Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

(2020/C 185/07)

Europa-Kommissionen har godkendt denne ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Ansøgningen om godkendelse af denne ændring af mindre omfang findes i Kommissionens eAmbrosia-database.

ENHEDSDOKUMENT

»RACLETTE DE SAVOIE«

EU-nr.: PGI-FR-02095-AM02 — 10.1.2020

BOB () BGB (X)

1. Betegnelse

»Raclette de Savoie«

2. Medlemsstat

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Raclette de Savoie« er en fast ost, der er fremstillet af komælk i rå eller termiseret form.

»Raclette de Savoie« fremstår som en rund standardost med en diameter på mellem 28 cm og 34 cm, og kanten er mellem 6 cm og 7,5 cm i højden.

Den har et samlet tørstofindhold over eller lig med 56 %. Fedtindholdet i tørstoffet ligger på mellem 48 % og 52 %. Saltindholdet ligger mellem 1,4 % og 2,2 %.

»Raclette de Savoie« har en pH-værdi på 5,50 eller derover og et NH3-indhold på 60 mg/100 g ost eller derover.

Organoleptiske egenskaber

»Raclette de Savoie« har en ru skorpe, der er gul til brun, og en hvid til strågul masse.

I massen kan der forekomme let huldannelse, og konsistensen er fast og smeltende. Når massen varmes op, bliver konsistensen løbende og smeltende. »Raclette de Savoie« afgiver kun lidt olie, når den opvarmes.

Salgspræsentationer

»Raclette de Savoie« markedsføres i følgende former:

— som en hel rund standardost

— udskåret: udskåret i kileformede stykker

— i færdigpakkede salgsenheder til forbrugeren: i skiver.

Når »Raclette de Savoie« er beregnet til salg i færdigpakkede salgsenheder til forbrugeren, kan den fremstilles i form af et parallelepipedum, der måler 28 cm til 34 cm i længden og bredden, og kanten er på mellem 6 cm og 7,5 cm.

3.3. Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foderet til malkekvægsbesætningen består af følgende foderkategorier:

Grovfoder, som udgør grundrationen

græs, hø, eftergræs, fodermajs, sorghum, halm og mellemafgrøder med undtagelse af sorter af Brassicacea-familien. Foder bestående af grøntfoder er obligatorisk i mindst 150 dage om året, der følger umiddelbart efter hinanden eller ej, og som svarer til mindst 50 % af grundrationen. 100 % af grovfoderet til lakterende køer kommer fra det geografiske område.

Grovfoder

majskolbe og fugtig majs, tørret foder, tørret lucerne, tørret roeaffald, foderroer. Tørret foder, majskolbe, fugtig majs og foderroe, som ikke kommer fra det geografiske område, er begrænset til gennemsnitligt 4 kg tørstof dagligt pr. lakterende ko om året.

Fodertilskud og tilsætningsstoffer

korn og affaldsprodukter (klid, fodermel, mel, tørret mask), korn og olie- og proteinkager, biprodukter (proteinkoncentrat fremstillet af lucerne, ikkeproteinholdigt kvælstof, urea < 3 % i foddertilskuddet), melasse og vegetabilsk olie som bindemiddel, mineraler, vitaminer, sporstoffer og naturligt planteekstrakt.

Distribution af valle produceret på bedriften er tilladt inden for en frist på højst 24 timer efter aftapningen.

I forbindelse med gårdproduktion skal den mælk, der anvendes til fremstilling af »Raclette de Savoie«, komme fra en malkekvægsbesætning, hvor mindst 75 % af køerne er af racen Abondance, Montbéliarde eller Tarentaise.

Hos forarbejdningsvirksomheden skal den indsamlede mælk, der anvendes til fremstilling af »Raclette de Savoie«, komme fra en samlet malkekvægsbesætning, hvor mindst 75 % af køerne er af racen Abondance, Montbéliarde eller Tarentaise.

For at sikre, at disse regler overholdes, kan sammensætningen af bedriftens malkekvægsbesætning kun udvikle sig i retning af en stigning i antallet af køer af racen Abondance, Montbéliarde eller Tarentaise.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktionen af mælken, forarbejdningen og modningen finder sted i det afgrænsede geografiske område.

Produktionen af den mælk, der anvendes til at fremstille »Raclette de Savoie« i det geografiske område, er berettiget på grund af den store foderressource i området, som udnyttes til osteproduktionen. Den giver osten dens karakteristiske egenskaber.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Mærkningen af »Raclette de Savoie« omfatter:

— betegnelsen »Raclette de Savoie« med Den Europæiske Unions BGB-symbol i samme synsfelt

— navn og adresse på producenten, modningslageret eller emballeringsvirksomheden

— navn på certificeringsorganet.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område omfatter de to departementer Savoie og Haute Savoie som helhed og følgende kommuner i departementerne Ain og Isère.

Departementet Ain: Anglefort, Béon, Billiat, Ceyzérieu, Chanay, Corbonod, Cressin-Rochefort, Culoz, Flaxieu, Injoux-Génissiat, Lavours, Léaz, Massignieu-de-Rives, Parves et Nattages, Pollieu, Saint-Martin-de-Bavel, Seyssel, Surjoux-Lhôpital, Talissieu, Valserhône, Villes, Virignin, Vongnes.

Departementet Isère: Entre-deux-Guiers, Miribel-les-Échelles, Saint-Christophe-sur-Guiers, Saint-Pierre-de-Chartreuse, Saint-Pierre-d'Entremont.

5. Tilknytning til det geografiske område

Den tilknytning, som »Raclette de Savoie« har til det geografiske område, bygger på dens fastslåede kvalitet.

Terrænet og de geologiske forhold i det geografiske område for »Raclette de Savoie« står i modsætning til hinanden. Størstedelen af terrænet ligger i 200-2 500 meter over havets overflade med en ofte dyb jordbund fra både gamle krystallinske bjergmassiver og kalkholdige bjergmassiver.

Klimaet er et typisk bjergklima: med lange, ofte hårde vintre og varme somre. Med undtagelse af de dybe dale Maurienne og Tarentaise, hvor klimaet generelt er mindre fugtigt, og de årlige nedbørsmængder er store med et gennemsnit på 1 000 mm op til 1 500 mm vand ved foden af bjergmassiverne i Foralperne. Denne særlige egenskab ved det geografiske område fremmer en god græsvækst.

Det geografiske område udgør på grund af jordbundens sammensætning og regnmængden et område med græsmarksdrift af høj kvalitet. Både de græsmarker, der er bestemt til græsning og til høhøst, har en rig og forskelligartet flora, som er særegen for Alpeområdet.

I den vestlige del af det geografiske område er det ligeledes muligt at producere korn og majs.

Historien om »Raclette de Savoie«er tæt knyttet til Alperne. Den indgår først og fremmest i historien om kvægopdræt og om knowhow om fremstilling af ost i Alperne.

»Raclette de Savoie« går tilbage til middelalderen, da hyrderne om sommeren overvejende spiste en »stegt ost«: en halv ost anbragt foran et bål, så den smeltede.

Det var først i begyndelse af det 20. århundrede, at navnet »raclette« kom frem som henvisning til, at ostens smeltede overflade blev skrabet, før den blev anbragt på kartofler på tallerkenen.

»Raclette de Savoie« udviklede sig midt i et område, hvor græsningsarealer er fremherskende, og kvægopdrættet er baseret på udnyttelse af foderressourcer og lokale racer. I dette område har der ligeledes længe eksisteret en traditionel produktion af oste af presset masse på grundlag af en særlig knowhow om oste og måder at producere mælk på, der er tilpasset denne teknologi. I kraft af sin mellemstørrelse er »Raclette de Savoie« gradvist kommet til at supplere de øvrige savoyiske oste. Den gjorde det nemlig muligt at opbevare beskedne mængder mælk i forhold til de meget store oste.

Dette forhold gjorde det sammen med en socioøkonomisk landbrugsorganisation i Savoie, som historisk byggede på »fruitières«-systemet (lokalt navn til osteandelsselskaber), der blev forvaltet sammen med landbrugerne, muligt at udvikle en ostekultur, som er fælles for landbrugere og ostefabrikanter.

»Raclette de Savoie« nød ligeledes godt af udviklingen af vinterturismen fra 1960-1970'erne og industrihistorien i Alperne med tilblivelsen af raclettegrillen takket være den lette adgang til vandkraft. Opsvinget for »Raclette de Savoie« er dermed knyttet til udviklingen af raclettegrillen, som skete gennem et partnerskab mellem virksomhederne Rippoz og Téfal fra 1975 i Savoie. Beherskelsen af teknologien med at klæbe teflon på aluminium som erstatning for smeltning på bål og derefter for de første elektriske apparater, som var forbeholdt restauranter, gjorde det muligt at udvikle en ny måde til at spise »Raclette de Savoie« varmet på individuelle plader.

Udviklingen af masseturisme til vintersport i 1970'erne og opførelsen af skisportssteder som reaktion på den stigende efterspørgsel efter den form for fritidsaktivitet, bidrog til, at »Raclette de Savoies« opnåede anseelse som den ost, man spiser ved disse lejligheder.

Produktionen af den mælk, der anvendes til at fremstille »Raclette de Savoie«, er stadig baseret på udnyttelse af den store mængde græs i det geografiske område, men også på bevarelsen af traditionen med opdræt af de traditionelle racer Abondance, Montbéliarde og Tarentaise. Disse har bevist deres evne til at tilpasse sig til de miljømæssige fysiske og klimatiske forhold: Deres morfologi er tilpasset til græsningen på skrånende græsmarker, de er modstandsdygtige over for varme og har evnen til at udnytte græsningsarealet i sommerperioden og tørfoderet i vinterperioden.

Endvidere er de teknologier, der anvendes i fremstillingen af »Raclette de Savoie« tilpasset mælkens karakteristiske egenskaber som beskrevet ovenfor. Ostefabrikanterne udnytter disse egenskaber og kan indstille alle fremstillingsparametrene for at fremhæve de særlige kendetegn ved »Raclette de Savoie«. Kontrollen af fedtindholdet er et vigtigt udgangspunkt, som undertiden får ostefabrikanterne til at foretage en delvis skumning af mælken.

Tilsætning af mælkesyrekultur til mælken spiller også en vigtig rolle, og det samme gælder bl.a. udvælgelse og styring af termofile organismer. Fjernelse af laktose samt presning er også centrale faser i fremstillingsprocessen, der bidrager til pH-reguleringen. Modningen sker traditionelt på træhylder i mindst otte uger, hvilket fremmer en god proteolyse i osten.

»Raclette de Savoie« er en mellemstor til stor rund ost.

Den er karakteriseret ved sin cremet konsistens og fasthed, når den er kold.

»Raclette de Savoie« har den særlige egenskab, at den er let at smøre ud og ikke afgiver meget olie, når den varmes op. Den adskiller sig også ved en noget mere udtalt løbende karakter end de øvrige racletter.

»Raclette de Savoie« er særlig cremet og ikke særlig klistret.

De særlige kendetegn ved »Raclette de Savoie« stammer fra den knowhow om mælkeproduktion og fremstilling, som er særlig for det geografiske område.

Produktionen af mælk i det geografiske område giver ud over en optimal anvendelse af græsressourcen i overensstemmelse med de nedarvede praksisser mulighed for udnyttelse af mælken fra traditionelle racer. Denne mælk, som produceres i store mængder takket være et særligt foder, er bedre egnet til fremstillingen af »Raclette de Savoie« end mælken fra andre racer, der er opdrættet under de samme betingelser: Den gel, der opnås efter løbetilsætning, er mere fast, og osteydelsen er højere, og den er derfor særdeles egnet til det særlige format, som »Raclette de Savoie« har.

Desuden har ostefabrikanternes ekspertise i fremstilling af »Raclette de Savoie« en klar indvirkning på alle de særlige egenskaber ved produktet.

Styringen af fedtindholdet i »Raclette de Savoie« påvirker direkte elasticiteten i varm tilstand, udsmøringen og den begrænsede afgivelse af olie.

Den udtalt løbende karakter er ligeledes knyttet til den lave L-laktatprocent, som primært stammer fra den særlige tilsætning af termofile syrevækkere og fjernelsen af laktose.

Modningen, som fremmer et højt proteolyseniveau, afspejles i de særlige kendetegn for »Raclette de Savoie« som dens cremede konsistens og fasthed, når den er kold.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-074ee470-1cf5-46af-95c7-d1c57bd8911c

(1) EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.