1 ViÎT-('W< 
• KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 15.07.1997 
KOM(97)2008 endelig udg. 
Kommissionens udtalelse 
om Bulgariens ansøgning 
om medlemskab af Den Europæiske Union 

Indhold 
A. INDLEDNING 
a) Forord 
Ansøgning om medlemskab 
Baggrund for udtalelsen 
Udtalelsens indhold 
b) Forbindelser mellem Den Europæiske Union og Bulgarien 
Historisk og geopolitisk baggrund 
Bulgariens holdning til Den Europæiske Union 
Aftalemæssige forbindelser 
Før-tiltrædelsesstrategi 
Handelsmæssige forbindelser 
Generel evaluering 
B. KRITERIER FOR MEDLEMSKAB 
1. Politiske kriterier 
1.1 Demokrati og retsstatsforhold 
Parlamentets og den lovgivende magts organisation 
Parlamentets funktion 
Den udøvende magts organisation 
Den udøvende magts funktion 
Den dømmende magts organisation 
Den dømmende magts funktion 
1.2 Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal 
Borgerlige og politiske rettigheder 
Økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder 
Mindretals rettigheder og beskyttelse af mindretal 
1.3 Generel evaluering 
2. Økonomiske kriterier 
2.1 Den økonomiske situation 
Baggrund 
Liberalisering 
Stabilisering af økonomien 
Strukturændringer 
Den finansielle sektor 
Den økonomiske og sociale udvikling 
2.2 Økonomien set i lyset af medlemskab 
Indledning 
En fungerende markedsøkonomi 
Evnen til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne 
Udsigter og prioriteter 
2.3 Generel evaluering 
3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab 
3.1 Det indre marked uden grænser 
De fire friheder 
De generelle rammer 
Fri bevægelighed for varer 
Fri bevægelighed for kapital 
Fri bevægelighed for tjenesteydelser 
Fri bevægelighed for personer 
Generel evaluering 
Konkurrence 
3.2 Innovation 
Informationssamfundet 
Uddannelse, erhvcrsuddannelse og ungdomsanliggender 
Forskning og teknologisk udvikling 
Telekommunikation 
Den audiovisuelle sektor 
3.3 Økonomiske og fiskale anliggender 
Økonomisk og monetær union 
Beskatning 
Statistik 
3.4 Sektorpolitik 
Industri 
Landbrug 
Fiskeri 
Energi 
Transport 
Små og mellemstore virksomheder 
3.5 Økonomisk og social samhørighed 
Beskæftigelse og sociale anliggender 
Regionalpolitik og samhørighed 
3.6 Livskvalitet miljø 
Miljø 
Forbrugerbeskyttelse 
3.7 Retlige og indre anliggender 
3.8 Eksterne politikker 
Handel og internationale økonomiske forbindelser 
Udvikling 
Told 
Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik 
3.9 Finansielle spørgsmål 
Finanskontrol 
Konsekvenser for budgettet 
4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk 
4.1 Administrative strukturer 
4.2 Administrationens og retsvæsenets kapacitet 
4.3 Generel evaluering 
C. SAMMENFATNING OG KONKLUSION 
Bilag 
Parlamentssammensætning 
Det indre marked: hvidbogsforanstaltninger 
Statistiske data 



A. Indledning 
a) Forord 
Ansøgning om medlemskab 
Bulgarien indgav sin ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union den 14. december 
1995, og Ministerrådet derefter den 29. januar 1996 at indlede proceduren i traktatens artikel 
O, som fastsætter, at Kommissionen skal høres. 
Det er på denne baggrund, at Kommissionen forelægger denne udtalelse som svar på en 
anmodning fra Det Europæiske Råd i Madrid i december 1995 om, at udtalelsen blev forelagt 
så snart som muligt efter afslutningen af regeringskonferencen, som blev indledt i marts 1996 
og afsluttet i juni 1997. 
Baggrund for wdtalelsen 
Bulgariens ansøgning om medlemskab er til behandling samtidig med ansøgningerne fra ni 
andre associerede lande. Bulgariens ansøgning skal ses som led i en historisk proces, hvor de 
central- og østeuropæiske lande har overvundet den deling af kontinentet, som har varet i 40 
år, og søger optagelse i det område af fred, stabilitet og velfærd, som Unionen har skabt. 
Det Europæiske Råd konkluderede på sit møde i København i juni 1993 følgende: 
"De associerede lande i Central- og Østeuropa, som måtte ønske det, kan blive medlemmer af 
Den Europæiske Union. Tiltrædelse vil finde sted, så snart et associeret land er i stand til at 
påtage sig forpligtelserne ved et medlemskab og opfylder de givne økonomiske og politiske 
betingelser. Medlemskab kræver: 
at ansøgerlandet har opnået institutionel stabilitet, som garanterer demokrati, 
retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal 
en fungerende markedsøkonomi samt evne til at klare konkurrencepresset og 
markedskræfterne i Unionen 
at ansøgeren er i stand til at påtage sig forpligtelserne ved et medlemskab, herunder er 
i stand til at tilslutte sig målet om en politisk, økonomisk og monetær union. 
Unionens evne til at optage nye medlemmer uden derved at sætte tempoet i den europæiske 
integration over styr er ligeledes af stor betydning og bør indgå i overvejelserne i såvel 
Unionens som ansøgerlandenes almindelige interesse." 
I denne erklæring angives de politiske og økonomiske kriterier for undersøgelse af 
tiltrædelsesansøgningerne fra de associerede lande i Central- og Østeuropa. 
Det Europæiske Råd i Madrid i december 1995 henviste til behovet for som led i præ­
tiltrædelsesstrategien "at skabe grundlag for en gradvis og harmonisk integration af 
ansøgerlandene, særlig gennem: 
5 
udvikling af markedsøkonomien 
tilpasning af deres administrative strukturer 
skabelse af et stabilt økonomisk og monetært klima". 
I sin udtalelse analyserer Kommissionen Bulgariens ansøgning efter egen fortjeneste men på 
basis af samme kriterier som de andre ansøgninger, som den samtidig skal afgive udtalelse 
om. Med denne fremgangsmåde respekteres det ønske, som Det Europæiske Råd fremkom 
med i Madrid, om at sikre, at ansøgerlandene behandles på lige fod. 
Foruden de enkelte udtalelser forelægger Kommissionen særskilt Rådet som led i sin 
meddelelse "Agenda 2000" en generel vurdering af tiltrædelsesansøgningerne samt 
henstillinger vedrørende en strategi for en heldig udvidelse af Unionen. Den forelægger 
samtidig en konsekvensanalyse af udvidelsen for Unionens politikker. 
Udtalelsens indhold 
I udtalelsens opbygning tages der hensyn til konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i 
København. Der gives: 
en redegørelse for de hidtidige forbindelser mellem Bulgarien og Unionen, særlig 
inden for rammerne af associeringsaftalen 
en analyse af situationen med hensyn til de af Det Europæiske Råd nævnte politiske 
betingelser (demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder, beskyttelse af 
mindretal) 
en vurdering af Bulgariens situation og udsigter med hensyn til de af Det Europæiske 
Råd nævnte økonomiske betingelser (markedsøkonomi, evne til at klare 
konkurrencepresset) 
en behandling af spørgsmålet om Bulgariens evne til at påtage sig forpligtelserne ved 
et medlemskab, dvs. Unionens regelværk, som det kommer til udtryk i traktaten, den 
afledte ret og Unionens politikker 
endelig en generel vurdering af Bulgariens situation og udsigter med hensyn til 
betingelserne for medlemskab af Unionen og en henstilling vedrørende 
tiltrædelsesforhandlingerne. 
I sin vurdering af Bulgarien med hensyn til de økonomiske kriterier og landets evne til at 
overtage Unionens regelværk har Kommissionen medtaget en prognose; den har forsøgt at 
evaluere, hvilke fremskridt der med rimelighed kan forventes fra Bulgariens side i de 
kommende år inden tiltrædelse under hensyn til den omstændighed, at Unionens regelværk 
vil fortsætte med at udvikle sig. Til dette formål har man uden at foregribe det faktiske 
tiltrædelsestidspunkt i udtalelsen baseret sig på en mellemfristet tidsramme på ca. fem år. 
Under sit arbejde med udtalelsen har Kommissionen indhentet el væld af oplysninger om 
Bulgariens situation fra de bulgarske myndigheder og har benyttet mange andre 
informationskilder, herunder medlemsstaterne og talrige internationale organisationer. 
b) Forbindelser mellem Den Europæiske Union og Bulgarien 
Historisk og geopolitisk baggrund 
Bulgarien grænser op til Sortehavet mod øst, Donau mod nord og bjergområder langs 
grænserne med Grækenland og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og dækker 
et areal på 111 000 km og har en befolkning på 8,3 millioner. Helt tilbage til 681 eksisterede 
der en bulgarsk stat, og Bulgarien har bidraget meget til udviklingen af den slaviske kultur. 
Det blev uafhængigt fra det osmanniske rige i 1878 og var indtil 1946 et konstitutionelt 
monarki. Bulgarien deltog i den første Balkankrig i 1912 mod det osmanniske rige og i den 
anden Balkankrig det følgende år, i hvilken landet mistede en betydelig del af sit territorium. 
Bulgarien stillede sig på Tysklands side under 1. verdenskrig og mistede endnu mere af sit 
område i krigsefterspillet. Bulgarien allierede sig igen med Tyskland i en stor del af 2. 
verdenskrig, skønt det med held modsatte sig jødedeportationer fra Bulgarien. I 1944 sluttede 
Bulgarien sig til de allierede styrker. I 1946 blev Bulgariens førkrigstidsgrænser stadfæstet. 
Efter krigen var Bulgarien i kort tid besat af sovjetiske tropper. I september 1946 blev 
monarkiet afskaffet efter en folkeafstemning, og der blev udråbt en demokratisk 
folkerepublik. Dette blev stadfæstet ved forfatningen af 1947, på hvilket tidspunkt 
kommunistpartiet havde sikret sig fuldstændig kontrol. 1 1956 kom Todor Zhivkov til magten 
og skulle komme til at styre landet i over tredive år. Med en yderst centraliseret økonomisk 
politik blev den nationaliserede industri prioriteret, hvilket førte til en hurtig stigning i 
industriens andel i økonomien. Landbruget blev kollektiviseret, og kooperativerne blev 
omorganiseret i større agro-industrielle komplekser. Fra 1970 og fremefter aftog den 
økonomiske vækst, og i anden halvdel af 1980'erne gik den i stå. 
I november 1989 brød det kommunistiske styre i Bulgarien sammen. Overgangen til 
demokrati forløb under indflydelse af en lignende udvikling i andre tidligere kommunistiske 
lande pludseligt og fredeligt. Todor Zhivkov blev afsat, og en interimsregering førte landet til 
dets første frie valg siden krigen. Siden da har det politiske liv i Bulgarien været kendetegnet 
ved gentagne regeringsskift og en stærk polarisering, men også respekt for den 
forfatningsmæssige orden og så at sige ingen voldeligheder. Valget i juni 1990 blev vundet af 
det bulgarske socialistparti (BSP), der efterfulgte kommunistpartiet; men BSP-regeringen 
blev af den økonomiske krise tvunget til at træde tilbage i november 1990 og blev erstattet af 
en "program"-regering. Det nye valg i oktober 1991 resulterede i en koalitionsregering under 
ledelse af unionen af demokratiske kræfter (UDF), men også denne blev det følgende år afløst 
af en partiløs regering. Valget i 1994 gav en BSP-regering et flertal, men denne regering blev 
af nye økonomiske vanskeligheder tvunget til at træde tilbage i februar 1997 og blev erstattet 
af en interimsregering. Præsident Stoyanov, som to måneder tidligere var blevet valgt med 
UDF-støtte, spillede en væsentlig rolle med at bringe landet gennem den efterfølgende krise 
til et nyt valg i april 1997, som gav UDF og dets allierede et flertal. 
Bulgariens holdning til Den Europæiske Union 
Samtlige regeringer har siden 1990 været enige om, at det strategiske mål var integration med 
EU. Bulgarien indgav den 14. december 1995 sin ansøgning om tiltrædelse, som blev støttet 
næsten enstemmigt af nationalforsamlingen. I det memorandum, der ledsagede ansøgningen, 
slog den bulgarske regering følgende fast: "Bulgariens medlemskab af Den Europæiske 
Union er et strategisk mål og et spørgsmål om national interesse. Det vil befæste resultaterne 
af de demokratiske reformer, der er gennemført siden begyndelsen af IOWcrnc, og være en 
politisk anerkendelse af deres succes. Medlemskab af EU er en vigtig faktor i landets 
fremtidige økonomiske udvikling. Stabilisering af den demokratiske proces og indførelse af 
markedsøkonomi svarer overens med nabolandenes og hele Europas interesser. Det vil få en 
positiv indflydelse på sikkerheden og stabiliteten på kontinentet. Bulgariens ønske om fuldt 
medlemskab af EU afspejler en vilje og en beredvillighed til at tage del i realiseringen af et 
forenet Europa, der lever i fred, velstand og social retfærdighed." 
Den 29. januar 1997 udtalte præsident Stoyanov under sit besøg i Europa-Parlamentet: "Jeg 
skal her i dette ophøjede forum på ny bekræfte, at vi er besluttet på at følge vejen mod 
integration med Den Europæiske Union og realisering af fælles europæiske værdier. Dette er 
den højeste prioritet for den bulgarske politik, om hvilken ... der består en bred konsensus 
blandt de politiske kræfter. De væsentlige drivende kræfter i den dynamiske udvikling af 
samarbejdet og efterhånden større integration af vort land med Den Europæiske Union er 
følgende: en konsekvent gennemførelse af Europaaftalen og EU's vedtagne strategi for 
forberedelse af de associerede lande på fuldt medlemskab såvel som henstillingerne i 
hvidbogen om deltagelse i det fælles marked ..." 
Den 21. maj 1997 udtalte den nye premierminister Kostov i sin tiltrædelsestale til 
nationalforsamlingen: "Bulgariens europæiske valg er udtryk for en konsensus, som har taget 
form under det bulgarske samfunds lange og vanskelige udvikling over de sidste syv år". 
Aftalemæssige forbindelser 
Der blev etableret diplomatiske forbindelser mellem EU og Bulgarien i 1988. Der blev 
undertegnet en handels- og samarbejdsaftale i maj 1990. Europaaftalen blev undertegnet den 
8. marts 1993 og trådte i kraft den 1. februar 1995. Der trådte en interimsaftale om 
handelsaspekteme i Europaaftalen i kraft den 31. december 1993 til afløsning af aftalen af 
1990. 
Europaaftalen danner nu retsgrundlaget for forbindelserne mellem Bulgarien og Den 
Europæiske Union. Målet med den er at skabe rammer for politisk dialog, at fremme en 
udvidelse af samhandelen og de økonomiske forbindelser mellem parterne, at danne grundlag 
for Fællesskabets faglige og finansielle bistand og en passende ramme for støtte af Bulgariens 
gradvise integration i Unionen. De institutionelle bestemmelser i Europaaftalen omfatter en 
ordning for gennemførelse, forvaltning og overvågning på alle områder i forbindelserne. 
Underudvalg undersøger spørgsmål af teknisk karakter. Associeringsudvalget, som træder 
sammen på ledende tjenestemandsplan, er forum for indgående drøftelser af anliggender og 
ofte løsninger på problemer, som opstår i forbindelse med Europaaftalen. Associeringsrådet, 
der træder sammen på ministerplan, undersøger udviklingen i forbindelserne generelt og 
udsigterne herfor og er forum for behandling af Bulgariens fremskridt med forberedelserne til 
tiltrædelse. 
I marts 1995 oprettede den foregående regering en tværministeriel koordinationsstruktur til 
fremme af den europæiske integrationspolitik. Arrangementet involverer en ministeriel 
kommission, der ledes af premierministeren, et udvalg på viceministerplan, der ledes af 
regeringssekretæren for europæisk integration, forskellige tekniske arbejdsgrupper og et 
sekretariat for europæisk integration. Den siddende regering overvejer ændringer af disse 
arrangementer. 
Før-tiltrædelsesstrategi 
Gennemførelse af Europaaftalen og hvidbogen 
Europaaftalens institutioner er fuldt operative og fungerer inden for de vedtagne tidsplaner. 
Associeringsrådet er trådt sammen tre gange og Associcringsudvalget lo. Der er nedsal ni 
multifaglige underudvalg, som mødes med regelmæssige mellemrum. Det Blandede 
Parlamentariske Udvalg EU/Bulgarien er trådt sammen tre gange. 
Der har været gennemførelsesanliggender oppe med hensyn til kompensation til Bulgarien for 
den sene ikrafttræden af aftalen, tilpasningen af told og kontingenter for Bulgariens eksport til 
de gældende forhold for Visegrad-landene, tilpasning af Europaaftalen efter Uruguay-runden 
og Unionens seneste udvidelse. Alle spørgsmål er blevet løst. 
Kommissionens hvidbog af 1995 om det indre marked redegør for den lovgivning, som 
ansøgerlandene vil skulle omsætte og gennemføre for at kunne anvende Fællesskabets 
regelværk, og som betragtes som væsentlige elementer i gennemførelsen af det indre marked 
(kendt under betegnelsen fase I-foranstaltninger), og som vil skulle prioriteres. Som svar på 
hvidbogen vedtog den bulgarske regering en "strategi for gennemførelse af henstillingerne i 
hvidbogen" i maj 1996. Dokumentet giver en udtømmende oversigt over den bestående 
bulgarske lovgivning i lyset af kravene i Fællesskabets regelværk. Det giver desuden en 
tidsplan for processen for tilnærmelse af lovgivning og en angivelse af de herfor ansvarlige 
regeringsorganer. Under justitsministeriets auspicier (der for nylig er blevet omdøbt til 
ministeriet for justits og europæisk lovgivningsintegration) har et lovgivningsråd fået til 
opgave at sikre lovforslags forenelighed med EU-lovgivning og -praksis. Den nye regering 
har givet løfte om en national strategi for fremskyndelse af forberedelserne til EU-
medlemskab. 
Bulgarien har gjort gode fremskridt under Europaaftalen. Der har været få problemer i 
forbindelse med handelsspørgsmål. Svaghederne ved Bulgariens interne 
koordinationsstrukturer har gjort det vanskeligt at udnytte aftalen fuldt ud, men den nye 
regering har givet tilsagn om forbedringer. 
Struktureret dialog 
Bulgarien har deltaget i den strukturerede dialog og betragter den som et redskab i 
forberedelserne til tiltrædelse. Bulgarien har forelagt dokumenter med sine synspunkter på 
forskellige møder, herunder et dokument om Bulgariens før-tillrædelsespolitik. 
Phare 
Det samlede Phare-budget for 1990-95 var på 476 mio. ECU og tildelingen for 1996 62,5 
mio. ECU. I de sidste to år er genncmførelscssatscn steget til 70%. Manglende udvikling i 
reformerne har gjort, at resultaterne inden for virksomhedsomstrukturering, den finansielle 
sektor, privatisering og landbrug har været mindre udtalte, men dette vil ændre sig med den 
nye regerings reformprogram. 
Der har været store forsinkelser med gennemførelsen af programmet for grænseoverskridende 
samarbejde med Grækenland på grund af Bulgariens manglende evne til at spille en 
konstruktiv regional rolle med administrative og forvaltningsmæssige foranstaltninger. Over 
40 mio. ECU er ikke blevet udnyttet; der var intet nyt budget for 1996 og 1997. 
Deltagelse j fællesskabsprogrammer 
I 1996 fik Bulgarien ret til at deltage i fællesskabsprogrammer under tillægsprotokollen til 
Europaaftalen. Der er indledt drøftelser om Bulgariens deltagelse i Youth for Europe og 
SAVE fra 1998. Der er desuden forberedelser i gang til deltagelse i Socrates og Leonardo. 
Handelsmæssige forbindelser 
De økonomiske forbindelser mellem Bulgarien og Unionen har udviklet sig positivt i de 
sidste seks år. EU-importen fra Bulgarien voksede med 260% i disse år til 1,83 mia. ECU i 
1995. De vigtigste produkter er jern, stål, basismetaller, tekstiler, landbrugsprodukter og 
kemiske produkter. EU's eksport steg med 37% i samme periode til 2,05 mia. ECU i 1995. 
De vigtigste sektorer var maskiner og udstyr, landbrugsprodukter, tekstiler og kemikalier. 
Bulgariens fire vigtigste handelspartnere er Tyskland, Det Forenede Kongerige, Italien og 
Grækenland. Bulgariens handel med sine ikke-EU-naboer er beskeden. 
Generel evaluering 
Siden 1989 har forbindelserne mellem Bulgarien og Unionen udviklet sig i positiv retning. 
Der har ikke været nævneværdige politiske hindringer, idet Bulgarien dog vil skulle ændre 
sin forfatning, således at statsborgere fra EU-medlemsstaterne (på anden måde end gennem 
arv) kan erhverve jord, og stramme sin grænsekontrol. Men Bulgariens fremskridt i retning af 
integration er blevet hæmmet af landets egne politiske og økonomiske problemer og af de 
vedvarende svagheder ved de administrative strukturer. Den nye regering er besluttet på at 
angribe disse problemer. 
B. KRITERIER FOR MEDLEMSKAB 
1. Politiske kriterier 
Det Europæiske Råd fastlagde på mødet i København en række "politiske" kriterier for de 
central- og østeuropæiske ansøgerlandes tiltrædelse: de skulle have "institutionel stabilitet, 
som garanterer demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for og 
beskyttelse af mindretal". 
10 
I forbindelse med den vurdering, som Europa-Kommissionen blev anmodet om at foretage i 
den sammenhæng, støttede den sig på en lang række informationskilder: de bulgarske 
myndigheders svar på det spørgeskema, som Kommissionens tjenestegrene fremsendte i april 
1996, opfølgende bilaterale møder, analyser udarbejdet af medlemsstaternes ambassader og 
Kommissionens delegation, evalueringer foretaget af internationale organisationer (navnlig 
Europarådet og OSCE), rapporter fra ikke-statslige organisationer osv. 
I nærværende analyse foretages en systematisk gennemgang af de vigtigste organisations- og 
funktionsmæssige aspekter ved myndigheder og mekanismer til beskyttelse af grundlæggende 
rettigheder. Den er ikke kun en formel beskrivelse, men tilstræber at vurdere demokratiets og 
retsstatens reelle funktionsmåde. 
Evalueringen vedrører situationen i juni 1997. Der foretages ikke nogen detaljeret 
gennemgang af de ændringer, som måtte være sket siden det kommunistiske regimes fald, 
eller som måtte være bebudet for fremtiden, omend der i almindelighed i denne evaluering 
tages hensyn til reformplaner i denne eller hin sektor. Forvaltningens situation er kun 
behandlet flygtigt og vil blive behandlet mere indgående i kapitel 4. 
1.1. Demokrati og retsstatsforhold 
Bulgarien vedtog i juli 1991 en ny forfatning, som betegner en overgang til parlamentarisk 
demokrati. De bulgarske institutioner fungerer efter hensigten, og de forskellige "magter" 
erkender grænserne for deres respektive beføjelser og ønsker at samarbejde indbyrdes. 
Parlamentets og den lovgivende magts organisation 
Parlamentet har ét kammer - Nationalforsamlingen - der har 240 medlemmer, som er valgt for 
en fireårig periode efter forholdslalsvalgmådcn. Der gælder ingen særlige regler for 
mindretallenes repræsentation i parlamentet. Ved det seneste valg blev der valgt 15 
medlemmer, som repræsenterer det tyrkiske mindretal. 
I henhold til artikel 99, stk. 5, i forfatningen kan landets præsident opløse 
Nationalforsamlingen, hvis det ikke lykkes denne at udnævne en regering. Han kan dog ikke 
gøre brug af denne ret i de sidste tre måneder af sin embedsperiode. Disse bestemmelser fandt 
anvendelse i januar 1997. 
Parlamentarikerne er omfattet af traditionel immunitet. I henhold til artikel 79, stk. 3, i 
forfatningen kan Nationalforsamlingen nedsætte parlamentariske undersøgelsesudvalg, som 
har betydelige undersøgelsesbeføjelser. 
Bulgarien har et udpræget flerpartisystem, idet 34 partier og koalitioner deltog i valgkampen 
forud for parlamentsvalget i april 1997. Der ydes via statsbudgettet støtte til partierne til 
finansiering af deres valgkamp. Den bulgarske forfatning forbyder politiske partier, der 
baserer sig på etniske, racemæssige og religiøse kriterier. Denne bestemmelse har dog ikke 
forhindret "Bevægelsen for Ret og Frihed" (MRF), der i vid udstrækning repræsenterer det 
tyrkiske mindretals interesser, i uhindret at deltage i det politiske liv og valgene. 
Forfatningsdomstolen bekræftede i december 1996, at oprettelsen af dette parti ikke stred 
mod forfatningen. 
11 
Nationalforsamlingen har den lovgivende magt. Den deler sin iniliativrct med regeringen. 
Regeringen har udelukkende afledte lovgivende beføjelser efter lovfæstet delegation og til 
gennemførelse af loven. Ministrene har ligeledes sådanne beføjelser hver for sig. 
Nationalforsamlingen kan udskrive folkeafstemninger. 
Parlamentets funktion 
Parlamentsvalgene i 1994 og 1997 var frie og betryggende og førte begge gange til 
regeringsskift. 
Parlamentet fungerer på tilfredsstillende vilkår: dets beføjelser respekteres, og oppositionen 
medvirker fuldt ud ved dets aktiviteter. 
Pen udøvende magts organisation 
Landets præsident vælges ved almindelige direkte valg i to omgange for en femårig periode, 
som kan fornyes én gang. Han bistås af en vicepræsident, som vælges samtidig med ham 
selv. Han har en statschefs traditionelle beføjelser. Han kan sende en lov, som parlamentet 
netop har vedtaget, tilbage til en fornyet behandling. Nationalforsamlingen kan se bort fra 
denne tilbagesendelse med et flertal af sine medlemmer. Landets præsident kan kun afsættes, 
hvis der er tale om højforræderi eller krænkelse af forfatningen (artikel 103 i forfatningen). 
Nationalforsamlingen skal med to tredjedele af sine medlemmer indbringe sagen for 
Forfatningsdomstolen, som tager stilling til kravet om afskedigelse. 
Regeringen er ansvarlig over for parlamentet, der kan afsætte den med et flertal af sine 
medlemmer. Den sammensættes af en premierminister, der udnævnes af parlamentet på 
forslag af landets præsident. Parlamentet udnævner og afskediger ministrene på forslag af 
premierministeren (artikel 84 i forfatningen); de kan hver for sig drages politisk til ansvar. 
Landets forvaltningsmæssige organisation baseres på decentrale myndighedstrin for 
centraladministrationen på regionsplan (9), hvor regionsguvernøren samordner de statslige 
tjenesters indsats. Bulgarien har én kategori lokalsamfund, nemlig kommuner (255), hvis 
ledende organer - borgmestre og kommunalbestyrelser - vælges for 4 år. I henhold til loven af 
1991 har kommunerne beføjelse til at forvalte lokale offentlige tjenester. 
Den bulgarske offentlige forvaltning har ikke nogen vedtægt for offentligt ansatte, på trods 
af, at det kræves i forfatningen, at en sådan indføres. 
Hæren, de hemmelige tjenester og politiet er under regeringens kontrol. Der blev i 1994 
nedsat et nationalt sikkerhedsråd med rådgivende beføjelser og med landets præsident som 
formand. 
Den udøvende magts funktion 
De vigtigste centrale statslige institutioner fungerer tilfredsstillende, omend der som følge af 
udnævnelsen af 7 regeringer siden 1990 har kunnet konstateres en vis ministeriel ustabilitet. 
Den politiske krise fra december 1996 til januar 1997 blev løst ved anvendelse af de 
procedurer, der er fastsat i forfatningen. 
12 
Selv om lokalsamfundenes autonomi er fastsat i forfatningen, er den stadig forholdsvis 
begrænset, særlig i økonomisk henseende, idet de i vid udstrækning er afhængige af midler 
fra statsbudgettet. Den nye regering har forpligtet sig til at sikre lokalsamfundene større 
økonomisk og finansiel uafhængighed. 
Korruption er et alvorligt problem i Bulgarien. Den nye regering og den nye præsident har 
gjort bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet til højtprioriterede dele af deres 
handlingsprogram. Mangelen på en vedtægt for offentligt ansatte har gjort det lettere at føre 
partibestemt kontrol med forvaltningen, og de politiske skift har givet sig udslag i ændringer 
på alle forvaltningsapparatets niveauer. De betydelige skønsmuligheder og mangelen på 
klarhed i kompetencefordelingen har virket fremmende på korruptionen. Bulgarien skal 
således fastsætte gennemsigtige procedurer for den offentlige forvaltning, bl.a. hvad angår 
offentlige indkøb, og opbygge en upartisk og professionel embedsmandsstand. 
Kontrollen med de hemmelige tjenester synes at være utilstrækkelig, og der føres ingen 
parlamentarisk kontrol med deres aktiviteter. Det eneste organ, som spiller en positiv rolle på 
dette område, er "Det Nationale Revisionskontor", der fører finansiel kontrol med disse 
tjenesters aktiviteter. Den nye regering har oplyst, at den agter at udbygge den civile kontrol 
med de hemmelige tjenester. 
Den dømmende magts organisation 
Det bulgarske retsvæsen nyder godt af en række garantier med hensyn til uafhængighed. 
Dommerne udnævnes endeligt efter afslutning af en prøvetid på 3 år, og de kan derefter kun 
afsættes, hvis de har begået en forbrydelse eller er ude af stand til at varetage deres embede. 
Forvaltningen af dem sikres af Det Øverste Dommerråd, som er et uafhængigt organ, der har 
25 medlemmer (11 udnævnt af Nationalforsamlingen, 11 udnævnt af dommerkorpset samt 
præsidenten for Den Øverste Kassationsret, præsidenten for Den Øverste 
Forvaltningsdomstol og den offentlige anklager), og som også forvalter retsvæsenets budget. 
Tilsvarende udnævnes præsidenterne for Den Øverste Kassationsret og Den Øverste 
Forvaltningsdomstol af landets præsident på forslag af Det Øverste Dommerråd for en 
syvårig periode, som ikke kan fornyes. Dommerne må ikke være tilsluttet noget politisk parti 
og er omfattet af samme immunitet som parlamentarikerne. 
Det Øverste Dommerråd spiller samme rolle over for anklagerne som over for dommerne. 
Den offentlige anklager udnævnes af landets præsident på forslag af Det Øverste Dommerråd 
for en syvårig periode, som ikke kan fornyes. Den offentlige anklager er lovlighedens vogter 
og fastsætter "metodologiske retningslinjer" for alle anklagere (artikel 126 i forfatningen). 
Kontrollen med de forvaltningsmæssige akter føres af de almindelige domstole, hvis 
afgørelser kan indbringes for Den Øverste Forvaltningsdomstol, som netop er oprettet. 
Bulgarien har ikke nogen ombudsmand. 
Forfatningsdomstolen består af 12 dommere, som udnævnes for en niårig periode, der ikke 
kan fornyes. Nationalforsamlingen, landets præsident og højesteretsdommerne udnævner hver 
4 medlemmer af Forfatningsdomstolen. Den kontrollerer loves og traktaters forenelighed med 
forfatningen, er domsmyndighed i forbindelse med præsident- og parlamentsvalg, afgør 
kompetencekonflikter mellem forskellige myndigheder og kan afgive retligt bindende 
13 
fortolkninger af forfatningens bestemmelser. Der kan indbringes sager for den af en femtedel 
af Nationalforsamlingens medlemmer, landets præsident, regeringen, Den Øverste 
Forvaltningsdomstol, Den Øverste Kassationsret, den offentlige anklager og under visse 
forudsætninger kommunalbestyrelserne. Der er ikke nogen procedure, som direkte gør det 
muligt for borgerne at forelægge den sager; dette kan kun ske i forbindelse med en tvist, som 
er behandlet af Højesteret, og som forelægges Forfatningsdomstolen på dennes initiativ 
(artikel 150 i forfatningen). 
Pen dømmende magts funktion 
Retsvæsenets funktion er stadig temmelig ufyldestgørende i Bulgarien. Domstolene er 
overbelastede, og det tager meget lang tid, før der falder dom i en sag, skønt Bulgarien netop 
har indført en særlig hurtig strafferetlig procedure for visse lovovertrædelser. Mangelen på 
kvalificerede dommere, det lave lønniveau, de komplicerede procedurer og det meget store 
antal nye regler, der skal gennemføres, er en del af forklaringen på denne situation. 
Situationen er særlig alvorlig på det strafferetlige område, hvor mange procedurer slet ikke 
føres til afslutning. Den nye regering har således i sit program for perioden 1997-2001 
optaget et punkt, der omhandler reform af retsvæsenet. 
Desuden har Bulgarien endnu ikke oprettet Den Øverste Kassationsret, som er fastsat i 
forfatningen. Indtil denne er oprettet, varetager Højesteret dens opgaver. Det vil på dette 
punkt være nødvendigt, at Bulgarien fuldender sin retlige organisation for at undgå en fortsat 
situation, der er lidet tilfredsstillende. 
Forfatningsdomstolen har i de seneste år spillet en konstruktiv rolle og sikret respekten for 
forfatningen og de forskellige institutioners beføjelser. Den har siden 1990 truffet ca. 100 
afgørelser. 
1.2. Menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal 
Bulgarien har fastsat en række interne normer til sikring af respekten for 
menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder. Disse kan også sikres ved anvendelse 
af visse internationale konventioner, først og fremmest den europæiske 
menneskerettighedskonvention og de vigtigste tillægsprotokoller dertil. Dette område udgør i 
henhold til artikel F i traktaten om Den Europæiske Union en del af acquis communautaire: 
enhver stat, der ønsker at tiltræde Den Europæiske Union, skal på forhånd have ratificeret 
disse tekster. 
Bulgarien, der har været medlem af Europarådet siden 1992, ratificerede i september 1992 
den europæiske menneskerettighedskonvention og tillægsprotokol nr. 1, 2 og 11 dertil. 
Desuden giver landet enkeltpersoner ret til at indbringe sager for Den Europæiske 
Menneskerettighedsdomstol, hvis de finder, at deres rettigheder i henhold til denne 
konvention krænkes. 
Blandt de øvrige konventioner til beskyttelse af menneskerettigheder og mindretals 
rettigheder har landet ratificeret konventionen om forbud mod tortur. Derimod har det ikke 
undertegnet Den Europæiske Socialpagt og rammekonventionen om mindretal. Det har 
undertegnet, men ikke ratificeret, de vigtigste konventioner, der er indgået i FN's regi på 
menneskerettighedsområdet. 
14 
1 henhold til artikel 5 i forfatningen viger bestemmelser i nationale love for enhver behørigt 
ratificeret international traktat, som måtte stride mod dem, og sådanne traktater indgår 
umiddelbart i den interne bulgarske ret. 
Borgerlige og politiske rettigheder 
Det anerkendes i den bulgarske forfatning, at enhver har ret til at rette henvendelse til 
retsvæsenet for at gøre sine rettigheder gældende. En retshjælpsordning fremmer udnyttelsen 
af denne ret; loven om strafferetlig procedure indeholder dog ingen bestemmelser om 
anvendelse af denne regel under de indledende undersøgelser, hvilket indebærer, at de 
fattigste ikke får nogen rådgivning i løbet af denne fase af proceduren. Hvis der er udøvet 
vold fra politiets side, kan offeret desuden ikke lægge sag an mod dette, hvis 
anklagemyndigheden nægter at gøre det. 
Dødsstraffen er ikke afskaffet i Bulgarien, men landets præsident besluttede i juli 1990 at 
stille den i bero. 
Retten til ikke at blive arresteret vilkårligt er beskyttet i forfatningen. Politiet skal have 
anklagemyndighedens tilladelse, før det foretager nogen arrestation. I nødstilfælde kan det 
fritages for denne formalitet, men de retlige myndigheder skal i så fald inden for 24 timer 
tage stilling til tilbageholdelsens lovlighed. Varetægtsfængslingens varighed er begrænset til 
2 måneder, men kan forlænges til 6 måneder på den offentlige anklagers begæring. Desuden 
skal der gøres opmærksom på situationen for unge lovovertrædere, der holdes indespærret i 
"Labour Education Schools", uden at de elementære retsproceduremæssige regler, navnlig 
retten til et forsvar, respekteres. 
Valgretten er garanteret alle statsborgere på mere end 18 år. 
Foreningsfriheden og forsamlingsfriheden er ligeledes sikret ved forfatningen og udøves uden 
vanskeligheder. Der var i 1994 næsten 4 800 foreninger i Bulgarien. Skatteordningen for 
ikke-statslige organisationer bør forbedres, navnlig hvad angår gaver til dem og deres øvrige 
indtægter. 
Ytringsfriheden kommer i Bulgarien til udtryk i det store medieudbud, såvel i den skrevne 
presse som i de audiovisuelle medier (der findes næsten 30 radiostationer, 3 offentlige kanaler 
og en privat landsdækkende kanal saml flere private lokale fjernsynskanaler). De 
audiovisuelle mediers situation og uafhængighed blev truet, da Nationalforsamlingen i 1996 
vedtog en ny lov, som styrker tilsynsmyndighedernes beføjelser i denne sektor. Men 
Forfatningsdomstolen forkastede en stor del af denne tekst, og et nyt lovforslag er nu under 
udarbejdelse. 
Desuden er der ofte sat spørgsmålstegn ved det offentlige fjernsyns og den offentlige radios 
upartiskhed, idet der både ved præsidentvalget i november 1996 og parlamentsvalget i april 
1997 blev tildelt oppositionen meget mindre sendetid end regeringsflertallet. 
Ejendomsretten er i dag sikret, og ekspropriation kan kun fmde sted, hvis det sker af hensyn 
til offentlighedens vel, og hvis der på forhånd gives en rimelig erstatning. Tilbagegivelse af 
ejendom eller i mangel heraf godtgørelse til personer, som blev frataget ejendom af det 
tidligere kommunistiske regime, er hjemlet for anmodninger indgivet før juni 1993. 
15 
Tilbagegivelsen af ejendomme i byområder er afsluttet; derimod er tilbagegiveisen af jord 
blevet stærkt forsinket, men den nye regering har forpligtet sig til at indhente det forsømte. 
Matriklen er stadig unøjagtig og skal ajourføres i forbindelse med tilbagegivelserne. Der blev 
i 1991 indledt en tilbagegivelse af konfiskeret ejendom tilhørende de forskellige trossamfund, 
og denne tilbagegivelse fortsætter nu uden større vanskeligheder. 
I henhold til artikel 22 i forfatningen må udlændinge ikke besidde jord i Bulgarien, 
medmindre den er erhvervet ved arv. Regeringen har oplyst, at den agter inden udgangen af 
1997 at forelægge parlamentet et ændringsforslag til forfatningen, således at det tillades 
statsborgere i stater, som giver bulgarske statsborgere samme ret, at eje jord. 
Respekten for privatlivet er sikret i den bulgarske lovgivning, og husundcrsøgelscr kan kun 
foretages med særlig tilladelse. Det konkrete omfang af denne regel begrænses imidlertid 
mærkbart af mange undtagelser fra den og hyppigt misbrug fra politiets side. 
Hvad angår situationen for asylansøgere, har Bulgarien ratificeret Genève-konventionen, men 
de nationale procedurer er ikke i overensstemmelse med de internationale standarder. Der er 
en ny lov under udarbejdelse for at råde bod på disse vanskeligheder og sikre en bedre 
fastlæggelse af asylansøgeres og flygtninges status og rettigheder. 
En række organisationer beretter om talrige eksempler på umenneskelig og nedværdigende 
behandling fra politiets side. Der indledes ikke systematisk retsforfølgning efter sådanne 
begivenheder. Situationen i fængslerne er også særdeles vanskelig, til dels som følge af 
mangel på økonomiske midler. 
Med hensyn til børns rettigheder lever børn, der er optaget på børnehjem, stadig under 
vanskelige forhold som følge af disse institutioners mangel på økonomiske midler. 
Økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder 
Retten til et leveminimum og til social sikkerhed er sikret i henhold til forfatningen. 
Fagforeningsfriheden er anerkendt og respekteres i praksis. Organisationsgraden menes at 
være på 30-50%. 
I arbejdsretsloven, som blev vedtaget i 1992, anerkendes strejkeretten, dog ikke for organer, 
der leverer væsentlige serviceydelser til befolkningen. Strejker med en politisk målsætning 
var oprindelig forbudt, men Forfatningsdomstolen forkastede i september 1996 denne 
bestemmelse. Regeringen hindrer ikke udøvelsen af strejkeretten, som altså er effektiv i 
Bulgarien. 
Uddannelses- og religionsfriheden er sikret i Bulgarien. I forfatningen anerkendes den 
østortodokse religion som landets "traditionelle" religion, men kirken og staten er adskilt fra 
hinanden (artikel 13 i forfatningen). Staten yder støtte til de største trossamfund i Bulgarien 
(navnlig muslimer, katolikker og jøder). 
16 
Mindretals rettigheder og beskyttelse af mindretal 
Mindretallene udgør 15-18% af befolkningen i Bulgarien, og der er en klar overvægt af tyrker 
(9,4%) og sigøjnere (Romas) (anslået til 3,4-7% af befolkningen). Det skal tilføjes, at der 
findes et pomak-mindretal bestående af slavisktalcnde med muslimsk tro. 
Bulgarien har ikke undertegnet rammekonventionen om mindretal, men har oplyst, at landet 
vil gøre det i nær fremtid. Landet har ikke tilsluttet sig henstilling 1201 fra Europarådets 
parlamentariske forsamling, der ikke er juridisk bindende, og som vedrører anerkendelse af 
mindretals kollektive rettigheder. 
Det tyrkiske mindretal, der blev udsat for omfattende forskelsbehandling før 1989 under det 
kommunistiske regime, har i de seneste år fået forbedret sin situation særdeles mærkbart. 
Tilsvarende synes dets forbindelser med resten af befolkningen at være blevet mere 
harmoniske. En række medlemmer af det tyrkiske mindretal har sæde i parlamentet (15 
medlemmer fra partiet MRF, som blev valgt i april 1997). Ved lokalvalgene i 1995 opnåede 
MRF 25 borgmesterposter og mere end 1000 kommunalbestyrelsesmedlemmer. Det tyrkiske 
mindretal nyder godt af undervisning på tyrkisk. Derimod er der ingen bestemmelser, som 
gør det muligt for mindretallene at benytte deres nationale sprog i forbindelserne med 
forvaltningen i de zoner, hvor de udgør en betydelig procentdel af befolkningen. 
Sigøjnerne (Romas) udsættes stadig for megen forskelsbehandling i dagligdagen og bliver 
ofte ofre for brutalitet enten direkte fra politiets side eller fra privatpersoners side, uden at 
dette altid giver anledning til sanktioner. Deres sociale situation er vanskelig, også selv om 
sociologiske og kulturelle faktorer har en vis betydning ved siden af den forskelsbehandling, 
som de udsættes for af resten af befolkningen. I den sammenhæng er situationen for 
gadebørnene (4000-5000 i Sofia), som næsten udelukkende tilhører dette mindretal, et 
eksempel på de særlige problemer, det står over for. Det er vigtigt, at regeringen træffer 
egnede foranstaltninger til reelt at tage hensyn til denne befolkningsgruppes særlige 
vanskeligheder. Der bør i den sammenhæng allerede nu sikres et bedre kendskab til 
befolkningsgruppens faktiske situation og opstilles et pålideligt skøn over antallet af sigøjnere 
med bopæl i Bulgarien og over deres sociale situation (arbejdsløshedsprocent, 
sundhedsstatistikker, uddannelsesniveau), idet der ikke til dato foreligger nøjagtige data 
herom. 
1.3. Generel evaluering 
Bulgarien har demokratiske institutioner, hvis stabilitet nu synes sikret. Disse institutioner 
skal udbygges ved anvendelse af metoder, som i højere grad garanterer retsstatsforhold på 
alle statsapparatets trin. Valgene er frie og betryggende og førte både i 1994 og 1997 til 
magtskifte. 
Hvad angår respekten for de grundlæggende rettigheder, er der fortsat konstateret en række 
mangler, også selv om den nye regering, der kom til magten efter valget i april 1997, har 
bebudet en række positive reformer. Der bør således gøres en betydelig indsats med hensyn 
til bekæmpelse af korruption, forbedring af retsvæsenets funktion og beskyttelse af 
individuelle frihedsrettigheder, bl.a. på baggrund af det stadig alt for hyppigt forekommende 
misbrug fra politiets og de hemmelige tjenesters side. 
17 
Selv om det tyrkiske mindretal synes velintegreret, er det samme ikke tilfældet for Romas 
(sigøjnerne). 
Den igangværende forbedring, efter at en ny regering har overtaget magten, lader formode, at 
Bulgarien er godt på vej til at opfylde de politiske betingelser, som Det Europæiske Råd 
fastsatte på mødet i København. 
2. Økonomiske kriterier 
Kommissionen har i sin vurdering af Bulgariens økonomiske situation og økonomiske 
udsigter navnlig taget udgangspunkt i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i 
København i juni 1993, hvori det hedder, at unionsmedlemskab kræver "en fungerende 
markedsøkonomi samt evne til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen". 
Denne del af udtalelsen indeholder derfor en kort redegørelse for den økonomiske situation 
og baggrund, en vurdering Bulgariens fremskridt inden for centrale områder af den 
økonomiske omstilling (pris- og handelsliberalisering, stabilisering af økonomien, 
strukturændringer, reform af den finansielle sektor) samt en gennemgang af landets 
økonomiske og sociale udvikling. Der afsluttes med en generel vurdering af Bulgarien i 
forhold til de kriterier, der er opstillet af Det Europæiske Råd, samt en gennemgang af 
udsigterne for den bulgarske økonomi og de vigtigste indsatsområder i de fremtidige 
reformer. 
2.1 Den økonomiske situation 
Baggrund 
Bulgarien havde i 1995 8,3 millioner indbyggere og et bruttonationalprodukt (BNP) på 
35 mia. ECU (udtrykt i købekraftsparitet) med et fald i det følgende år. Indbyggertallet udgør 
ca. 2% af EU's befolkning, mens økonomien kun repræsenterer ca. 0,5% af EU's. BNP pr. 
indbygger udgør således ca. 24% af gennemsnittet i EU. 
I 1995 var de gennemsnitlige månedlige lønninger lave, svarende til ca. 80 ECU pr. måned. 
Kursbevægelserne i 1996 og de første måneder af 1997 reducerede kraftigt lønningernes 
realværdi. Gennemsnitslønnen faldt på et tidspunkt til så lidt som 10 ECU pr. måned. 
Bulgarien blev medlem af WTO i 1996 og søger at blive optaget i CEFTA. 
Den økonomiske omstillingsproces 
Bulgarien påbegyndte omstillingen til markedsøkonomi senere og med et dårligere 
udgangspunkt end de fleste centraleuropæiske lande. De økonomiske reformer blev først 
iværksat i 1991 på et tidspunkt, hvor landet var i dyb økonomisk krise. Landet stoppede i 
marts 1991 betalingen af renter og afdrag på al udenlandsk gæld og afskar sig dermed fra 
international finansiering. 
COMECON's sammenbrud betød endnu en udefrakommende rystelse af økonomien, da en 
særdeles stor del af Bulgariens udenrigshandel foregik med COMECON-landene. Også Golf­
krigen påvirkede økonomien negativt, da Bulgarien havde omfattende handelsrelationer med 
18 
Irak. I reformprogrammets tidlige fase indtraf endnu en rystelse som følge af Jugoslaviens 
opløsning. Den deraf følgende embargo af Serbien-Montenegro afskar Bulgarien fra landets 
vigtigste landtransportrute til vesteuropæiske markeder. 
De økonomiske reformer fik en sen, men dristig start i Bulgarien. I februar 1991 blev priserne 
på de fleste varer liberaliseret, statsstøtten kraftigt reduceret, en flydende enhedsvekselskurs 
indført, statsmonopolet på udenrigshandelen ophævet og et totrins banksystem indført. Der 
blev også opnået flotte resultater med hensyn til at indføre det lovgivningsmæssige grundlag 
for markedsøkonomi. Ved midten af 1992 var hovedparten af de retlige rammer på plads, dog 
med en vigtig undtagelse, nemlig en konkurslovgivning. 
De strukturelle forandringer har været det svage punkt i Bulgariens reformproces. Efter nogle 
første resultater med afmonopolisering og omstrukturering af de statslige virksomheder er 
forløbet gået i stå i mangel af politisk opbakning. Privatiseringen har været yderst 
langsommelig. Såvel i erhvervslivet som i finanssektoren er der fortsat næsten ingen 
markedsdisciplin. Planøkonomien blev ophævet, men der blev ikke oprettet de nye institu­
tioner, som er af grundlæggende betydning for en markedsøkonomi, såsom veldefinerede 
ejendomsrettigheder, som kan håndhæves øjeblikkeligt. Selv om der nu er gået seks år siden 
omstillingen til markedsøkonomi begyndte, befinder Bulgarien sig fortsat i de indledende 
faser af strukturel reform. Over for en truende såvel intern som ekstern finansiel krise 
forsøgte myndighederne i midten af 1996 på ny at sætte gang i de strukturelle reformer af 
såvel finanssektoren som handel og industri. 
Den regering, som var resultatet af valget i april 1997, har utvetydigt forpligtet sig til hurtige 
reformer. Resultaterne vil afhænge af, hvor effektivt de begrænsede offentlige ressourcer kan 
forvalte retlige procedurer og bestemmelser, som for en stor dels vedkommende aldrig har 
været afprøvet i praksis. 
Udenlandske direkte investeringer 
Som udtryk for den langsommelige privatisering og et ustabilt politisk, økonomisk og retligt 
klima, har tilstrømningen af udenlandske direkte investeringer været lav. Indtil udgangen af 
1996 beløb de kumulerede udenlandske direkte investeringer siden 1989 sig til mindre end 
400 mio. ECU - svarende til godt 40 ECU pr. indbygger - hvilket giver en gennemsnitlig årlig 
tilstrømning på mindre end 1% af BNP (kilde: EBRD). De første måneder af 1997 har set en 
betydelig stigning i udenlandske direkte investeringer, navnlig i tilknytning til privatiseringen 
af en række større statslige virksomheder. 
Den økonomiske struktur 
I tiden med central planlægning overtog staten stort set alle produktionsmidler, distribution 
og samhandel, og stod derfor for næsten al produktion i økonomien. Sammenholdt med de 
fleste andre overgangsøkonomier har den efterfølgende vækst i den private sektor været 
forholdsvis langsom. I 1996 tegnede den private sektor sig for ca. 45% af BNP. 
Eneste undtagelse til de statslige ejerforhold var landbruget. Statskollektivernes udlejede 
private jordlodder producerede nær ved halvdelen af produktionen, selv om de kun udgjorde 
ca. 28% af landbrugsjorden. Landbruget bidrager nu med ca. 12,6% af 
brutto værditilvæksten, men tegner sig for mere end en femtedel af den samlede beskæftigelse. 
19 
Bulgarien får en betydelig del af sin nettoindtjening i hård valuta gennem landbruget, da ca. 
en femtedel af eksporten består af landbrugsbaserede produkter, hvorimod samme produkter 
tegner sig for mindre end en tiendedel af importen. 
20 
Nøgletal for økonomien 
(1996-data, hvis ikke andet er angivet) 
Befolkning 
BNP per capita 
/ % af gennemsnittet for ELI-15 
Landbrugets andel af: 
bruttoværditilvæksten 
beskæftigelsen 
Bruttoudlandsgæld/BN P 
Eksport af varer og tjenester/BNP 
Udenlandske direkte investeringer millioner 
KKS-ECU (1995) 
% (1995) 
%(I995) 
%(1995 
% 
% 
mia. ECU 
ECU per capita 8,3 
4 200 
24 
14 
22 
99 
45' 
0,4 
40 
Kilde: Kommissionens tjenestegrene, nationale kilder, EBRD 
1 1995 
Landbrugsproduktionen er faldet betydeligt i løbet af 90'erne, hvilket skyldes en række 
faktorer. Den asymmetriske prislibcraliscring frigav priserne på importerede varer, hvorimod 
landbrugspriserne fortsat fastsættes af staten for at begrænse prisstigninger på varer til 
forbrug. Jordreformen er ikke forløbet gnidningsløst. Meningen var at restituere land­
brugsjorden til ejerne fra før kollektiviseringen. Det meste jord blev hurtigt restitueret, men 
landbrugsmaskinerne tilhørte fortsat landbrugskollektiverne, som skilte sig af med deres 
aktiver på må og få. Hertil kommer, at der ikke er uddelt endelige ejerbeviser for 
jordlodderne, hvorfor ejerne hverken kan sælge jorden eller stille den som sikkerhed. 
Jordreformloven blev ændret i 1995 for at begrænse privat salg af jord og fremme genind­
førelsen af kooperativer. 
Det uhensigtsmæssige i landbrugspolitikken i særdeleshed og i den økonomiske reform i 
almindelighed kom med al tydelighed til udtryk i 1996, da der opstod mangel på hvede. 
Politikken sigter nu på at rette op på fortidens fejl. Restitution af jord og privatisering af 
fødevareforarbejdningsindustrien skal fremskyndes. De fleste fødevarepriser er nu igen 
liberaliseret. 
Den bulgarske industri er fortsat domineret af statslige foretagender, da private virksomheder 
tegner sig for mindre end en femtedel af produktionen. Generelt er der ikke foretaget mange 
omstruktureringer eller privatiseringer. Produktionen blev bedre i løbet af 1994, men mistede 
igen pusten ved udgangen af 1995. Produktionsforbcdringcn var koncentreret i 
energiintensive og eksportorienterede sektorer som kemisk industri og metallurgi. Disse 
sektorer var i stand til at drage fordel af energisubsidieringen og den voldsomt forbedrede 
eksterne konkurrenceevne som følge af det kraftige kursfald i foråret 1994. Lev'ens faktiske 
kursstigning i løbet af 1995 underminerede imidlertid den prisfordel. Svag international 
efterspørgsel på metaller gjorde i 1996, at Bulgarien ikke mere eksportmæssigt kunne drage 
21 
nytte af et nyt kursfald. Hertil kommer, at olie- og gaspriserne fra midten af 1996 steg til 
verdensmarkedspriser, hvorved Bulgariens energiintensive produktion tabte en del af sin 
konkurrenceevne. 
De kunstigt lave energipriser indtil midten af 1996 forårsagede energispild. Bulgarien 
vurderes at bruge to til fire gange så meget energi pr. produktionsenhed end EU. Fastsættes 
energipriserne til markedsprisen, vil det kunne mindske forskellen, da industrien (og 
forbrugerne) så vil skære ned på deres energiforbrug. 
Byejendommene blev allerede restitueret relativt tidligt i reformforløbet, hvilket har medført 
en rimelig dynamisk privat detailhandel. Servicesektoren (bortset fra transport og 
kommunikation) har tiltrukket en stor del af de begrænsede udenlandske direkte investeringer 
i Bulgarien i løbet af overgangsperioden. 
De offentlige tjenesteydelser har uundgåeligt lidt under nedskæringerne i de offentlige 
udgifter i løbet af de seneste år. Telekommunikationsydelserne er ringe. Det er blevet 
annonceret, at aktiemajoriteten i det statslige telekommunikationsselskab vil blive solgt, 
hvilket skulle kunne tiltrække de presserende investeringer i modernisering. En række 
eksisterende projekter begynder at skabe resultater. 
Banksektoren, som hovedsagelig er statsejet, gennemgik en dyb krise i 1996. Årsagerne 
gennemgås nedenfor. 
Liberalisering 
Prissystemet 
I 1991 indledtes en omfattende prisliberalisering, som blev udvidet i 1992.1 1992 var næsten 
alle priser i princippet ikke mere statskontrollerede, bortset fra energi samt varer og 
tjenesteydelser fra den offentlige sektor. Priserne på 13 basale fødevarer har været underlagt 
en "prisovervågning", men dette synes ikke i praksis at have haft nogen prisbegrænsende 
virkning. 
Antallet af varer underlagt denne form for indirekte kontrol blev udvidet til ca. 30 varer i 
løbet af 1993 og 1994. Parlamentet vedtog i september 1995 en prislov, som betød et 
tilbageskridt for markedskræfternes prisfastsættelse, som er grundlæggende for en 
markedsøkonomi. Loven tillod regeringen at regulere priser på varer og tjenesteydelser. I 
begyndelsen af 1996 ansloges det, at ca. 50% af varerne (vægtet efter deres andel i for­
brugerprisindekskurven) på en eller anden måde var under offentlig overvågning eller 
kontrol. De kunstigt lave priser på hvede bidrog til mangel på brød i 1996 og 1997. Siden 
begyndelsen af 1997 er priserne på de fleste varer og tjenester igen frigivet. 
Handelssystemet 
Siden det statslige monopol på udenrigshandel blev ophævet i 1990 og 1991 har Bulgarien 
opretholdt et liberalt handelssystem. Der er faktisk ingen kvantitative handelsrestriktioner, 
bortset fra restriktioner af hensyn til sundhed og sikkerhed. En betydelig undtagelse herfra er 
dog forbuddet mod eksport af hvede, som blev indført i 1994 og fortsat gælder. Uhen­
sigtsmæssig iværksættelse af forbuddet var en yderligere årsag til brødmangelen. 
22 
Bulgarien er for nyligt blevet accepteret som medlem af Verdenshandelsorganisationem 
(WTO), og søger nu at tilslutte sig den centraleuropæiske frihandelsaftale (GEFTA). Ud over 
liberaliseringsbestemmelserne i Europaaftalen, har Bulgarien indgået en frihandelsaftale med 
EFTA. 
Over for forværringen af den økonomiske krise i midten af 1996 annoncerede regeringen 
indførelse af en ekstraskat på import som led i dens mislykkede forsøg på at nå de med IMF 
aftalte mål for statsunderskuddet i forbindelse med en standby-aftale. Ekstraskatten skal 
gradvis udfases over en periode på fire år. 
Valutasystemet 
Den 1. juli i år indførte Bulgarien en fast valutakurs under et "currency board"-arrangement, 
hvorved lev'en knyttes til den tyske mark. Herved ophørte den flydende kursordning, som 
ellers var blevet indført i begyndelsen af Bulgariens økonomiske reformer i 1991. Det var i al 
væsentlighed oprindeligt en pragmatisk beslutning at lade valutaen flyde i stedet for at knytte 
den til en hård "valutakurv". Centralbanken havde ingen reserver til at forsvare en fast 
omvekslingskurs. 
Valutamarkedet er meget frit, da der er meget få formaliteter forbundet med at købe eller 
sælge fremmed valuta, men det er et meget lille marked. Værdien af daglige transaktioner 
ligger typisk omkring 20 mio. USD eller mindre. Delvis forårsaget heraf havde den flydende 
vekselkurs tendens til at følge et mønster med stabile perioder (på grund af stigninger i den 
reale valutakurs) afbrudt af pludselige fald. I foråret 1994 og igen fra april/maj 1996 til 
februar 1997 indtraf en særligt voldsom kursjustering. 
Denne kursmæssige ustabilitet har tydeligvis skabt vanskeligheder for producenterne, 
forbrugerne og beslutningstagerne. I mangel af en økonomisk politik, der kunne føre til varig 
makroøkonomisk stabilitet, var en flydende vekselskurs den eneste realistiske mulighed for 
Bulgarien. Hvorvidt "currency board"-arrangementet bliver en succes, afhænger i 
særdeleshed på kort sigt af, om der føres en understøttende finanspolitik. På mellemlang og 
lang sigt vil økonomisk stabilisering og vækst fordre håndfast iværksættelse af omfattende 
strukturelle reformer. 
Stabilisering af økonomien 
Internt 
Efter et første prishop lige efter liberaliseringen stabiliseredes inflationen til et månedligt 
niveau på mellem 4 og 6 procent fra 1991 til 1994. Mønstret blev brudt, da inflationen 
midlertidigt tiltog efter et hurtigt kursfald i foråret 1994.11995 og de første måneder af 1996 
tog inflationen af på ny. Den årlige inflation faldt til under 30% godt hjulpet på vej af en 
længere periode med kursstabilitet. Valutakursens sammenbrud fra april/maj 1996 satte en 
stopper for denne positive udvikling. Forbrugerpriserne steg med 310% i 1996. En forværring 
af valutakrisen blev fulgt af en kortvarig hyperinflation i begyndelsen af 1997. 
Bruttonationalproduktet (BNP) faldt kraftigt i løbet af de første omstillingsår. Der kom gang i 
den økonomiske vækst igen i 1994, hvilket fortsatte ind i 1995. I sidste del af året var der 
stigende tegn på økonomisk recession på ny. Dette forstærkedes i 1996, hvor BNP faldt med 
23 
ca. 10%. Recessionen var af så alvorlig karakter i de første måneder af 1997, at Bulgarien 
forventes at indkassere endnu et stort fald i det reale BNP i år. Der vil dog kunne forekomme 
en mindre forbedring i produktionen på grund af den økonomiske stabilisering i løbet af andet 
kvartal 1997. 
Udviklingen i de økonomiske nøgletal 
Vækst i realt BNP % 
Forbrugerprisinflation 
årligt gennemsnit % 
december-december % 
Arbejdsløshed, ultimo året % 
ILO-definition 
Offentlig budgetbalance % af BNP 
Balance på de løbende poster % af BNP 
Gæld/eksport % 
Tilstrømning af udenlandske direkte % af BNP 
investeringer 1994 
1,8 
87 
122 
20,5 
-4,9 
-0,3 
220 
1,0 1995 
2,1 
62 
339 
14,7 
-5,2 
-0,2 
151 
0,8 1996 
-10,9 
123 
311 
13,7 
-11,5 
-0,2 
159 
1,6 
Kilde: Kommissionens tjenestegrene, nationale kilder, EBRD 
Arbejdsløsheden steg kraftigt efter planøkonomiens ophævelse. Den nåede op på 10%» af 
arbejdsstyrken ved udgangen af 1991. Lofter for de statslige virksomheders lønudbetalinger 
har ført til en betydelig nedgang i beskæftigelsen. Den officielle arbejdsløshed toppede på ca. 
14% af arbejdsstyrken i begyndelsen af 1994. Derefter faldt den til ca. 10%, men steg igen fra 
midten af 1996. 
Statens finanser har i 90'erne været kendetegnet ved et stærkt fald i statens såvel indtægter 
som udgifter i forhold til BNP og de til stadighed store finansunderskud, som gennemsnitligt 
i perioden fra 1990 til 1993 androg godt 10% af BNP, før de faldt til ca. 6% i 1994 og 1995. 
Rentebetalinger på såvel udenlandsk som indenlandsk gæld dræner i udpræget grad de 
offentlige finanser. I 1996 beløb rentebetalingerne sig til mere end 20% af BNP. 
Finansunderskuddet kunne kun holdes på ca. 10% af BNP i 1996 takket være hårde 
udgiftsnedskæringer. F.eks. blev hverken pensioner eller offentlige lønninger justeret i årets 
sidste kvartal på et tidspunkt, hvor priserne steg mere end 60%». Vedtagelsen af budgettet for 
1997 blev forsinket indtil midten af året på grund af politisk krise og valg i årets første 
måneder samt behovet for at sikre sammenhæng mellem budgettet og det nye "currency 
board"-arrangement. 1997-budgettet forudser et underskud på 6,2% af BNI5. 
24 
Eksternt 
Kun takket være støtte fra det internationale samfund har Bulgarien kunne afværge et 
tilbagebetalingsstop på udlandsgælden i 1997. 
Mangel på reserver i fremmed valuta havde allerede tvunget Bulgarien til at bede om 
henstand på tilbagebetaling af renter og afdrag på udlandsgælden i 1990. En 
gældssaneringsaftale (DDSR) med London-klubben bestående af private kreditorer i 1994 
nedbragte gældsbyrden betydeligt, men Bulgarien var dog fortsat et gældstynget land. 
Gældskvoten var ved udgangen af 1995 ca. 80%». Den skrantende bulgarske økonomi i 1996 
bragte på ny gældskvoten op på 100%. 
Betaling af renter og afdrag på gælden vil på mellemlang sigt fortsat være et stort problem for 
Bulgarien, også selv om øgede udenlandske direkte investeringer i de første måneder af 1997 
fortsætter i de kommende år. 
Strukturændringer 
Udenrigshandelen 
Der er sket et omfattende skift i Bulgariens samhandel. Samhandelen med EU tegnede sig i 
1990 for så lidt som 5% af eksporten og under 10% af importen. I 1996 udgjorde 
samhandelen med EU 35%» af Bulgariens udenrigshandel. 
Størsteparten af Bulgariens samhandel har fra starten af reformprocessen været med 
COMECON-landene. Nogle analyser anslår, at disse lande tegnede sig for mere end fire 
femtedele af samhandelen, og så meget som 60% af den samlede udenrigshandel foregik med 
Sovjetunionen. Ydermere udgjordes størsteparten af Bulgariens eksport til COMECON-
landene af investeringsgoder, som der ikke var stor efterspørgsel efter i de indledende faser af 
recessionen i overgangsøkonomierne. COMECON's sammenbrud ramte derfor Bulgarien 
særligt hårdt og faldt sammen med virkningerne af Bulgariens unilaterale erklæring om stop 
afbetaling af renter og afdrag i 1990. Sidstnævnte afskar Bulgarien fra adgang til kortfristet 
handelskredit. De samlede følger blev et skarpt fald i handelsstrømmene med ca. 50%. 
Af statistiske årsager er det vanskeligt at vurdere forandringerne i varesammensætningen, 
som dog synes at have været dramatiske. Relativt er maskineksporten faldet betydeligt, 
hvorimod kemikalier og metaller i 1995 tegnede sig knap 40% af eksporten mod kun 30% i 
1992. Den øgede eksport af disse produkter skyldtes midlertidige faktorer, som f.eks. det 
store kursfald i foråret 1994 sammenholdt med den fortsatte adgang til subsidieret energi. 
Energiprisernes stigning til verdensmarkedsniveauet midt i 1996 fjernede denne kunstige og 
uholdbare fordel. På trods af den øgede priskonkurrenceevne for bulgarsk eksport i 1996 
forårsaget af det store kursfald, er eksportmængderne faldet kraftigt, måske med så meget 
som 10-15%. En faktor, der bidrager hertil, er den afbrydelse af den økonomiske aktivitet 
forårsaget af banksystemets sammenbrud, som er nærmere beskrevet nedenfor. 
25 
Arbejdsmarkedet 
Det fald i beskæftigelsen, som fandt sted i Bulgarien i 1994 og 1995, var kendetegnet ved, at 
det var de unge og de faglærte, som kom i arbejde. Dette var på sin vis opmuntrende, da der 
således synes skabt nye job i økonomien. På den anden side ser det ud til, at der blandt de 
fortsat ledige er en større gruppe ældre, mindre faglærte eller ufaglærte arbejdstagere, som 
kan forventes at få stadigt mere vanskeligt ved at finde beskæftigelse, jo længere de er uden 
arbejde. 
Den fornyede iværksættelse i 1997 af de strukturelle reformer vil skabe et betydeligt pres for 
en aktiv arbejdsmarkedspolitik. Der bliver behov for en omfattende omskolingsindsats for 
dem, der mister deres job, ellers vil mangel på velkvalificeret arbejdskraft kunne gå hen og 
blive en hindring for økonomisk vækst. Hertil kommer, at der vil kunne opstå økonomisk og 
social ustabilitet, da visse betydelige dele af samfundet i realiteten er afskåret fra højere 
lønninger og levestandarder. 
De offentlige finanser 
De offentlige indtægter og udgifters andel af BNP er skrumpet betydeligt i de seneste år. 
Indtægterne faldt fra 53% af BNP i 1990 til mindre end 35% af BNP i 1996. Udgifterne faldt 
fra 65,7%» af BNP i 1990 til under 50% i 1996, hvoraf to femtedele bestod af rentebetalinger. 
Primærbalancen - dvs. før rentebetalinger - har udvist store overskud siden 1994. 
Faldet i indtægterne og udgifternes andel af BNP blev ledsaget af en betydelig omlægning af 
såvel skatter som udgiftsposter. Skat på udbytte og ikke-skattemæssige indtægter er faldet 
relativt, hvorimod indirekte skatter (moms blev indført i 1994) er blevet en betydelig 
indtægtskilde. På udgiftssiden er der foretaget store besparelser inden for anlægsinvesteringer 
samt drifts- og vedligeholdelsesudgifter. Sociale overførselsudgifter og rentebetalinger 
udgjorde indtil 1995 ca. 25-30%» af de offentlige udgifter, skønt de altid blev holdt 
nogenlunde konstante i forhold til BNP. Den langsomme gennemførelse af de strukturelle 
reformer annonceret allerede midt i 1996 synes delvis at skyldes manglende ressourcer i den 
offentlige forvaltning, hvortil kommer manglende stærk politisk opbakning for de 
økonomiske reformer. 
Virksomhedssektoren: privatisering og omstrukturering 
Den langsomme privatiserings- og omstruktureringsproces ligger til grund for virksom-
hedssektorens vanskeligheder i Bulgarien. I fraværet af velegnede incitamenter for de 
statslige virksomhedsledere, er der sket en udbredt dekapitalisering eller 
"udbytteprivatisering" af de statslige virksomheder. Dette forklarer til dels, hvorfor kreditorer 
har været uvillige til at indlede konkursprocedurer. Mange statslige virksomheder vil 
sandsynligvis kun have beskeden værdi i en afvikling. Fra kreditorens synspunkt har det 
bedre kunnet betale sig at holde virksomheden oven vande i håb om, at staten ville overtage 
virksomhedens gæld. 
Den langsomme privatisering skyldes delvis en overdreven opsplitning af ansvarsområderne 
mellem regeringen, fagministre, lokale myndigheder, privatiseringsinstitutionen og centret for 
masseprivatisering samt delvis manglende politisk vilje. Masseprivatiseringsordningen, der 
blev iværksat i oktober 1996, vil eventuelt kunne ændre holdningerne til fordel for 
26 
markedsreformer. En mulig svaghed ved ordningen er, at staten bibeholder en blokerende 
minoritetspost i de fleste af de virksomheder, der skal sælges. I stærk modsætning til tidligere 
år har den nuværende regering til hensigt at privatisere alle handelsvirksomheder og 
halvdelen af de offentlige forsyningsvirksomheder i løbet af første halvdel af dens mandat. 
Inden for en række sektorer i økonomien er der opstået et stort antal mindre private 
virksomheder. Erhverv som byggeri og detailhandel består nu hovedsagelig af mindre private 
virksomheder. Den private sektors udvikling er imidlertid blevet kvalt som følge af situa­
tionen for den statslige virksomhedssektor og finanssektoren samt af statens behov for lån til 
finansiering af budgetunderskuddet. Dette sammenfald af omstændigheder har både 
begrænset lånefinansiering til private selskaber og bibeholdt renten på et urimeligt højt 
niveau. Først i 1996 blev der gjort et alvorligt forsøg på at takle vanskelighederne som følge 
af de statslige virksomheders fortsat store underskud. Bestræbelserne begynder nu at skabe 
tydelige resultater. 
Investeringerne er faldet til meget lave niveauer. Faste investeringer tegnede sig for under 
15% af BNP i 1996. Faldet kan tilskrives flere faktorer: langsom privatisering, sammenholdt 
med manglende incitamenter for virksomhedslederne til at drive virksomhederne effektivt, 
manglende udlånspraksis i banksystemet, manglende finansiering til private investeringer, 
nedskæring af offentlige anlægsinvesteringer og usikkerhed om den økonomiske politik. En 
vellykket gennemførelse af den nye regerings program skulle kunne fjerne eller reducere de 
fleste af disse hindringer. 
Pen finansielle sektor 
Vanskeligheder i den bulgarske finanssektor hænger sammen med situationen i virksom-
hedssektoren. Uforsigtig långivning, dårlig debitorovervågning og fravær af "krav om stærk 
budgettilbageholdenhed" - tanken om at gæld skal tilbagebetales - har ført til stigende tab i 
disse sektorer, hvilket har afsporet den makroøkonomiske stabilisering. Tabsgivende statslige 
virksomheders bankgældsportefølje blev sidst i 1995 anslået til ca. 20% af BNP. 
På linje med de fleste andre overgangsøkonomier indbefattede arven fra planøkonomien i 
Bulgarien en stor byrde af misligholdte lån og manglende erfaringer med vurdering af lån­
tagernes kreditværdighed. Disse vanskeligheder forværredes af den langsomme gennem­
førelse af de strukturelle reformer samt uhensigtsmæssig og kun delvis gennemførelse af 
tidligere reformforsøg. Tidligere rekapitaliseringer af bankerne blev ikke fulgt op med for­
anstaltninger, som kunne forebygge nye dårlige lån. 
Dette skabte forventninger om, at staten i sidste ende ville kautionere for insolvente banker 
og selskaber - forventninger som spredtes til den private sektor. Det lempelige banktilsyn og 
svagheder i lovgivningen har bidraget til fremkomsten af problemer med dårlige lån også i 
den private bank- og virksomhedssektor. 
Den bulgarske centralbank har samtidigt med, at den har opretholdt et højt renteniveau til 
støtte for valutakursen, udvist en tolererende holdning over for denne praksis. Huller i de 
forskriftsmæssige rammer, ineffektivt banktilsyn og måske en vis vægring ved alene at sætte 
ind, når der ikke er truffet strukturelle foranstaltninger for andre dele af økonomien, har 
bidraget til, at centralbanken har indledt en overdreven långivning uden sikkerhed til 
27 
kommercielle banker for at undgå deres konkurs. Dette bidrog til de begyndende 
valutauroligheder tidligt i 1996. Da centralbanken derefter fastfrøs lån uden sikkerhed, kom 
bank- og virksomhedssektorernes svage tilstand snart tydeligt til udtryk. Flere bankers aktiver 
blev indefrosset og transaktionerne suspenderet. Der blev indledt likvidations- og 
konkursprocedurer over for en række af bankerne. Forsinkelser med afviklingen af 
procedurerne har afsløret svagheder i lovgivningen. 
De fortsat åbne banker opererede for de flestes vedkommende på et skrøbeligt grundlag. 
Manglende tillid til bankerne på grund af deres dårlige udlånspraksis gjorde, at de end ikke 
havde midler til kortfristet långivning. Dette fik alvorlige konsekvenser for virksomheds-
sektoren. Virksomheder var ude af stand til at låne finansiering af importerede råvarer, der 
skulle medgå til produktionen af eksportvarer. Den manglende evne til at importere forklarer 
en stor del af Bulgariens eksportfald i 1996. Det efterfølgende fald i indtægter og produktion 
bidrog til den dybe økonomiske recession. 
Meget høj inflation i 1996 og de første måneder af 1997 forårsagede en uhyre stor vel-
standsomfordeling fra kreditorer til debitorer. Den faktiske værdi af virksomhedsgælden og 
bankernes misligholdte lån blev dermed nedbragt betydeligt. 
Centralbanken blev uafhængig ved lov i 1991, men efterfølgende ændringer af loven har i 
nogen grad undermineret denne uafhængighed. Sent i 1996 og igen i 1997 forpligtedes 
centralbanken lovgivningsmæssigt til at yde store lån til statsbudgettet. Herved skabtes en 
hurtig inflationsstigning. 
Forud for "currency board"-arrangementet havde centralbanken det normale udvalg af 
pengepolitiske instrumenter til sin rådighed. Den pengepolitiske effektivitet blev imidlertid 
hindret af laksistisk finanspolitik, svagheder i banksystemet og forsinkelser med de 
strukturelle reformer i almindelighed. Centralbanken har under det nugældende "currency 
board"-arrangement, som blev indført den 1. juli, et alvorlig indskrænket pengepolitisk 
manøvrerum, da den skal sikre, at den nationale pengemængde fuldstændigt tilsvares af egne 
beholdninger af fremmed valuta. "Currency board"-arrangementet vil, hvis vellykket, blive et 
nøgleinstrument for at genoprette økonomisk stabilitet. 
Kapitalmarkederne er underudviklede. Aktiemarkedet er i sin vorden og kan ikke betragtes 
som en alternativ finansieringskilde for virksomhedssektoren. De statsejede 
forsikringsselskaber dominerer markedet, selv om der er opstået en del private selskaber. 
Udenlandske forsikringsselskaber er endnu ikke kommet ind på markedet. Markedet for 
kortfristede instrumenter er begrænset til pengemarkedet bankerne indbyrdes. Aktiviteterne er 
for nedadgående som følge af problemerne i banksystemet for øjeblikket. 
Pen økonomiske og sociale udvikling 
Sociale indikatorer 
Bulgarien har en befolkning på ca. 8,3 millioner. Befolkningen er faldet en smule i de seneste 
år. Fødselshyppigheden er under 9 promille og for nedadgående, hvorimod dødeligheden er 
steget til over 13 promille. Omkring en femtedel af befolkningen er under 15 år, og omkring 
15% er over 65 år. Dette ligner på mange måder befolkningsstrukturen i EU. 
28 
Ca. halvdelen af befolkningen har gennemført undervisning på sekundærtrinnet. 
Gennemsnitligt har hver voksen modtaget undervisning i 9-10 år. Som følge af den 
økonomiske krise er sundhedssystemet i store finansielle vanskeligheder, hvorfor der er 
mangel på medicin og medicinsk udstyr. 
Den økonomiske krise i 1996 og 1997 har påvirket befolkningen voldsomt. De offentlige 
lønninger og pensioner er faldet drastisk med alvorlige følger for levestandarden. Den del af 
indtægterne, der går til fødevarer, er steget og udgør nu mere end halvdelen af husholdningers 
forbrug. Selv om husholdningerne bruger forholdsvis flere penge på mad, er det samlede 
forbrug faldet. Sammenholdt med samme periode i 1995 var forbruget pr. indbygger i tredje 
kvartal i 1996 af kød, æg, frugt og grønt ca. 15%» lavere. Kun mælk og kartofler forbruges i 
næsten uændrede mængder som i 1995. 
Sidst i 1996 vurderedes 40%» af befolkningen til at leve under den officielle 
fattigdomsgrænse. Med den begyndende økonomiske stabilisering siden marts 1997 er 
situationen nu i nogen udstrækning forbedret. Store dele af befolkningen vil dog fortsat være i 
en vanskelig indtægtsituation lang tid fremover. 
Regionale og sektorale skævheder 
Ca. to tredjedel af befolkningen lever i byområder. Levestandarden er væsentligt højere i 
byerne, i hvert fald indtil midten af 1996. Hyperinflationen kan have haft mindre alvorlige 
følger for landbefolkningen, som i det mindste selv kan dyrke fødevarer til eget forbrug. Den 
aktive befolkning er højere og ledigheden lavere i byerne end på landet, så en meget større 
andel af bybefolkningen er beskæftiget. 
Uddannelsesniveauet er også væsentligt højere i byerne. Næsten tre fjerdedele af den voksne 
landbefolkning har ingen uddannelse ud over primærtrinnet. Det tilsvarende tal for 
bybefolkningen er ca. 35%. Kvinderne synes en anelse mindre uddannet og mindre 
arbejdsmarkedsaktive end mænd, men forskellene er ikke store. 
Ved midten af 1996 var der efterhånden sket betydelige regionale forandringer med hensyn til 
ledigheden, som i byområderne lå en del under 10%» og i nogle land- og bjergområder lå på 
20%» eller mere. Den omfattende industrielle omstrukturering, der nu er på vej, vil 
sandsynligvis også skabe store hop i arbejdsløshedens fordeling på regioner, da en stor del af 
beskæftigelsen i industrien er koncentreret på en eneste fabrik i et område. Denne form for 
arbejdsløshed bliver også sektorspecifik, hvorfor der er udsigt til regionale koncentrationer af 
arbejdstagere med forældede kvalifikationer. 
2.2 Økonomien set i lyset af medlemsskab 
Indledning 
Det Europæiske Råd i København i 1993 fastsatte, hvilke betingelser de associerede lande i 
Central- og Østeuropa skal opfylde for at blive medlemmer af EU. De økonomiske kriterier 
er: 
• en fungerende markedsøkonomi 
29 
• evne til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen. 
Disse kriterier er indbyrdes afhængige. For det første vil en fungerende markedsøkonomi 
bedre kunne klare konkurrencepresset. For det andet er det fungerende marked i forbindelse 
med medlemskab af EU det indre marked. Et EU-medlemskab, der ikke indebærer integrering 
i det indre marked, giver ingen økonomisk mening, hverken for Bulgarien eller dets 
handelspartnere. 
Tilslutning til EU's regelværk, specielt reglerne vedrørende det indre marked, er således 
afgørende for et ansøgerland, som permanent skal påtage sig de økonomiske forpligtelser ved 
et medlemskab. Denne uigenkaldelige forpligtelse er nødvendig for at give sikkerhed for, at 
alle dele af det udvidede EU-marked vil fortsætte med at fungere efter fælles regler. 
Evnen til at tilslutte sig EU's regelværk har flere dimensioner. På den ene side skal Bulgarien 
kunne påtage sig de økonomiske forpligtelser ved et medlemskab på en sådan måde, at det 
indre marked fungerer uproblematisk og retfærdigt. På den anden side forudsætter Bulgariens 
evne til at høste det fulde udbytte af konkurrencepresset på det indre marked, at de 
grundlæggende økonomiske forhold er gunstige, og at den bulgarske økonomi er præget af 
fleksibilitet og råder over tilstrækkelig menneskelig og fysisk kapital, især infrastruktur. Hvis 
disse forhold ikke er til stede, vil konkurrencepresset efter al sandsynlighed blive opfattet som 
for intenst i visse dele af samfundet, og der vil lyde krav om protektionistiske 
foranstaltninger, som, hvis de blev gennemført, ville trække tæppet væk under det indre 
marked. 
Et ansøgerlands evne og vilje til at tilslutte sig og gennemføre EU's regelværk har afgørende 
betydning, fordi omkostningerne og fordelene ved at gøre det kan være ulige fordelt over 
tiden og på erhvervssektorer og samfundsgrupper. En bred konsensus om, hvilke ændringer i 
den økonomiske politik EU-medlemskab nødvendiggør, og en målbevidst gennemførelse af 
økonomiske reformer på trods af pres fra interessegrupper mindsker risikoen for, at et land 
ikke er i stand til at påtage sig de økonomiske forpligtelser ved et medlemskab. 
For de offentlige myndigheder kræver EU-medlemskab administrativ og retlig kapacitet til at 
omsætte og gennemføre den brede vifte af teknisk lovgivning, der er nødvendig for at fjerne 
hindringerne for den frie bevægelighed inden for EU og derved sikre det indre markeds 
funktion. Disse aspekter behandles i senere kapitler. For den enkelte virksomhed er 
virkningen for konkurrenceevnen af at tilslutte sig EU's regelværk afhængig af dens evne til 
at tilpasse sig de nye økonomiske forhold. 
En fungerende markedsøkonomi 
En markedsøkonomi forudsætter, at ligevægten mellem udbud og efterspørgsel findes ved 
markedskræfternes frie spil. Der foreligger en fungerende markedsøkonomi, når retssystemet, 
herunder reguleringen af ejendomsretten, er på plads og er i stand til at håndhæve retslige 
afgørelser. En markedsøkonomi fremmes og forbedres af makroøkonomisk stabilitet og 
konsensus om hovedlinjerne i den økonomiske politik. En veludviklet finansiel sektor og det 
forhold, at der ikke findes væsentlige hindringer for markedsadgang og markedsudtræden, 
bidrager til at effektivisere den måde, en økonomi fungerer på. 
30 
Bulgarien har ikke kunnet bygge videre på en vellykket start på markedsreformerne, hvorfor 
landet på mange områder ikke er nået meget længere end udgangspunktet for seks år siden. 
Det er svært at forestille sig et mere sigende billede af, hvor langt Bulgarien endnu er fra en 
markedsøkonomi, end de brødkøer, der på ny er dukket op i den seneste tid. 
Med hensyn til prisliberaliseringen skete der i 1995 en kovending i forhold til de tidligere 
reformer. Først for ganske nylig er priserne på ny blevet liberaliseret. 
Hyperinflationen i de første måneder af 1997 resulterede i en omfattende omfordeling af 
rigdommen fra opsparerne til låntagerne. Som en bivirkning blev bank- og 
virksomhedssektorerne sundere, men forblev dog fortsat svage. Det finansielle system 
fungerer i vid udstrækning dårligt. Det har ikke kunnet udfylde dets væsentlige 
markedsøkonomiske rolle som finansielt mellemled mellem opsparere og investorer. En stor 
del af bankernes aktivitet synes snarere at føre til nye lån for at holde virksomheder, som er 
bagud med betalingen af udestående gæld, flydende. 
En af årsagerne til denne adfærd fra bankernes og virksomhedernes side er fraværet af et 
stærkt retssystem. I en markedsøkonomi vil de fleste tvister mellem erhvervsdrivende kunne 
løses uden domstolenes indblanding. Dette er muligt, fordi der er en udbredt fælles forståelse 
for, hvad reglerne går ud på, og sikkerhed for, at de om nødvendigt vil blive håndhævet. I 
Bulgarien har denne markedsøkonomiske faktor i vid udstrækning manglet. Gentagne 
statsunderstøttede afskrivninger af dårlige lån har især skabt forventninger blandt låntagerne 
og långiverne om, at staten til stadighed vil komme til undsætning. Dette kan forklare, 
hvorfor den konkurslovgivning, der blev vedtaget i 1994, ikke blev taget i anvendelse, før 
staten i 1996 greb ind over for de mest insolvente banker og virksomheder. 
Utilstrækkeligt definerede ejendomsrettigheder som følge af forsinkelser i restitutionen af 
jord har hæmmet den bulgarske landbrugsudvikling og effektivt forhindret indførelsen af et 
marked for køb og salg af jord. Erfaringerne fra prisstigningerne i 1996 viser, at 
befolkningens adfærdsændringer som følge af prisændringer kan være uforudsigelige, når der 
ikke er effektive mekanismer til tvangsinddriveise afbetalinger. 
Institutionel og politisk ustabilitet, navnlig i fravær af en almindelig konsensus om et 
elementært retsgrundlag for økonomisk aktivitet og generelt om den økonomiske politik, har 
skabt et klima af usikkerhed. 
Selv om der ikke er formelle hindringer for det private initiativ, virker sådant et økonomisk 
klima ikke fremmende for nye investeringer. Banksektorens utilstrækkelighed har yderligere 
begrænset mulighederne for de bulgarske iværksættere. 
Når institutionel ustabilitet falder sammen med akut økonomisk ustabilitet, som det var 
tilfældet i Bulgarien i det meste af 1996 og i de første måneder i 1997, stoppes megen af den 
aktivitet, som er af afgørende betydning for, at en markedsøkonomi kan fungere og 
videreudbygges. Usikkerheden som følge af den meget høje og stærkt fluktuerende inflation 
skaber ikke meget incitament til opsparing og investering, og svækker derfor landets 
økonomiske fremtidsudsigter. 
På grund af de svækkede offentlige finanser mangler den offentlige forvaltning ressourcer. 
Skatteinddrivelsen er dårlig. Den langsomme restitution af jord er delvis skyld i de 
31 
forvaltningsmæssige svagheder. Fagministerierne synes ude af stand til at øve 
hensigtsmæssig kontrol med lederne af de statslige virksomheder. 
32 
Evnen til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne 
Her nogle år forud for et eventuelt medlemskab - og inden Bulgarien har vedtaget og 
gennemført størstedelen af fællesskabsretten - er det vanskeligt at danne sig en endelig 
opfattelse af landets evne til at opfylde dette kriterium. Der er imidlertid en række 
karakteristiske træk ved Bulgariens udvikling, som giver et fingerpeg om landets sandsynlige 
evne til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen. 
Dette forudsætter en stabil makroøkonomisk ramme, inden for hvilken de enkelte 
erhvervsdrivende kan træffe beslutninger på en forholdsvis sikker baggrund. Der skal være et 
tilstrækkeligt grundlag af menneskelige og fysiske ressourcer, herunder infrastruktur, således 
at de enkelte virksomheder får mulighed for at ruste sig til at modstå det øgede 
konkurrencepres på det indre marked. Virksomhederne må investere for at styrke 
effektiviteten, så de både kan konkurrere på hjemmemarkedet og udnytte de stordriftsfordele, 
der følger med adgangen til det indre marked. Denne evne til at tilpasse sig vil blive større, jo 
mere virksomhederne får adgang til investeringskapital, jo bedre arbejdskraften er uddannet, 
og jo mere nyskabende de er. 
Endvidere vil en økonomi være bedre i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab, 
hvis den forud for tiltrædelsen har opnået en høj grad af økonomisk integration med Unionen. 
Jo mere integreret et land allerede er i Unionen, desto færre yderligere omstruktureringer skal 
der foretages i forbindelse med medlemskabet. Graden af økonomisk integration afhænger 
både af udbuddet og mængden af varer, der indgår i samhandelen med medlemsstaterne. De 
direkte fordele ved adgangen til det indre marked kan desuden være større i sektorer, hvor der 
er et ret stort antal små virksomheder, idet disse påvirkes forholdsvis mere af 
handelshindringer. 
På grund af den forsinkede bulgarske overgang til markedsøkonomi er landet dårligt udstyret 
til at klare konkurrencepresset. Omstillingen af Bulgariens centralistiske planøkonomi til en 
markedsøkonomi, der kan udvikle sig gunstigt i Unionen, fordrer betydelige investeringer 
over mange år i modernisering af landets produktionskapacitet og omfattende ændringer af 
den fysiske infrastruktur. Selv om Bulgarien er i færd med at udbygge sit telenet er det meste 
udstyr forældet, og ydelserne må videreudvikles. På samme måde har jernbane- og 
vejinfrastrukturen lidt under de manglende investeringer på trods af iværksættelsen af en 
række større investeringsprojekter siden 1991. Ændrede krav til kvalifikationer og tilpasning 
af den offentlige forvaltning til betingelserne i det indre marked fordrer omfattende 
investeringer i de menneskelige ressourcer. Selv om Bulgarien har tradition for et højt 
uddannelsesniveau, mangler uddannelsessektoren i dag de nødvendige ressourcer for at 
udvikle et system, der kan imødekomme samfundets krav. 
Et lavt investeringsniveau, såvel privat som offentligt, har været kendetegnende for 
Bulgariens omstilling. Dårlige økonomiske resultater i almindelighed har sammen med 
utilstrækkelige omstruktureringer sænket skatteprovenuet. Kombineret med en slap. 
finanspolitik har dette skabt en omfattende offentlige indenlandsk gæld. De ressourcer, der 
anvendes til betaling af renter og afdrag på denne gæld, har ikke været disponibel til 
offentlige investeringer. Det lave private investeringsniveau rækker videre endnu og er et 
grundlæggende problem forårsaget af den almindelige institutionelle svaghed på områder af 
central betydning for en markedsøkonomi. 
33 
Potentielle investorer i Bulgarien har stået over for et ugunstigt økonomisk og institutionelt 
klima. Med undtagelse af det meste af 1995 og de første måneder af 1996 har Bulgarien haft 
høj inflation med store udsving fra måned til måned. Lovgivningen på mange områder er til 
stadighed blevet ændret, og en del lovgivning er utilstrækkeligt gennemført. Forsinkelser i 
jordreformen først i vedtagelsen og dernæst i gennemførelsen af konkurslovgivningen er 
allerede nævnt. Loven om ejerforhold for og anvendelse af landbrugsjord er blevet ændret 
mere end ti gange. Også beskatningen af udenlandske investeringer er blevet ændret. 
De hyppige ændringer har gjort de økonomiske beslutningstagere usikre og ude afstand til at 
planlægge deres aktiviteter. Usikkerhed om håndhævelse af ejendomsrettigheder har hæmmet 
investeringerne. Der er på grund af svagheder i både banksystemet og i den offentlige 
forvaltning (inddrivelse af skatter) ikke stillet "krav til stærk budgettilbageholdenhed", 
hvilket sammen med statslig indblanding i prisfastsættelsen har skabt en incir 
tamentsfordrejning hos lederne af de statslige virksomheder. Som følge heraf har omstruk­
tureringen været for langsom, hvorfor enkelte virksomheder dominerer store dele af 
industrien. 
Den almindelige usikkerhedsfornemmelse forårsaget af den varige politiske ustabilitet og en 
ambivalent holdning til markedsreformerne har bidraget til at skabe et gunstigt klima for 
korruption. Når embedsmænd er impliceret i ledelsen af statslige virksomheder, skabes der 
mulighed for interessekonflikter med deres ansvar for at gennemføre regeringens politik. 
Den økonomiske udvikling i Bulgarien i løbet af 1996 har afsløret alvorlige svagheder i 
basisindustriens konkurrenceevne. Det blev tydeligt, at de sektorer, der i størst grad bidrog til 
de positive eksportresultater i 1995, var afhængige af kunstige og uholdbare 
konkurrencefordele. 
Den største af disse fordele var den billige energi. De priser, som de bulgarske virksomheder 
betalte for olie og kraft, var kraftigt subsidierede indtil midten af 1996. En anden fordel var 
det voldsomme kursfald for lev'en i foråret 1994. Den faktiske opskrivning af valutaen i løbet 
af 1995 underminerede dette midlertidige konkurrenceskub Alt andet lige kunne det 
forventes, at lev'ens hurtige fald i 1996 på ny ville sætte gang i eksporten. Dette skete ikke, 
hvilket i nogen grad skyldtes en forholdsvis dæmpning af den økonomiske aktivitet i 
Unionen. Dette skal imidlertid ikke fjerne opmærksomheden fra det egentlige problem, som 
er, at levedygtig international konkurrenceevne ikke kan udvikles på grundlag af en til 
stadighed hurtig kurssvækkelse af valutaen. Dette er især af betydning for et eventuelt 
medlemskab af Unionen. 
Bulgariens relativt svage konkurrencemæssige stilling hænger også sammen med et snævert 
industrielt grundlag. Eksporten er uden grund koncentreret om et lille antal industrielle 
basisvarer. Denne situation hænger igen sammen med de allerede nævnte mangler i landets 
omstilling til markedsøkonomi. 
Forbedringen af konkurrenceevnen er også blevet forsinket af meget lave udenlandske direkte 
investeringer. I de lande, som er længst fremme i deres omstilling, har udenlandske direkte 
investeringer spillet en væsentlig rolle for moderniseringen af produktionskapaciteten, og 
dermed for en bedre effektivitet og konkurrenceevne. Til de allerede nævnte faktorer, der har 
34 
hæmmet investeringerne generelt, kan tilføjes den langsomme privatisering, som har 
reduceret udbuddet af investeringsmuligheder for fremmed kapital. 
Udenlandske direkte investeringer kan være en vigtig kilde til teknologioverførsel og 
innovation. Dette er af særlig stor betydning for overgangsøkonomierne, da indenlandsk 
finansiering til forskning og udvikling begrænses afsåvel reducering af de offentlige udgifter 
samt den økonomiske omstrukturering generelt. Bulgarien har i beskeden grad tiltrukket 
udenlandske direkte investeringer, og udgifter til forskning og udvikling menes at være faldet 
til en tredjedel af niveauet sidst i 80'erne. Forsknings- og udviklingsaktiviteterne synes også 
at have lidt under en ukoordineret strategisk tilgang, herunder fravær af incitamenter for 
privat forskning. Sektoren er i vidt omfang drænet for "hjerner". 
Som en konsekvens af de på nogle områder utilstrækkelige resultater med 
markedsreformerne, befinder Bulgarien sig nu i en økonomisk svag position. Udviklingen i 
1996 viser, at selv med den dramatiske forbedring af priskonkurrenceevnen som følge af 
kursdykket har de bulgarske varer i stor grad ikke været konkurrencedygtige på de 
internationale markeder. 
Udsigter og prioriteter 
Over for udsigten til en national bankerot for anden gang inden for ti år har myndighederne 
for nyligt erklæret sig fast indstillet på alvorlige og vidtrækkende strukturelle reformer. De 
midlertidige foranstaltninger, der er truffet gennem de seneste seks år har slået fejl, hvilket er 
udtryk for et grundlæggende behov for varige og sammenhængende reformbestræbelser. 
Bulgariens fremtidige medlemskab af EU kræver, at de kortsigtede stabiliseringstiltag, der 
iværksættes for øjeblikket, følges op af en reel gennemførelse af en vidtrækkende strategi for 
landets udvikling på mellemlang sigt. Kommissionen har indledt drøftelser med de bulgarske 
myndigheder med henblik på udarbejdelsen af en sådan strategi. Gode resultater med 
gennemførelsen af Europaaftalen skulle også kunne lette overgangen til EU-medlemskab. 
Manglende resultater med hensyn til gennemførelsen af markedsorienterede økonomiske 
reformer gør, at Bulgarien står over for udfordringer på mange strategiske områder. 
En første umiddelbar prioritet er at opnå solid makroøkonomisk stabilitet. Når først dette er 
nået, bør regeringen iværksætte indbyrdes sammenhængende stabilitetsorienterede 
økonomiske strategier på såvel makroøkonomisk som strukturelt plan. 
På landbrugsområdet bør det prioriteres at tilendebringe restitutionen af jord og fjerne 
samtlige bureaukratiske hindringer for et markedet for køb og salg af jord. Engrosmarkedet 
for landbruget og de fødevareforarbejdende virksomheder bør privatiseres og åbnes for 
konkurrence. Pris- og handelspolitik skal fremme landbrugernes investeringer i fremtidig 
produktion. 
Fortidens manglende evne til at disciplinere de statslige virksomheder og bankerne med ikke-
markedsdirigerede foranstaltninger synes med al tydelighed at vise, at privatisering bør 
prioriteres. Sideløbende hermed bør de markedsøkonomiske institutioner fuldføres og styrkes. 
De gældende procedurer for afvikling afbanker og virksomheder er for langvarige. De retlige 
35 
rammer bør undersøges for at sikre, at de giver kreditorerne tilstrækkelige nudler til 
håndhævelse af deres krav. Det bliver ligeledes nødvendigt at styrke domstolskapaciteten. 
Investeringerne befinder sig på et meget lavt niveau. Det er en forudsætning, at de 
omstændigheder, der har ført til denne situation, navnlig ustabilt politisk, juridisk og 
økonomisk klima, korrigeres, hvis Bulgarien skal blive i stand til at nå resultater i forbed­
ringen af produktionskapaciteten og bringe industrien til et niveau, hvor den får mulighed for 
at klare konkurrencepresset i det indre marked. 
Investeringer i transportinfrastrukturen skal rettes mod at sætte Bulgarien i stand til at drage 
fordel af landets betydelige potentiale som transitland. 
Det vil blive lettere at tiltrække flere udenlandske direkte investeringer, hvis lovgivningen 
gennemføres og anvendes på sammenhængende og gennemsigtig vis. I denne henseende vil 
det være et positivt signal, hvis det forfatningsmæssige forbud mod udenlandsk ejerskab af 
jord fjernes. Udenlandske direkte investeringer er af afgørende betydning for den omfattende 
omstrukturering, som er nødvendig i de fleste sektorer. Udenlandske direkte investeringer vil, 
ud over de almindelige fordele, være særligt fordelagtige for Bulgarien, da investorerne vil 
kunne anvende bulgarsk udstedte obligationer som led i gældssaneringen (DDSR) som 
betaling i privatiseringstransaktionerne. Herved nedbringes den samlede udestående gæld, 
hvorfor også fremtidige rente- og afdragsbetalinger nedbringes. 
De seneste års store budgetunderskud har i betydeligt omfang drænet den indenlandske 
opsparing og absorberet ressourcer, som ville have kunnet finansiere produktive 
investeringer. Lykkes valutatilsynsordningen, vil det lægge bånd på myndighedernes 
finanspolitiske manøvrerum. Bedre beskatning af den private sektor ville kunne bidrage til en 
forbedring af de offentlige finanser. Dette indebærer, at der skal tilføres yderligere ressourcer 
til skatteopkrævning. På kort sigt vil en hurtig og vellykket stabilisering sænke renten og 
dermed skabe betydelige besparelser for tilbagebetalingen på gælden. 
Skal virksomhederne konkurrere effektivt, bør arbejdsstyrken være velkvalificeret. Den 
omfattende omstrukturering, som er nødvendig for den bulgarske økonomi, fordrer store 
ændringer i arbejdsmarkedsstrukturen og de kvalifikationer, som efterspørges af 
arbejdsgiverne. Dette vil blive en betydelig udfordring for uddannelsessystemet, som for 
øjeblikket har svært ved at imødekomme økonomiens behov. 
Konkurrenceevnen vil også forbedres gennem udarbejdelsen af en politik for forskning og 
udvikling, som fremmer teknisk innovation og udvikling, navnlig ved at indføre incitamenter 
for den private sektor. 
En aktiv arbejdsmarkedspolitik vil også i betydeligt omfang kunne bidrage til at lette den 
sektormæssige omstrukturering af beskæftigelsen. Udarbejdelse og gennemførelse af 
strategier for at sikre, at de langtidsledige ikke bliver afskåret fra arbejdsstyrken, og for at 
begrænse yderligere stigninger i deres antal, bør være et vigtigt indsatsområde inden for 
arbejdsmarkedspolitikken. Dette er så meget desto mere vigtigt, da en fornyet iværksættelse 
af de strukturelle reformer sandsynligvis i begyndelsen vil føre til højere ledighed. 
En fuldstændig gennemførelse af regeringen økonomiske og strukturelle reformprogram vil i 
vidt omfang kunne møde disse udfordringer. 
36 
2.3 Generel evaluering 
Bulgariens resultater med hensyn til at indføre markedsøkonomi har været begrænsede, da 
der ikke har været opbakning om de markedsorienterede økonomiske strategier. Der blev på 
et tidspunkt delvis vendt op og ned på den tidlige liberalisering af handel og priser, og 
priskontrollen er først ophævet i år. Det er først nu efter krisen ved udgangen af sidste år og 
den nylige regeringsændring, at en konsensus om det ønskelige i økonomisk reform er 
begyndt at udvikle sig. 
Bulgarien vil ikke blive i stand til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen 
på mellemlang sigt. Formår myndighederne at omsætte deres på ny erklærede forpligtelse til 
økonomisk omstilling til en vellykket og varig indsats, kan Bulgariens økonomiske udsigter 
hurtigt ændres. De seks så godt som spildte år har imidlertid sat landet tilbage. Den 
utilstrækkelige jordreform har hindret indførelsen af en moderne landbrugssektor. Langsom 
privatisering og økonomisk ustabilitet har svækket de statslige virksomheder og forsinket 
opbygningen af en dynamisk privat sektor. 
3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab 
Det Europæiske Råd i København anførte blandt kriterierne for tiltrædelse "evnen til at 
påtage sig forpligtelserne ved medlemskab, herunder tilslutning til målene for politisk, 
økonomisk og monetær union". 
Bulgarien har med sin ansøgning om medlemskab på basis af traktaten uden forbehold 
accepteret Unionens grundlæggende mål, også dens politikker og instrumenter. I dette kapitel 
gennemgås Bulgariens evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab, dvs. de retlige 
og institutionelle rammer, der går under betegnelsen Fællesskabets regelværk, på grundlag af 
hvilke Unionen realiserer sine mål. 
Med Unionens udvikling er regelværket gradvis blevet mere tyngende og udgør en større 
udfordring for fremtidige tiltrædelser, end det var tilfældet tidligere. Bulgariens evne til at 
gennemføre regelværket vil være af central betydning for dets evne til at fungere 
hensigtsmæssigt inden for Unionen. 
I de følgende afsnit undersøges på hvert hovedområde af Unionens virksomhed den 
nuværende og fremtidige situation i Bulgarien. Udgangspunktet for beskrivelsen og analysen 
er et kort sammendrag af Fællesskabets regelværk med angivelse af bestemmelserne i 
Europaaftalen og hvidbogen, hvor de er relevante. Endelig gives der for hvert 
aktivitetsområde en kort vurdering af Bulgariens evne til at påtage sig forpligtelserne ved 
medlemskab på mellemlang sigt. 
3.1 Det indre marked uden grænser 
Det indre marked defineres i traktatens artikel 7A som et område uden indre grænser med fri 
bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital. Grundlaget for det indre marked, 
som er af afgørende betydning for integrationsprocessen i Fællesskabet, er en åben 
37 
markedsøkonomi, hvor konkurrence og økonomisk og social samhørighed spiller en 
afgørende rolle. 
Den faktiske gennemførelse af de friheder, der er nedfældet i traktaten, forudsætter ikke blot 
overholdelse af så vigtige principper som ikke-forskelsbehandling eller gensidig anerkendelse 
af nationale regler, således som disse principper er blevet præciseret gennem Domstolens 
retspraksis, men også en samtidig og effektiv anvendelse af en samling af specifikke fælles 
bestemmelser. Disse specifikke bestemmelser har bl.a. til formål at sikre offentlig sikkerhed 
og sundhed, miljø- og forbrugerbeskyttelse, bevarelse af offentlighedens tillid til sektoren for 
tjenesteydelser eller garanti for, at personer, der udøver visse specialiserede erhverv, har de 
rette kvalifikationer, og i givet fald at indføre eller samordne visse regulerings- og 
tilsynsordninger. Al kontrol og systematisk efterprøvning, som er nødvendig for at sikre en 
korrekt anvendelse af reglerne, skal finde sted inden for selve markedet og ikke ved 
grænseovergangene. 
Det er ikke alene vigtigt at EF-lovgivningen effektivt inkorporeres i national ret, men også at 
den gennemføres korrekt i praksis via de relevante administrative og retslige strukturer i 
medlemsstaterne og overholdes af virksomhederne. Denne forudsætning skal være opfyldt for 
at sikre den gensidige tillid, som er nødvendig for at markedet kan fungere tilfredsstillende. 
Dette kapitel bør læses i sammenhæng med bl.a. kapitlet om socialpolitik, miljø, 
forbrugerbeskyttelse og sektorpolitik. 
Pe fire friheder 
Ansøgerlandene overtager gradvis Fællesskabets regelværk: 
Associeringsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og 
Bulgarien trådte i kraft den 1. februar 1995. Hvad angår de fire friheder og indbyrdes 
tilnærmelse af lovgivningerne foreskriver aftalen navnlig en øjeblikkelig eller gradvis 
anvendelse af et vist antal forpligtelser, gensidige eller ikke-gensidige, vedrørende bl.a. 
etableringsret, national behandling, frihandel, intellektuel ejendomsret og offentlige indkøb. 
Retningslinjerne i hvidbogen (KOM (95) 163 endelig udg.), som Kommissionen 
forelagde i 1995 med henblik på at bistå ansøgerlandene med at forberede integrationen i det 
indre marked, foretager en snævrere afgrænsning af de pågældende lovgivninger; den 
udvælger de emner og "nøgleområder", som øver direkte indflydelse på den fri bevægelighed 
for varer, tjenesteydelser, kapital og personer, og redegør for de betingelser, der er 
nødvendige for at gennemføre lovgivningen, herunder de retlige og organisatoriske strukturer. 
Der gennemgås 23 aktivitetsområder i Fællesskabet, hvor de pågældende foranstaltninger 
opdeles i to etaper alt efter hvor højt de prioriteres, og der fastlægges dermed et 
arbejdsprogram for perioden forud for tiltrædelsen. Kontoret for Informationsudveksling om 
Faglig Bistand (TAIEX) blev nedsat med det formål at yde supplerende og målrettet faglig 
bistand på de lovgivningsområder, der er omfattet af hvidbogen. Kontoret har for nylig 
oprettet en lovgivningsdatabase. 
Tiltrædelsen af Den Europæiske Union indebærer for ansøgerlandene, at de skal 
overtage og gennemføre hele Fællesskabets regelværk. Det skal i den forbindelse 
understreges, at den handlingsplan for det indre marked, som blev forelagt for Det 
38 
Europæiske Råd i Amsterdam, indeholder en række prioriterede foranstaltninger, som er 
nødvendige for at forbedre det indre markeds funktion (EU-15) på baggrund af indførelsen af 
den fælles valuta. Dette giver sig nødvendigvis udslag i en udvikling af Fællesskabets 
regelværk. 
- De generelle ramroer 
Virksomhederne skal kunne udøve deres aktiviteter på grundlag af fælles regler uanset 
aktivitetsområde. Disse fælles regler er vigtige, fordi de fastlægger de generelle rammer for, 
hvorledes økonomien fungerer, og dermed de generelle konkurrencevilkår. Dette område 
omfatter ud over konkurrencereglerne (virksomheder og offentlig støtte) skatte- og 
afgiftsbestemmelserne, som behandles i et andet afsnit i udtalelsen, åbningen af markedet for 
bygge- og anlægsarbejder, indkøb og tjenesteydelser, harmonisering af reglerne for 
intellektuel ejendomsret (herunder det europæiske patent), harmonisering af selskabsretten og 
reglerne for regnskabsaflæggelse, beskyttelse af personoplysninger samt henvisning af 
sagsanlæg og gensidig anerkendelse af retsafgørelser (artikel 220-konventioner). 
Sammendrag 
Offentlige indkøb reguleres i øjeblikket på basis af en nylig vedtagen lov om kontrakter for 
offentlige og kommunale indkøb. Koncessioner reguleres ved en lov af 1996. 
Gennemførelsen varetages af ministerrådet, medens det nationale revisionskontor tager sig af 
tilsyn og overvågning. Efter sin tiltrædelse af WTO den 1. december 1996 har Bulgarien 
indledt forhandlinger om tiltrædelse af WTO-aftalen om offentlige indkøb. 
Bulgarien har vedtaget lovgivning om beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret, 
særlig vedrørende patenter (1993) og ophavsret (1993) og har tiltrådt næsten alle relevante 
internationale konventioner på dette område. Bulgarien har forpligtet sig til at gennemføre 
TRIPs-aftalen (om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder) med virkning 
samtidig med WTO-tiltrædelsen i december 1996. 
Selskabsretten bygger i første række på handelslovgivningen, der blev vedtaget i 1991 med 
efterfølgende ændringer. Den bulgarske lovgivning anerkender en række af virksomheder, 
som falder i to bredere kategorier: personselskaber og kapitalselskaber. I juni 1996 var der 
registreret omkring 45 000 aktieselskaber. Virksomhederne kan udstede aktier til at skaffe 
finansieringsmidler; aktionærerne nyder lovfæstet beskyttelse. Mindstekapitalkravene er 
lovfæstede. Kreditorer nyder en passende beskyttelse. Distriktsdomstolene fører 
virksomhedsregistre, som indeholder de grundlæggende materielle fakta vedrørende hvert 
selskab; disse data er tilgængelige for offentligheden. Årsberetningerne offentliggøres i 
statstidende. 
Hvad angår regnskaber, findes reglerne om årsregnskaber og konsoliderede regnskaber i lov 
om regnskabsføring (1991, senest ændret i 1996), den nationale liste over regnskaber og 31 
nationale regnskabsstandarder. Lovgivningen er baseret på EF-direktiver og internationale 
regnskabsstandarder. I loven om regnskabsføring og i en forordning findes der regler 
vedrørende revisorer. Siden den sidste ændring af loven om regnskabsføring repræsenterer 
revisorinstituttet de bulgarske revisorer. Finansministeriet har nedsat et disciplinærudvalg, der 
har ansvaret for tilsyn. 
39 
Med hensyn til databeskyttelse fastsætter artikel 32 i den bulgarske forfatning, at borgernes 
privatliv er ukrænkeligt, og at borgerne har ret til beskyttelse mod ulovlig indblanding i 
private eller familiemæssige anliggender. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Der er behov for en yderligere indsats for overtagelse af alle de relevante bestemmelser i 
regelværket vedrørende offentlige indkøb. 
Den nye lov byder i almindelighed ikke på et tilstrækkeligt grundlag for en vurdering af, om 
de forskellige direktivers anvendelsesområde er overholdt, særlig hvad angår tjenesteydelser 
og forsyningsselskaber. Desuden er loven ikke særlig detaljeret, hvad angår tekniske krav og 
tekniske/finansielle evner. I øjeblikket opnår bulgarske firmaer (eller EU-virksomheder med 
datterselskaber i Bulgarien) præferencebehandling ved tildeling af kontrakter om offentlige 
indkøb. Firmaer beliggende i EU får først lige adgang efter udløbet af overgangsperioden i 
Europaaftalen (senest den 31. januar 2005). Klage- og revisionsprocedurerne synes heller 
ikke at være forenelige med EF-kravene. 
De yderligere ændringer af loven om offentlige indkøb forventes færdiggjort i 1997, men den 
faktiske anvendelse hæmmes stadig af mangel på gennemførelsesprocedurer og en generel 
ringe viden blandt offentligheden om offentlige indkøb. Der forventes en komplet 
harmonisering på mellemlang sigt. 
Der er behov for en særlig indsats til at forbedre beskyttelsen af intellektuel og industriel 
ejendomsret. Der er nået et vist fremskridt med patentlovgivningen; der kræves et betydeligt 
fremskridt med hensyn til varemærker, ophavsret og beslægtede rettigheder. Med hensyn til 
håndhævelse af bestemmelserne er der gjort en vis indsats, særlig ved grænsen, hvad angår 
ophavsret. Men også på dette område kræves der et betydelig fremskridt, navnlig på grund af 
svaghederne ved den interne kontrol og håndhævelsen af ophavsret ved grænsen. Ifølge 
Europaaftalen (artikel 67) skal Bulgarien tilpasse sin lovgivning inden udgangen af 1997. 
Pirateri er stadig et stor problem. 
Med hensyn til selskabsret synes den bulgarske lovgivning i vid udstrækning omend ikke helt 
at være i overensstemmelse med 1., 2. og 3. direktiv. Der er problemer med gennemførelsen 
af selskabsretten på grund af utilstrækkelig viden om og erfaringer blandt dommerne med 
selskabsret og selskabsretlige anliggender. Dette gælder særlig i forbindelse med sager om 
insolvente selskaber under handelslovgivningen, som omfatter nye procedurer, under hvilke 
domstolene udvælger og udpeger tilforordnede. Håndhævelse af lovgivningen hæmmes også 
på grund af mangler i lovgivningen om privatisering og koncessioner. 
På regnskabsområdet er der allerede nået en høj grad af overensstemmelse med direktiverne, 
men der kræves forbedringer med hensyn til erhvervets overholdelse af lovgivningen. Inden 
for revision er der planer om navnlig at højne kvalifikationskravene. 
Der forekommer visse overgangsproblemer inden for gennemførelsen i praksis af de nye 
regler i form af mangel på kvalificerede regnskabsførere og revisorer, hvilket er et spørgsmål, 
der kræver stor opmærksomhed, hvis det skal kunne løses på mellemlang sigt. 
40 
Med hensyn til beskyttelse af persondata er målet med et lovforslag og en nye lov om 
telekommunikation at bringe lovgivningen i overensstemmelse med direktiv 95/46/EF. Der 
skal oprettes en uafhængig tilsynsmyndighed. Bulgarien kan først, når disse 
lovgivningsforanstaltninger er truffet, tiltræde Europarådets konvention nr. 108. 
Konklusion 
I ovennævnte sektorer har Bulgarien overtaget flere vigtige direktiver og udarbejder 
lovforslag om flere andre. Der er fortsat behov for en stor indsats til gennemførelse af 
hvidbogen. Bulgarien vil skulle sætte stærkt ind på at afpasse sin lovgivning og praksis efter 
EU-kravene vedrørende offentlige indkøb tillige med intellektuel og industriel ejendomsret. 
Hvad angår selskabsret, skulle der ikke blive noget større problem med Bulgariens 
overtagelse af Fællesskabets regelværk. Med hensyn til regnskabs- og revisionsvæsen skal 
der gøres en betydelig indsats for at sikre anvendelse i praksis af den bestående lovgivning. 
Der må desuden i høj grad sættes ind på at vedtage og gennemføre foranstaltninger til at 
indfri Fællesskabets krav med hensyn til databeskyttelse. 
- Fri bevægelighed for varer 
Den fri bevægelighed for varer forudsætter, at foranstaltninger, der medfører begrænsninger 
for handelen, forsvinder, dvs. ikke blot told og kvantitative begrænsninger på handelen, men 
også alle foranstaltninger med tilsvarende virkning, nemlig de foranstaltninger, der direkte 
eller indirekte finder anvendelse på nationalt fremstillede eller importerede varer og har 
protektionistiske virkninger. I det omfang de tekniske krav ikke er harmoniseret, er 
anvendelsen af princippet om gensidig anerkendelse af nationale regler og princippet om 
begrænsning af de nationale krav til de mål, der ønskes opnået, afgørende for at garantere 
varers fri bevægelighed, idet principperne i EF-domstolens "Cassis de Dijon"-dom finder 
anvendelse. 
Med henblik på harmonisering har Det Europæiske Fællesskab udviklet den "nye metode", 
der indfører en fremgangsmåde med fin balance mellem offentlige og private autonome 
organer, hvori EF-lovgivningen og europæiske standarder spiller en særlig supplerende rolle. 
I stedet for at påtvinge tekniske løsninger er EF-lovgivningen således begrænset til at 
fastsætte de væsentlige krav, som varer skal opfylde. Varer fremstillet i overensstemmelse 
med europæiske standarder antages at opfylde sådanne væsentlige krav, men europæiske 
standarder er ikke det eneste middel til at bevise en sådan overensstemmelse. Den "nye 
metode" fungerer i forbindelse med den "globale metode" for varecertificering, der styrer 
anbringelsen af EF-overensstemmelsesmærket på varen. For andre varer såsom lægemidler, 
kemikalier, motorkøretøjer og levnedsmidler følger EF-direktiverne det traditionelle 
regulatoriske mønster med tilvejebringelse af fuldt detaljerede regler. 
Den frie bevægelighed for varer hviler ligeledes på gennemførelse af en række EF-
harmoniseringsforanstaltninger. I denne forbindelse bør der lægges stor vægt på anvendelse 
af reglerne for harmonisering på området for beskyttelse af sikkerhed og sundhed, som 
forudsætter indførelse af passende ordninger og organer for såvel virksomheder som 
forvaltninger. 
41 
Blandt de "horisontale" direktiver, der er absolut nødvendige for, at markedet uden grænser 
kan fungere effektivt, er bl.a. direktivet om produktsikkerhed i almindelighed og direktivet 
om produktansvar. Bestemmelserne om produktsikkerhed i almindelighed er dækket i 
afsnittet om forbrugerbeskyttelse. 
De specifikke bestemmelser om landbrugsprodukter (overholdelse af veterinære og 
plantesundhedsmæssige standarder) beskrives detaljeret i afsnittet om landbruget. 
Sammendrag 
Bulgarien har siden 1990 ført en generel politik for handelsliberalisering og begyndte for 
nyligt med en fuldstændig prisliberalisering. Betingelserne for et sikkert og gennemsigtigt 
lovgivningsklima for private erhvervsdrivende opfyldes gradvis. Der findes få 
diskriminerende foranstaltninger i øjeblikket. 
Der er ingen væsentlige problemer med opfyldelsen af betingelserne for de frie 
varebevægelser, jf. Europaaftalens artikel 8-37. Bulgarien har forud for tidsplanen afskaffet 
flere kvantitative restriktioner og foranstaltninger med tilsvarende virkning. 
Toldklareringsgebyret vil blive afskaffet pr. 1. januar 1998. 
Der er fortsat problemer med, hvor effektivt de regeringsinstitutioner, der er inddraget i 
gennemførelsen af lovgivning og administrative bestemmelser, som er forenelige med 
Europaaftalen og Fællesskabets regelværk, kan fungere. 
Standardisering og overensstemmelsesvurdering er et anliggende for udvalget for 
standardisering og måling, som er et statsorgan under ministerrådet, og som har en blanding 
af policy- og udøvende funktioner inden for standardisering, certificering, akkreditering og 
måling; udvalget er associeret medlem af Den europæiske Standardiseringsorganisation 
(CEN) og Den Europæiske Komité for Elektronisk Standardisering (CENELEC). 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Trods Bulgariens gode resultater på handelsområdet er der endnu behov for en indsats med 
hensyn til fuldstændig overtagelse og gennemførelse af regelværket i forbindelse med de frie 
varebevægelser på det indre marked. Tilnærmelsen af den tekniske lovgivning er gået 
langsomt i gang, idet der dog ifølge det strategidokument, der blev forelagt i maj 1996, er 
planlagt en tilpasning af større foranstaltninger i 1998. Fremskridt med hensyn til "ny 
metode"-direktiverne og den kemiske sektor er begrænset, men på den anden side er der 
opnået en del inden for fødevarer og automobiler, idet der for sidstnævntes vedkommende 
forventes en fuldstændig tilpasning i 2000. Tilnærmelsesarbejdet vedrørende den tekniske 
lovgivning om farmaceutiske produkter er godt på vej. Der kræves dog stadig sekundær 
lovgivning til gennemførelse af den almindelige lovgivning. Der er også behov for en 
yderligere indsats i retning af fuld tilpasning med hensyn til varemærkeret, mærkning og 
etikettering af produkter og produktsikkerhed. 
Den gældende lovgivning om standardisering er ikke på linje med EU-systemet. 
42 
Der findes forslag til lovgivning på området standardisering og overensstemmelsesvurdering. 
Når denne engang er vedtaget, vil der været skabt en betydelig større overensstemmelse med 
EU-systemet, og den vil tydeliggøre standardernes frivillige karakter i Bulgarien. 
De administrative strukturer for standardisering og overensstemmelsesvurdering vil skulle 
styrkes, for at de kan gennemføre den fremtidige lovgivning. Standardiserings- og 
målingsudvalgets fremtidige status skal klarlægges, særlig med hensyn til dets uafhængighed 
i gennemførelsen af standardiseringsforanstalminger. Problemerne som følge af de 
langsommelige procedurer er blevet løst inden for rammerne af Europaaftalen. 
Begrebet civilretligt ansvar for skader forårsaget af defekte varer findes ikke i øjeblikket i den 
bulgarske lovgivning, som derfor ikke opfylder kravene i EF-bestemmelserne på området. 
På de områder, der er reguleret på nationalt plan, men som ikke er omfattet af en 
fællesskabsharmonisering, mangler der imidlertid oplysninger om den faktiske anvendelse af 
fællesskabsrettens principper for varers fri bevægelighed i Bulgarien. 
Dette skyldes bl.a., at rapporteringsprocedureme, som udgør en del af det indre markeds 
maskineri, endnu ikke er operative og således ikke kan anvendes i en før-tiltrædelsessituation: 
det drejer sig bl.a. om direktiv 83/189, der foreskriver underretning om forslag til nationale 
tekniske standarder og forskrifter, beslutning nr. 3052/95 om foranstaltninger, der fraviger 
princippet om frie varebevægelser, procedurer for klager til Kommissionen eller endda 
muligheden for at lade Domstolen afgøre spørgsmål, jf. traktatens artikel 177. Samtidig vil en 
vurdering af Bulgarien anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse forudsætte 
grundigere oplysninger om landets nationale regler og administrative praksis, der kan være af 
betydning for handelen med varer. 
Konklusion 
Bulgariens resultater med opfyldelsen af sine forpligtelser vedrørende fri bevægelighed for 
varer under Europaaftalen er i almindelighed gode. De bulgarske myndigheder skal dog sikre 
sig, at deres nationale lovgivning på områder, der ikke er omfattet af en EF-harmonisering, 
ikke lægger hindringer i vejen for samhandelen, idet de især skal kontrollere, at gældende 
foranstaltninger står i forhold til de mål, der forfølges. Til trods for de positive tegn skal der 
fortsat gøres en betydelig indsats, før Fællesskabets regelværk er gennemført fuldt ud og 
effektivt i Bulgarien. 
- Fri bevægelighed for kapital 
Europaaftalen fastlægger princippet om fri bevægelighed for kapital mellem Bulgarien og 
EU. Dette gælder, hvad angår Bulgariens forpligtelser, fra tidspunktet for Europaaftalens 
ikrafttræden for så vidt angår direkte investeringer foretaget af virksomheder, der allerede er 
etableret i Bulgarien, og hvad angår EF-virksomheders filialer og kontorer (såvel som 
selvstændige erhvervsdrivende) gradvis i løbet af overgangsperioden. Ifølge aftalen skal 
parterne konsultere hinanden med henblik på at lette kapitalbevægelserne mellem 
Fællesskabet og Bulgarien for at fremme aftalens mål. 
Hvidbogen fremhæver forbindelsen mellem den fri bevægelighed for kapital og den fri 
bevægelighed for finansielle tjenesteydelser. Den beskriver og foreslår en trinfølge for kapital 
43 
liberalisering begyndende med langfristede kapitalbevægelser og kapitalbevægelser i 
forbindelse med handelstransaktioner og siden kortfristede kapitalbevægelser. 
44 
Sammendrag 
Den bulgarske forfatning fastsætter, at udenlandsk kapital nyder samme retlige beskyttelse 
som bulgarske statsborgeres kapital. De internationale kapitalstrømme mellem Bulgarien og 
unionen er fortsat relativ beskedne. De udenlandske kapitalstrømme til Bulgarien var ringe 
indtil udgangen af 1996 men har siden taget til. Tilstrømningen af udenlandske direkte 
investeringer anslås kumulativt for 1989-96 til 400 mio. ECU. Der er vedtaget betydningsfuld 
lovgivning for at tiltrække udenlandske investeringer, og der er oprettet et agentur for 
udenlandske investeringer. 
Den bulgarske lev er konvertibel i forbindelse med transaktioner på de løbende poster. Med 
hensyn til kapitalbevægelser er der i almindelighed frie muligheder for udenlandske direkte 
investeringer. Der kræves tilladelse til investeringer i sektorer, som anses for at være 
følsomme. Overskud og investeret kapital kan hjemtages i konvertibel valuta. 
Der findes restriktioner for udenlandske fysiske og juridiske personers erhvervelse af fast 
ejendom i Bulgarien, undtagen gennem arv. Valutaudlændinge kan erhverve jord (undtagen 
landbrugsjord) ved at oprette en virksomhed i landet. 
Valutaudlændinge kan have konti i leva og udenlandsk valuta. Der er ingen begrænsninger 
for kreditering og debitering af valutakonti eller for overførsler til udlandet fra disse konti. 
Godkendte banker kan optage lån i udlandet uden tilladelse fra nationalbanken, og 
valutaindlændinge kan foretage indskud i udenlandsk valuta i Bulgarien. 
Kapitalbevægelser til udlandet kræver forudgående tilladelse fra den bulgarske nationalbank. 
Etablering af filialer af EU-investeringsfirmaer såvel som EU-emittenters adgang til notering 
er endnu ikke reguleret. Stiftelse af ikke-indenlandske datterselskaber af EU-
investeringsfirmaer sker i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser i loven i 
værdipapirer, børser og investeringsselskaber. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Det er regeringens agt, at fjernelsen af restriktionerne for kapitalbevægelser skal følge 
fremgangsmåden i Europaaftalen og på de deri fastsatte betingelser. Europaaftalen giver 
mulighed for at opretholde restriktioner for direkte investeringer i udlandet i de første fem år 
efter aftalens ikrafttræden og en gradvis liberalisering af resten af kapitaltransaktionerne. 
Der findes restriktioner for udlændinges erhvervelse af fast ejendom, navnlig som følge af det 
forfatningsmæssige forbud mod, at udlændinge ejer jord. Disse restriktioner er forenelige 
med Europaaftalen, men de hæmmer de frie kapitalbevægelser. Der består også 
administrative og proceduremæssige problemer med registrering af virksomheder. 
Konklusion 
Bulgarien har indført valutakonvertibilitet for de fleste transaktioner på de løbende poster 
men begrænset liberaliseringen af kapitalbevægelserne. De liberaliserede kapitaltransaktioner 
vedrører udelukkende indgående kapitalbevægelser. Der kan først overvejes en lempelse af 
restriktionerne, navnlig for de udgående kapitalbevægelser, når der er nået en varig 
45 
forbedring af den finansielle situation og resultaterne i banksektoren og i takt med den 
økonomiske stabilisering og strukturreformerne. 
- Fri bevægelighed for tjenesteydelser 
Grundlaget for den fri bevægelighed for tjenesteydelser er et forbud mod forskelsbehandling, 
bl.a. på grund af nationalitet, og dels på regler for harmonisering af forskellige nationale 
regelsæt. Disse regler vedrører ofte både etableringsretten, som henhører under området for 
personers fri bevægelighed, og den fri levering af tjenesteydelser. Deres gennemførelse 
forudsætter indførelse af administrative strukturer (banktilsynsudvalg, kontrolmyndigheder 
for den audiovisuelle sektor, tilsynsmyndigheder) samt en styrkelse af samarbejdet mellem 
medlemsstaterne på kontrolområdet (gensidige anerkendelsesordninger). 
En vigtig del af lovgivningen om fri bevægelighed for tjenesteydelser vedrører finansielle 
tjenesteydelser. Ligeledes berøres problemerne i forbindelse med åbningen af nationale 
markeder i traditionelt monopoldominerede sektorer som telekommunikations- og til dels 
energi- og transportsektoren. Disse områder vil blive behandlet i de relevante afsnit i 
udtalelsen. 
Sammendrag 
Den bulgarske banksektor er relativ fragmenteret. Syv statsbanker tegner sig for over to 
tredjedele af de samlede aktiver. 16 banker er undergivet et særligt tilsyn eller er efter 
anmodning fra nationalbanken undergivet konkursprocedurer. 
Størstedelen af fase I-lovgivningen anses for at være på linje med kravene i de relevante EF-
direktiver. De vigtigste bestemmelser består af lov om banker og kreditvirksomhed og 
nationalbankens forordning nr. 2 om bankbevilling, nr. 8 om bankers kapitalgrundlag og lov 
om statslig beskyttelse af indskud og konti sammen med nationalbankens forordning nr. 1 om 
bankindskudsforsikring. Fase Il-foranstaltningerne er kun til dels gennemført. Der blev i 1996 
vedtaget en lov om modvirkning af hvidvaskning af penge, men den er ikke helt forenelig 
med EF-bestemmelserne. 
Banktilsynet varetages af banktilsynsdepartementet i nationalbanken. 
Bulgariens vigtigste lovgivning vedrørende handel med værdipapirer omfatter loven om 
værdipapirer, børser og investeringsselskaber samt loven om udenlandske personers 
erhvervsvirksomhed og udenlandske investeringsselskaber, som trådte i kraft i 1996. Der 
foreligger et lovforslag klar om varebørser og markeder. 
Levering af professionel investeringsservice er undergivet en bevillingsprocedure. 
Investeringsmæglere skal opfylde specifikke krav til støtte af markedsstabiliteten og 
investorernes interesser. Kreditinstitutter kan også optræde som investeringsmæglere på basis 
af deres "universalbevilling". Bankerne spiller i realiteten en større rolle på markedet, 
eftersom mægler/dealer-erhvervet er i sin vorden. 
Etablering af filialer af EU-investeringsfirmaer såvel som EU-emittenters adgang til notering 
er endnu ikke reguleret. Stiftelse af ikke-indenlandske datterselskaber af EU-
46 
investeringsfirmaer sker i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser i loven i 
værdipapirer, børser og investeringsselskaber. 
Værdipapir- og børskommissionen, der er oprettet i henhold til lov af 1996 om værdipapirer, 
børser og investeringsselskaber, fører kontrol med transaktioner på værdipapirmarkedet. 
Som følge af lovgivningsændringer fra og med 1989 har der kunnet stiftes private 
forsikringsselskaber. I 1997 trådte der en forsikringslov og en forordning om obligatorisk 
forsikring i kraft. Sammen med loven om beskyttelse af udenlandske investeringer regulerer 
forsikringsloven de bulgarske og udenlandske forsikringsselskaber. Det hedder i 
forsikringsloven, at 'et udenlandsk forsikringsselskab kun kan udøve forsikringsvirksomhed 
gennem en filial, hvis registrerede kontor er beliggende i Bulgarien', hvis det er registreret i 
overensstemmelse med handelsloven og har bevilling fra forsikringstilsynsdepartementet, 
som er tilsynsorganet i finansministeriet. Udlændinge kan også deltage i selskaber og 
erhverve aktier efter tilladelse fra tilsynsdepartementet. Udenlandske forsikringsselskaber kan 
erhverve majoritetsandele efter en periode på syv år. Disse foranstaltninger er del af en politik 
for gradvis liberalisering af forsikringsmarkedet. Udenlandske forsikringsselskaber har indtil 
videre kun opereret i begrænset omfang. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
I 1991-93 blev der vedtaget en række banklove og forsigtighedsforordninger med strenge 
standarder for sektoren. Lovgivningen er til en vis grad i overensstemmelse med Unionens 
system, men kravene heri om solvens og ydelse af dubiøse lån er endnu ikke opfyldt, i 
hovedsagen på grund af den økonomiske krise og bankkrisen. Hvad angår foranstaltningerne i 
hvidbogen skal der foretages ændringer for to ud af fire fase I-foranstaltninger til lovgivning 
om kreditinstitutter, medens der kræves ny lovgivning for alle fase li-foranstaltninger. 
Regeringen er i færd med at foretage en komplet omstrukturering af den finansielle sektor, 
bl.a. med oprettelse af en valutamyndighed, rationalisering af bankbevillinger, styrkelse af 
bestemmelserne om regnskaber og ekstern revision, en ny lov om bankers insolvens, 
bestemmelser om styrkelse af nationalbankens banktilsynsdepartement og en revision af 
nationalbankens forordning om kapitalgrundlag, låneklassifikation og likviditet. I denne 
forbindelse kan der forventes en hurtig udvikling i lovgivningstilnærmelsesarbejdet i 1997 på 
områder som konkursprocedurer, indskudsforsikring og banktilsyn. Der kræves en væsentlig 
indsats med hensyn til den bulgarske nationalbanks håndhævelse af banklovgivningen og 
forsigtigshedsforordningerne, også hvad angår personaleuddannelse. 
Gennemførelsen af hvidbogens henstillinger om værdipapirmarkederne er stadig ikke 
komplet, navnlig hvad angår de fleste af fase li-foranstaltningerne. Men de bulgarske 
myndigheder har udarbejdet nogle forslag til forordning, som skulle hjælpe til at udfylde en 
stor del af lakunerne, omend ikke helt. Det bulgarske værdipapirmarked befinder sig endnu 
på et tidligt udviklingsstadium og lider under mangler med hensyn til organisation og 
regulering af markedet såvel som manglende gennemsigtighed på det finansielle marked. De 
bestående privatiseringsfonde skal omdannes til investeringsselskaber eller selskaber for 
kollektive investeringer, som endnu skal oprettes. Der vil blive oprettet en officiel bulgarsk 
børs inden årets udgang. I det sidste år opererede omkring 15 private uregulerede børser, som 
er blevet lukket afkommissionen for værdipapirer og børsen. 
47 
De statslige forsikringsselskabers lovbefæstede monopol er blevet afskaffet, og et privat 
forsikringsmarked kendetegnet af redelig konkurrence skal endnu udvikle sig. Regeringen vil 
i sin politik skulle træffe foranstaltninger til at sikre gennemsigtighed på det private 
forsikringsmarked. Med henblik herpå godkendte regeringen i juni 1997 et forslag til ændring 
af forsikringsloven, hvorefter der skal oprettes et nationalt forsikringsråd med sigte på at 
indføre et stabilt og åbent forsikringssystem og give kunderne og borgerne en sikkerhed. 
Forsikringstilsynsdepartementet i finansministeriet vil skulle tillægges de relevante 
beføjelser; domstolene og lovgivningshåndhævelsesorganer vil eventuelt skulle foretage den 
nødvendige opfølgning. 
Konklusion 
Der kan registreres et vist fremskridt på området finansielle tjenesteydelser og et klart tilsagn 
fra myndighedernes side om at ville tage yderligere skridt, men den fulde overtagelse af 
regelværket afhænger af gennemførelsen af programmet for økonomisk og strukturel reform, 
som også indebærer en styrkelse af tilsynsstrukturen, med hensyn til hvilken der er taget flere 
skridt for nylig. Processen vil kræve en vedvarende indsats igennem flere år, før Bulgariens 
finansielle system vil være i stand til at modstå virkningerne af integrationen i det indre 
marked. 
- Fri bevægelighed for personer 
Den fri bevægelighed for personer omfatter to begreber, der ikke har samme traktatmæssige 
baggrund. På den ene side vedrører artikel 7 A i første del af traktaten, der omhandler 
"Principperne", oprettelsen af det indre marked og indebærer, at medlemsstaternes indre 
grænser kan passeres uden kontrol. På den anden side giver artikel 8 A i traktatens anden del 
om unionsborgerskabet enhver unionsborger en personlig ret til på visse betingelser at færdes 
og opholde sig frit på medlemsstaternes område. Afskaffelsen af grænsekontroller gælder for 
alle personer uanset nationalitet, da det ellers risikeres, at artikel 7 A mister sin nyttevirkning. 
Mens rettighederne i henhold til artikel 8 A gælder i alle medlemsstater, er de rettigheder, der 
følger af artikel 7 A, endnu ikke gennemført fuldstændigt på unionsplan. 
a) Fri bevægelighed for unionsborgere, etableringsfrihed og gensidig anerkendelse af 
eksamensbeviser og kvalifikationer 
Europaaftalen fastslår, at legalt ansatte arbejdstagere (og deres familier) ikke må 
forskelsbehandles. Den dækker muligheden for at kumulere eller overføre rettigheder i 
forbindelse med social sikring og opmuntrer medlemsstaterne til at indgå bilaterale aftaler 
med Bulgarien om adgang til arbejdsmarkeder. I anden del af overgangsperioden vil 
Associeringsrådet undersøge yderligere måder til at forbedre arbejdstageres bevægelighed. 
I hvidbogen omhandles de lovgivningsmæssige krav, der er nødvendige for at sikre en 
harmonisk udvikling på arbejdsmarkedet og samtidig forhindre konkurrencefordrejninger. 
Arbejdstagernes fri bevægelighed er en af de grundlæggende frihedsrettigheder, der 
anerkendes i traktaten; adgangen til visse erhverv (f.eks. i den juridiske sektor eller på 
sundhedsområdet) kan imidlertid afhænge af visse betingelser, bl.a. kvalifikationer, der alt 
efter tilfældet er genstand for samordning eller anvendelse af princippet om gensidig 
anerkendelse. 
48 
Den fri etableringsret garanteres ligeledes af traktaten og vedrører økonomiske aktiviteter, der 
udøves af fysiske personer, som ikke er lønmodtagere, og selskaber. 
Det fri bopælsvalg kan ligeledes gøres til genstand for minimumsbetingelser vedrørende 
midler til underhold og dækning af en sygeforsikring, når der ikke udøves en erhvervsmæssig 
aktivitet i det pågældende land. 
Sammendrag 
Alle udlændinge, der er bosiddende i Bulgarien, har ifølge forfatningen samme rettigheder og 
forpligtelser som bulgarske statsborgere, undtagen på få specifikke områder, hvor der kræves 
bulgarsk statsborgerskab. Der sikres således ligebehandling efter forfatningen, men i praksis 
fører Bulgarien en ret restriktiv indvandringspolitik. Generelt udstedes der arbejdstilladelser 
for en periode på et år, som kan forlænges med yderligere to år, til fuldtidsbeskæftigelse. 
Undervisningsministeriet er det kompetente organ for anerkendelse af eksamensbeviser inden 
for de højere uddannelser. Bulgarien har, hvad angår regelværket om gensidig anerkendelse 
af eksamensbeviser tilstræbt en tilpasning af national lovgivning til de relevante direktiver. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Der findes ingen specifikke retsbestemmelser om ret til indrejse og ophold for en 
arbejdstagers familiemedlemmer, ret til ophold i tilfælde af frivillig eller ufrivillig ophør med 
arbejde og til alternativ beskæftigelse i tilfælde af arbejdsløshed (frivillig eller på anden 
måde). Den begrundelse, der gives for afslag på ansøgning om arbejdstilladelse, opfylder ikke 
EU-bestemmelserne vedrørende arbejdskraftens mobilitet, jf. artikel 48. Restriktionerne for 
familiemedlemmers ret til beskæftigelse forekommer at være ubehørigt strenge; klager 
behandles på administrativt plan og ikke ved retten. Der forekommer kun få foranstaltninger 
til at anspore arbejdstageren eller hans/hendes familiemedlemmer til beskæftigelsesmæssig 
eller social integration; det afspejles i de restriktive betingelser for optagelse i landets 
uddannelsessystem. 
Der er ikke mange erfaringer med samarbejdet mellem Bulgarien og EU-medlemsstaterne om 
gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og erhvervskvalifikationer. Med hensyn til 
eksamensbeviser inden for de højere uddannelser blev der i 1995 oprettet et nationalt 
godkendelses- og evalueringsorgan, der skal bane vejen for gensidig akademisk anerkendelse. 
Der findes ikke noget lignende organ for erhvervsuddannelseskvalifikationer. Der vil endnu 
skulle foretages en systematisk analyse af overensstemmelsen mellem Bulgariens og 
medlemsstaternes læseplaner, når Bulgarien har leveret de relevante oplysninger til 
undersøgelse. Der vil blive behov for en større indsats til overtagelse af regelværket på 
mellemlang sigt og til en effektiv anvendelse heraf. 
Konklusion 
Omsætningen og gennemførelsen af Fællesskabets regelværk er meget begrænset. Trods 
fremskridt på mange områder kræves der en omfattende lovgivnings- og planlægningsmæssig 
og administrativ refonnindsats, for at Bulgarien kan overtage Fællesskabets regelværk i sin 
helhed vedrørende personers fri bevægelighed på mellemlang sigt. 
49 
b) Afskaffelse af kontrol af personer ved de indre grænser 
Den fri bevægelighed i henhold til EF-traktatens artikel 7 A, dvs. afskaffelsen af kontrol af 
alle personer uanset nationalitet ved de indre grænser, er endnu ikke virkeliggjort i fuldt 
omfang inden for Den Europæiske Union. Afskaffelsen af personkontrollen afhænger af, at 
der vedtages et stort antal ledsageforanstaltninger, hvoraf nogle endnu ikke er blevet 
godkendt og gennemført af medlemsstaterne, se afsnittet om retlige og indre anliggender. 
Derimod er dette mål nået af et begrænset antal medlemsstater på grundlag af Schengen­
konventionen, der allerede anvendes af syv medlemsstater, mens seks andre forbereder sig på 
at tage den i brug. 
Traktatforslaget sigter mod at lette opnåelsen af dette mål inden for rammerne af Unionen ved 
at indføre et nyt kapitel om frihed, sikkerhed og retfærdighed samt ved at integrere Schengen­
reglerne i EU. 
Bulgarien har givet udtryk for sit ønske om og sin beredvillighed til at opfylde 
bestemmelserne i Schengen-aftalen og deltage i den. Landet er begyndt at forberede dette og 
har i denne forbindelse anmodet om bistand fra medlemsstaterne, navnlig med hensyn til at 
styrke grænsekontrollen. 
Generel evaluering 
1. Bulgarien fremskridt med hensyn til gennemførelsen af lovgivningen i forbindelse med 
hvidbogen er opsummeret i bilaget. Af tabellen fremgår det, àt Bulgarien pr. 30. juni 1997 
forventer at have gennemført 126 af de 899 direktiver eller forordninger, der er omhandlet i 
hvidbogen, i sin nationale lovgivning. Disse oplysninger vedrører den lovgivning, som 
Bulgarien allerede mener at have gennemført, eller som anses for forenelig med 
fællesskabsreglerne. Dette indebærer ikke en stillingtagen til teksternes forenelighed, hvorom 
Kommissionen ikke på nuværende tidspunkt kan udtale sig. 
2. Som helhed betragtet har den bulgarske lovgivning på vigtige områder af det indre marked 
kun meget delvis overtaget Fællesskabets regelværk. I betragtning af de fremskridt der er 
gjort, kræves der derfor en meget betydelig og vedvarende indsats både med hensyn til 
tilnærmelse af lovgivning og oprettelse af strukturer til at gennemføre den. 
Blandt de største prioriteter, som anerkendes af regeringen, figurerer en fuldstændig 
omstrukturering af finanssektoren for at opretholde det fornødne niveau af tillid hos 
offentligheden og investorerne. 
3. Generelt set er den svage bulgarske offentlige forvaltning et større problem, som stiller 
spørgsmålstegn ved såvel tempoet i aktiviteterne med tilnærmelse af lovgivning som 
kvaliteten heraf. De forskellige strukturer, der er nødvendige til at gennemføre lovgivningen 
vedrørende det indre marked, er i øjeblikket ikke i stand til at udføre deres mission. Samme 
forbehold gælder evnen hos erhvervslivet, særlig SMV'erne, til at gennemføre Fællesskabets 
regelværk. 
4. Uafhængigt af de specifikke aspekter i forbindelse med landbruget vil det først være muligt 
at afskaffe kontrollerne ved Unionens indre grænser, når der er sket en tilstrækkelig 
harmonisering af lovgivningerne. Dette forudsætter en gensidig tillid, der bl.a. hviler på 
50 
forvaltningerne på rette niveau (f.eks. betydningen af sikkerhedskontroller af visse produkter 
foretaget på afgangsstedet). Det var kun muligt at skabe et område uden grænser pr. 1. januar 
1993, fordi alle formaliteter og kontroller ved medlemsstaternes indbyrdes grænser 
afskaffedes. Det drejede sig bl.a. om tekniske kontroller (bl.a. af produktsikkerhed), 
veterinære, sanitære, plantesundhedsmæssige, økonomiske og kommercielle kontroller (f.eks. 
bekæmpelse af efterligninger) samt sikkerheds- og miljømæssige kontroller (våben, affald 
osv.). I de fleste tilfælde var afskaffelsen kun mulig ved at indføre og iværksætte 
fællesskabsforanstaltninger, der tillod en harmonisering af reglerne for bevægelighed og 
markedsføring (især vedrørende produktsikkerhed) og evt. lade kontroller og formaliteter 
finde sted internt i området eller på medlemsstaternes marked (bl.a. vedrørende moms og 
punktafgifter, kontrol af dyrs og planters sundhed eller indsamling af statistiske oplysninger). 
En del af Bulgariens grænse vil blive Unionens ydre grænse. Dette vil indebære en styrkelse 
af grænsekontrollen, se afsnittet om told. 
I betragtning af den samlede vurdering, der kan foretages af fremskridtet og tempoet i 
arbejdet på de forskellige berørte områder er det vanskeligt i dag at fastslå, hvornår Bulgarien 
vil være i stand til at gennemføre alle de retsakter, der er nødvendige for at afskaffe 
kontrollen ved de indre grænser og overføre denne kontrol til Unionens ydre grænse. 
5. Bulgarien har endnu ikke overtaget de grundlæggende elementer i Fællesskabets regelværk 
vedrørende det indre marked. Det vil være nødvendigt med en stor indsats, for at Bulgarien 
kan overtage og gennemføre lovgivningen vedrørende det indre marked samt skaffe sig de 
nødvendige håndhævelsesmekanismer. 
Man kan for nærværende ikke forvente, at Bulgarien vil være i stand til at deltage fuldt ud i 
det indre marked på mellemlang sigt. 
Konkurrence 
Det Europæiske Fællesskabs konkurrencepolitik bygger på traktatens artikel 3, litra g), der 
fastsætter, at Fællesskabet skal have en ordning, der sikrer, at konkurrencen inden for det 
indre marked ikke fordrejes. De vigtigste anvendelsesområder er anti-trust og statsstøtte. 
Europaaftalerne indeholder bestemmelser om en konkurrenceordning, der skal gælde i 
handelsforbindelserne mellem Fællesskabet og Bulgarien, og som er baseret på de kriterierne 
i traktatens artikel 85 og 86 (aftaler mellem virksomheder/misbrug af dominerende stilling) 
og artikel 92 og 93 (statsstøtte) og om, at der skal vedtages gennemførelsesbestemmelser på 
disse områder senest tre år efter aftalens ikrafttræden. Den fastsætter desuden, at Bulgarien 
skal bringe sin lovgivning i overensstemmelse med Fællesskabets på konkurrenceområdet. 
Hvidbogen refererer til den gradvise anvendelse af ovennævnte bestemmelser og 
bestemmelserne i fusionsforordningen (4064/89) og artikel 37 og 90 (monopoler og særlige 
rettigheder). 
Sammendrag 
Det nuværende retsgrundlag for konkurrencepolitikken er lov om beskyttelse af 
konkurrencen (af maj 1991), som indeholder grundbestemmelserne om restriktiv praksis, 
misbrug af dominerende stilling, fusionskontrol og rudimentære bestemmelser om 
51 
procedureregler. Med et nyt forslag til lov om beskyttelse af konkurrencen sigtes der mod 
med større præcision at skabe grundlaget for fri foretagsomhed i alle sektorer, fri 
prisfastsættlse og beskyttelse af forbrugernes interesser. Det yder desuden beskyttelse mod 
misbrug af dominerende markedsstilling og illoyal konkurrence og andre tiltag, der kan have 
restriktive virkninger på hjemmemarkederne. 
Ved loven af 1991 blev der oprettet et udvalg for beskyttelse af konkurrence, som har 
ansvaret for håndhævelsen af Bulgariens konkurrencepolitik. 
Den 25. oktober 1996 blev der oprettet et tilsynsorgan for statsstøtte under finansministeriet. 
Der er dog ikke fastlagt regler for dets funktion. 
Den eksisterende opgørelse over statsstøtte er et vigtigt skridt i retning af gennemsigtighed. 
Dog kræves der yderligere oplysninger om det samlede ydede beløb, fordeling på sektorer, 
mål, støtteform og især de finansielle forbindelser mellem staten og statsejede virksomheder. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Betingelserne for økonomisk konkurrence er endnu ikke helt til stede. Det har taget sin tid at 
få oprettet udvalget for beskyttelse af konkurrence, og dets beføjelser til håndhævelse og dets 
budgetressourcer skal styrkes. 
Hvad angår offentlige virksomheder og virksomheder med særlige og eksklusive 
rettigheder, er udviklingen hurtigere i visse sektorer end i andre. Liberaliseringen inden for 
telekommunikation er under vejs, medens en politik i denne retning er under udformning i 
andre sektorer, som f.eks. transport, posttjenester og energi. El-sektoren, alkohol, olie, salt og 
kulminedrift er stadig undergivet statslige handelsmonopoler. 
På statsstøtteområdet opfylder Bulgarien for nærværende ikke kravene om en troværdig 
kontrol med statsstøtte. Der findes i øjeblikket heller ingen regler for tilsyn med statsstøtte, 
og man har ikke nået den fornødne gennemsigtighed i statsstøtteydelsen. Det er derfor ikke 
muligt at undersøge, om den ydede statsstøtte er forenelig med Fællesskabets 
statsstøtteregler. Der er sket fremskridt siden 1996. Statsstøtten til de 135 tabgivende 
statsejede virksomheder og offentlige virksomheder (som repræsenterer omkring 78% af 
statsejede virksomheders tab i 1995) er blevet væsentligt reduceret og gjort gennemsigtig i 
tilfælde, hvor den stadig ydes. Priserne på tjenester fra offentlige forsyningsselskaber for el, 
gas, flydende brændstof, vand og telekommunikation er blevet hævet til 
omkostningsdækningsniveauet; der findes stadig statssubsidier til fjernvarme og offentlig 
transport. Det vil blive nødvendigt at oprette en tilsynsmyndighed, hvis rolle og beføjelser 
skal klart defineres; der kræves en væsentlig indsats for at udarbejde en statsstøtteopgørelse, 
der er i overensstemmelse med EF-praksis. 
Foruden vedtagelse af lovgivning, der ligger tilstrækkelig nær EF's, kræves det til en 
troværdig håndhævelse af konkurrencelovgivningen, at der etableres velfungerende anti­
trust- og statsstøttetilsynsmyndigheder. Det forudsætter tillige, at retssystemet, den offentlige 
forvaltning og de relevante økonomiske beslutningstagere har en tilstrækkelig forståelse af 
konkurrencelovgivningen og -politikken. 
52 
Konklusion 
På anti-trust-området har Bulgarien gjort et vist fremskridt med hensyn til at indfri de 
institutionelle og lovgivningsmæssige krav. Dog kræves der til gennemførelse af og kontrol 
med lovgivningen vedvarende strukturelle reformer. 
På statsstøtteområdet har fremskridtet været begrænset fra alle synsvinkler til trods for 
forbedringer siden medio 1996. Der skal gøres en betydelig indsats for at opfylde kravene om 
en troværdig kontrol med statsstøtte, særlig med hensyn til gennemsigtighed i den ydede 
statsstøtte og oprettelse af en velfungerende tilsynsmyndighed for statsstøtte med 
tilstrækkelige beføjelser til at føre tilsyn med statsstøtte og et tilstrækkeligt kvalificeret 
personale. 
Det lader desuden til, at der i visse sektorer findes eksklusive eller særlige rettigheder, som 
er uforenelige med Fællesskabets regelværk. Dette problem vil skulle angribes i nær fremtid. 
Det vil blive nødvendigt med et nært samarbejde med Kommissionen. 
3.2 Innovation 
Informationssamfundet 
Nuværende situation 
Kombinationen af informationsteknologi og telekommunikation kan få store økonomiske og 
samfundsmæssige virkninger. Selv om Bulgarien spillede en fremtrædende rolle i Comecons 
produktion af informationsteknologi, lykkedes det ikke at udnytte de muligheder, der burde 
ligge heri, på grund af utilstrækkelig fornyelse i teknologi og fremstilling. Almen uddannelse 
var imidlertid højt prioriteret før 1989. Følgen heraf ser ud til at være blevet, at efterspørgslen 
efter computere er vokset kraftigt, og mere end man skulle forvente på grundlag af BNI-tallet 
pr. indbygger. Tallet for værtscomputere på Internet (25.000 stk. svarende til 0,4 pr. 1000 
indbyggere), der kan tages som et relativt mål for, hvor langt udviklingen frem mod 
informationssamfundet er kommet, tyder på, at Bulgarien endnu ikke har nået det tal, som det 
gennemsnitlige EU-land nåede for to år siden. Hvis internettilslutningerne følger samme 
vækstmønster, kan teleinfrastrukturen, som for tiden er cirka syv år bagud i forhold til EU-
gennemsnittet, fortsat hæmme informationssamfundets udvikling. 
Konklusion 
Fordi man stiller sig tøvende til en hurtig liberalisering og BNP-tallet pr. indbygger er blandt 
de laveste i regionen, kan det forventes, at informationssamfundets muligheder vil blive 
virkeliggjort senere end i gennemsnittet af øst- og centraleuropæiske lande. 
Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender 
I EF-traktatens artikel 126 og 127 hedder det, at Fællesskabet bidrager til udviklingen af et 
højt uddannelsesniveau og iværksætter en erhvervsuddannelsespolitik, hvis mål er at udvikle 
den europæiske dimension på uddannelsesområdet, at lette tilpasningen til den industrielle 
udvikling og at fremme arbejdsmarkedets fleksibilitet ved hjælp af erhvervsuddannelsestiltag. 
53 
Europaaftalen rummer bestemmelser om samarbejde med henblik på at højne 
uddannelsesniveauet og forbedre de erhvervsuddannelsesmæssige kvalifikationer. Hvidbogen 
rummer ingen foranstaltninger på dette område. 
Sammendrag 
Bulgariens udgifter til uddannelse andrager 4,0% af BNP. De udgør 1,6% af statens budget. 
Der er 190 000 skoleelever, 240 000 studerende og 105 000 lærere i Bulgarien 
Et af de største problemer, som uddannelsessystemet er stillet over for, vedrører Bulgariens 
alvorlige økonomiske problemer, der har medført stadig mindre budgetbevillinger (fra 6,1% 
af BNP i 1992 til 4,5% i 1995), og som i visse situationer har ført til akut mangel på likvide 
midler til driften af skoler, anskaffelse af lærebøger og betaling af lærerlønninger. 
Budgetproblemerne har dog ikke forhindret, at der er taget skridt til at reformere 
uddannelsessystemet på alle niveauer. De vigtigste retlige instrumenter har været "krav til det 
offentlige uddannelsessystem" af 1991 (målsætninger og rettigheder på uddannelsesområdet), 
loven om akademisk selvstyre af 1990 og loven om de videregående uddannelser af 1995. 
Sidstnævnte lov har dannet grundlag for den i 1996 etablerede nationale instans for vurdering 
og anerkendelse af højere uddannelser, og for omdannelsen af visse uddannelsesinstitutioner 
til egentlige højere læreanstalter med tilhørende regulering af deres forhold. 
Læseplansændringerne på det sekundære og postsekundære uddannelsesniveau har fokuseret 
på at gøre uddannelserne mere erhvervsrettede og underlægge dem tilsyn fra de regionale 
uddannelsesinspektoraters side. 
Efter- og videreuddannelsen rummer en meget stor udfordring, dels som følge af lukningen af 
uddannelsescentrene ved de statsejede virksomheder, dels på baggrund af den stigende 
ledighed. Der er blevet udarbejdet programmer til integrering af unge i erhvervslivet og til 
nedbringelse af antallet af unge, der forlader skolen i utide, samt tilbekæmpelse af social 
udstødning. 
TEMPUS-programmet har bidraget til opfyldelsen af målene for en reform af de højere 
uddannelser og skabt grundlag for et samarbejde med videregående uddannelsesinstitutioner i 
EU. 
Ca. 14% af Bulgariens samlede befolkning tilhører aldersgruppen mellem 15 og 25 år. 
Bulgarske ungdomsorganisationer har siden 1990 været inddraget i europæiske 
ungdomsaktiviteter. Siden 1995 har ungdomsamarbejdet med de centraleuropæiske lande 
været et led i Ungdom for Europas program. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Den største udfordring til Bulgariens uddannelsessystem er at få videreført de positive 
strukturelle, finansielle og læseplansmæssige reforminitiativer, der er taget gennem de seneste 
år, på trods af den meget ugunstige budgetmæssige og økonomiske situation. Områder, der 
kræver speciel opmærksomhed, er bl.a en yderligere reform af finansieringen af 
uddannelsessektoren, bestræbelserne for at ajourføre lærernes viden og færdigheder samt 
investeringerne i uddannelsesinfrastruktur. 
54 
Erhvervsuddannelsessystemets effektivitet vil afhænge af, om det lykkes at indkredse de 
økonomiske og arbejdsmarkedsmæssige tendenser og føre en aktiv arbejdsmarkedspolitik, 
baseret på princippet om livslang uddannelse. Der er behov for at gøre en særlig indsats for, 
gennem uddannelse, at bekæmpe den sociale udstødning af unge og af de personer, der netop 
er blevet arbejdsløse. Der er også et behov for at styrke dialogen mellem arbejdsmarkedets 
parter vedrørende uddannelsesproblematikken. 
Bulgariens evne til fuldt ud at drage fordel af de relevante fællesskabsprogrammer vil 
afhænge af situationen omkring Bulgariens økonomiske udvikling og af en målrettet 
forbedring af uddannelsessektorens finansielle situation. 
Konklusion 
Set i et tiltrædelsesperspektiv forventes der ikke at opstå større problemer på disse områder. 
Forskning og teknologisk udvikling 
I Fællesskabet sigter forskning og teknologisk udvikling, som fastsat i traktaten og i 
rammeprogrammet, på at fremme den europæiske industris konkurrenceevne, øge 
livskvaliteten samt fremme bæredygtig udvikling, miljøbeskyttelse og andre 
fællesskabspolitikker. 
Europaaftalen og dens tillægsprotokol åbner mulighed for samarbejde på dette område, 
navnlig gennem deltagelse i rammeprogrammet. Hvidbogen omfatter ingen direkte 
foranstaltninger på dette område. 
Sammendrag 
Regeringens støtte kanaliseres til institutterne under det videnskabelige akademi og højere 
uddannelsesanstalter og til finansieringsordninger under ministeriet for undervisning, 
forskning og teknologi og industriministeriet. 
De samlede udgifter på dette område var på 0,62% af BNP i 1995 (mod 1,13% i 1993) og 
personaletallet udviste et fald på omkring 18% i løbet af perioden 1990-1995. Et større fald 
gjorde sig gældende i antallet af forskere ansat i industriforskningsanlæg. 
Initiativer er begrænsede i den private sektor og grundforskning samt anvendt forskning 
gennemføres i overvejende grad i landets videnskabelige akademier, offentlige 
forskningsinstitutter eller forskningsanlæg eller statsejede virksomheder. 
Regelmæssigt samarbejde med Det Europæiske Fællesskab indledtes i 1992 med det tredje 
rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Hidtil har samarbejdet navnlig været 
koncentreret i COPERNICUS (Specific Programme for Cooperation with CECs and NIS -
særprogram for samarbejde med de central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige 
stater) og er deltagelsen i det fjerde rammeprogram forholdsvis lav. 
Statistikkerne på dette område er endnu ikke forenelige med normerne i OECD. 
55 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Der har hidtil været mangel på strategiske retningslinjer for forskningspolitikken. De 
eksisterende infrastrukturer og forskningsinstitutioner har i høj grad lidt under mangel på 
økonomiske reformer. Der er behov for en politik, som kan stimulere innovation og oprettelse 
af små og mellemstore virksomheder, og som kan skabe et skatte- og afgiftsmiljø som 
tilskynder til teknologisk innovation og udvikling. 
Bulgarien vil skulle overveje, hvorledes landet ønsker at organisere sektoren, som for 
øjeblikket er meget centraliseret, og træffe de fornødne administrative og finansielle 
foranstaltninger, der kan fremme og yderlige tilskynde til deltagelse i EU's programmer. 
Der bør også ses på de kriterier, der gælder for fordelingen af den finansielle støtte fra den 
centrale regering, passende evaluering og koordinering af projekter både inden for den 
offentlige og den private sektor og udarbejdelsen af relevante statistikker. 
Bulgariens største udfordring er at formindske statens tilstedeværelse overalt i økonomien. 
Med mindre der gennemføres drastiske økonomiske reformer vil strukturerne fortsat afhænge 
af statens beslutninger og finansielle støtte. Hele systemets konkurrenceevne er stadig svag 
og giver ikke Bulgariens forskere mulighed for at deltage fuldt ud i internationale 
samarbejdsaktiviteter. 
Konklusion 
Det vil kræve en større indsats at gøre Bulgariens forskning og teknologiske udvikling 
effektiv. Med henblik på tiltrædelse forventes der imidlertid ikke større problemer på dette 
område. 
Telekommunikation 
Målsætningerne for EU's telekommunikationspolitik er at afskaffe hindringerne for, at 
enhedsmarkedet for teleudstyr, -tjenester og -net kan fungere effektivt, at åbne tredjelandes 
markeder for virksomheder fra EU og at sikre, at privatpersoner og virksomheder overalt i EU 
har adgang til moderne teletjenester. Målene nås gennem harmonisering af standarder og 
vilkår for udbud af tjenester, liberalisering af markederne for terminaludstyr, tjenesteydelser 
og net samt vedtagelse af de nødvendige forskrifter. De direktiver og politikker, der skal til, 
er på plads, men liberaliseringen af offentlig taletelefoni og den tilhørende infrastruktur 
udsættes et år eller to ud over 1998 i visse medlemsstater. 
Europaaftalen omfatter samarbejde om at forbedre standarder og praksis med henblik på en 
tilnærmelse til EU-niveauet inden for post- og teletjenester, standardisering, regulerings-
politik og modernisering af infrastruktur. Hvidbogen fokuserer på tilnærmelse af lovgivning, 
net og tjenester, efterfulgt af yderligere tiltag til en gradvis liberalisering af sektoren. 
Sammendrag 
Der findes to statsejede selskaber, det bulgarske telekommunikationsselskab (BTC) og det 
bulgarske postselskab (BPC). Tilsynet med disse to selskaber ligger hos komiteen for post og 
56 
telekommunikation (CPT), som er et statsligt organ på linje med ministerierne, men ikke 
repræsenteret i landets ministerråd. 
BTC har indtil 1. januar 2005 eneret på adgang til telenettet og indtil 1. januar 2003 på 
levering aftaletelefoni. Der er givet tilladelser til to mobiltelefonoperatører (et analogt og et 
digitalt net med ca. 40000 abonnenter), som er nødt til at benytte den infrastruktur, BTC ejer. 
Udbudsproceduren for endnu et GSM-net er under forberedelse. Der er efter en udbudsrunde 
udstedt tilladelser til 3 nationale og 5 regionale operatører af personsøgetjenester og til 3 
datatransmissionsoperatører. 
Bulgarien har et forholdsvis veludbygget telenet med en dækningsgrad for telefoni på 37,5% 
pr. januar 1997 (der regnes med ca. 40% i 2000). Ventetiden på en telefontilslutning er 172 år. 
En del af udstyret er af en forældet elektromekanisk type, som nu i vidt omfang kræver 
udskiftning. Man er begyndt at investere i digitalisering (i marts 1997 var 
digitaliseringsgraden 2,8%), men samtaleindtægterne er utilstrækkelige til, at det kan gå 
hurtigere. Efter regeringens planer skulle man med hensyn til dækningsgrad og digitalisering 
være nået op på EU-niveauet om 15 år. Dette forudsætter takstudligning, yderligere 
liberalisering, konkurrence og investeringer. Regeringen har besluttet at udbyde 
aktiemajoriteten i BTC til private i begyndelsen af 1998. 
BPC er juridisk forpligtet til at omdele breve, pakker, postanvisninger, aviser og blade. En 
række nationale og internationale operatører udbyder lukrative internationale kurértjenester 
og omdeling af tidsskrifter og ugeblade i storbyerne, uden at påtage sig nogen forpligtelser. 
Denne situation medfører tab hos den nationale operatør. Der må indføres bedre 
konkurrenceregler. BPC har behov for større indtægter, hvis selskabet fortsat skal kunne 
opfylde sin almene betjeningspligt og være konkurrencedygtig. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Liberaliseringsgrad 
Under WTO-forhandlingerne har regeringen forpligtet sig til at ophæve det monopol, som det 
bulgarske telekommunikationsselskab (BTC) har på adgang til telenettet, senest 1. januar 
2005 og tilsvarende for taletelefoni senest 1. januar 2003. Der er givet tilladelser til to 
mobiltelefonoperatører, et analogt og et digitalt net (GSM). Der er planer om at udstede 
tilladelse til endnu et GSM-net, men der foreligger endnu ingen tidsplan. Der er udstedt 
tilladelser til 3 nationale og 5 regionale operatører af personsøgetjenester og til 3 
datatransmissionsoperatører. Endvidere leveres der offentlige betalingstelefoner af 3 
selskaber, og 6 operatører udbyder VSAT-tjenester. Regeringen har besluttet at udbyde 
aktiemajoriteten i BTC til private. 
Tilnærmelse til EU-lovgivninzen 
I juli vil parlamentet få forelagt et forslag til en ny telekommunikationslov, og den ventes 
vedtaget senere på året. Med loven oprettes der en ny tilsynsmyndighed, som kommer til at 
fiøre under komiteen for post og telekommunikation (CPT), og der indføres en 
godkendelsesordning samt principper om forsyningspligt og samtrafik. Når det endelige 
forslag er forelagt for parlamentet, må det kontrolleres for overensstemmelse med EU-
reglerne. I øjeblikket udstedes der godkendelser på grundlag af to beslutninger, som det 
57 
tidligere forretningsministerium havde truffet om at bemyndige CPT midlertidigt til at 
udstede godkendelser. Som situation er nu, er videresalg af kapacitet på lejede kredsløb og 
levering aftaletelefoni til lukkede brugergrupper ikke tilladt. 
Der synes i dag ikke at være tilstrækkelig administrativ kapacitet til at udstede nye 
bestemmelser om tilpasning til gældende fællesskabsret og gennemføre bestemmelserne i 
praksis, især at sikre loyal konkurrence. Det er dog tænkeligt, at den nye tilsynsmyndighed, 
der bliver oprettet med vedtagelsen af loven, vil gøre reguleringen mere effektiv. 
58 
Infrastruktur 
Fra 1991 til 1996 er dækningsgraden for telefoni steget fra 25 tilslutninger pr. 100 indbyggere 
til 37. Planen er at nå op på 40 tilslutninger pr. 100 indbyggere i 2000. Digitaliseringen 
skrider langsomt frem - kun 2,7% af nettet var digitaliseret ved udgangen af 1996. En del af 
udstyret er af en forældet elektromekanisk type, som nu i vidt omfang kræver udskiftning. 
Ved udgangen af 1995 var der ca. 20500 mobiltelefonabonnenter, hvilket svarer til en 
dækningsgrad på 0,23%. Der er 75000 abonnenter på kabel-tv, som betjenes af 87 godkendte 
operatører; det svarer til 1,28 kabel-tv-tilslutninger pr. 100 indbyggere. 
Der er kun foretaget forholdsvis begrænsede udenlandske investeringer i sektoren. De er 
koncentreret i følgende mellemstore selskaber: BETKOM (50,9% ejet af BTC og 49,1% af et 
britisk selskab) og BULFON (34% ejet af BTC og 66% af et græsk selskab), som driver 
offentlige betalingstelefoner; Sprint Business Telecommunications Company, som leverer 
datatransmissionstjenester og ejes 40% af BTC og 60% af et amerikansk selskab; Radio 
Telecommunication Company, som ejes 51% af bulgarske selskaber og 49% af et britisk 
selskab. 
Sektorens konkurrenceevne 
I 1995 var der 9,4 ansatte pr. 1000 tilslutninger sammenlignet med 6,2 i gennemsnit for 
Grækenland, Portugal og Irland. Der var i 1996 lange ventelister på oprettelse af telefon, og 
ventetiden var gennemsnitligt Y/% år på en tilslutning. Prisen på en standardtilslutning til 
erhvervsformål (252 ECU) er lav sammenlignet med priserne i nabolandene. Indtægten pr. 
tilslutning (ca. 70 ECU) var i 1995 en af de laveste i området og en hæmsko for 
modernisering og udbygning af nettet. Siden begyndelsen af 1997 er taksterne fastsat og 
justeret hver måned, så man kan opnå fuld dækning af omkostningerne og opretholde et 
tilstrækkeligt investeringsniveau. Det er dog tvivlsomt, om BTC's målsætning om en 
forøgelse af telefonidækningsgraden og digitaliseringshastigheden kan nås. Samtidig er 
operatøren meget sårbar over for den kommende konkurrence inden for infrastruktur og 
taletelefoni. 
Konklusion 
På grund af den langsomme udvikling i sektoren og forsinkelser i reformarbejdet med 
regelværket er det ikke uden problemer for Bulgarien at overtage EU's model for 
liberalisering af telesektoren. Konkurrenceevnen hos operatøren af det offentlige net 
afhænger fuldstændig af en væsentlig forøgelse af de udenlandske investeringer og en 
tilbundsgående strukturomlægning, som især tager sigte på at forbedre selskabets 
kommercielle fleksibilitet. 
Den audiovisuelle sektor 
Formålet med den gældende fællesskabsret vedrørende av-sektoren er, som led i det indre 
marked, at sikre adgangen til og den frie bevægelighed for audiovisuelle tjenester inden for 
EU samt at fremme den europæiske programindustri. Direktivet om "fjernsyn uden grænser", 
som finder anvendelse på alle tv-radiospredningsorganer, uanset transmissionsmåden 
(jordbaseret, satellit, kabel), og uanset om organerne er private eller offentlige, omfatter den 
pågældende fællesskabsret og fastslår de grundlæggende regler for transnational tv-
59 
radiospredning. Hovedformålene er: at sikre den frie bevægelighed for tv-programmer i 
medlemsstaterne, at fremme produktionen og distributionen af europæiske audiovisuelle 
produktioner (gennem bestemmelser om, at et vist minimum af sendetiden skal være 
forbeholdt europæiske produktioner og programmer produceret af uafhængige producenter), 
at fastsætte grundlæggende normer for tv-reklame samt at sikre beskyttelsen af mindreårige 
og retten til berigtigelse. 
Europa-aftalen omhandler samarbejde om fremme og modernisering af den audiovisuelle 
industri og harmonisering af lovgivningsmæssige aspekter af den audiovisuelle politik. 
Direktiverne om "fjernsyn uden grænser" er en fase I-foranstaltning i hvidbogen. 
Sammendrag 
Lovgrundlaget for av-sektoren udgøres af loven fra 1975 om telekommunikation, loven fra 
1995 om koncessioner og loven fra 1996 om radio og tv. De to første love fastlægger 
betingelserne og procedurerne for tildeling af frekvenser og for radiotransmission, medens 
den sidstnævnte regulerer etableringen og driften af de elektroniske medier. En ny lov om 
telekommunikation, herunder radiotransmission, er under forberedelse. Loven om radio og tv 
blev vedtaget af Nationalforsamlingen i september 1996, men flere af dens bestemmelser blev 
kendt forfatningsstridige af Forfatningsdomstolen. Loven er derfor under revision, og den vil 
enten blive fuldstændig omskrevet eller ændret betydeligt. Indtil da er de elektroniske medier 
reguleret af den ufuldstændige version af loven, som blev vedtaget i september 1996. 
Det største tv-radiospredningsorgan er det bulgarske nationale tv-selskab, som er det eneste 
nationale landsdækkende organ. Dog er der et stadig stigende antal lokale private kanaler. 
Statens monopol på filmproduktion blev ophævet i slutningen af 80'erne. Det Nationale 
Filmcenter (NFC) har nu til opgave at fremme bulgarsk film, herunder produktion og 
distribution. I 1996 modtog NFC 547 000 ECU i statsstøtte. Distributionssektoren er 
domineret af en række små uafhængige selskaber. Ingen amerikanske eller europæiske 
filmdistributører har på nuværende tidspunkt oprettet lokale afdelinger i Bulgarien. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Av-sektoren i Bulgarien forsøger at genetablere sig efter store omvæltninger i de senere år, og 
den er præget af hurtig vækst og stadig forandring. Sektorens mulighed for reelt at overholde 
fællesskabsretten afhænger af, om programindustriens kapacitet forbedres, således at den kan 
imødegå de store udfordringer, som en lovgivningsmæssig ramme indebærer. 
Den bulgarske av-lovgivning er ikke fuldt ud forenelig med EU-kravene; der er mangler med 
hensyn til jurisdiktion, fremme af europæiske produktioner og visse reklamemæssige 
aspekter. 
60 
Konklusion 
Forudsat, at de nødvendige lovgivningsmæssige foranstaltninger indføres tilstrækkelig hurtigt 
og ledsages af den nødvendige strukturtilpasning inden for industrien, vil det med rimelighed 
kunne forventes, at Bulgarien på mellemlang sigt vil kunne opfylde EU-kravene inden for den 
audiovisuelle sektor. 
61 
3.3. Økonomiske og fiskale anliggender 
Økonomisk og monetær union 
På det tidspunkt, hvor Bulgarien tiltræder, vil ØMU'en være gået ind i tredje fase. Dette vil 
medføre betydelige ændringer for samtlige medlemsstater, herunder dem, der ikke deltager i 
euro-zonen. Alle medlemsstater , også de nye, vil komme til at deltage fuldt ud i Den 
Økonomiske og Monetære Union. Deres økonomiske politik vil være et anliggende af fælles 
interesse, og de vil blive inddraget i samordningen af den økonomiske politik (nationale 
konvergensprogrammer, overordnede økonomiske retningslinjer, multilateral overvågning, 
procedure i tilfælde af for stort underskud). De skal overholde stabilitets- og vækstpagten, må 
ikke direkte lade deres centralbank finansiere offentlige underskud eller give offentlige 
myndigheder privilegeret adgang til finansieringsinstitutter, og de skal have gennemført 
liberaliseringen af kapitalbevægelser. 
Tiltrædelsen indebærer et snævrere samarbejde med EU om monetære spørgsmål og 
valutakurser. Dette vil kræve strukturreformer til styrkelse af den monetære politik og 
valutakurspolitikken. Medlemsstater, der ikke deltager i euro-zonen, skal være i stand til at 
føre en selvstændig monetær politik og i begrænset omfang deltage i Det Europæiske System 
af Centralbanker (ESCB). Deres centralbanker skal være uafhængige, og deres vigtigste mål 
skal være at sikre prisstabilitet. Den monetære politik skal gennemføres ved hjælp af 
markedsbaserede instrumenter og fungere effektivt i den forstand, at dens impulser hurtigt får 
virkning for økonomien. Derfor skal reformpolitikken videreføres med henblik på at 
eliminere de faktorer, der hindrer en effektiv monetær politik, f.eks. utilstrækkelig 
konkurrence i banksektoren, utilstrækkelig udvikling af de finansielle markeder og problemet 
med "dårlige lån" inden for banksektoren. Endelig skal samtlige medlemsstater behandle 
deres valutakurspolitik som et anliggende af fælles interesse og være i stand til at stabilisere 
deres vekselkurser ved hjælp af en mekanisme, som der endnu ikke er truffet afgørelse om. 
Da medlemskab af Den Europæiske Union indebærer accept af, at målet er at etablere 
ØMU'en, skal Bulgarien på længere sigt opfylde konvergenskriterierne, selv om det ikke 
nødvendigvis vil blive krævet ved tiltrædelsen. Selv om opfyldelse af konvergenskriterierne 
ikke er en forudsætning for EU-medlemskab, vil disse fortsat være vigtige referencepunkter 
for en stabilitetsorienteret makroøkonomisk politik, og de skal derfor fra et vist tidspunkt 
permanent være opfyldt af alle nye medlemsstater. Det er derfor af afgørende betydning, at 
der med held gennemføres systemændringer og markedsorienterede strukturreformer. 
Bulgariens økonomiske situation og de hidtil opnåede fremskridt er analyseret i tidligere 
kapitler af denne udtalelse. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Nationalbanken er formelt uafhængig af regeringen, når man ser på proceduren for udpegning 
af centralbankchefen og gennemførelsen af den monetære politik. Tidligere var Bulgariens 
nationalbank imidlertid påvirket af regeringen for så vidt angår politikkerne for refinansiering 
af forretningsbanker og finansiering af budgetunderskud. Landet har oprettet et valutaråd, der 
fastsætter mængden af Leva i omløb i forhold til nationalbankens valuta- og guldreserver, og 
som således fastlægger parametrene for Bulgariens monetære politik. Nationalbankens 
formelle mål har været at sikre en stabil bulgarsk valuta, men med oprettelsen af valutarådet 
62 
forsvinder dens skønsbeføjelser i forbindelse med gennemførelsen af den monetære politik. 
Endelig har nationalbanken tidligere i høj grad været involveret i finansiering af 
budgetunderskuddet, men på dette område vil valutarådet sætte meget snævre grænser for 
dens aktivitet. I juni 1997 blev loven om nationalbanken ændret med henblik på at styrke 
bankens uafhængighed og tilsynsrolle og at tilpasse dens funktioner til valutarådets virke. 
Resultaterne af den hidtidige monetære politik har været ret skuffende. Lige fra begyndelsen 
af overgangsperioden har det været vanskeligt for nationalbanken at opretholde prisstabilitet, 
hovedsagelig fordi kombinationen af de forskellige politikker ikke på noget tidspunkt direkte 
har taget sigte på at opnå en bæredygtig, ikke-inflationær udvikling. Siden regeringen i marts 
1997 godkendte et strukturreformprogram i forståelse med IMF, er inflationen imidlertid 
blevet stabiliseret. Programmet sigter mod en stramning af både den monetære politik og 
skattepolitikken samt mod privatisering af de 6 statsejede banker inden for en frist på to år. 
Programmet banede vejen for indførelsen af valutarådet i juli 1997. Konkurslovene er ikke 
blevet håndhævet effektivt, skønt domstolene har udvist stigende aktivitet de seneste måneder 
med lukningen af en større bank. I juni blev bankloven ændret på en række punkter med 
henblik på at rationalisere udstedelsen af bankbevillinger, forbedre regnskabs- og 
revisionsbestemmelserne og stramme bestemmelserne om bankinsolvens. Endvidere udstedte 
nationalbanken en ny forordning om internationalt godkendte standarder for krav til bankers 
minimale samlede kapitalgrundlag. De finansielle markeder er stadig ret uudviklede og 
segmenterede. Dårlige lån er stadig et problem for den svage banksektor, skønt 
hyperinflationen har reduceret sådanne låns betydning. Valutarådet vil løse dette problem, 
fordi bankerne ikke længere vil kunne drage fordel af en omfattende refinansiering fra 
nationalbankens side. 
Hvad valutasystemet angår har der været tale om flydende kurser siden 1991. Som følge af de 
utilstrækkelige valutareserver har nationalbanken ofte kun haft begrænsede muligheder for at 
intervenere på valutamarkedet. De valutakriser, der har været hen ad vejen, er derfor ofte 
blevet afhjulpet ved at hæve den indenlandske rente og øge kravene om valutareserver. Den 
usunde ekspansionistiske politik har ført Bulgarien ind i en devalueringspolitik, der ofte har 
været afbrudt af alvorlige kriser. Indførelsen af valutarådet vil virke stabiliserende på 
valutakursen. 
Konklusion 
Det er endnu for tidligt at udtale sig om, hvorvidt Bulgarien på tiltrædelsestidspunktet vil 
være i stand til at deltage i euro-zonen. Det vil afhænge af, hvorvidt landet får held med 
strukturændringerne, så det kan opfylde og til stadighed overholde konvergenskriterierne, 
hvilket imidlertid ikke er en forudsætning for tiltrædelse. 
Bulgariens deltagelse i ØMU'ens tredje fase som ikke-medlem af euro-zonen vil kunne give 
alvorlige problemer, selv på mellemlang sigt. Landet har kun gjort meget små fremskridt, når 
det drejer sig om overgangen til markedsøkonomi. Regeringens program for økonomiske og 
strukturelle reformer forventes imidlertid at yde et væsentligt bidrag til opfyldelsen af dette 
mål. Det er derfor på nuværende tidspunkt vanskeligt at vurdere, hvornår Bulgarien, når 
valutarådets virke er ophørt, vil være i stand til at have en uafhængig centralbank, der vil 
kunne sikre prisstabilitet gennem en effektiv monetær politik baseret på markedsinstrumenter. 
63 
Beskatning 
Den gældende fællesskabsret om direkte beskatning berører hovedsagelig enkelte sider af 
selskabsskatten og kapitaltilførselsafgiften, mens de fire friheder i EF-traktaten har en mere 
omfattende indvirkning på medlemsstaternes afgiftssystemer. 
Den gældende fællesskabsret på området indirekte beskatning består først og fremmest af 
harmoniseret lovgivning om moms og forbrugsafgifter. Dette omfatter anvendelse af en ikke-
kumulativ generel forbrugsafgift (moms), som opkræves i alle led af produktionen og 
distributionen af varer og tjenesteydelser. Det betyder ens beskatning af indenlandske og 
udenlandske (import-)transaktioner. Den gældende fællesskabsret på momsområdet omfatter 
også overgangsordninger for beskatning af transaktioner mellem afgiftspligtige inden for EU. 
Hvad angår forbrugsafgifter omfatter den gældende fællesskabsret harmoniserede 
beskatningsstrukturer og minimumsafgifter sammen med fælles regler om opbevaring og 
transport af varer, der er pålagt harmoniserede afgifter (herunder afgiftsoplag). Som resultat 
af gennemførelsen af det indre marked blev enhver form for fiskal kontrol ved Fællesskabets 
indre grænser afskaffet i januar 1993. 
Den gensidige bistand mellem medlemsstaternes afgiftsmyndigheder er et vigtigt element i 
det administrative samarbejde i det indre marked. De pågældende direktiver dækker både 
direkte og indirekte beskatning. 
Europaaftalerne indeholder bestemmelser om tilnærmelse af lovgivningerne om indirekte 
beskatning. 
Hvidbogen indeholder i etape I de foranstaltninger, der udgør hovedkravene i 
fællesskabsretten om indirekte beskatning (hovedsagelig de foranstaltninger, der blev 
iværksat i Fællesskabet indtil 1993), og i etape II de foranstaltninger, som der derudover er 
behov for til gennemførelse af den gældende fællesskabsret om indirekte beskatning fuldt ud. 
Sammendrag 
Direkte beskatning 
De to direktiver om selskabsbeskatning og konventionen om voldgiftslovgivning indeholder 
et system, der hviler på gensidighed. Pr. definition kan det derfor ikke forventes, at der 
indføres bestemmelser herom inden tiltrædelsen. 
Indirekte beskatning 
De samlede indbetalinger af moms og forbrugsafgifter til den bulgarske stats budget var 
henholdsvis ca. 23% og 9% i 1995. Inden regeringen forelægger 1998-budgettet, agter den at 
fremlægge et forslag om en større beskatningsreform, hvis gennemførelse kunne bevirke en 
væsentlig ændring af disse tal. 
Moms. 
Det gældende bulgarske momssystem blev indført 1. januar 1994 som erstatning for den 
tidligere omsætningsafgift. Bulgarien anvender kun én momssats på 22% for alle 
64 
afgiftspligtige transaktioner, herunder importerede varer. Omsætningen af visse varer og 
tjenesteydelser er momsfri uden fradragsret for den indgående moms. Nogle særlige former 
for omsætning er dog kun momsfri i 5 år fra datoen for momsens indførelse, altså indtil 
udgangen af 1998. 
Afgiftspligtige har i princippet ret til at fradrage moms på deres indkøb af varer og 
tjenesteydelser i erhvervsøjemed på betingelse af, at de kan dokumentere deres ret hertil med 
en regulær momsfaktura eller lignende. Den bulgarske momslov indeholder dog ingen 
bestemmelser om momsrefusion til afgiftspligtige uden fast forretningssted i landet. 
Forbrugsafgifter 
Det gældende forbrugsafgiftssystem blev indført i Bulgarien 1. april 1994. En lang række 
varer, herunder andre varer end dem, der er underkastet de fælles forbrugsafgifter i 
Fællesskabet (mineralolier, alkohol og alkoholholdige drikkevarer samt tobaksvarer) 
pålægges forbrugsafgifter. Der blev indført værditold på de fleste varer 1. juli 1996 for at 
sikre beskatningsprovenuet i perioder med høj inflation. 
Afgiftsmyndighederne har endnu ikke skullet indføre systemet til gensidig bistand over for 
afgiftsmyndighederne i EU-medlemsstaterne, da den gensidige bistand først vil træde i kraft 
ved tiltrædelsen. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Moms 
Det gældende momssystem i Bulgarien er baseret på hovedprincipperne i Fællesskabets 
momslovgivning, men er ret generelt og anvendes inkonsekvent. 
Udenlandske erhvervsdrivende kan ikke lade sig momsregistrere i Bulgarien. Da Bulgarien 
ikke anvender momsrefusionsordninger for ikke-registrerede udenlandske afgiftspligtige, 
udgør moms en yderligere omkostning for disse erhvervsdrivende. Bulgarien praktiserer et 
momsfritagelsessystem, der i vid udstrækning afviger fra Fællesskabets, som er baseret på 
princippet om fritagelse for visse transaktioner i offentlighedens interesse. 
Bulgariens medlemsskab af EU ville kræve betydelige tilpasninger for at bringe 
momslovgivningen i overensstemmelse med kravene i den gældende fællesskabsret, både 
med hensyn til de almindelige bestemmelser i Fællesskabets momslovgivning og med hensyn 
til det afgiftssystem, der er behov for i et fællesskab uden kontrol ved de indre grænser. 
65 
I 1997 meddelte den siddende regering, at der ville ske betydelige ændringer i Bulgariens 
strategi med henblik på en snarlig gennemførelse af henstillingerne i hvidbogen vedrørende 
moms. 
Forbrugsafgifter 
Der er betydelige uoverensstemmelser mellem det bulgarske forbrugsafgiftssystem og EU's 
krav. 
For det første findes der ikke noget system til suspension af forbrugsafgifterne, når varer 
transporteres mellem godkendte afgiftsoplag uden betaling af afgift. 
For det andet har værditolden, som den anvendes nu på de fleste afgiftspligtige varer i 
Bulgarien, en tendens til at øge prisforskellene mellem varerne og kan anfægtes som en 
forskelsbehandling af dyrere importerede varer. 
I tilfælde af Bulgariens tiltrædelse af EU kunne varer, der ikke tilhører ovennævnte 
varegrupper, fortsat pålægges forbrugsafgifter, medmindre det ville medføre 
grænseoverskridende formaliteter i samhandelen mellem medlemsstaterne, og på betingelse 
af, at de er i overensstemmelse med principperne om ikke-forskelsbehandling mellem 
indenlandske produkter og produkter fra andre medlemsstater. 
For at sikre en korrekt anvendelse af Fællesskabets afgiftslovgivning er det af væsentlig 
betydning, at Bulgarien indfører et afgiftsoplagssystem baseret på Fællesskabets model så 
snart som muligt, udvider kontrolforanstaltningerne og tilpasser afgiftssatsernes strukturer og 
niveau på en sådan måde, at de er i overensstemmelse med Fællesskabets krav om, at der ikke 
må ske forskelsbehandling mellem indenlandske varer og varer fra andre medlemsstater. 
Den bulgarske strategi til gennemførelse af henstillingerne i hvidbogen indeholder ingen klar 
og detaljeret tidsplan for kommende tilpasninger af den bulgarske lovgivning om 
forbrugsafgifter. Det er planen at vende tilbage til de særlige satser, når priserne er yderligere 
stabiliseret. De eksisterende toldoplag kunne laves om til afgiftsoplag alt efter behov, men 
lovforslaget indeholder endnu ikke bestemmelser herom eller om indførelse af registrering af 
erhvervsdrivende. Ikke desto mindre har den bulgarske regering planer om en fuld 
harmonisering af lovgivningen på dette område, når tiden er inde til det. 
Gensidig bistand 
Ved tiltrædelsen skal der også iværksættes hensigtsmæssige ordninger for det administrative 
samarbejde og den gensidige bistand mellem medlemsstaterne. Disse krav er af væsentlig 
betydning for det indre markeds funktion. 
Konklusion 
Den gældende fællesskabsret på området direkte beskatning synes ikke at volde større 
vanskeligheder. 
66 
Selv om man er gået i gang med den indirekte beskatning, skal der fortsat gøres en indsats, 
hvis Bulgarien på mellemlang sigt skal kunne opfylde kravene i den gældende fællesskabsret 
på områderne moms og forbrugsafgifter. 
Det skulle være muligt for Bulgarien at være med i den gensidige bistand, når 
afgiftsmyndighederne har opnået den nødvendige ekspertise på området. 
Statistik 
Hovedprincipperne i Fællesskabets regelværk vedrører objektivitet, pålidelighed, 
gennemsigtighed, fortrolighed (af de enkelte oplysninger) og udbredelse af statistikker. 
Desuden findes der et vigtigt sæt principper og praksis vedrørende anvendelse af europæiske 
og internationale klassifikationer, nationalregnskabssystemer, virksomhedsregistre og 
forskellige kategorier af statistikker. 
Europaaftalerne omfatter bestemmelser om samarbejde om udvikling af effektive og 
pålidelige statistikker i overensstemmelse med internationale standarder og klassifikationer. 
Hvidbogen indeholder ingen bestemmelser på dette felt. 
Sammendrag 
Det nationale statistiske kontor er det organ, der har til opgave at fremstille og udbrede 
officielle statistikker i Bulgarien. Det rådfører sig med det øverste statistiske råd om 
vejledning om metoder og operationer. 
Retsgrundlaget for de bulgarske officielle statistikker er loven af 1991 om statistikker. 
Vurdering af den nuværende og den fremtidige situation 
Den bulgarske lovgivning er generelt på linje med de gældende standarder i Den Europæiske 
Union. 
Nogle spørgsmål vedrørende objektivitet, gennemsigtighed og fortrolighed kræver en 
afklaring, og der forekommer mangler med hensyn til udenrigshandelsstatistikker, transport­
og regionalstatistikker, finansregnskaber, virksomhedsregistrets dækning og de dermed 
forbundne virksomhedsundersøgelser og kravet om fuldstændig anvendelse af internationalt 
sammenlignelige klassifikationer. 
Konklusion 
Bulgarien vil skulle gøre en større indsats for at opfylde EU-kravene vedrørende officielle 
statistikker på mellemlang sigt. 
3.4 Sektorpolitik 
Industri 
Fællesskabets industripolitik søger at forbedre konkurrenceevnen og således opnå bedre 
levestandard og højere beskæftigelse. Den tager sigte på at fremme tilpasningen til 
67 
strukturændringer, skabe et initiativfremmende klima, udvikle virksomheder i hele 
Fællesskabet, fremme industrielt samarbejde og sørge for at udnytte innovationspolitikkens, 
forskningspolitikkens og den teknologiske udviklingspolitiks industrielle muligheder bedre. 
Fællesskabets industripolitik er horisontal. De horisontale ideer overføres til de enkelte 
sektorer ved hjælp af sektormeddelelser. Fællesskabets industripolitik er resultatet af en 
kombination af forskellige virkemidler fra en række af Fællesskabets politikker. Den omfatter 
både virkemidler med sigte på markedets funktion (produktspecifikation og markedsadgang, 
handelspolitik, statsstøtte og konkurrencepolitik) og foranstaltninger i forbindelse med 
industriens evne til at tilpasse sig forandringer (et stabilt makroøkonomisk klima, teknologi, 
uddannelse osv.). 
For at kunne klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Fællesskabet skal 
ansøgerlandenes industri have nået et bestemt konkurrencedygtighedsniveau på 
tiltrædelsestidspunktet. Det skal fremgå, at ansøgerlandene fører en politik, der tager sigte på 
åbne, konkurrenceprægede markeder, i overensstemmelse med Traktatens artikel 130 
("Industri"). Samarbejdet mellem Fællesskabet og ansøgerlandene inden for industri, 
investering, industriel standardisering og overensstemmelsesvurdering, således som dette er 
fastsat i Europaaftalen, er også en vigtig indikator for, at udviklingen går i den rigtige retning. 
Sammendrag 
I forbindelse med den økonomiske omstilling, der var ledsaget af et meget ustabilt 
makroøkonomisk klima, tabet af traditionelle markeder og øget konkurrence, faldt 
industriproduktionen, og dens andel af BNP faldt fra 33% i 1991 til 28% i 1995, svarende til 
3,3 mia. ECU eller ca. det samme som Luxembourgs industriproduktion. Den samlede 
beskæftigelse inden for industrien er på 1 mio. personer eller ca. 33% af den samlede 
arbejdsstyrke. Små og mellemstore virksomheder udgør 75% af alle industrivirksomheder og 
16% af beskæftigelsen i industrien, medens store (og fortsat hovedsageligt statsejede) 
virksomheder står for størstedelen af beskæftigelsen. Situationen i den bulgarske industri er 
karakteriseret ved en betydelig andel af statsejede virksomheder, dårlig kapacitetsudnyttelse, 
store tab og stor gæld, faldende investeringer og produktion samt en generel mangel på 
international konkurrenceevne. 
68 
Bulgarien, vigtigste produktionssektorer i 1995 
Sektor Andel i % af 
industriel 
værditilvækst 
Kemisk industri og olieraffinering 
Levnedsmidler 
Maskinindustri og metalbearbejdning 
Metallurgi, jern- og ikke-jernholdige metaller 
Tekstiler og beklædning 
Elektroteknik og elektronik 
Træ, cellulose og papir 
Byggematerialer 
Glas, porcelæn 
Læder, fodtøj 
lait 
Anden industri (herunder bygge- og anlægsvirksomhed) 
Industriproduktion (uden bygge- og anlægsvirksomhed) i % af BNP 17,0 
16,5 
13,6 
9,8 
6,1 
5,2 
5,0 
2,6 
1,8 
1,2 
78,8 
21,2 
28 
Den kemiske industri og olieraffineringsindustrien led ikke så meget under nedgangen på 
grund af en øget eksport af kemiske råvarer til traditionelle internationale markeder, og visse 
delsektorer (f.eks. medicinalvarer) forblev overskudsgivende til trods for krisen. De vigtigste 
markeder er Rusland og de andre SNG-lande. Eksporten af soda ender hovedsageligt i EU. 
Der er udviklet nye markeder i Asien (Sydkorea). Stærke eksportører, herunder to af verdens 
førende producenter inden for hver sit produkt (kalcineret soda og carbamid) er nu ved at 
blive privatiseret. 
Bulgarien har en stærk landbrugstradition (især inden for frugt og grønsager), og det har 
været logisk for landet at udvikle levnedsmiddelindustrien. Man har tiltrukket nogle 
udenlandske investorer, som har været ivrige efter at udvikle eksportmulighederne og de 
billige lokale produktionsmuligheder. 
Maskinindustrien var indrettet på produktion for COMECON. En generel genrejsning vil 
være meget vanskelig. Sektoren som helhed er stabiliseret på et meget lavt niveau, men 
mange virksomheder har lidt hårdt under krisen. Disse er blandt de mest tabsgivende 
virksomheder. På den anden side rådes der over en arbejdsstyrke med et højt fagligt niveau 
og, i visse delsektorer, over kvalitetskapitalapparater, som har tiltrukket nogle direkte 
udenlandske investeringer. 
69 
Inden for jernmetallurgien ses en relativ stabilisering af stålproduktionen. Sammenlignet 
med andre CØL er stålindustrien en mellemstor sektor. En svag inden- og udenlandsk 
efterspørgsel og kvalitetsproblemer er nogle af grundene til nedgangen; hertil kommer, at der 
er voldsomt behov for modernisering, privatisering og omstrukturering. 
Dette er også tilfældet for ikke-jernmetallurgien, hvis eksport hovedsageligt går til EU, 
andre CØL og Mellemøsten. Der vil ikke blive tale om vækst i den nære fremtid: med en 
strammere prispolitik for energi fjerner regeringen en af sektorens vigtigste fordele. 
Situationen er ustabil i tekstil og beklædningsindustrien, som er blandt de sektorer, der er 
hårdest ramt af den økonomiske omstilling. Industrien er ude i hård konkurrence med 
asiatiske producenter. Der er dog mulighed for, at kombinationen af lave 
arbejdskraftomkostninger, en faglært arbejdsstyrke og en høj kvalitetsstandard kan tiltrække 
udenlandske investorer. 
Situationen inden for elektroteknik og elektronik er kritisk, og der er behov for omgående 
omstrukturering. Næsten hele produktion gik til det tidligere Sovjetunionen, og bortset fra 
nogle få virksomheder, som allerede havde etableret sig på de vestlige markeder, har 
virksomhederne i denne sektor ikke formået at omstrukture og tilpasse sig nye forhold. 
På grund af forsinkelser i privatiseringen af store virksomheder, er privatiseringen i industrien 
gået langsomt hidtil, og den private sektors andel af industriproduktionen udgør kun ca. 14%. 
I midten af 1996 var der indledt privatiseringsprocedurer for ca. 1400 statsejede 
virksomheder, svarende til 20% af statens aktiver, hvoraf ca. 370 virksomheder var mere end 
2/3 privatiseret. Andelen af udenlandske investeringer anslås til at ligge på 25% af 
indtægterne fra privatiseringerne. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Bulgarien var indtil for nylig i en meget vanskelig makroøkonomisk situation. Indførelsen af 
et valutaråd burde hurtigt føre til en vis finansiel stabilitet, men der er behov for dybtgående 
og varige reformer til bekæmpelse af årsagerne til krisen. Tidligere forsøg på stabilisering er 
kuldsejlet på grund af en kombination af store tab i statsejede virksomheder og en svag 
banksektor. Det vil tage tid at løse disse problemer. 
Det er vanskeligt at privatisere visse industrigrene, da de er meget energiintensive. 
Privatisering vil måske medføre en indskrænkning af sværindustrien i begyndelsen. 
Stålsektoren er nødt til at fortsætte med strukturændringerne, og den største producent skal 
igennem en større finansiel omstrukturering. Energiprisfastsættelsen er fortsat et problem. 
Samtidig forhindrer den dårlige gældssituation banksystemet i at stille kapital til rådighed. 
Det er derfor ikke overraskende, at investeringerne er lave (11% af BNP), og at direkte 
udenlandske investeringer har været beskedne. Det medfører igen en mangel på 
investeringsmidler, hvilket kan være en stor hindring for omstrukturerings- og 
diversifikationsindsatsen. 
Bulgariens forholdsvis svage konkurrencemæssige stilling hænger sammen med landets 
snævre industrielle grundlag, hvor eksporten er koncentreret på et lille antal basisindustrier. 
En række af de vigtigste eksportgrene har måske ingen langfristet levedygtighed eller varig 
konkurrenceevne. Mange industrisektorer står over for betydelige problemer inden for 
70 
omstrukturering og tilpasning til markedsforholdene, herunder f.eks. tekstiler, maskiner og 
metalbearbejdning, minedrift, elektroteknik, elektronik og skibsbyggeri. 
Den industrielle sektors svagheder og den langsomme omstruktureringsproces forværres af de 
statsejede virksomheders store tab. De samlede tab i industrien blev anslået til ca. 4% af den 
samlede omsætning i 1995; et fald i forhold til 15% i 1993. Der er skåret kraftigt ned på 
direkte budgettilskud til meget urentable virksomheder, og banklån uden sikkerhedsstillelse, 
som bidrog til bankkrisen, og stadigt voksende budgetunderskud er stort set standset. 
Med presset på de indenlandske ressourcer - investeringerne i industrien set i forhold til BNP 
faldt fra 11% i 1990-93 til 6% i 1994 - er det absolut vigtigste at tiltrække udenlandske 
investeringer. Det forudsætter en betydelig forbedring af det generelle investeringsklima. 
I den bulgarske regerings strukturreformprogram for 1997 forudses omfattende 
privatiseringer og omstruktureringer i de fleste industrisektorer i henhold til en stram tidsplan, 
der er aftalt med de internationale finansielle institutioner. Den indebærer inden for to år 
privatisering af alle statsejede virksomheder, som opererer i et kommercielt miljø, samt en 
stor del af forsyningsselskaberne. Gennemførelsen af programmet er en forudsætning for at 
etablere en bære- og konkurrencedygtig industristruktur på mellemlangt sigt. 
Konklusion om industriens konkurrenceevne 
Til trods for den seneste tids positive udvikling, ville en integration i det europæiske marked 
være meget vanskelig for den bulgarske industri på mellemlangt sigt. Mange sektorer 
imødeser stadig omfattende omstrukturering og privatisering. En af de største potentielle 
hindringer for omstrukturering og diversifikation er manglen på investeringsmidler på grund 
af den ringe udenlandske investering og den dårlige gældssituation, der begrænser 
banksektorens evne til at stille kapital til rådighed. 
En vurdering af den gældende ret for den fri bevægelighed af industrivarer findes i afsnittet 
om det indre marked. 
Laudbrug 
Den fælles landbrugspolitik har til formål at bevare og udvikle et moderne landbrug og 
derved sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, sikre forbrugerne rimelige priser 
på landbrugsprodukter og sikre frie varebevægelser inden for EF. Der lægges særlig vægt på 
miljøet og udviklingen af landdistrikterne. Den fælles landbrugspolitik forvaltes ved hjælp af 
fælles markedsordninger. De er suppleret med bestemmelser om dyresundhed, plantesundhed 
og dyrs ernæring og med bestemmelser om levnedsmiddelhygiejne. Der findes også 
forskrifter inden for strukturpolitikken, som oprindelig blev udviklet med henblik på 
modernisering og udvidelse af landbruget, men hvor der i den senere tid lægges større og 
større vægt på miljøet og på en regional differentiering af strategien. Siden reformerne i 1992 
har en stigende del af landbrugsstøtten haft form af direkte støtte, der udbetales for at 
kompensere for nedsættelser af de garanterede priser. 
Europaaftalen danner grundlag for landbrugshandelen mellem Bulgarien og Fællesskabet og 
har til formål at fremme samarbejdet om modernisering, omstrukturering og privatisering af 
Bulgariens landbrug og agroindustri og om plantesundhedsnormer. Hvidbogen omfatter 
71 
veterinærkontrol, plantesundhedskontrol og foderkontroi tillige med bestemmelser 0111 
afsætningen af de enkelte varer. Formålet med denne lovgivning er at beskytte forbrugerne, 
folkesundheden og dyrs og planters sundhed. 
Sammendrag 
Landbrugets situation 
Landbrugsproduktionens værdi udgjorde i 1995 ca. 1,29% af værdien af landbrugs­
produktionen i EU. 
I 1995 udgjorde landbrugsproduktionen 12,6% af BNP, og beskæftigelsen var på ca. 22%. 
Den samlede landbrugsjord var på 6,2 mio. ha, hvoraf 4,0 mio. ha blev dyrket, hovedsagelig 
med korn (55%) og græs (18%). Imidlertid har der de seneste år fortsat været en betydelig del 
af landbrugsjorden, som ikke er blevet dyrket på grund af processen med genoprettelse af den 
private ejendomsret og de lave landbrugsproducentpriser. 
Ca. 5,1 mio. ha (82% af Bulgariens samlede landbrugsareal) er blevet krævet tilbage som 
privat ejendom af arvinger af tidligere private ejere (et antal på knap 1,7 mio.) i henhold til 
den kraftigt ændrede landbrugsjordlov fra 1991.1 april 1997 var der blevet udstedt certifikater 
for krav om ejendomsret til 50% af det samlede landbrugsareal, der vil kunne tilbagegives 
(2,4 mio. ha), og regeringen har bebudet en fremskyndelse og afslutning senest 30. juni 1998 
af udstedelsen af disse certifikater. Certifikaterne muliggør køb og salg af land, selv om kun 
8% af ejerne har fået et officielt skøde hos en notar. De manglende skøder er en væsentlig 
hæmsko for investeringer i og udviklingen af et aktivt ejendomsmarked for jord. I september 
1996 blev der vedtaget en lov vedrørende ejendomsretlige forhold med en beskrivelse af de 
generelle betingelser for jordforpagtning og en forbedring af mulighederne for langvarig 
forpagtning. 
De fleste private landbrug er på under 2 ha, der ofte består af ikke-sammenhængende 
jordstykker, som normalt er for små til at være økonomisk bæredygtige gennem direkte 
landbrugsvirksomhed, men som ikke desto mindre tjener som et socialt sikkerhedsnet i 
overgangsperioden. Der er 1 600 000 familiebrug på under 1 ha, som i alt omfatter 15% af det 
samlede areal, 400 000 familiebrug er på 1-10 ha, og kun et meget begrænset antal er på over 
10 ha. Hovedparten af den privatiserede jord er bortforpagtet til sammenslutninger af 
landbrugere (3 000 private kooperativer på i gennemsnit 700-800 ha) eller andre former for 
kollektiver, ofte på årsbasis; 2 000 statslandbrug og statslige selskaber er stadig i drift. Alt i 
alt er ca. 33% af jorden underlagt kooperativer, 12% enkeltbedrifter og mindre end 10% 
statsejede bedrifter. 
Både agerbrugs- og husdyrproduktionen er faldet markant (ca. 50%) siden 1990 med 
yderligere store fald i produktionen af hvede og foderkorn (byg, majs) fra 1995 til 1996. (et 
fald på 53% i hvedeproduktionen fra 3,4 mio. tons i 1995 til 1,8 mio. tons i 1996) og i 
solsikkeproduktionen (et fald på 30% fra 760 000 tons i 1995 til 530 000 tons i 1996) som 
følge af en kombination af en nedgang i de tilplantede arealer og meget lave udbytter. 
Kornmangelen har ført til stigende lagerreduktion, større importbehov, yderligere fald i 
antallet af slagtekvæg og svin samt betydelige prisstigninger. 
72 
Produktionsnedgangen for flerårige afgrøder (frugtavl, vinproduktion) har også været 
væsentlig som følge af markedsmæssige vanskeligheder i de første år af overgangsperioden 
og som følge af manglende pasning i de første år under processen med jordens tilbagegivelse. 
11995 produceredes der i Bulgarien 78 000 tons oksekød, 257 000 tons svinekød, 74 000 tons 
kyllingekød og 1 128 000 tons komælk (1985: 2 135 000 tons). Kvægproduktionen i 1996 
faldt ikke så meget som markafgrøderne; for malkekøer og fjerkræ var der endog en lille 
stigning i forhold til 1995. Svine- og fårebestanden faldt med 11,5%, idet nedgangen på 
statslandbrugene mere end opvejede stigningen for privatejede svin på 13%. 
Mælkeproduktionen steg med 6% for perioden fra januar til september 1996 sammenholdt 
med 1995 og kødproduktionen med knap 70?/o (hovedsagelig som følge slagtninger på grund 
af fodermangelen). 
Privatiseringsprocessen i sektorerne i både tidligere og senere omsætningsled foregår yderst 
langsomt. Mindre end 10% af det samlede antal virksomheder i agro- og 
levnedsmiddelindustrien var blevet privatiseret ved udgangen af 1995. De fleste statsejede 
virksomheder er i alvorlige finansielle vanskeligheder. Regeringen og den internationale 
finanssektor er enedes om målsætningerne for storstilede privatiseringer: af de 45 statslige 
landbrugsvirksomheder, der i henhold hertil skulle være privatiseret ved udgangen af maj, var 
halvdelen blevet privatiseret eller likvideret på denne dato, og yderligere 13 virksomheder var 
blevet udbudt i licitation. Det er planlagt, at yderligere 60 landbrugsvirksomheder skal være 
privatiseret ved udgangen af 1997. 
Bulgarien har i mange år været et fødevareeksporterende land, og landbrugsprodukterne 
tegnede sig tidligere for en betydelig del af den samlede eksport til især Comecon-landene og 
Mellemøsten. Samhandelen med landbrugsvarer faldt voldsomt efter Sovjetunionens 
sammenbrud og som følge af krigen i det tidligere Jugoslavien. I mellemtiden har 
samhandelen med EF fået en særlig betydning. 
I 1995 udgjorde landbrugseksporten 21% af den samlede eksport, idet den nåede op på 779 
mio. ECU (218 mio. ECU til EU). Importen af landbrugsvarer udgjorde 7,5% af den samlede 
import og beløb sig til 291 mio. ECU (226 mio. ECU fra EU). 
De vigtigste eksportvarer (65%) er tobak, vin, forarbejde grøntsager, frugt og levende dyr. 
Tallene for 1996 vil sandsynligvis være væsentligt lavere end i 1995 som følge af den 
faldende produktion af disse varer. 
Landbrugspolitik 
Landbrugspolitikken har siden overgangsperiodens begyndelse hovedsagelig være præget af 
kortsigtede foranstaltninger, såsom kortfristede, sæsonbetingede lån til nedsat rente, med det 
formål at sikre produktionen i landreformens kølvand, og midlertidige ad hoc-
ledsageforanstaltstaltninger med det formål at stabilisere hjemmemarkedet. 
Prisliberaliseringen indledtes i februar 1990, men der fandtes stadig en prisregulering for 13 
vigtige fødevarer gennem en prisfastsættelsesordning, som i 1993 blev erstattet af et prisloft. 
Denne politik samt de denned forbundne foranstaltninger har haft en dæmpende virkning på 
producenternes outputpriser, som fortsat lå under verdensmarkedspriserne, men ikke på deres 
inputpriser eller på detailsalgspriserne, hvilket bevirkede, at landbrugerne ændrede deres 
73 
produktion til afgrøder, som ikke var prisregulerede. Siden marts 1997 er priserne 
liberaliseret for alle varer undtagen hvede, hvedemel, brød og madolie. 
I 1996 var de samlede udgifter på landbrugsbudgettet på 17,3 mia. lev (100 mio. ECU), 
hvoraf 13% gik til støtte til minimumsopkøbspriserne (på hvede, tobak, majs og sukkerroer), 
23% til rentetilskud til landbrugsfonden, og den resterende del blev delt mellem almindelige 
regeringsfunktioner såsom landbrugsuddannelse, veterinære og andre statslige tjenester, avl 
og forbedring, vanding, forskning og udvikling osv. 
I 1996 vedtog regeringen en strategiplan for landbruget og levnedsmiddelindustrien. 
Gennemførelsen foregik meget langsomt, og der blev foretaget markante ændringer af 
udenrigshandelspolitikken, idet statsmonopolerne blev afviklet og udenrigshandelen 
liberaliseret. Den almindelige produktlicensordning blev afskaffet, og ind- og udførsel foregår 
nu på basis af toldangivelser. Landbrugs- og levnedsmiddelprodukter er stadig underlagt 
foreskellige former for reguleringer, herunder midlertidige eksportforbud, kvantitative 
import- og eksportrestriktioner, import- og eksportafgifter, fritagelser for importtold og - i 
nogle tilfælde - minimumseksportpriser, som alle har bidraget til at begrænse landbrugernes 
outputpriser og yderligere isolere den bulgarske økonomi i forhold til den internationale 
konkurrence og verdensmarkedspriserne. 
Der skete flere ændringer i landbrugsstøtten i 1997 for at undgå yderligere produktionsfald. 
Regeringen har erklæret, at minimumsopkøbspriserne på hvede ikke må falde under et niveau 
svarende til 80% af verdensmarkedspriserne for de producenter, der modtager driftslån fra 
landbrugsfonden til en rentesats subsidieret med 50%, og som accepterer at indgå 
terminskontrakter for leverancer fra deres 1997-produktion. Lignende støtte skal gives for 
solsikkeproduktion. Det antal varer, som har været underlagt avancekontrol, er blevet 
mindsket. Der vil endvidere ske en liberalisering af eksportrestriktionerne, og importtolden 
vil blive nedsat. 
Landbrugernes produktionspriser er generelt lavere end verdenspriserne. Forskellen mellem 
bulgarske priser og EF-priser er væsentlig. I 1995 var de bulgarske priser ca. halvt så store 
som de gældende EF-priser. Der har imidlertid været markante afvigelser fra dette 
gennemsnit: f.eks. var de bulgarske tomatpriser på 11% af EU-priserne, hvedepriserne på 
44% (priskontrol), majspriserne (ikke priskontrol) på 57% og priserne på svine- og 
fjerkrækød (importvarer) på 80% af EU-priserne. 
De fleste præferencekontingenter under Europaaftalen, der var blevet baseret på historiske 
handelsmønstre, er ikke blevet udnyttet fuldt ud. Der pågår forhandlinger med henblik på 
tilpasninger af aftalerne om landbrugsråvarer og forarbejdede landbrugsprodukter og for at 
indføje visse handlede varer af økonomisk betydning, såsom vin og fiskerivarer, i de formelle 
aftaler. 
Bulgariens tiltrædelse af WTO blev fulgt op af en ny toldtarif i begyndelsen af 1997. Der er 
blevet foretaget ændringer af 23% af toldpositionerne for landbrugs- og fødevarer: 
nettoindvirkningen på tarifhiveauet synes at være neutral. De fleste toldsatser ligger fortsat 
væsentligt under bindingerne undtagen for smør, sukker og friske druer. Den WTO-
registrerede handelsordning giver derfor mulighed for bulgarsk toldbeskyttelse på et 
74 
væsentligt højere niveau end EF's beskyttelsesniveau. Der forhandles for tiden om 
medlemskab af CEFTA. 
Indførelsen af den lovgivning, der omhandles under første trin i hvidbogen, er netop begyndt. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Der er kapacitet til at udvide landbrugsproduktionen, men det er vanskeligt at forudse 
størrelsen af opsvinget i de førstkommende år. Da landreform- og privatiseringsprocessen 
langt fra er afsluttet, eksisterer der endnu ikke et aktivt ejendomsmarked for jord, og der skal 
ske en yderligere udvikling af banksystemet og andre finansielle faciliteter i landdistrikterne. 
Den bulgarske levnedsmiddelindustri har behov for en større strukturomlægning og 
betydelige investeringer for at kunne blive konkurrencedygtig i forhold til ikke blot EF-
markedet, men først og fremmest hjemmemarkedet. Uden denne privatiseringsproces vil 
sektorerne i både tidligere og senere omsætningsled fortsat ikke være konkurrencedygtige, 
hvilket forvrider prisdannelsen. 
Liberaliseringen af landbrugspriserne på alle niveauer er den vigtigste udfordring, som 
regeringen står over for på kort sigt, sammen med intensiveringen af reformprocessen, dvs. 
privatiseringen af ejendomsretten til jord og af levnedsmiddelsektoren. Det tempo, hvormed 
dette kan ske, afhænger af, hvilken virkning det får for forbrugerne. 
De vigtigste markedspolitiske instrumenter, der anvendes i EF, anvendes ikke i Bulgarien. 
Der er tale om nøgleinstrumenter såsom mælkekvoter, hovedelementerne i ordningen med 
markafgrøder (basisareal, jordudtagning, godtgørelser og præmier i husdyrsektoren) tillige 
med visse programmer for landdistrikter og strukturudvikling. 
Det vil kræve relativt avancerede administrative systemer at forvalte og føre kontrol med 
disse foranstaltninger, herunder et hensigtsmæssigt matrikelsystem og systemer til 
identifikation og registrering af kvæg. Generelt gælder det, at den administrative kapacitet må 
udvikles yderligere på disse områder, hvis disse foranstaltninger skal anvendes i Bulgarien. 
På dette stadium er det svært at forudse, hvordan landbrugsstøttepriserne i Bulgarien vil 
udvikle sig i perioden forud for tiltrædelsen. Dette vil afhænge af en række faktorer, herunder 
den indenlandske økonomi, situationen på eksportmarkederne og udviklingen i 
prisstøtteniveauet i EU. 
En række af de prisstøtteordninger og dermed forbundne foranstaltninger, der blev anvendt i 
1996 og tidligere, synes uforenelige med EF-politikkerne. Andre EF-foranstaltninger, såsom 
foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, er der endnu ikke lovgivet om, og de modtager 
endnu ingen støtte over statsbudgettet. 
Bulgarien anvender på korrekt vis Europaaftalens bestemmelser om samhandel med Unionen 
vedrørende landbrugsprodukter. 
Harmoniseringen af lovgivningen på første trin for den gældende EF-ret ifølge hvidbogen er 
på begyndelsestrinnet. Der er indledt forhandlinger om en aftale på veterinær- og 
plantesundhedsområdet. Med få undtagelser opfylder veterinærlovgivningen ikke EU-
75 
kravene, men Bulgarien har fremlagt en ambitiøs tidsplan for en tilpasning af hovedparten af 
landets lovgivning til EU-kravene ved udgangen af 1998. 
Bulgarien har en infrastruktur for veterinærkontrol og -inspektion. De strukturelle ændringer i 
de veterinære tjenester vanskeliggør i forbindelse med den øgede spredning af 
kreaturbestandene gennemførelsen af en global inspektion og sygdomsbekæmpelse. På 
baggrund af Bulgariens geografiske situation og den svage grænsekontrol har landet en stor 
risiko for udefrakommende dyresygdomme. Bulgarien vaccinerer også mod klassisk 
svinepest, og det er nødvendigt, at landet ophører med at vaccinere, men det kan blive 
vanskeligt at realisere. 
Grænsekontrolstederne er stadig ikke egnede til veterinærkontrol efter EU's normer. Der 
findes endnu ikke tilstrækkelige faciliteter til kontrol af levende dyr og animalske produkter 
på grænsekontrolstederne, og de fleste grænsekontroller er begrænset til en kontrol af 
certifikater og andre dokumenter, idet hovedparten af de fysiske kontroller gennemføres på 
bestemmelsesstedet. 
Hvad de interne foranstaltninger angår, er det nødvendigt, at de bulgarske myndigheder sikrer 
Bulgariens status med hensyn til opfyldelsen af visse krav vedrørende dyresundhed. Det er 
nødvendigt at justere de systemer, der anvendes til at registrere bedrifter og identificere dyr, 
således at de kommer til at svare til EF-systemerne. Afprøvnings- og 
diagnosticeringsfaciliteterne råder ikke over det udstyr, der kræves i EF-lovgivningen, og 
dyrevelfærdslovgivningen skal udbygges yderligere. Det er nødvendigt at modernisere visse 
forarbejdningsvirksomheder, især for det nationale markeds vedkommende, udvikle 
acceptable kontrol- og certificeringsprocedurer på veterinærområdet, også for både import og 
eksport, og at opretholde en veterinærsektor, som har en hensigtsmæssig struktur, og som 
løbende tilføres de midler, det personale og den viden, den har behov for. 
Den seneste lovgivning vedrørende frø og formeringsmateriale gør det sandsynligvis 
nødvendigt at indføre underordnet lovgivning samt inspektions- og 
håndhævelsesforanstaltninger. Da Bulgarien er ligestillet for adskillige større EU-arters 
vedkommende, kan det antages, at i det mindste en del af landets produktion har en standard, 
som svarer til EU's. 
På plantesundhedsområdet har Bulgarien forberedt lovgivning med henblik på en tilnærmelse 
til EF-lovgivningen. Der er ingen tidsplan for vedtagelsen. Der synes ikke at forefindes 
administrative strukturer eller kontrol- og inspektionsordninger, som kan sikre et 
tilstrækkeligt højt beskyttelsesniveau. Foderlovgivningen er kun af begrænset omfang og er 
ikke i overensstemmelse med EF-lovgivningen. De bulgarske myndigheder har ikke fremlagt 
nogen tidsplan for gennemførelsen af et sådant arbejde. 
Hvad lovgivningen om plantebeskyttelsesmidler angår, synes der på nuværende stadium kun 
at være en meget begrænset eller endog ingen tilnærmelse til fællesskabsretten. 
Konklusion 
Der er kun sket meget begrænsede fremskridt med tilpasningen til gældende EF-ret, og der 
skal endnu gennemføres betydelige og vedholdende bestræbelser for at foretage en 
strukturomlægning i landbruget og levnedsmiddelindustrien samt reformere 
76 
landbrugspolitikken med henblik på at forberede Bulgarien til anvendelsen af gældende EF-
ret. 
Der kræves en særlig indsats, hvad angår 
- vedtagelse, gennemførelse og håndhævelse af de veterinære og plantesundhedsmæssige 
krav og modernisering af virksomhederne, så de opfylder EF-normerne; dette er særlig 
vigtigt, når det gælder inspektions- og kontrolordningerne for beskyttelse af EU's ydre 
grænser 
- udbygning af de administrative strukturer for at sikre den nødvendige kapacitet til at 
iværksætte og håndhæve den fælles landbrugspolitiks bestemmelser 
- yderligere omstrukturering af landbrugssektoren og den agroindustrielle sektor for at øge 
dens konkurrenceevne. 
Det er nødvendigt med gennemgribende reformer, før Bulgarien vil kunne opfylde de 
forpligtelser, som et medlemskab indebærer. 
" i jiven 
Den fælles fiskeripolitik omfatter fælles markedsordninger, strukturpolitik, aftaler med 
tredjelande, forvaltning og bevarelse af fiskeressourcerne og videnskabelig forskning til støtte 
for disse aktiviteter. 
Europaaftalen indeholder bestemmelser om handel med fiskerivarer med Fællesskabet. 
Hvidbogen omfatter ingen foranstaltninger på dette område. 
Sammendrag 
I 1995 var den samlede fangst på 2 5001, udelukkende fra Sortehavet. Højsøflåden bestod af 
seks frysetrawlere til fjernfiskeri og 16 Sortehavsfartøjer, hvoraf fem var privatejede. Der 
registreredes ingen fangster fra fjernfarvande i 1995, mod en fangst på 5 000 t i 1994. Kun to 
fjernfiskerfartøjer var i drift på heltidsbasis i 1995, og der var her tale om omkostningsdeling 
med udenlandske operatører, der fiskede ikke-bulgarske kvoter. 
Indlandsfiskeriproduktionen var på 4 000 t i 1994 (hovedsagelig karpe og ørred) til en værdi 
af 4 mio. ECU fra 20 statsejede brug, der beskæftigede 500 mennesker, plus en uspecificeret 
produktion fra seks privatejede akvakulturbrug. De bulgarske myndigheder har ikke fremlagt 
statistikker om ejerskab, produktion og beskæftigelse i 1995, men mener, at produktionen er 
faldet på grund af statsvirksomhedernes finansielle problemer og mangel på investeringer i de 
nyoprettede private virksomheder. 
Som handelspartner for Fællesskabet leverer Bulgarien 0,08% af EF's samlede import (uanset 
oprindelse) af fiskerivarer og 3,2% af EF's import af fiskerivarer fra ansøgerlandene alene 
(målt i værdi). Hvad EF's eksport angår, aftager Bulgarien 0,34% af dets samlede eksport af 
fiskerivarer og 4,1% af dets eksport af disse varer til ansøgerlandene (målt i værdi). 
77 
Bulgarien har indgået fiskeriaftaler med Mauretanien (1971), Canada (1978), Mozambique 
(1971) og Ukraine (1993). Fiskeriaftalerne med det tidligere Sovjetunionen vedrørende 
Sortehavet (1959 - generelt; 1978 - ansjoser og rejer) og Barentshavet (1978) oplyses fortsat 
at være i kraft. En samarbejdsaftale med Den Russiske Føderation er suspenderet. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Bulgariens produktions- og udenrigshandelstal er lave i forhold til de tilsvarende EF-tal og 
skulle derfor ikke få nogen væsentlig effekt for Fællesskabet som helhed. Efter de 
foreliggende oplysninger om indgåede fiskeriaftaler og Bulgariens medlemskab af 
internationale eller regionale fiskeriorganisationer forudses der ingen større problemer 
vedrørende forenelighed med EF-medlemskab. Ifølge de nylige bulgarske oplysninger om 
nedskæring af Bulgariens kapacitet til at håndhæve kvoter og udføre forskning kunne der 
opstå vanskeligheder i forbindelse med opfyldelsen af EF-forpligtelser og internationale 
forpligtelser. 
Tilpasning af fjernfiskerflådens kapacitet til de ressourcer, der er til rådighed, og 
modernisering af sektoren bliver hovedspørgsmålene. 
De nationale økonomiske vanskeligheder vil sandsynligvis føre til en fuldstændig afhændelse 
af fjernfiskerfartøjerne og en effektiv privatisering af hovedparten af de statslige akvakultur-, 
havfiskeri- og fiskeforarbejdningsvirksomheder i perioden 1997-98. Den fremtidige udvikling 
vil sandsynligvis blive koncentreret om udvikling af ferskvandsakvakultur og muligvis også 
havbrug i Sortehavet. Udviklingen af disse muligheder og etableringen af en effektiv 
privatejet fiskeforarbejdsningskapacitet vil i høj grad afhænge af eksportindtjeningen. 
Industrien er forældet og vil kræve en modernisering. Det bliver nødvendigt for Bulgarien at 
oprette en fiskeriadministration, der kan gennemføre den fælles fiskeripolitik - især 
forvaltning af ressourcerne, førelse af et register over fiskerflåden, implementering af 
strukturpolitikken for sektoren, forvaltning af markedsordningen og indsamling af alle 
statistiske oplysninger - og EF's politik vedrørende sundheds-, hygiejne- og miljøspørgsmål. 
Konklusion 
Moderniseringsprocessen og implementeringen af Fællesskabets regelværk vil kræve en 
betydelig indsats. På mellemlang sigt synes fiskerisektoren ikke at frembyde nogen større 
problemer. 
£n£igi 
Hovedmålsætningerne med EU's energipolitik er ifølge Kommissionens hvidbog om "En 
energipolitik for Den Europæiske Union" bl.a. øget konkurrenceevne, 
energiforsyningssikkerhed og miljøbeskyttelse. Den gældende fællesskabsret på 
energiområdet består af bestemmelser i EF-traktaten og afledt ret vedrørende konkurrence og 
statsstøtte, det indre energimarked' (herunder direktiver om elektricitet, 
prisgennemskuelighed, transitordninger for gas og el, fossile brændstoffer, licenser, 
beredskab inkl. forpligtelser om sikkerhedslagre, osv.), atomkraft, energieffektivitet og miljø. 
De transeuropæiske energitransmissionsnet og støtte til FTU inden for energi er også vigtige 
78 
energipolitiske emner. Blandt igangværende arbejde er liberalisering af gassektoren, 
fællesskabslovgivning om energieffektivitet og auto-oil-programmet. 
Fællesskabsretten på det nukleare område bestod oprindeligt af Euratom-traktaten, men er nu 
blevet betydeligt mere omfattende og består af en række juridiske og politiske instrumenter, 
herunder internationale aftaler. Fællesskabsretten vedrører bl.a. sundhed og sikkerhed, 
herunder strålingsbeskyttelse, sikkerheden på kernekraftanlæg, affaldshåndtering, 
investeringer inkl. finansielle instrumenter under Euratom, fremme af forskning, et nukleart 
fællesmarked, forsyninger, sikkerhedsforanstaltninger og internationale relationer. 
Europa-aftalerne fastslår, at der skal etableres et samarbejde om en gradvis integration af de 
europæiske energimarkeder og ydes bistand inden for de relevante politiske områder. 
Hvidbogen om de associerede central- og østeuropæiske landes integration i EU's indre 
energimarked fremhæver behovet for, at de vigtigste direktiver om det indre marked 
gennemføres i fuldt omfang sammen med EF's konkurrenceret. På kerneenergiområdet 
omtaler hvidbogen forsyninger, kontrolforanstaltninger og transport af radioaktivt affald. 
Sammendrag 
Bulgarien importerer over 70% af sit energiforbrug. Olie og gas (hhv. 26% og 17% af dets 
energibalance) og nukleart brændsel importeres primært fra Rusland. Den begrænsede 
kulimport kommer ligeledes herfra. 
Udvindingen af indenlandsk fast brændsel, især lignit af lav kvalitet, er uøkonomisk og er en 
stor forureningskilde. Vandkraft spiller en mindre rolle inden for energisektoren. 
Uranudvinding ophørte i 1990. 
Bulgariens energisektor tegner sig for 15% af BNP. Effektiviteten i sektoren ligger 2-4 gange 
under EU-gennemsnittet, hvilket øger forureningen. Denne situation kan henføres til historisk 
betingede lave priser, manglen på energieffektivitetspolitikker og forældet teknologi. 
Bulgarien er et vigtigt transitland, særligt for gasforsyninger til regionen, herunder 
Grækenland. På længere sigt er det muligt, at denne regionale rolle udvides som følge af 
olieimport via havnebyen Burgas ved Sortehavet og fremtidige gasleverancer fra Centralasien 
og Iran. En forbindelse mellem Bulgariens el forsyningsnet og det vesteuropæiske UCPTE-net 
er teknisk mulig, men vil kræve betydelige investeringer og ventes derfor ikke realiseret på 
kort sigt. Den nylige synkrone elforbindelse, der er etableret på forsøgsbasis mellem de 
rumænske, bulgarske, græske, serbiske og albanske elforsyningsnet, udgør et første skridt 
frem mod en sådan UCPTE-forbindelse. 
Bulgarien har et kernekraftværk i drift ved Kozloduy, som producerer ca. 40% af landets 
elektricitet. Værket består af seks reaktorer af sovjetisk model, reaktor 1-4 er af typen VVER-
440-230, mens reaktor 5 og 6 er af typen VVER-1000-320. Konstruktions- og 
byggestandarderne for reaktorer af typen VVER-440-230 anses ikke for at opfylde EU's 
generelt accepterede sikkerhedsmål. VVER-1000-320 reaktorer er nyere og kan opgraderes. 
Siden 1990 er der foretaget betydelige investeringer i reaktorerne for at forbedre sikkerheden 
i de resterende driftsår. 
79 
I henhold til 1993-aftalen om kontoen for nuklear sikkerhed, der administreres af EBRD, har 
Bulgarien accepteret at standse driften af reaktor 1-4, så snart der var fundet alternative 
energiforsyningskilder. Det var ventet, at de fire reaktorer kunne tages ud af drift på det 
tidspunkt. Den bulgarske regering har endnu ikke fastlagt sin holdning til en revideret 
tidsplan for nedlukningen. På nuværende tidspunkt vides det ikke om der findes planer for 
driftsstandsning af de fire reaktorer inden udløbet af deres konstruktionsbestemte levetid 
(2004,2011). 
De to VVER 1000-320-reaktorers konstruktions- og byggestandarder regnes for at være 
tættere på de i EU generelt accepterede sikkerhedsmål. Investeringer i en modernisering af 
disse reaktorer ventes påbegyndt i 1998. 
I 1990 måtte opførelsen af to andre VVER 1000-reaktorer ved Belene indstilles på grund af 
pengemangel. Regeringen har erklæret, at færdiggørelsen af Belene-værket er definitivt 
skrinlagt. Landet har desuden en forskningsreaktor i drift. 
Sektoren for nuklear energi overvåges af et udvalg om anvendelse af atomkraft til civile 
formål (Committee on the Use of Atomic Energy for Peaceful Purposes), hvis arbejdsopgaver 
er fastlagt i loven om atomkrafts anvendelse til civile formål. I de seneste år har udvalget 
modtaget omfattende teknisk bistand, bl.a. fra EU, som har sigtet mod at forbedre dets 
arbejdsmetoder og udvikle de menneskelige ressourcer. 
Rusland leverer reaktorbrændslet. Førhen blev brændslet til dels fremstillet af indenlandsk 
uran og sendt til det daværende Sovjetunionen til bearbejdning. Bulgarien råder hverken over 
anlæg til uranberigning eller brændselsfremstilling. Det brugte brændsel sendes i øjeblikket 
ikke retur til Rusland men lagres i et bassin på værkets område. Der er planer om at opføre et 
tørlager til deponering på mellemlang sigt. En politik vedrørende slutdeponering af brugt 
brændsel foreligger endnu ikke. Omkostningerne ved behandling af brugt brændsel og 
nedlukning af kraftværker er ikke indregnet i elpriserne på nuværende tidspunkt. Der er 
blevet oprettet en fond til dette formål, men primo 1997 var der endnu ikke foretaget 
indbetalinger hertil. Der er behov for et nyt nationalt depot for radioaktivt affald fra Kozloduy 
og andre producenter. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Der er endnu ikke udarbejdet en sammenhængende overordnet energipolitik. Regeringens 
"strategi for energisektorens udvikling" fra 1995, som dækker perioden 1995-2010/2020 
fokuserede på at øge elproduktionskapaciteten, omhandlede i ringe grad udviklingen af andre 
undersektorer på energiområdet og pegede ikke på muligheder for finansiering af de 
nødvendige investeringer. 
Den nuværende regerings arbejdsprogram fastslår, at energisektoren har national prioritet. I 
programmet anføres det, at regeringen vil koncentrere sin indsats omkring en styrkelse af 
energisektorens lovrammer, en forbedring af energieffektiviteten, samt en omstrukturering og 
gradvis privatisering af de offentlige kraftværker og diversificering af energiforsyning og -
forbrug. 
Rammerne for konkurrencen i energisektoren overholder endnu ikke direktiverne om det 
indre energimarked, som de anvendes i forbindelse med EF's konkurrenceret. I princippet kan 
80 
1991-loven om beskyttelse af konkurrencen anvendes på energisektoren, men der findes 
derimod ingen specifik lovgivning for energiområdet. Det er derfor af afgørende betydning, al 
der vedtages og gennemføres en energilov. Koncessionsloven fonidser ikke-diskriminerende 
adgang til kulbrinter og udgør således et godt skridt frem mod opfyldelse af EU-reglerne på 
det område. 
De største produktions-, transmissions- og distributionsselskaber i energisektoren er 
statsejede, vertikalt integrerede monopoler, men regeringen har meddelt, at der vil ske 
privateriseringer. Liberaliseringen af oliehandelen bør ligeledes noteres. 
Energipriserne er steget kraftigt i den seneste tid. Fra april 1997 ser det ud til, at gaspriserne 
er omkostningsdækkende og at elpriserne dækker driftsomkostningerne men endnu ikke 
investerings- og miljøomkostningerne, herunder omkostningerne ved nedlukning af 
kernekraftværker og forvaltning af radioaktivt affald. Priser på varme i lokale områder er 
stadig subventionerede af sociale årsager. De kunstige priser både før og i mindre grad nu har 
hindret energisektorens omstrukturering. 
Der findes såvidt vides ikke detaljerede planer om at opfylde EF's beredskabskrav, herunder 
kravet om olielagre til 90 dages forbrug. Landets vanskelige økonomiske situation vil 
sandsynligvis ligge hindringer i vejen for opbyggelsen af lagrene, både på kort og også på lidt 
længere sigt. 
En omstrukturering af sektoren for fremstilling af fast brændsel blev planlagt i 1996. Der skal 
tages højde for de sociale og regionale følger heraf, mens statsinterventionerne skal vurderes i 
henhold til EF's statsstøtteregler. 
Bulgarien skal gøre en betydelig indsats for at opfylde EU-lovgivningens bestemmelser om 
energieffektivitet (f.eks. energimærkning og effektivitetsnormer) og miljøbeskyttelse (f.eks. 
brændselskvalitet), men der er stadig meget, der skal gøres. Det kan vise sig vanskeligt at 
omstrukturere landets raffinaderier, som vil komme til at konkurrere på et mættet europæisk 
marked. 
Landets tiltrædelse vil muligvis øge EU's afhængighed af russisk uran og 
berigningsfaciliteter. EU's forsyningssikkerhedspolitik om diversificering af forsyninger med 
nukleart materiale vil imidlertid gælde for forsyningskontrakter, der indgås efter tiltrædelsen. 
Ved tiltrædelsen skal Bulgarien overholde Euratom-traktatens bestemmelser, herunder særligt 
bestemmelserne om forsyninger af nukleart materiale, det nukleare fællesmarked, 
kontrolforanstaltninger, sundhed og sikkerhed og internationale aftaler. Skønt Bulgarien 
deltager i alle de internationale aftaler på det nukleare område, har det endnu ikke gennemført 
dem alle i sin lovgivning. Der skal foretages visse lovmæssige tilpasninger for ,at landet kan 
overholde Euratom-bestemmeiserne om forsyninger og ejendomsret. Bulgarien har imidlertid 
en ubegrænset kontroloverenskomst med IAEA, og der ventes ikke at være problemer med 
anvendelsen af fællesskabsretten på dette område. Der skal tages stilling til spørgsmålet om 
nuklear sikkerhed, og der må efterhånden aftales og gennemføres realistiske programmer, 
som inkluderer nedlukning om nødvendigt. Det må forventes, at det i det kommende år vil 
være nødvendigt med løbende bistand til sikkerhedsmyndigheden, som står over for en stor 
opgave. 
81 
Konklusion 
Bulgarien må kraftigt øge sin indsats på energiområdet for at forberede sig på integrationen. 
Specielt foranstaltninger vedrørende monopoltilpasning, herunder import og eksport, 
netadgang, energiprissætning, beredskab inklusive opbyggelsen af de obligatoriske olielagre, 
omstrukturering og statsinterventioner i sektoren for fremstilling af fast brændsel, 
energieffektivitet og brændselskvalitetsstandarder kræver nøje opmærksomhed. Bulgarien 
skal gennemføre visse nukleare aftaler i sin nationale lovgivning og foretage lovtilpasninger 
for at overholde bestemmelserne i Euratom-traktaten. 
Spørgsmålet om nuklear sikkerhed kræver løbende opmærksomhed, og der må hurtigt 
gennemføres de aftalte realistiske programmer, herunder eventuelle nedlukninger. Der skal 
findes mere langsigtede løsninger hvad angår det radioaktive affald. 
82 
Transport 
Fællesskabets transportpolitik består af tiltag og initiativer inden for tre hovedområder: 
- kvalitetsforbedring gennem udvikling af integrerede og konkurrencedygtige 
transportsystemer på grundlag af avancerede teknologier, som også bidrager til opfyldelse 
af miljømæssige og sikkerhedsmæssige målsætninger 
- forbedring af det indre markeds funktion ved fremme af mere effektive og brugervenlige 
transporttjenester samtidig med, at valgmuligheder og sociale standarder sikres 
- udvidelse af den eksterne dimension, ved at man forbedrer transportforbindelserne til 
tredjelande og fremmer EU-virksomhedernes adgang til andre transportmarkeder (Den 
Fælles Transportpolitik, Handlingsprogram for 1995-2000). 
Europaaftalen rummer bestemmelser om tilnærmelse af lovgivningen til fællesskabsretten og 
samarbejde med det formål at omstrukturere og modernisere transportområdet, at skabe bedre 
adgang til transportmarkedet, at lette transittrafikken og at nå frem til driftsmæssige 
standarder svarende til dem, der gælder i Fællesskabet. Hvidbogen fokuserer på 
foranstaltninger til opfyldelse af betingelserne for det indre marked inden for 
transportsektoren, herunder aspekter som konkurrence, harmonisering af lovgivning og 
standardisering. 
Sammendrag 
Bulgarien har en lang grænse til Grækenland og er placeret på den traditionelle rute fra 
Mellemøsten til Central- og Vesteuropa. Tre transeuropæiske transportkorridorer, som blev 
fastlagt på den tværeuropæiske transportkonference på Kreta, krydser bulgarsk territorium, 
den fjerde udgøres af Donau, som danner størstedelen af Bulgariens grænse til Rumænien. 
Krigen i det tidligere Jugoslavien førte til en stigning i transittrafikken til og fra Grækenland 
og til en omlægning af transittrafikken til og fra Mellemøsten, en udvikling, der medførte stor 
overbelastning af de bulgarske hovedveje, ved grænseovergangsstederne og ved de steder, 
hvor man krydser donau-floden. 
Bulgariens økonomiske problemer førte til en kraftig tilbagegang i efterspørgslen efter 
godstransport og passagerbefordring inden for alle transportformer. Undtaget herfra var 
søtransporten af gods, som følge af, at den bulgarske handelsflådes operationer blev dirigeret 
bort fra sortehavsområdet, samt transporten af flypassagerer. Den samlede efterspørgsel efter 
transport er endnu ikke nået op på det tidligere niveau, selv om den nu igen er på vej op. Den 
vigtigste ændring med hensyn til transportens fordeling på de forskellige former er sket inden 
for godstransporten, med en betydelig stigning i den andel, vejgodstransporten tegner sig for, 
sammenholdt med de andre godstransportformer. 
Bulgarien har behov for at investere i omfattende forbedringer af vejnettet, ligesom der er 
behov for at udbygge diverse grænseovergangsfaciliteter, der tidligere var af meget begrænset 
størrelse. Den manglende investering i transportinfrastruktur og -udstyr igennem de sidste ti 
år rejser store problemer, især i en situation, hvor det meste offentlige transportudstyr skal 
importeres. Meget af det eksisterende udstyr stammer fra den tidligere Sovjetunion, og der er 
derfor behov for omfattende investeringer med henblik på at erstatte det ikke-standardiserede 
eller forældede udstyr. 
83 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Med hensyn til gennemførelsen af det indre marked har Bulgarien udfoldet store bestræbelser 
for at overtage den gældende fællesskabsret. Den bulgarske sektor for international transport 
anvender allerede i en vis udstrækning regler, der svarer til EF's regler, især på området for 
sejlads ad indre vandveje og kombineret transport. Med hensyn til lufttransporten er et forslag 
til luftfartslov blevet ændret, så det er kommet helt i overensstemmelse med EF's regler. Dog 
er der behov for meget store investeringer og bestræbelser for at gennemføre 
fællesskabsretten, især på sikkerhedsområdet. Sikkerhedslovgivningen og gennemførelsen 
heraf må styrkes. Desuden vil den nødvendige fornyelse af bestanden af flyvemaskiner kunne 
volde ikke ubetydelige finansieringsproblemer. Inden for søtransportsektoren er det 
væsentligste punkt, hvor landet er sakket bagud i forhold til gældende fællesskabsret, 
sikkerheden, hvor Bulgarien endnu befinder sig et stykke fra Unionens standarder. 
Bulgariens vejgodstransport er ikke i fuld overensstemmelse med den gældende 
fællesskabsret. De punkter, der bør overvåges i førtiltrædelsesperioden, omfatter 
foranstaltninger vedrørende færdselssikkerhed, vægt og dimensioner og brugerafgifter. Det er 
nødvendigt at sikre fuld overensstemmelse med Fællesskabets regler om vægt og 
dimensioner, så det bulgarske vejnets mulighed for at modtage EU-køretøjer ikke 
indskrænkes. 
Jernbanesektoren og passagerbefordring ad vej volder færre problemer end de andre sektorer, 
for så vidt angår overtagelsen af den gældende fællesskabsret, selv om det vil være 
nødvendigt med visse afklaringer, og selv om der endnu skal gøres en indsats på 
jembaneområdet. Til gengæld synes disse to markeders funktion i højere grad at kræve 
nærmere dokumentation, idet de strukturelle ændringer (privatisering, indførelse af 
konkurrencemomenter osv.) først er ved deres spæde begyndelse. 
Udviklingen af et integreret og konkurrencedygtigt transportsystem er et mål, som de 
bulgarske myndigheder holder sig for øje; de to største problemer på dette område vil nok 
være at nå op på et fyldestgørende sikkerhedsniveau og at nå frem til en optimal udnyttelse af 
transportsystemet. Med hensyn til sikkerheden har Bulgarien gjort en række lovende 
fremskridt, men landet er endnu fjernt fra at opfylde Fællesskabets normer, især inden for 
lufttransport, søtransport og vejtransport. Med hensyn til det mål, der går ud på at nå frem til 
et sammenhængende transportsystem, vil Bulgarien sandsynligvis opleve en varig tendens til 
forøgelse af vejtransporten og bør derfor satse mere på anvendelse af jernbanenettet og de 
indre vandveje, også på baggrund af den svaghed, der præger vejnettet sammenlignet med 
jernbanenettet og systemet af indre vandveje. 
Overgangen fra en kommandoøkonomi, hvor man bevidst foretrak anvendelse af jernbanerne 
og de indre vandveje, til en markedsøkonomi med brugernes frie valg af transportform har 
medført, at trafikstrømmene nu atter tenderer til at foretrække vejene. Denne udvikling har 
indtil dato kun delvis fundet sted i Bulgarien. I den forbindelse satser regeringen i sit program 
på en størst mulig privatisering af transportmarkedet, herunder en omstrukturering og 
privatisering af de bulgarske statsbaner (BDZ) og af luftfartsselskabet Balkan Air som led i 
statens generelle ønske om at trække sig ud af ejerskab og ledelse af transportvirksomheder. 
84 
Med hensyn til en forbedring af forbindelserne til medlemsstaterne og til de andre nabolande 
påregner Bulgarien mellem 1995 og 1999 at investere ca. 0,6 mia. ECU over landets eget 
budget i de transportinfrastrukturer, der anvendes af den internationale trafik, især til fordel 
for de transeuropæiske transportkorridorer. Dette beløb svarer til ca. 1,2% af BNI, hvilket 
sandsynligvis vil være utilstrækkeligt i forhold til behovet, på baggrund af vejnettets aktuelle 
tilstand og især på baggrund af den kløft, der er mellem landets lastbilpark og de tekniske 
karakteristika, der præger Fællesskabets motorkøretøjer, der anvendes til vejgodstransport; 
eventuelle nedskæringer af dette beløb som følge af budgetmæssige stramninger vil 
yderligere kunne forværre dette problem. 
Konklusion 
Bulgarien har gjort fremskridt med hensyn til overtagelsen af den gældende fællesskabsret på 
transportområdet. Det er dog nødvendigt, at landet hurtigt kommer på linje med 
fællesskabsretten, og sektorerne søtransport, lufttransport og vejgodstransport er i så 
henseende de sektorer, der rummer de fleste potentielle problemer, især for så vidt angår 
sikkerheden. Med hensyn til de andre transportsektorer, bør den rent faktiske anvendelse af 
gældende fællesskabsret fortsat overvåges, især inden for jernbanesektoren. 
Der bør også drages omsorg for, at de nødvendige midler til etablering af grundlaget for det 
fremtidige transeuropæiske transportnet, der vil blive udvidet med de nyoptagne lande, vil 
være til stede, og at de aktuelle mangler ved vejnettet hurtigt afhjælpes, ligesom indførelsen 
af den gældende fællesskabsret bør få. følger for fornyelsen af flåden af luftfartøjer. Det vil 
desuden være nødvendigt, at de administrative strukturer i Bulgarien, herunder de 
tilsynsmyndigheder, der f.eks. tager sig af sikkerheden, hurtigt styrkes på en konsekvent 
måde. 
Små og mellemstore virksomheder 
EU's virksomhedspolitik sigter mod at give de små og mellemstore virksomheder gunstige 
forhold at udvikle sig under i hele EU, at forbedre deres konkurrenceevne og fremme deres 
udvikling i EU og internationalt. Virksomhedspolitikken er kendetegnet ved en høj grad af 
subsidiaritet. Fællesskabets komplementære rolle er fastlagt i et flerårigt program for små og 
mellemstore virksomheder i EU. Programmet danner rets- og budgetgrundlag for EU's 
konkrete aktioner til fordel for de små og mellemstore virksomheder. Den gældende 
fællesskabsret har hidtil været begrænset til henstillinger inden for nogle konkrete områder, 
selvom lovgivningen inden for andre områder (som f.eks. konkurrence, miljø og selskabsret) 
også har betydning for de små og mellemstore virksomheder. 
Europa-aftalen omhandler samarbejde om at udvikle og styrke de små og mellemstore 
virksomheder, særligt i den private sektor, gennem bl.a. information og bistand i retlige, 
administrative og skattemæssige anliggender. Hvidbogen indeholder ingen konkrete for­
anstaltninger. 
Sammendrag 
Fra at have været nærmest ikke-eksisterende i slutningen af 80erne er den private sektor 
vokset, således at den i 1995 tegnede sig for 38% af værditilvæksten og ca. 41% af 
beskæftigelsen. Ved udgangen af 1996 var der registreret 321 000 private virksomheder (en 
85 
betydelig stigning i forhold til situationen 3 år tidligere), imod 20 000 offentlige 
virksomheder. Der indsamles ikke oplysninger om størrelsen på de private virksomheder, 
men alt tilgængeligt materiale tyder på, at det i langt de fleste tilfælde drejer sig om mikro­
virksomheder med under fem ansatte. Hovedparten af disse private enheder beskæftiger sig 
med handel og tjenesteydelser til private og andre virksomheder. 
Disse private virksomheder opererer i et ustabilt økonomisk miljø hvor et højt renteniveau, 
højt og ustabilt skattetryk og usikkerhed omkring lovgivningsprocessen udgør de vigtigste 
hindringer for udfoldelsen af deres aktiviteter. Der findes ingen speciel lovgivning for små og 
mellemstore virksomheder i Bulgarien. Der blev i 1991 under industriministeriet oprettet en 
fond for små og mellemstore virksomheder med henblik på at støtte oprettelsen af mindre 
private virksomheder gennem långivning på favorable vilkår. Der er med hjælp fra Phare-
programmet oprettet regionale udviklingsagenturer og centre til støtte for forretningslivet, og 
der er åbnet kreditter til små og mellemstore virksomheder. Der kan også hentes en vis støtte i 
ikke-regeringskontrollerede organisationer, som f.eks. industri- og handelskammeret. Flere på 
hinanden følgende regeringer har udtalt deres støtte til oprettelsen af et landsdækkende 
agentur for små og mellemstore virksomheder, og ifølge forlydender vil der i den nærmeste 
fremtid blive vedtaget et regeringsdekret desangående. 
De nuværende bestræbelser på at forbedre forholdene for de små og mellemstore 
virksomheders i perioden op til optagelsen bør derfor fortsættes. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
At overvinde de problemer, der stiller sig hindrende i vejen for den private sektors vækst i 
Bulgarien, vil kræve en målbevidst indsats med henblik på at stabilisere det 
makroøkonomiske miljø, forenkle lovgivningsproceduren og de administrative procedurer, 
styrke støtteforanstaltningerne, forenkle skattesystemet og øge de små og mellemstore 
virksomheders finansieringsmuligheder, hvilket vil tage adskillige år. 
Den tidligere førte økonomiske politik og lovgivningsmæssige, fiskale og administrative 
rammer har ikke været fremmende for SMV udvikling. Omstruktureringsindsatsen påkrævet 
for Bulgariens større statsejede virksomheder taget i betragtning, er der behov for passende 
tilskyndelse og støtteforanstaltninger for SMV'er. 
Konklusion 
Bulgariens integration vil ikke komme til at volde nævneværdige problemer på dette område. 
3.5 Økonomisk og social samhørighed 
Beskæftigelse og sociale anliggender 
Fællesskabets socialpolitik er blevet udviklet ved hjælp af en række forskellige instrumenter 
som f.eks. juridiske bestemmelser, Den Europæiske Socialfond og aktioner, der fokuserer på 
specifikke spørgsmål, herunder folkesundhed, fattigdom og handicappede. EF's regelværk 
omfatter sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsret og arbejdsvilkår, lige 
muligheder for mænd og kvinder, koordinering af socialsikring for vandrende arbejdstagere 
samt tobaksvarer. Sociallovgivningen i Unionen har været karakteriseret af fastlæggelsen af 
86 
minimumsnormer. Desuden er dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk niveau 
nedfældet i traktaten (artikel 118B), og i protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken 
henvises der til konsultation af arbejdsmarkedets parter og foranstaltninger med henblik på at 
lette dialogen mellem dem. 
Europaaftalen indeholder bestemmelser om tilnærmelse af lovgivning til fællesskabsretten og 
samarbejde om forbedring af standarder inden for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, 
arbejdsmarkedspolitikker og modernisering af socialsikringssystemet. Den fastsætter også, at 
EF-arbejdstagere, der er lovligt beskæftiget i Bulgarien, skal behandles uden nogen i 
nationaliteten begrundet forskelsbehandling, for så vidt angår arbejdsvilkår. Hvidbogen 
foreskriver foranstaltninger med henblik på en tilnærmelse inden for alle områder af 
regelværket. 
Sammendrag 
I Bulgarien er rammerne for løsningen af socioøkonomiske spørgsmål i dialog med 
arbejdsmarkedets parter stadig på det indledende stadium. Den sociale dialog foregår 
hovedsagelig som en tresidet konsultationsprocedure, der omfatter fagforeningerne, 
arbejdsgiverne og staten, og hvor den endelige afgørelse overlades til det kompetente 
regeringsorgan. Dialogen finder sted inden for rammerne af det "nationale råd for tresidet 
samarbejde". Indtil for nylig var fagforeningerne modvillige til at deltage i de tresidede 
samarbejdsstrukturer på grund af regerings dominerende rolle. Der findes to større 
fagforeninger, som er medlemmer af Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS), 
samt fire andre anerkendte fagforeninger, mens man på arbejdsgivernes side finder en række 
organer, der repræsenterer interesserne hos både den offentlige og den private sektor. Hvis 
der sker yderligere fremskridt i privatiseringsprocessen, vil det måske kunne bidrage til at 
skabe en mere afbalanceret social dialog. 
Siden overgangen er staten blevet drastisk svækket, mens væksten i den private sektor har 
været moderat og arbejdsløsheden er vokset kraftigt. Ifølge ILO's beregningsmetode faldt den 
i 1996 til 13,7% , fra 20,5% i 1994. 
Bulgarien er begyndt at udvikle moderne arbejdsmarkedspolitikker og bestemmelser og 
institutioner på dette område. Denne proces vil skulle videreføres inden for rammerne af 
regeringens strukturreformpolitik. 
Selvom det sociale sikkerhedssystem dækker størsteparten af de sociale risici, herunder 
sygdom, ulykke og sundhedspleje og sociale bistandsordninger, giver de nuværende ydelser 
en inadækvat beskyttelse mod fattigdom: I slutningen af 1996 var der over 40% af 
befolkningen, som levede under den officielle fattigdom stærskel. Antallet af personer, der er 
forsikrede mod sociale risici, faldt fra over 4 millioner i 1990 til mindre end 3 millioner i 
1994, men er dog begyndt at stige igen. Den andel af BNP, der anvendes til socialsikring, er 
relativt lav, ca. 10% i 1995 (mod 12% i 1990). Der vil skulle gøres en fortsat indsats for at 
sikre, at der udvikles sociale beskyttelsesforanstaltninger. 
Den generelle sundhedssituation i Bulgarien er alvorlig. Sundhedssystemet står over for store 
vanskeligheder, herunder lejlighedsvis mangel på medicin og vigtige medicinske 
instrumenter. 
87 
Vurdering af den nuværende og den fremtidige situation 
Selvom Bulgarien er begyndt at tilpasse sin lovgivning vedrørende specifikke EU-regler 
inden for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, er kravene og principperne i 
rammedirektivet fra 1989 endnu ikke opfyldt. Det er fortsat usikkert, i hvilket omfang der er 
etableret en uafhængig tilsynsstruktur til at sikre en ligelig og korrekt anvendelse af 
sundheds- og sikkerhedsstandarderne. Den eksisterende struktur har hverken mandat eller 
ressourcer til at sikre en korrekt håndhævelse af standarderne inden for sundhed og sikkerhed 
på arbejdspladsen. 
Der vil skulle foretages væsentlige tilpasninger på området arbejdsret, både hvad angår 
lovgivning og håndhævelsesstrukturer. Lovgivningen vedrørende ordentlig konsultation af 
arbejdstagerne og deres repræsentanter i situationer med f.eks. kollektive afskedigelser eller 
virksomhedsoverdragelse er ufuldstændig. På samme måde findes der ikke nogen specifikke 
bestemmelser vedrørende beskyttelsen af arbejdstagerne i tilfælde af arbejdsgiverens 
insolvens eller kollektive afskedigelser. Det er nødvendigt, at love og forskrifter vedrørende 
ansættelsesvilkår, herunder arbejdskontrakter, beskyttelse af unge på arbejdspladsen og 
arbejdstider, kompletteres og håndhæves korrekt. 
For så vidt angår ligestilling, er de grundlæggende bestemmelser i EF-lovgivningen om ikke-
forskelsbehandling af kvinder og mænd omfattet af den bulgarske lovgivning. Men lovene til 
fordel for kvinder anvendes ikke altid i praksis, og kvindernes situation synes at være blevet 
forringet. Der findes ingen arbejdsretlig domstol, og det står ikke klart, om sager om 
forskelsbehandling kan indbringes for en normal domstol. 
Hvad angår retten til fri bevægelighed for arbejdstagere, synes der ikke at være noget til 
hinder for, at Bulgarien skulle kunne gennemføre bestemmelserne i regelværket på dette 
område. Indførelsen af retten til fri bevægelighed vil imidlertid kræve ændringer i den 
nationale lovgivning, navnlig med hensyn til adgangen til beskæftigelse og behandling uden 
nogen i nationaliteten begrundet forskelsbehandling. 
I forbindelse med socialsikring for vandrende arbejdstagere volder tiltrædelsen i princippet 
ikke større problemer, selvom det vil være nødvendigt at foretage visse tekniske tilpasninger. 
Et vigtigere punkt er den administrative kapacitet til at gennemføre de detaljerede 
koordinationsregler i samarbejdet med andre lande. Bulgarien vil skulle opbygge de 
nødvendige administrative strukturer til at arbejde inden for rammerne af 
koordinationssystemet. 
Bulgarien har vedtaget forskrifter, der dækker de to EF-direktiver om advarselsmærkning på 
cigaretpakker og maksimalt tjæreindhold. 
Konklusion 
Kompatibiliteten med EF-standarderne er lav, og de eksisterende foranstaltninger anvendes 
ikke altid i overensstemmelse med EF-praksis. Det sociale system har brug for en reform, og 
den sociale dialog vil skulle forbedres. Der vil skulle udfoldes særdeles store bestræbelser for 
at sikre en effektiv gennemførelse. Det er nødvendigt, at der gøres substantielle fremskridt 
inden for tilnærmelse af lovgivning og anvendelse af EF-regelværket, før Bulgarien vil være i 
stand til at påtage sig forpligtelserne i forbindelse med medlemskab. 
88 
Regionalpolitik og samhonghed 
Ifølge traktatens afsnit XIV søger Fællesskabet at styrke samhørigheden, navnlig via 
strukturfondene. Bulgarien skal indføre disse instrumenter effektivt og samtidig overholde de 
principper, målsætninger og procedurer, der gælder på tiltrædelsestidspunktet. 
I Europaaftalen er der bestemmelser om samarbejde om regionaludvikling og fysisk 
planlægning, bl.a. ved hjælp af udveksling af oplysninger blandt lokale, regionale og 
nationale myndigheder samt udveksling af embedsmænd og eksperter. Hvidbogen indeholder 
ikke nogen særlige bestemmelser herom. 
Sammendrag 
Bulgariens BNP pr. indbygger udgjorde i 1995 ca. 24 % af EU-gennemsnittet, og 
arbejdsløsheden lå reelt på 14 %. I den hårdest ramte region (Montana: 19,6 %) er der en 
registreret arbejdsløshed, der ligger næsten 15 procentpoint højere end Sofias (4,5 %). 
Der er to hovedlinjer i den nuværende strukturelle tilpasningsproces på regionalt plan: 
- Regionale udsving i tilbagegangen for industrien og landbruget. Størst er tilbagegangen for 
fremstillingsindustrien i regionerne Haskovo, Russe og Varna. For landbrugets 
vedkommende er de hårdest ramte regioner Bourgas, Varna og Plovdiv. 
- Regionale udsving i forudsætningerne for økonomiske udvikling som følge af forskelle i 
f.eks. infrastrukturer og menneskelige ressourcer. 
Der fokuseres desuden på grænseområderne, der er præget af affolkning og isoleret 
beliggenhed. 
Bulgarien er opdelt i 9 regioner, der er forvaltningsenheder for centraladministrationen. De 
255 selvstyrende kommuner udgør de grundlæggende administrative og territoriale enheder 
for gennemførelsen af selvstyre. Bulgarien er i gang med at lave en forvaltningsreform, der 
tager sigte på at erstatte de 9 regioner med 12-21 distrikter, som måske kan få selvstyre. 
Ifølge de nationale retningslinjer for regionaludvikling, der blev vedtaget i 1994, udarbejdes 
politikken for strukturtilpasning på nationalt niveau på et sektororienteret grundlag. Heri kan 
der lægges særlig vægt på regionale problemer. Der er ved at blive udarbejdet forslag til 
regler om regionalpolitik, der er baseret på EF-metoder, og som indeholder planer om 
oprettelse af en regionaludviklingsfond. 
Ministeriet for regionaludvikling og anlægsarbejder fungerer som ledende regeringsorgan. 
Det har traditionelt fokuseret på udvikling af infrastrukturer, navnlig vandressourcer og 
vandværker, anlægsarbejder, energinet og fysisk planlægning. 
Der er nedsat et rådgivende råd for grænseoverskridende politik, infrastrukturer og 
lokalforvaltning, som skal koordinere regionaludviklingsinitiativer, der gennemføres via 
sektorpolitikkerne. 
Den finansielle bistand til kommuner i krise er Bulgariens største regionaludviklings-
foranstaltning. Det er dog endnu ikke muligt at fastslå, hvor stor en del af Bulgariens 
udviklingsudgifter der kan anses som sammenlignelige med EF's strukturpolitik. Der kan 
89 
derfor ikke på nuværende tidspunkt laves et pålideligt skøn over Bulgariens 
medfinansieringsevne. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Bulgariens regionaludviklingsinitiativer gennemføres inden for sektorpolitikkerne. Der er dog 
voksende bevidsthed om de stadigt større regionale forskelle og om behovet for en aktiv 
regionalpolitik, der inddrager alle forvaltningsniveauer. 
Der findes imidlertid for øjeblikket ikke noget samlet kompleks af strategier, administrative 
rammer og budgetinstrumenter med henblik på en regionaludviklingspolitik, og 
regionaludviklingsfonden, der skulle have fungeret fra januar 1997, er endnu ikke oprettet. 
Konklusion 
Der er blandt de bulgarske myndigheder en voksende bevidsthed om behovet for, at de 
voksende regionale forskelle skal imødegås af en effektiv regionalpolitik. Bulgariens 
kapacitet på det administrative område til at forvalte integrerede 
regionaludviklingsprogrammer skal imidlertid forbedres. Der er stadig behov for betydelige 
reformer, der omfatter etablering af en effektiv koordinering mellem ministerierne og 
indførelse af relevante counterpart-midler, inden Bulgarien er rede til at anvende 
fællesskabsbestemmelserne og effektivt formidle støtten fra EF's strukturpolitik. 
3.6 Livskvalitet og miljø 
Miljø 
Fællesskabets miljøpolitik, der udledes af traktaten, sigter mod bæredygtighed baseret på 
integrering af miljøbeskyttelse i EU's sektorpolitikker, forebyggende indsats, forureneren 
betaler princippet, bekæmpelse af skader ved kilden og delt ansvar. Fællesskabets regelværk 
omfatter omkring 200 retsakter, der dækker en lang række spørgsmål, herunder vand- og 
luftforurening, forvaltning af affald og kemikalier, bioteknologi, strålingsbeskyttelse og 
naturbeskyttelse. Medlemsstaterne skal sikre, at der foretages en vurdering af virkninger på 
miljøet, inden der gives tilladelse til visse offentlige og private projekter. 
Ifølge Europaaftalen skal Bulgariens udviklingspolitik ledes af princippet om bæredygtig 
udvikling og bør fuldt ud inddrage miljøhensyn. Den fastlægger ligeledes miljø som et 
område for bilateralt samarbejde samt for tilpasning af landets lovgivning til Fællesskabets. 
Hvidbogen dækker kun en mindre del af retsakterne på miljøområdet, nemlig produktrelateret 
lovgivning, der er direkte forbundet med fri bevægelighed for varer. 
Sammendrag 
Bulgariens miljøproblemer er meget alvorlige, og de er ikke blevet behandlet effektivt. 
Bulgarien har høje emissioner af luftforurenende stoffer, navnlig svovldioxid og svævestøv 
fra varmekraftværker, sværindustrien, boligopvarmning og motorkøretøjer. Luftkvaliteten 
lokalt er af væsentlige risiko for sundheden. Affald er årsag til stor bekymring: metoderne til 
affaldsforvaltning er elementære, navnlig hvad angår bortskaffelse, og der er ingen regler for 
90 
forbrænding. Jordbundsforurening og erosion er ligeledes alvorlig. Grundvandskvaliteten er 
almindeligvis god for drikkevandsforsyningen. I bestemte områder er der imidlertid 
problemer med kontaminering med metaller, såvel som sulfater og nitrater fra 
gødningsstoffer. Bulgarien har en imponerende biodiversitet, og beskyttelse af landets 
naturarv har traditionelt haft høj prioritet. 
Efter 1990 blev der oprettet et miljøministerium, og der blev vedtaget en miljørammelov 
(1990, senere ændret), der blandt andet indførte 'forureneren betaler' princippet og vurdering 
af virkninger på miljøet. Der blev i 1992 udarbejdet en miljøstrategi, der blev ajourført i 
1994. Strategien fastlægger yderligere udvikling af de institutionelle, retlige og 
forskriftsmæssige rammer, og identificerer de områder, der kræver højtprioriteret indsats, 
nemlig - blandt andre - emissioner til luften af bly og andre tungmetaller og mulig 
kontaminering af drikkevands- og levnedsmiddelforsyningerne. Den nationale 
miljøbeskyttelsesfond, der blev oprettet i 1995 og hovedsagelig finansieret af bøder og 
afgifter for industriforurening og brændstoffer, giver støtte og lån til kommuner og 
virksomheder til miljøforanstaltninger. Hidtil har miljøudgifterne i Bulgarien været lave. 
Lovgivning, herunder forskrifter om vurdering af virkninger på miljøet, er stadig 
ufyldestgørende. Standarder for emissioner til luften er utilstrækkelige for nogle stoffer, og de 
gældende standarder håndhæves ikke på ensartet vis. Der er imidlertid blevet udarbejdet en 
luftforureningslov, der foreslår at indføre en ordning for tilladelser. Standarder for 
udledninger til vand er utilstrækkelige, skønt der er blevet udarbejdet en ny vandlov. Bortset 
fra området for farligt affald, hvor der findes nogen lovgivning, er der ingen 
sammenhængende lovgivning for affaldsforvaltning. Der er ingen officiel kontrol med 
affaldsbortskaffelsesmetodeme og inden specifik lovgivning om forbrænding af affald. 
Forordninger om kemiske stoffer og landbrugets forurening mangler eller skal revideres. Det 
samme gælder for strålingsbeskyttelse, hvor der desuden mangler en sikkerhedskultur. Rovi 
Han-depotet for radioaktivt affald opfylder ikke de sikkerhedskrav, der er alment godkendte i 
EU. 
I sit program bebuder regeringen en ny miljøstrategi, ny lovgivning, herunder love om vand-
og naturbeskyttelse samt fiskale incitamenter til miljøinvestering. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Skønt Bulgariens hele miljølovgivning er under revision, og ny lovgivning synes at indeholde 
eller tilnærme sig EF-standarder (f.eks. forslaget til vandlov), er tilnærmelsesgraden stadig 
lav på de fleste områder, herunder luft- og vandkvalitet, affaldsforvaltning, kemiske stoffer, 
strålingsbeskyttelse og naturbeskyttelse. Forskrifterne om vurdering af virkninger på miljøet 
skal udvikles yderligere, eftersom nylige ændringer har svækket bestemmelsernes virkninger 
betydeligt. Der burde lægges særlig vægt på hurtig gennemførelse i national lov af 
rammedirektiveme om luft, affald, vand og direktivet om integreret forebyggelse og 
bekæmpelse af forurening (IPPC) samt opstilling af finansieringsstrategier for lovgivning i 
vand-, luft- og affaldssektorerne, der kræver betydelige investeringer. 
Med hensyn til effektiv overensstemmelse med EF's miljøstandarder må Bulgarien gøre 
endnu større fremskridt. Det nationale miljøovervågningsnet er blevet udbygget i de senere 
år, men effektiv håndhævelse af forskrifter kræver ligeledes passende politisk vilje og 
91 
hensigtsmæssigt personale i nationale og kommunale institutioner. Der vil være brug for 
ganske betydelige investeringer for effektivt at gennemføre EF's standarder på de fleste 
områder, navnlig vandkvalitet, kommunalt affald og modernisering af industrien. Der vil 
ligeledes blive brug for en betydelig indsats for at opbygge den administrative kapacitet, der 
vil gøre det muligt for landet fuldt ud at vedtage, gennemføre og håndhæve EF's regelværk. 
Landets tiltrædelsesstrategi for miljøområdet burde omfatte tidsplaner for gennemførelse af 
EF's miljølovgivning og starte med gennemførelse af blandt andre ovennævnte ramme- og 
IPPC-direktiver. 
Konklusion 
Overensstemmelse med EF's regelværk forudsætter, at den økonomiske situation tager en 
positiv drejning, og det vil kræve større og vedvarende prioritering af miljøspørgsmål, store 
investeringer samt udvikling af en overordnet, lønsom og målrettet miljøstrategi og af 
passende gennemførelses- og håndhævelsesstrukturer. Hvis en sådan strategi følges, kunne 
der opnås fuldstændig gennemførelse af EU's regelværk på mellemlang til lang sigt. Effektiv 
overholdelse af en række retsakter, der kræver høje investeringsniveauer og betydelig 
administrativ indsats (f.eks. lovgivning om byspildevandsbehandling, drikkevand, aspekter af 
affaldsforvaltning og luftforurening), vil imidlertid kun kunne opnås på meget lang sigt. 
Forbrugerbeskyttelse 
Den gældende fællesskabsret omfatter beskyttelse af forbrugernes økonomiske interesser 
(herunder kontrol med vildledende reklame, prisangivelse, forbrugerkredit, urimelige kon­
traktvilkår, fjernsalg, pakkerejser, salg uden for forretningslokalerne og timeshare) samt 
generel produktsikkerhed og produktsikkerhed inden for områderne kosmetik, tekstilbe­
tegnelser og legetøj. 
Europa-aftalen omhandler tilnærmelse af lovgivningen til fællesskabsretten og samarbejde 
med sigte på at skabe fuld kompatibilitet mellem forbrugerbeskyttelsessystemerne i Bulgarien 
og EU. Hvidbogens fase I-foranstaltninger fokuserer på forbedring af produktsikkerheden, 
herunder for kosmetik, tekstilprodukter og legetøj, og på beskyttelse af forbrugernes 
økonomiske interesser, herunder bl.a. på bestemmelser om vildledende reklame, 
forbrugerkredit, urimelige kontraktvilkår og prisangivelse. Fase Il-foran-staltningeme 
vedrører pakkerejser, salg uden for forretningslokalerne og timeshare. Des-uden vil der skulle 
tages hensyn til EF-lovgivning, der er vedtaget for nylig (fjernsalg), eller som snart bliver det 
(sammenlignende reklame, prisangivelse). 
Sammendrag 
I forfatningen anføres forbrugerbeskyttelse og fri konkurrence som grundlæggende øko­
nomiske principper. Et lovforslag om forbrugerbeskyttelse har været til behandling i nogen 
tid. Medens behandlingen står på, reguleres området af en række særbestemmelser. 
Forbrugerpolitikken og arbejdet med at styrke lovgivningen om forbrugerbeskyttelse vare­
tages ikke af nogen bestemt institution. Diverse ministerier er med i det forberedende ar-bejde 
og overvågningen af forbrugerlovgivningen, men der er ikke noget bestemt organ, der 
koordinerer indsatsen. Forbrugersammenslutningen, der blev oprettet i 1990, er den eneste 
organisation i Bulgarien, der specifikt tager vare på forbrugernes interesser. Den uafhængige 
92 
sammenslutning består af forbrugerforeninger og -klubber og er ansvarlig for såvel 
forbrugerrådgivning og -information som for forbrugerkampagner og lobbyvirksom-hed over 
for regeringen. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Der er behov for at oprette et uafhængigt organ for forbrugeranliggender. Selv om den nye 
lov om forbrugerbeskyttelse, når den er vedtaget, kan råde bod på mange af manglerne, vil 
der dog stadig være en række "huller". For så vidt angår beskyttelsen af forbrugernes 
økonomiske interesser, bliver det nødvendigt med nogle større ændringer af den eksiste-rende 
lovgivning om prisangivelse, vildledende reklame, urimelige kontraktvilkår og for­
brugerkredit. Og der vil skulle indføres ny lovgivning om områder som salg uden for for­
retningslokalerne, fjernsalg og pakkerejser. 
Da den bulgarske lovgivning ikke indeholder generelle bestemmelser om standarder for 
produktsikkerhed, vil vedtagelse af en ny lov om forbrugerbeskyttelse betyde et yderligere 
skridt i tilnærmelsen af lovgivningen til EU-retten. Der er ingen kendt lovgivning om 
etikettering af beklædning og tekstilprodukter, og den eksisterende lovgivning om legetøjs 
sikkerhed vil skulle tilpasses. Kosmetiklovgivningen ligger generelt tæt op ad 
fællesskabsretten, omend der skal foretages nogle ændringer for at sikre fuld kompatibilitet. 
I den nationale plan for hvidbogens gennemførelse anfører de bulgarske myndigheder, at 
forbrugerbeskyttelsesdirektiverne forventes gennemført i den nationale ret ved udgangen af 
1998. 
Der vil i forbindelse med indførelsen af den gældende fællesskabsret blive brug for udvikling 
af en stærk og uafhængig forbrugerbevægelse med støtte fra de offentlige myn digheder. 
Konklusion 
Hvis Bulgarien vil gøre sig forhåbninger om at leve op til EF's standard for beskyttelse af 
forbrugerinteresser, skal forberedelsen af forbrugerlovgivningen speedes kraftigt op. Selv om 
tilnærmelsesprocessen er påbegyndt under Europa-aftalerne, er de vigtigste af principperne i 
den gældende fællesskabsret endnu ikke omsat til bulgarsk lov. Det vil kræve en stor indsats 
samt engagement at opnå fuld kompatibilitet på mellemlang sigt. 
3.7. Retlige og indre anliggender 
Den nugældende ret 
Det vigtigste grundlag for gældende lovgivning inden for retlige og indre anliggender (RIA) 
er det samarbejde, der omhandles i afsnit VI (artikel K) i traktaten om Den Europæiske 
Union, dvs. tredje søjle, men der er en snæver forbindelse til visse bestemmelser og 
foranstaltninger under traktatens første søjle (EF-traktaten). 
Den væsentligste del af EF-samarbejdet om retlige og indre anliggender omfatter asyl, 
kontrol af EU's ydre grænser og indvandring, toldsamarbejde og politisamarbejde med 
henblik på forebyggelse og bekæmpelse af alvorlig kriminalitet, herunder narkotikahandel, 
samt civil- og strafferetligt samarbejde. EU-traktaten fastsætter de vigtigste principper for 
93 
dette samarbejde og henviser specielt til Den Europæiske Konvention om 
Menneskerettighederne og Genève-konventionen (1951) om Flygtninges Retsstilling. I øvrigt 
er denne traktat, uden at det specielt nævnes, baseret på en række internationale konventioner, 
der er relevante for den, især fra Europarådet og FN, samt på Haag-konferencen. Indholdet af 
lovgivningen under tredje søjle er forskelligt fra indholdet af første søjle, idet den består af 
konventioner, fælles aktioner, fælles holdninger og resolutioner (herunder godkendte 
elementer af udkast til instrumenter, som er under forhandling). Rådet har indgået en række 
EU-konventioner (bl, a. Dublin-konventionen fra 1990 og konventioner om udvisning, 
bedrageri og EUROPOL). Disse er nu ved at blive ratificeret af de nationale parlamenter, 
medens adskillige andre konventioner, f. eks. om de ydre grænser, er på forskellige 
forhandlingsstadier i Rådet. Lovgivningen inden for RIA kræver i høj grad praktisk 
samarbejde, vedtagelse af lovgivning og en effektiv gennemførelse af denne. 
Den nye traktat 
De nuværende samarbejdsrammer bliver i stort omfang udvidet for flere af de ovennævnte 
emner, når den traktat, der blev resultatet af regeringskonferencen i Amsterdam, træder i 
kraft. 
Således bekræftes det i den nye traktat, at Unionen skal udvikles til et område med "frihed, 
sikkerhed og retfærdighed", og disse emner samt den fri bevægelig for personer, 
asylspørgsmålet, og indvandringen bliver til fællesskabsanliggender. 
Specielt med hensyn til den fri bevægelig for personer skal Schengen-aftalen ifølge den nye 
traktat integreres i Den Europæiske Union, og alle kommende medlemmer af EU skal 
acceptere gældende bestemmelser i denne aftale. 
Yderligere skal politisamarbejdet og det strafferetlige samarbejde styrkes ifølge den nye 
traktat. 
Europaaftalen og Hvidbogen 
Europaaftalen omfatter bestemmelser om samarbejde om bekæmpelse af narkotikamisbrug og 
hvidvask af penge. 
Hvidbogen går ikke direkte ind på spørgsmål under tredje søjle, men der er henvisninger til 
første søjle, bl. a. til hvidvask af penge og fri bevægelighed for personer, som er snævert 
forbundet med RIA. Der henvises også til Bruxelles- og Romkonventionerne. 
Sammendrag 
Almindelige forhåndsbetingelser for samarbejdet om RIA 
Bulgarien blev medlem af Europarådet i 1992 og ratificerede i oktober 1996 de vigtigste 
instrumenter om menneskerettighederne, undtagen den del, der vedrører mindretal. Det 
fastsættes i forfatningen, at domstolene skal være uafhængige i overensstemmelse med 
retsstatsprincipperne. 
94 
Der er gennemført en række reformer af institutionerne inden for RIA-området, men der 
forestår stadig et betydeligt arbejde med problemer som at få institutionaliseret 
retsstatsprincipperne, afhjulpet struktur- og personalemangler og bekæmpet korruption inden 
for det offentlige. Bulgarsk lovgivning rummer kun minimumsgarantier for databeskyttelse, 
men efter råd fra Europarådet er Bulgarien begyndt at forberede en omfattende ordning for 
beskyttelse af personoplysninger, (se også det særlige punkt om det indre marked). 
Asyl 
Bulgarien tilsluttede sig i 1992 Genève-konventionen af 1951 og protokollen af 1967. I 
øjeblikket har konventionen direkte virkning og gennemføres ved bekendtgørelser, der 
regulerer flygtninges status og asylprocedurer, og som administreres af NBTAR, "Kontoret 
for Asyl og Flygtninge". Bulgarien modtog i 1995 ca. 850 ansøgninger om flygtningestatus. 
Sagsbehandlingen lever ikke op til internationale standarder på en række områder, især med 
hensyn til interviews og udvisning. Embedsmændene og personalet i de ikke-statslige 
organisationer har kun beskedent kendskab til forholdene og lovgivningen i udlandet, og der 
er voldsom mangel på ressourcer. Der er i øjeblikket ved at blive forberedt et nyt lovudkast til 
.mere effektiv regulering af asylprocedurerne. 
Indvandring/Grænsekontrol 
Mange bulgarer har siden 1989 søgt arbejde i EU-lande, især Tyskland og Grækenland. 
Bulgarien er lidt efter lidt blevet et transitland for indvandrere fra Asien, Afrika og de nye 
uafhængige stater, der søger at komme ind i EU. EU har besluttet at sætte Bulgarien og 
Rumænien på listen over de tredjelande, for hvilke der kræves visum, på grund af 
bekymringer omkring indvandrerstrømmene, misbrug af indrejsebestemmelserne og andre 
relevante faktorer, som narkotikasmugling via Balkanruten. De bulgarske myndigheder søger 
nu at fa gennemført foranstaltninger, der effektivt skærper visumbestemmelserne. 
Indrejsebestemmelserne er også blevet skærpet, især i forhold til risikolande, med faste regler 
om opholds- og arbejdstilladelse og naturalisering. De bulgarske myndigheder besluttede i 
marts 1997 at indføre en visumfri ordning for borgere fra EU/EØS-landene. Bulgarien har 
ligeledes strammet procedurerne for håndhævelse af reglerne og for udvisning, skærpet 
straffene for ulovlig indvandring og indført sanktioner for transportørerne. Bulgarien har 
indgået tilbagetagelsesaftaler med Tyskland, Grækenland, Frankrig, Spanien, Polen, 
Slovakiet, Slovenien og Litauen og forbereder aftaler med Portugal, Benelux-landene, 
Danmark, Den Tjekkiske Republik og Rumænien. Der findes ingen aftale med Tyrkiet. Der 
gennemføres for øjeblikket forstærkninger af den bulgarske grænseforvaltning med indførelse 
af fælles informationssystemer og dokumentkontrol, ligesom overvågningen forbedres. 
Ansvaret er delt mellem den militære (ved den tyrkiske grænse som en afspejling af 
ordningerne i Warszava Pagt-perioden) og civile grænsebevogtning, men der er nu ved at 
blive oprettet et nationalt civilt enhedskorps for grænsebevogtning. 
Politisamarbejde 
Der har i Bulgarien siden 1990 været en betydelig stigning i den organiserede kriminalitet på 
mange områder bl. a. handel med kvinder, protektion og andre former for gangsteraktivitet, 
pengeafpresning, økonomisk kriminalitet og smugleri af forskellig art, bl. a. af narkotika. De 
fleste kriminelle organisationer er af lokal oprindelse, men der er tætte forbindelser til 
95 
udenlandske organisationer. Myndighederne er ved at udvikle et nationalt koordineret 
program til imødegåelse af organiseret kriminalitet og sigter mod at revidere strafferetten for 
at effektivisere bekæmpelsen af disse former for kriminalitet. Den ledende institution er i 
denne forbindelse "centralenheden for bekæmpelse af organiseret kriminalitet" under 
indenrigsministeriet. Koordineringen med andre relevante tjenester (told-, finans- og 
retsmyndigheder) har været sparsom, men regeringen prøver at forbedre dette. Bulgarien har 
tilsluttet sig konventionen om hvidvask af penge af 1990 og vedtog i maj 1996 en lov til 
bekæmpelse heraf. Der forestår imidlertid et stort arbejde for at systemet kan fungere 
effektivt i praksis, (se også det særlige punkt om det indre marked). Bulgarien har ratificeret 
de vigtigste konventioner mod terrorisme og myndighederne mener ikke, at der forekommer 
terrorisme i landet. Der er dog en række beviser på, at terrorister bruger landet som 
transitland. 
Narkotika 
Bulgarien er et vigtigt transitland for narkotikasmugling, og den hjemlige efterspørgsel er 
stigende. Heroin tegner sig for den største del af de narkotika, der smugles gennem Bulgarien, 
men beslaglæggelserne viser en stigning for cannabistransit. Der findes en indenlandsk 
produktion af opiumvalmuer. Bulgarien er medlem af de vigtigste internationale 
narkotikakonventioner. Regeringen er ved at oprette et nationalt råd for at få fastlagt en 
samlet strategi til bekæmpelse af narkotikamisbrug og -smugling. Den har udarbejdet et 
lovforslag til skærpelse af kontrollen med plantebaserede og syntetiske narkotika og 
prækursorer og har oprettet en særlig narkotikabekæmpelsesenhed under politiet og 
toldvæsenet. 
Retssamarbejde 
Bulgarien har ratificeret de vigtigste strafferetskonventioner, og der er bestemmelser om 
retssamarbejde i strafferetsplejen, men gennemførelseslovene til konventionerne er ikke på 
plads. På det civilretlige område åbner retsplejen mulighed for et vist retssamarbejde, og 
Bulgarien har ratificeret konventionen om voldgift i handelsspørgsmål, men endnu ikke 
nogen af Haag-konventionerne. Det bulgarske retssystem lider overalt af alvorlig 
ressourceknaphed, har beskeden erfaring med retssamarbejde og kun begrænset erfaring med 
udenlandske retssystemer. Institutionerne er under opbygning, og regler for, hvorledes 
retsstruktureme skal fungere, er ved at blive indført. Der blev i december 1996 godkendt et 
program til reform af det bulgarske retssystem. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Bulgarien har netop taget skridt til at opfylde EU's krav inden for alle områder af RIA. På 
lovgivningsområdet er de fleste (men ikke alle) nøgleforanstaltninger enten på plads eller 
under forberedelse. Bulgariens vanskeligheder i forbindelserne med EU på visumområdet har 
medført, at regeringen har skærpet sine visum- og indrejseordninger betydeligt, således at de 
bedre svarer til EU's, men der er stadig lang vej, før der er skabt overensstemmelse med 
gældende EU-bestemmelser på dette område. Bulgarien er hårdt ramt af organiseret 
kriminalitet og narkotikasmugling. Regeringens reaktion er klar og har en vis virkning, men 
opgaven er betydelig. Bulgarske embedsmænd har for det meste kun beskeden eller ingen 
praktisk erfaring med at arbejde sammen med deres kolleger fra EU og med EU-
96 
institutionerne. Som følge af at de problemer, som både Bulgarien og dets nabolande på 
Balkan står over for inden for RIA, er af grænseoverskridende art, er der også behov for at 
udvikle mere effektive regionale samarbejdsmekanismer på disse områder. 
Konklusion 
På grund af de store problemer, som Bulgarien står over for på RIA-området, bliver det 
vanskeligt at opfyldt kravene i gældende og kommende EU~ret på mellemlang sigt. For at nå 
dette mål er en vedholdende indsats nødvendig med særlig vægt på effektivisering af og på 
effektiviteten i institutionerne inden for RIA. 
3.8 Eksterne politikker 
Handel og internationale økonomiske forbindelser 
Regelværket på dette område består primært af Fællesskabets multilaterale og bilaterale 
handelspolitiske forpligtelser samt dets autonome instrumenter til beskyttelse af handelen. 
Europaaftalen indeholder på adskillige områder bestemmelser, hvori det kræves af parterne, 
at de handler i overensstemmelse med WTO/GATT-princippeme eller andre relevante 
internationale forpligtelser. 
Hvidbogen indeholder ikke nogen bestemmelser på dette område. 
Sammendrag 
Bulgarien er medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO) og har status som observatør i 
aftalen om offentlige indkøb. Ved tiltrædelsen vil Bulgarien skulle opfylde forpligtelserne 
under de plurilaterale WTO-aftaler, som Fællesskabet er part i. 
Bulgarien opretholder i øjeblikket ikke nogen kvantitative restriktioner for tekstilvarer eller 
beklædningsgenstande. Ved tiltrædelsen vil Fællesskabets tekstilpolitik blive udvidet til at 
omfatte Bulgarien; på tiltrædelsestidspunktet vil de EF-restriktioner, der opretholdes, skulle 
tilpasses med en passende mængde for at tage hensyn til Bulgariens tiltrædelse. 
Bulgarien opretholder en række betalingsbalancerestriktioner, som vil skulle fjernes gradvis 
forud for tiltrædelsen. De bulgarske myndigheder har indvilliget i at starte denne gradvise 
afskaffelse, så snart betalingsbalancesituationen bliver bedre. 
Vurdering af den nuværende og den fremtidige situation 
Ved tiltrædelsen vil Bulgarien skulle anvende EF's fælles toldtarif og bestemmelserne om 
udenrigshandel i den fælles landbrugspolitik. Efter Uruguay-runden vil det vejede gennemsnit 
for mestbegunstigelsestold for industriprodukter være 16,4% for Bulgarien og 3,6% for 
Fællesskabet. Imidlertid vil den gradvise gennemførelse af frihandel mellem Bulgarien og 
Fællesskabet på tiltrædelsestidspunktet mindske virkningerne for den indenlandske industri af 
anvendelsen af de lavere satser i EF's fælles toldtarif. 
97 
Bulgarien bør i sine forbindelser med internationale organisationer sørge for, at dets 
handlinger og forpligtelser er i overensstemmelse med Europaaftalen, og sikre, at det som 
medlem af Fællesskabet indgår sine fremtidige forpligtelser på harmonisk vis. 
Ved tiltrædelsen vil Bulgarien blive part i Fællesskabets forskellige præferenceaftaler. 
Præferenceaftaler mellem Bulgarien og tredjelande vil generelt set skulle afsluttes ved 
tiltrædelsen. 
Bulgariens eksportrestriktioner på jernskrot skulle blive fjernet inden udgangen af 1997. 
Hvad angår handel med tjenesteydelser og etablering, er Bulgarien inde i en proces, der skulle 
gøre det muligt at få dets multilaterale forpligtelser til at svare bedre til Fællesskabets i de 
tilfælde, hvor det er nødvendigt. 
Bulgarien vil ved tiltrædelsen skulle ophæve sin nationale lovgivning vedrørende 
instrumenter til beskyttelse af handelen og derefter anvende EF-lovgivningen på dette 
område. 
Erfaringerne fra tidligere tiltrædelser har vist, at den automatiske udvidelse af de eksisterende 
antidumpingforanstaltninger til også at omfatte nye medlemsstater får tredjelandene til at 
rejse problemer med hensyn til denne fremgangsmådes forenelighed med de relevante WTO-
bestemmelser. Det har også vist sig, at der ved tiltrædelse åbnes mulighed for omgåelse af de 
foranstaltninger, der er vedtaget af Fællesskabet inden for rammerne af instrumenterne til 
beskyttelse af handelen. Det sker, når væsentlige mængder af et produkt, der er omfattet af 
foranstaltninger, forud for tiltrædelsen eksporteres til den fremtidige medlemsstats 
territorium, hvorefter de ved tiltrædelsen automatisk overgår til fri omsætning i det udvidede 
toldområde. Der vil i fasen forud for Bulgariens tiltrædelse skulle tages fat om disse to 
problemer. 
Bulgarien er medlem af to af de fire eksisterende ordninger om ikke-spredning af 
masseødelæggelsesvåben, er kandidat til tiltrædelse af en tredje og har udtrykt interesse for at 
tilslutte sig den fjerde. Det forventes, at Bulgarien snart godkender EU's kontrolliste for varer 
med dobbelt anvendelse. Våbeneksport er ligeledes kontrolleret. Det er vanskeligt at vurdere, 
i hvilket omfang eksportkontrollen håndhæves i praksis, og hvorvidt visse forbehold er 
berettigede, men Bulgarien synes ikke at have nogen større problemer med at anvende EF-
lovgivningen på dette område. 
Konklusion 
Bulgarien skulle på mellemlang sigt være i stand til at opfylde Fællesskabets krav på dette 
område. 
Udvikling 
Den gældende fællesskabsret på udviklingsområdet udgøres i hovedsagen af Lomé-
konventionen, som løber indtil i begyndelsen af 2000. 
Hverken Europaaftalen eller hvidbogen indeholder bestemmelser på dette område. 
98 
Sammendrag 
Bulgarien har en række præferencehandelsaftaler med AVS-landene baseret på 
mestbegunstigelsesbehandling. Under sin GSP-ordning yder Bulgarien en form for 
præferencebehandling med nedsat told til en række AVS-lande og indrømmer toldfri adgang 
til de AVS-lande, der betragtes som mindst udviklede lande. 
Bulgarien har ikke noget budget for udviklingsbistand, skønt landet har deltaget i aktioner for 
international støtte af udviklingslandene, herunder i form af humanitær bistand. 
Den nuværende og fremtidige situation 
Ved tiltrædelsen skal Bulgarien anvende sin præferencehandelsordning på AVS-staterne og 
sammen med de andre medlemsstater deltage i finansieringen af Den Europæiske 
Udviklingsfond (EUF), via hvilken der bevilges finansiel bistand under Lomé-konventionen. 
Anvendelse af Lomé-handelsordningen burde i almindelighed ikke give anledning til 
problemer for Bulgarien. 
Normalt tiltræder nye medlemsstater Lomé-konventionen på grundlag af en protokol på 
tidspunktet for deres tiltrædelse af EU. 
Konklusion 
Bulgarien er udmærket i stand til at opfylde EU-kravene på dette område i løbet af de 
kommende år. 
IoM 
Fællesskabets regelværk i denne sektor er EF-toldkodeksen og 
gennemførelsesbestemmelserne hertil, den kombinerede nomenklatur, den fælles toldtarif, 
også handelspræferencer, toldkontingenter og toldsuspensioner, og anden toldmæssig 
lovgivning uden for toldkodeksens anvendelsesområde. 
Europaaftalen dækker oprettelse af et frihandelsområde med Fællesskabet og gradvis 
afvikling af told for et bredt udvalg af varer efter faste tidsplaner, som starter på datoen for 
aftalens ikrafttrædelse. 
Hvidbogen omfatter etape I foranstaltninger til at binde og rationalisere al frihandel i henhold 
til Europaaftalen, også lovgivning, der er forenelig med toldkodeksen, den kombinerede 
nomenklatur osv. Etape II vedrører vedtagelse af hele Fællesskabets lovgivning med henblik 
på optagelse i toldunionen ved tiltrædelsen. 
Sammendrag 
Ved tiltrædelse vil de bulgarske toldmyndigheder skulle påtage sig alle forpligtelser i 
forbindelse med beskyttelse og kontrol af deres del af EU's ydre grænse. Ud over 
bestemmelserne om indirekte beskatning vil de blive ansvarlige for gennemførelse og 
håndhævelse af den fælles handelspolitik, den fælles landbrugspolitik, den fælles 
fiskeripolitik osv. ved Fællesskabets ydre grænse. 
99 
Bulgariens evne til at anvende Fællesskabets regelværk fuldt ud forudsætter, at der er 
mulighed for at vedtage og gennemføre fællesskabsbestemmelser, og at der findes et 
passende niveau for infrastruktur og udstyr, specielt med hensyn til databehandling og 
undersøgelsesmetoder, samt et effektivt toldvæsen og et tilstrækkeligt stort, velkvalificeret og 
motiveret personale med en høj grad af integritet. 
Bulgariens toldlovgivning stammer fra 1960. Bulgarien er med faglig bistand fra 
toldprogrammer gradvis ved at udarbejde en lovgivning, der er harmoniseret med EF-
toldkodeksen. 
Bulgarien bragte sin nationale varenomenklatur på linje med Fællesskabets kombinerede 
nomenklatur i 1996. Bulgarien har endnu ikke en integreret tarif. Dette gør det vanskeligt at 
sammenligne de bulgarske toldsatser med toldsatserne i den fælles toldtarif. Bulgarien er 
endnu ikke fortrolig med ordningen for bindende tariferingsoplysninger, som anvendes i EF. 
Bulgarien vedtog den 1. januar 1997 den nye ordning for kumulativ oprindelse mellem lande 
i Europa. 
Bulgarien har ansøgt om at blive kontraherende part i EF-EFTA-konventionen om en fælles 
forsendelsesprocedure og aftalen om det administrative enhedsdokument. En EF task-force 
bistår Bulgarien i dette arbejde, men udviklingen hæmmes af vanskeligheder i forbindelse 
med sikkerhedsstillelse. Skal landet tiltræde forsendelseskonventionen, vil det kræve en 
periode med yderligere omfattende forberedelser. 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
Bulgarien vil skulle tilpasse de nationale procedurer til fællesskabsbestemmelserne 
vedrørende suspensionsordninger og toldprocedurer af økonomisk betydning. Ved 
tiltrædelsen vil det være nødvendigt med visse tekniske overgangsordninger, navnlig for 
transaktioner, som påbegyndes før datoen for tiltrædelsen, men afsluttes efter denne dato. 
Bulgarien vil i handelsforbindelserne med Det Europæiske Fællesskab skulle afskaffe alle 
resterende afgifter med tilsvarende virkning som toldafgifter såsom den afgift for 
toldbehandling, der stadig anvendes, selv om det er i strid med bestemmelserne i 
Europaaftalen. 
Det er vigtigt, at de bulgarske myndigheder kan deltage på en hensigtsmæssig måde i de 
forskellige databehandlingssystemer til forvaltning af bestemmelserne om told og indirekte 
afgifter inden for toldunionen/det indre marked såvel som i databehandlingssystememe til 
gensidig administrativ bistand i anliggender vedrørende told, landbrug og indirekte afgifter. 
Bulgarien vil ved tiltrædelsen skulle afskaffe al toldkontrol på grænserne med EU-
medlemsstater og andre lande, som tiltræder EU. I den strategiske planlægning skal Bulgarien 
desuden tage højde for de nødvendige ressourcer til at styrke grænsestedeme ved grænserne 
til lande, der ikke er medlemmer af EU. 
Der er opstået vanskeligheder i forbindelse med, at bestemmelserne i Europaaftalen om 
genudførsel af følsomme varer uden for EU muligvis ikke bliver overholdt. 
100 
Konklusion 
Den bulgarske toldadministration er under omstrukturering. Det vil blive nødvendigt at 
tilpasse administrationen til de opgaver, en moderne EF-toldadministration skal kunne påtage 
sig. Lave lønninger gør det vanskeligt at få personale. 
Det er ikke sandsynligt, at Bulgarien vil kunne påtage sig en EU-toldadministrations 
forpligtelser inden for de nærmeste år. 
Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik 
Siden 1989 har Bulgarien nyorienteret sin udenrigs- og sikkerhedspolitik mod europæisk og 
euro-atlantisk integration. En forbedring af forbindelserne med nabolande har også været en 
prioritet for successive bulgarske regeringer. Bulgarien har været en aktiv deltager i 
dialogordningerne under Unionens fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og har altid, når det 
er blevet opfordret hertil, støttet EU-aktioner inden for disse rammer. Bulgarien er medlem af 
FN, OSCE, Europarådet og mange andre internationale organisationer. Det er associeret 
partner af WEU, deltager i NACC, PfP og har gjort det klart, at det ønsker at blive medlem af 
WEU og NATO så snart som muligt. Det har deltaget i genopbygningsbestræbelserne i 
Bosnien og sendt 50 politiobservatører til den multinationale FN-styrke i Bosnien. Bulgarien 
deltager også i en række regionale organisationer, herunder det økonomiske samarbejde 
omkring Sortehavet, de tresidede arrangementer med Rumænien og Grækenland og CEI. I 
1996 tog det initiativ til afholdelse af et ministermøde i Sofia, som vedtog en erklæring om 
regionalt samarbejde. 
Der består ingen territoriale uoverensstemmelser mellem Bulgarien og nogen af Unionens 
medlemsstater eller Rumænien. 
Forbindelserne med Tyrkiet er blevet betydeligt forbedret i de senere år med de demokratiske 
forandringer i Bulgarien og en nedbringelse af de etniske spændinger. Der findes dog fortsat 
en række verserende spørgsmål, herunder grænsetrækning og afgrænsning af 
kontinentalsoklen, definition af regioner for flyinformation, navigationsordningen for passage 
af Bosporus-strædet og kulturelle anliggender. Alle disse spørgsmål er i øjeblikket til 
forhandling og vil sandsynligvis ikke give anledning til alvorlige problemer i de bilaterale 
forbindelser. 
Bulgarien var det første land, der anerkendte FYROM's uafhængighed den 15. januar 1992. 
Siden da er forbindelserne blevet intensiveret, og FYROM er en vigtig handelspartner for 
Bulgarien. Skønt der ikke er indgået nogen grundlæggende traktat på grund af det såkaldte 
"sprogproblem" (Bulgarien anerkender ikke makedonsk som et særskilt sprog), har 
regeringen for nylig udtalt, at den agter at løse problemet. 
Forbindelserne med Forbundsrepublikken Jugoslavien stagnerede i perioden med den 
væbnede konflikt i det tidligere Jugoslavien, hvor Bulgarien tilsluttede sig FN's 
Sikkerhedsråds sanktioner. Siden indgåelsen af aftalen om handel og økonomisk samarbejde i 
1995 er forbindelserne mellem Bulgarien og Forbundsrepublikken Jugoslavien gradvis blevet 
intensiveret, men spørgsmålet om grænsetrækning skal stadig løses, og Bulgarien er bekymret 
over behandlingen af det bulgarske mindretal i Forbundsrepublikken Jugoslavien. 
101 
Bulgarien har en forholdsvis stor diplomatisk tjeneste, der vil sætte det i stand til som 
medlem at spille en effektiv rolle. Det har 87 repræsentationer i udlandet og beskæftiger et 
diplomatisk personale på 588. 
Bulgarien støtter ikke-spredning af nukleare, biologiske og kemiske våben og er signatar af 
alle relevante internationale aftaler om våbenkontrol. Der fører streng kontrol med teknologi 
med dobbelt anvendelsesformål, eftersom det er medlem eller ansøger om medlemskab af alle 
støne bestående våbeneksportkontrolordninger. De bulgarske væbnede styrker, som er under 
demokratisk kontrol, er under omorganisering for at kunne indfri NATO-krav. 
Forsvarsindustrien har været i stærk tilbagegang i de senere år og er også under 
omorganisering i et forsøg på at opfylde NATO-standarder. 
I det memorandum, der ledsagede ansøgningen om medlemskab af Unionen, bekræftede 
Bulgariens regering, at den var rede til og i stand til at deltage fuldt ud og aktivt i den fælles 
udenrigs- og sikkerhedspolitik. 
En vurdering af Bulgariens udenrigs- og sikkerhedspolitik til dato giver anledning til at 
forvente, at landet som medlem effektivt vil kunne indfri sine forpligtelser på dette felt. 
102 
3.9. Finansielle spørgsmål 
Finanskontrol 
Gennemførelsen af Fællesskabets politikker, navnlig landbrugs- og strukturfondspolitikken, 
kræver effektive systemer til forvaltning og kontrol af offentlige udgifter, herunder også 
bestemmelser om bedrageribekæmpelse. Der må desuden ske en tilnærmelse af 
lovgivningerne for at muliggøre indførelse af ordningen for "egne indtægter", med bl.a. 
passende bestemmelser om regnskabsføring. 
Europa-aftalen indeholder bestemmelser om samarbejde vedrørende revision og 
finanskontrol, herunder teknisk assistance fra Fællesskabet i passende omfang. Hvidbogen 
omtaler ikke foranstaltninger på dette område. 
Sammendrag 
Den Nationale Revisionsstyrelse (NAO) er det øverste eksterne kontrolorgan. Styrelsen blev 
oprindelig oprettet i 1880, men suspenderet i 1947 for så at blive genoprettet ved en lov af 
1995. Der er tale om en juridisk person, der finansieres over budgettet. Den er uafhængig af 
regeringen og står direkte til ansvar over for parlamentet. NAO har hovedkvarter i Sofia. 
Dens ni regionale kontorer med i alt 28 lokalafdelinger er beliggende i de andre større 
kommuner. NAO kontrollerer statens og kommunernes budgetter, alle organisationer og 
stiftelser, der støttes via budgettet, fonde oprettet ved hjælp af budgetmidler eller som 
regeringen har stillet sikkerhed for. Resultaterne af kontrollen er retligt bindende for de 
pågældende organisationer. 
På regeringsplan findes Statens Finanskontrol, der er en juridisk person med eget budget 
inden for Finansministeriet. Organet udfører forudgående og efterfølgende kontrol. Det består 
af et generaldirektorat og 28 regionale kontorer. Det udøver kontrol med de overordnede 
aktiviteter og fører tilsyn med de interne kontrolenheder i ministerier og andre offentlige 
institutioner. 
De interne og eksterne finanskontrolorganer udfører bilagskontrol og fysisk kontrol, herunder 
kontrol på stedet. 
Skatte- og afgiftsadministrationen og toldadministrationen er begge juridiske personer med 
eget budget inden for rammerne af Finansministeriet. Skatte- og afgiftsadministrationen 
udfører forudgående, løbende og efterfølgende kontrol og består af et generaldirektorat samt 
regionale og lokale afgiftskontorer. Toldadministrationen udfører forudgående kontrol med 
import, eksport og fremmed valuta, der passerer landets grænser. Den er ansvarlig for 
fastlæggelse og opkrævning af importafgifter. 
Bedrageribekæmpelsen varetages af retssystemet bestående af domstole, anklagemyndighed 
og politi. Også Statens Finanskontrol efterforsker sådanne sager. Det Centrale Kontor for 
Kontrol med Organiseret Kriminalitet henhører under Indenrigsministeriet. 
103 
Vurdering af den nuværende og fremtidige situation 
NAO's retsgrundlag sikrer institutionens uafhængighed og giver et godt grundlag for 
selvstændig udvikling og gennemførelse af organets aktiviteter, men gennemførelsen i praksis 
har været langsom på grund af budgetmæssige og logistiske problemer. 
Regeringens interne finanskontrol står over for de samme problemer som den offentlige 
administration i almindelighed. En grundig undersøgelse og omorganisering er påkrævet. Der 
bør også udarbejdes retningslinjer med angivelse af de metoder, der skal anvendes i 
forbindelse med finanskontrollen. Der findes ikke nogen central myndighed med ansvar for 
bedrageribekæmpelsen. 
Der vil være behov for yderligere samarbejde med Kommissionen for at afgøre, om 
regnskabsprocedurerne fuldt ud opfylder kravene i forordning 1552/89. Skatte- og 
toldvæsenet må omstruktureres for at sikre effektiv opkrævning af afgifter. 
Ydelsen af støtte til landbruget er først begyndt for relativt nylig. Betalingsmekanismen er 
allerede etableret, men kontrollen med betalingerne er ikke i overensstemmelse med EU-
regleme. 
Da der ikke findes en regionaludviklingspolitik, der kan sammenlignes med EF-
medlemsstaternes, er det vanskeligt at give en vurdering af finanskontrolredskaberne 
vedrørende regionaludvikling og finansieringen heraf. Der må på dette område etableres 
effektive forvaltnings-, kontrol- og revisionsstrukturer. 
Konklusion 
Forudsat at de nuværende forventninger indfries, vil Den Nationale Revisionsstyrelse på 
mellemlang sigt kunne fungere i overensstemmelse med EF's standarder. 
Der må gøres en betydelig indsats for at styrke den interne finanskontrol. 
Konsekvenser for budgettet 
I meddelelsen "Agenda 2000" redegøres der for de samlede finansielle rammer, som de 
budgetmæssige virkninger af fremtidige udvidelser skal indgå i på mellemlang sigt, således at 
der kan sikres sammenhæng med de foreslåede retningslinjer for EF-politikkerne inden for 
rimelige budgetrammer. 
På nuværende stadium vil det være vanskeligt og sandelig også for tidligt at foretage et 
præcist skøn over de budgetmæssige konsekvenser af hvert enkelt ansøgerlands tiltrædelse. 
Virkningerne for budgettet afhænger i meget stor udstrækning af mange forskellige faktorer: 
- tidspunktet for de enkelte landes tiltrædelse 
- udviklingen indtil da i EF-politikkerne, særlig hvad angår de beslutninger, der vil blive 
truffet om fortsættelse af reformen af den fælles landbrugspolitik og de nye retningslinjer for 
strukturforanstaltninger 
104 
- ansøgerlandenes fremskridt med hensyn til vækst, styrkelse af deres konkurrenceevne og 
deres produktivitet og evne til at overtage Fællesskabets regelværk 
- de overgangsforanstaltninger, som forhandlingerne vil kunne resultere i. 
Der kan kun gives nogle beløbsstørrelser for nogle budgetkategorier og et samlet skøn, og 
alene som illustration. 
Udgifter 
Hvis man antager, at reformen af den fælles landbrugspolitik kommer til at forløbe efter de 
retningslinjer, som Kommissionen har skitseret i anden sammenhæng, vil Bulgariens 
tiltrædelse i et år med fuldstændig anvendelse af denne reform og alene for 
markedsinterventionsforanstaltninger kun medføre et supplement på 1% til de tilsvarende 
udgifter, der forudses for de femten nuværende medlemsstater. 
Efter en gradvis udvikling vil de tildelinger, der skal forudses for Bulgarien i form af 
strukturforanstaltninger, ligge på omkring 4% af landets BNI. 
Anvendelsen af de andre interne EF-politikker på de nyligt tiltrådte lande vil sandsynligvis 
medføre yderligere udgifter, der forventes at blive større end deres relative vægt i Unionens 
BNI, eftersom de yderligere omkostninger ved gennemførelsen af visse af disse politikker til 
dels står i forhold til den berørte befolkning, deres geografiske udstrækning eller antallet af 
medlemsstater, med hvilke der gennemføres aktioner for koordination og harmonisering. Som 
eksempel kan nævnes, at Bulgariens BNI i øjeblikket repræsenterer 0,2% af Unionens. 
Til gengæld burde Bulgariens tiltrædelse ikke medføre væsentlige ekstraudgifter i tilslutning 
til Unionens eksterne foranstaltninger. 
Endelig skal der tages hensyn til, at de enkelte landes tiltrædelse vil bevirke, at udgifter, som 
afholdes over EF-budgettet til før-tiltrædelsesprogrammer til fordel for ansøgerlandet, f.eks. 
via Phare-programmet, falder bort. 
Under henvisning til det ovenfor anførte kan udgifterne som følge af Bulgariens tiltrædelse på 
de tre nævnte områder anslås til et samlet beløb årligt inden for en gaffel på mellem 1,0 og 
1,2 mia. ECU i tiden 2005-2006 (i faste 1997-priser). 
Indtægter 
De EF-budgetbidrag, der kan forventes af de nyligt tiltrådte lande under forudsætning af, at 
ordningen med egne indtægter gælder fuldt ud, forventes for samtlige BNI- og moms­
indtægters vedkommende - under hensyntagen til nivelleringsreglerne for sidstnævntes 
vedkommende - at ligge nær deres andel af Unionens BNI. Det vil i Bulgariens tilfælde sige 
under 0,2%. Bulgariens andel af de traditionelle egne indtægter kommer til at afhænge af 
strukturen i landets handelstrømme på tiltrædelsestidspunktet. 
For at sikre fastlæggelse af, kontrol med og overdragelse af de traditionelle egne indtægter i 
overensstemmelse med EF-forskrifterne er det nødvendigt at foretage tilpasninger af det 
nuværende toldsystem i Bulgarien. Desuden forudsætter en korrekt beregning af BNI-
105 
indtægterne betydelige forbedringer med hensyn til pålidelighed, ensartethed og 
fuldstændighed i nationalregnskaberne. Der kræves endvidere statistiske forbedringer til 
fastlæggelse af beregningsgrundlaget for de egne moms-indtægter, som tillige kræver en 
komplet afpasning af moms-systemet i Bulgarien efter EF-direktiveme. 
4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk 
Det Europæiske Råd i Madrid i december 1996 konkluderede, at de central- og østeuropæiske 
ansøgerlandes harmoniske integrering i EU især forudsætter tilpasning af deres 
admimstrationsstrukturer. I dette kapitel gennemgås Bulgariens offentlige administrations 
nuværende situation, herunder relevante aspekter af retsvæsenet, og der foretages en 
vurdering af de nuværende og sandsynlige fremtidige forudsætninger for at varetage de 
funktioner, der kræves i et moderne demokratisk samfund, med særlig henblik på behovet for 
at forvalte fællesskabsretten. 
4.1 Administrative strukturer 
Bulgariens forfatningsmæssige organer, deres beføjelser og ansvar, herunder regionale og 
lokale myndigheder, er beskrevet i kapitel 1. 
Centraladministrationen omfatter 16 ministerier, et koordinerende ministerråd og en række 
specialorganer, der varetager udformning og gennemførelse af politikken på bestemte 
områder. Departementet for europæisk integration i udenrigsministeriet koordinerer 
anliggender med relation til EU-tiltrædelsen. 
Det vigtigste lovgrundlag for statsadministrationen er forfatningen og for embedsværkets 
vedkommende arbejdslovgivningen. En forvaltningslov er forudset i forfatningen, men er 
endnu ikke blevet forelagt parlamentet. 
Selv om embedsværket i princippet er politisk uafhængigt, er det i praksis sådan, at der sker 
udskiftning i mange stillinger helt ned til mellemlederniveau i ministerier og lokale 
myndigheder, når en ny regering eller en ny minister tiltræder. 
I 1996 havde centraladministrationen ca. 128 000 ansatte; der er siden sket betydelige 
personalereduktioner, der skal fortsætte i løbet af 1997 som led i regeringens 
struktuneformprogram. Lønningerne i den private sektor er langt højere end i den offentlige. 
De offentligt ansatte er ofte nødt til at supplere deres indkomst med indtægter fra andet 
arbejde. 
Den nuværende regering har prioriteret en reform af den offentlige administration højt. Ud 
over at ville indføre en forvaltningslov agter den af reformere statsadministrationen og skabe 
en åben informationskultur over for borgerne. Med opbakning fra en enstemmig erklæring fra 
parlamentet, som blev vedtaget i maj 1997, har regeringen også iværksat en omfattende 
indsats til bekæmpelse af korruption. Med hensyn til lokalforvaltningen agter regeringen 
inden udgangen af 1997 at færdiggøre et nyt lovgrundlag for lokalt selvstyre, der skal give 
kommunerne størce økonomisk og finansiel uafhængighed. 
106 
For at forbedre koordineringen af politikken med sigte på europæisk integration overvejer 
regeringen at oprette et særligt organ uden for det eksisterende system (se også afsnittet i 
indledningen om relationerne mellem Den Europæiske Union og Bulgarien). 
4.2 Administrationens og domstolenes kapacitet 
Bulgarien blev i den kommunistiske periode administreret med central planlægning. Det 
kommunistiske system afviste retsstatens principper og lod lovene og forvaltningen tjene 
gennemførelsen af partiets politik. På denne baggrund blev både forvaltningen og lovene 
efterhånden i stigende grad af befolkningen betragtet som instrumenter for den politiske 
kontrol. 
De eksisterende administrative rammer er generelt tilstrækkelige. Men den måde de fungerer 
på i praksis, giver anledning til betydelige problemer. Der er behov for omorganisering og 
indførelse af effektive forvaltnings- og uddannelsesmetoder. Beslutningsprocessen er 
centraliseret, og koordinering og informationsudveksling i og mellem ministerierne er 
begrænset. 
Mange af de vigtigste ministerier har behov for omfattende reformer og omorganisering i 
tiden frem mod Bulgariens medlemsskab af EU. Især må revisions- og finanskontrolorganer 
videreudvikles. En revision af ansvarsfordelingen mellem statsinstitutionerne samt interne 
reformer i de enkelte institutioner er nødvendige for at gennemføre politikkerne effektivt. 
Disse problemer understreger betydningen af regeringens erklærede vilje til at reformere 
administrationen. 
Manglen på et klart lovgrundlag for statsadminitrationen er et alvorligt problem. Indførelsen 
af en forvaltningslov skaber mulighed for at stabilisere den offentlige administrations position 
og bidrage til at fremme embedsværkets politiske uafhængighed. 
Statsadministrationen er generelt ikke underbemandet. Men svælget mellem lønningerne i 
den offentlige og den private sektor, manglende karriereudsigter og den offentlige 
administrations ringe omdømme og tillid i befolkningen betyder, at en karriere i 
statsadministrationen er lidet attraktiv for potentielle nye medarbejdere og for mange af de 
bedre kvalificerede blandt de allerede ansatte. Det er nødvendigt at gå nye veje i rekruttering 
og karriereplanlægning. En lignende indsats er nødvendig for at udvide det i øjeblikket 
begrænsede antal højt kvalificerede medarbejdere, der kan behandle komplekse europæiske 
integrationsspørgsmål, og mere generelt for at modvirke problemet med "hjerneflugt" til den 
private sektor. 
Offentlighedens tillid til den offentlige administration påvirkes af arven fra fortiden og af 
udbredt magtmisbrug. Parlamentet og regeringen erkender, at korruptionen er et alvorligt 
problem. Skal dette problem løses, må der iværksættes et omfattende program, der bl.a. 
omfatter forenkling af lovgivning og administrative procedurer, fremskyndet privatisering af 
statsejendom og andre foranstaltninger, der kan reducere den meget omfattende styrende 
rolle, staten stadig spiller i økonomien, og som øger tendenser til uigennemsigtighed og 
uregelmæssigheder i den offentlige forvaltning. 
107 
Regeringens reformplaner for den offentlige administration peger i den rigtige retning. Det 
bliver en stor udfordring at få disse planer til at føre til de radikale forbedringer i ledelse, 
uddannelse og generel professionalisme, der er behov for alle steder i den bulgarske 
offentlige administration. Men hvis der gøres en vedholdende og samordnet indsats, skulle 
det være muligt at opnå betydelige fremskridt. Alt dette skal ske på baggrund af regeringens 
økonomiske og strukturelle reformprogram, der opererer med en omfattende reduktion af 
administrationsudgifterne. 
Den bulgarske administrations kapacitet til at gennemføre og overvåge lovgivning, der er i 
overensstemmelse med fællesskabsretten, begrænses af de allerede beskrevne vanskeligheder. 
Bulgariens politik for europæisk integration kræver en stærkere institutionel struktur. Den 
eksisterende struktur for koordinering er opsplittet. Den mangler også ressourcer, især 
personale, og har for tiden ingen permanent repræsentation på regeringsplan. Der er oprettet 
eller planlagt adskillige institutioner, der skal muliggøre håndhævelsen af fællesskabsretten. 
Samtidig er der i forskellige sektorer behov for at styrke eller oprette særlige organer med 
sigte på gennemførelsen af fællesskabsretten. 
Nøgleområder for gennemførelse af fællesskabsretten 
Den ensartede anvendelse af EU-lovgivningen: Effektiv anvendelse af fællesskabsretten 
forudsætter, at medlemsstaternes retsmyndigheder er i stand til at anvende de bestemmelser i 
traktaten, der omhandler sikring af enheden og af anvendelsen af fællesskabsretten, og som 
kan sikre, at det indre marked og fællesskabspolitikkerne generelt fungerer korrekt. Et højt 
kvalificeret og veluddannet retsvæsen med tilstrækkelige ressourcer er nødvendigt for, at 
domstolene kan anvende EU-lovgivningen, herunder sager med direkte retsvirkning og sager, 
der henvises til EF-Domstolen i henhold til EF-traktatens artikel 177. 
Det bulgarske retsvæsen udviser betydelige svagheder, især med hensyn til ressourcer og 
relevant ekspertise. På den baggrund nærer Kommissionen betydelig tvivl om systemets evne 
til at sikre den effektive anvendelse af fællesskabsretten. 
Det indre marked: Skal Bulgarien kunne sikre, at Fællesskabets bestemmelser om det indre 
marked anvendes korrekt, især med hensyn til fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser, 
forudsætter det, at der findes effektive regulerings-, standardiserings-, certificerings- og 
tilsynsmyndigheder, der kan handle i fuld overensstemmelse med EU-bestemmelserne. En 
analyse af disse punkter er indeholdt i kapitel 3.1 (under "De fire friheder"). 
I Bulgarien er den administrative kapacitet med hensyn til fri bevægelighed for varer i en 
række henseender endnu ikke tilfredsstillende trods visse nylige fremskridt. De administrative 
strukturer til standardisering og konformitetsvurdering skal styrkes med henblik på 
gennemførelse af den fremtidige lovgivning på dette område. Der må skabes klarhed over, 
hvilken fremtidig status komitéen for standardisering og metrologi (i alt 1 350 medarbejdere) 
skal have, især med hensyn til dets uafhængighed til at gennemføre 
standardiseringsforanstaltninger. Yderligere personaleuddannelse er nødvendig. Med hensyn 
til fri bevægelighed for tjenesteydelser udviser situationen forbedringer, men der er stadig en 
del, der skal gøres. Banktilsynet har et tilfredsstillende (og voksende) antal medarbejdere 
(90); der er en tilsynskomité for værdipapirmarkedet (med 180 medarbejdere), og der er 
108 
planer om inden længe at oprette et organ til regulering af forsikringsbranchen. Visse 
kontrolorganer har trods nylige forbedringer behov for at blive styrket betydeligt, f.eks. de, 
der beskæftiger sig med intellektuel ejendomsret. 
Det er fortsat nødvendigt med betydelige forbedriner for at leve op til EU-kravene på dette 
område. 
Konkurrence: Som forklaret i kapitel 3.1 (under "Konkurrence") forudsætter håndhævelse af 
konkurrencelovgivningen, at der etableres antitrust- og statsstøttekontrolmyndigheder, og at 
retsvæsenet, den offentlige forvaltning og de relevante økonomiske aktører har tilstrækkelig 
indsigt i konkurrencelovgivningen og -politikken. 
I Bulgarien er den centrale myndighed komitéen for konkunencebeskyttelse, der har 50 
medarbejdere; der er behov for at øge ekspertisen, især i betragtning af det relativt beskedne 
antal medarbejdere. Evne til at gennemføre EF-kravene på dette område forudsætter en 
styrkelse af håndhævelsesbeføjeiserne (der i sig selv kræver institutionelle forbedringer) samt 
forbedringer med hensyn til finansielle og menneskelige ressourcer. 
Telekommunikation: Til udformning og gennemførelse af de mange 
liberaliseringsbestemmelser, der er indeholdt i fællesskabsretten på dette område, er det 
nødvendigt med et regulerende og planlæggende organ, der effektivt er adskilt fra erhvert 
driftsselskab. 
I Bulgarien er dette organ komitéen for post og telekommunikation, der har 120 
medarbejdere, hvilket er tilstrækkeligt. For at sikre en effektiv forvaltning af 
fællesskabsretten på telekommunikationsområdet må denne komités regulerende opgaver 
gøres fuldstændigt uafhængige af driftsselskaberne, ligesom der må sikres upartiskhed i 
licensudstedelsesprocedureme. 
Indirekte beskatning: En effektiv forvaltning af fællesskabsrettens bestemmelser om indirekte 
beskatning forudsætter, at der findes instanser, der er i stand til at gennemføre EU-
lovgivningen om harmonisering af moms og afgifter i et miljø, hvor kontrollen ved EU's 
indre grænser er ophævet, hvor afgiftssystemet er baseret på frilagre, og hvor afgiften betales 
til den lokale sats i medlemsstaten, hvor og når varerne forbruges. Dette kræver en 
veludbygget og veluddannet myndighed med tilstrækkelige ressourcer og med en høj grad af 
integritet. 
I Bulgarien er den relevante myndighed finansministeriet, der har ca. 11 000 medarbejdere 
(inklusive skatte- og afgiftsadministrationen). På grund af stor personaleudskiftning, der til 
dels skyldes, at veluddannet personale rekrutteres af den private sektor, er det vanskeligt at 
vurdere det nuværende personales kapacitet. Med henblik på at sikre en effektiv forvaltning 
af fællesskabsretten på dette område er det nødvendigt at konsolidere og forbedre personalets 
generelle professionelle kvalifikationer, bl.a. gennem uddannelsestiltag og lønforbedringer. 
Landbrug: De administrative krav på landbrugsområdet vedrører først og fremmest veterinær-
og plantesundhedskontrol med henblik på at beskytte den offentlige sundhed og sikre fri 
bevægelighed for landbrugsvarer, samt kapacitet til at administrere den fælles 
109 
landbrugspolitiks mekanismer og bestemmelser, herunder høje standarder med hensyn til 
finanskontrol og officiel statistik. Disse punkter er behandlet i kapitel 3.4 (under 
"Landbrug"); generelle standarder på det statistiske område er behandlet i kapitel 3.3 (under 
"Statistik"). 
Den administrative kapacitet med hensyn til veterinær- og plantesundhedskontrol i Bulgarien 
er utilfredsstillende. Selv om Bulgarien har en veletableret infrastruktur på dette område, gør 
strukturændringer i veterinærtjenesterne samt øget spredning af husdyrholdet inspektion og 
sundhedskontrol vanskelig. Der har også på grund af en svag grænsekontrol været adskillige 
tilfælde af, at sygdomme er bragt ind i landet udefra, hvilket tyder på, at der er store risici på 
dette område. Statens veterinær- og sundhedstjeneste og landbrugsministeriets afdeling for 
veterinærkontrol ved grænserne og har 4 900 medarbejdere, hvilket er tilstrækkeligt. Der 
mangler stadig nogle af de administrative strukturer, der er nødvendige for forvaltningen af 
den fælles landbrugspolitiks generelle krav. 
For at kunne leve op til EF-kravene på dette område er det nødvendigt med betydelige 
forbedringer over en bred front. 
Transport: Anvendelsen af EF-bestemmelserne om det indre marked og om konkurrence på 
transportsektoren samt udvikling af relevante infrastrukturprodukter og andre aspekter af 
fællesskabsretten på transportområdet vil stille nye medlemsstater over for administrative 
udfordringer. 
Den ansvarlige statslige myndighed i Bulgarien er transportministeriet med i alt 1 380 
medarbejdere. Dette giver anledning til særlige betænkeligheder med hensyn til 
gennemførelse af sikkerhedskontroller i en situation, hvor sikkerhedsproblemer allerede må 
vække bekymring. 
Beskæftigelse og socialpolitik: Et centralt administrativt krav med hensyn til 
fællesskabsretten på dette område er, at der er tilstrækkelig inspektionskapacitet, især til at 
kontrollere sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. 
Det bulgarske arbejdsinspektorat har ca. 530 medarbejdere. Det har behov for at blive styrket, 
både personalemæssigt og med hensyn til ekspertise og uafhængighed. 
Regionalpolitik og samhørighed: De vigtigste administrative krav på dette område er, at der 
findes kvalificerede og effektive forvaltningsorganer, og især at der er en høj grad af 
kompetence og integritet i forvaltningen af Fællesskabets midler. 
I Bulgarien er den vigtigste statslige myndighed ministeriet for regionaludvikling og 
offentlige arbejder (ca. 150 medarbejdere). Ministeriets omdømme er ikke det bedste, f.eks. 
ikke med hensyn til administrationen af EU's bistandsprogrammer. Situationen med hensyn 
til finanskontrol er ikke tilfredsstillende (se afsnittet nedenfor om "Finanskontrol"). En 
effektiv forvaltning af fællesskabsretten på dette område forudsætter betragtelige 
forbedringer,især af koordinationen mellem ministerierne og på de forskellige 
ledelsesniveauer. 
110 
Miljø: Da EF's miljøpolitik indebærer, at miljøbeskyttelsen skal integreres i EF's 
sektorpolitikker, er de administrative behov potentielt meget store og omfatter mange 
instanser, der ikke normalt beskæftiger sig med miljøbeskyttelse. Hovedansvaret ligger 
imidlertid hos miljøministerierne og forskellige underinstanser. 
Bulgariens miljøministerium har 140 medarbejdere. Tilsynet udføres af det nationale center 
for miljø og bæredygtig udvikling, og håndhævelsen varetages af ministeriet og 16 regionale 
inspektorater med et samlet medarbejdertal på 2 800. Disse arrangementer kan danne 
grundlag for gennemførelse af fællesskabsretten, men der er behov for betydeligt stærkere 
håndhæ velsesbeføj eiser. 
Forbrugerbeskyttelse: På dette område forudsætter en effektiv forvaltning af 
fællesskabsretten, at det overordnede ansvar placeres i et særligt statsligt organ, der kan 
varetage udformning, gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen om forbrugerpolitik og 
forbrugerbeskyttelse. 
I Bulgarien har kommissionen for konkurrence, en konkurrencemyndighed, det tværgående 
ansvar, men ikke eneansvar for forbrugeranliggender. Ikke-statslige forbrugerorganisationer 
er stadig alt for svage. Der hersker fortsat forvirring om forbrugerpolitikkens præcise mål og 
arbejdsområder. Dette forklarer delvis vanskelighederne med den konkrete håndhævelse af 
forbrugerlovgivningen; der er imidlertid også andre forhold, der må gøres noget ved, bl.a. 
mangelen på specialuddannet personale, organisatoriske svagheder og manglende bevidsthed 
i retsvæsenet om forbrugerspørgsmål. 
Retlige og indre anliggender: Tilsynet med retlige og indre anliggender påhviler justits- og 
indenrigsministerier. De administrative instanser skal være i stand til effektivt at beskæftige 
sig med asyl- og indvandrerspørgsmål, grænsekontrol samt politi- og domstolssamarbejde. 
Der er især behov for tilstrækkeligt mange veluddannede medarbejdere med udtalt integritet. 
Det nationale asyl- og flygtningekontor har i øjeblikket ikke administrativ kapacitet til at leve 
op til EU-standarder, f.eks. med hensyn til udvisningsprocedurer. Ansvaret for grænsekontrol 
er i dag delt mellem militæret og grænsegendarmeriet, hvilket kan føre til 
koordineringsproblemer. Politiets samarbejde med andre lovhåndhævelsesmyndigheder (både 
indenfor og uden for Bulgarien) må forbedres. En effektiv forvaltning af fællesskabsretten på 
dette område forudsætter styrkelse og videreudvikling af eksisterende administrative 
strukturer, indsats til forbedring af koordineringen, et omfattende uddannelsesprogram og 
samordnede bestræbelser for at udrydde korruptionen. 
Told: Anvendelse af fællesskabsretten på dette område forudsætter et tilstrækkeligt højt 
niveau med hensyn til infrastruktur og udstyr, herunder edb- og efterforskningsressourcer, 
samt opbygning af et effektivt toldvæsen med et tilstrækkeligt stort antal kvalificerede og 
motiverede medarbejdere med en høj grad af integritet. 
Toldvæsenet i Bulgarien har 4 100 medarbejdere. På grund af stor personaleudskiftning er det 
vanskeligt at vurdere effektiviteten og derfor, om medarbejdertallet er tilstrækkeligt. En 
m 
effektiv forvaltning af fællesskabsretten på dette område forudsætter organisatoriske og 
finansielle reformer. Der bør hurtigt tages skridt til at løse korruptionsproblemet. 
Finanskontrol: Beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser kræver opbygning af 
bedrageribekæmpelsesmyndigheder, uddannelse af særligt personale (kontrollører, dommere) 
og styrkelse af særlige samarbejdssystemer. Gennemførelsen af fællesskabspolitikkerne, især 
inden for landbruget og strukturfondene, forudsætter effektive forvaltnings- og 
kontrolsystemer for de offentlige udgifter og ressourcer til bedrageribekæmpelse. Det er 
administrativt nødvendigt at have en skarp skelnen mellem ekstern og intern kontrol. Politi og 
domstole skal være i stand til at beskæftige sig med kompleks international økonomisk 
kriminalitet (f.eks bedrageri, korruption og hvidvaskning af penge), der kan skade 
Fællesskabets finansielle interesser. 
I Bulgarien er det vigtigste eksterne kontrolorgan statsrevisionen, hvis medarbejderstab for 
tiden udvides til 440. Dette er tilstrækkeligt, men en effektiv forvaltning af fællesskabsretten 
på dette område forudsætter en grundig analyse og omorganisering af institutionerne, 
herunder udarbejdelse af retningslinjer for arbejdet. 
4.3 Generel evaluering 
Bulgariens administrative strukturer kræver en omfattende, samordnet og vedholdende 
reformindsats, hvis man på mellemlang sigt skal nå den tilstrækkelige kapacitet til en effektiv 
forvaltning af fællesskabsretten. 
Det er på dette stadium vanskeligt at foretage en præcis evaluering af retsvæsenets kapacitet 
til at anvende fællesskabsretten effektivt. 
112 
C. SAMMENFATNING OG KONKLUSION 
Bulgarien indgav sin ansøgning om tiltrædelse af Den Europæiske Union den 14. december 
1995. Denne ansøgning er et led i den historiske proces, der afslutter delingen af Europa og er 
udtryk for forankringen af demokratiet i dette land. 
Ved anvendelse af traktatens artikel O har Kommissionen efter anmodning fra Rådet 
udarbejdet en udtalelse om Bulgariens ansøgning om tiltrædelse. 
Bulgarien har bl.a. forberedt sig på tiltrædelsen på grundlag af Europaaftalen, der trådte i 
kraft i februar 1995. Regeringen har lagt vægt på at gennemføre de foranstaltninger, der er 
anbefalet i hvidbogen fra maj 1995 om det indre marked, der er et andet afgørende element i 
før-tiltrædelsesstrategien, idet den i maj 1996 tilrettelagde et program for gennemførelse af 
dette dokument. 
Ansøgningen om tiltrædelse er blevet vurderet efter de kriterier, som Det Europæiske Råd 
fastsatte på sit møde i København i juni 1993. Ifølge konklusionerne herfra kan de 
ansøgerlande i Central- og Østeuropa, som måtte ønske det, blive medlemmer af Den 
Europæiske Union, hvis de opfylder følgende betingelser. Medlemskab kræver, at 
ansøgerlandet: 
- har opnået institutionel stabilitet, som garanterer demokrati, retsstatsforhold, 
menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal; 
- har en levedygtig markedsøkonomi og kan klare konkmrencepresset og 
markedskræfterne i Unionen; 
- kan påtage sig forpligtelserne ved et medlemskab og herunder er i stand til at tilslutte 
sig målet om en politisk, økonomisk og monetær union. 
Ved vurderingen af disse tre grupper af kriterier - politiske og økonomiske kriterier samt 
evnen til at gennemføre Fællesskabets regelværk - skal der ligeledes tages hensyn til 
myndighedernes og retsvæsenets evne til gennemføre principperne om demokrati og 
markedsøkonomi samt anvende og håndhæve regelværket i praksis. 
Den fulgte metode har bestået i at foretage en analyse af situationen på mellemlang sigt for 
hvert ansøgerland under hensyntagen til de skete fremskridt og de allerede iværksatte 
reformer. For så vidt angår de politiske betingelser har Kommissionen foretaget en 
bedømmelse af den aktuelle situation, idet den er gået ud over en formel beskrivelse af 
institutionerne for at vurdere, hvorledes demokratiet reelt fungerer. 
1) Politiske kriterier 
Bulgarien har oprettet demokratiske institutioner, som nu synes at fungere stabilt. De skal nu 
konsolideres ved, at man i praksis i højere grad overholder princippet om, at loven gælder på 
alle niveauer i statsapparatet. Der er afholdt frie valg, som har ført til magtskifter i 1994 og 
1997. 
113 
Med hensyn til respekten for de grundlæggende rettigheder er der stadig en del mangler, selv 
om den nye regering, der kom til efter valget i april 1997, har bebudet en række reformer. 
Således skal der endnu gøres en betydelig indsats i kampen mod korruption, for at forbedre 
retsvæsenets funktion og for at beskytte individets rettigheder, bl.a. i tilfælde af magtmisbrug 
fra politiets og efterretningstjenesternes side, som endnu forekommer alt for ofte. 
Det tyrkiske mindretal synes godt integreret, mens det ikke er tilfældet for sigøjnerne. 
Den igangværende forbedring efter den nye regerings tiltræden tyder på, at Bulgarien er på 
vej til at opfylde de politiske kriterier, som blev fastsat af Det Europæiske Råd i København. 
2) Økonomiske kriterier 
Bulgarien tog de første skridt i sin strukturomlægning i 1991, men landet er endnu kun ved 
processens begyndelse. Regeringen har over for IMF, Verdensbanken og Europa-
Kommissionen klart forpligtet sig til at gennemføre hurtige reformer med hensyn til fri 
prisdannelse og privatisering. En sådan politik skulle medvirke til at rette op på den 
krisesituation, der har hersket i de seneste måneder, og som har givet sig udtryk i faldende 
vækst (-10,9% i BNP i 1996), stigende offentlige underskud, hyperinflation (311% i 1996) og 
nedskrivning af den nationale valuta. 
Bulgarien har 8,3 millioner indbyggere, og BNP pr. indbygger svarer til 24% af 
gennemsnittet i EU. Landbrugssektoren beskæftiger 20% af den erhvervsaktive befolkning og 
bidrager med 13% af værditilvæksten; der er endnu store strukturproblemer trods nylige 
privatiseringer. Handelen med EU har udviklet sig betydeligt og udgør i dag 35% af 
Bulgariens udenrigshandel. 
Sammenholdt med de økonomiske kriterier, som Det Europæiske Råd fastsatte på sit 
møde i København, er situationen i Bulgarien følgende: 
Bulgarien har kun gjort beskedne fremskridt henimod en markedsøkonomi, da man ikke er 
gået fuldt ind for reformer i retning af oprettelse af markedsmekanismer. En hurtig 
liberalisering af handel og priser er delvis sat i stå, og først i år er priskontrollen ophævet. 
Først efter krisen i slutningen af 1996 og det seneste regeringsskifte er der efterhånden ved at 
blive almindelig enighed om, at økonomiske reformer er påkrævede. 
Bulgarien vil ikke være i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i 
EU på mellemlang sigt. Hvis myndighederne kan udnytte den nye vilje til økonomiske 
omvæltninger til at få iværksat længerevarende tiltag, kan udsigterne for Bulgarien ændre sig 
fuldstændig. Landet er imidlertid blevet forsinket med seks år, som stort set er spildt. En 
ufuldstændig jordreform har forhindret dannelsen af en moderne landbrugssektor, og den 
langsomme privatisering og økonomiske ustabilitet har svækket virksomhedernes situation og 
hæmmet udviklingen af en dynamisk privat sektor. 
3) Landets evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemsskab 
Overtagelsen af Fællesskabets regelværk er vurderet i forhold til flere indikatorer: 
114 
Europaaftalen omfatter specielt forpligtelser i forbindelse med etableringsret, national 
behandling, frihandel, intellektuel ejendomsret og offentlige indkøb 
iværksættelse af de væsentligste foranstaltninger til oprettelse af det indre marked, der 
er opstillet i hvidbogen 
gradvis gennemførelse af de øvrige dele af regelværket. 
Bulgarien har gjort sig betydelige anstrengelser for at opfylde sine forpligtelser i henhold til 
Europaaftalen. Gennemførelsen er sket uden større problemer, og tidsplanen for 
gennemførelse af aftalens bestemmelser er overholdt. De fleste af problemerne i forbindelse 
med gennemførelsen har kunnet løses. De nationale koordineringsorganer har imidlertid 
været for svage til, at alle mulighederne har kunnet udnyttes, og den nye regering har 
besluttet at styrke dem. Bulgarien har kun gennemført en helt utilstrækkelig del af de i 
hvidbogen nævnte forordninger og direktiver. 
Af de grundlæggende elementer for det indre marked, bl.a. konkurrence, gennemfører 
Bulgariens lovgivning kun i ringe grad Fællesskabets regelværk, når der ses bort fra visse 
områder af fri handel med varer. Det resterende arbejde vil kræve en meget betydelig og 
vedholdende indsats, ikke blot med tilpasning af lovgivningen, men også oprettelse af 
strukturer til gennemførelse af den. Blandt de prioriterede områder står en fuldstændig 
strukturomlægning i finanssektoren øverst på listen, idet dette er nødvendigt for at genoprette 
offentlighedens og investorernes tillid; dette har regeringen erkendt. 
Den offentlige administration magter generelt ikke sin opgave, hvilket er et væsentligt 
problem for tilpasningen af lovgivningen, både hvad hurtigheden og kvaliteten angår. De 
strukturer, der er nødvendige for gennemførelsen af lovgivningen vedrørende det indre 
marked, har i øjeblikket ikke kapacitet til at løse deres opgave. 
Hvad angår de øvrige dele af regelværket, skulle Bulgarien, hvis landet fortsætter sin 
indsats for at gennemføre EU-lovgivningen og sine moderniseringsbestræbelser, ikke få 
særlige vanskeligheder med at gennemføre regelværket på mellemlang sigt på følgende 
områder: uddannelse, ungdom og erhvervsuddannelse, forskning og teknologisk udvikling, 
fiskeri, små og mellemstore virksomheder, udenrigshandel og udvikling. 
Til gengæld er det nødvendigt, at Bulgarien gør betydelige fremskridt med hensyn til 
telekommunikation (især hvad angår takstsystemet), radio og tv, skatter og afgifter, statistik, 
forbrugerbeskyttelse og toldkontrol. 
Integration for den bulgarske industri i det europæiske marked vil på mellemlang sigt 
frembyde store vanskeligheder. Inden for mange sektorer er der stærkt behov for 
strukturomlægninger og privatiseringer. 
På miljøområdet er det nødvendigt med en meget betydelig indsats, herunder massive 
investeringer og styrkelse af administrationens evne til at anvende lovgivningen effektivt. 
Fuldstændig overtagelse af regelværket kan først komme på tale på meget lang sigt og vil 
kræve øgede offentlige udgifter. 
115 
Bulgarien har allerede gjort visse fremskridt med hensyn til overtagelsen af regelværket på 
transportområdet, selv om forskellige vanskeligheder på det seneste har bremset processen 
kraftigt. Det er nødvendigt med størce indsats inden for skibsfart, lufttransport og vejtransport 
af gods. Bulgarien må også foretage de nødvendige investeringer i bygningen af de 
transeuropæiske net, der er en af de vigtigste forudsætninger for et velfungerende indre 
marked. 
Det er fortsat påkrævet med en indsats i Bulgarien, hvis landet skal bringe sit niveau inden for 
beskæftigelse og sociale anliggender op på højde med EU's. Det er navnlig nødvendigt med 
en ekstra indsats inden for beskyttelsen af lønmodtagere og med hensyn til arbejdstilsynets 
struktur, idet det hverken er selvstændigt eller har de fornødne midler til at udføre sine 
opgaver. 
For så vidt angår regional- og samhørighedspolitik har Bulgarien endnu et omfattende 
forberedende arbejde at udføre, bl.a. med hensyn til finanskontrol og saniordning mellem 
dem, der medvirker ved defineringen af sådanne politikker, inden landet bliver i stand til at 
udnytte strukturfondene. 
Bulgarien må gennemføre gennemgribende reformer inden for landbruget, hvis landet skal 
kunne opfylde de forpligtelser, en tiltrædelse fører med sig. Der mangler betydelige 
fremskridt inden for landbrugsstrukturer, agro-levnedsmiddelindustrien, landbrugspolitikken 
samt sundheds- og kvalitetskontrol. Der må ligeledes gøres en særlig indsats for de 
administrative strukturer, der har ansvaret for gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik. 
På energiområdet må der gøres en større indsats som forberedelse til den europæiske 
integration, især for så vidt angår monopolers stilling, prisfastsættelse og statens intervention 
i sektorerne for fast brændsel og uran. Bulgarien har et atomkraftværk i Kozloduy, der 
producerer ca. 40% af landets elektricitet, men de af enhederne, der kan, skal moderniseres på 
mellemlang sigt, hvis værket skal opfylde de internationalt anerkendte sikkerhedsnormer. 
Endvidere skal landet opfylde sin forpligtelse til at lukke de enheder, der ikke kan 
moderniseres, i overensstemmelse med de aftalen af 1993. Bulgarien mangler endnu at 
foretage en række ændringer af sin lovgivning, så EU-bestemmelserne på det nukleare 
område og gældende internationale aftaler overholdes. 
En samlet vurdering af de berørte områder viser, at det i dag er vanskeligt fastslå, hvornår 
Bulgarien vil kunne overtage og iværksætte samtlige de bestemmelser, der må overholdes, 
hvis kontrollen ved de indre grænser skal afskaffes og flyttes til EU's ydre grænser. 
Bulgariens deltagelse i tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union, som indebærer 
en samordning af landenes økonomiske politik og fuldstændig frie kapitalbevægelser, er 
særdeles problematisk på nuværende tidspunkt, når man ser, hvor omfattende 
strukturreformer der endnu mangler. Det er endnu for tidligt at sige, om landet på tidspunktet 
for tiltrædelsen vil være i stand til at deltage i euroen: opfyldelsen af konvergenskriterierne 
afhænger af, om de igangværende strukturændringer lykkes; det er dog under ingen 
omstændigheder en betingelse for tiltrædelse. 
Bulgarien står over for særlige udfordringer hvad angår spørgsmålet om retlige og indre 
anliggender, idet landet har store vanskeligheder i de pågældende sektorer. For at kunne 
116 
overtage Fællesskabets regelværk er det en forudsætning, at de institutioner, der står for 
arbejdet, bliver langt mere effektive. 
Bulgarien skulle kunne efterleve forpligtelserne i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. 
Bulgarien har forbedret sine relationer med nabolandene betydeligt og fået afklaret næsten 
samtlige de stridigheder, som kunne skabe uenighed med dem. 
4^ Administrationens og domstolenes kapacitet 
Det er nødvendigt med en meget kraftig og vedvarende reformindsats inden for 
administrationen, inden Bulgarien råder over den forvaltningskapacitet, der kræves for at 
kunne iværksætte Fællesskabets regelværk. 
Domstolenes kapacitet til at sikre en ensartet gennemførelse af fællesskabsretten er et 
fundamentalt element, ikke mindst hvad angår realiseringen af det indre marked. Det er 
vanskeligt på nuværende tidspunkt at foretage en bedømmelse af denne sektor. 
117 
Konklusion 
Kommissionen konkluderer på baggrund af den analyse, den har foretaget: 
- at den forbedring, der nu kan konstateres, efter at en ny regering er kommet til 
magten, giver forhåbning om, at Bulgarien er godt på vej til at opfylde de politiske 
forudsætninger 
- at Bulgarien har gjort beskedne fremskridt med hensyn til etablering af en 
markedsøkonomi, da der ikke har været ført en fast økonomisk politik med dette som mål; 
landet vil på mellemlang sigt ikke kunne klare sig i konkurrencen og leve op til 
markedskræfternes frie spil i EU 
- at Bulgarien, selv om landet har gjort visse fremskridt, hverken har antaget 
Fællesskabets regelværk eller etableret de strukturer, dette forudsætter, navnlig ikke for så 
vidt angår det indre marked. Det er således tvivlsomt, om landet på mellemlang sigt vil blive i 
stand til at påtage sig de forpligtelser, en tiltrædelse medfører. Det er endvidere nødvendigt 
med en kraftig indsats, især i form af investeringer, inden for miljø, transport, energi, retlige 
og indre anliggender samt landbrug. Generelt set må der gennemføres omfattende reformer, 
inden Bulgarien råder over de strukturer, der kræves for at kunne virkeliggøre Fællesskabets 
regelværk. 
På denne baggrund vurderer Kommissionen, at forhandlinger om tiltrædelse til Den 
Europæiske Union bør åbnes med Bulgarien så snart tilstrækkelige fremskridt er opnået med 
hensyn til at opfylde betingelserne for medlemsskab som fastlagt af Det Europæiske Råd i 
København. 
Bulgarien får gennem den udvidede strategi for forberedelse af tiltrædelsen hjælp til at tage 
fat på de vigtigste af de problemer, der er gjort opmærksom i denne udtalelse, og dermed 
forberede sig på de forpligtelser, en tiltrædelse medfører. Kommissionen forelægger senest 
ved udgangen af 1998 en rapport om, hvor store fremskridt Bulgarien har gjort. 
118 
BILAG 
DET BULGARSKE PARLAMENTS NUVÆRENDE SAMMENSÆTNING 
38. Nationalforsamling (efter parlamentsvalget den 19. april 1997) 
Parti Pladser % af stemmerne 
De Forenede Demokratiske Kræfter 137 57,1 
Det Demokratiske Venstre (vigtigste parti: 58 24,2 
Det Bulgarske Socialistparti 
Alliancen for Nationens Frelse 19 7,9 
Eurovenstre 14 5,8 
Den Bulgarske Erhvervsblok 12 5,0 
_ ioo,0 
119 
30-06-97 
BG 
Single Market: White Paper measures 
This table is based on information provided by the Bulgarian authorities and confirmed by them as correct as at the end of June 1997. It does not 
indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total 899. 
These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the policy areas covered. The table 
shows the number of measures for which the Bulgarian authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree of 
compatibility with the corresponding White Paper measures. 
White Paper chapters 
l.Free Movement of Capital Bu,earia 
Number of White Paper measures 
2.FM and Safety of Industrial Products Bu|earia 
Number of White Paper measures 
3.Competition Bu|earia 
Number of White Paper measures 
4.Social policy and action Bulgaria 
| Number of Wh ite Paper measures 
S.Agriculture Bu|earia 
Number of White Paper measures 
6.Transport Bulearia 
Number of White Paper measures 
7.Audiovisual Bu,earia 
Number of White Paper measures 
8.Environment Bu,earia 
Number of White Paper measures 
^Telecommunication Bulsaria 
Number of White Paper measures 
lO.Direct Taxation Bu|earia 
Number of White Paper measures 
11 .Free movement of goods Bulgaria 
Number of White Paper measures 
12.PubIic Procurement Bu,earia 
Number of White Paper measures 
13.Financial services Bui&aria 
Number of White Paper measures 
14.Protection of personal data Bulgaria 
Number of White Paper measures 
15.Company Law Bulearia 
Number of White Paper measures 
16.Accountancy Bu|earia 
Number of White Paper measures 
17.Civil law Bu,earia 
Number of White Paper measures 
18.MutuaI rec. of prof. Quai. Bu|earia 
Number of White Paper measures 
19.1ntellectual property Bu,&aria 
Number of White Paper measures 
20.Energy Bu|saria 
Number of White Paper measures 
21.Customs law Bulearia 
Number of White Paper measures 
22.1ndirect Taxation Bu|saria 
Number of White Paper measures 
23.Consumer Protection Bu,earia 
Number of White Paper measures 
Total Uul&aria 
Number of While Paper measures Dircc 
Stage 
1 
3 
3 
17 
56 
0 
3 
3 
12 
18 
93 
1 
19 
1 
1 
1 
31 
1 
9 
2 
2 
0 
0 
4 
5 
6 
13 
0 
0 
2 
2 
3 
3 
0 
1 
2 
2 
3 
5 
2 
10 
0 
2 
8 
15 
1 
8 
78 
295 tives 
Stage 
11/111 
1 
l 
1 
104 
0 
0 
6 
15 
7 
46 
0 
15 
0 
0 
0 
7 
0 
7 
0 
2 
0 
0 
0 
1 
3 
8 
0 
2 
2 
3 
2 
2 
1 
I 
0 
16 
2 
3 
0 
2 
0 
1 
2 
54 
0 
3 
27 
293 Regul. 
Stage 
1 
0 
0 
0 
4 
0 
1 
2 
0 
16 
62 
0 
8 
0 
0 
1 
7 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
3 
0 
14 
0 
0 
0 
0 
19 
99 itions 
Stage 
11/111 
0 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
2 
0 
2 
0 
13 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
3 
0 
0 
0 
184 
0 
6 
0 
0 
2 
- 212 Total 
4 
4 
19 
165 
0 
4 
11 
29 
41 
203 
1 
55 
1 
1 
2 
45 
1 
16 
2 
4 
0 
0 
4 
6 
9 
21 
0 
2 
4 
6 
5 
5 
1 
2 
2 
18 
6 
n 
2 
15 
0 
201 
10 
75 
1 
11 
126 
899 | 
/lu Source: TAIEX 
Statistiske data 
Hvis andet ikke er angivet, stammer dataene i dette bilag fra det "nationale statistiske 
institut", som Eurostat og medlemsstaternes statistiske kontorer allerede har samarbejdet med 
i flere år inden for rammerne af Phare-programmet. Regelmæssig indsamling af data og 
formidling af disse indgår i denne samarbejdsproces, og formålet er at gøre det muligt at 
indføre EU-regler og EU-praksis inden for det statistiske område. Dataene er i videst mulige 
omfang indsamlet under anvendelse af EU-defmitioner og -standarder, som somme tider 
afviger fra national praksis. Dette kan i nogle tilfælde give anledning til forskelle mellem 
dataene i dette bilag og de data, der er anført andre steder i dokumentet, og som generelt er 
baseret på de enkelte ansøgerlandes opdaterede besvarelse af det spørgeskema, som de 
modtog i april 1996. Fuldkommen kompatibilitet med EU's statistiske normer, og dermed 
fuld sammenlignelighed med data for EU, kan endnu ikke garanteres, især ikke med hensyn 
til de data, der ikke er leveret gennem Eurostat, men direkte af det pågældende land. 
Metodologiske bemærkninger om indhold eller særlige aspekter vedrørende de statistiske 
data i dette bilag er anført, hvis sådanne foreligger. Dataene bygger på de oplysninger, der 
forelå i maj 1997. 
BASISOPLYSNINGER 
Areal 
Befolkning (ved periodens udgang) 
-lait 
- Kvinder 
-Mænd 
Befolkningstæthed 
Befolkning i byerne 
Dødskvotient 
Fødselskvotient 
Indkomst og BNP pr. indbygger 
-Gennemsnitlig månedsløn pr. arbejdstager 
-BNP pr. indbygger 
Produktionsstruktur: bruttoværditilvækst efter brancher 
•landbrug 
-industri 
-bygge- og anlægsvirksomhed 
-tjenesteydelser 1990 1993 1994 1995 1996 
1000 hektar 
11099.0 11099.0 11099.0 11099.0 
i 1000 
8460.0 
4308.0 
4152.0 8427.0 
4297.0 
4130.0 8385.0 
4281.0 
4104.0 8340.0 
pr. km2 
78.1 75.5 75.1 
i % af den samlede befolkning 
67. Î 67.8 
pr. 1000 indbyggere 
12.9 
10.0 13.2 
9.4 13.6 
8.6 14.0 
8.7 
europæisk regningsenhed (ECU) 
1 ?6 
% af samlet bruttovatrditilvækst 
14.4 
32.9 
4.5 
48.2 13.9 
28.4 
5.2 
52.5 
121 
Bruttoværditilvækst efter branche, 1990 Bruttoværditilvækst efter branche, 1995 
share of branch GVA in 1990 share of branch GVA in 1995 
Bo.o Bo.o 
14.4 i^^ .13.9 
,48.2 O m -agriculture jSÊÈÊ I^^F • -aKriculturc 
B -industry JB^L^H I^^^BBm •• •'ndus,ry 
• -construction j J2 5 |^^H _^^^B | g -construction 
„^^_^^^ ^^^^^_ _i 28 4 
,32.9 • -services ^BB^H K^B^BJ D ~serviccs 
Others ^BBYBB »\^^F -Others 
,5.2 
- agriculture - landbrug - industry - industri - construction - bygge- og anlægsvirksomhed - services - tjenesteydelser 
others = andet 
Produktionsstruktur: bruttoværditilvækst efter brancher Dataene for 1990 er data fra 1991. 
122 
NATIONALREGNSKAB 
Bruttonationalprodukt (i løbende priser) 
Bruttonationalprodukt (i løbende priser) 
Bruttonationalprodukt 
Bruttonationalprodukt 
Udgifter til konsum 
-husholdninger og NPIH'er 
-offentlig forvaltning og service 
Faste bruttoinvesteringer 
Eksport af varer og tjenester 
Import af varer og tjenester 
Udgifter til konsum 
-husholdninger og NPIH'er 
-offentlig forvaltning og service 
Faste bruttoinvesteringer 
Eksport af varer og tjenester 
Import af varer og tjenester 1991 1992 1993 1994 1995 
mio, national valuta 
135711 200832 298934 548015 867691 
mia ECU 
5.8 6.6 9.2 8.5 9.9 
i købekraftstandarder pr, indbygger 
3886.8 4129.5 4209.8 
%-sndring i forhold til forudgående år 
-7.3 
-3.1 
1.0 
-14.9 
-7.3 -1.5 
-3 6 
-0.8 
-12.5 
-17.5 1.8 
-4.5 
-2.6 
-11.9 
1.1 2.1 
-2.9 
-1.6 
-8.2 
8.8 
i % af bruttonationalproduktet 
73.1 
54.1 
19.0 
18.2 
43.5 
39.2 85.9 
65.6 
20.3 
16.2 
47.1 
52.9 92.3 
73.5 
18.9 
13.0 
38.2 
45.8 91.2 
74.0 
17.2 
13.8 
45.1 
45.7 85.8 
70.3 
15.5 
14.2 
44.7 
44.9 
BNP, ændringer i forhold til forudgående år i % 
4.0 
2.0 
0.0 
-2.0 
-4.0 
-6.0 
-8.0 IFIF7 
•»•s»"» - -
1991 
>»l *FTV7FM£7 • • • • •> 
'mm 1995 
123 
VIGTIGSTE ØKONOMISKE INDIKATORER 
Infiationstakt 
Mængdeindeks for industriproduktion 
Mængdeindeks for landbrugsproduktionen, brutto 
Arbejdsløshed (ILO's metode) 
-lait 
- under 25 år 
- 25 år og derover 
Udlandsgæld, brutto 
Betalingsbalance 
-Eksport af varer 
-Import af varer 
-Handelsbalance 
-Tjenester, netto 
-Indkomst, netto 
-Saldo på betalingsbalancens løbende poster 
-Kapitalkonto og finansiel konto (ekskl. reserver) 
-Reserveaktiver 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
procentmæssig ændring i forhold til forudgående ir 
23.8 338.5 79.4 56.1 87.1 62.1 123 
forudgåendeå 100 
• 89.1 
80.6 108.5 
107.1 105 
116 99.0 
86.7 
i % af arbejdsstyrken 
21.4 
47 
17.3 20.5 
44.9 
16.8 14.7 
37.7 
11.6 13.7 
33.5 
11.3 
i mia. USD 
i mio. USD 
6113 
-7427 
-1314 
237 
-758 
-1710 
762 
878 3737 
-3769 
-32 
-86 
-28 
-77 
157 
-311 3956 
-4169 
-212 
-95 
-96 
-360 
981 
-591 3727 
-4612 
-885 
-57 
-192 
-1098 
834 
247 3935 
-3952 
-17 
11 
-193 
-32 
303 
-344 5345 
-5224 
121 
153 
-432 
-26 
120 
-234 
Inflatlonstakt: Procentmæssig ændring af årsgennemsnittet i det forudgående år 
forbrugerprisindekser, der ikke altid er helt sammenlignelige) indeks uden udelukkelser (data baseret på nationale 
Mængdeindeks for industriproduktion: Industriproduktion omfatter råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed samt elektricitets-, gas- og 
vandforsyning (i henhold til hovedafdeling C, D og E i NACE). Indeks for årlig industriproduktion er baseret på udtømmende 
statistisk underøgelse af virksomhederne (offentlige og private) i industrisektoren. 
Mængdeindeks for landbrugsproduktion, brutto: Dataene er baseret på metodologien i nationalregnskabssystemet (SNA). Dataene er 
reviderede og dataene for 1996 er foreløbige data. 
Arbejdsløshed (ILO-metoden): Procentsatsen udledes af arbejdsstyrkeundersøgelsen under anvendelse af følgende 11.O-definitioner og -
henstillinger. 
Arbejdsstyrke: beskæftigede og arbejdsløse i overensstemmelse med nedenstående ILO-definitioner. 
Beskæftigede: alle personer på 15 år og derover, som i referenceperioden arbejdede mindst en time mod løn eller andet vederlag som 
arbejdstagere, iværksættere, deltagere i kooperativer eller medhjælpende familiemedlemmer. Personel i de væbnede styrker og 
kvinder, der har orlov for at passe børn, er medregnet. 
Arbejdsløse: alle personer på 15 år og derover, som opfylder alle tre betingelser i ILO's definition af arbejdsløse: (i) være uden 
arbejde, (ii) aktivt søge arbejde og (iii) være klar til at påbegynde et arbejde inden for en periode på fjorten dage. 
Dataene vedrører ansatte med ansættelse i den offentlige sektor (omfattende statistisk undersøgelse). 
Udlandsgæld, brutto: Dataene stammer fra OECD's statistikker over udlandsgæld (External Debt Statistics). 
Betalingsbalance: Dataene er udledt af IMF's database, og det kan ikke garanteres, at de er kompatible med de tilsvarende EU-
statistikker. Betalingsbalancen opstilles dog i det væsentligste i henhold til IMF-standarder. Balancen for varehandel er i 
overensstemmelse med betalingsbalanceprincipperne. Både eksport og import er angivet FOB. Nettoindkomst omfatter indkomst 
fra direkte investeringer, porteføljeinvesteringer og andre investeringer samt aflønning af arbejdstagere.. Saldo på 
betalingsbalancens løbende poster er opgjort i henhold til definitionen i IMF's 5. håndbog, kapitaloverførsler indgår ikke. 
Reserveaktiver: ændringer i reserveaktiver i årets lob; (+) angiver en stigning, (-) angiver et fald. 
124 
UDENRIGSHANDEL 
1993 1994 1995 1996 
Import og eksport (løbende priser) 
- Import 
- Eksport 
- Handelsbalance 
Mængdeindeks for udenrigshandelen 
- Import 
- Eksport 
Importstruktur i henhold til SITC (løbende priser) 
- (0+1) næringsmidler, levende dyr, drikkevarer og tobak 
- 2 råstoffer, ikke spiselige 
- 3 mineralske brændsels- og smørcstoffcr 
- 4 animalske og vegetabilske olier mv. 
- 5 kemikalier og kemiske produkter 
- 6 bearbejdede varer, hovedsagelig opdelt efter materiale 
- 7 maskiner og transportmidler 
- 8 forskellige bearbejdede varer 
Eksportstruktur i henhold til SITC (løbende priser) 
- (0+1 ) næringsmidler, levende dyr, drikkevarer og tobak 
- 2 råstoffer, ikke spiselige 
- 3 mineralske brændsels- og smørestoffer 
- 4 animalske og vegetabilske olier niv. 
- 5 kemikalier og kemiske produkter 
- 6 bearbejdede varer, hovedsagelig opdelt efter materiale 
- 7 maskiner og transportmidler 
- 8 forskellige bearbejdede varer 
Prisindeks for udenrigshandelen 
- Import 
- Eksport mio, national valuta 
131523.1 
102877.4 
-28645.7 
114.3 
94.6 
4.4 
37.4 
0.3 
10.1 
13.2 
19.6 
5.9 
18.1 
5.7 
8.7 
0.8 
14.8 
25.1 
17.2 
9.5 
96.5 
105 227010.3 
216194.4 
-10815.9 380012.1 
359663.6 
-20348.5 
forudgående i 100 
160.9 
181.9 152.6 
148 
i % af samlet import 
9.8 
5.6 
28.3 
0.3 
10.4 
16.9 
20.3 
5.4 7.3 
6.2 
27 
0.2 
12.8 
18.1 
19.3 
5.8 
i % af samlet eksport 
19.5 
5.6 
7.1 
0.5 
14.7 
27.2 
12.2 
9.4 19.8 
5 
6.1 
0.9 
16.9 
28 
11.3 
9.3 
forudgående å = 100 
164.4 
165.7 149.1 
145.5 
Import og eksport (løbende priser), mængdeindeks for udenrigshandelen og udenrigshandelens struktur i henhold til SITC 
(løbende priser): Dataene omfatter ikke direkte re-eksport, tjenesteydelser og handel med toldfrie områder samt licenser, knowhow 
og patenter. Dataene er baseret på det særlige handelssystem og opdateres regelmæssigt. Handelsklassifikationer Strømmene i 
varehandelenMerchandise registreres i henhold til Den kombinerede nomenklatur (KN) og det administrative enhedsdokument. -
Import registreres CIF. - Eksport registreres FOB. Toldstatistikkeme anvendes til at kontrollere dataene for udenrigshandelen. 
Eurostat har ved omregningen fra nationale valutaer til USD anvendt de årlige gennemsnitskurser fra Den Internationale Valutafond 
(IMF). 
Prisindeks for udenrigshandelen: Prisindeksene er beregnet til "enhedsværdi", fra 1995 i henhold til Laspeyre-formelen. Indtil 1994 er 
indeksene bregnet i henhold til Paasche-formelen på grundlag af stikprøver blandt alle eksport- og importvarer til konsum, ckskl. 
særlige forsendelser, behandling, re-eksport. 
125 
UDENRIGSHANDEL 
Import fordelt pi vigtigste handelspartnere (løbende priser) 
1. partner 
2. partner 
3. partner 
4. partner 
5. partner 
andre 
Eksport fordelt pi vigtigste handelspartnere (løbende priser) 
1. partner 
2. partner 
3. partner 
* 4. partner 
5. partner 
andre 1993 1994 1995 1996 
i % af samlede import 
RU 
DE 
UA 
IT 
US 29.3 
11.6 
5.3 
4.6 
3.9 
45.3 RU 
DE 
IT 
GR 
UA 26.4 
12.8 
5.4 
4.8 
4.2 
46.4 RU 
DE 
IT 
GR 
UA 28.1 
12.4 
5.8 
4.4 
3.3 
46 
i */• af samlede eksport 
RU 
DE 
GR 
MK 
IT 13.6 
6.6 
6.2 
6.1 
5.9 
61.6 RU 
MK 
DE 
GR 
IT 13.5 
10.3 
8.9 
7.8 
7.6 
51.9 RU 
DE 
IT 
MK 
GR 10 
8.6 
8.1 
8.1 
6.9 
58.3 
Eksport fordelt på vigtigste handelspartnere, 1995 
S tructure of export by main partners 
in 1995 RU 
10.0% 
58.3% Import fordelt på vigtigste handelspartnere, 1995 
Structure of import by main partners 
in 1995 
46.0% 
3.3*4% 
DE 
IT 
GR 
MK. Tyskland RU 
Italien UA 
Grækenland US USA 
Den Tidligere Jugoslaviske Repbublik Makedonien Den 
Føderation 
Ukraine Russiske 
126 
SOCIALE INDIKATORER 
1991 1992 1993 1994 1995 
Befolkning pr. 1. januar 
Aldersfordeling pr. 1 Januar 1995 
0_14år 
15_24år 
25_44 år 
45_64 år 
65 år og derover 
Levendefødte 
Dødsfald 
Spædbørnsdødelighed 
- Under 1 år 
- Dødfødte 
Vielser 
Skilsmisser 
Vielseskvotient, brutto 
Skilsmissekvotient, brutto 
Naturlig tilvækst 
Nettoindvandring 
Samlet befolkningstilvækst 
Samlet fertilitet 
Spædbørnsdødelighed 
Dødelighed i sent fosterstadium 
Middellevetid 
- Mænd 
- Kvinder 
Middellevetid 
-Mænd 
- Kvinder 1 000 
8669.3 
95910 
110423 
1624 
612 
48820 
11044 
5.44 
1.23 
-1.68 
-6.87 
-8.55 
1.57 
16.93 
6.34 8595.5 8484.9 8459.7 
i % af den samlede befolkning 
89134 
107998 
1420 
654 
44806 
9465 84400 
109540 
1310 
587 
40022 
7104 
pr. 1000 indbyggere 
5.26 
1.11 
-2.21 
-10.74 
-12.95 
1.53 
15.93 
7.28 4.7 
0.8 
-2.96 
-0.01 
-2.97 
1.46 
15.52 
6.91 4.5 
0.9 
16.3 8427 
18.6 
14.6 
27.2 
25.0 
14.6 
4.4 
1.3 
14.8 
67.1 
74.9 
12.6 
15.5 
Befolkning pr. 1. januar: Tallene for 1989-1992 er blevet omregnet i hehold til resultaterne af folketællingen i 1992. 
Aldersfordeling pr. 1 Januar 1995: Der foreligger kun data for 1994. 
Nettoindvandring: Der er ikke gennemført nogen omfattende undersøgelse af indvandring: restkategori inkl. statistiske afvigelser. 
Tallene for 1989-1992 er blevet omregnet i hehold til resultaterne af folketællingen i 1992. 
Samlet befolkningstilvækst : Nettoindvandring og befolkningstal for 1989-1992 er blevet omregnet i henhold til resultaterne af 
folketællingen i 1992. 
127 
ARBEJDSMARKEDET 
Den erhvervsaktive del af befolkningen (ILO-metoden) 
Gennemsnitligt antal beskæftigede 
Arbejdsløshed (ILO's metode) 
-lait 
- under 25 år 
- 25 år og derover 
Registreret arbejdsløshed (periodens udgang) 1993 1994 1995 1996 
i % af befolkningen på 15 5r og derover 
55.4 52.4 51.5 51.8 
1 000 
3221.8 3241.6 3282.2 3279.5 
i % af arbejdsstyrken 
21.4 
47 
17.3 20.5 
44.9 
16.8 14.7 
37.7 
11.6 13.7 
33.5 
11.3 
i % af den erhvervsaktive befolkning 
16.4 12.8 11.1 12.5 
Gennemsnitsindeks for lønnet beskæftigelse efter NACE 
- Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri 
- Råstofudvinding 
- Fremstillingsvirksomhed 
- Produktion og distribution af elektricitet, gas og vand 
- Bygge- og anlægsvirksomhed 
- Transport, oplagringsvirksomhed og kommunikation 
Indekser for månedslønninger 
- reallønninger 
- nominelle lønninger 1993 1994 1995 1996 
forudgående å = 100 
60.8 
96.6 
86.8 
104.6 
75.8 
92.4 
157.8 68.1 
93.9 
90.7 
101.3 
81.4 
93.3 
153.5 76.1 
95.6 
94 
101 
85.2 
93.3 
153.2 94.2 
100.2 
87.7 
102 
94.7 
100.3 
17^.7 
Den erhvervsaktive del af befolkningen (ILO-metoden): Arbejdsstyrkens procentmæssige andel af befolkningen på 15 år eller derover. 
Procentsatsen udledes af arbejdsstyrkeundersøgelsen under anvendelse af følgende ILO-definitioner og -henstillinger. 
Arbejdsstyrke: beskæftigede og arbejdsløse i overensstemmelse med nedenstående ILO-definitioner. 
Beskæftigede: alle personer på 15 år og derover, som i referenceperioden arbejdede mindst en time mod løn eller andet vederlag som 
arbejdstagere, iværksættere, deltagere i kooperativer eller medhjælpende familiemedlemmer. Personel i de væbnede styrker og 
kvinder, der har orlov for at passe børn, er medregnet. 
Arbejdsløse: alle personer på 15 år og derover, som opfylder alle tre betingelser i ILO's definition af arbejdsløse; (i) være uden 
arbejde, (ii) aktivt søge arbejde og (iii) være klar til at påbegynde et arbejde inden for en periode på fjorten dage. 
Data i henhold til ILO metoden er for september 1993, oktober 1994, oktober 1995 og november 1996. 
Arbejdsløshed (ILO-metoden): Procentdel arbejdsløse i arbejdsstyrken. Denne procentsats udledes af arbejdsstyrkeundersøgelsen (LFSS) 
under anvendelse af ILO-definitioner og -henstillinger (se ILO-definitioneme ovenfor). 
Dataene vedrører arbejdstagere med ansættelseskontrakt i den offentlige sektor (omfattende undersøgelse). 
Gennemsnitligt antal beskæftigede: Kun årsdata (omfattende undersøgelse, dækker alle ansatte i den offentlige og den private sektor). 
Gennemsnitsindeks for lønnet beskæftigelse efter NACE: Dataene vedrører arbejdstagere med ansættelseskontrakt i den offentlige sektor 
(omfattende undersøgelse). Den nationale brancheklassifikation adskiller sig fra NACE, og der er derfor tale om skøn. 
Registreret arbejdsløshed (periodens udgang): Registreret arbejdsløshed i procent - registrerede arbejdsløse i procent af den civile 
erhvervsaktive befolkning, baseret på arbejdsstyrkeundersøgelscn. 
128 
OFFENTLIGE FINANSER 
Det offentliges budget 
Det offentliges budget 
Tilskud 
- Den statslige forvaltnings konsoliderede udgifter 
- Den offentlige forvaltnings konsoliderede udgifter 
- Den statslige forvaltnings konsoliderede 
underskud/overskud 
- Den offentlige forvaltnings underskud/overskud 
Det offentliges budget 
- Den statslige forvaltnings konsoliderede udgifter 
- Den offentlige forvaltnings konsoliderede udgifter 
- Den statslige forvaltnings konsoliderede 
underskud/overskud 
- Den offentlige forvaltnings underskud/overskud 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
i mio nationale valutaenheder 
22265 
471 
25028 
29228 
-2292 
-2040 49497 
450 
54497 
65052 
-4550 
-4156 71554 
209 
81591 
98315 
-9828 
-11454 99875 
92 
133877 
152181 
-33910 
-33652 209321 
117 
235905 
261775 
-26467 
-27066 314624 
920 
360607 
398725 
-45063 
-44951 
i % af bruttonationalproduktet 
40.2 
47.9 
-3.4 
-3.1 40.6 
49.0 
-4.9 
-5.7 44.8 
50.9 
-11.3 
-11.3 43.0 
47.8 
-4.8 
-4.9 41.4 
45.8 
-5.2 
-5.2 
Det offentliges budget Det offentliges budget: Disse data vedrører den statslige forvaltning og den offentlige forvaltning som 
offentliggjort i Government Finance Statistics Yearbook (1996) (GFSY); også data for landet som helhed er inkluderet i 67-'.ST. 
Da GFSY ikke indeholder statistikker for den offentlige forvaltning som helhed, men kun for de forskellige niveauer inden for 
denne, er de konsoliderede data, der angives her, beregnet på grundlag af data fra den statslige forvaltning og den kommunale 
forvaltning, og ved konsolideringen er der justeret for identificerede overførsler inden for det offentlige. 
Selv om statistikkerne dækker data vedrørende den statslige forvaltning og den kommunale forvaltning offentliggjort i GFSY, 
er det muligt, at dækningen er ikke fuldstændig, hvis nogle enheder inden for statslig forvaltning eller kommunal forvaltning ikke 
indgår. Et mål for, hvor udtømmende dækningen er, kan opnås ved at sammenligne anmærkningen om dataenes dækning (note 
on the coverage of data) for de enkelte lande i GFSY med fortegnelsen over enheder inden for den statslige forvaltning og den 
kommunale forvaltning. 
Det bør bemærkes, at det underskud/overskud, der anvendes her, svarer til indtægter og tilskud minus udgifter, og at låntagning 
minus tilbagebetaling af lån ikke indgår (se nedenfor). 
Den nettoficering af overførsler inden for del offentlige, der er foretaget i tabellerne, er begrænset til løbende overførsler og 
kapitaloverførsler, som består af identificerede tilskud og løbende subsidier og kapitalsubsidier fra ét niveau inden for det 
offentlige til et andet. Andre former for transaktioner mellem niveauer inden for det offentlige som f.eks. skatteindhetalingcr og 
socialsikringsbidrag samt gensidig kob af varer og tjenester, der normalt ikke klassificeres som overførsler inden for det 
offentlige, er ikke blevet elimineret ved konsolideringen. Endelig er det uklart, om manglende data for løbende overførsler og 
kapitaloverførsler skyldes, at der ingen overførsler har fundet sted, eller at der ikke findes data for sådanne; i alle de tilfælde, hvor 
der ikke foreligger data, er det blevet antaget, at ingen overførsler har fundet sted. 
a. Udgifter omfatter den offentlige forvaltnings kontantudgifter til løbende transaktioner med varer og tjenester, 
kapitalgoder, renter samt lobende overførsler og kapitaloverførsler, men omfatter ikke transaktioner, der ikke foregår kontant. 
b. Underskud/overskud svarer til kontantindtægter og kontantlilskud minus konlantudgifter. Den metode til 
opgørelse af underskud/overskud afviger fra den, der anvendes i GFS , hvor underskud/overskud er lig kontantindtægter og 
kontanttilskud minus kontantudgilrer og minus nctto-fordringscrhvcrvclse. Denne udelukkelse af netto-fordringserhvervelse (der 
i <7F.Ç-metodologien består af operationer i finansielle aktiver og passiver ti! specifikke formål i forbindelse med forskellige 
initiativer, snarere end li! likviditetsformål) betyder, al angivelsen af underskud/overskud i dette dokument ligger tættere på, hvad 
der i nationalregnskabet forstås ved netto-fordringserhvervelse. Som følge af denne udelukkelse indgår indtægterne fra 
privatiseringer (i G7\S-metodologien klassificeret som tilbagebetalinger) heller ikke i beregningen af underskud/overskud i 
tabellerne (og bidrager derfor ikke til at reducere underskuddet). 
129 
FINANSSEKTOREN 
Monetære aggregater 
- Pengeforsyning: Ml 
- Quasipenge 
Samlede reserver (ekskl. guld, periodens udgang) 
Gennemsnitlige kortfristede rentesatser 
-udlån 
- indlån 
Officiel diskonto (periodens udgang) 
Vekselkurser i forhold til USD 
Gennemsnit for perioden 
Periodens udgang 
Vckselkurser i forhold til ECU 
Gennemsnit for perioden 
Periodens udgang 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
mio.. national valuta 
48.30 
181.62 75.13 
333.98 107.89 
463.42 177.28 
787.33 
mio (10*6) USD 
% pr. Sr 
52 72 34 180 
1 USD= .BGL 
1 RCU = BGL 
Registreret arbejdsløshed (periodens udgang): Pengeforsyning (Ml) Inkluderer anfordringsindskud og valuta uden for bankerne. -
Quasipenge: Inkluderer tidsindskud og indlån i fremmed valuta. Dataene for 19% er data fra november 19%. 
Officiel diskonto (periodens udgang) Dataene for 1996 er fra november 1996. Fra december 1996 angiver den bulgarske nationalbank 
hver måned en rentesats. 
Vekselkurser i forhold til USD: valutakurserne fra IMF som offentliggjort i publikationen: "Statistiques Financières Internationales". 
130 
INFLATION (udviklingen over 12 måneder) 
Ændring i forbrugerprisindekset i % for den pågældende måned sammenlignet med samme måned året før (t/t-12) 
Jan Feb Mar Apr Maj Jun Jul Aug Sep Okt Nov Dec 
1993 
1994 
1995 
1996 83.1 
59.1 
122.1 
30.9 81.3 
58.8 
120.4 
28.5 84.1 
61.6 
112.1 
26.4 85.3 
89.3 
76.1 
28.8 74.4 
93.9 
66.2 
42.2 71.6 
94.0 
60.5 
70.2 68.5 
93.3 
61.9 
106.7 70.8 
98.4 
54.7 
140.7 71.6 
112.1 
46.0 
172.9 68.3 
117.6 
40.0 
210.5 64.9 63.9 
119.7 122.0 
36.0 32.9 
232.0 310.8 
Inflation (ændring i forbrugerprisindekset i % 
350.0 
300.0 
250.0 
200.0 
150.0 
100.0 
50.0 
0.0 ^'j«.v^1 
MfElfiy 
Mar Maj Jul SeP Nov Mar Maj J"' SeP Nov Mar Maj JU' SeP Nov Mar Maj Jul ScP Nov 
Jan-93 Jan-94 Jan-95 Jan-96 
Inflation (udviklingen over 12 måneder): Inflationstakten (udvikling over 12 måneder) er den procentuelle ændring i 
forbrugerprisindekset for den pågældende måned i forhold til samme måned året før. Inflationstakten er baseret på nationale 
forbrugerprisindeks, som ikke fuldt ud kan sammenlignes mellem ansøgerlandene eller med indeks baseret på UU's 
harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) (forskellige metoder, begreber og praksis ved beregning af forbrugerprisindeks). 
131 
INDUSTRI 
BNP-struktur efter økonomiske aktiviteter (NACE, løbende priser) 
- Råstofudvinding 
- Fremstillingsvirksomhed 
- Produktion og distribution af elektricitet, gas og vand 
Mængdeindeks for industriproduktionen efter NACE 
-lait 
- Råstofudvinding 
- Fremstillingsvirksomhed 
- Produktion og distribution af elektricitet, gas og vand 1993 1994 1995 1996 
i % af bruttonationalproduktet 
rorudgående ar = 100 
89.1 
104.5 
86.8 
100.8 108.5 
101.6 
111 
92.9 105 
103 
105.1 
105.4 99 
Mængdeindeks for industriproduktionen efter NACE Mængdeindekser for industriproduktion: Industriproduktion omfatter 
råstofudvinding, fremstillingsvirksomhed samt elektricitets-, gas- og vandforsyning (i henhold ril hovedafdeling C, D og F. i NACF). 
Indeks for årlig industriproduktion er baseret på udtømmende statistisk underøgelse af virksomhederne (offentlige og private) i 
industrisektoren. Dataene for 1996 er foreløbige data. 
INFRASTRUKTUR 
Jernbanenet 
Motorvejsnet 
Antal indbyggere pr. personbil 1985 1990 1995 1996 
i km per 1000 km2 
38.7 38.7 38.7 38.7 
km 
221 273 314 314 
indbyggere 
8.4 6.6 5.1 
132 
LANDBRUG 
Arealanvendelse 
-lait 
- landbrugsarealer 
-skov 
- dyrkede arealer 
- permanente græsgange og engarealer 
Landbrugsarealer efter ejendomsforhold 
- statsvirksomheder 
- kooperativer 
- andet 1992 1993 1994 1995 1996 
i 1000 hektar 
11099 
6159 
3873 
4047 
1833 11099 
6159 
3877 
4063 
1852 11099 
6159 
3876 
4001 
1942 11099 
6164 
3876 
3998 
1962 11099 
6164 
4203 
1761 
i % af landbrugsarealer 
69 
8 
23 45 
21 
34 28 
33 
39 21 
79 
Andel af BNP 
- Landbrug, jagt, skovbrug og fiskeri (NACE A+B) 
Mængdeindeks for landbrugsproduktionen, brutto 
Vigtigste afgrøder efter areal 
-Korn 
-heraf hvede 
- Kartofler 
- Sukkerroer 
- Foderroer 
Vigtigste afgrøder efter høstudbytte 
-Korn 
-heraf hvede 
- Kartofler 
- Sukkerroer 
- Foderroer 1992 1993 1994 1995 1996 
i % af bruttonationalproduktet 
forudgående år = 100 
80.6 107.1 116 86.7 
i 1000 hektar 
2182 
1108 
48 
18 
5 2315 
1266 
39 
11 2341.3 
1319.8 
47 
8 2185.8 
1181.1 
56 
9 1841.2 
957.7 
40 
8 
i 100 kg/hektar 
29.8 
31.1 
117.9 
168.9 
342.0 24.7 
28.6 
91.5 
86.4 27.6 
28.5 
105.6 
140.0 30.2 
29.1 
115.9 
174.4 18.8 
18.7 
80.7 
108.9 
Salg eller indkøb af husdyr til slagtning 
- svin 
- kvæg 
- fjerkræ 
Husdyravl (periodens udløb) 
-kvæg 
- heraf køer 
-får 
- svin 1992 1993 1994 1995 1996 
i 1000 ton levende vægt 
antal pr 1000 hektar landbrugsareal 
158.1 
79.4 
781.7 121.8 
68 
611 103.5 
56.9 
551.2 102.5 
60.2 
548.8 
antnl pr 1000 hektar dyrket areal 
659.6 517.7 496.8 509.2 
Mængdeindeks for landbrugsproduktion, brutto: Dataene er baseret på metodologien i nationalregnskabssystemet (SNA). 
133 

afeA-'ist. '. ROMANIA Bulgaria 
1994 
Legend: 
A/ Country boundary 
A/ Region boundary 
COUNTRY NAME 
REGION NAME 
CUYNAME 
Selected major settlements: 
(1000 inhabitants) 
O 200- 250 
• 250-500 
• 500 - 1 000 
• >1000 
General information about the country: 
Age groups On years): 
A 5 <15 
15- 65 
>65 
Living standard (in 1993): ECU 1 024 
(QDPparoapaa) 
Area: 110994 km2 
Administrative regions: 9 districts 
Population: 8 427 400 
8ourc*: National Statistical toatfcita 
Cartography and gaographlo Information managamanfc QI80O 
euros« 

Bulgaria 
1994 
A/ Country boundary 
A/ Main railway line 
/ / Ferry connection 
/V Motorway 
A/ National road, Double lane 
A/ National road 
A/ Principal road 
A/ Main navigable waterway 
Selected major settlements: 
(1 000 inhabitants) 
ô 200-250 
• 250- 500 
• 500 - 1 000 
• >1000 
General information about the country: 
Age groups On years): C = <15 
15- 65 
>65 
Living standard (in 1993): ECU 1 024 
(QDPparoapaa) 
Area: 110994 Ion2 
Administrative regions: 9 districts 
Population: 8 427 400 
Souroa: National atatattoal InaMuta 
Cartography and gaograpnio biformalion managamant! (M8QO 
o as 75 Km 
eurostat 


ISSN 0254-1459 
KOM(97) 2008 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 01 06 
Katalognummer : CB-CO-97-376-DA-C 
ISBN 92-78-22881-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
/% •i