater, der handler i fællesskab i en ånd af solidaritet, gør deres bedste for at opbygge strategiske reserver af de varer, der anses for at være af strategisk betydning. Kommissionen kan under særlige omstændigheder og på eget initiativ eller efter anmodning fra 14 medlemsstater vurdere behovet for at træffe yderligere foranstaltninger for at opbygge strategiske reserver af sådanne varer. Efter en sådan vurdering understøttet af objektive data kan Kommissionen vedtage en gennemførelsesretsakt for at gøre det individuelle mål for en eller flere medlemsstater obligatorisk. c)Offentlige udbud: i) Kommissionens indkøb af varer og tjenesteydelser af strategisk betydning på vegne af medlemsstaterne og ii) medlemsstaternes indkøb af varer og tjenesteydelser af strategisk betydning. 4.Rammen for nødsituationer for det indre marked

Aktiveringen af nødsituationen for det indre marked vil straks aktivere anvendelsen af en række kriseresponsforanstaltninger, som omfatter følgende: a)Foranstaltninger til at forbedre gennemsigtighed: Medlemsstaternes forpligtelser til at meddele ethvert udkast til foranstaltninger vedrørende kriserelevante varer og tjenesteydelser og varer og tjenesteydelser af strategisk betydning samt kriserelevante restriktioner for den frie bevægelighed for personer sammen med årsagerne til disse foranstaltninger. b)Foranstaltninger til genetablering og fremme af den frie bevægelighed: generelle krav til restriktioner for den frie bevægelighed i en nødsituation for det indre marked (liste over centrale principper) samt bestemmelser om forbudte restriktioner. c)Forbud mod restriktioner for retten til fri bevægelighed i en nødsituation for det indre marked kræver, at medlemsstaterne f.eks. afholder sig fra at indføre forbud mod eksport af kriserelevante varer eller tjenesteydelser inden for EU og enhver form for eksportrestriktioner for varer eller tjenesteydelser, der –hindrer deres frie bevægelighed, –afbryder deres forsyningskæder og –skaber eller øger knaphed på det indre marked. d)Offentlige udbud: i) Kommissionens indkøb af kriserelevante varer på vegne af medlemsstaterne og ii) medlemsstaternes indkøb af kriserelevante varer. e)Foranstaltninger til sikring af tilgængeligheden og forsyningen af kriserelevante varer og tjenesteydelser –fremme af udvidelse eller omlægning af eksisterende eller etablering af ny produktionskapacitet for kriserelevante varer –fremme af udvidelse af eksisterende eller etablering af ny kapacitet i forbindelse med aktiviteter –indførelse af foranstaltninger, der sikrer lovgivningsmæssig fleksibilitet, herunder vedrørende tilladelser, med henblik på at lette produktionen og omsætningen af kriserelevante varer. f)Målrettet og koordineret fordeling af strategiske reserver Kommissionen kan henstille til medlemsstaterne at fordele Unionens strategiske reserver og, hvis disse ikke er tilgængelige eller tilstrækkelige, medlemsstaternes strategiske reserver på en målrettet måde, hvor der er konkret og pålidelig dokumentation for alvorlige forstyrrelser i forsyningskæden for kriserelevante varer, der fører til alvorlig mangel på varer af strategisk betydning, herunder i geografiske områder, der er særligt sårbare over for sådanne forstyrrelser såsom regionerne i EU's yderste periferi. g)Ekstraordinære hasteforanstaltninger, der kræver yderligere aktivering: –anmodninger om oplysninger til økonomiske aktører Kommissionen anmoder om nødvendigt i tilfælde af alvorlig mangel på kriserelevante varer eller tjenesteydelser eller en umiddelbar trussel herom, og efter høring af den udpegede rådgivende gruppe, repræsentative organisationer for økonomiske aktører eller om nødvendigt individuelle økonomiske aktører i kriserelevante forsyningskæder om at forelægge Kommissionen målrettede oplysninger om deres produktionskapacitet og nuværende forstyrrelser i forsyningskæden. Kommissionen forelægger den udpegede rådgivende gruppe aggregerede oplysninger baseret på målrettede anmodninger om oplysninger til økonomiske aktører eller repræsentative organisationer for økonomiske aktører. –Prioriterede ordrer I første fase kan Kommissionen opfordre økonomiske aktører til at acceptere og prioritere en ordre på input til fremstilling af kriserelevante varer eller ordrer på produktion eller levering af kriserelevante varer som slutprodukter.

I anden fase kan Kommissionen under ekstraordinære omstændigheder på eget initiativ eller efter anmodning fra 14 medlemsstater vurdere nødvendigheden og proportionaliteten af at anvende prioriterede ordrer på sådanne varer under hensyntagen til den økonomiske aktørs og de potentielle berørte parters stilling. Efter en sådan vurdering kan Kommissionen vedtage en gennemførelsesretsakt, der pålægger en økonomisk aktør at acceptere og prioritere ordrer på input til produktionen eller leveringen af kriserelevante varer eller ordrer på kriserelevante varer som slutprodukter. Økonomiske aktører kan inden for 10 arbejdsdage afvise at acceptere en sådan forpligtelse og give en forklaring med behørigt begrundede årsager hertil. Kommissionen kan offentliggøre en sådan begrundet forklaring eller dele heraf. Forpligtelsen har, hvis den accepteres, forrang frem for enhver leveringsforpligtelse i henhold til privat eller offentlig ret. –Kommissionen tager hensyn til sagens omstændigheder, herunder principperne om nødvendighed og proportionalitet. Den prioriterede ordre skal placeres til en retfærdig og rimelig pris, målrettede ændringer af harmoniseret produktlovgivning. b)Denne foranstaltning vil gøre det muligt at fremskynde omsætningen af de identificerede kriserelevante varer ved at indføre hasteprocedurer for overensstemmelsesvurdering, vedtagelse af fælles tekniske specifikationer og markedsovervågning i forbindelse med en nødsituation for det indre marked. 2022/0278 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af et nødinstrument for det indre marked og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2679/98 (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114, 21 og 45, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Tidligere kriser, navnlig de første dage af covid-19-pandemien, har vist, at det indre marked (og dets forsyningskæder) kan blive hårdt ramt af sådanne kriser, og at passende krisestyringsværktøjer og koordineringsmekanismer enten mangler, ikke dækker alle aspekter af det indre marked eller ikke giver mulighed for en rettidig respons på sådanne virkninger. (2)Unionen var ikke tilstrækkeligt forberedt til at sikre effektiv fremstilling, indkøb og distribution af kriserelevante ikkemedicinske varer såsom personlige værnemidler, navnlig i den tidlige fase af covid-19-pandemien, og de ad hoc-foranstaltninger, som Kommissionen har truffet for at genoprette det indre markeds funktion og for at sikre tilgængeligheden af kriserelevante ikkemedicinske varer under covid-19-pandemien, var nødvendigvis reaktive. Pandemien afslørede også et utilstrækkeligt overblik over produktionskapaciteten i hele Unionen samt sårbarheder i forbindelse med de globale forsyningskæder. (3)Kommissionens foranstaltninger blev forsinket med flere uger på grund af manglen på beredskabsplanlægningsforanstaltninger på EU-plan og på klarhed over, hvilken del af de nationale myndigheder der skulle kontaktes for at finde hurtige løsninger på indvirkningerne på det indre marked som følge af krisen. Desuden blev det klart, at ukoordinerede restriktive foranstaltninger truffet af medlemsstaterne ville forværre krisens indvirkning på det indre marked yderligere. Det viste sig, at der er behov for ordninger mellem medlemsstaterne og EU-myndighederne med hensyn til beredskabsplanlægning, koordinering på teknisk niveau og samarbejde og informationsudveksling. (4)Repræsentative organisationer af økonomiske aktører har antydet, at de økonomiske aktører ikke havde tilstrækkelige oplysninger om medlemsstaternes kriseresponsforanstaltninger under pandemien, dels fordi de ikke vidste, hvor de skulle indhente sådanne oplysninger, dels på grund af sprogbegrænsninger og den administrative byrde, der er forbundet med at foretage gentagne undersøgelser i alle medlemsstaterne, navnlig i et lovgivningsmiljø i konstant forandring. Dette forhindrede dem i at træffe informerede forretningsbeslutninger om, i hvilket omfang de kan forlade sig på deres ret til fri bevægelighed eller fortsætte grænseoverskridende forretningsaktiviteter under krisen. Det er nødvendigt at forbedre tilgængeligheden af oplysninger om kriseresponsforanstaltninger på nationalt plan og EU-plan.

(5)Den seneste tids begivenheder har også fremhævet behovet for, at Unionen er bedre forberedt på mulige fremtidige kriser, navnlig i betragtning af de fortsatte virkninger af klimaændringer og deraf følgende naturkatastrofer samt global økonomisk og geopolitisk ustabilitet. Da det ikke vides, hvilken type kriser der vil kunne opstå næste gang og få alvorlige konsekvenser for det indre marked og dets forsyningskæder i fremtiden, er det nødvendigt at indføre et instrument, som kan anvendes, hvis det indre marked rammes af forskellige kriser. (6)En krise kan påvirke det indre marked på to måder: På den ene side kan en krise føre til hindringer for den frie bevægelighed på det indre marked og dermed forstyrre dets normale funktion. På den anden side kan en krise forstærke manglen på kriserelevante varer og tjenesteydelser på det indre marked. Forordningen bør omhandle begge typer af virkninger på det indre marked. (7)Da eventuelle specifikke aspekter af fremtidige kriser, der kan påvirke det indre marked og dets forsyningskæder, er vanskelige at forudsige, bør denne forordning fastlægge en generel ramme for foregribelse, forberedelse, afbødning og minimering af de negative virkninger, som en krise kan have for det indre marked og dets forsyningskæder. . (8)Den ramme for foranstaltninger, der er fastsat i denne forordning, bør anvendes på en sammenhængende, gennemsigtig, effektiv, forholdsmæssig og rettidig måde under behørig hensyntagen til behovet for at opretholde vitale samfundsmæssige funktioner, dvs. den offentlige sikkerhed, tryghed, den offentlige orden eller folkesundheden, idet medlemsstaternes ansvar for at beskytte den nationale sikkerhed og deres beføjelse til at beskytte andre væsentlige statslige funktioner, herunder sikring af statens territoriale integritet og opretholdelse af lov og orden, respekteres. (9)Med henblik herpå fastsætter denne forordning: –de nødvendige midler til at sikre det indre markeds fortsatte funktion, de virksomheder, der opererer på det indre marked, og dets strategiske forsyningskæder, herunder den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser og personer i krisetider og tilgængeligheden af kriserelevante varer og tjenesteydelser for borgere, virksomheder og offentlige myndigheder i krisetider –et forum for passende koordinering, samarbejde og udveksling af oplysninger og –midlerne til rettidig adgang til og tilgængelighed af de oplysninger, der er nødvendige for en målrettet respons og passende markedsadfærd fra virksomhedernes og borgernes side under en krise. (10)Hvor det er muligt, bør denne forordning gøre det muligt at foregribe hændelser og kriser på grundlag af igangværende analyser vedrørende strategisk vigtige områder af det indre markeds økonomi og Unionens løbende fremsynsarbejde. (11)Denne forordning bør ikke overlappe den eksisterende ramme for lægemidler, medicinsk udstyr eller andre medicinske modforanstaltninger inden for rammerne af EU's ramme for sundhedssikkerhed, herunder forordning (EU).../... om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler [SCBTH-forordningen (COM/2020/727)], Rådets forordning (EU).../... om en ramme for foranstaltninger til sikring af forsyninger af kriserelevante medicinske modforanstaltninger [beredskabsrammeforordning (COM/2021/577)], forordning (EU).../... om det udvidede mandat for ECDC [ECDC-forordningen (COM/2020/726)] og forordning (EU) 2022/123 om EMA's udvidede mandat [EMA-forordningen]. Derfor er lægemidler, medicinsk udstyr eller andre medicinske modforanstaltninger, når de er opført på den liste, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, i beredskabsrammeforordningen, udelukket fra denne forordnings anvendelsesområde, undtagen i forbindelse med bestemmelserne om fri bevægelighed under nødsituationen på det indre marked, og navnlig dem, der har til formål at genetablere og lette den frie bevægelighed, samt underretningsmekanismen. (12)Denne forordning bør supplere den integrerede ordning for politisk kriserespons, der forvaltes af Rådet i henhold til Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1993, for så vidt angår dets arbejde med virkninger på det indre marked af tværsektorielle kriser, der kræver politisk beslutningstagning. (13)Denne forordning bør ikke berøre EU-civilbeskyttelsesmekanismen. Denne forordning bør supplere EU-civilbeskyttelsesmekanismen og bør, hvor det er nødvendigt, støtte den for så vidt angår tilgængeligheden af kritiske varer og den frie bevægelighed for civilbeskyttelsesarbejdstagere, herunder deres udstyr, under kriser, der falder ind under denne mekanismes ansvarsområde. (14)Denne forordning bør ikke berøre artikel 55-57 i forordning (EF) nr. 178/2002 om den generelle plan for krisestyring på fødevare- og foderområdet, der blev gennemført ved Kommissionens afgørelse (EU) 2019/300. (15)Forordningen bør ikke berøre den europæiske kriseberedskabs- og indsatsmekanisme for fødevaresikkerhed (European Food Security Crisis preparedness and response Mechanism (EFSCM)). Ikke desto mindre bør fødevarer være omfattet af bestemmelserne i denne forordning, herunder bestemmelserne om underretningsmekanismen og om restriktioner for retten til fri bevægelighed. De foranstaltninger vedrørende fødevarer, der meddeles i henhold til denne forordning, kan også tages op til fornyet overvejelse med hensyn til, om de er i overensstemmelse med andre relevante bestemmelser i EU-lovgivningen. (16)For at tage hensyn til den ekstraordinære karakter af og de potentielle vidtrækkende konsekvenser for det indre markeds grundlæggende funktion af en nødsituation for det indre marked bør Rådet undtagelsesvis tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på aktivering af nødsituationstilstanden for det indre marked i henhold til artikel 291, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. (17)I artikel 21 i TEUF fastsættes det, at enhver unionsborger har ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område med de begrænsninger og på de betingelser, der er fastsat i traktaterne og i gennemførelsesbestemmelserne hertil. De detaljerede betingelser og begrænsninger er fastsat i direktiv 2004/38/EF. I dette direktiv fastsættes de generelle principper, der gælder for disse begrænsninger, og de grunde, der kan anvendes som begrundelse for sådanne foranstaltninger. Disse grunde er hensynet til den offentlige orden, den offentlige sikkerhed eller folkesundheden. I denne forbindelse kan begrænsninger af den frie bevægelighed begrundes, hvis de er forholdsmæssige og ikkediskriminerende. Denne forordning har ikke til formål at fastsætte yderligere grunde til begrænsning af retten til fri bevægelighed for personer ud over dem, der er fastsat i kapitel VI i direktiv 2004/38/EF. (18)For så vidt angår foranstaltningerne til genetablering og fremme af den frie bevægelighed for personer og alle andre foranstaltninger, der påvirker den frie bevægelighed for personer, og som er fastsat i denne forordning, er de baseret på artikel 21 i TEUF og supplerer direktiv 2004/38/EF, uden at det berører dets anvendelse i nødsituationer for det indre marked. Sådanne foranstaltninger bør ikke føre til, at der gives tilladelse til eller begrundes begrænsninger af den frie bevægelighed i strid med traktaterne eller andre bestemmelser i EU-retten. (19)I artikel 45 i TEUF fastsættes arbejdstagernes ret til fri bevægelighed med de restriktioner og på de betingelser, der er fastsat i traktaterne og i gennemførelsesbestemmelserne hertil. Denne forordning indeholder bestemmelser, der supplerer de eksisterende foranstaltninger for at styrke den frie bevægelighed for personer, øge gennemsigtigheden og yde administrativ bistand i nødsituationer forå det indre marked. Sådanne foranstaltninger omfatter oprettelse og tilrådighedsstillelse af de centrale kontaktpunkter for arbejdstagere og deres repræsentanter i medlemsstaterne og på EU-plan i overvågnings- og nødsituationstilstanden for det indre marked i henhold til denne forordning. (20)Hvis medlemsstaterne vedtager foranstaltninger, der påvirker den frie bevægelighed for varer eller personer, varer eller den frie udveksling af tjenesteydelser som forberedelse på og under nødsituationer for det indre marked, bør de begrænse sådanne foranstaltninger til, hvad der er nødvendigt, og fjerne dem, så snart situationen tillader det. Sådanne foranstaltninger bør overholde principperne om proportionalitet og ikke-forskelsbehandling og bør tage hensyn til den særlige situation i grænseregioner. (21)Aktiveringen af nødsituationstilstanden for det indre marked bør udløse en forpligtelse for medlemsstaterne til at meddele kriserelevante restriktioner for den frie bevægelighed.

(22)Når Kommissionen undersøger, om anmeldte udkast til eller vedtagne foranstaltninger er forenelige med proportionalitetsprincippet, bør den tage behørigt hensyn til udviklingen i krisesituationen og ofte begrænsede oplysninger, der er til rådighed for medlemsstaterne, når de søger at mindske de nye risici i forbindelse med krisen. Når omstændighederne gør det berettiget og nødvendigt, kan Kommissionen på grundlag af alle tilgængelige oplysninger, herunder specialiserede eller videnskabelige oplysninger, overveje berettigelsen af medlemsstaternes argumenter, der bygger på forsigtighedsprincippet, som begrundelse for at indføre restriktioner for den frie bevægelighed for personer. Det er Kommissionens opgave at sikre, at sådanne foranstaltninger er i overensstemmelse med EU-retten og ikke skaber uberettigede hindringer for det indre markeds funktion. Kommissionen bør reagere på medlemsstaternes meddelelser så hurtigt som muligt under hensyntagen til omstændighederne i forbindelse med den pågældende krise og senest inden for de frister, der er fastsat i denne forordning. (23)For at sikre, at de specifikke nødforanstaltninger for det indre marked, der er fastsat i denne forordning, kun anvendes, når dette er nødvendigt for at reagere på en særlig nødsituation for det indre marked, bør sådanne foranstaltninger kræve individuel aktivering ved hjælp af Kommissionens gennemførelsesretsakter, som angiver årsagerne til en sådan aktivering og de kriserelevante varer eller tjenesteydelser, på hvilke sådanne foranstaltninger finder anvendelse. (24)For at sikre, at gennemførelsesretsakterne står i et rimeligt forhold til formålet, og at der tages behørigt hensyn til de økonomiske aktørers rolle i krisestyring, bør Kommissionen desuden kun ty til aktivering af nødsituationstilstanden for det indre marked, hvis de økonomiske aktører ikke er i stand til at levere en løsning på frivillig basis inden for en rimelig frist. Det bør i hver enkelt sådan retsakt og i forbindelse med alle særlige aspekter af en krise angives, hvorfor dette er tilfældet. (25)Kommissionen bør kun anvende anmodninger om oplysninger til økonomiske aktører, hvis de oplysninger, der er nødvendige for at reagere hensigtsmæssigt på nødsituationen på det indre marked, såsom oplysninger, der er nødvendige for Kommissionens indkøb på vegne af medlemsstaterne eller skøn over produktionskapaciteten hos producenter af kriserelevante varer, hvis forsyningskæder er blevet afbrudt, ikke kan indhentes fra offentligt tilgængelige kilder eller som følge af frivillige oplysninger. (26)Aktiveringen af nødsituationstilstanden for det indre marked bør, hvor det er nødvendigt, også udløse anvendelsen af visse kriseresponsprocedurer, som indfører tilpasninger af reglerne for design, fremstilling, overensstemmelsesvurdering og omsætning af varer, der er omfattet af Unionens harmoniserede regler. Disse kriseresponsprocedurer bør gøre det muligt hurtigt at markedsføre produkter, der betegnes som kriserelevante varer, i en nødsituation. Overensstemmelsesvurderingsorganerne bør prioritere overensstemmelsesvurderingen af kriserelevante varer frem for andre igangværende ansøgninger vedrørende andre produkter. På den anden side bør de nationale kompetente myndigheder i tilfælde, hvor der er unødige forsinkelser i overensstemmelsesvurderingsprocedurerne, kunne udstede tilladelser for produkter, der ikke har været underkastet de gældende overensstemmelsesvurderingsprocedurer, der skal bringes i omsætning på deres respektive marked, forudsat at de opfylder de gældende sikkerhedskrav. Sådanne tilladelser er kun gyldige på den udstedende medlemsstats område og er begrænset til varigheden af nødsituationen for det indre marked. For at lette stigningen i udbuddet af kriserelevante produkter bør der desuden indføres en vis fleksibilitet med hensyn til mekanismen for formodning om overensstemmelse. I forbindelse med en nødsituation for det indre marked bør producenter af kriserelevante varer også kunne forlade sig på nationale og internationale standarder, som giver et beskyttelsesniveau svarende til de harmoniserede europæiske standarder. I tilfælde, hvor sidstnævnte ikke eksisterer, eller hvor det er uforholdsmæssigt vanskeligt at overholde dem på grund af forstyrrelserne af det indre marked, bør Kommissionen kunne udstede fælles tekniske specifikationer med frivillig eller obligatorisk anvendelse med henblik på at stille brugsklare tekniske løsninger til rådighed for fabrikanterne. (27)Indførelsen af disse kriserelevante tilpasninger af de relevante sektorspecifikke EU-harmoniserede regler kræver målrettede tilpasninger af følgende 19 sektorspecifikke rammer: Direktiv 2000/14/EF, direktiv 2006/42/EU, direktiv 2010/35/EU, direktiv 2013/29/EU, direktiv 2014/28/EU, direktiv 2014/29/EU, direktiv 2014/30/EU, direktiv 2014/31/EU, direktiv 2014/32/EU, direktiv 2014/33/EU, direktiv 2014/34/EU, direktiv 2014/35/EU, direktiv 2014/53/EU, direktiv 2014/68/EU, forordning (EU) 2016/424, forordning (EU) 2016/425, forordning (EU) 2016/426, forordning (EU) 2019/1009 og forordning (EU) nr. 305/2011. Aktiveringen af nødprocedurerne bør være betinget af, at nødsituationstilstanden for det indre marked aktiveres, og bør begrænses til de produkter, der betegnes som kriserelevante varer. (28)I tilfælde, hvor der er betydelige risici for det indre markeds funktion, eller hvor der er alvorlig mangel på eller en usædvanlig stor efterspørgsel efter varer af strategisk betydning, kan foranstaltninger på EU-plan, der har til formål at sikre tilgængeligheden af kriserelevante produkter, såsom prioriterede ordrer, vise sig at være nødvendige for at kunne vende tilbage til det indre markeds normale funktion. (29)For at udnytte Kommissionens købekraft og forhandlingsposition under overvågningstilstanden for det indre marked og nødsituationstilstanden for det indre marked bør medlemsstaterne kunne anmode Kommissionen om at foretage indkøb på deres vegne. (30)Hvis der er en alvorlig mangel på kriserelevante produkter eller tjenesteydelser på det indre marked i en nødsituation for det indre marked, og det er klart, at de økonomiske aktører, der opererer på det indre marked, ikke producerer sådanne varer, men i princippet vil være i stand til at omlægge deres produktionslinjer eller have tilstrækkelig kapacitet til at levere de nødvendige varer eller tjenesteydelser, bør Kommissionen som en sidste udvej kunne anbefale medlemsstaterne at træffe foranstaltninger til at lette eller anmode om, at fabrikanternes produktionskapacitet øges eller omlægges, eller at tjenesteydernes kapacitet til at levere kriserelevante tjenester fremmes. I den forbindelse vil Kommissionen informere medlemsstaterne om, hvor alvorlig manglen er, og hvilken type kriserelevante varer eller tjenesteydelser der er behov for, og yde støtte og rådgivning i forbindelse med fleksibiliteten i gældende EU-ret til sådanne formål. (31)De foranstaltninger, der sikrer lovgivningsmæssig fleksibilitet, vil gøre det muligt for Kommissionen at henstille til medlemsstaterne at fremskynde procedurerne for udstedelse af tilladelser, der er nødvendige for at øge kapaciteten til at producere kriserelevante varer eller levere kriserelevante tjenesteydelser. (32)For at sikre, at kriserelevante varer er tilgængelige under nødsituationen for det indre marked, kan Kommissionen desuden opfordre de økonomiske aktører, der opererer i kriserelevante forsyningskæder, til at prioritere de ordrer på input, der er nødvendige for fremstillingen af slutprodukter, der er kriserelevante, eller ordrerne på selve slutprodukterne. Hvis en økonomisk aktør nægter at acceptere og prioritere sådanne ordrer efter objektive beviser for, at tilgængeligheden af kriserelevante varer er absolut nødvendig, kan Kommissionen beslutte at opfordre de berørte økonomiske aktører til at acceptere og prioritere visse ordrer, hvis opfyldelse så vil have forrang frem for andre privatretlige eller offentligretlige forpligtelser. I tilfælde af manglende accept bør den pågældende aktør redegøre for sine legitime grunde til at afvise anmodningen. Kommissionen kan offentliggøre en sådan begrundet redegørelse eller dele af den under behørig hensyntagen til forretningshemmeligheder. (33)For at sikre tilgængeligheden af kriserelevante varer under nødsituationen på det indre marked kan Kommissionen desuden anbefale, at medlemsstaterne fordeler strategiske reserver under behørig hensyntagen til principperne om solidaritet, nødvendighed og proportionalitet. (34)Hvis de aktiviteter, der skal udføres i henhold til denne forordning, omfatter behandling af personoplysninger, bør en sådan behandling være i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning om beskyttelse af personoplysninger, nemlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679. (35)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser, for så vidt angår muligheden for at vedtage støtteforanstaltninger til fremme af den frie bevægelighed for personer med henblik på at opstille en liste over individuelle mål (mængder og frister) for de strategiske reserver, som medlemsstaterne bør opretholde, således at initiativets mål nås. Endvidere bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser, for så vidt angår aktivering af overvågningstilstanden og overvågningsforanstaltninger med henblik på nøje at overvåge de strategiske forsyningskæder og koordinere opbygningen af strategiske reserver for varer af strategisk betydning. Kommissionen bør endvidere tillægges gennemførelsesbeføjelser, for så vidt angår aktivering af specifikke nødresponsforanstaltninger i forbindelse med en nødsituation for det indre marked for at muliggøre en hurtig og koordineret respons. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (36)Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er anerkendt i navnlig Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder ("chartret"). Den respekterer navnlig retten til privatlivets fred for de økonomiske aktører, der er fastsat i chartrets artikel 7, retten til databeskyttelse, der er fastsat i chartrets artikel 8, friheden til at oprette og drive egen virksomhed og aftalefriheden, som er beskyttet ved chartrets artikel 16, ejendomsretten, der er beskyttet ved chartrets artikel 17, retten til kollektive forhandlinger og søgsmål, der er beskyttet ved chartrets artikel 28, og retten til adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol som fastsat i chartrets artikel 47. Da målet for denne forordning ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, men på grund af handlingens omfang og virkninger bedre kan nås på EU-plan, kan Unionen vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. Forordningen bør ikke berøre arbejdsmarkedets parters autonomi som anerkendt i TEUF. (37)Unionen er fortsat fuldt engageret i international solidaritet og støtter kraftigt princippet om, at alle foranstaltninger, der anses for nødvendige i henhold til denne forordning, herunder foranstaltninger, der er nødvendige for at forebygge eller afhjælpe kritiske mangler, gennemføres på en måde, der er målrettet, gennemsigtig, forholdsmæssig, midlertidig og i overensstemmelse med WTO-forpligtelserne. (38)EU-rammen skal omfatte interregionale elementer med henblik på at etablere sammenhængende, tværsektorielle, grænseoverskridende overvågnings- og nødresponsforanstaltninger for det indre marked, navnlig under hensyntagen til ressourcer, kapaciteter og sårbarheder i naboregioner, navnlig grænseregioner. (39)Kommissionen indleder også, hvor det er relevant, konsultationer eller samarbejde på Unionens vegne med relevante tredjelande med særlig vægt på udviklingslande med henblik på at finde samarbejdsløsninger for at håndtere forstyrrelser i forsyningskæden i overensstemmelse med internationale forpligtelser. Dette omfatter koordinering i relevante internationale fora, hvis det er hensigtsmæssigt. (40)For at etablere en ramme af kriseprotokoller bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF med henblik på at supplere den lovgivningsmæssige ramme, der er fastsat i denne forordning, ved yderligere at præcisere de nærmere bestemmelser for medlemsstaternes og EU-myndighedernes samarbejde i forbindelse med overvågnings- og nødsituationstilstand for det indre marked, sikker udveksling af oplysninger og risiko- og krisekommunikation. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. (41)Rådets forordning (EF) nr. 2679/98, der indeholder bestemmelser om en mekanisme for bilaterale drøftelser om hindringer for det indre markeds funktion, er sjældent blevet anvendt og er forældet. Evalueringen viste, at de løsninger, der er fastsat i nævnte forordning, ikke tager højde for realiteterne i forbindelse med komplekse kriser, som ikke er begrænset til hændelser, der finder sted ved grænserne mellem to nabomedlemsstater. Den bør derfor ophæves —

VEDTAGET DENNE FORORDNING: Del I

Almindelige bestemmelser Afsnit I

Anvendelsesområde Artikel 1

Genstand 1.Denne forordning fastlægger en ramme for foranstaltninger med henblik på at foregribe, forberede sig på og reagere på virkningerne af kriser for det indre marked med det formål at sikre den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser og personer og sikre tilgængeligheden af varer og tjenesteydelser af strategisk betydning og kriserelevante varer og tjenesteydelser på det indre marked. 2.De i stk. 1 omhandlede foranstaltninger omfatter: a)en rådgivende gruppe til at rådgive Kommissionen om passende foranstaltninger til foregribelse, forebyggelse eller håndtering af krisens konsekvenser for det indre marked b)foranstaltninger til indsamling, deling og udveksling af relevante oplysninger c)beredskabsforanstaltninger med henblik på foregribelse og planlægning d)foranstaltninger til håndtering af virkningerne for det indre marked af væsentlige hændelser, der endnu ikke har resulteret i en nødsituation for det indre marked (overvågning af det indre marked), herunder en række overvågningsforanstaltninger og e)foranstaltninger til håndtering af nødsituationer for det indre marked, herunder en række nødresponsforanstaltninger. 3.Medlemsstaterne udveksler regelmæssigt oplysninger om alle spørgsmål, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde, indbyrdes og med Kommissionen. 4.Kommissionen kan indhente al relevant specialiseret og/eller videnskabelig viden, der er nødvendig for anvendelsen af denne forordning. Artikel 2

Anvendelsesområde 1.Foranstaltningerne i denne forordning finder anvendelse i forbindelse med en krises væsentlige indvirkning på det indre markeds funktion og dets forsyningskæder. 2.Denne forordning finder ikke anvendelse på: a)lægemidler som defineret i artikel 1, stk. 2, i direktiv 2001/83/EF b) medicinsk udstyr som defineret i artikel 2, litra e), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/123 c) andre medicinske modforanstaltninger som defineret i artikel 3, nr. 8), i forordning (EU).../... om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler [SCBTH-forordningen] og opført på den liste, der er opstillet i henhold til artikel 6, stk. 1, i forslaget til] Rådets forordning (EU).../... om en ramme for foranstaltninger til sikring af forsyningen af kriserelevante medicinske modforanstaltninger d)halvledere som defineret i artikel 2, stk. 1, i Rådets og Europa-Parlamentets forordning om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere (mikrochipforordningen)

e)energiprodukter som defineret i artikel 2, stk. 1, i direktiv 2003/96/EF, elektricitet som defineret i artikel 2, stk. 2, i nævnte direktiv og andre produkter som omhandlet i artikel 2, stk. 3, i nævnte direktiv f)finansielle tjenesteydelser såsom bank-, kredit-, forsikrings- og genforsikringsvirksomhed, arbejdsmarkedsrelaterede eller personlige pensionsordninger, værdipapirer, investeringsfonde, betalings- og investeringsrådgivning, herunder de tjenesteydelser, der er anført i bilag I til direktiv 2013/36, samt afregnings- og clearingvirksomhed og rådgivning, formidling og andre finansielle hjælpetjenester. 3.Uanset stk. 2 finder denne forordnings litra a), b) og c), artikel 16-20 og artikel 41 anvendelse på de produkter, der er omhandlet i disse litraer. 4.Denne forordning berører ikke EU-civilbeskyttelsesmekanismen i afgørelse nr. 1313/13/EU og den generelle plan for krisestyring på fødevare- og foderområdet i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 178/2002. 5.Denne forordning berører ikke Unionens konkurrenceregler (artikel 101-109 i TEUF og gennemførelsesforordninger), herunder kartel-, fusions- og statsstøtteregler. 6.Denne forordning berører ikke Kommissionen: a)ved indledning af konsultationer eller samarbejde på Unionens vegne med relevante tredjelande, med særlig vægt på udviklingslande, med henblik på at finde samarbejdsløsninger for at undgå forstyrrelser i forsyningskæden i overensstemmelse med internationale forpligtelser. Dette kan omfatte koordinering i relevante internationale fora, hvis det er hensigtsmæssigt, eller b)vurdering af, om det er hensigtsmæssigt at indføre restriktioner for eksport af varer i overensstemmelse med Unionens internationale rettigheder og forpligtelser i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/479. 7.Enhver foranstaltning i henhold til denne forordning skal være i overensstemmelse med Unionens forpligtelser i henhold til folkeretten. 8.Denne forordning berører ikke medlemsstaternes ansvar for at beskytte den nationale sikkerhed eller deres beføjelser til at beskytte væsentlige statslige funktioner, herunder sikring af statens territoriale integritet og opretholdelse af lov og orden. Artikel 3

Definitioner I denne forordning forstås ved: 1)"krise": en usædvanlig uventet og pludselig, naturlig eller menneskeskabt begivenhed af ekstraordinær karakter og omfang, der finder sted i eller uden for Unionen 2)"overvågningstilstand for det indre marked": en ramme for håndtering af en trussel om betydelig forstyrrelse af forsyningen af varer og tjenesteydelser af strategisk betydning, som har potentiale til at udvikle sig til en nødsituation for det indre marked inden for de næste seks måneder 3)"nødsituation for det indre marked": en vidtrækkende indvirkning af en krise på det indre marked, som i alvorlig grad forstyrrer den frie bevægelighed på det indre marked eller forsyningskædernes funktion, og som er uundværlig for opretholdelsen af vitale samfundsmæssige eller økonomiske aktiviteter i det indre marked 4)"strategisk vigtige områder": områder af afgørende betydning for Unionen og dens medlemsstater, idet de er af systemisk og vital betydning for den offentlige sikkerhed, den offentlige tryghed, den offentlige orden eller folkesundheden, og hvis forstyrrelse, sammenbrud, tab eller ødelæggelse vil have en betydelig indvirkning på det indre markeds funktion 5)"varer og tjenesteydelser af strategisk betydning": varer og tjenesteydelser, der er uundværlige for at sikre et velfungerende indre marked på strategisk vigtige områder, og som ikke kan erstattes eller diversificeres 6)"kriserelevante varer og tjenesteydelser": varer og tjenesteydelser, der er nødvendige for at reagere på krisen eller håndtere krisens konsekvenser for det indre marked i en nødsituation for det indre marked 7)"strategiske reserver": en beholdning af varer af strategisk betydning, for hvilke det kan være nødvendigt at opbygge en reserve for at forberede sig på en nødsituation for det indre marked under en medlemsstats kontrol. Afsnit II

Forvaltning

Artikel 44

Rådgivende gruppe 1.Der oprettes en rådgivende gruppe. 2.Den rådgivende gruppe sammensættes af én repræsentant for hver medlemsstat. Hver medlemsstat udpeger en repræsentant og en suppleant. 3.Kommissionen leder den rådgivende gruppe og varetager dens sekretariat. Kommissionen kan indbyde en repræsentant for Europa-Parlamentet, repræsentanter for de EFTA-stater, der er kontraherende parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, repræsentanter for økonomiske aktører, interesseorganisationer, arbejdsmarkedets parter og eksperter til at deltage i den rådgivende gruppes møder som observatører. Den indbyder repræsentanter for andre kriserelevante organer på EU-plan som observatører til de relevante møder i den rådgivende gruppe. 4.Med henblik på beredskabsplanlægning i henhold til artikel 6-8 bistår og rådgiver den rådgivende gruppe Kommissionen i forbindelse med følgende opgaver: a)foreslå ordninger for administrativt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne i forbindelse med den overvågnings- og nødsituationstilstand for det indre marked, der er indeholdt i kriseprotokollerne b)vurdere væsentlige hændelser, som medlemsstaterne har advaret Kommissionen om. 5.Med henblik på overvågningstilstanden for det indre marked, jf. artikel 9, bistår den rådgivende gruppe Kommissionen med følgende opgaver: a)fastslå, om den trussel, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, er til stede, og omfanget af en sådan trussel b)indsamle fremsynsviden, dataanalyser og markedsoplysninger c)foretage høringer af repræsentanterne for økonomiske aktører, herunder SMV'er, og industrien med henblik på indsamling af markedsoplysninger d)analysere aggregerede data modtaget fra andre kriserelevante organer på EU-plan og internationalt plan e)lette udveksling og deling af oplysninger, herunder med andre relevante organer og andre kriserelevante organer på EU-plan samt tredjelande, hvor det er relevant, med særlig vægt på udviklingslande og internationale organisationer f)vedligeholde et register over nationale kriseforanstaltninger og EU-kriseforanstaltninger, der er blevet anvendt under tidligere kriser, som har haft en indvirkning på det indre marked og dets forsyningskæder. 6.Med henblik på nødsituationstilstanden for det indre marked, jf. artikel 14, bistår den rådgivende gruppe Kommissionen med følgende opgaver: a)analysere kriserelevante oplysninger indsamlet af medlemsstaterne eller Kommissionen b)fastlægge om kriterierne for aktivering eller deaktivering af nødsituationstilstanden er opfyldt c)rådgive om gennemførelsen af de foranstaltninger, der er valgt som reaktion på nødsituationen for det indre marked på EU-plan d)foretage en gennemgang af nationale kriseforanstaltninger e)lette udveksling og deling af oplysninger, herunder med andre kriserelevante organer på EU-plan samt tredjelande, hvor det er relevant, med særlig vægt på udviklingslande, samt med internationale organisationer.

7.Kommissionen sikrer deltagelse af alle organer på EU-plan, der er relevante for den respektive krise. Den rådgivende gruppe samarbejder og koordinerer, hvor det er relevant, tæt med andre relevante kriserelaterede organer på EU-plan. Kommissionen sikrer koordinering med de foranstaltninger, der gennemføres gennem andre EU-mekanismer, såsom EU-civilbeskyttelsesmekanismen eller EU's ramme for sundhedssikkerhed. Den rådgivende gruppe skal sikre udveksling af oplysninger med Katastrofeberedskabskoordinationscentret under EU-civilbeskyttelsesmekanismen. 8.Den rådgivende gruppe mødes mindst tre gange om året. På sit første møde vedtager den rådgivende gruppe på forslag af og efter aftale med Kommissionen selv sin forretningsorden. 9.Den rådgivende gruppe kan vedtage udtalelser, henstillinger eller rapporter inden for rammerne af sine opgaver, jf. stk. 4-6. Artikel 5

Centrale forbindelseskontorer 1.Medlemsstaterne udpeger centrale forbindelseskontorer med ansvar for kontakter, koordinering og informationsudveksling med de centrale forbindelseskontorer i andre medlemsstater og det centrale forbindelseskontor på EU-plan i henhold til denne forordning. Sådanne forbindelseskontorer koordinerer og samler input fra de relevante nationale kompetente myndigheder. 2.Kommissionen udpeger et centralt forbindelseskontor på EU-plan til at tage kontakt til medlemsstaternes centrale forbindelseskontorer i forbindelse med overvågnings- og nødsituationstilstanden for det indre marked i henhold til denne forordning. Det centrale forbindelseskontor på EU-plan sikrer koordinering og udveksling af oplysninger med medlemsstaternes centrale forbindelseskontorer med henblik på forvaltningen af overvågnings- og nødsituationstilstanden for det indre marked. Del II

Beredskabsplanlægning på det indre marked Artikel 6

Kriseprotokoller 1.Under hensyntagen til udtalelsen fra den rådgivende gruppe og input fra relevante organer på EU-plan tillægges Kommissionen beføjelse til efter høring af medlemsstaterne at vedtage en delegeret retsakt med henblik på at supplere denne forordning med en ramme, der fastsætter kriseprotokoller vedrørende krisesamarbejde, udveksling af oplysninger og krisekommunikation for overvågnings- og nødsituationstilstand for det indre marked, navnlig: a)samarbejde mellem de kompetente myndigheder på nationalt plan og EU-plan med henblik på forvaltning af overvågnings- og nødsituationstilstanden for det indre marked i overvågnings- og nødsituationstilstanden på tværs af sektorerne i det indre marked b)generelle retningslinjer for sikker udveksling af oplysninger c)en koordineret tilgang til risiko- og krisekommunikation, også over for offentligheden, med en koordinerende rolle for Kommissionen d)forvaltningen af rammen. 2.Kommissionen og medlemsstaterne indfører detaljerede administrative ordninger for at sikre rettidigt samarbejde og sikker udveksling af oplysninger mellem Kommissionen, de relevante organer på EU-plan og medlemsstaterne om: a)en fortegnelse over relevante nationale kompetente myndigheder, de centrale forbindelseskontorer, der er udpeget i henhold til artikel 5, og de centrale kontaktpunkter, der er omhandlet i artikel 21, deres kontaktoplysninger, tildelte roller og ansvarsområder i denne forordnings overvågnings- og nødsituationstilstande i henhold til national ret b)høring af repræsentanter for økonomiske aktører og arbejdsmarkedets parter, herunder SMV'er, om deres initiativer og foranstaltninger til at afbøde og reagere på potentielle forstyrrelser i forsyningskæden og overvinde potentielle mangler på varer og tjenesteydelser på det indre marked c)samarbejde på teknisk niveau i overvågnings- og nødsituationstilstand på tværs af sektorerne på det indre marked d)risiko- og nødkommunikation med en koordinerende rolle for Kommissionen under behørig hensyntagen til allerede eksisterende strukturer. 3.For at sikre, at den ramme, der er omhandlet i stk. 1, fungerer, kan Kommissionen sammen med medlemsstaterne gennemføre stresstest, simuleringer og revisioner under og efter foranstaltninger og foreslå de relevante organer på EU-plan og medlemsstaterne at ajourføre rammen efter behov. Artikel 7

Uddannelse ogsimuleringer

Kommissionen tilrettelægger uddannelse i krisekoordinering, samarbejde og informationsudveksling som omhandlet i artikel 6 for personalet i de udpegede centrale forbindelseskontorer. Den tilrettelægger simuleringer, der inddrager personalet i de centrale forbindelseskontorer fra alle medlemsstater på grundlag af potentielle scenarier for nødsituationer for det indre marked.

Artikel 8

Ad hoc-varslinger for tidlig varsling 1.En medlemsstats centrale forbindelseskontor underretter uden unødig forsinkelse Kommissionen og de centrale forbindelseskontorer i andre medlemsstater om enhver hændelse, der i væsentlig grad forstyrrer eller har potentiale til i væsentlig grad at forstyrre det indre marked og dets forsyningskæders funktion (væsentlige hændelser). 2.De centrale forbindelseskontorer og relevante nationale kompetente myndigheder behandler i overensstemmelse med EU-retten og national lovgivning, der er i overensstemmelse med EU-retten, de i stk. 1 omhandlede oplysninger på en måde, der respekterer deres fortrolighed, beskytter Den Europæiske Unions eller dens medlemsstaters sikkerhed og offentlige orden og beskytter de berørte økonomiske aktørers sikkerhed og kommercielle interesser. 3.For at afgøre, om forstyrrelsen eller den potentielle forstyrrelse af det indre markeds funktion og dets forsyningskæder for varer og tjenesteydelser er væsentlig og bør være genstand for en varsling, tager en medlemsstats centrale forbindelseskontor hensyn til følgende: a)antallet af økonomiske aktører, der er berørt af forstyrrelsen eller den potentielle forstyrrelse b)varigheden eller den forventede varighed af en forstyrrelse eller potentiel forstyrrelse c)geografisk område, den del af det indre marked, der er berørt af forstyrrelsen eller den potentielle forstyrrelse, indvirkningen på specifikke geografiske områder, der er særligt sårbare eller udsat for forstyrrelser i forsyningskæden, herunder regionerne i EU's yderste periferi d)virkningen af forstyrrelsen eller den potentielle forstyrrelse på ikke-diversificerbare og ikke-substituerbare input. Del III

Overvågning af det indre marked Afsnit I

Overvågningstilstand Artikel 9

Aktivering 1.Hvis Kommissionen under hensyntagen til udtalelsen fra den rådgivende gruppe finder, at den trussel, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, er til stede, aktiverer den overvågningstilstanden i en periode på højst seks måneder ved hjælp af en gennemførelsesretsakt. En sådan gennemførelsesretsakt skal indeholde følgende: a)en vurdering af krisens potentielle konsekvenser b)liste over de pågældende varer og tjenesteydelser af strategisk betydning og c) de overvågningsforanstaltninger, der skal træffes. 2.Den i stk. 1 omhandlede gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 42, stk. 2. Artikel 10

Forlængelse og deaktivering 1.Kommissionen kan, hvis den finder, at årsagerne til aktivering af overvågningstilstanden i henhold til artikel 9