Denne konsekvensanalyse følger den sideløbende evaluering af direktivet om produktsikkerhed i almindelighed ("produktsikkerhedsdirektivet"). Evalueringsresultaterne viser, at produktsikkerhedsdirektivet er et effektivt instrument, som generelt opfylder de herfor fastsatte mål, men at der stadig er for mange usikre produkter i omløb på EU-markedet, hvilket skaber ulige vilkår for virksomhederne og en betydelig omkostning for samfundet og forbrugerne. De forebyggelige skadelige følgevirkninger for EU's forbrugere og samfundet som følge af skader/dødsfald forårsaget af usikre produkter anslås til 11,5 mia. EUR om året, og de skadelige følgevirkninger for forbrugerne, baseret på værdien af usikre produkter, udgør skønsvis 19,3 mia. EUR. De specifikke problemer i produktsikkerhedsdirektivet vedrører følgende: Direktivet tager ikke i tilstrækkelig grad højde for de udfordringer, der er forbundet med nye teknologier og onlinesalg; tilbagekaldelser af usikre produkter fra forbrugerne er ikke tilstrækkeligt effektive, markedsovervågningsbestemmelserne er ikke fuldt ud effektive og konsistente med de regler, der gælder for harmoniserede produkter; sikkerhedsreglerne for fødevareimitater anvendes ikke konsekvent overalt i EU. De vigtigste årsager til disse problemer er markeds- og reguleringssvigt i en situation, hvor onlinesalget og nye teknologier oplever en kraftig vækst. Det må forventes, at disse problemer vil skærpes med tiden, da salget af forbrugsvarer i stigende grad hænger sammen med globaliseringen og digitaliseringen.

Initiativet har til formål at nå de generelle mål om at beskytte EU's forbrugere mod usikre produkter og samtidig bidrage til et velfungerende indre marked, navnlig lige konkurrencevilkår for virksomhederne. De specifikke mål er at 1) sikre, at EU's retlige ramme indeholder generelle sikkerhedsregler for alle forbrugerprodukter og sikkerhedsrisici, herunder risici i forbindelse med nye teknologier; 2) imødegå produktsikkerhedsudfordringer i onlinesalgskanalerne; 3) gøre produkttilbagekaldelser mere effektive og virkningsfulde og dermed holde usikre produkter væk fra forbrugerne; 4) forbedre markedsovervågningen og sikre bedre overensstemmelse mellem reglerne for harmoniserede og ikkeharmoniserede forbrugerprodukter; 5) håndtere sikkerhedsproblemer forbundet med fødevareimitater.

Produktsikkerhed er en delt kompetence mellem medlemsstaterne og EU. De identificerede problemer er udbredte og har de samme årsager i hele EU. Målet om produktsikkerhed kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene, da der i udpræget grad er behov for, at alle markedsovervågningsmyndighederne i hele EU samarbejder, interagerer og yder en sammenhængende indsats, hvis det samme høje beskyttelsesniveau skal sikres for alle EU's forbrugere og der skal skabes lige vilkår i et indre marked med fri bevægelighed for varer. Uden en indsats fra EU's side vil også medlemsstaternes omkostninger til markedsovervågning og virksomhedernes administrative omkostninger øges betydeligt.

Under den åbne høring om køreplanen for/den indledende konsekvensanalyse af produktsikkerhedsdirektivet støttede de fleste interessenter den juridiske revision af produktsikkerhedsdirektivet, og næsten halvdelen gik ind for en komplet revision (model 3 og 4). I forbindelse med den åbne offentlige høring og andre høringsaktiviteter gav interessenterne klar støtte til specifikke foranstaltninger under model 3. Forbrugerorganisationerne går generelt ind for model 4. De fleste medlemsstater støtter model 3. Virksomhederne fremhæver behovet for en klar definition af ansvar, retssikkerhed og lige konkurrencevilkår og synes derfor at gå ind for en juridisk revision af produktsikkerhedsdirektivet (model 2 og 3).