INDHOLDSFORTEGNELSE

NOTE TIL REGNSKABET 3

GENNEMFØRELSE AF EUF'S RESSOURCER OG REGNSKABSAFLÆGGELSE 4

DEL I - EUF'S ÅRSREGNSKABER: MIDLER FORVALTET AF EUROPA-KOMMISSIONEN 11

1. ÅRSREGNSKAB FOR 8., 9. OG 10. EUROPÆISKE UDVIKLINGSFOND 12

1.1 8., 9. OG 10. EUF: AGGREGERET BALANCE, RESULTATOPGØRELSE, PENGESTRØMSOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER 12

1.2 8. EUF: BALANCE, RESULTATOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER 16

1.3 9. EUF: BALANCE, RESULTATOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER 19

1.4 10. EUF: BALANCE, RESULTATOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER 22

1.5 BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET FOR 8., 9. OG 10. EUF 25

2. BERETNING OM DEN FINANSIELLE FORVALTNING 49

2.1 BEVILLINGER 53

2.2 KONSOLIDEREDE REGNSKABER 56

2.3. ANDRE FORVALTNINGSOPLYSNINGER 61

DEL II - EUF'S ÅRSREGNSKABER: OPGØRELSE OVER INVESTERINGSFACILITETEN 62

3. OPGØRELSE OVER INVESTERINGSFACILITETEN 63

3.1 RESULTATOPGØRELSE 63

3.2 BALANCE 64

3.3 BEVÆGELSER I BIDRAGYDERNES MIDLER 65

3.4 OPGØRELSE OVER PENGESTRØM 66

3.5 BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET 68

1. Generelle oplysninger 68

2. Væsentlige regnskabspolitikker 68

2.1. Grundlag 68

2.2. Væsentlige regnskabsmæssige vurderinger og skøn 68

2.3. Ændring i regnskabspolitikken 69

3. Risikostyring 74

3.1. Kreditrisiko 74

3.2. Likviditetsrisiko og porteføljeforvaltning 76

3.3. Markedsrisiko 79

4. Segmentoplysninger 80

4.1. Forretningssegmentet (1 000 EUR) 80

4.2. Det geografiske segment (1 000 EUR) 82

5. Nettorenteindtægter (1 000 EUR) 83

6. Nettoindtægter fra gebyrer og kommissioner (1 000 EUR) 83

7. Nettoresultat af finansielle transaktioner (1 000 EUR) 84

8. Generelle administrationsomkostninger (1 000 EUR) 84

9. Likvide beholdninger (1 000 EUR) 85

10. Afledte finansielle instrumenter (1 000 EUR) 85

11. Lån og tilgodehavender (1 000 EUR) 86

12. Finansielle aktiver disponible for salg 87

13. Tilgodehavender hos bidragsydere (1 000 EUR) 90

14. Andre aktiver (1 000 EUR) 90

15. Periodiserede indtægter (1 000 EUR) 90

16. Beløb, der skyldes til tredjeparter (1 000 EUR) 90

17. Andre passiver (1 000 EUR) 91

18. Indkaldte bidrag fra medlemsstaterne (1 000 EUR) 91

19. Eventualforpligtelser og forpligtelser (1 000 EUR) 92

20. Senere begivenheder 92

BILAG TIL DEL I - KAPITEL 2 (BERETNING OM DEN FINANSIELLE FORVALTNING): SITUATIONEN PR. LAND OG INSTRUMENT 93

NOTE TIL REGNSKABET

Jeg erklærer hermed, at årsregnskabet for 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond for regnskabsåret 2010 er udfærdiget i overensstemmelse med afsnit VIII i finansforordningen for 10. Europæiske Udviklingsfond og de regnskabsmæssige principper, regler og metoder, der er beskrevet i bilaget til årsregnskabet.

Jeg har fra den anvisningsberettigede og fra EIB, som har attesteret pålideligheden heraf, modtaget alle de oplysninger, der var nødvendige for udarbejdelsen af regnskabet, som viser Den Europæiske Udviklingsfonds aktiver og passiver og budgetgennemførelsen.

Jeg attesterer herved, at jeg på grundlag af disse oplysninger og den kontrol, jeg har anset for at være nødvendig for underskrivelsen af regnskabet, har rimelig sikkerhed for, at regnskabet på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af Den Europæiske Udviklingsfonds finansielle stilling.

(underskrevet) Philippe Taverne Regnskabsfører

GENNEMFØRELSE AF EUF'S RESSOURCER OG REGNSKABSAFLÆGGELSE

1. BAGGRUND

På udviklingsområdet samarbejder Den Europæiske Union med en lang række udviklingslande. Hovedformålet er at fremme den økonomiske og sociale udvikling med det særlige mål på lang sigt at reducere og afhjælpe fattigdommen i modtagerlandene ved hjælp af udviklingsstøtte og teknisk bistand. Med henblik herpå udarbejder EU i samarbejde med partnerlandene samarbejdsstrategier og afsætter de finansielle midler, der er nødvendige til deres gennemførelse. EU-midlerne til udvikling kommer fra tre kilder:

- EU's budget

- Den Europæiske Udviklingsfond

- Den Europæiske Investeringsbank.

Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) er det vigtigste støtteinstrument i EU's udviklingssamarbejde med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) og i de oversøiske lande og territorier (OLT). Fonden blev oprindelig oprettet ved Romtraktaten af 1957 for at yde faglig og finansiel bistand, oprindelig til de afrikanske lande, som på daværende tidspunkt stadig var kolonier, og som en række medlemsstater var knyttet til historisk.

EUF finansieres ikke over Den Europæiske Unions budget. Den finansieres af medlemsstaterne, har sine egne finansielle regler og forvaltes af et særligt udvalg. Europa-Kommissionen har det finansielle ansvar for de aktiviteter, der gennemføres ved hjælp af EUF-midlerne, og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) styrer Investeringsfaciliteten.

Den geografiske støtte til AVS-landene og OLT vil fortsat hovedsagelig blive finansieret gennem EUF i perioden fra 2008-2013. Hver EUF indgås som regel for en femårig periode. Siden den første partnerskabsaftale blev indgået i 1964, har EUF-programmeringsperioderne i reglen fulgt perioderne for partnerskabsaftalerne/-konventionerne. Hver EUF er reguleret af en særskilt finansforordning, hvilket indebærer, at der skal udarbejdes årsregnskaber for hver enkelt EUF. Der udarbejdes derfor et separat årsregnskab for hver EUF for den del, der forvaltes af Europa-Kommissionen. Disse årsregnskaber præsenteres også aggregeret for at give et samlet overblik over den finansielle situation for de midler, som Europa-Kommissionen er ansvarlig for.

Investeringsfaciliteten blev oprettet som led i Cotonouaftalen. Den forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank og anvendes til at støtte udviklingen i den private sektor i AVS-landene, især - men ikke udelukkende - gennem finansiel hjælp til private investeringer. Faciliteten fungerer som en selvbærende konstruktion, dvs. at tilbagebetalingerne af lån kan reinvesteres i andre aktiviteter, hvorved Faciliteten bliver selvfornyende og finansielt uafhængig. Da det ikke er Europa-Kommissionen, der forvalter Investeringsfaciliteten, indgår den ikke i den første del af årsregnskaberne - opgørelserne for den 8., 9. og 10. EUF og den tilhørende beretning om den finansielle gennemførelse. Årsregnskabet for Investeringsfaciliteten er vedlagt som et særskilt afsnit til årsregnskaberne (del 2) med det formål at skabe en fuldstændig oversigt over EUF's udviklingsstøtte. 10. EUF dækker perioden 2008-2013 og har et samlet budget på 22 682 mio. EUR. Heraf er 21 966 mio. EUR afsat til AVS-landene, 286 mio. EUR til OLT og 430 mio. EUR til Kommissionen som støtte til udgifterne til programmering og gennemførelse af EUF[1].

2. HVORDAN FINANSIERES EUF?

På Det Europæiske Råds møde den 15.-16. december 2005 blev de finansielle overslag for 2007-2013 vedtaget. Samtidig blev det besluttet, at det geografiske samarbejde med AVS-staterne ikke skulle indarbejdes i Den Europæiske Unions budget (opføres i budgettet), men at det fortsat i perioden 2008-2013 skulle finansieres ved hjælp af den eksisterende mellemstatslige EUF.

Den Europæiske Unions budget er årligt, og ifølge budgetprincippet om etårighed planlægges og godkendes udgifter og indtægter for et år ad gangen. Til forskel fra Den Europæiske Union er EUF en fond med et flerårigt grundlag. Den enkelte EUF indgås ved hjælp af en partnerskabsaftale mellem medlemsstaterne og er tilknyttet en overordnet fond, der anvendes til at gennemføre udviklingssamarbejdet i løbetiden på normalt fem år. Midlerne bevilges på et flerårigt grundlag og kan derfor anvendes i hele EUF'ens løbetid. I budgetredegørelsen gøres der opmærksom på, at budgettet ikke er etårigt, idet EUF's budgetgennemførelse heri sammenholdes med de samlede midler.

EUF's midler består af ad hoc-bidrag fra EU's medlemsstater. Medlemsstatsrepræsentanterne mødes ca. hvert femte år for på mellemstatsligt niveau at fastlægge det samlede beløb, der afsættes til fonden, og for at føre tilsyn med gennemførelsen. Det er Kommissionen, der forvalter fonden. For at sikre, at der er overensstemmelse mellem medlemsstaternes egen udviklings- og bistandspolitik og den fælles EU-politik, er de nødt til at koordinere deres politik med EU's politik. I 2010 blev der opkrævet bidrag til 9. EUF hos de 15 medlemsstater, der deltog. I 2011 vil de første bidrag til 10. EUF, hvori 27 medlemsstater deltager, blive indkaldt.

En del af 10. EUF's midler afsættes til uforudsete behov, men størstedelen indgår i den flerårige vejledende ramme med geografisk, men også tematisk sigte, hvilket for øjeblikket vil sige årene 2008-2013. Kommissionen har således vedtaget landestrategipapirer, regionale strategipapirer og AVS-interne strategipapirer. Der føres på årsbasis tilsyn med deres gennemførelse, og midtvejs (fra 2010 og frem) og ved afslutningen (2012) tages der stilling til strategierne. Kommissionen kan efter både de mellemliggende og afsluttende undersøgelser på EU's vegne revidere strategierne og ressourceallokeringen med henvisning til de berørte AVS-landes og -regioners aktuelle behov og resultater.

Ud over ovennævnte bidrag har medlemsstaterne desuden mulighed for at indgå i samfinansieringsforanstaltninger eller at yde frivillige bidrag til EUF.

3. HVORDAN FORVALTES OG ANVENDES EUF'S MIDLER?

3.1 Driftsudgifter

EUF's driftsudgifter kan inddeles i forskellige kategorier afhængig af, hvordan pengene udbetales og forvaltes. I overensstemmelse med finansforordningen forvalter Kommissionen EUF-ressourcerne efter følgende metoder:

Decentraliseret forvaltning: anvendes i de tilfælde, hvor Kommissionen afhængig af den lokale situation i modtagerlandet i mere eller mindre omfattende grad uddelegerer visse opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til tredjelande.

Central forvaltning: anvendes i de tilfælde, hvor budgettet gennemføres direkte af Kommissionen eller indirekte i de tilfælde, hvor Kommissionen overfører dele af budgetgennemførelsen til organer underlagt EU-ret eller national lovgivning som f.eks. Den Europæiske Unions offentligretlige agenturer eller public service-organer.

Forvaltning i fællesskab med internationale organisationer: anvendes i de tilfælde, hvor Kommissionen delvis overdrager gennemførelsen til en international organisation.

3.2 De forskellige finansielle aktører

Anvisningsberettigede, som er bemyndiget ved delegation, har ansvar for hele forvaltningsprocessen, dvs. alt fra at beslutte, hvad der skal gøres for at nå de politiske mål, og til at forvalte de iværksatte foranstaltninger, både ud fra en praktisk og budgetmæssig synsvinkel, inkl. underskrivelse af juridiske forpligtelser, overvågning af resultater, gennemførelse af betalinger og om nødvendigt inddrivelse af midler.

Lederen af EU-delegationen er det lokale forbindelsesled mellem Kommissionen og de nationale eller regionale AVS- og/eller OLT-myndigheder. Lederen arbejder tæt sammen med den nationale eller regionale anvisningsberettigede om fastlæggelsen af gennemførelsesstrategier og sektorpolitikker samt udarbejdelse, undersøgelse og kontrol af EUF-programmer og -projekter.

Den nationale anvisningsberettigede i modtagerlandet er en seniormedarbejder, som udpeges af de offentlige myndigheder i det pågældende AVS-land og/eller OLT. Den anvisningsberettigede repræsenterer landets myndigheder i forbindelse med de aktiviteter, der finansieres af fonden og forvaltes af Kommissionen og EIB. I de fleste tilfælde varetages denne funktion af et regeringsmedlem, som regel ministeren med ansvar for planlægning og finansielle anliggender. Den nationale anvisningsberettigede varetager de administrative, tekniske og finansielle opgaver, der er forbundet med forvaltningen af EUF-programmer og -projekter.

Regnskabsføreren gennemfører de betalinger og inddrivelsesordrer, som den anvisningsberettigede udsteder, og har ansvar for finansforvaltningen, fastsættelse af revisionsbestemmelser og -metoder, godkendelse af revisionssystemer, bogføring og udarbejdelse af de tilhørende årsregnskaber. Regnskabsføreren skal desuden underskrive regnskaberne og erklære, at de giver et retvisende billede af den finansielle situation.

3.3 Gennemførelse af EUF's ressourcer

De finansielle ressourcer, som AVS-landene og OLT'erne får tildelt gennem EUF, har i langt de fleste tilfælde form af gavebistand. Ved starten på en EUF giver EU AVS-landene og OLT'erne meddelelse om, hvor stor en gavebistand der kan forventes at være til rådighed i EUF'ens løbetid. Ressourcerne tildeles med henvisning til et lands særlige behov under hensyntagen til landets egen politik og udviklingsindsats.

Modtagerlandet fastlægger en samarbejdsstrategi under eller efter de høringer, der finder sted med dets udviklingspartnere (donorer). De samarbejdsstrategier, der aftales med Den Europæiske Union, fastlægges som regel under hensyn til landets egen udviklingsstrategi på mellemlang sigt, en analyse af den politiske og socioøkonomiske kontekst plus EU's egen vurdering. Europa-Kommissionens personale yder faglig bistand til de nationale myndigheder under udarbejdelsen af det strategiske samarbejdsdokument.

Herefter udarbejdes der et vejledende nationalt program (NVP) om gennemførelse af samarbejdsstrategien. I det vejledende program angives det, hvilke sektorer og områder der vil modtage støtte, det forklares, hvordan støtten vil bidrage til at nå målsætningerne, der opstilles en tidsplan for gennemførelsen, og det angives (hvis relevant), hvilke aktører der i øvrigt vil blive inddraget i programmet, f.eks. internationale organisationer og ngo'er. En gang om året, midtvejs og ved afslutningen af EUF'en gennemgås dette vejledende globale program, og om nødvendigt forbedres og ændres programmet undervejs.

3.4 Indgåelse af forpligtelser vedrørende EUF-midlernes anvendelse

For at EUF-midlerne kan anvendes, kræves det, at Kommissionen og den eventuelle modtager af EUF-midlerne har indgået en skriftlig juridisk bindende forpligtelse.

Inden der kan indgås en juridisk forpligtelse (f.eks. en kontrakt eller en støtteaftale) med tredjemand, skal der være en budgetpost med tilstrækkelige midler til at gennemføre aktiviteten. Hvis denne betingelse er opfyldt, skal de krævede midler reserveres på budgettet ved hjælp af en budgetmæssig forpligtelse i regnskabssystemet. Det har imidlertid ingen virkning på det almindelige regnskab (eller det generelle bogholderi), da der endnu ikke er påløbet udgifter. Det skyldes, at EUF's regnskabssystem omfatter to særskilte, men indbyrdes forbundne elementer:

1. budgetregnskabet, der indeholder en detaljeret oversigt over budgettets gennemførelse, og

2. det generelle regnskab, der anvendes til at opgøre balancen og det økonomiske resultat.

I budgetregnskabet opføres forpligtelser og betalinger. Det er baseret på kasseregnskabsprincippet, hvor en udgift eller indtægt kun bogføres i regnskabet, når der indgås forpligtelser for likvide midler, eller de udbetales eller modtages. Denne type regnskab er typisk for den offentlige sektor, hvor der historisk har været en tendens til at fokusere på budgettet og dets gennemførelse.

I det generelle regnskab (som er baseret på periodiseringsprincippet) opføres alle udgifter og indtægter i løbet af regnskabsåret (hvilket er lig med det økonomiske resultat), og det viser således EUF's finansielle stilling i form af en balance over aktiver og passiver pr. 31. december i et givet år.

3.5 Gennemførelse af betalinger

Gennemførelsen af en betaling forudsætter, at den anvisningsberettigede allerede har godkendt en forpligtelse for budgettet.

Forfinansiering tjener til at forsyne modtageren med et kasseforskud, dvs. et kontant beløb, der kan opdeles i et antal betalinger over en periode, der er fastsat i den særlige forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet bruges enten til det formål, som det blev ydet til at dække i den periode, der er fastsat i aftalen, eller tilbagebetales, idet modtageren har pligt til at returnere forfinansieringsbeløbet til EUF, hvis der ikke er påløbet støtteberettigede udgifter. Udbetalingen af et forfinansieringsbeløb er således ikke lig med en endelig udgift, førend de relevante kontraktbetingelser er opfyldt, hvorfor beløbet posteres som et aktiv på balancen i forbindelse med den foreløbige udbetaling. Forfinansieringsbeløbet fjernes (helt eller delvis) fra aktivsiden, når der godkendes støtteberettigede udgifter (bogføres som udgift i resultatopgørelsen), og ubrugte beløb returneres.

Ved årets udgang foretages der en vurdering af de støtteberettigede udgifter, som modtagerne af EUF-midler har afholdt, men endnu ikke indberettet. Efter disse cut-off-beregninger registreres de anslåede støtteberettigede beløb derfor som skyldige omkostninger, mens den anslåede ikke-støtteberettigede del bliver stående på kontiene for tilfælde, hvor "støtteberettigelse skal kontrolleres". Disse beløb er opført under kortfristet gæld, således at aktiver og passiver ikke overvurderes.

3.6 Tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb

Hvorvidt en udgift, som afholdes over EUF, er støtteberettiget, kontrolleres på grundlag af de bilag, der stilles krav om i de gældende bestemmelser eller i betingelserne for den pågældende gavebistand. Med henblik på at sikre det bedst mulige forhold mellem udgifterne til og fordelene ved et kontrolsystem, er der tendens til, at kontrollen af bilagene fra den sidste betalingsanmodning er mere indgående end i forbindelse med de mellemliggende betalingsanmodninger, og der kan således afsløres fejl ved de mellemliggende betalinger, der korrigeres ved justering af den endelige betaling. Kommissionen har desuden ret til under gennemførelsen af den finansierede foranstaltning og/eller efterfølgende at kontrollere, at bilagene er redelige ved at foretage kontrol i ansøgerens lokaler. Fejl, der findes under gennemførelsen, kan korrigeres ved tilpasning af de efterfølgende krav. Hvis der findes fejl efterfølgende, vil de berørte beløb blive inddrevet ved hjælp af en indtægtsordre.

4. RAPPORTERING VED ÅRETS UDGANG

4.1 Årsregnskab

Det er regnskabsførerens ansvar at udarbejde årsregnskabet og sikre, at det giver et retvisende billede af EUF's finansielle situation.

Årsregnskabet er opbygget som følger:

Del I: Midler forvaltet af Europa-Kommissionens

- årsregnskab for 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond

- rapport om den finansielle gennemførelse af 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond

Del II: Midler forvaltet af Den Europæiske Investeringsbank

- årsregnskab for Investeringsfaciliteten.

Årsregnskabet for Investeringsfaciliteten er vedlagt som et særskilt afsnit til årsregnskaberne med det formål at skabe en fuldstændig oversigt over EUF's udviklingsstøtte.

Årsregnskaberne vedtages af Kommissionen den 31. juli i det efterfølgende år og forelægges til revision i Revisionsretten, og endelig forelægges det med henblik på decharge for Rådet og Parlamentet.

4.2 Årlig aktivitetsrapport

Den anvisningsberettigede skal udarbejde en årlig aktivitetsrapport om de aktiviteter, han/hun har ansvaret for. I den årlige aktivitetsrapport redegør den anvisningsberettigede for de opnåede resultater og for, hvorvidt han har rimelig sikkerhed for, at de midler, der er afsat til de i rapporten beskrevne aktiviteter, er blevet anvendt til det fastsatte formål og i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning; endvidere vurderes det, om de anvendte kontrolprocedurer giver den nødvendige sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

5. REVISION OG DECHARGE

5.1 Revision

EUF's årsregnskaber og ressourceforvaltning kontrolleres af den eksterne revisor, Den Europæiske Revisionsret, der udarbejder en årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet. Revisionsrettens hovedopgave er at foretage en ekstern uafhængig revision af EUF's årsregnskab. Revisionsretten udarbejder som en del af sine aktiviteter:

3. en årsberetning med bemærkninger til årsregnskaberne og de underliggende transaktioner

4. en udtalelse, som er baseret på revisionen, og som er indeholdt i årsberetningen i form af en revisionserklæring om i) regnskabernes pålidelighed og ii) de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

5. særberetninger om resultaterne af revisioner inden for bestemte forvaltningsområder.

Revisionsretten har ret til at få adgang til alle de dokumenter, den har brug for under revisionen. Revisionsretten reviderer alle områder af EUF's aktiviteter helt ned til at undersøge lovligheden og den formelle rigtighed af individuelle transaktioner og betalinger. Den reviderer også selve årsregnskabet og ser nærmere på individuelle balancer og poster på resultatopgørelsen samt den overordnede præsentation af regnskaberne. Revisionsretten kan således afgive udtalelse ikke kun om de fremlagte tal, men også om det anvendte system og den anvendte kontrol.

5.2 Decharge

Den endelige kontrol er dechargen for den finansielle gennemførelse af EUF-midlerne i et givet regnskabsår. Europa-Parlamentet er dechargemyndighed for EUF. Det betyder, at det efter revisionen og afslutningen af årsregnskaberne påhviler Rådet at henstille og dernæst Europa-Parlamentet at beslutte, om der skal gives decharge til Kommissionen for den finansielle gennemførelse af EUF's midler i det foregående regnskabsår. Beslutningen træffes på grundlag af en gennemgang af regnskabet og Revisionsrettens beretning (der omfatter en officiel revisionserklæring) og Kommissionens svar samt efterfølgende spørgsmål og yderligere anmodninger om oplysninger til Kommissionen.

Dechargen udgør den politiske del af den eksterne kontrol af den finansielle gennemførelse og er den beslutning, hvorved Europa-Parlamentet, der handler efter en henstilling fra Rådet, "fritager" Kommissionen for dens ansvar for forvaltningen af den finansielle gennemførelse i et givet regnskabsår. Dechargeproceduren kan give et af to resultater: tildeling eller udskydelse af dechargen. Når Europa-Parlamentet meddeler decharge, kan det komme med bemærkninger, det finder vigtige. Ofte henstiller det til Kommissionen at træffe foranstaltninger i forbindelse med bestemte forhold. Kommissionen fastsætter foranstaltningerne i en opfølgningsrapport og en handlingsplan, som den sender til både Parlamentet og Rådet.

DEL I - EUF'S ÅRSREGNSKABER: MIDLER FORVALTET AF EUROPA-KOMMISSIONEN[2]

1. ÅRSREGNSKAB FOR 8., 9. OG 10. EUROPÆISKE UDVIKLINGSFOND

1.1 8., 9. OG 10. EUF: AGGREGERET BALANCE, RESULTATOPGØRELSE, PENGESTRØMSOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER

AGGREGERET BALANCE FOR 8., 9. OG 10. EUF

mio. EUR |

Bemærkninger | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

LANGFRISTEDE AKTIVER: |

Langsigtet forfinansiering | 2.1 | 353 | 196 |

OMSÆTNINGSAKTIVER |

Kortsigtet forfinansiering | 2.2 | 1 096 | 800 |

Kortfristede tilgodehavender | 2.3 | 247 | 66 |

Likvider | 2.5 | 808 | 523 |

AKTIVER I ALT | 2 503 | 1 585 |

KORTFRISTET GÆLD |

Kortfristet gæld | 2.6 | (1 045) | (860) |

PASSIVER I ALT | (1 045) | (860) |

NETTOAKTIVER | 1 458 | 724 |

MIDLER OG RESERVER |

Indkaldte fondsmidler | 2.7 | 23 879 | 20 381 |

Andre reserver | 2.8 | 2 252 | 2 252 |

Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår | (21 909) | (18 814) |

Regnskabsårets økonomiske resultat | (2 765) | (3 094) |

NETTOAKTIVER | 1 458 | 724 |

AGGREGERET RESULTATOPGØRELSE FOR 8., 9. OG 10. EUF

mio. EUR |

Bemærkninger | 2010 | 2009 |

DRIFTSINDTÆGTER | 3.1 | 140 | 49 |

DRIFTSUDGIFTER |

Driftsudgifter | 3.2 | (2 914) | (3 103) |

Administrationsomkostninger | 3.3 | (86) | (90) |

OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA DRIFTSAKTIVITETER | (2 860) | (3 144) |

Finansielle indtægter | 3.4 | 95 | 49 |

OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA FINANSIELLE AKTIVITETER | 95 | 49 |

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | (2 765) | (3 094) |

AGGREGERET PENGESTRØMSOPGØRELSE for 8., 9. og 10. EUF

mio. EUR |

Bemærkninger | 2010 | 2009 |

Regnskabsårets økonomiske resultat | (2 765) | (3 094) |

DRIFTSAKTIVITETER | 4.2 |

Almindelige bidrag fra medlemsstaterne | 3 420 | 3 294 |

Samfinansieringsbidrag fra medlemsstaterne | 65 | 2 |

(Tilbageførsel af) tab på fordringer | 2 | 0 |

(Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering | (157) | 72 |

(Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering | (296) | (150) |

(Stigning)/fald i kortfristede tilgodehavender | (62) | (45) |

Stigning/(fald) i kortfristede fordringer | 78 | 152 |

NETTOPENGESTRØM | 285 | 230 |

NETTOSTIGNING/(-FALD) I KASSEBEHOLDNING OG LIKVIDE MIDLER | 285 | 230 |

Kassebeholdning og likvide midler ved årets begyndelse | 2.5 & 4.3 | 523 | 293 |

Kassebeholdning og likvide midler ved årets udgang | 2.5 | 808 | 523 |

AGGREGERET OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER FOR 8., 9. OG 10. EUF

mio. EUR |

Forøgelse af midler - almindelige bidrag | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 |

Forøgelse af midler - samfinansieringsbidrag | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 |

Regnskabsårets økonomiske resultat | - | - | - | (3 094) | - | (3 094) |

BALANCE PR. 31. december 2009 | 45 761 | 25 381 | 20 381 | (21 909) | 2 252 | 724 |

Forøgelse af midler - almindelige bidrag | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 |

Omklassificering af samfinansieringsbidrag[3] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) |

Regnskabsårets økonomiske resultat | - | - | - | (2 765) | - | (2 765) |

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2010 | 45 691 | 21 812 | 23 879 | (24 674) | 2 252 | 1 458 |

1.2 8. EUF: BALANCE, RESULTATOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER

BALANCE FOR 8. EUF

mio. EUR |

Bemærkninger | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

OMSÆTNINGSAKTIVER |

Kortsigtet forfinansiering | 2.2 | 100 | 54 |

Kortfristede tilgodehavender | 2.3 | 9 | 6 |

Mellemregningskonti | 2.4 | 497 | 708 |

AKTIVER I ALT | 605 | 768 |

KORTFRISTET GÆLD |

Kortfristet gæld | 2.6 | (45) | (65) |

PASSIVER I ALT | (45) | (65) |

NETTOAKTIVER | 560 | 703 |

MIDLER OG RESERVER |

Indkaldte fondsmidler | 2.7 | 12 840 | 12 840 |

Andre reserver | 2.8 | (2 237) | (2 153) |

Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår | (9 985) | (9 825) |

Regnskabsårets økonomiske resultat | (58) | (159) |

NETTOAKTIVER | 560 | 703 |

RESULTATOPGØRELSE FOR 8. EUF

mio. EUR |

Bemærkninger | 2010 | 2009 |

DRIFTSINDTÆGTER | 3.1 | 54 | 20 |

DRIFTSUDGIFTER | 3.2 | (116) | (180) |

OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA DRIFTSAKTIVITETER | (61) | (160) |

Finansielle indtægter | 3.4 | 4 | 1 |

OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA FINANSIELLE AKTIVITETER | 4 | 1 |

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | (58) | (159) |

BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER FOR 8. EUF

mio. EUR |

Forøgelse af midler - almindelige bidrag | - | - | - | - | - | - |

Regnskabsårets økonomiske resultat | - | - | - | (159) | - | (159) |

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2009 | 12 840 | - | 12 840 | (9 985) | (2 153) | 703 |

Forøgelse af midler - almindelige bidrag | - | - | - | - | - | - |

Overførsler til 10. EUF | - | - | - | - | (85) | (85) |

Regnskabsårets økonomiske resultat | - | - | - | (58) | - | (58) |

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2010 | 12 840 | - | 12 840 | (10 042) | (2 237) | 560 |

1.3 9. EUF: BALANCE, RESULTATOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER

BALANCE FOR 9. EUF

mio. EUR |

Bemærkninger | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

LANGFRISTEDE AKTIVER |

Langsigtet forfinansiering | 2.1 | 158 | 129 |

OMSÆTNINGSAKTIVER |

Kortsigtet forfinansiering | 2.2 | 742 | 507 |

Kortfristede tilgodehavender | 2.3 | 233 | 59 |

Mellemregningskonti | 2.4 | 2 516 | 653 |

Likvider | 2.5 | 7 | 11 |

AKTIVER I ALT | 3 655 | 1 359 |

KORTFRISTET GÆLD |

Kortfristet gæld | 2.6 | (392) | (366) |

PASSIVER I ALT | (392) | (366) |

NETTOAKTIVER | 3 263 | 993 |

MIDLER OG RESERVER |

uNDKALDTE fondsmidler | 2.7 | 11 039 | 7 539 |

Andre reserver | 2.8 | 4 157 | 4 308 |

Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår | (10 854) | (8 970) |

Regnskabsårets økonomiske resultat | (1 078) | (1 884) |

NETTOAKTIVER | 3 263 | 993 |

RESULTATOPGØRELSE FOR 9. EUF

mio. EUR |

Bemærkninger | 2010 | 2009 |

DRIFTSINDTÆGTER | 3.1 | 82 | 26 |

DRIFTSUDGIFTER |

Driftsudgifter | 3.2 | (1 230) | (1 880) |

Administrationsomkostninger | 3.3 | (6) | (77) |

OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA DRIFTSAKTIVITETER | (1 155) | (1 931) |

Finansielle indtægter | 3.4 | 77 | 47 |

OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA FINANSIELLE AKTIVITETER | 77 | 47 |

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | (1 078) | (1 884) |

BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER FOR 9. EUF

mio. EUR |

Forøgelse af midler - almindelige bidrag | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 |

Regnskabsårets økonomiske resultat | - | - | - | (1 884) | - | (1 884) |

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2009 | 11 699 | 4 160 | 7 539 | (10 854) | 4 308 | 993 |

Forøgelse af midler - almindelige bidrag | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 |

Overførsler til 10. EUF | - | - | - | - | (151) | (151) |

Regnskabsårets økonomiske resultat | - | - | - | (1 078) | - | (1 078) |

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2010 | 11 699 | 660 | 11 039 | (11 932) | 4 157 | 3 263 |

1.4 10. EUF: BALANCE, RESULTATOPGØRELSE OG OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER

BALANCE FOR 10. EUF

mio. EUR |

Bemærkninger | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

LANGFRISTEDE AKTIVER |

Langsigtet forfinansiering | 2.1 | 195 | 67 |

OMSÆTNINGSAKTIVER |

Kortsigtet forfinansiering | 2.2 | 255 | 239 |

Kortfristede tilgodehavender | 2.3 | 5 | 1 |

Likvider | 2.5 | 801 | 512 |

AKTIVER I ALT | 1 255 | 819 |

LØBENDE GÆLD |

Kortfristet gæld | 2.6 | (608) | (430) |

Mellemregningskonti | 2.4 | (3 013) | (1 361) |

PASSIVER I ALT | (3 621) | (1 791) |

NETTOAKTIVER | (2 366) | (971) |

MIDLER OG RESERVER |

Indkaldte fondsmidler | 2.7 | - | 2 |

Andre reserver | 2.8 | 333 | 97 |

Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår | (1 070) | (19) |

Regnskabsårets økonomiske resultat | (1 629) | (1 051) |

NETTOAKTIVER[4] | (2 366) | (971) |

RESULTATOPGØRELSE FOR 10. EUF

mio. EUR |

Bemærkninger | 2010 | 2009 |

DRIFTSINDTÆGTER | 3.1 | 4 | 2 |

DRIFTSUDGIFTER |

Driftsudgifter | 3.2 | (1 567) | (1 042) |

Administrationsomkostninger | 3.3 | (80) | (13) |

OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA DRIFTSAKTIVITETER | (1 643) | (1 053) |

Finansielle indtægter | 3.4 | 14 | 2 |

OVERSKUD (UNDERSKUD) FRA FINANSIELLE AKTIVITETER | 14 | 2 |

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | (1 629) | (1 051) |

BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER FOR 10. EUF

mio. EUR |

Forøgelse af midler - almindelige bidrag | - | - | - | - | - | - |

Forøgelse af midler - samfinansieringsbidrag | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 |

Regnskabsårets økonomiske resultat | - | - | - | (1 051) | - | (1 051) |

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2009 | 21 222 | 21 221 | 2 | (1 070) | 97 | (971) |

Forøgelse af midler - almindelige bidrag | - | - | - | - | - | - |

Omklassificering af samfinansieringsbidrag[5] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) |

Overførsler fra 8. og 9. EUF | - | - | - | - | 236 | 236 |

Regnskabsårets økonomiske resultat | - | - | - | (1 629) | - | (1 629) |

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2010 | 21 152 | 21 152 | - | (2 699) | 333 | (2 366) |

1.5 BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET FOR 8., 9. OG 10. EUF

1. VÆSENTLIGE REGNSKABSPOLITIKKER

1.1. LOVGIVNINGEN OG FINANSFORORDNINGEN

Årsregnskabet er opstillet i overensstemmelse med finansforordningen for 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF). I henhold til bestemmelserne i artikel 121 i denne finansforordning udarbejdes årsregnskabet i overensstemmelse med periodiseringsprincippet.

Dette årsregnskab er udarbejdet i overensstemmelse med regnskabsreglerne og -metoderne for EUF, som er udarbejdet på grundlag af de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) eller IFRS-standarderne (International Financial Reporting Standards), der er fastlagt af henholdsvis International Public Sector Accounting Standard Board (IPSASB) og International Accounting Standard Board (IASB). De værdiansættelsesregler og regnskabsmetoder, der er vedtaget af EUF’s regnskabsfører, er blevet anvendt på den del af EUF's midler, hvis finansielle forvaltning Kommissionen har ansvaret for.

EUF's regnskabsfører skal udarbejde det foreløbige regnskab og fremsende det til revision hos Revisionsretten senest den 31. marts det følgende år. Revisionsretten fremsætter sine bemærkninger til regnskabet til Kommissionen senest den 15. juni (artikel 125). På grundlag af disse bemærkninger godkender Kommissionen det endelige årsregnskab inden den 31. juli og sender det til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten. Årsregnskabet offentliggøres derefter i Den Europæiske Unions Tidende senest den 15. november sammen med den revisionserklæring, som Revisionsretten afgiver vedrørende den del af EUF's midler, hvis finansielle forvaltning Kommissionen har ansvaret for.

1.2. REGNSKABSPRINCIPPER

Formålet med årsregnskaber er at give en række oplysninger om et organs finansielle stilling, resultater og pengestrømme, som måtte være nyttige for en bred vifte af brugere. For et offentligt organ som EUF er formålet mere specifikt at give oplysninger, der kan være nyttige i forbindelse med beslutningsprocessen, og at bevise organets ansvarlighed i forhold til de midler, det har fået betroet.

Hvis årsregnskabet skal give et retvisende billede, skal det give de relevante informationer om arten og rækkevidden af en organisations aktiviteter og forklare, hvorledes de finansieres, samt give udtømmende oplysninger om dens transaktioner. Men dette må gøres på en klar og forståelig måde, som gør det muligt at foretage sammenligninger mellem forskellige regnskabsår. Det er med disse mål for øje, at nærværende dokument er udarbejdet.

EUF's regnskabsordning er ensbetydende med, at der udarbejdes et generelt regnskab og et budgetregnskab. Budgetregnskabet giver et detaljeret billede af budgetgennemførelsen. Det er baseret på kasseregnskabsprincippet. Det generelle regnskab gør det muligt at udarbejde årsregnskabet, da det viser alle udgifter og indtægter i regnskabsåret på grundlag af reglerne for periodiseret regnskab og er beregnet på at vise den finansielle stilling i form af en balance pr. 31. december.

Artikel 120 i finansforordningen for 10. EUF omhandler de regnskabsprincipper, der skal anvendes ved opstillingen af årsregnskaberne, dvs. principperne om:

- going concern

- forsigtighed

- kontinuitet i regnskabsmetoderne

- anvendelse af sammenlignelige oplysninger

- væsentlighed

- bruttoprincippet

- indhold frem for formalia

- periodisering.

1.3. GRUNDLAG FOR UDARBEJDELSEN

1.3.1. Funktionel valuta og rapporteringsvaluta

Årsregnskabet er opstillet i millioner euro, som er EUF's funktionelle valuta og rapporteringsvaluta.

1.3.2. Valuta og omregningsgrundlag

Valutatransaktioner omregnes til euro ved hjælp af de gældende kurser på transaktionsdagen. Gevinster og tab på udenlandsk valuta fra valutatransaktioner og fra omregning af monetære aktiver og forpligtelser i fremmed valuta til de valutakurser, som er gældende ved årets udgang, opføres i resultatopgørelsen.

Årsopgørelser over monetære aktiver og passiver i udenlandske valutaer omregnes til euro på grundlag af nedenstående valutakurser, som var gældende den 31. december:

CZK | 25,0610 | 26,4730 | PLN | 3,9750 | 4,1045 |

DKK | 7,4535 | 7,4418 | RON | 4,2620 | 4,2363 |

EEK | 15,6466 | 15,6466 | SEK | 8,9655 | 10,2520 |

GBP | 0,8607 | 0,8881 | CHF | 1,2504 | 1,4836 |

HUF | 277,9500 | 270,4200 | JPY | 108,6500 | 133,1600 |

LVL | 0,7094 | 0,7093 | USD | 1,3362 | 1,4406 |

1.3.3. Anvendelse af overslag

I henhold til IPSAS og almindeligt accepterede regnskabsprincipper omfatter regnskabet nødvendigvis beløb, der er baseret på overslag og forvaltningens antagelser på baggrund af de mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Væsentlige skøn omfatter som minimum hensættelser, tab ved værdiforringelse af fordringer og skyldige omkostninger. De faktiske resultater kan vise sig at være forskellige fra skønnene. Ændringer i skøn indarbejdes i den periode, hvor man får kendskab til ændringen.

1.4. BALANCE

1.4.1 Forfinansiering

Forfinansiering er en betaling, hvis formål er at yde modtageren et forskud i form af et kontant beløb. Det kan opdeles i et antal betalinger over en periode, som er fastlagt i den særlige forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet tilbagebetales eller anvendes til det formål, det er ydet til, inden for den i aftalen fastlagte periode. Hvis modtageren ikke får udgifter, som er støtteberettigede, skal forskuddet betales tilbage til EUF. Forfinansieringsbeløbet nedsættes (helt eller delvis), efterhånden som de støtteberettigede omkostninger godkendes og beløb tilbagebetales.

Ved årets udgang værdiansættes udestående forfinansiering til de(t) oprindeligt udbetalte beløb minus: returnerede beløb, frigjorte beløb til støtteberettigede udgifter, anslåede støtteberettigede beløb, der endnu ikke er frigjort ved årets udgang, samt værdiforringelser.

Renter af forfinansiering bogføres, når de påløber i henhold til bestemmelserne i den relevante aftale. Ved årets udgang foretages der på grundlag af de mest pålidelige oplysninger et skøn over indtægterne fra påløbne renter.

1.4.2 Tilgodehavender

Tilgodehavender bogføres med det oprindelige beløb minus nedskrivninger for værdiforringelse. Værdien af et tilgodehavende nedskrives, når der er objektive beviser for, at hele det skyldige beløb ikke kan inddrives i henhold til de oprindelige betingelser for tilgodehavendet. Størrelsen af nedskrivningen er forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb, der er nutidsværdien af den forventede fremtidige betaling i kontanter, diskonteret til markedets rentesats for tilsvarende låntagere. Der bogføres også en almindelig nedskrivning for udestående indtægtsordrer, som endnu ikke specifikt er blevet nedskrevet. Denne almindelige nedskrivning er baseret på tidligere tab. Nedskrivningsbeløbet bogføres i resultatopgørelsen.

1.4.3 Likvider

Likvide midler er finansielle instrumenter og defineres som kortfristede aktiver. De omfatter kontantbeholdning, anfordringsindskud i banker og andre kortfristede letomsættelige investeringer med oprindelige løbetider på tre måneder eller mindre.

1.4.4 Gæld

En betydelig del af EUF's gæld er ikke forbundet med køb af varer eller tjenesteydelser. I stedet er der tale om ubetalte krav om godtgørelse af udgifter fra modtagere af støtte eller anden finansiering. Kravene opføres som gæld med det krævede beløb, når betalingskravet er modtaget, verificeret og godkendt som berettiget af de relevante finansieringsmedarbejdere. På dette tidspunkt værdiansættes de til det godkendte og støtteberettigede beløb.

Gæld, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, bogføres ved modtagelse af regningen på det oprindelige beløb, og de tilsvarende udgifter opføres i regnskaberne, når varerne eller ydelserne er leveret og godkendt.

1.4.5 Hensættelser

Hensættelser bogføres, når EUF som følge af tidligere begivenheder har en aktuel juridisk forpligtelse eller en implicit forpligtelse, og en udbetaling med stor sandsynlighed er nødvendig for at opfylde denne forpligtelse, og der kan foretages et rimeligt skøn over beløbets størrelse. Størrelsen af hensættelsen er det bedst mulige skøn over de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne den aktuelle forpligtelse på tidspunktet for regnskabsaflæggelse.

1.4.6 Periodeafgrænsningsposter

Et afgørende element ved periodiserede regnskaber er, at de sikrer, at alle transaktioner bogføres i det regnskabsår, de vedrører. Dette kaldes cut-off-proceduren. Det er bl.a. nødvendigt at vurdere de støtteberettigede udgifter, som modtagerne af EUF-støtte har afholdt, men som endnu ikke er indberettet til EUF (skyldige omkostninger). Omvendt vedrører visse betalinger, som foretages i indeværende år, en senere periode (udskudte omkostninger), og de må derfor identificeres og medregnes i de(n) efterfølgende periode(r).

I henhold til EUF's regnskabsregler opføres transaktioner og begivenheder i regnskabet i den periode, de vedrører. Ved udgangen af regnskabsperioden fastsættes de skyldige udgifter ved hjælp af et skøn over periodens overførselsforpligtelser. Beregningen af de påløbne udgifter sker i overensstemmelse med detaljerede operationelle og praktiske retningslinjer udarbejdet af Kommissionen, som skal sikre, at årsregnskabet giver et retvisende billede.

Indtægter bogføres også i den periode, de vedrører. Hvis der ved årets udgang ikke er udstedt en regning, men EUF har leveret tjenesteydelsen eller varerne, eller hvis der findes en kontraktlig aftale (dvs. med henvisning til en traktat), skal en indtægt, der er opstået, opføres i årsregnskabet.

Hvis der ved årets udgang derimod er udstedt en regning, men ydelserne eller varerne endnu ikke er leveret, vil indtægten blive udskudt og opført i den efterfølgende regnskabsperiode.

1.5. RESULTATOPGØRELSE

1.5.1 Indtægter

Der findes ikke noget indtægtsbudget for Den Europæiske Udviklingsfond. De almindelige bidrag fra medlemsstaterne behandles som fondens kapital. Til indtægt henregnes inddrivelse af udgifter og renteindtægter.

Inddrivelse af udgifter

Når det i forbindelse med bestemte foranstaltninger bliver nødvendigt for de endelige støttemodtagere eller tredjelande at tilbagebetale udgiftsbeløb, som EUF tidligere har dækket, sker det gennem opkrævninger og fradrag fra efterfølgende betalinger på følgende måde:

- inddrivelse af udgifter: en opkrævning er lig med et tilgodehavende, som bogføres som indtægt i resultatopgørelsen for det pågældende år eller

- inddrivelse af forfinansieringsmidler: disse beløb opføres under posten for forfinansiering i balancen.

Renteindtægt

Renteindtægter opføres i resultatopgørelsen på grundlag af den effektive rente. Renteindtægterne omfatter modtagne renter eller tilgodehavender på kassekonti og anfordringsindskud hos forretningsbanker og morarenter ved forsinket betaling af fordringer til EUF. Renteindtægten bogføres efterhånden som den opstår.

1.5.2 Udgifter

Handelsudgifter i forbindelse med køb af varer og tjenesteydelser bogføres, når ydelserne er leveret og godkendt. De værdiansættes til den oprindelige fakturapris.

Ikke-handelsudgifter udgør størsteparten af EUF's udgifter. De vedrører overførsler til støttemodtagere og kan opdeles i tre typer: fordringer, overførsler i henhold til aftaler samt støtte, bidrag og donationer ydet inden for rammerne af de skønsmæssige beføjelser.

Overførslerne posteres som udgifter i den periode, hvor den udløsende begivenhed finder sted, forudsat overførslen er lovlig ifølge bestemmelserne (finansforordningen eller andre retsakter), eller der er indgået en kontrakt, som tillader overførslen; såfremt støttemodtageren opfylder berettigelseskriterierne; og der kan foretages et rimeligt skøn over beløbets størrelse.

Når en betalingsanmodning eller et godtgørelseskrav modtages og opfylder kriterierne for postering, opføres det som en udgift til det støtteberettigede beløb. Ved regnskabsårets udgang skønnes og bogføres støtteberettigede udgifter, der allerede er skyldige, men som endnu ikke er anmeldt, som skyldige udgifter i regnskabet.

Renteudgifter

Renteudgifter opføres i resultatopgørelsen på grundlag af den effektive rente. Til renteudgifter henregnes udbetalte eller forfaldne renter, og de bogføres efterhånden, som de opstår.

1.6. EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER

1.6.1 Eventualaktiver

Et eventualaktiv er et muligt aktiv, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som EUF ikke er alene om at kontrollere, indtræffer. Et eventualaktiv opstår, når der er sandsynlighed for økonomiske gevinster eller mulighed for tjenesteydelser.

Eventualaktiver vurderes hver balancedag for at sikre, at udviklingen fremgår korrekt af regnskabet. Hvis det er så godt som sikkert, at der opstår økonomiske gevinster eller mulighed for tjenesteydelser, og det vil være troværdigt at fastsætte aktivets værdi, opføres aktivet og de dertil knyttede indtægter i regnskabet i den periode, hvor ændringerne indtræffer.

Garantier er mulige aktiver, som hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens bekræftes ved, at genstanden for garantien aktiveres eller ikke aktiveres. Garantier kan derfor henregnes til eventualaktiver. En garanti ophører, når genstanden for garantien ikke længere eksisterer. Den træder i kraft, når betingelserne for at anmode om en betaling fra kautionisten er opfyldt.

1.6.2 Eventualforpligtelser

En eventualforpligtelse er en mulig forpligtelse, som opstår som følge af tidligere begivenheder, og som kun består i kraft af, at der fremover indtræffer eller ikke indtræffer begivenheder, som EUF ikke helt har kontrol over, eller en nutidig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, men ikke er blevet bogført, da opfyldelsen af forpligtelsen sandsynligvis ikke nødvendiggør afgang af ressourcer i form af økonomiske fordele eller tjenesteydelsesmuligheder, eller fordi forpligtelsen i sjældne tilfælde ikke kan fastsættes med tilstrækkelig sikkerhed. Eventualforpligtelser opføres, medmindre muligheden for afgang af ressourcer i form af økonomiske fordele eller tjenesteydelsesmuligheder er ubetydelig.

Eventualforpligtelser vurderes hver balancedag for at vurdere sandsynligheden for afgang af ressourcer i form af økonomiske fordele eller tjenesteydelsesmuligheder. Når sandsynligheden for afgang af ressourcer i form af økonomiske fordele eller tjenesteydelsesmuligheder opstår i forbindelse med en post, der behandles som en eventualforpligtelse, opføres der en hensættelse i regnskabet for den periode, hvor ændringen i sandsynligheden indtræffer.

2. BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN

LANGFRISTEDE AKTIVER

2.1 LANGSIGTET FORFINANSIERING

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Langsigtet forfinansiering | - | 158 | 195 | 353 | 196 |

I ALT | - | 158 | 195 | 353 | 196 |

Ifølge flere kontrakter betales der forskud, inden arbejdet påbegyndes, eller varer eller tjenesteydelser leveres. Undertiden finder betalingerne ifølge kontrakternes betalingsplaner sted på grundlag af statusrapporter. Forfinansieringen udbetales normalt i valutaen i det land eller område, hvor projektet gennemføres.

I henhold til periodiseringsprincippet opføres forskud, som EUF har betalt, som aktiver. Forfinansieringen opgøres uden de åbne indtægtsordrer for forskud og de anslåede beløb, som endnu ikke er clearet ved årets udgang.

Fristerne for geninddrivelse eller brug af en forfinansiering er afgørende for, om den opføres som et kortfristet eller langfristet forfinansieringsaktiv. Betingelserne for forfinansieringens brug er fastsat i projektaftalen. Ved tilbagebetaling eller brug inden for 12 måneder efter tidspunktet for regnskabsaflæggelse opføres forfinansieringen som kortfristet og dermed som et omsætningsaktiv.

Da mange EUF-projekter er langsigtede, er det nødvendigt, at de tilhørende forskud er til rådighed i mere end ét år. Forfinansieringsbeløbene opføres derfor som langfristede aktiver.

Stigningen i den langsigtede forfinansiering på 157 mio. EUR i forhold til 31.12.2009 skyldes især en stigning i den langsigtede forfinansiering i forbindelse med AVS-interne projekter (118 mio. EUR), programmerbar bistand (58 mio. EUR), der udlignes af et fald i den langsigtede forfinansiering i forbindelse med sektorpolitikken (13 mio. EUR).

OMSÆTNINGSAKTIVER

2.2 KORTSIGTET FORFINANSIERING

(mio. EUR) |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Kortsigtet forfinansiering (brutto) | 172 | 2 211 | 732 | 3 115 | 2 957 |

Minus anslået clearing af forfinansiering | (72) | (1 469) | (477) | (2 019) | (2 158) |

I ALT | 100 | 742 | 255 | 1 096 | 800 |

Clearingen af forfinansieringen svarer skønsmæssigt til de støtteberettigede udgifter, som modtagerne af den udestående forfinansiering anslås at have afholdt ved årets slutning, men endnu ikke indberettet. Disse beløb medregnes også som udgifter i resultatopgørelsen for regnskabsperioden.

Stigningen i den kortsigtede forfinansiering (netto) på 296 mio. EUR skyldes især en stigning i forfinansieringen (netto) under 9. EUF (235 mio. EUR), der omfatter en stigning i forfinansieringen i forbindelse med AVS-interne projekter (191 mio. EUR), sektorpolitikken (76 mio. EUR), andre støtteprogrammer vedrørende tidligere EUF (19 mio. EUR) og katastrofebistand (14 mio. EUR). Denne stigning udlignes delvis af et fald i forfinansieringen (netto) i forbindelse med programmerbar støtte (76 mio. EUR).

Modtagne garantier vedrørende forfinansiering

Der tilbageholdes et garantibeløb til sikring af forfinansieringen, som frigøres, når den sidste betalingsanmodning til projektet er betalt. En garanti angives med to forskellige værdier, dvs. den "nominelle" og den "løbende" værdi. For så vidt angår den nominelle værdi, er den udløsende begivenhed eksistensen af en garanti. For den løbende værdi er den udløsende begivenhed for garantien udbetalingen af forfinansieringen og/eller den efterfølgende clearing.

Den 31. december 2010 var den nominelle værdi af de garantier, som var indbetalt til EUF i forbindelse med forfinansiering, på 674 mio. EUR. Den løbende værdi af disse garantier var på 363 mio. EUR. Pr. 31. december 2009 var disse værdier henholdsvis 684 mio. EUR og 414 mio. EUR.

2.3 KORTFRISTEDE TILGODEHAVENDER

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Tilgodehavender hos kunder | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 |

Tilgodehavender hos medlemsstaterne | - | 125 | - | 125 | 4 |

Periodeafgrænsningsposter | 2 | 104 | 6 | 112 | 47 |

I ALT | 9 | 233 | 5 | 247 | 66 |

Tilgodehavender hos kunder

EUR millions |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Tilgodehavender hos kunder | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 |

Værdiforringelse af tilgodehavender hos kunder | (1) | (6) | (1) | (8) | (6) |

I ALT | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 |

Der er tale om indtægtsordrer, der er bogført pr. 31. december 2010 som konstaterede fordringer til opkrævning, og som ikke allerede er opført under andre konti på balancens aktivside. Ultimosaldoen for indtægtsordrer svarer til værdien af udstedte, men ikke betalte indtægtsordrer ved årets udgang.

Regnskabsføreren anslår, hvor stort et beløb der skal hensættes til værdiforringelse for beløb, som modtagerne sandsynligvis ikke kan tilbagebetale. Hensættelsen fastsættes på grundlag af to variable størrelser:

- en vurdering af risikoen for, at gælden ikke kan inddrives, udarbejdet i samråd med den anvisningsberettigede og

- gældens alder, hvorved der for tilgodehavender, der ikke er afskrevet, anvendes en almindelig hensættelse, der er fastsat på grundlag af tidligere tab.

En sådan tilpasning er ikke udtryk for, at der gives afkald på en senere inddrivelse af gælden.

Ændringerne for de åbne indtægtsordrer i perioden er vist nedenfor.

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 2010 | I ALT 2009 |

Åbne indtægtsordrer ved årets begyndelse | 7 | 13 | 0 | 20 | 23 |

Udstedte indtægtsordrer | 24 | 58 | 83 | 164 | 60 |

Afsluttede indtægtsordrer | (24) | (60) | (83) | (166) | (63) |

Betalt | (15) | (50) | (78) | (143) | (45) |

Afkald (finansforordningens artikel 73) | 0 | (1) | - | (1) | (1) |

Annulleret | (4) | (1) | 0 | (5) | (1) |

Modregning | (5) | (8) | (4) | (17) | (16) |

Åbne indtægtsordrer ved årets udgang | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 |

Tilgodehavender hos medlemsstaterne

Tilgodehavendet på 125 mio. EUR hos medlemsstaterne i forbindelse med 9. EUF omfatter et udestående skyldigt bidrag fra Italien, der blev modtaget i januar 2011.

Periodeafgrænsningsposter

Periodeafgrænsningsposterne omfatter især renter pålagt forfinansiering og morarenter ved for sen efterkommelse af indtægtsordrer. Renteindtægt fra bankkonti er desuden opført under denne post.

Stigningen i periodeafgrænsningsposterne på 65 mio. EUR skyldes, at de renter, der er pålagt forfinansiering, er blevet højere (62 mio. EUR). Denne stigning er i overensstemmelse med de forøgede lang- og kortsigtede forfinansieringsbalancer (se bemærkning 2.1 og 2.2).

2.4 MELLEMREGNINGSKONTI

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Til/fra 6. EUF | (2 065) | (214) | - | (2 279) | (2 279) |

Til/fra 7. EUF | - | 2 279 | - | 2 279 | 2 279 |

Til/fra 8. EUF | - | (3 076) | 513 | (2 563) | (2 773) |

Til/fra 9. EUF | 3 076 | - | (3 526) | (450) | 1 412 |

Til/fra 10. EUF | (513) | 3 526 | - | 3 013 | 1 361 |

I ALT | 497 | 2 516 | (3 013) | 0 | 0 |

Af effektivitetshensyn er den samlede likvide beholdning for alle EUF opført under 10. EUF. Det medfører transaktioner mellem de forskellige EUF, som udlignes ved mellemregningskonti mellem de forskellige EUF-balancer.

De store bevægelser på mellemregningskontiene i 2010 vedrører 10. EUF's betalinger til gennemførelsen af 8. og 9. EUF og kontante indbetalinger til 10. EUF i forbindelse med bidragene til 9. EUF.

2.5 LIKVIDE MIDLER[6]

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Likvide bankindeståender | - | - | 781 | 781 | 444 |

Stabex' sikkerhedskonti | - | - | 17 | 17 | 65 |

Bankkonti til samfinansiering | - | 7 | 2 | 10 | 13 |

Den særlige fond for Den Demokratiske Republik Congo[7] | - | - | 0 | 0 | 1 |

I ALT | - | 7 | 801 | 808 | 523 |

Likvide bankindeståender

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Særlige konti - finansieringsinstitutter i medlemsstaterne | - | - | 599 | 599 | 392 |

Løbende konti - forretningsbanker | - | - | 180 | 180 | 48 |

Lokale udbetalende myndigheder | - | - | 1 | 1 | 3 |

I ALT | - | - | 781 | 781 | 444 |

Den samlede stigning i likvide bankindeståender skyldes især, at budgetgennemførelsen i 2010 har været lavere end forventet.

På grund af de yderligere helligdage i slutningen af 2010 var statskasserne ikke tilgængelige i årets sidste uge. Det skulle derfor sikres, at der i EUF-beholdningen var tilstrækkeligt med midler til rådighed til at dække alle betalingsordrer, som kunne være blevet afgivet i årets sidste uge. Dette førte ved årets slutning til større kassebeholdninger både i medlemsstaternes finansielle institutioner og på forretningsbankernes løbende konti.

De lokale udbetalende myndigheder råder i AVS-landene og OLT over bankkonti, som bruges til at foretage betalinger i lokal valuta i modtagerlandet. Disse konti føres i euro eller en EU-medlemsstats valuta. I løbet af 2010 blev 9 ud af de 17 resterende konti for lokale udbetalende myndigheder lukket ud fra et ønske om at centralisere betalingsforvaltningen.

Stabex's sikkerhedskonti

mio. EUR |

Balance pr. 31.12.2010 | Balance pr. 31.12.2009 |

Sudan | 0 | 36 |

Saint Lucia | 7 | 15 |

Saint Vincent og Grenadinerne | 4 | 4 |

Zimbabwe | 0 | 3 |

Côte d'Ivoire | 2 | 2 |

Malawi | 1 | 1 |

Andre lande | 2 | 3 |

I ALT | 17 | 65 |

Stabex er akronymet for Den Europæiske Unions finansielle udligningsordning, hvis formål er at stabilisere AVS-landenes eksportindtægter. Ordningen blev oprindelig indført med Lomékonventionen (1975) med henblik på at rette op på de negative virkninger af de ustabile eksportindtægter fra landbrugsprodukter. Balancen på Stabex' sikkerhedskonti repræsenterer alle de Stabex-midler, der er til rådighed, og som vil blive overført til det pågældende AVS-modtagerland på et senere tidspunkt. Denne balance tildeles 10. EUF. I 2010 blev fire Stabex-sikkerhedskonti lukket som følge af afviklingen af Stabex-støtteinstrumentet.

Ud over disse midler findes der andre Stabex-midler hos de modtagende AVS-lande. Når Kommissionen og de modtagende AVS-lande når til enighed om, hvordan Stabex-midlerne skal anvendes, undertegner de to parter en overførselsaftale. I overensstemmelse med artikel 211 i den fjerde Loméaftale[8] (som ændret) overføres midlerne til en rentegivende konto med dobbelt underskrift (ved Europa-Kommissionen og modtagerlandet), der er oprettet i AVS-landets navn. Midlerne bliver stående på disse konti med dobbelt underskrift, indtil der foreligger et gensidigt forpligtelsesgrundlag, som retfærdiggør en overførsel til et projekt.

For at sikre at midlerne anvendes efter hensigten, er det Kommissionens anvisningsberettigede, der er den underskriftsberettigede i forbindelse med kontoen. Midlerne på kontiene med dobbelt underskrift tilhører det pågældende AVS-land og opføres derfor ikke som aktiver i EUF's regnskaber. Overførsler til disse konti opføres som Stabex-betalinger.

I 2010 blev 32 mio. EUR returneret til EUF fra konti med dobbelt underskrift i AVS-lande i henhold til artikel 1, stk. 4, i den interne aftale om 10. EUF[9]. Disse midler blev overført fra Senegal (26 mio. EUR) og Cameroun (2 mio. EUR). Derudover blev 3 mio. EUR returneret fra en konto med dobbelt underskrift i Lesotho efter en revision. Disse indtægter er medtaget i driftsindtægterne (Stabex-støtteinstrumentet) i resultatopgørelsen for 10. EUF.

Bankkonti til samfinansiering

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Bankkonti til samfinansiering | - | 7 | 2 | 10 | 13 |

I ALT | - | 7 | 2 | 10 | 13 |

Beløbene på disse bankkonti vedrører samfinansieringsaftalerne fra 2007 og tidligere. Samfinansieringsmidlerne tilhører de pågældende medlemsstater, og et tilsvarende beløb opføres derfor som gæld. Virkningen for nettoaktiverne er derfor nul.

Den italienske samfinansiering under 9. EUF er stadig ikke afsluttet for Somalia. Et projekt i Tanzania, der er omfattet af den samme samfinansiering, blev afsluttet i 2010.

Bankkontiene for samfinansiering under 10. EUF drejer sig om gamle samfinansieringsprojekter, som er under afvikling. Midlerne vil blive betalt tilbage til de pågældende medlemsstater efter anvisning fra den anvisningsberettigede.

KORTFRISTET GÆLD

2.6 KORTFRISTET GÆLD

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Kortfristet gæld | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 |

Påløbne omkostninger | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 |

Periodiseret kapitalbidrag | - | - | 272 | 272 | 232 |

I ALT | 45 | 392 | 608 | 1 045 | 860 |

Den samlede stigning i den kortfristede gæld på 185 mio. EUR skyldes en stigning i den kortfristede gæld på 144 mio. EUR og en stigning i periodiseret kapitalbidrag fra Irland på 40 mio. EUR.

Kortfristet gæld

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Leverandører og andre | 25 | 182 | 193 | 400 | 320 |

Gæld til medlemsstaterne - samfinansiering | - | 7 | 68 | 75 | 13 |

Diverse kreditorer | - | - | 12 | 12 | 10 |

I ALT | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 |

Kortfristet gæld omfatter udgiftsopgørelser, som EUF modtager i forbindelse med sine støtte- og indkøbsaktiviteter. Det krævede beløb registreres, lige så snart betalingsanmodningen er modtaget. Den samme procedure anvendes i forbindelse med fakturaer og kreditnotaer, der modtages i forbindelse med indkøb. De pågældende godtgørelseskrav er taget i betragtning ved cut-off-proceduren ved årets udgang. Efter cut-off-registreringerne er de anslåede dækningsberettigede beløb blevet opført som skyldige udgifter.

Leverandører og andre

Denne post omfatter også beløb, der skyldes til leverandører, og gældsbeløb til offentlige organer og tredjelande.

Stigningen på 80 mio. EUR i forhold til den foregående regnskabsperiode består hovedsagelig i en stigning i gælden til leverandører på 40 mio. EUR, en stigning i gælden til tredjelande på 21 mio. EUR og en stigning i gælden til offentlige organer på 14 mio. EUR.

Gæld til medlemsstaterne - samfinansiering

De modtagne samfinansieringsbidrag opføres som gæld til medlemsstaterne, eftersom de opfylder kriterierne for betingede indtægter fra andre transaktioner end valutatransaktioner. EUF skal anvende bidragene til at levere tjenesteydelser til tredjeparter, ellers skal de returnere aktiverne (de modtagne bidrag) til medlemsstaterne. Den udestående gæld i forbindelse med samfinansieringsaftaler udgør det modtagne samfinansieringsbidrag minus udgifterne i forbindelse med projektet. Virkningen for nettoaktiverne er nul.

10 mio. EUR af gælden til medlemsstaterne i forbindelse med samfinansiering vedrører samfinansieringsaftaler fra 2007 og tidligere. Disse midler står på særlige bankkonti, se punkt 2.5 ovenfor vedrørende bankkonti for samfinansiering.

I 2010 blev der modtaget 65 mio. EUR i nye samfinansieringsbidrag (39 mio. EUR fra Frankrig, 12 mio. EUR fra Spanien, 11 mio. EUR fra Belgien, 2 mio. EUR fra Danmark og 1 mio. fra Nederlandene). De midler, der vedrører samfinansieringsaftaler undertegnet i 2008 og senere, står ikke på særlige bankkonti.

Et beløb på 2 mio. EUR i samfinansieringsbidrag blev omklassificeret fra reserver (se punkt 1.1 i den aggregerede opgørelse over bevægelser i nettoaktiver).

Gælden i forbindelse med samfinansiering blev nedsat med 1 mio. EUR for at udligne udgifterne i forbindelse med samfinansieringsprojekter (se punkt 3.1 og 3.2).

Diverse kreditorer

Gæld til diverse kreditorer dækker hovedsagelig over ikke-anvendte kontantindbetalinger og tilbagebetalte beløb.

Påløbne udgifter

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Påløbne udgifter | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 |

TOTAL | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 |

Ved årets udgang foretages der en vurdering af de støtteberettigede udgifter, som modtagerne af EUF-midler har afholdt, men endnu ikke indberettet. Efter cut-off-beregningerne opføres de anslåede støtteberettigede beløb som skyldige udgifter. Den del af de skyldige udgifter, der dækkes af et forfinansieringsbeløb, opføres som anslået clearing af forfinansieringen (se 2.2).

Udskudt kapitalbidrag

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Det Forenede Kongerige | - | - | 269 | 269 | 228 |

Irland | - | - | 3 | 3 | 3 |

I ALT | - | - | 272 | 272 | 232 |

Heri medregnes også de bidrag, som medlemsstaterne har betalt på forhånd.

NETTOAKTIVER

2.7 INDKALDTE FONDSMIDLER

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT |

Fondsmidler | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 |

Fondsmidler - samfinansiering[10] | - | - | 70 | 70 |

Ikke-indkaldte fondsmidler | - | (4 160) | (21 152) | (25 312) |

Ikke-indkaldte fondsmidler - samfinansiering10 | - | - | (69) | (69) |

Indkaldte fondsmidler pr. 31.12.2009 | 12 840 | 7 539 | 2 | 20 381 |

Fondsmidler | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 |

Ikke-indkaldte fondsmidler | - | (660) | (21 152) | (21 812) |

Indkaldte fondsmidler pr. 31.12.2010 | 12 840 | 11 039 | 0 | 23 879 |

Fondsmidlerne er lig med de samlede bidrag, som medlemsstaterne skal indbetale til den pågældende EUF-fond ifølge de enkelte interne aftaler.

Ikke-indkaldte midler er den del af den oprindelige tildeling til fonden, der endnu ikke kan opkræves hos medlemsstaterne.

Indkaldte fondsmidler er den del af de oprindelige tildelinger, der er blevet indkaldt til overførsel til kontantkontiene fra medlemsstaterne i overensstemmelse med proceduren i artikel 16 i finansforordningen for 10. EUF.

Samtlige midler til 8. EUF er blevet indkaldt og modtaget.

Den oprindelige tildeling til 9. EUF var på i alt 10 555 mio. EUR, men den er siden i 2004 blevet øget med 105 mio. EUR, som blev frigivet af EIB i overensstemmelse med Rådets beslutning 2003/583/EF. Denne supplerende tildeling tager sigte på aktioner i Den Demokratiske Republik Congo.

Ved artikel 2, stk. 2, i den interne aftale vedrørende 9. EUF blev der oprettet en reserve på 1 mia. EUR, som blev frigivet fra 2004 til 2007 ved forskellige rådsafgørelser[11]. Som følge af den afgørelse, som det fælles AVS/EU-Råd traf i 2007[12], besluttede Kommissionen at indkalde nogle supplerende frivillige bidrag til støtte for fredsfaciliteten for Afrika inden for rammen af det AVS-interne samarbejde, hvorved 9. EUF blev øget med 39 mio. EUR.

10. EUF trådte i kraft i 2008 med fondsmidler på 21 152 mio. EUR i overensstemmelse med den interne aftale, som finder anvendelse på 10. EUF.

Fondens midler

mio. EUR |

Bidrag | % | Ikke-indkaldt 9. EUF 31.12.2009 | Indkaldt i 2010 | Ikke-indkaldt 9. EUF 31.12.2010 |

Østrig | 2,65 | (111) | 93 | 19 |

Belgien | 3,92 | (165) | 137 | 27 |

Danmark | 2,14 | (90) | 75 | 15 |

Frankrig | 1,48 | (62) | 52 | 10 |

Frankrig | 24,30 | (1 021) | 851 | 170 |

Tyskland | 23,36 | (981) | 818 | 164 |

Grækenland | 1,25 | (53) | 44 | 9 |

Irland | 0,62 | (26) | 22 | 4 |

Italien | 12,54 | (487) | 439 | 88 |

Luxembourg | 0,29 | (12) | 10 | 2 |

Nederlandene | 5,22 | (219) | 183 | 37 |

Portugal | 0,97 | (41) | 34 | 7 |

Spanien | 5,84 | (245) | 204 | 41 |

Sverige | 2,73 | (115) | 96 | 19 |

Det Forenede Kongerige | 12,69 | (533) | 444 | 89 |

EIB | - | - | - | (40) |

I ALT | 100,00 | (4 160) | 3 500 | (660) |

Oven for gives en oversigt over de ordinære bidrag, som er indkaldt og modtaget fra de 15 deltagende medlemsstater i årene 2010 og 2009.

I 2011 vil der for sidste gang blive indkaldt bidrag under 9. EUF, og der vil for første gang blive indkaldt bidrag under 10. EUF, hvori de 27 medlemsstater deltager.

2.8 ANDRE RESERVER

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Til/fra 6. EUF | 94 | 490 | - | 584 | 584 |

Til/fra 7. EUF | 533 | 1 135 | - | 1 668 | 1 668 |

Til/fra 8. EUF | - | 2 762 | 102 | 2 864 | 2 779 |

Til/fra 9. EUF | (2 762) | - | 231 | (2 531) | (2 682) |

Til/fra 10. EUF | (102) | (231) | - | (333) | (97) |

I ALT | (2 237) | 4 157 | 333 | 2 252 | 2 252 |

Efter at 10. EUF trådte i kraft i 2008, er alle midler, som er frigjort fra tidligere EUF, blevet overført til resultatreserven for 10. EUF. Denne reserve kan kun anvendes til forpligtelser på de betingelser, der er fastsat i artikel 1, stk. 4, i den interne aftale om 10. EUF.

I 2010 blev der overført frigjorte midler for henholdsvis 85 mio. EUR og 151 mio. EUR fra 8. og 9. EUF til 10. EUF.

3. BEMÆRKNINGER TIL RESULTATOPGØRELSEN

3.1 DRIFTSINDTÆGTER

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 2010 | I ALT 2009 |

Inddrivelse af udgifter | 8 | 20 | 0 | 29 | 24 |

Inddrivelse af Stabex-midler | 32 | - | - | 32 | - |

Kursgevinster | 14 | 61 | 3 | 78 | 25 |

Driftsindtægter, samfinansiering | - | - | 1 | 1 | - |

I ALT | 54 | 82 | 4 | 140 | 49 |

Denne post omfatter de indtægtsordrer, som EUF på grundlag af kontrol, revision og analyse af støtteberettigelse udsteder for at få tidligere udbetalt udgiftsbeløb tilbagebetalt, og fradragene i de efterfølgende betalinger, som er registreret i EUF's regnskabssystem. Det skal bemærkes, at inddrivelse af forfinansiering ikke opføres som indtægt på balancen, men krediteres forfinansieringsposten.

Tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb

I 2010 blev der udstedt indtægtsordrer for 11 mio. EUR for så vidt angår uretmæssigt udbetalte beløb i forhold til 3 mio. EUR i 2009. Af disse vedrører 7 mio. EUR inddrivelse af udgifter og blev derfor registreret som driftsindtægter. Et beløb på 4 mio. EUR blev anvendt til tilbagesøgning af udbetalte forfinansieringsbeløb og krediteret forfinansieringsaktivet på balancen.

Neden for gives en oversigt over tilbagesøgningen af uretmæssigt udbetalte beløb:

mio. EUR |

Uregelmæssighed | 5 | 3 | 8 | 0 | 1 | 1 |

Underrettet af OLAF | 1 | - | 1 | 1 | - | 1 |

I ALT | 7 | 4 | 11 | 2 | 1 | 3 |

Inddrivelse af Stabex-midler

I 2010 blev 32 mio. EUR returneret til EUF fra konti med dobbelt underskrift i AVS-lande i henhold til artikel 1, stk. 4, i den interne aftale om 10. EUF[13]. Disse midler blev overført fra Senegal (26 mio. EUR) og Cameroun (2 mio. EUR). Derudover blev 3 mio. EUR returneret fra en konto med dobbelt underskrift i Lesotho efter en revision. Disse indtægter er medtaget i driftsindtægterne (Stabex-støtteinstrumentet) i resultatopgørelsen for 10. EUF.

Kursgevinster

Valutatab opstår i forbindelse med løbende aktiviteter og dermed forbundne transaktioner, der foretages i andre valutaer end euro, og ved revaluering ved årets udgang i forbindelse med udarbejdelse af regnskaberne; der er tale om både realiserede og ikke-realiserede tab.

Driftsindtægter, samfinansiering

Driftsindtægterne i forbindelse med samfinansiering er de anvendte bidrag (se 3.2). Eftersom disse bidrag opfylder kriterierne for betingede indtægter fra andre transaktioner end valutatransaktioner, bogføres de i overensstemmelse med gennemførelsen af samfinansieringsprojektet.

3.2 DRIFTSUDGIFTER

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 2010 | I ALT 2009 |

Driftsudgifter - støtteinstrumenter | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 |

Driftsindtægter, samfinansiering | 1 | 1 | 0 |

Valutatab | 10 | 41 | 7 | 58 | 44 |

Værdiforringelse af tilgodehavender | 0 | 2 | 1 | 3 | 1 |

I ALT | 116 | 1 230 | 1 567 | 2 914 | 3 103 |

Driftsudgifter - støtteinstrumenter

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 2010 | I ALT 2009 |

Støtte, der kan planlægges | 13 | 114 | 1 000 | 1 127 | 877 |

Makroøkonomisk støtte | 0 | 35 | - | 35 | 93 |

Sektorpolitik | 3 | 762 | - | 765 | 1 139 |

AVS-interne projekter | - | 181 | 154 | 336 | 364 |

Katastrofebistand | - | 78 | 364 | 442 | 464 |

Bistand til flygtninge | (1) | - | - | (1) | 0 |

Stabex | 46 | - | - | 46 | 23 |

Sysmin | 10 | - | - | 10 | 3 |

Andre støtteprogrammer vedrørende tidligere EUF[14] | - | (17) | - | (17) | 40 |

Gældslettelse - stærkt forgældede fattige lande og Verdensbanken | 14 | - | - | 14 | (5) |

Institutionel støtte | - | 3 | 41 | 44 | 31 |

Udligning af eksportindtægter | 21 | 16 | - | 37 | 34 |

Fonden for Den Demokratiske Republik Congo | - | 15 | - | 15 | (6) |

I ALT | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 |

Driftsudgifter, samfinansiering

Der er tale om udgifter i forbindelse med samfinansieringsprojekter i 2010. Eftersom de modtagne samfinansieringsbidrag opfylder kriterierne for betingede indtægter fra andre transaktioner end valutatransaktioner, er et hertil svarende bidragsbeløb blevet anerkendt som driftsindtægter (se punkt 3.1).

EUF's driftsudgifter omfatter forskellige støtteinstrumenter og kan inddeles i forskellige kategorier afhængig af, hvordan pengene udbetales og forvaltes.

Valutatab

Valutatab opstår i forbindelse med løbende aktiviteter og dermed forbundne transaktioner, der foretages i andre valutaer end euro, og ved revaluering ved årets udgang i forbindelse med udarbejdelse af regnskaberne; der er tale om både realiserede og ikke-realiserede tab.

Af nettoopgørelsen fremgår det, at der var en nettovalutagevinst på 20 mio. EUR (valutagevinst på 78 mio. EUR minus valutatab på 58 mio. EUR). Størstedelen af nettovalutagevinsten er opstået i forbindelse med valutaerne NGN (nigeriansk naira): 4 mio. EUR, NAD (namibisk dollar): 3 mio. EUR, FJD (fijiansk dollar): 2 mio. EUR, PGK (papuansk kina): 2 mio. EUR, HTG (haitisk gourde): 2 mio. EUR og SZL (swazilandsk lilangeni): 2 mio. EUR.

Værdiforringelse af tilgodehavender

Denne post omfatter hovedsagelig forfinansieringskorrektioner og afskrivninger/tab ved realisering i forbindelse med debitorer.

3.3 ADMINISTRATIVE UDGIFTER

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 2010 | I ALT 2009 |

Administrationsomkostninger | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 |

I ALT | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 |

Denne post omfatter støtteudgifter, dvs. administrative udgifter i forbindelse med planlægning og gennemførelse af EUF'er. Der er tale om udgifter til forberedelse, opfølgning, tilsyn og evaluering af projekter samt udgifter til it-netværk, teknisk bistand osv.

3.4 FINANSIELLE INDTÆGTER

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 2010 | I ALT 2009 |

Renteindtægter - europæiske banker | - | 0 | 0 | 1 | 1 |

Renteindtægter - Stabex[15] | 0 | - | - | 0 | 1 |

Morarenter fra indtægtsordrer | 0 | 0 | 2 | 3 | 1 |

Renter af forfinansiering | 3 | 76 | 12 | 91 | 47 |

I ALT | 4 | 77 | 14 | 95 | 49 |

Renteindtægterne er fortsat lave i 2010 som følge af de fortsat lave rentesatser (hovedsagelig EONIA (Euro Over Night Index Average) og ECB's marginalrente (den rente, der anvendes til ECB's refinansieringstransaktioner).

Morarenter fra indtægtsordrer

Der er tale om morarenter, som debitorerne har betalt i forbindelse med forsinket betaling af indtægtsordrer, herunder forsinket betaling af medlemsstaternes bidrag. De pågældende midler kan anvendes til at finansiere projekter i henhold til artikel 1 og 6 i den interne aftale, der finder anvendelse på 10. EUF.

Renter af forfinansiering

Renter af forfinansiering bogføres, når de påløber, i henhold til bestemmelserne i finansforordningen for 10. EUF. Stigningen i de påløbne forfinansieringsrenter i forhold til 2009 svarer til stigningen i både langsigtet og kortsigtet forfinansiering (se 2.1 og 2.2).

4. BEMÆRKNINGER TIL PENGESTRØMSOPGØRELSEN

4.1 FORMÅLET MED OG UDARBEJDELSEN AF PENGESTRØMSOPGØRELSEN

EUF's evne til at generere kontanter og andre likvide midler og dens behov for disse pengestrømme vurderes ud fra pengestrømsoplysningerne.

Ved udarbejdelsen af pengestrømsopgørelsen anvendes en indirekte metode. Det betyder, at nettooverskuddet eller -underskuddet for regnskabsåret justeres for virkningerne af ikke-kontante transaktioner og eventuelle udsættelser eller periodisering af tidligere eller fremtidige ind- eller udbetalinger i kontanter.

Pengestrømme, der hidrører fra transaktioner i udenlandsk valuta, registreres i EUF's rapporteringsvaluta (euro) under anvendelse af omregningskursen mellem euro og den udenlandske valuta på pengestrømsdatoen.

4.2 DRIFTSAKTIVITETER

EUF's pengestrømsopgørelse vedrører driftsaktiviteter; EUF har ikke nogen investerings- eller finansieringsaktiviteter. Driftsaktiviteternes formål er at bidrage til gennemførelsen af politiske målsætninger.

5. EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER SAMT ANDRE OPLYSNINGER

5.1 EVENTUALAKTIVER

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Opfyldelsesgarantier | 33 | 270 | 57 | 360 | 287 |

Tilbageholdelsesgaranti | 15 | 192 | 20 | 227 | 186 |

Eventualaktiver vedrørende retssager | - | 1 | - | 1 | - |

I ALT | 48 | 462 | 77 | 587 | 473 |

Opfyldelsesgarantier

Der kræves undertiden en opfyldelsesgaranti for at sikre, at modtagerne af EUF-finansieringen opfylder forpligtelserne i deres kontrakter med EUF.

Stigningen i opfyldelsesgarantier på 73 mio. EUR skyldes nye garantier, der er modtaget i forbindelse med 9. EUF (29 mio. EUR især til støtte til sektorpolitikken) og 10. EUF (43 mio. EUR især til programmerbar støtte).

Tilbageholdelsesgaranti

Der anvendes kun tilbageholdelsesgarantier i bygge- og anlægskontrakter. Typisk tilbageholdes der 10 % af de foreløbige betalinger til modtagerne for at sikre, at kontrahenten opfylder sine forpligtelser. De tilbageholdte beløb opføres som tilgodehavender. Forudsat den ordregivende myndighed er indforstået, kan kontrahenten i stedet stille en tilbageholdelsesgaranti, som dækning for de beløb, der ellers ville blive tilbageholdt af de foreløbige betalinger. De stillede garantier opføres som eventualaktiver.

Stigningen i tilbageholdelsesgarantier på 41 mio. EUR skyldes især nye garantier, der er modtaget i forbindelse med 9. EUF (23 mio. EUR især til støtte til sektorpolitikken) og 10. EUF (19 mio. EUR til programmerbarstøtte).

5.2 EVENTUALFORPLIGTELSER

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Beløb vedrørende retssager | 0 | 6 | - | 6 | 1 |

I ALT | 0 | 6 | - | 6 | 1 |

Ovennævnte beløb vedrører erstatningssager, der er anlagt mod EUF, andre retlige tvister og de anslåede retsudgifter. Alle eventualforpligtelser og øvrige forpligtelser skal finansieres af EUF i de kommende år, hvis de bliver eksigible. EUF finansieres af medlemsstaterne.

5.3 ANDRE OPLYSNINGER

Budgetforpligtelser

mio. EUR |

8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | I ALT 31.12.2010 | I ALT 31.12.2009 |

Uindfriede budgetforpligtelser, som endnu ikke er betalt | 267 | 2 562 | 3 161 | 5 991 | 5 920 |

Tilknyttede beløb i resultatopgørelsen | (46) | (404) | (264) | (714) | (605) |

I ALT | 221 | 2 158 | 2 897 | 5 277 | 5 314 |

De uindfriede budgetforpligtelser udgør åbne forpligtelser, som endnu ikke er blevet betalt og/eller frigjort. Det er en normal følge af flerårige programmer. De uindfriede budgetforpligtelser beløb sig til i alt 5 991 mio. EUR den 31. december 2010. Den fremtidige finansieringsforpligtelse er således lig med de uindfriede budgetforpligtelser minus dertil knyttede beløb, som er medtaget som udgifter på resultatopgørelsen for 2010, dvs. i alt 5 277 mio. EUR.

6. FINANSIEL RISIKOSTYRING

Følgende oplysninger om Den Europæiske Udviklingsfonds finansielle risikostyring drejer sig om de likviditetstransaktioner som Europa-Kommissionen udfører på Udviklingsfondens vegne med henblik på anvendelse af dens midler.

6.1 POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING OG -SIKRING

Vilkårene og principperne for styringen af EUF's likviditetstransaktioner er fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 om finansforordningen for 10. EUF og i den interne aftale.

Som et resultat af ovennævnte forordning finder følgende hovedprincipper anvendelse:

- Medlemsstaterne indbetaler EUF-bidragene på særlige konti, som er åbnet i den enkelte medlemsstats seddelbank eller i et af medlemsstaten udpeget pengeinstitut. Bidragene bliver stående på disse særlige konti, indtil EUF har brug for dem til betalinger.

- Medlemsstaternes bidrag indbetales i EUR, hvorimod EUF-betalingerne angives i EUR og andre valutaer, inkl. mindre gængse valutaer.

- Bankkonti, som Kommissionen har åbnet på EUF's vegne, må ikke gå i minus.

Ud over de særlige konti findes en række andre konti, som Kommissionen åbner på EUF's vegne i pengeinstitutter (centralbanker og forretningsbanker), og som anvendes til at foretage betalinger og modtage andre indbetalinger end medlemsstaternes budgetbidrag, jf. artikel 44 i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 (se punkt 6.4 nedenfor).

Bankerne, hvori der åbnes andre konti til brug for EUF end de oven for nævnte særlige konti, udvælger Kommissionen ved hjælp af udbud.

Likviditets- og betalingstransaktionerne er i vid udstrækning automatiseret og baseret på moderne informationssystemer. Der anvendes specifikke procedurer for at sikre, at systemet er sikkert, og at opgaverne adskilles i henhold til finansforordningen, Kommissionens interne kontrolstandarder og revisionsprincipper.

Der foreligger et sæt skriftlige retningslinjer og procedurer for forvaltningen af likviditets- og betalingstransaktionerne med det formål at reducere finansielle og operationelle risici og sikre et hensigtsmæssigt kontrolniveau. Retningslinjerne og procedurerne omfatter forskellige operationelle områder, og det kontrolleres regelmæssigt, at de overholdes.

6.2 MARKEDSRISIKO

6.2.1 Valutarisiko

Alle bidrag føres i euro, og der købes kun andre valutaer, når det er nødvendigt af hensyn til en betaling. EUF's likviditetstransaktioner er således ikke udsat for valutarisici.

6.2.2 Renterisiko

EUF optager ikke nogen lån og er derfor ikke udsat for nogen renterisiko.

EUF oppebærer imidlertid renter af indeståendet på de forskellige bankkonti. Kommissionen har derfor på EUF's vegne ved hjælp af forskellige foranstaltninger sikret, at de oppebårne renter retmæssigt afspejler markedsrenten og de eventuelle udsving.

Dag-til-dag indeståender i forretningsbanker forrentes ved hjælp af en dag-til-dag rente. Forrentningen af indeståender på disse konti sker ved hjælp af en flydende markedsrente, hvorpå der anvendes en kontraktfastsat margen (positiv eller negativ). For de fleste af kontiene beregnes renten ved hjælp af EONIA (Euro Over Night Index Average) og tilpasses efter udsvingene i denne sats. For andre kontis vedkommende beregnes renten ved hjælp af ECB's marginalrente (for ECB's refinansieringstransaktioner). EUF tager således ikke nogen chancer, som bevirker, at dens indeståender forrentes med en lavere rente end markedsrenten.

6.3 KREDITRISIKO (MODPARTSRISIKO)

De fleste af EUF's likvide midler står i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 på specialkonti oprettet af medlemsstaterne med henblik på betaling af deres bidrag. Størstedelen af disse konti er oprettet hos medlemsstaternes statskasse eller nationalbank. Disse institutioner udgør den laveste modpartsrisiko for EUF (risikoen er i forhold til dens medlemsstater).

Med hensyn til den del af EUF's likvide midler, der står i forretningsbanker med henblik på betalinger, overføres pengene til disse konti først, når der er brug for dem, og overførslerne styres automatisk af Kommissionens styringssystem for likvide midler. På de enkelte konti står der et minimum af kontanter, som er fastsat efter de gennemsnitlige daglige betalinger, der finder sted over kontiene. Beløbene, der står på disse konti fra dag til dag, er således hele tiden beskedne, hvilket er med til at begrænse EUF's risiko.

Hertil kommer, at forretningsbankerne udvælges ved hjælp af nogle særlige retningslinjer, hvorved modpartsrisikoen for EUF yderligere mindskes.

Samtlige forretningsbanker udvælges efter en udbudsprocedure. For at kunne deltage i udbudsproceduren kræves en kortfristet kreditrating på mindst Moody's P-1 eller tilsvarende (S&P A-1 eller Fitch F1). Der kan under særlige og behørigt begrundede omstændigheder stilles krav om et lavere niveau.

6.4 LIKVIDITETSRISIKO

EUF's budgetprincipper sikrer, at der generelt i budgetperioden altid er tilstrækkeligt med likvide midler til gennemførelsen af alle betalinger. Medlemsstaternes samlede bidrag er således lig med de samlede betalingsbevillinger i en given budgetperiode.

Medlemsstaterne indbetaler imidlertid deres bidrag til EUF i tre årlige rater, hvorimod betalingerne i en vis grad er sæsonbestemte.

For at sikre, at der altid er tilstrækkeligt med likvide midler til de betalinger, der skal finde sted i en given måned, udveksles der regelmæssigt oplysninger om likviditetssituationen mellem Kommissionens kasse og de afdelinger, der afholder udgifterne, for at sikre at betalingerne i en given periode ikke overstiger beholdningen af likvide midler.

Herudover anvendes der i EUF's daglige finanstransaktioner nogle automatiske likviditetsstyringsredskaber til at sikre, at der er tilstrækkeligt med likviditet på EUF's bankkonti fra dag til dag.

7. REGISTRERINGER OM TILKNYTTEDE PARTER

Der er ikke konstateret nogen transaktioner med tilknyttede parter, som kræver, at de bliver registreret særskilt under denne post.

8. BEGIVENHEDER EFTER BALANCEDATOEN

På tidspunktet for godkendelsen af dette regnskab havde EUF's regnskabsfører ikke kendskab til nogen væsentlige elementer, og han havde heller ikke fået meddelelse om nogen, som krævede opførelse under dette punkt. Årsregnskaberne og anmærkningerne er udarbejdet ved hjælp af de senest foreliggende oplysninger, hvilket fremgår af ovenstående.

9. AFSTEMNING MELLEM ØKONOMISK RESULTAT OG BUDGETRESULTAT

Årets resultatopgørelse er beregnet på grundlag af den periodiserede regnskabsførelse. Budgetresultatet er derimod baseret på kasseregnskabsprincippet i overensstemmelse med finansforordningen. Da begge er resultatet af samme underliggende transaktioner, er det en nyttig måde at kontrollere, at de stemmer overens. Tabellen nedenfor viser denne afstemning fordelt på indtægts- og udgiftsposter, idet de vigtigste afstemte beløb fremhæves.

mio. EUR |

2010 | 2009 |

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | (2 765) | (3 094) |

INDTÆGTER |

Fordringer, der ikke har nogen betydning for budgetresultatet | (33) | - |

Fordringer konstateret i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet | (4) | (3) |

Fordringer konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret | 10 | 13 |

Nettoresultat af forfinansiering | 53 | 24 |

Periodiserede nettoindtægter | (173) | (75) |

UDGIFTER |

Regnskabsårets udgifter, som endnu ikke er betalt | 178 | 228 |

Udgifter fra tidligere år, som er afholdt i regnskabsåret[16] | (155) | - |

Annullerede betalinger | 39 | 12 |

Nettoresultat af forfinansiering | (353) | (506) |

Periodiserede nettoudgifter | (31) | 331 |

REGNSKABSÅRETS BUDGETRESULTAT | (3 233) | (3 069) |

Afstemningsposter - indtægter

Et regnskabsårs budgetindtægter svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inddrives på grundlag af de konstaterede fordringer, og de beløb, der inddrives på grundlag af fordringer konstateret i tidligere regnskabsår.

Fordringer, der ikke har nogen betydning for budgetresultatet, anføres i regnskabsårets økonomiske resultat, men kan ud fra et budgetmæssigt synspunkt ikke betragtes som indtægter, eftersom det indbetalte beløb overføres til reserver, og der ikke på ny kan indgås forpligtelse for dette beløb uden en rådsafgørelse.

Ved afstemning skal de fordringer, der konstateres i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet , trækkes fra det økonomiske resultat, idet de ikke udgør en del af budgetindtægterne. Fordringer konstateret i tidligere år og inddrevet i regnskabsåret skal derimod lægges til det økonomiske resultat ved afstemningen.

Nettoresultatet af forfinansieringen fremstår efter clearing af de inddrevne forfinansieringsbeløb. Disse indbetalinger, som sker kontant, er uden betydning for det økonomiske resultat.

De periodiserede nettoindtægter består hovedsagelig af periodeafgrænsningsposter opstillet med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang. Det er kun nettoresultatet, dvs. fastlagte, men endnu ikke modtagne indtægter for regnskabsåret minus tilbageførsel af fastlagte, men endnu ikke modtagne indtægter fra tidligere år, der tages i betragtning.

Afstemningsposter - udgifter

Endnu ikke betalte udgifter for regnskabsåret skal tilpasses af hensyn til afstemningen, eftersom de indgår i resultatopgørelsen, men ikke udgør en udgift på budgettet. Udgifter fra tidligere år, som er afholdt i regnskabsåret, skal derimod ved afstemning trækkes fra det økonomiske resultat, eftersom de udgør en del af regnskabsårets budgetudgifter, men ikke har nogen betydning for det økonomiske resultat.

Indtægter, der stammer fra annullerede betalinger , har ingen betydning for resultatopgørelsen, men derimod for budgetresultatet.

Nettoresultatet af forfinansieringen er en kombination af de nye forfinansieringsbeløb, der er betalt i regnskabsåret (opført som en budgetudgift i det pågældende år) og clearingen af den forfinansiering, der er betalt i regnskabsåret eller i tidligere år ved godkendelse af støtteberettigede omkostninger. Sidstnævnte repræsenterer en udgift i periodiseringsmæssig forstand, men ikke i budgetregnskabet, idet betalingen af den oprindelige forfinansiering allerede blev betragtet som en budgetudgift på betalingstidspunktet.

Periodiserede nettoudgifter består hovedsageligt af periodeafgrænsningsposter opstillet med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang, dvs. støtteberettigede udgifter, som modtagere af EUF-midler har afholdt, men som de endnu ikke har indberettet til EUF. Det er kun nettoresultatet, dvs. periodiserede udgifter fra regnskabsåret minus tilbageførsel af periodiserede udgifter fra tidligere år, der tages i betragtning.

2. BERETNING OM DEN FINANSIELLE FORVALTNING

INDLEDENDE BEMÆRKNING

Tidligere EUF

- Ifølge AVS-EF-Rådets afgørelse nr. 1/2000 af 27. juli 2000 om overgangsforanstaltninger skal en del af de ikke-tildelte midler fra tidligere EUF anvendes i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Cotonouaftalen, som ifølge overgangsforanstaltningerne skal anvendes foreløbigt.

- Ifølge Kommissionens afgørelse nr. 410/2001 af 16. marts 2001, der havde til formål at fastsætte tildelingerne til de vejledende programmer for AVS-landene i henhold til AVS-EF-partnerskabsaftalen, skulle ikke-tildelte midler fra tidligere EUF anvendes til gennemførelse i overensstemmelse med den pågældende EUF's regler og procedurer med et maksimumsbeløb på 1,2 mia. EUR, indtil finansprotokollen for 9. EUF trådte i kraft.

- I Kommissionens afgørelse nr. 1033/2001 af 15. juni 2001 er tildelingerne fastsat til de regionale programmer og til det AVS-interne samarbejde inden for rammerne af finansprotokollen for AVS-EF-partnerskabsaftalen.

- Med Kommissionens afgørelse nr. 1252/2002 af 11. juli 2002 blev budgetrammen for det AVS-interne samarbejde forhøjet med 60 mio. EUR ved hjælp af de almindelige reserver for 6. og 7. EUF, og det blev fastlagt, at disse supplerende midler skulle anvendes, indtil finansprotokollen for 9. EUF trådte i kraft, i overensstemmelse med de regler og procedurer, som gjaldt for de oprindelige EUF.

- Endelig blev det med AVS-EF-Rådets afgørelse nr. 3/2002 af 23. december 2002 besluttet, at et beløb på 25. mio. EUR fra de ikke-tildelte midler fra 8. EUF (almindelig reserve) skulle bevilges til det regionale samarbejde under AVS-EF-partnerskabsaftalen.

- Eftersom 6. EUF blev afsluttet i 2006 og 7. EUF blev afsluttet i 2008, indgår der ikke længere nogen tabeller over gennemførelsen af disse EUF i årsregnskaberne. Derimod er gennemførelsen af de overførte restbeløb medtaget i 9. EUF.

- For at gøre præsentationen af regnskabet for 2009 mere gennemskuelig fremgår det ligesom de foregående år af nedenstående tabeller, hvilken del af 8. EUF der anvendes til henholdsvis Lomékonventionens og Cotonouaftalens planlægning. Hvad sidstnævnte angår, er bogføringen og præsentationen af regnskaberne foretaget på grundlag af artikel 3, stk. 2, i bilag IV til AVS-EF-partnerskabsaftalen for de pågældende lande. Ifølge denne artikel afsættes der for AVS-landene en A-ramme til dækning af makroøkonomisk bistand og støtte til programmer og projekter og en B-ramme til dækning af uforudsete behov, såsom katastrofebistand, gældssaneringsinitiativer og støtte til at afbøde de negative virkninger af ustabilitet i eksportindtægterne[17]. For regionernes vedkommende er opstillingen baseret på den regionale programmering som omhandlet i kapitel 2 i AVS-EF-partnerskabsaftalen (regionale vejledende programmer og det AVS-interne samarbejde).

- I overensstemmelse med punkt 4 i bilag Ib (flerårig finansiel ramme for perioden 2008-2013) til AVS-EF-partnerskabsaftalen blev restbeløbene og de beløb, som var blevet frigjort under disse fonde mellem den 31.12.2007 og ikrafttrædelsen af 10. EUF, overført til 9. EUF for at sikre, at EU-administrationen kunne fungere, og for at dække de løbende omkostninger til videreførelse af igangværende projekter, indtil 10. EUF trådte i kraft.

10. EUF

AVS-EF-partnerskabsaftalen, der blev undertegnet den 23. juni 2000 i Cotonou af Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater og landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), trådte i kraft den 1. april 2003. Cotonouaftalen blev ændret ved den aftale, som de samme stater underskrev i Luxembourg den 25. juni 2005.

En afgørelse om de oversøiske landes og territoriers (OLT) associering med Den Europæiske Union (2001/822/EF), der blev vedtaget den 27. november 2001 af Rådet for Den Europæiske Union, trådte i kraft den 2. december 2001. Denne afgørelse blev ændret den 19. marts 2007 (afgørelse 2007/249/EF).

Den interne aftale om finansiering af Fællesskabets bistand under den flerårige finansielle ramme for perioden 2008-2013, jf. den reviderede Cotonouaftale, blev vedtaget af repræsentanterne for regeringerne for Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater den 17. juli 2006 og trådte i kraft den 1. juli 2008.

I henhold til Cotonouaftalen finansieres den anden periode (2008-2013) i Fællesskabets bistand til AVS-landene og OLT af 10. EUF med et samlet beløb på 22 682 mio. EUR, heraf:

- 21 966 mio. EUR, som er tildelt AVS-landene i overensstemmelse med den flerårige finansielle ramme i bilag Ib til den reviderede Cotonouaftale

- 286 mio. EUR, som er tildelt OLT i overensstemmelse med bilag IIAa i den reviderede rådsafgørelse om OLT's associering med Det Europæiske Fællesskab

- 430 mio. EUR til Kommissionen til finansiering af omkostningerne i forbindelse med programmering og gennemførelse af 10. EUF's midler, jf. artikel 6 i den interne aftale.

På datoen for 10. EUF's ikrafttræden blev disse beløb suppleret med restbeløbene, og de suppleres stadig med de frigjorte midler, som følger af ordningen til stabilisering af eksportindtægterne fra landbrugsråvarer (Stabex) under de EUF, der ligger forud for 9. EUF. Disse restbeløb og frigjorte midler bør bruges og forvaltes i overensstemmelse med den reviderede Cotonouaftale og den interne aftale.

Tildelingerne fra 10. EUF til AVS-staterne og -regionerne er som følger (i EUR):

- 15 300 mio. EUR til de nationale vejledende programmer, heraf:

- 13 500 mio. EUR til A-rammerne, hvoraf et beløb på 12 385 mio. EUR er frigjort, herunder 33 mio. EUR, som er overført til regionale bevillinger (MTR region-PALOP). Derudover er Senegal - A-rammen blevet forøget med 26 mio. EUR, som er frigjort fra Stabex

- 1 800 mio. EUR til B-rammerne, heraf 601 mio. EUR svarende til de oprindelige bevillinger og 1 199 mio. EUR som reserve til uforudsete behov (anvendes til finansiering af forskellige instrumenter som det årlige FLEX og ad hoc-instrumentet Vulnerability FLEX og som svar på fødevarekrisen)

- 1 783 mio. EUR til de regionale vejledende programmer, hele beløbet er frigjort

- 2 700 mio. EUR som AVSinterne-bevillinger, hvoraf 2 330 mio. er frigjort

- 683 mio. EUR som en reserve til senere tildelinger til de nationale og regionale vejledende programmer efter midtvejsundersøgelserne og de afsluttende undersøgelser.

- Resultatreserve for 10. EUF, der ikke kan trækkes på

Efter at 10. EUF trådte i kraft den 1. juli 2008, er restbeløbene og de beløb, som er frigjort fra projekter under 9. EUF og tidligere EUF, blevet overført til resultatreserven for 10. EUF, dog med undtagelse af Stabex-midlerne og de administrative udgifter for 9. EUF. Denne reserve kan anvendes på de betingelser, som er fastsat i artikel 1, stk. 4, i den interne aftale om 10. EUF.

Nedenfor gives nærmere oplysninger om denne reserve pr. 31.12.2010 (mio. EUR):

Midler i alt overført til reserve for 10. EUF, der ikke kan trækkes på | 318 |

plus midler, der er frigjort men endnu ikke overført pr. 31.12.2010: | 22 |

minus midler, som Rådet allerede har besluttet, skal tildeles Sudan, jf. Rådets afgørelse 2010/406/EU af 12.7.2010 | -150 |

Tilgængelige midler på reserven (AVS+OLT) i alt: | 190 |

Stabex-reserven for 10. EUF

Efter at Stabex-kontiene er blevet afviklet, overføres uudnyttede/frigjorte midler til reserven i 10. EUF for Stabex A-rammen (artikel 1, stk. 4 i den interne aftale om 10. EUF) og derefter til de nationale vejledende programmer for de pågældende lande.

Situationen for disse frigørelser og overførsler pr. 31.12.2010 er som følger (mio. EUR):

Land | Reserve, A-ramme Stabex | A-ramme |

Cameroun | 2,28 |

Jamaica | 0,06 |

Lesotho | 3,44 |

Senegal | 26,31 |

I ALT | 5,78 | 26,31 |

10. EUF - samfinansiering

Under 10. EUF er der undertegnet overførselsaftaler om medlemsstaternes samfinansiering, og der er frigjort forpligtelsesbevillinger til et samlet beløb på 74,83 mio. EUR, mens der er frigjort betalingsbevillinger svarende til de indbetalte beløb på 54,38 mio. EUR.

Nedenfor vises situationen for samfinansieringsbevillinger pr. 31.12.2010 (mio. EUR):

Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |

Samfinansiering - A-ramme | 61,12[18] | 52,85 |

Samfinansiering - internt i AVS | 12,15 | 0,64 |

Samfinansiering - administrative udgifter | 1,56 | 0,89 |

74,83 | 54,38 |

Beløbene i de følgende tabeller vedrørende de fastsatte, kontraherede og udbetalte beløb er nettobeløb .

De vedlagte tabeller viser situationen pr. land og instrument.

2.1 BEVILLINGER

[pic]

[pic]

[pic]

2.2 KONSOLIDEREDE REGNSKABER

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

2.3. ANDRE FORVALTNINGSOPLYSNINGER

Italiensk samfinansiering (1985)

I 1985 undertegnede Kommissionen og den italienske regering en aftale om samfinansiering af udviklingsprojekter, som forvaltes af Kommissionen.

Aftalen blev senere forlænget til den 31. december 2004 ved gentagne brevvekslinger mellem den italienske regering og udviklingskommissæren.

Kommissionen vedtog derefter ved skriftlig procedure E/1588/2004 en beslutning om gennemførelse af rammeaftalen om samfinansiering. Formålet med beslutningen er at fastlægge de budget- og forskriftsmæssige rammer for de forpligtelser, der er indgået i forlængelse af aftalen. Det er således fastsat i Kommissionens beslutning, at samfinansieringen forvaltes af Kommissionen efter reglerne i finansforordningen for EUF. Ved hjælp af delegation eller underdelegation fik EUF's anvisningsberettigede i henhold til denne beslutning bemyndigelse til at forvalte Italiens bidrag til denne samfinansiering. De er også bemyndiget til at fastsætte den endelige frist for gennemførelsen i henhold til de gældende regler.

I henhold til artikel 4, stk. 4, i den aftale, som blev indgået mellem Europa-Kommissionen og den italienske regering i juli 1985, og som er blevet bekræftet ved artikel 3, nr. 3, i afgørelse E/1588/2004, anmodede den italienske regering ved brev af 15. december 2006 Kommissionen om tilbagebetaling af saldiene på kontiene for de afsluttede projekter. Disse saldi beløb sig i alt til 4 708 867,66 EUR. Dette beløb blev betalt tilbage til den italienske regering i marts 2008.

Situationen for de italienske midler, som Kommissionen forvaltede med henblik på projekter i AVS-landene, og som de tog sig ud pr. 31.12.2010, beskrives nedenfor.

Efter undertegnelsen af ovennævnte aftale er i alt 52 projekter i AVS-landene blevet samfinansieret af Italien, hvoraf kun et, nemlig det fjerde rehabiliteringsprogram for Somalia, endnu ikke er afsluttet (dette projekt forvaltes af EU's delegation i Kenya):

Projekt nr. | Land | Projekt | Balance (EUR) | Bidrag | Betalinger | Balance (EUR) |

31.12.2009 | 2010 | 2010 | 31.12.2010 |

ITA SAMF | 37 | Rente af samfinansiering | 317 230,20 | 1 922,22 | 20 695,45 | 298 456,97 |

ITA SAMF | 40 | Administrative udgifter | 408 990,37 | 95,97 | - | 409 086,34 |

ITA SAMF | 50 | SOMALIA | Rehabilitering | 8 411 323,52 | - | 1 689 159,97 | 6 722 163,55 |

I ALT | 9 137 544,09 | 2 018,19 | 1 709 855,42 | 7 429 706,86 |

Den sidste betaling for Bogamoyo-landevejsprojektet i Tanzania blev gennemført i 2010, og kontoen blev lukket.

Projekt nr. | Land | Projekt | Balance (EUR) 31.12.2009 | Bidrag fra ITA SAMF 37 | Betaling | Balance (EUR) 31.12.2010 |

ITA SAMF | 51 | TANZANIA | Bogamoyo landevej | 1 386 304,54 | 20 695,45 | 1 407 000 | - |

DEL II - EUF'S ÅRSREGNSKABER: OPGØRELSE OVER INVESTERINGSFACILITETEN

3. OPGØRELSE OVER INVESTERINGSFACILITETEN

3.1 RESULTATOPGØRELSE

(1 000 EUR)

Fra 1.1.2010 | Fra 1.1.2009 |

Bemærkninger | til 31.12.2010 | til 31.12.2009 |

Renter og lignende indtægter | 5 | 54 601 | 49 923 |

Renter og lignende udgifter | 5 | -2 591 | -1 878 |

Nettorenter og lignende indtægter | 52 010 | 48 045 |

Indtægter fra gebyrer og kommissioner | 6 | 11 775 | 1 985 |

Udgifter fra gebyrer og kommissioner | 6 | -372 | - |

Nettoindtægter fra gebyrer og kommissioner | 11 403 | 1 985 |

Nettoresultat af finansielle transaktioner | 7 | -15 823 | 9 124 |

Ændringer i tab ved værdiforringelse af lån og tilgodehavender, nettotilbageførsel | 11 | 25 428 | -44 350 |

Tab ved værdiforringelse af finansielle aktiver disponible for salg | 12 | -3 714 | - 2 |

Generelle administrationsomkostninger | 8 | -34 086 | -36 410 |

Regnskabsårets resultat | 35 218 | -21 608 |

3.2 BALANCE

(1 000 EUR)

Bemærkninger | 31.12.2010 | 31.12.2009 |

AKTIVER |

Likvider | 9 | 411 587 | 330 057 |

Afledte finansielle instrumenter | 10 | 1 376 | 12 870 |

Lån og tilgodehavender | 11 | 844 428 | 693 441 |

Finansielle aktiver disponible for salg | 12 | 194 828 | 164 606 |

Tilgodehavender hos bidragsydere | 13/18 | 100 000 | 87 310 |

Andre aktiver | 14 | 3 172 | 925 |

Aktiver i alt | 1 555 391 | 1 289 209 |

PASSIVER OG BIDRAGYDERES MIDLER |

PASSIVER |

Afledte finansielle instrumenter | 10 | 6 110 | 5 522 |

Udskudte indtægter | 15 | 29 579 | 24 317 |

Beløb, der skyldes tredjeparter | 16 | 298 415 | 213 850 |

Andre passiver | 17 | 940 | 1 560 |

Passiver i alt | 335 044 | 245 249 |

BIDRAGSYDERES MIDLER |

Bidrag indkaldt fra medlemsstaterne | 18 | 1 131 309 | 995 000 |

Tilbageholdte indtægter | 64 468 | 29 250 |

Dagsværdireserve | 24 570 | 19 710 |

Bidragsyderes midler i alt | 1 220 347 | 1 043 960 |

Passiver og bidragsyderes midler i alt | 1 555 391 | 1 289 209 |

3.3 BEVÆGELSER I BIDRAGYDERNES MIDLER

(1 000 EUR)

Indkaldt b