Særberetning Fejl i udgifterne til 
udvikling af 
landdistrikterne: Hvad er 
årsagerne, og hvordan 
håndteres disse fejl?DA 2014  nr. 23
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2015
ISBN 978-92-872-1634-2
doi: 10.2865/407646
© Den Europæiske Union, 2015
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
Fejl i udgifterne til 
udvikling af 
landdistrikterne: Hvad er 
årsagerne, og hvordan 
håndteres disse fejl?
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2014  nr. 23
02
 Indhold
Punkt
 Glossar
I–XI Resumé
1–5 Indledning
6–11 Revisionens omfang og revisionsmetoden
12–21 Arten og hyppigheden af de konstaterede fejl
12–14 Generelt
15–16 Investeringsforanstaltninger
17 Arealrelateret støtte
18–21 Forskelle i den finansielle udnyttelsesgrad og fejlforekomsten i forskellige grupper af 
medlemsstater
22–92 Bemærkninger
22–54 DEL I  - Hvad er de vigtigste årsager til fejlforekomsten i investeringsforanstaltningerne?
23–29 Offentlige organer er en væsentlig kilde til fejl på grund af manglende overholdelse af reglerne for 
offentlige indkøb
30–38 Støttemodtagernes manglende overholdelse af støtteberettigelseskriterierne havde en væsentlig 
indvirkning på fejlforekomsten
39–45 Tegn på, at private støttemodtagere kan have begået forsætlige uregelmæssigheder
46 – 54 Medlemsstaternes myndigheder kunne have opdaget og korrigeret fejl, der indvirker på 
investeringsforanstaltninger
55–69 DEL II  - Hvad er de vigtigste årsager til fejlforekomsten i arealrelateret støtte?
56–65 Støtte til miljøvenligt landbrug er den arealrelaterede foranstaltning, hvor der forekommer flest fejl
66–69 Betalingerne til ugunstigt stillede områder er mindre fejlbehæftede
03 Indhold
70–92 DEL III - Gør medlemsstaternes handlingsplaner og EU’s nye retlige ramme det muligt effektivt at 
afhjælpe disse årsager?
71–81 De handlingsplaner, som Kommissionen har taget initiativ til, er et skridt i den rigtige retning med hensyn 
til at tage fat på årsagerne til fejl
82–92 EU’s nye retlige ramme kan have en positiv virkning med hensyn til at afhjælpe årsagerne til fejl
93–100 Konklusioner og anbefalinger
 Bilag  — Oversigt over foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne
 Kommissionens svar
04
 Glossar
Administrativ kontrol : Formaliseret og automatiseret kontrol, som 
betalingsorganerne udfører på alle ansøgninger for at efterprøve, at 
betingelserne for ydelse af støtten er opfyldt. Kontrollen skal omfatte alle de 
elementer, det er muligt og relevant at kontrollere administrativt.
Landbrugsaktivitet : Produktion, avl eller dyrkning af landbrugsprodukter, 
herunder høst, malkning, opdræt af husdyr og hold af husdyr til landbrugsformål, 
eller bevarelse af jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand.
Arealrelateret støtte : Støtte til bæredygtig anvendelse af landbrugsarealer. 
Støtten udbetales pr. støtteberettiget hektar, der anmeldes.
Dødvægt : En situation, hvor en støttet foranstaltning ville være blevet 
gennemført helt eller delvis også uden offentlig støtte.
Støtteberettigelseskriterier : Regler, der skal overholdes, og hvis de ikke 
overholdes, vil den støtte, som der er ansøgt om, ikke blive udbetalt eller vil blive 
trukket tilbage. Disse regler bør målrette de begrænsede finansielle ressourcer 
med henblik på opfyldelse af programmets mål.
Fejlforekomst : Fejlforekomsten for de enkelte uregelmæssige transaktioner 
er forholdet mellem det fejlbehæftede beløb og det samlede udbetalte beløb. 
Beregningen af den samlede fejlforekomst er forklaret i  tekstboks 1 .
Landbrugsforpligtelse : Landbrugspraksis, som ansøgeren forpligter sig til at 
overholde.
Overregulering : Unødvendige og/eller uforholdsmæssigt strenge regler, såsom 
urimelige støtteberettigelsesregler.
Investeringsforanstaltning : Støtte til materielle eller immaterielle investeringer.
Uregelmæssighed : Som uregelmæssighed betragtes enhver overtrædelse af 
en fællesskabsbestemmelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers 
handling eller undladelse, der skader eller kunne skade De Europæiske 
Fællesskabers almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af De Europæiske 
Fællesskaber, enten ved formindskelse eller bortfald af indtægter, der stammer 
fra de egne indtægter, der opkræves direkte for Fællesskabernes regning, eller 
ved afholdelse af en uretmæssig udgift1.
Forvaltningsmyndighed : Et nationalt eller regionalt organ, som medlemsstaten 
har udpeget til at forvalte et program for udvikling af landdistrikter (PULD).1 Artikel 1, stk. 2, i Rådets 
forordning (EF, Euratom) 
nr. 2988/95 af 18. december 
1995 om beskyttelse af De 
Europæiske Fællesskabers 
finansielle interesser (EFT L 312 
af 23.12.1995, s. 1).
05 Glossar
Foranstaltning : En støtteordning til gennemførelse af en politik. Hver 
foranstaltning fastsætter særlige regler, som de projekter eller aktioner, der kan 
modtage finansiering, skal overholde. Der er to hovedtyper af foranstaltninger: 
investeringsforanstaltninger og arealrelateret støtte.
Kontrol på stedet : Kontrol, der foretages af betalingsorganets inspektører for at 
kontrollere overensstemmelse med de gældende regler, herunder et besøg hos 
ansøgeren (f.eks. kontrol på bedrifter for at måle og vurdere, om de anmeldte 
parceller er støtteberettigede). Visse elementer, såsom tilstedeværelsen af dyr, 
kan kun kontrolleres på stedet.
Betalingsorgan : Det organ i medlemsstaten, der er ansvarligt for korrekt 
at vurdere, beregne, kontrollere og udbetale landbrugsstøtte. En del af 
betalingsorganets arbejde kan udføres af bemyndigede organer.
Offentlige udbud : Udbudsprocedure, som offentlige organer skal følge, når 
de indkøber varer, bygge- og anlægsarbejder og tjenesteydelser over et vist 
beløb. Målet er at opnå det økonomisk mest fordelagtige tilbud ved at skabe 
tilstrækkelig konkurrence mellem leverandører og sikre, at kontrakter tildeles 
rimeligt, gennemskueligt og uden forskelsbehandling. Direktiv 2004/18/EF og 
direktiv 2004/17/EF fastsætter de retlige rammer for offentlige indkøb, som de 
nationale myndigheder skal implementere.
Program for udvikling af landdistrikter : Et dokument, der udarbejdes af en 
medlemsstat eller en region og godkendes af Kommissionen med henblik på 
planlægning og overvågning af gennemførelsen af politikken for udvikling af 
landdistrikterne. Det kan indeholde op til 46 forskellige foranstaltninger og 
supplerende delforanstaltninger.
Delt forvaltning : Metode til gennemførelse af EU -budgettet, hvor 
gennemførelsesopgaver uddelegeres til medlemsstaterne2. Medlemsstaternes 
myndigheder udpeger organer til at være ansvarlige for at forvalte og kontrollere 
EU-midlerne. Disse organer rapporterer til Kommissionen. I forbindelse med 
denne beretning er det »betalingsorganerne«.
Små og mellemstore virksomheder (SMV’er) : Virksomheder, der beskæftiger 
under 250 personer og har en årlig omsætning på ikke over 50 millioner euro og/
eller en årlig samlet balance på ikke over 43 millioner euro3.2 Artikel 59 
i Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EU, 
Euratom) nr. 966/2012 af 
25. oktober 2012 om de 
finansielle regler vedrørende 
Unionens almindelige budget 
og om ophævelse af Rådets 
forordning (EF, Euratom) 
nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 
26.10.2012, s. 1).
3 Kommissionens henstilling 
2003/361/EF af 6. maj 2003 om 
definitionen af 
mikrovirksomheder, små og 
mellemstore virksomheder 
(EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).
06
I
Den Europæiske Union (EU) og medlemsstaterne 
afsatte mere end 150 milliarder euro til politikken 
for udvikling af landdistrikterne i programmerings -
perioden 2007-2013. Dette samlede budget, som 
blev gennemført under delt forvaltning, var næsten 
ligeligt fordelt mellem investeringsforanstaltninger 
(først og fremmest støtte til investeringer i materielle 
og immaterielle aktiver) og arealrelateret støtte (hvor 
landbrugerne får kompensation for deres indsats med 
at gennemføre visse landbrugsaktiviteter).
II
Retten anslår den gennemsnitlige fejlforekomst for de 
udgifter til udvikling af landdistrikter, der er afholdt 
i de seneste tre år, til at være 8,2 %4. Investeringsfor -
anstaltningerne tegnede sig for to tredjedele af denne 
fejlforekomst, og den arealrelaterede støtte tegnede 
sig for en tredjedel. Sigtet med denne særberetning er 
at beskrive de vigtigste årsager til den høje fejlprocent 
og vurdere, om de skridt, som medlemsstaterne og 
Kommissionen har taget, vil afhjælpe de identificerede 
årsager effektivt i fremtiden.
III
Retten konkluderer, at Kommissionen og medlems -
staterne er delvis effektive med hensyn til at takle de 
vigtigste årsager til den høje fejlforekomst på området 
udvikling af landdistrikterne. Denne samlede kon -
klusion er hovedsagelig baseret på den vurdering, at 
medlemsstaternes handlingsplaner, trods Kommissio -
nens initiativer, ikke systematisk afhjalp de identifice -
rede svagheder.
4 Den rapporterede mest sandsynlige fejlprocent for hele gruppen af 
politikområder (udvikling af landdistrikter, miljø, fiskeri og sundhed) 
var på 7,7 % for regnskabsåret 2011, 7,9 % for 2012 og 6,7 % for 2013. 
Fejlforekomsten for udvikling af landdistrikter alene er højere end for 
de øvrige dele af gruppen (for tilsvarende tal vedrørende udvikling af 
landdistrikter alene jf. også fodnote 5 til punkt 4).IV
Årsagerne til fejlene blev identificeret ved at analysere 
en stikprøve på 461 betalinger, der var udvalgt tilfæl -
digt under revisioner af lovlighed og formel rigtighed 
for 2011, 2012 og 2013. Viden indhentet i forbindelse 
med Rettens vurdering af de kontrolsystemer, der 
anvendes i medlemsstaterne, supplerede denne 
første fase af arbejdet. I anden fase gennemgik Retten 
handlingsplanerne for 10 af de 27 medlemsstater og 
undersøgte, om de effektivt identificerede årsagerne 
til fejlene og omfattede afhjælpende foranstaltninger. 
Dette arbejde blev afsluttet med en vurdering af, hvor -
dan EU’s retlige ramme for programmeringsperioden 
2014-2020 kan indvirke på årsagerne til fejl.
V
Manglende overholdelse af reglerne for offentlige ind -
køb har bidraget til en ottendedel af fejlforekomsten. 
De vigtigste overtrædelser var uberettiget direkte 
tildeling uden udbudsprocedure, fejlagtig anvendelse 
af udvælgelses- og tildelingskriterier eller manglende 
ligebehandling af de bydende. Manglende kendskab 
til anvendelsen af indkøbsreglerne og præference 
for at arbejde med visse leverandører er de vigtigste 
årsager til disse situationer.
VI
Offentlige og private støttemodtageres utilsigtede 
overtrædelser af støtteberettigelseskriterierne teg -
nede sig for en fjerdedel af fejlforekomsten. Formo -
dede forsætlige overtrædelser fra private støtte -
modtageres side bidrog til en anden ottendedel af 
fejlforekomsten. Retten konstaterede, at foranstaltnin -
gen for støtte til forarbejdning af landbrugsprodukter 
var mest tilbøjelig til at være fejlbehæftet, mens foran -
staltningen »etablering af unge landbrugere« ikke var 
behæftet med støtteberettigelsesfejl.Resumé
07
 Resumé
VII
Medlemsstaternes kontrolmyndigheder kunne og 
burde have opdaget og korrigeret de fleste af de fejl, 
der opstod i tilknytning til investeringsforanstalt -
ninger (både dem, der var begået af private og af 
offentlige støttemodtagere). Kontrolsystemerne er 
mangelfulde, fordi kontrollen ikke er udtømmende og 
er baseret på utilstrækkelige oplysninger.
VIII
Arealrelateret støtte tegnede sig for næsten en tred -
jedel af fejlforekomsten, og hovedårsagen var mang -
lende overholdelse af landbrugsforpligtelser. Der er 
tre forklaringer på denne situation: ringe incitament 
for landbrugerne til at overholde reglerne, lav kontrol -
sats med hensyn til forpligtelser og lav sanktionssats 
i tilfælde af manglende overholdelse. Til gengæld er 
godtgørelserne til landbrug i ugunstigt stillede områ -
der, som har karakteristika, der minder om foranstalt -
ningen til støtte for etablering af unge landbrugere, 
mindre fejlbehæftede.
IX
De handlingsplaner, som Kommissionen har taget ini -
tiativ til, er et skridt i den rigtige retning med hensyn 
til at afhjælpe årsagerne til fejl. De handlingsplaner, 
som medlemsstaterne har gennemført, har imidlertid 
hovedsageligt en reaktiv rolle og har ikke systematisk 
taget fat på de problemer, der har forårsaget fejlene 
i alle medlemsstaterne. Der mangler desuden fore -
byggende foranstaltninger mod svagheder, der er 
udbredt på EU -niveau. EU’s retlige ramme for pro -
grammeringsperioden 2014-2020 kan bruges til at 
afhjælpe årsagerne til fejl. Det er imidlertid to igang -
værende faser i den reguleringsmæssige struktur, der 
giver de største muligheder for at reducere fejlfore -
komsten: Kommissionens gennemgang og godken -
delse af programmerne til udvikling af landdistrikterne 
og medlemsstaternes implementering af den natio -
nale lovgivning.X
For så vidt angår afhjælpningen af årsagerne til fejl 
påpeges det adskillige gange i denne beretning, at 
det er nødvendigt at opretholde en passende balance 
mellem på den ene side reglernes antal og komplek -
sitet, som afspejler behovet for at nå forud fastsatte 
målsætninger, og på den anden side behovet for 
at sikre lovligheden og den formelle rigtighed af 
udgifterne. Efter Rettens opfattelse er nøglen til en 
vellykket gennemførelse af politikken for udvikling af 
landdistrikter at finde den rette balance mellem disse 
to kontravægte.
XI
Retten fremsætter følgende anbefalinger:
a) Kommissionen bør komplettere de korrigerende 
foranstaltninger, den hidtil har anvendt, ved at 
fortsætte med at fokusere på de grundlæggende 
årsager til fejl i udgifterne til udvikling af landdi -
strikterne. I denne sammenhæng bør medlemssta -
terne, når det er relevant, træffe forbyggende og 
korrigerende foranstaltninger vedrørende offent -
lige udbud, bevidst omgåelse af regler og betalin -
ger for miljøvenligt landbrug
b) Kommissionen bør nøje overvåge gennemførel -
sen af landdistriktsprogrammer, og den bør i sine 
overensstemmelsesrevisioner tage hensyn til de 
gældende regler, herunder, hvis det er relevant, 
regler, der er vedtaget på national plan, med hen -
blik på at mindske risikoen for en gentagelse af de 
svagheder og fejl, der opstod i programmerings -
perioden 2007-2013.
c) Kommissionen og medlemsstaterne bør analysere:
i) i hvilket omfang de særlige karakteristika ved 
et mere målrettet anvendelsesområde, få 
støtteberettigelseskriterier og anvendelsen af 
forenklede omkostningsmetoder kan kopie -
res i udformningen og gennemførelsen af et 
stigende antal støtteforanstaltninger, uden at 
bringe de overordnede mål for disse foran -
staltninger i fare
Resumé 08
ii) hvordan ordningen for støtte til investeringer 
i forarbejdning af landbrugsprodukter kan 
forbedres ved at tage hensyn til følgende 
elementer:
 — de reelle behov for offentlig støtte i denne 
sektor og risikoen for dødvægt
 — de kategorier af modtagere, som ordnin -
gen er rettet mod: landbrugere, der ønsker 
at opnå vertikal integration af deres virk -
somhed, eller firmaer, som ikke har nogen 
landbrugsaktivitet
 — det høje loft for offentlig støtte, som 
udgør et incitament for store selskaber, ef -
tersom kun de har adgang til den krævede 
medfinansiering
 — det samlede sæt af støtteberettigelses -
betingelser og mulighederne for at omgå 
disse betingelser
 — en større indsats for at forbedre udform -
ningen og resultaterne af den administrati -
ve kontrol og kontrollen på stedet
iii) foranstaltningen vedrørende betaling for mil -
jøvenligt landbrug, således at forpligtelserne 
så vidt muligt kan kontrolleres via medlems -
staternes administrative kontrol.
09
 Indledning
01 
Den Europæiske Union (EU) havde 
afsat næsten 100 milliarder euro til 
opfyldelsen af målsætningerne for ud -
vikling af landdistrikter i programme -
ringsperioden 2007 -2013. Medlemssta -
terne tildelte også 55 milliarder euro af 
deres egne midler til medfinansiering 
af EU’s politik for udvikling af land -
distrikterne. Denne offentlige støtte 
implementeres under ordninger for 
»delt forvaltning« (jf. figur 1 ).
02 
Medlemsstaterne tildelte ca. halvdelen 
af budgettet til udvikling af landdi -
strikterne til støtte til investeringsfor -
anstaltninger . Eksempler på sådanne 
foranstaltninger er modernisering 
af landbrugsbedrifter, etablering af 
unge landbrugere eller forbedring 
af basale tjenester for befolkningen 
i landdistrikterne. Den anden halvdel 
af midlerne blev bevilget til arealrela -
teret støtte . De største foranstaltninger 
under denne type støtte er betalinger 
vedrørende miljøvenligt landbrug og 
godtgørelser til landbrugere i om -
råder med naturbetingede ulemper, 
såsom bjergområder. Bilaget  til denne 
beretning er en oversigt over alle 
foranstaltningerne og den finansielle 
gennemførelse.
03 
Rettens årsberetninger har siden 2011 
indeholdt specifikke vurderinger af 
gruppen af politikområder »udvikling 
af landdistrikter, miljø, fiskeri og sund -
hed«, hvoraf udgifterne til udvikling af 
landdistrikterne udgør ca. 90 %. Disse 
vurderinger bygger på resultaterne 
af Rettens test af transaktionernes 
lovlighed og formelle rigtighed og af 
kontrolsystemernes effektivitet.04 
På området udvikling af landdistrik -
terne alene anslår Retten på basis af 
en repræsentativ stikprøve af trans -
aktioner (jf. også punkt 8)5, at den 
gennemsnitlige fejlforekomst for de 
udgifter, der er afholdt i de seneste tre 
år, er på 8,2 %. I  tekstboks 1  redegøres 
der for, hvordan de tilfælde af mang -
lende overholdelse, der er konstateret 
for de enkelte transaktioner, kvanti -
ficeres med henblik på beregning af 
fejlforekomsten.
05 
Det betydelige niveau af manglende 
regeloverholdelse, som afspejles af 
den høje fejlforekomst6, indebærer, at 
de pågældende midler ikke er anvendt 
i henhold til reglerne. Dette kan indvir -
ke negativt på opfyldelsen af målsæt -
ningerne for politikken for udvikling af 
landdistrikterne (forbedre landbrugs- 
og skovbrugssektorens konkurrence -
evne, forbedre miljøet og landskabet, 
forbedre livskvaliteten i landdistrik -
terne og tilskynde til diversificering af 
den økonomiske aktivitet).5 8,2 % er et gennemsnit for de 
tre år med en nedre grænse på 
6,1 % og en øvre grænse på 
10,3 %. Gennemsnittet er 
beregnet på grundlag af 8,4 % 
for 2011, 8,3 % for 2012 og 
7,9 % for 2013.
6 Revisionsrettens 
væsentlighedstærskel er 2 % 
af de reviderede udgifter. Det 
betyder, at det efter revisors 
vurdering, er usandsynligt, at 
de samlede fejl under denne 
tærskel, er væsentlige; med 
andre ord er det ikke 
sandsynligt, at de vil indvirke 
på de beslutninger, som 
brugerne af de finansielle 
oplysninger træffer.
10 Indledning Figur 1Gennemførelsen af EU’s politik for udvikling af landdistrikterne under delt 
forvaltning
Regelsættet
Under hensyntagen til kravene i de 
relevante EU-forordninger udarbejder 
medlemsstaterne landdistriktsprogrammer 
på nationalt eller regionalt plan, hvori de fastlægger en strategi og udpeger de foranstaltninger, hvormed de ønsker at adressere de konstaterede behov. 
Midlerne anvendes i henhold til de 
støtteberettigelseskriterier og/eller udvælgelseskriterier, der er fastsat i medlemsstaternes gennemførelses-
bestemmelser.
Budgetgennemførelse
På grundlag af de ﬁnansieringsaftaler, der 
er indgået med medlemsstaterne, 
implementerer støttemodtagerne projekter og forelægger betalingsanmod-ninger med henblik på at modtage oﬀentlig støtte svarende til en vis procentdel af de afholdte støtteber-ettigede omkostninger.
Medlemsstaterne kontrollerer, at 
projektet er blevet gennemført hensigtsmæssigt, og at betalingsanmod-ningen er korrekt, og overfører den oﬀentlige støtte til støttemodtagerne (inklusive EU medﬁnansieringen). 
Medlemsstaterne indsender hvert kvartal 
udgiftsanmeldelser til Kommissionen for at få godtgjort EU-delen af den oﬀentlige støtte. Efter kontrol af udgiftsanmelderne godtgør Kommissionen medlemsstaten den udbetalte EU medﬁnansiering.Betalingsanmodningsfasen (Medlemsstaterne udbetaler oﬀentlig 
støtte til støttemodtagerne efter at have foretaget kontrol)
(Betalingsanmodninger) 
Medlemsstaterne anmoder 
om godtgørelse af EU 
med/f_inansieringen fra 
KommissionenStøttemodtagerne indsender 
betalingsanmodninger Støttemodtagerne 
omsætter det godkendte 
projekt i praksisMedlemsstaterne 
afholder indkaldelser 
af projekterForslag fremsat af 
medlemsstaterne og 
vedtaget af KommissionenForslag fremsat af 
Kommissionen og 
vedtaget af Rådet
Kommissionen udbetaler EU-medﬁnansiering til medlemmstaterne(Udgiftsanmeldelser)Gennemførelsesfasen (Støttemodtagerne gennemfører projektet/op-
fylder forpligtelsen)
(kontrakter med tredjeparter/landbrugspraksis)Ansøgningsfase (midlerne tildeles til modtagerne)
(Der indgås kontrakter mellem støttemodtagerne og medlemsstaterne)Detaljerede regler og procedurer på medlemsstatsniveau
(Nationale eller regionale bestemmelser, procedurer, retningslinjer)Strategisk programmering på medlemsstatsniveau
(Nationale strategiplaner, programmer for udvikling af landdistrikter)Politik for udvikling af landdistrikterne fastsat på EU-niveau
(Fællesskabets strategiske retningslinjer, Rådets forordning)
11 Indledning
Beregning af fejlforekomsten
Retten definerer fejl som transaktioner (eller dele heraf), som ikke er i overensstemmelse med de formål, der 
er godkendt i budgettet, og med retsgrundlaget, som ikke er beregnet korrekt, og som ikke er i overensstem -
melse med de relevante regler og bestemmelser.
Med henblik på at vurdere, om der er opstået en fejl, søger Retten at besvare følgende spørgsmål: »Ville man 
have udbetalt et andet beløb eller valgt en anden kontrahent, hvis de gældende procedurer var blevet fulgt 
korrekt?«.
Hvis svaret på dette spørgsmål er bekræftende, og hvis det kan måles, hvor stor en del af det reviderede be -
løb der er behæftet med fejl, beregnes den monetære værdi af fejlen på følgende måde:
 οI forbindelse med investeringsforanstaltninger repræsenterer fejlbeløbet værdien af den omkostning, som 
anses for at være ikke -støtteberettiget.
 οFor så vidt angår offentlige indkøb vurderes det, at manglende overholdelse af procedurekrav i lovgivnin -
gen om offentlige indkøb, som hindrer opfyldelsen af målene om fair konkurrence og tildeling af kontrak -
ten til den bedst kvalificerede bydende, påvirker hele betalingsbeløbet vedrørende kontrakten.
 οFor så vidt angår arealrelateret støtte bruges medlemsstatens nedsættelsesordning til at kvantificere den 
manglende overholdelse af de specifikke forpligtelser, som påhviler landbrugeren7. Det fejlbehæftede be -
løb omfatter også arealafvigelser i forbindelse med landbrugsparceller, der afsløres ved målinger foretaget 
med GPS -udstyr.
Fejlforekomsten for de enkelte uregelmæssige transaktioner er forholdet mellem det fejlbehæftede beløb 
og det samlede udbetalte beløb. Disse fejlforekomster ekstrapoleres derefter til den samlede reviderede 
population.
7 I henhold til EU -lovgivningen skal medlemsstaterne anvende nedsættelser, når støttemodtagerne overanmelder det faktiske areal eller antal dyr, 
eller ikke overholder deres forpligtelser.Tekstboks 1
12
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
06 
I denne beretning beskrives de vigtig -
ste årsager til den høje fejlforekomst 
på området udvikling af landdistrik -
terne. Det vurderes også, om det er 
sandsynligt, at de foranstaltninger, 
medlemsstaterne og Kommissionen 
har truffet, vil kunne afhjælpe de iden -
tificerede årsager effektivt i fremtiden. 
Beretningen omfatter oplysninger 
stillet til rådighed for revisorerne frem 
til udgangen af september 2014, hvor 
revisionsarbejdet blev afsluttet.
07 
Det overordnede revisionsspørgsmål 
var:
I hvilket omfang er de vigtigste 
årsager til den høje fejlforekomst 
på området udvikling af land -
distrikterne blevet håndteret 
effektivt af Kommissionen og 
medlemsstaterne?
De detaljerede spørgsmål, som reviso -
rerne søgte svar på, var:
 — Hvad er de vigtigste år -
sager til fejlforekomsten 
i investeringsforanstaltningerne?
 — Hvad er de vigtigste årsager til fejl -
forekomsten i arealrelateret støtte?
 — Gør medlemsstaternes handlings -
planer og EU’s nye retlige ram -
me det muligt at afhjælpe disse 
årsager effektivt?08 
Med henblik på at besvare de to første 
delspørgsmål analyserede Retten de 
resultater, der var indberettet for den 
stikprøve af transaktioner, der var 
udvalgt tilfældigt under revisionen af 
transaktionernes lovlighed og formel -
le rigtighed for 2011, 2012 og 2013. 
En analyse af resultaterne fra tre år 
i stedet for ét åbner mulighed for en 
mere detaljeret analyse af fejltyper. 
Analysen omfattede en gennemgang 
af 4618 transaktioner, hvoraf 160 indvir -
kede på fejlforekomsten. I forbindelse 
med fastlæggelsen af årsagerne til 
fejl anvendte Retten endvidere viden 
indhentet under dens undersøgelse af 
de kontrolsystemer, der var anvendt 
i medlemsstaterne mellem 2011 og 
2013.
09 
I sit svar til årsberetningen for 2012 
påpegede Kommissionen, at der var 
udarbejdet omfattende handlings -
planer for samtlige 27 medlemsstater 
for at indkredse årsagerne til fejlene 
og udforme passende afhjælpende 
foranstaltninger. Retten udvalgte ti af 
disse handlingsplaner9 og undersøgte, 
om de var målrettet mod de svaghe -
der, som Retten, Kommissionen og 
medlemsstaterne selv havde identi -
ficeret. Denne undersøgelse, som til 
dels byggede på det arbejde, der var 
udført i forbindelse med årsberetnin -
gen, omfattede også samtaler med 
Kommissionens landeansvarlige for de 
pågældende medlemsstater.8 21 af de 482 transaktioner, 
som der blev henvist til 
årsberetningerne for 2011, 
2012 og 2013, blev udelukket, 
fordi de vedrørte betalinger, 
der var afholdt som led 
i afslutningen af tidligere 
programmeringsperioder, 
eller betalinger, der var afholdt 
i forbindelse med 
programmet for 
førtiltrædelsesbistand.
9 Bulgarien, Danmark, Tyskland 
- Berlin -Brandenburg, Spanien, 
Frankrig, Italien - Lombardiet, 
Letland, Ungarn, Portugal og 
Rumænien.
13 Revisionens omfang og revisionsmetoden
10 
På tidspunktet for vedtagelsen af den -
ne beretning var EU -forordningerne 
vedrørende den nye 2014 -2020-pro -
grammeringsperiode for udvikling 
af landdistrikterne allerede blevet 
vedtaget. Det gjorde det muligt for re -
visorerne at vurdere, i hvilket omfang 
de ændringer, der er indført med den 
nye retlige ramme, vil kunne have en 
væsentlig indvirkning på årsagerne 
til fejlene. Medlemsstaternes lovgiv -
ningsmæssige rammer for den nye 
programmeringsperiode var stadig 
under udarbejdelse og er derfor ikke 
omfattet af denne beretning.
11 
Beretningen fokuserer på, om foran -
staltningerne for udvikling af land -
distrikterne gennemføres i overens -
stemmelse med de gældende love 
og forordninger, og den omhandler 
kun i begrænset omfang forvaltnings -
aspekterne -  sparsommelighed, effek -
tivitet og produktivitet. Disse aspekter 
af forsvarlig økonomisk forvaltning 
behandles indgående i Rettens øvrige 
særberetninger.
14
 Arten og hyppigheden 
af de konstaterede fejl
Generelt
12 
Dette afsnit indeholder en analyse af 
stikprøven af 461 undersøgte betalin -
ger og af de 160 betalinger, som den 
gennemsnitlige fejlforekomst på 8,2 % 
er baseret på.
13 
Figur 2  viser, at betalingerne i stikprø -
ven var næsten ligeligt fordelt på de to 
væsentligste typer af foranstaltninger. 
Det viser også, at investeringsforan -
staltningerne tegnede sig for en større 
andel af fejlforekomsten (ca. to tredje -
dele) end arealrelateret støtte (ca. en 
tredjedel).14 
Den lovgivningsmæssige ramme 
omfatter, som det fremgår af figur 1 , 
to lag: EU -niveauet, som fastsætter 
de generelle krav og betingelser og 
medlemsstatsniveauet. Medlems -
staterne gennemfører kravene i EU’s 
forordninger og fastsætter suppleren -
de betingelser i henhold til deres egne 
politiske målsætninger. Med hensyn til 
den type lovgivning, som overtrædes, 
konstaterede Retten, at kun 1,3 pro -
centpoint af fejlforekomsten skyldtes 
manglende overholdelse af bestem -
melser, der hidrører direkte fra EU’s 
forordninger. Størstedelen af fejlfore -
komsten (6,9 procentpoint) skyldes 
overtrædelser af betingelser, der er 
fastsat på medlemsstatsniveau.Figur 2Den arealrelaterede støttes og investeringsforanstaltningernes 
andel af stikprøven og af fejlforekomsten
2475,7 %2142,5 %
Stikprøve FejlforekomstArealrelateret støtte
Investerings-foranstaltninger
15 Arten og hyppigheden af de konstaterede fejl
Investeringsforanstaltnin -
ger
15 
Figur 3  viser fordelingen af de forskel -
lige typer støttemodtagere i forbindel -
se med investeringsforanstaltninger. 
Det viser, at offentlige organer teg -
nede sig for en fjerdedel af fejlfore -
komsten på 8,2 %. Der er to hovedka -
tegorier af private støttemodtagere: 
landbrugere og modtagere uden 
landbrugsaktivitet. Sidstnævnte ud -
gjorde en femtedel af stikprøven, men 
bidrog med en tredjedel af fejlfore -
komsten for investeringsprojekternes 
vedkommende.16 
For investeringsforanstaltningernes 
vedkommende var de mest udbredte 
fejl overtrædelser af støtteberettigel -
sesbetingelserne, uregelmæssigheder, 
som det kunne tyde på, at modtagerne 
havde begået forsætligt, og manglen -
de overholdelse af reglerne for indgå -
else af offentlige og private indkøbsaf -
taler (jf. figur 4 ). Investeringsprojekter 
består typisk af et lille antal udgifts -
poster, der hver især har en høj værdi. 
Dette betyder, at når enkelte udgifts -
poster anses for at være ikke -støtte -
berettigede, fører de til en forholdsvis 
høj fejlprocent målt i forhold til den 
samlede udbetaling. Hvis projekterne 
eller støttemodtagerne ikke er støtte -
berettigede, fører dette tilsvarende til 
en fejlforekomst på 100 %, som anven -
des på den reviderede betaling.Figur 3De forskellige investeringsstøttemodtageres andel af 
stikprøven og af fejlforekomsten
106
1,6 %46
1,8 %95 2,3 %
Stikprøve FejlforekomstOﬀentlige organer
Private modtagere eksklusive landbrugere
Landbrugere
16 Arten og hyppigheden af de konstaterede fejl Figur 4 Figur 5Fordelingen af investeringsforanstaltningernes andel på 5,7 % af fejlforekomsten
Fordelingen af den arealrelaterede støttes andel på 2,5 % af fejlforekomstenFormodede forsætlige
uregelmæssigheder 1,1 %Private indkøbskontrakter 0,6 %Støtteloftet overskredet 0,5 %Andet 0,5 %
Oﬀentlige indkøb 1,1 %
Støtteberettigelseskriterier — oﬀentlige 
støttemodtagere 0,9 %
Støtteberettigelseskriterier —
private støttemodtagere 1 %
Landbrugsforpligtelser 0,9 %
Støtteberettigelseskriterier 0,9 %Andet 0,4 %
Arealforskelle 0,3 %Arealrelateret støtte
17 
For arealbetalingernes vedkommen -
de vedrørte de fleste af de konsta -
terede uregelmæssigheder mang -
lende overholdelse af forpligtelser 
vedrørende miljøvenligt landbrug 
(krav vedrørende areal- og bedrifts -
forvaltning), ikke -støtteberettigede landbrugsparceller og overanmel -
delser (jf. figur 5 ). Fejlene vedrører 
normalt et begrænset område af 
bedriften, hvilket fører til en mindre 
fejlforekomst pr. betaling, i modsæt -
ning til investeringsforanstaltningerne, 
hvor overtrædelser af støtteberettigel -
sesbetingelserne påvirker en større del 
af betalingen.
17 Arten og hyppigheden af de konstaterede fejl
Forskelle i den finansielle 
udnyttelsesgrad og 
fejlforekomsten 
i forskellige grupper af 
medlemsstater
18 
Budgettet for udvikling af landdistrik -
terne i perioden 2007 -2013 (jf. punkt 1) 
fordeles på medlemsstaterne på års -
basis. I henhold til Rådets forordning 
(EF) nr. 1290/200510 skal Kommissionen 
frigøre den del af de årlige forpligtel -
ser, som ikke er blevet anvendt inden 
for en periode på to år efter det år, 
hvor budgetforpligtelsen er indgået 
(kaldet »n+2-reglen«). Denne regel har 
til formål at fremskynde gennemførel -
sen af programmerne.
19 
Retten har sammenholdt medlemssta -
ternes finansielle udnyttelsesgrader 
(dvs. forholdet mellem de samlede 
faktiske udbetalinger og de planlagte 
udbetalinger) med deres fejlforekom -
ster. Med henblik på at opnå statistisk 
repræsentative oplysninger inddelte 
Retten de 27 medlemsstater, som hav -
de programmer til udvikling af land -
distrikterne i perioden 2007 -2013, i tre 
grupper på ni medlemsstater i falden -
de rækkefølge efter deres finansielle 
udnyttelsesgrad pr.15. oktober 2013. 
De foreliggende oplysninger gør det 
ikke muligt at fremvise resultater for 
de enkelte medlemsstater. Følgende 
medlemsstater er repræsenteret i de 
tre grupper.
 — Den højeste finansielle udnyttel -
sesgrad: Belgien, Den Tjekkiske 
Republik, Estland, Irland, Letland, 
Luxembourg, Østrig, Slovakiet og 
Finland. — Den mellemste finansielle udnyt -
telsesgrad: Tyskland, Frankrig, 
Litauen, Nederlandene, Polen, 
Portugal, Slovenien, Sverige og Det 
Forenede Kongerige.
 — Den laveste finansielle udnyttel -
sesgrad: Bulgarien, Danmark, Græ -
kenland, Spanien, Italien, Cypern, 
Ungarn, Malta og Rumænien.
20 
Figur 6  viser de aggregerede data 
fra begyndelsen af programmerings -
perioden (2007) indtil udgangen af 
regnskabsåret 201311. De viser en udtalt 
omvendt proportional sammenhæng 
mellem de finansielle udnyttelses -
grader og fejlforekomsterne for de 
tre grupper af medlemsstater. Den 
samme analyse blev gennemført for 
forskellige datoer og for investerings -
foranstaltninger og arealrelateret 
støtte hver for sig, hvilket gav lignende 
resultater. Den arealrelaterede støtte 
er for det meste baseret på flerårige 
kontrakter, hvilket fører til relativt 
stabile udnyttelsesgrader og fejlfore -
komster. Sammenhængen er mere 
udtalt for investeringsforanstaltninger, 
hvor udnyttelsesgraden er lavere og 
fejlforekomsterne højere.
21 
Det indgik ikke i denne revision at 
foretage en detaljeret analyse af sam -
menhængen mellem den finansielle 
udnyttelsesgrad og fejlforekomsten.10 Artikel 29 Rådets forordning 
(EF) nr. 1290/2005 af 
21. juni 2005 om finansiering 
af den fælles landbrugspolitik 
(EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1).
11 Medlemsstaterne anmelder 
de udgifter til udvikling af 
landdistrikterne, som de har 
udbetalt i perioden 
1. juli -15. oktober, til 
Kommissionen inden den 
10. november. Når EU’s bidrag 
er godkendt, udbetales de 
i december. Det er således 
udgifter afholdt inden den 
15. oktober 2013, som er 
omfattet af denne revision.
18 Arten og hyppigheden af de konstaterede fejl Figur 6Sammenholdelse af finansielle udnyttelsesgrader og fejlforekomster for de tre 
grupper af ni medlemsstater
83,0 %
72,3 %
57,5 %
3,6 %8,6 %10,0 %
0 %2 %4 %6 %8 %10 %12 %
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %
Fejlforekomst
De 9 medlemsstater 
med den mellemste 
udnyttelsesgradDe 9 medlemsstater 
med den højeste 
udnyttelsesgradDe 9 medlemsstater 
med den laveste 
udnyttelsesgrad
19
 Bemærkninger
12 Europa -Parlamentets og 
Rådets direktiv 2004/18/EF 
af 31. marts 2004 om 
samordning af 
fremgangsmåderne ved 
indgåelse af offentlige 
vareindkøbskontrakter, 
offentlige 
tjenesteydelseskontrakter 
og offentlige bygge- og 
anlægskontrakter (EUT L 134 af 
30.4.2004, s. 114).
13 Kommissionens forordning 
(EU) nr. 65/2011 af 
27. januar 2011 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF) 
nr. 1698/2005 for så vidt 
angår kontrol og 
krydsoverensstemmelse 
i forbindelse med 
støtteforanstaltninger til 
udvikling af landdistrikterne 
(EUT L 25 af 28.1.2011, s. 8).DEL I  - Hvad er de vigtigste 
årsager til fejlforekomsten 
i investeringsforanstalt -
ningerne?
22 
I dette afsnit undersøger Retten årsa -
gerne til fejl i investeringsforanstalt -
ningerne, som bidrog med to tred -
jedele af fejlforekomsten (jf. figur 2 ). 
Retten konstaterede, at de vigtigste 
faktorer med hensyn til fejlforekom -
sten var typen af støttemodtager og 
typen af foranstaltning. Nogle foran -
staltninger var mere tilbøjelige til at 
være fejlbehæftede, mens andre foran -
staltninger næsten ikke var behæftet 
med fejl.
Offentlige organer er en 
væsentlig kilde til fejl på 
grund af manglende overhol -
delse af reglerne for offent -
lige indkøb
23 
De vigtigste mål for den støtte til 
foranstaltninger til udvikling af land -
distrikterne, der ydes til offentlige 
organer, er at forbedre livskvaliteten 
i landdistrikterne, at forbedre og 
udvikle landbrugsinfrastrukturen og at 
genetablere potentialet i skovbruget. 
Foranstaltninger til støtte for disse mål 
repræsenterede ca. en fjerdedel af de 
samlede investeringsudgifter. Her -
udover kan op til 4 % af det samlede 
budget til udvikling af landdistrikter 
anvendes af forvaltningsmyndig -
hederne som »faglig bistand« til at 
finansiere foranstaltninger vedrørende 
forberedelse, forvaltning, overvågning, 
evaluering, oplysning og kontrol, som 
gennemføres som led i programmer 
for udvikling af landdistrikterne.24 
De fleste af de reviderede offentlige 
organer var kommuner eller sammen -
slutninger heraf. Retten reviderede 
også centrale, regionale og lokale 
myndigheder (herunder betalingsor -
ganer) samt andre offentlige organisa -
tioner såsom kunstvandingskonsortier.
25 
I henhold til direktiv 2004/18/EF12 skal 
medlemsstaterne pålægge offentlige 
myndigheder, at gennemføre konkur -
rencebaserede procedurer for offent -
lige indkøb ved tildeling af kontrakter. 
Det fremgår, at undtagelser kun er 
tilladt i begrundede tilfælde (f.eks. 
tvingende grunde som følge af uforud -
seelige begivenheder). Kommissionens 
forordning (EU) nr. 65/201113 fastsæt -
ter, at investeringsprojekter skal være 
i overensstemmelse med de gældende 
nationale regler om offentlige indkøb.
26 
Fejl i offentlige indkøbsprocedurer 
udgør en ottendedel af den gennem -
snitlige fejlforekomst på området 
udvikling af landdistrikterne. Dette tal 
indbefatter kun tilfælde, hvor alvorlige 
brud på reglerne om offentlige indkøb 
har indvirket på udvælgelsen af den 
valgte tilbudsgiver.
20 Bemærkninger
27 
Blandt de mange gældende regler 
førte kun tre kategorier af alvorlige 
brud på reglerne for offentlige indkøb 
til denne væsentlige indvirkning på 
fejlforekomsten (jf. tabel 1 ).28 
Retten fandt to vigtige årsager, der 
kan forklare omgåelsen af reglerne 
for offentlige indkøb. For det første 
gennemføres infrastrukturprojekter 
i landdistrikter almindeligvis af små 
kommuner, som ofte har begrænse -
de erfaringer i at afholde offentlige 
udbudsprocedurer, og som ikke råder 
over uddannet og erfarent personale. 
Under udbudsproceduren giver de 
nationale myndigheder ikke detaljeret 
vejledning.Tabel 1Brud på reglerne for offentlige indkøb Eksempel
Uberettiget direkte tildeling uden udbudsprocedureStøttemodtageren i  et investeringsprojekt, en kommune i  Nederlandene, der havde 
indvilget i  at gennemføre en udbudsprocedure, uddelegerede gennemførelsen af 
projektet til en fond. I aftalen med fonden blev bestemmelserne om indkøbsprocedu -
ren fastlagt, idet det blev præciseret, at der skulle gennemføres et udbud, som skulle 
offentliggøres på et særligt websted.
Tre uger efter underskrivelsen af kontrakten besluttede fondens bestyrelse at anven -
de en direkte tildelingsprocedure uden at offentliggøre det på det særlige websted.
Fejlagtig anvendelse af udvælgelses- og tildelingskriterierI Tyskland (Brandenburg -Berlin) afholdt en kommune et udbud med henblik på 
udvælgelse af en leverandør af bredbåndsinternet.
I forbindelse med evalueringen af tilbuddene anvendte kommunen andre tildelings -
kriterier end dem, der var offentliggjort i  udbudsbekendtgørelsen, og efterfølgende 
blev der gennemført en procedure med forhandling, hvor kun to af de bydende havde 
mulighed for at deltage. Ved procedurens afslutning valgte kommunen ikke det 
økonomisk mest fordelagtige tilbud.
Manglende ligebehandling af bydendeI Rumænien modtog en landkommune støtte til et investeringsprojekt, som om -
fattede et vandforsyningsnet og et kloaksystem, forbedring af de lokale veje og et 
medborgerhus.
Syv bydende afgav bud om de offentlige bygge- og anlægsarbejder. Støttemodta -
geren afviste fem bud med den begrundelse, at de ikke opfyldte kravene. Retten 
konstaterede, at den valgte tilbudsgiver heller ikke opfyldte to af de krav, som var 
blevet brugt som begrundelse for at forkaste andre bud.
21 Bemærkninger
14 Artikel 71 i Rådets forordning 
(EF) nr. 1698/2005 af 
20. september 2005 om støtte 
til udvikling af landdistrikterne 
fra Den Europæiske 
Landbrugsfond for Udvikling 
af Landdistrikterne (ELFUL) 
(EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1).29 
For det andet opstår der også fejl, fordi 
visse støttemodtagere foretrækker at 
arbejde med specifikke kontrahenter 
og derfor indgår kontrakter direkte 
uden at offentliggøre et udbud eller 
indhente tilbud fra andre potentielle 
tilbudsgivere. I 80 % af disse tilfælde 
var den valgte tilbudsgiver én, som 
tidligere havde leveret lignende varer 
eller tjenesteydelser til modtage -
ren. Betalingsorganerne har ikke på 
noget tidspunkt gjort indsigelser mod 
denne fremgangsmåde, selv om de grundlæggende principper for offent -
lige indkøb om klarhed, objektivitet, 
ikke -forskelsbehandling og passende 
offentliggørelse ikke var opfyldt.
Kontrakter tildelt direkte til allerede anvendte leverandører
I Sverige iværksatte en regional myndighed et projekt under foranstaltningen infrastruktur af betydning for 
udviklingen og tilpasningen af landbrug og skovbrug. Det reviderede projekt var en fortsættelse af et tidlige -
re projekt.
Svensk lovgivning om offentlige indkøb giver kun mulighed for direkte tildeling af kontrakter under ekstra -
ordinære omstændigheder, eller hvis værdien af kontrakten ligger under en vis tærskel, og i så fald skal den 
ordregivende myndighed indhente mindst tre tilbud.
Modtageren overholdt ikke disse regler og tildelte tre kontrakter direkte efter kun at have indhentet ét tilbud 
i hvert enkelt tilfælde, nemlig fra de firmaer, der havde leveret de samme ydelser i forbindelse med et tidligere 
projekt.Tekstboks 2
Støttemodtagernes mang -
lende overholdelse af støt -
teberettigelseskriterierne 
havde en væsentlig indvirk -
ning på fejlforekomsten
30 
I Rådets forordning om støtte til udvik -
ling af landdistrikterne14 fastsættes det, 
at udgifter kun er støtteberettigede, 
hvis de er påløbet i overensstemmelse 
med de støtteberettigelsesregler og 
udvælgelseskriterier, der er fastsat på 
nationalt plan. Medlemsstaterne skal 
opstille disse regler og kriterier for at 
målrette de begrænsede finansielle 
ressourcer mod de områder, projekter og støttemodtagere, der bidrager mest 
til opfyldelsen af programmets mål.
31 
Overtrædelser af støtteberettigelses -
kriterierne tegnede sig for en fjerde -
del af fejlforekomsten på området 
landdistriktsudvikling og var ligeligt 
fordelt mellem private og offentlige 
støttemodtagere. Retten konstaterede 
overtrædelser af en lang række be -
stemmelser, hvilket afspejler de mange 
forskellige investeringsforanstaltnin -
ger og det store antal gennemførelses -
bestemmelser og kriterier, der finder 
anvendelse på dem i medlemsstaterne.
22 Bemærkninger
32 
Der kan forekomme overtrædelser af 
kriterierne for støtteberettigelse på 
støttemodtagerniveau, projektniveau 
eller i de individuelle udgiftsposter. 
Tabel 2  viser eksempler på sådanne 
tilfælde. Tabel 2Overtrædelsens niveau Eksempel
StøttemodtagerI Spanien skal virksomheder for at modtage støtte til investeringer i forarbejdningsfaciliteter 
for landbrugsprodukter have færre end 750 ansatte og en omsætning på under 200 millio -
ner euro. Dataene for kontrollerende virksomheder (op til den endelige retmæssige ejer) skal 
ligeledes tages i  betragtning ved vurderingen af overholdelsen af disse lofter.
En støttemodtager indsendte et projekt vedrørende udvidelse af produktionsfaciliteter. 
I ansøgningen medtog støttemodtageren kun data for halvdelen af de selskaber, der indgik 
i koncernen. På basis af disse ufuldstændige oplysninger erklærede støttemodtageren, at han 
overholdt de fastsatte lofter vedrørende antal ansatte og samlet omsætning.
Retten genberegnede indikatorerne, idet den inkluderede data for alle selskaber i  koncer -
nen, og konstaterede, at begge lofter var overskredet. Støttemodtageren var derfor ikke 
støtteberettiget.
ProjektI Polen modtog flere landbrugere støtte til etablering af en producentsammenslutning, der 
skulle opkøbe landbrugsprodukter fra sine medlemmer og derefter sælge dem videre til 
tredjemand (med det formål at opnå bedre priser, end de enkelte landbrugere ellers ville kunne 
have opnået).
En af betingelserne for at modtage støtten var, at producentsammenslutningen skulle sælge 
produkterne til tredjemand.
Retten konstaterede, at producentsammenslutningens eneste kunde var et andet selskab, der 
var ejet af de samme landbrugere. Det reviderede projekt var derfor ikke støtteberettiget.
Individuelle udgiftsposterI Portugal forelagde en modtager et projekt vedrørende plantning af oliventræer. Blandt andre 
betingelser var det fastsat, at udgifter kun var støtteberettigede, hvis de var afholdt efter 
indgivelsen af projektansøgningen (for at undgå dødvægt og sikre, at støtten kun udbetales til 
landbrugere, som virkelig har brug for den).
Ved revisionen af betalingsanmodningen konstaterede Retten en række udgiftsposter svarende 
til mere end 10 % af det anmeldte beløb, som var blevet afholdt inden indgivelsen af støttean -
søgningen. Disse udgiftsposter var derfor ikke støtteberettigede.
33 
Medlemsstaterne implementerede 
både EU -krav og deres egne nationale 
politiske målsætninger i den nationale 
og regionale lovgivning, som typisk 
indeholdt programmer for udvikling 
af landdistrikterne, gennemførelses -
bestemmelser, proceduremanualer 
og vejledninger for ansøgere. Det har resulteret i et stort antal regler og krav. 
Retten er imidlertid af den opfattelse, 
at sådanne regler ofte er nødvendige 
for at sikre, at de offentlige midler 
anvendes til at nå politiske målsætnin -
ger, og at principperne for forsvarlig 
økonomisk forvaltning overholdes.
23 Bemærkninger
34 
Efter Rettens opfattelse var reglerne 
vedrørende de reviderede projekter 
ikke unødigt komplicerede, og der 
blev ikke stillet uberettigede krav til 
modtagere og myndigheder i med -
lemsstaterne. Der blev konstateret 
enkelte eksempler på overregulering, 
men de havde kun en marginal ind -
virkning på fejlforekomsten.
35 
Der er en risiko for, at medlemssta -
terne ophæver effektive regler for 
at forhindre fejl. Effektive regler er 
vigtige for opfyldelsen af politikkens 
målsætninger. Retten mener, at en 
forenkling ikke bør stå i vejen for iagt -
tagelsen af principperne for forsvarlig 
økonomisk forvaltning. For eksempel 
(jf. tekstboks 3 ) var de oprindelige 
portugisiske bestemmelser, der er 
beskrevet i tekstboksen nedenfor, en 
effektiv måde til at udelukke investe -
ringer, som ville være blevet foretaget 
under alle omstændigheder også uden 
offentlig støtte. Når investeringer 
ville være blevet foretaget under alle 
omstændigheder, var der ikke behov 
for offentlig støtte. Retten har faktisk 
i flere særberetninger kritiseret, at 
udgifter, der afholdes, før ansøgnin -
gen indgives, er støtteberettigede, og 
anbefalet, at udgifter kun bør være 
støtteberettigede fra godkendelsen af 
tilskuddet. I det pågældende tilfælde vil løsningen med hensyn til at fore -
bygge fejl således ikke være, at med -
lemsstaten skulle trække en effektiv 
regel tilbage, men at den forhindrede 
fejl ved at kontrollere betalingsanmod -
ningerne bedre.
Der blev ikke konstateret 
støtteberettigelsesfejl 
i foranstaltningen »Etablering 
af unge landbrugere«
36 
Stikprøven på 461 reviderede projekter 
omfattede 20 under foranstaltningen 
»Etablering af unge landbrugere«. 
Denne støtte ydes til personer under 
40 år, som bliver ejere af en landbrugs -
bedrift for første gang. Støtten ydes 
i form af et engangsbeløb på højst 
70 000 euro og har til formål at hjælpe 
disse landbrugere til at etablere og 
udvikle deres landbrug. Støttemod -
tagerne kan bruge støtten til at købe 
jord, bygninger, udstyr og dyr samt til 
at dække driftskapitalbehov.
Eksempel, hvor et effektivt støtteberettigelseskriterium trækkes tilbage
I Portugal blev investeringer, der var foretaget før indgivelsen af en støtteansøgning, ikke anset for at være 
støtteberettigede ved starten af programmeringsperioden i 2007. Stikprøven af reviderede sager omfattede 
to tilfælde, hvor denne regel ikke var blevet overholdt for visse udgiftsposter, hvorfor de pågældende udgifter 
ikke var støtteberettigede.
De nationale bestemmelser blev ændret i 2011. Udgifter, der er afholdt før indgivelsen af støtteansøgningen, 
er nu støtteberettigede.Tekstboks 3
24 Bemærkninger
37 
Ud over de grundlæggende støttebe -
rettigelsesbetingelser (under 40 år og 
første etablering på en bedrift) fast -
sætter Rådets forordning15 yderligere 
to betingelser. Støttemodtagerne skal 
have tilstrækkelige faglige kvalifikatio -
ner og faglig kompetence og skal fore -
lægge en forretningsplan. I forbindelse 
med de 20 reviderede projekter havde 
medlemsstaterne fastsat et lille antal 
detaljerede krav. F.eks. skulle land -
brugerne tilegne sig tilstrækkelige kva -
lifikationer og kompetencer efter højst 
tre år gennem uddannelse og udarbej -
de og følge en forenklet forretnings -
plan, der beskrev udgangssituationen 
for bedriften og konkrete milepæle og 
mål for udvikling af aktiviteterne.
38 
Retten identificerede visse procedu -
remæssige svagheder og problemer 
med hensyn til forsvarlig økonomisk 
forvaltning, men den fandt ikke nogen 
fejl med hensyn til lovlighed og formel 
rigtighed i relation til den måde, hvor -
på unge landbrugere havde forberedt 
og gennemført deres projekter. Efter 
Rettens mening skyldes dette det lille 
antal detaljerede krav, det målrettede 
anvendelsesområde og udbetaling af 
engangsbeløb. Ordninger som denne 
skal naturligvis også give valuta for 
pengene, og det skal kunne påvises, 
at den økonomiske forvaltning har 
været forsvarlig - men disse forhold 
er ikke omfattet af denne beretning. 
Det fremgår dog af dette eksempel, 
at ordningens relative enkelthed 
har en indvirkning på omfanget af 
uregelmæssigheder.Tegn på, at private støt -
temodtagere kan have 
begået forsætlige 
uregelmæssigheder
39 
Kommissionens forordning (EU) 
nr. 65/2011 fastsætter, at konstateres 
det, at en støttemodtager forsætligt 
har indsendt en urigtig anmeldelse, 
udelukkes den pågældende operation 
fra at modtage støtte, og beløb, der 
allerede er udbetalt til operationen, 
skal tilbagebetales16.
40 
Svig kan bestå af et eller flere af føl -
gende elementer17:
 — anvendelse eller afgivelse af urigti -
ge eller ufuldstændige erklæringer 
eller dokumenter, som fører til 
uretmæssig udbetaling af midler 
fra EU -budgettet eller budgetter, 
der forvaltes af eller på vegne af 
EU
 — hemmeligholdelse af krævede op -
lysninger med samme virkning
 — misbrug af midler til andre formål 
end dem, de oprindelig var bevil -
get til.
41 
I 4 % af de private investeringsprojek -
ter (6 ud af 152), som Retten revidere -
de, fandt den tegn på, at modtagerne 
kan have begået forsætlige uregel -
mæssigheder. Disse sager tegner sig 
for en ottendedel af den gennem -
snitlige fejlforekomst for udvikling af 
landdistrikterne.15 Artikel 22 i Rådets forordning 
(EF) nr. 1698/2005.
16 Artikel 4, stk. 8, og artikel 30, 
stk. 2, i Kommissionens 
forordning (EU) nr. 65/2011.
17 Svig, som anvendt 
i fællesskabsretten, er 
defineret i artikel 1 i Rådets 
retsakt af 26. juli 1995 om 
udarbejdelse af konventionen 
om beskyttelse af De 
Europæiske Fællesskabers 
finansielle interesser.
25 Bemærkninger
42 
Retten indberetter alle tilfælde, hvor 
der er tegn på forsætlige uregelmæs -
sigheder til OLAF til yderligere un -
dersøgelse og passende opfølgning. 
Tekstboks 4  indeholder et eksempel.
Foranstaltningen til støtte for 
investeringer i faciliteter til 
fødevareforarbejdning vækker 
størst bekymring
43 
Foranstaltningen til udvikling af land -
distrikterne »forøgelse af værdien af 
landbrugs- og skovbrugsprodukter« bi -
drog mest til fejlforekomsten i private 
investeringer. Denne foranstaltning er 
rettet mod små og mellemstore virk -
somheder (SMV’er) og finansierer inve -
steringer i faciliteter til forarbejdning 
af primærprodukter. Disse faciliteter 
omfatter vinfremstillingsvirksomheder, 
kornmøller, forarbejdning af frugt og 
grøntsager og pakkelinjer.44 
10 af de 19 reviderede projekter for 
denne foranstaltning var behæftet 
med fejl (3 af disse er indberettet til 
OLAF). De væsentligste svagheder, 
Retten konstaterede, var manglen -
de overholdelse af SMV -kriteriet og 
manglende overholdelse af passende 
procedurer i forbindelse med private 
indkøbskontrakter. Den offentlige 
støtte til denne foranstaltning androg 
typisk flere millioner euro pr. projekt. 
På denne baggrund er der et stærkt 
incitament for ansøgerne til at omgå 
reglerne med henblik på at modtage 
støtte.
Eksempel på tegn på forsætlig uregelmæssighed
En støttemodtager ansøgte om støtte i forbindelse med en investeringsforanstaltning, for hvilken det var fast -
sat i reglerne, at udstyr, der var købt brugt, ikke var støtteberettiget. Ved forelæggelsen af betalingsanmod -
ningen erklærede støttemodtageren, at udstyret til projektet var blevet købt nyt fra en forhandler.
Under kontrolbesøget fandt Rettens revisorer tegn på, at maskinen rent faktisk ikke var blevet købt fra ny. 
Revisorerne fik efterfølgende fra tredjepart dokumentation, der bekræftede, at udstyret var blevet købt brugt.
Udgifterne blev vurderet som værende ikke -støtteberettiget, og sagen blev fremsendt til OLAF.Tekstboks 4
26 Bemærkninger
45 
Desuden har Retten for nylig rappor -
teret om adskillige mangler i gen -
nemførelsen af denne foranstaltning, 
som i alvorlig grad har indvirket på 
foranstaltningens effektivitet og 
produktivitet med hensyn til at nå 
politikmålene18.
Medlemsstaternes myn -
digheder kunne have 
opdaget og korrige -
ret fejl, der indvirker på 
investeringsforanstaltninger
46 
I henhold til Kommissionens forord -
ning (EU) nr. 65/2011 skal medlems -
staterne oprette et kontrolsystem, 
der sikrer, at der gennemføres al den 
kontrol, der er nødvendig for at sikre, 
at betingelserne for ydelse af støtte 
er opfyldt. Forordningen specificerer, 
hvordan kontrollen skal finde sted, 
herunder hvad der skal kontrolleres, 
hvordan stikprøverne skal udtages, og 
hvad kontrollen som minimum skal 
dække i forbindelse med de forskellige 
typer støtte.
47 
Der skal foretages administrativ kon -
trol af alle støtteansøgninger og beta -
lingsanmodninger, og den skal mindst 
indbefatte en kontrol på stedet af den 
operation, der er ydet støtte til, eller 
et kontrolbesøg på investeringsstedet 
for at undersøge, om investeringen er 
gennemført. Desuden skal der hvert år 
foretages kontrol på stedet af en stik -
prøve af projekter, der repræsenterer 
mindst 5 % af de afholdte udgifter.48 
Efter Rettens opfattelse kunne og bur -
de medlemsstaterne have forhindret 
hovedparten af fejlene vedrørende 
investeringsforanstaltninger af følgen -
de to årsager.
49 
For det første var de oplysninger, 
der var nødvendige for at opdage 
og korrigere fejlene, tilgængelige for 
medlemsstaternes myndigheder, men 
i mange tilfælde blev de enten ikke 
brugt, eller de blev ikke indhentet. 
Der blev typisk konstateret følgende 
situationer:
 — oplysningerne var tilgængelige 
i den dokumentation, som støt -
temodtageren forelagde (f.eks. fak -
turadatoer), men betalingsorganet 
anvendte dem ikke
 — oplysningerne var tilgængelige på 
modtagerplan (f.eks. regnskabsre -
gistreringer), men betalingsorga -
net anmodede ikke om dem
 — oplysningerne var tilgængelige 
hos tredjepart (f.eks. de støt -
temodtagende virksomheders 
aktionærstruktur), men betalings -
organet indhentede dem ikke.
50 
For det andet var den kontrol, der blev 
udført af medlemsstaternes myn -
digheder, ikke udtømmende. I  tekst -
boks 5  gives der eksempler på sådan -
ne situationer.18 Særberetning nr. 1/2013 
»Har EU’s støtte til 
fødevareindustrien effektivt 
og produktivt bidraget til at 
forøge værdien af 
landbrugsprodukter?«  
(http://eca.europa.eu ).
27 Bemærkninger
51 
Rettens systemundersøgelser be -
kræfter, at medlemsstaternes kontrol 
ikke er god nok. Retten har vurderet 
kvaliteten af centrale aspekter i over -
vågnings- og kontrolsystemerne 
for investeringsforanstaltninger for 
14 betalingsorganer i 13 medlems -
stater19 over de seneste tre år. Ingen 
betalingsorganer blev vurderet til at 
have effektive systemer med hensyn til 
administrativ kontrol, og kun fem blev 
vurderet til at have effektive systemer 
til kontrol på stedet.52 
I forbindelse med investeringsforan -
staltninger forekommer de fleste fejl 
i den indledende støtteansøgningsfase 
og under den efterfølgende offentlige 
indkøbsfase. Det er en kompliceret og 
ofte tidskrævende procedure at gen -
nemgå støtteansøgninger.Eksempler på utilstrækkelig kvalitet i medlemsstaternes kontrol på stedet
I Polen blev en kontrakt, der var samfinansieret under foranstaltningen faglig bistand (jf. punkt 23), tildelt 
direkte, uden at der var gennemført det krævede udbud. Retten konstaterede, at der ikke var foretaget den 
krævede kontrol, eftersom betalingsorganet ikke havde kontrolleret, at projekterne for faglig bistand over -
holdt reglerne om offentlige indkøb.
I Rumænien kontrollerede betalingsorganet den betalingsanmodning, som støttemodtageren havde forelagt 
vedrørende et projekt om ydelse af rådgivningstjenester. Betalingsorganets kontrolrapport viste, at forskellen 
mellem det beløb, som støttemodtageren havde anmeldt, og det beløb, som var godkendt af betalingsorga -
net, var på mere end 3 %. Betalingsorganet idømte ikke de sanktioner, som det skulle i sådanne tilfælde, fordi 
der ikke var gennemført en sådan kontrol for denne foranstaltning.
I Spanien blev udgifterne til de udførte anlægsarbejder dokumenteret ved hjælp af kopier af fakturaer fra 
kontrahenten og kopier af dokumentation for betaling. Disse fakturaer viste, at kontrahenten tilbød en rabat 
på 5 % af fakturaernes samlede værdi. Kvitteringer viste også, at støttemodtageren ikke betalte fakturaerne 
fuldt ud, men fratrak rabatten på 5 %. Selv om betalingsorganet havde kontrolleret fakturaer og kvitteringer, 
blev udgifterne godkendt fuldt ud uden fradrag af rabatten på 5 %, som var udgifter, som støttemodtageren 
ikke havde afholdt.
I Sverige overholdt en regional myndighed ikke de gældende regler for offentlige indkøb (jf. tekstboks  2). 
Retten konstaterede, at betalingsorganet havde delegeret opgaverne i relation til godkendelse af støttean -
søgninger og betalingsanmodninger vedrørende det reviderede projekt til den regionale myndighed. Denne 
myndighed modtog samtidig støtte som støttemodtager. Den regionale myndighed havde ikke kontrolleret 
overholdelsen af de nationale regler for offentlige indkøb som led i den administrative kontrol.Tekstboks 5
19 Jf. bilag 4.2 i Rettens 
årsberetninger for 2011, 
2012 og 2013.
28 Bemærkninger
53 
Retten bemærker, at de vanskelighe -
der, der opstår på dette stadium, til 
dels kan skyldes ineffektivitet i beta -
lingsorganernes procedurer. Betalings -
organerne gennemfører typisk hele 
rækken af kontroller i forbindelse med 
støtteansøgninger, også selv om det 
på et bestemt tidspunkt i kontrolpro -
cessen bliver klart, at ansøgningen ikke 
er støtteberettiget. Den tid, der bruges 
på fortsat kontrol, efter at den mang -
lende støtteberettigelse er fastslået, er 
således en kilde til ineffektivitet.54 
På grund af begrænsede finansielle 
ressourcer, navnlig henimod slutnin -
gen af programmeringsperioden, kan 
det være, at kun en lille del af støtte -
ansøgningerne kan samfinansieres (de 
ansøgninger, der får det højeste antal 
point i forbindelse med udvælgel -
sen). Nogle betalingsorganer udfører 
imidlertid samtlige kontroller på alle 
ansøgninger, der indgives, selv om 
mange af de støtteberettigede projek -
ter ikke kommer til at modtage støtte, 
fordi de ikke har fået nok point i for -
bindelse med udvælgelsen. Betalings -
organet for regionen Italien -Sicilien 
anvender i denne sammenhæng en 
produktiv procedure, som beskrives 
i tekstboks 6 .
Eksempler på bedste praksis med hensyn til evaluering af støtteansøgninger
I Italien -Sicilien evalueres støtteansøgninger i to faser.
I første fase gennemføres der et begrænset antal kontroller af alle ansøgninger; disse offentliggøres derefter 
i en foreløbig udvælgelsesrapport. Projekterne udvælges efter, hvor mange point de har fået tildelt i forbin -
delse med udvælgelsen, indtil den samlede værdi af de udvalgte projekter svarer til det tildelte budget.
I anden fase foretages der kun fuld kontrol af de projekter, som er kommet igennem den indledende udvæl -
gelsesprocedure. Hvis der blandt disse projekter findes ikke -støtteberettigede projekter, erstattes de af de 
projekter, som har opnået de højeste pointtal blandt de projekter, der ikke er blevet udvalgt i første omgang.Tekstboks 6
29 Bemærkninger
DEL II  - Hvad er de 
vigtigste årsager til 
fejlforekomsten 
i arealrelateret støtte?
55 
I dette afsnit gennemgås årsagerne til 
fejl i arealrelateret støtte. Det samle -
de budget er ligeligt fordelt mellem 
investeringsforanstaltninger og are -
alrelateret støtte, men arealrelateret 
støtte bidrog kun med en tredjedel af 
fejlforekomsten (jf. figur 2 ). Den væ -
sentligste indvirkning på fejlforekom -
sten kom fra forpligtelserne vedrøren -
de miljøvenligt landbrug, mens man 
i den modsatte ende fandt støtten til 
ugunstigt stillede områder.
Støtte til miljøvenligt land -
brug er den arealrelaterede 
foranstaltning, hvor der fore -
kommer flest fejl
56 
Der ydes betalinger for miljøvenligt 
landbrug til landbrugere, som på 
frivillig basis forpligter sig til at over -
holde visse forpligtelser med henblik 
på at opfylde miljømål. Betalingerne 
skal dække ekstraomkostninger og 
indkomsttab som følge af de miljøven -
lige landbrugsmetoder, der gennem -
føres over en periode på fem til syv år. 
Miljøvenligt landbrug er den finansielt 
vigtigste foranstaltning til udvikling af 
landdistrikter, hvortil der er afsat ca. 
20 milliarder  euro (en femtedel af det 
samlede budget til udvikling af landdi -
strikterne i programmeringsperioden 
2007 -2013).57 
Overtrædelser af forpligtelserne vedrø -
rende miljøvenligt landbrug tegnede 
sig for en ottendedel af den samlede 
fejlforekomst. Fejlene skyldtes primært 
manglende overholdelse af simple 
forpligtelser (jf. tekstboks 7 ), som 
imidlertid i væsentlig grad hæmmede 
opnåelsen af miljømæssige fordele.
30 Bemærkninger
Eksempler på manglende overholdelse af simple forpligtelser vedrørende 
miljøvenligt landbrugTekstboks 7
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
 Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
 Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.I Nederlandene indgik en landbruger en kontrakt om 
foranstaltningen »botaniske engkanter«.
En af de tre forpligtelser vedrørte opmudring (for at 
beskytte den biologiske mangfoldighed var det forbudt 
at dække engkanten med mudder, der var opmudret fra 
vandkanaler).
Under kontrolbesøget konstaterede Retten, at det ud -
gravede mudder i stedet for at blive ligeligt fordelt, var 
blevet deponeret på en 2 m bred stribe land langs mere 
end 4 000 m kanaler.
I Det Forenede Kongerige (England) modtog en landbru -
ger støtte til permanente græsningsarealer med meget 
lavt input (f.eks. gødningsstoffer). Et af kravene var at 
undgå overgræsning, hvorved vegetationens vækst, kvali -
tet eller diversitet påvirkes negativt.
Retten konstaterede, at en del af parcellen var beskadiget 
som følge af overgræsning.
På Malta forpligtede en landbruger sig til at undlade at 
dyrke afgrøder på et område på mindst 1 m langs et hegn 
og til at lade dette område ligge udyrket, upløjet, ugødet 
og usprøjtet hen. Denne forpligtelse havde til sigte at 
bevare den biologiske mangfoldighed.
Retten konstaterede, at støttemodtageren ikke overholdt 
denne forpligtelse på de parceller, der var omfattet af 
denne forpligtelse.
31 Bemærkninger
58 
Retten vurderer, at der er tre årsager, 
som kombineret forklarer fejlforekom -
sten i foranstaltningerne for miljøven -
ligt landbrug. De præsenteres grafisk 
i figur 7  og beskrives nærmere i de 
følgende punkter.
Opfyldelsen af forpligtelserne 
giver ikke en umiddelbar 
positiv virkning for 
landbrugeren
59 
Landbrugere påvirkes direkte af 
omkostningerne ved at skulle opfylde 
forpligtelserne og/eller af tabet af ind -
tægter på grund af det lavere høstud -
bytte, som opnås, når der anvendes 
mere miljøvenlige teknikker. I de fleste 
tilfælde belønnes disse bestræbel -
ser imidlertid ikke med umiddelbart 
positive virkninger på bedriften. Landbrugerne er derfor mindre tilbø -
jelige til at opfylde forpligtelserne, når 
der ikke er nogen direkte og umiddel -
bar forbindelse mellem de forpligtel -
ser, de har påtaget sig, og resultaterne 
af deres landbrugsaktivitet.
60 
Dette var tilfældet i forbindelse med 
13 af de 17 identificerede fejl, hvor de 
fordele som foranstaltningerne resul -
terede i, var vidtrækkende, langsigtede 
miljømæssige fordele (f.eks. beskyttel -
se af den biologiske mangfoldighed).Figur 7Årsagerne til fejlforekomsten for betalinger 
for miljøvenligt landbrug
Ringe incitament til at 
overholde bestemmelserne
Lav 
sanktionssatsLav 
kontrolsats
32 Bemærkninger
61 
Efter Rettens mening var landbruger -
nes manglende viden om deres for -
pligtelser ikke en gyldig forklaring på 
hovedparten af de overtrædelser, der 
begås af landbrugere. Inden landbru -
gerne underskriver tilsagnet forplig -
telsen, får de forelagt en detaljeret 
liste over betingelser, de skal opfyl -
de. Desuden var fejlen i 13 ud af de 
17 sager begået af store landbrugere 
med omfattende viden og ressourcer. 
Faktisk havde de pågældende landbru -
gere arealer på over 50 ha og hentede 
deres hovedindtægt fra landbrug.
Lav kontrolsats med hensyn til 
de forpligtelser, landbrugerne 
har påtaget sig i forbindelse 
med miljøvenligt landbrug
62 
Hovedparten af forpligtelserne vedrø -
rende miljøvenligt landbrug kontrol -
leres kun af medlemsstaterne ved den 
kontrol på stedet, som udføres på en 
stikprøve på 5 % af alle støttemodta -
gere. Det betyder, at en landbruger 
i gennemsnit sandsynligvis vil blive kontrolleret en gang hvert 20. år. 
Desuden er det ikke alle forpligtelser, 
der kan kontrolleres på en hvilken 
som helst tid på året, hvilket mindsker 
omfanget af kontroller og muligheder -
ne for at opdage manglende overhol -
delse. Denne lave sats for kontrol af 
forpligtelserne er en anden årsag til 
den konstaterede fejlforekomst.
63 
Blandt de 17 konstaterede tilfælde af 
fejl, identificerede Retten 8 tilfælde, 
hvor kontrollen af forpligtelser kunne 
have været flyttet fra kontrol på stedet 
til administrativ kontrol (jf. eksemplet 
i tekstboks 8 ). En sådan procedure -
ændring ville have gjort det muligt 
for medlemsstaternes myndigheder 
at korrigere og opdage fejlene under 
den administrative kontrol, eftersom 
disse kontroller udføres på 100 % af 
alle støttemodtagere. Dette vil navnlig 
være hensigtsmæssigt i forbindelse 
med dokumentkontrol, som f.eks. de 
aktivitetsregistre, som landbrugeren 
fører (gødskning, dyr på græs, græsslå -
ning) og certifikater, som udstedes af 
tredjeparter.
Eksempel på forpligtelse vedrørende miljøvenligt landbrug, som kunne have været 
efterprøvet ved administrativ kontrol
I Estland var en af forpligtelserne under foranstaltningen, at landbrugeren skulle tage mindst en jordprøve for 
hver fem hektar jord, som denne ejede, og sende den til et godkendt laboratorium til analyse af jordbundens 
surhedsgrad og dens fosfor- og kaliumindhold. I henhold til reglerne skulle laboratorieresultaterne opbevares 
på bedriften og udleveres til inspektørerne under kontrolbesøg på bedriften.
Under Rettens revisorers besøg på stedet forelagde landbrugeren laboratorieresultaterne for de ni jordprø -
ver, som var udtaget. Ved fornyet beregning blev det fastslået, at landbrugeren på basis af parcellernes areal 
skulle have taget 13 prøver og ikke blot ni. Den manglende overholdelse af forpligtelserne kunne have været 
opdaget ved en administrativ kontrol.Tekstboks 8
33 Bemærkninger
Ordningen med nedsættelser 
og sanktioner har ikke en stærk 
afskrækkende virkning
64 
Medlemsstaterne anvender en pro -
portional ordning for nedsættelser og 
sanktioner, der på basis af overtræ -
delsens alvor, omfang og varighed, 
normalt resulterer i en delvis nedsæt -
telse af betalingen. For eksempel blev 
der i det tilfælde, der beskrives i  tekst -
boks 8 , anvendt en 5 %’s nedsættelse 
for manglende opfyldelse af forplig -
telsen. Landbrugerne risikerer ikke 
at miste deres egne penge på grund 
af manglende overholdelse, kun at 
skulle tilbagebetale, allerede udbetalte 
beløb. I ekstreme tilfælde, hvor land -
brugerne ikke har opfyldt nogen af de 
indgåede forpligtelser, og betalingsor -
ganet beslutter at tilbagesøge hele det 
udbetalte beløb, ender landbrugerne 
med at være i samme situation, som 
hvis de ikke havde påtaget sig nogen 
forpligtelse.65 
I denne forbindelse tyder hyppighe -
den af fejl (17 ud af de 121 reviderede 
betalinger) også på, at ordningen for 
nedsættelse af betalinger i tilfælde 
af manglende overholdelse kun har 
en begrænset afskrækkende virk -
ning på landbrugerne (jf. eksemplet 
i tekstboks 9 ).
Betalingerne til ugunstigt 
stillede områder er mindre 
fejlbehæftede
66 
Betalinger til landbrugere i bjerg -
områder og i andre områder med 
naturbetingede ulemper (samlet 
betegnes disse områder almindeligvis 
som »ugunstigt stillede områder«) 
kompenserer landbrugere for fortsat 
at drive landbrug på disse områder. 
Disse foranstaltninger til udvikling af 
landdistrikterne er rettet mod bære -
dygtig anvendelse af landbrugsjord og 
bidrager dermed til at forbedre miljøet 
og landskabet.
Overtrædelsen har kun begrænsede finansielle konsekvenser
I Det Forenede Kongerige indgik en landbruger en kontrakt vedrørende etablering af hedevegetation på 
græsarealer med høj surhedsgrad. Der var kun to forpligtelser knyttet til foranstaltningen: reduktion af belæg -
ningsgraden (antallet af dyr, der græsser pr. hektar) og forbud mod græsning mellem oktober og marts.
Retten besøgte landbrugeren i oktober og konstaterede, at der stadig græssede dyr på markerne. De finan -
sielle konsekvenser for landbrugeren var en nedsættelse af betalingen med 3 %.Tekstboks 9
34 Bemærkninger
67 
Indvirkningen af de 78 reviderede be -
talinger vedrørende ugunstigt stillede 
områder på den samlede fejlforekomst 
ville have været ubetydelig, hvis det 
ikke havde været for to sager, hvor 
der blev konstateret fejl med hensyn 
til manglende overholdelse af supple -
rende støtteberettigelsesbetingelser, 
som var opstillet af den pågældende 
medlemsstat (jf. tekstboks 10 ). Dette 
illustrerer det dilemma, at støttekriteri -
erne er nødvendige til at sikre, at mid -
lerne anvendes rigtigt, men samtidig 
kan øge risikoen for fejl.
68 
Den relativt lave fejlprocent skyldes de 
pågældende foranstaltningers særlige 
karakter:
 — et lille antal detaljerede støttebe -
rettigelsesbetingelser: arealet skal 
være beliggende i et nærmere an -
givet område, som medlemsstaten 
har defineret, og som er godkendt 
af Kommissionen, og skal bevares 
i god landbrugs- og miljømæssig 
stand — degressive betalinger i faste beløb 
pr. hektar. Det betyder, at større 
bedrifter modtager lavere betalin -
ger for arealer, som overstiger en 
vis tærskel, og at potentielle are -
alforskelle kun har en begrænset 
indvirkning for sådanne bedrifter.
69 
Retten bemærker, at den lave fejlfore -
komst for investeringsforanstaltningen 
»Etablering af unge landbrugere« også 
kan forklares med disse karakteristika, 
dvs. et begrænset antal detaljerede 
krav, et målrettet anvendelsesområde 
og betaling af faste beløb.
Supplerende støtteberettigelsesbetingelser pålagt af medlemsstaterne 
i forbindelse med betalinger vedrørende ugunstigt stillede områder
I Italien og Portugal var støtteberettigelsen af græsarealer i bjergområder betinget af, at støttemodtageren 
ejede et minimumsantal af dyr. Under Rettens besøg på stedet konstaterede revisorerne, at de berørte land -
brugere ikke havde det krævede antal dyr, og at græsningsarealerne derfor ikke var berettigede til støtte.
Disse to sager tegnede sig for hovedparten af den fejlforekomst, der indvirkede på betalinger til ugunstigt 
stillede områder.Tekstboks 10
35 Bemærkninger
DEL III - Gør 
medlemsstaternes 
handlingsplaner og EU’s 
nye retlige ramme det 
muligt effektivt at 
afhjælpe disse årsager?
70 
Kommissionen og medlemsstaterne 
har taget skridt til at afhjælpe årsager -
ne til fejl inden for udvikling af landdi -
strikter. I dette afsnit undersøges det, 
om det er sandsynligt, at de to vigtig -
ste skridt -  handlingsplanerne og EU’s 
retlige ramme - vil være effektive.
De handlingsplaner, som 
Kommissionen har taget 
initiativ til, er et skridt i den 
rigtige retning med hensyn 
til at tage fat på årsagerne 
til fejl
71 
Udgifterne til udvikling af landdi -
strikterne gennemføres ved delt 
forvaltning mellem medlemsstaterne 
og Kommissionen20. I overensstem -
melse med subsidiaritetsprincippet 
er medlemsstaterne ansvarlige for at 
gennemføre programmerne for landdi -
striktsudvikling på det rette territoriale 
niveau i overensstemmelse med deres 
egne institutionelle ordninger. Kom -
missionen er ansvarlig for at føre tilsyn 
med medlemsstaterne og sikre, at de 
opfylder deres forpligtelser.
72 
Hvis omfanget af fejl under gennem -
førelsen vedvarende er højt, skal 
Kommissionen21 udpege svagheder -
ne i kontrolsystemerne, analysere 
omkostninger og fordele ved mulige 
korrigerende foranstaltninger og 
tage eller foreslå passende skridt. Når 
svagheder fører til et forbehold i ge -
neraldirektørens erklæring, er Kom -
missionen er forpligtet til at analysere oplysningerne i den årlige aktivitets -
rapport og fremlægge en handlings -
plan. Dette har været tilfældet for 
udgifterne til udvikling af landdistrik -
terne siden 2011.
73 
I denne forbindelse opfordrede Kom -
missionen - i et forsøg på at nedbringe 
fejlforekomsten i udgifterne til udvik -
ling af landdistrikter - alle medlems -
staterne til at udvikle en trestrenget 
handlingsplan for at indkredse årsa -
gerne til fejlene, gennemføre målrette -
de korrigerende foranstaltninger med 
henblik på at reducere antallet af fejl 
og styrke de forebyggende foranstalt -
ninger for at mindske risikoen for fejl.
Handlingsplanerne er endnu 
ikke et fuldt udviklet redskab til 
at afhjælpe årsagerne til fejl
74 
Omfanget og kvaliteten af handlings -
planerne varierede betydeligt fra med -
lemsstat til medlemsstat. Retten fandt, 
at to handlingsplaner (Tyskland  - Ber -
lin-Brandenburg og Ungarn) var tem -
melig ringe med få foranstaltninger og 
begrænset potentiale med hensyn til 
at kunne afhjælpe årsagerne til fejl, og 
at to (Italien - Lombardiet og Rumæni -
en) var relativt gode med mange for -
anstaltninger og stort potentiale med 
hensyn til at kunne afhjælpe årsagerne 
til fejl. Der er tre væsentlige svagheder, 
som ligger til grund for disse forskelle 
i handlingsplanernes potentielle effek -
tivitet. Der redegøres for disse svaghe -
der i de følgende punkter.20 Rådets forordning (EF) 
nr. 1290/2005.
21 Forordning (EU, Euratom) 
nr. 966/2012.
36 Bemærkninger
75 
For det første har medlemsstaterne 
ikke påtaget sig deres ansvar for at 
identificere fejl og foreslå korrigerende 
foranstaltninger. Handlingsplanerne 
er genstand for en formel overvåg -
nings- og opfølgningsprocedure. Når 
en medlemsstat ikke gennemfører 
de foreslåede foranstaltninger, kan 
betalingerne til den pågældende 
medlemsstat afbrydes, suspenderes 
eller nedsættes, og der kan iværksæt -
tes finansielle korrektioner. Handlings -
planerne blev udarbejdet inden for rammerne af en iterativ proces, hvor 
en fjerde ajourføring var i gang, da 
revisionsarbejdet blev afsluttet. Kom -
missionen fremsendte oprindeligt en 
ikke -udtømmende liste over årsager til 
fejl. Men medlemsstaterne tog ikke fat 
på alle disse årsager, og nogle af dem, 
som de tog fat på, havde begrænset 
potentiale til at afhjælpe årsagerne 
til fejl (jf. tekstboks 11 ). Efterfølgen -
de blev handlingsplanerne gradvist 
forbedret som reaktion på Kommissio -
nens anmodninger.
Eksempel på en foreslået foranstaltning til at reducere fejlforekomsten
Ordningen med nedsættelser og sanktioner var en af de potentielle årsager til fejl i arealrelateret støtte, som 
Kommissionen identificerede, og som medlemsstaterne tog fat på. Ordningen blev ikke anset for at stå i rime -
ligt forhold til overtrædelsen (i nogle tilfælde har medlemsstaterne anvendt en reduktion på 100 % i betalin -
gen, selv om kun én ud af flere forpligtelser var blevet misligholdt).
Retten er enig i, at justeringer af nedsættelses- og sanktionsordningen bør sikre, at ordningen på passende vis 
afspejler graden af manglende opfyldelse af de miljømæssige mål, der forfølges.
En reduktion af de anvendte sanktioner vil nedbringe fejlprocenten, men det vil ikke ændre på de bagvedlig -
gende overtrædelser og deres potentielt skadelige indvirkning på miljøet. Det er formålet med sanktionerne, 
at de effektivt skal afskrække landbrugere fra at overtræde deres forpligtelser. Dette var ikke tilfældet i den 
sag, der er beskrevet i ( tekstboks 9).Tekstboks 11
22 Kommissionen gennemfører 
overensstemmelsesrevisioner 
i medlemsstaterne for at 
kontrollere, at udgifterne er 
afholdt i overensstemmelse 
med gældende regler. 
Revisionen afsluttes med eller 
uden finansielle korrektioner 
afhængigt af de konstaterede 
fejl. Den gennemsnitlige 
varighed af proceduren for 
overensstemmelsesrevision 
for de revisioner, der blev 
afsluttet i 2013, var 
36 måneder.76 
For det andet behandlede fire ud af de 
ti handlingsplaner, der blev gennem -
gået, ikke systematisk Kommissionens 
og Rettens revisionsresultater. Med -
lemsstaterne tog ikke alle de svag -
heder, som Kommissionens revisorer 
havde rapporteret ved afslutningen af 
overensstemmelsesrevisionen i be -
tragtning, hvilket betyder, at årsagerne 
til fejl sandsynligvis ikke vil blive søgt 
afhjulpet i den nærmeste fremtid22.
37 Bemærkninger
Bedste praksis med hensyn til at udforme konkrete målrettede foranstaltninger
I Bulgarien modtager landbrugerne sms’er fra betalingsorganet med oplysninger om tidsbestemte forpligtel -
ser (perioder, hvor visse praksis er forbudt).
I Italien -Lombardiet underrettes landbrugerne skriftligt om differencer mellem det areal, der var anmeldt 
i det tidligere produktionsår, og arealet efter opdateringen af markidentifikationssystemet (det it -system, der 
identificerer landbrugsparcellens placering og areal).
I Rumænien fik betalingsorganet fuld og fri adgang til handelsregisteret, der indeholder de oplysninger, der 
gør det muligt at kontrollere SMV -status.Tekstboks 1277 
For det tredje var de fleste af de 
foreslåede aktioner udformet gene -
relt. De fleste medlemsstater foreslog 
generelle løsninger såsom ajourføring 
af proceduremanualer eller afholdelse 
af kurser. I forbindelse med offentlige 
indkøb var en tilbagevendende løs -
ning f.eks. at uddanne inspektører og 
støttemodtagere i de gældende regler 
for offentlige indkøb. Handlingspla -
nerne analyserer imidlertid ikke, hvilke 
aspekter af reglerne der var mest 
tilbøjelige til at blive brudt, og hvorfor. 
I denne forbindelse er der en risiko for, 
at effektiviteten af de foreslåede foran -
staltninger bliver undergravet.
78 
Retten fandt også eksempler på bed -
ste praksis i udformningen af passende 
løsninger på de konstaterede proble -
mer (jf. tekstboks 12 ). Kommissionen 
afholder to gange om året seminarer 
med repræsentanter fra alle med -
lemsstaterne, hvor det er muligt at 
drøfte status for gennemførelsen af 
handlingsplanerne, dele erfaringer og 
udbrede bedste praksis.Der var ikke tilstrækkelig fokus 
på at forebygge svagheder, der 
var udbredt på EU -niveau
79 
Handlingsplanerne tager fat på de 
svagheder, der specifikt er identifice -
ret i de enkelte medlemsstater, men de 
indeholder ikke forebyggende foran -
staltninger i relation til svagheder, der 
er konstateret i andre lande. Kommissi -
onen anmodede ikke medlemsstaterne 
om systematisk at afhjælpe de mest 
alvorlige mangler, der var udbredt på 
EU-niveau, såsom manglende overhol -
delse af reglerne for offentlige indkøb, 
forsætlige uregelmæssigheder og 
utilstrækkelig administrativ kontrol af 
forpligtelser til at drive miljøvenligt 
landbrug.
38 Bemærkninger
80 
Retten gennemgik 10 handlingsplaner 
for at kontrollere, om de indeholdt 
tiltag til at afhjælpe udbredte mangler. 
Det var ikke tilfældet. Tre medlemssta -
ter havde ikke medtaget foranstaltnin -
ger på området offentlige indkøb, fem 
havde kun medtaget generelle foran -
staltninger, mens kun to (Letland og 
Rumænien) havde udarbejdet detal -
jerede tjeklister. Retten konstaterede, 
at der kunne påvises overtrædelser af 
forpligtelser vedrørende miljøvenligt 
landbrug ved hjælp af administrativ 
kontrol (jf. punkt 63), men at kun én 
medlemsstat (Spanien) nævnte dette 
i sin handlingsplan, og da kun for 7 af 
de 17 regioner. Påvisning af forsætlige 
uregelmæssigheder var kun medtaget 
i én handlingsplan (Rumænien).
81 
I denne sammenhæng er handlings -
planer et skridt i den rigtige retning, 
men de har primært en reaktiv rolle. 
Det faktum, at medlemsstaterne ikke 
tog fat på en række problemer, der var 
udbredt på EU -niveau, men som de 
ikke vurderede var relevante i deres 
tilfælde, mindsker den fremtidige 
effektivitet af disse planer.
EU’s nye retlige ramme kan 
have en positiv virkning med 
hensyn til at afhjælpe årsa -
gerne til fejl
82 
2014 -2020-programmeringsperioden 
for udvikling af landdistrikterne vil bli -
ve implementeret inden for rammerne 
af den reform af den fælles landbrugs -
politik, som blev iværksat gennem en 
pakke af fire grundforordninger23 og 
de dertilhørende delegerede retsakter 
og gennemførelsesretsakter24.83 
Som led i sin lovbestemte rolle afgav 
Retten i 2012 udtalelse nr. 1/2012 om 
visse forslag til forordninger vedrøren -
de den fælles landbrugspolitik i perio -
den 2014 -202025. Mens Retten i udta -
lelse nr. 1/2012 udtrykte synspunkter 
vedrørende alle aspekter af den fælles 
landbrugspolitik, hovedsagelig fra 
perspektivet om forsvarlig økonomisk 
forvaltning, omhandler denne særbe -
retning kun de sandsynlige virkninger 
af den nye lovgivning på årsagerne til 
fejl med hensyn til lovlighed og formel 
rigtighed på området udvikling af 
landdistrikter.
Den nye lovgivningspakke 
indeholder en række faktorer, 
der kan afhjælpe årsagerne til 
fejl
84 
Den nye retlige ramme indfører begre -
bet »gældende forhåndsbetingelser«, 
hvilket betyder en konkret og præcist 
foruddefineret kritisk faktor, der er en 
forudsætning for og har direkte og reel 
forbindelse til og umiddelbar indvirk -
ning på en effektiv og virkningsfuld 
gennemførelse af et specifikt mål26. 
Offentlige indkøb er blandt de over -
ordnede forhåndsbetingelser i lovgiv -
ningen, som fastsætter, at passende 
ordninger skal være på plads med 
henblik på en effektiv anvendelse af 
EU’s regler om offentlige indkøb for 
at sikre, at kontrakttildelingsprocedu -
rerne er gennemsigtige, at de berørte 
medarbejdere efteruddannes, og at 
der formidles relevant information til 
dem. Retten tilslutter sig dette fokus 
på overholdelsen af de gældende 
regler for offentlige indkøb, som blev 
identificeret som en af de vigtigste 
fejlkilder i programmeringsperioden 
2007 -2013.23 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap -post-2013/
legislation/index_en.htm .
24 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap -post-2013/
implementation/
index_en.htm .
25 http://www.eca.europa.eu/
Lists/ECADocuments/
OP12_01/OP12_01_DA.PDF .
26 Artikel 2, stk. 33, 
i Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1303/2013 af 
17. december 2013 om fælles 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden, Den 
Europæiske Landbrugsfond 
for Udvikling af 
Landdistrikterne og Den 
Europæiske Hav- og 
Fiskerifond og om generelle 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden og Den 
Europæiske Hav- og 
Fiskerifond og om ophævelse 
af Rådets forordning (EF) 
nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 320).
39 Bemærkninger
85 
Selv om det allerede indgik i de ge -
nerelle principper for kontrol i pro -
grammeringsperioden 2007 -2013, 
fremhæves foranstaltningernes 
verificerbarhed og kontrollerbarhed27 
i den nye lovgivning. I henhold til de 
nye regler skal medlemsstaterne sikre, 
at alle foranstaltninger til udvikling 
af landdistrikterne kan verificeres og 
kontrolleres, både før de rent fak -
tisk gennemføres, og efterfølgende, 
under gennemførelsen. Retten mener, 
at denne fremgangsmåde vil kunne 
bidrage til at reducere fejlforekomsten 
på to måder: På den ene side ved at 
gøre det muligt at definere støttebe -
rettigelseskriterier og andre forpligtel -
ser mere præcist, så støttemodtagerne 
bedre kan forstå og overholde dem, 
og på den anden side ved at gøre det 
muligt at forbedre udformningen af 
kontrolprocedurerne, så det sikres, 
at sådanne kriterier kan kontrolleres 
effektivt.
86 
Metoderne til fastlæggelse og godt -
gørelse af udgifter afholdt af støtte -
modtagerne er også blevet forbedret 
i den nye retlige ramme. Ud over den 
sædvanlige metode for godtgørelse 
på grundlag af de støtteberettigede 
udgifter, som modtagerne faktisk har 
afholdt og betalt, stiller de nye retlige 
rammer alternative metoder såsom 
standardomkostninger, faste beløb og 
finansiering efter fast takst på lige fod 
med godtgørelse. Retten finder, at an -
vendelsen af disse forenklede omkost -
ningsmetoder sandsynligvis vil være 
til fordel for alle parter, da det kan 
mindske de administrative formaliteter 
og begrænse omfanget af fejl i forbin -
delse med udarbejdelse og kontrol 
af betalingsanmodninger baseret på 
fakturaer og betalingsdokumentation.87 
Godkendte betalingsorganer skal 
opfylde supplerende kriterier med 
hensyn til svig. Kravet om at kontrollen 
skal omfatte elementer med henblik 
på at forbygge og opdage svig er 
blevet ført videre, og to nye bestem -
melser understreger betalingsorganets 
rolle i denne sammenhæng: Persona -
leefteruddannelsen bør omfatte tiltag, 
der fremmer opmærksomheden på 
svig, og overvågningsaktiviteterne 
bør også omfatte procedurer til fore -
byggelse og afsløring af svig. Denne 
udvikling forventes at bidrage til, at 
betalingsorganerne kan forebygge og 
afsløre svigagtige handlinger mere 
effektivt.
88 
»n+2-reglen«, som den var udformet 
i programmeringsperioden 2007 -2013 
(jf. punkt 18), er blevet lempet og 
ændret til en »n+3-regel«28, hvorved 
medlemsstaterne får et ekstra år til at 
bruge det tildelte budget. Dette kunne 
mindske misforholdet mellem på den 
ene side presset på medlemsstaterne 
for at bruge deres budget og på den 
anden side behovet for at sikre, at 
midlerne anvendes korrekt og i over -
ensstemmelse med principperne for 
forsvarlig økonomisk forvaltning.
89 
Som hovedregel skal modtagere af 
støtte til investeringer i aktiviteter 
vedrørende fødevarebearbejdning 
være små og mellemstore virksom -
heder (jf. punkt 43). Det nye regelsæt 
fjerner dette støtteberettigelseskriteri -
um, som var en af de vigtigste årsager 
til fejl i forbindelse med denne type 
investering. Dette forslag kan have en 
positiv indvirkning i form af en reduk -
tion af fejlforekomsten, men kan have 
en negativ virkning på politikkens 
effektivitet (jf. punkt 35).27 Artikel 62 
i Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1305/2013 af 17. december 
2013 om støtte til udvikling af 
landdistrikterne fra Den 
Europæiske Landbrugsfond 
for Udvikling af 
Landdistrikterne (ELFUL) og 
om ophævelse af Rådets 
forordning (EF) nr. 1698/2005 
(EUT L 347 af 20.12.2013, 
s. 487).
28 Artikel 38, stk. 1, 
i Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1306/2013 af 17. december 
2013 om finansiering, 
forvaltning og overvågning af 
den fælles landbrugspolitik og 
om ophævelse af Rådets 
forordning (EØF) nr. 352/78, 
(EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, 
(EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 
1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 
(EUT L 347 af 20.12.2013, 
s. 549).
40 Bemærkninger
90 
For programmeringsperioden 
2007 -201329 gjaldt det, at hvis forskel -
len mellem det beløb, som støtte -
modtagerne har anmodet om, og det 
beløb, som betalingsorganet har er -
klæret som værende støtteberettiget, 
er på over 3 %, nedsættes støtten med 
et beløb svarende til den pågældende 
difference. Dette system er indført for 
at afholde støttemodtagerne fra at 
anmode om godtgørelse af udgifter, 
som ikke er støtteberettigede. I den 
nye retlige ramme30 er tærsklen for 
anvendelse af nedsættelsen hævet 
til 10 %. Denne ændring vil sandsyn -
ligvis mindske den afskrækkende 
virkning af bestemmelsen, hvilket kan 
føre til en stigning i de ikke -støtte -
berettigede udgifter, der medtages 
i betalingsanmodningerne.
De bestemmelser, der hidrørte 
direkte fra EU’s forordninger, 
var ikke den største kilde til fejl
91 
Som det fremgår af ovenstående, vil 
EU’s nye retlige ramme sandsynligvis 
kunne medvirke til at reducere fejlfore -
komsten. Der bør lægges yderligere 
vægt på de efterfølgende faser af lov -
givningsprocessen på medlemsstats -
niveau, da de fleste fejl forekommer 
i forbindelse med gennemførelsen af 
specifikke bestemmelser i medlems -
staternes lovgivning (jf. punkt 14).
92 
Eftersom medlemsstaternes lovgivning 
endnu ikke er godkendt (jf. punkt 10), 
er det ikke muligt at få et yderligere 
indblik i, hvordan de lovgivningsmæs -
sige ændringer potentielt kan indvirke 
på fejlforekomsten.29 Artikel 30, stk. 1, 
i Kommissionens forordning 
(EU) nr. 65/2011.
30 Artikel 63, stk. 1, i Kommissio -
nens gennemførelsesforord -
ning (EU) nr. 809/2014 af 
17. juli 2014 om gennemførel -
sesbestemmelser til 
Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1306/2013 for så vidt angår 
det integrerede forvaltnings- 
og kontrolsystem, foranstalt -
ninger til udvikling af 
landdistrikterne og krydsover -
ensstemmelse (EUT L 227 af 
31.7.2014, s. 69).
41
 Konklusioner og 
anbefalinger
93 
Retten konkluderer, at Kommissionen 
og medlemsstaterne er delvis effektive 
med hensyn til at takle de vigtigste 
årsager til den høje fejlforekomst på 
området udvikling af landdistrikterne. 
Denne samlede konklusion er hoved -
sagelig baseret på den vurdering, at 
medlemsstaternes handlingsplaner, 
trods Kommissionens initiativer, ikke 
systematisk afhjalp de identificerede 
svagheder.
94 
Med henblik på at klarlægge årsager -
ne til fejl i udgifterne til udvikling af 
landdistrikterne analyserede Retten 
en stikprøve af transaktioner, der var 
udvalgt tilfældigt under revisionen af 
transaktionernes lovlighed og formel 
rigtighed for regnskabsårene 2011, 
2012 og 2013. Resultaterne viste, at in -
vesteringsforanstaltningerne - trods en 
ligelig fordeling af udgifterne - tegner 
sig to tredjedel af fejlforekomsten, og 
den arealrelaterede for den resterende 
tredjedel (punkt 12-21).
95 
I forbindelse med investeringsforan -
staltninger kan årsagerne til fejl identi -
ficeres på to måder (punkt 22-54):
 — For så vidt angår støttemodta -
gerne var de vigtigste kilder til 
manglende overholdelse offent -
lige indkøb, støtteberettigelses -
kriterier for private og offentlige 
støttemodtagere og formodede 
svigagtige handlinger fra private 
støttemodtageres side — For så vidt angår betalingsorganet 
konkluderer Retten, at de fleste fejl 
kunne og burde have været fore -
bygget under den administrative 
kontrol og kontrollen på stedet
96 
For den arealrelaterede støttes ved -
kommende forklarer tre faktorer 
fejlforekomsten: begrænsede incita -
menter for støttemodtagerne til at 
overholde landbrugsforpligtelserne, 
en lav kontrolsats for landbrugsforplig -
telser og sanktionsordningens svage 
afskrækkelsesmekanismer (punkt 55 
til 69).
97 
Som følge af den høje fejlforekomst 
inden for udvikling af landdistrikterne 
anmodede Kommissionen medlems -
staterne om at udarbejde handlings -
planer for at forhindre fejl og korri -
gere årsagerne. Dette er en positiv 
udvikling, men handlingsplanerne har 
primært en reaktiv rolle og behandler 
ikke systematisk de problemer, der 
forårsager fejl i alle medlemsstater. Der 
mangler især forebyggende foranstalt -
ninger mod svagheder, der er udbredt 
på EU -niveau (punkt 70-81).
42 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 1
Kommissionen bør komplettere de 
korrigerende foranstaltninger, den 
hidtil har anvendt, ved at fortsætte 
med at fokusere på de grundlæggende 
årsager til fejl i udgifterne til udvikling 
af landdistrikterne. I denne sammen -
hæng bør medlemsstaterne, når det er 
relevant, gennemføre følgende fore -
byggende og korrigerende aktioner:
Offentlige indkøb
• Ved anvendelsen af begrebet for -
håndsbetingelser (jf. punkt 84) bør 
medlemsstaterne udvikle og give 
detaljeret vejledning til støttemod -
tagerne om, hvordan reglerne om 
offentlige indkøb skal anvendes. 
De nationale myndigheder, der 
er specialiserede i overvågning 
af overholdelsen af reglerne for 
offentlige indkøb, bør inddrages 
i denne proces. Der bør fokuseres 
på de tre vigtigste overtrædelser 
af reglerne: uberettiget direkte 
tildeling uden udbudsprocedure, 
fejlagtig anvendelse af udvæl -
gelses- og tildelingskriterier og 
manglende ligebehandling af de 
bydende.
Bevidst omgåelse af regler
• På basis af de specifikke støttebe -
rettigelses- og udvælgelseskriteri -
er, der er fastsat i programmerne 
for udvikling af landdistrikterne, 
bør medlemsstaterne opstille ret -
ningslinjer for at hjælpe deres in -
spektører til at identificere tegn på 
formodede svigagtige handlinger.Betalinger for miljøvenligt landbrug
• Medlemsstaterne bør øge om -
fanget af deres administrative 
kontroller, så disse også omfatter 
forpligtelser, som kan kontrolleres 
på basis af dokumentation, og som 
i øjeblikket kun kontrolleres under 
de kontroller på stedet, som udfø -
res på en stikprøve på 5 % af alle 
modtagere. Desuden bør ordnin -
gen med nedsættelser og sanktio -
ner være udformet, så den har en 
effektiv afskrækkende virkning på 
potentielle overtrædere.
98 
EU’s retlige ramme for perioden 
2014-2020 er blevet vedtaget, og den 
kan være et middel til at tage fat på 
årsagerne til fejl. Det er imidlertid de 
to igangværende faser i den regule -
ringsmæssige struktur, der giver de 
største muligheder for at reducere 
fejlforekomsten: Kommissionens gen -
nemgang og godkendelse af program -
merne til udvikling af landdistrikterne 
og medlemsstaternes implementering 
af den nationale lovgivning (punkt 82 
til 92).
Anbefaling 2
Kommissionen bør nøje overvåge 
gennemførelsen af landdistriktspro -
grammer, og den bør i sine overens -
stemmelsesrevisioner tage hensyn til 
de gældende regler, herunder, hvis 
det er relevant, regler, der er vedtaget 
på national plan, med henblik på at 
mindske risikoen for en gentagelse af 
de svagheder og fejl, der opstod i pro -
grammeringsperioden 2007-2013.
43 Konklusioner og anbefalinger
99 
Retten identificerede en investe -
ringsforanstaltning (etablering af 
unge landbrugere, jf. punkt 36-38), 
og to arealrelaterede foranstaltninger 
(»betalinger til ugunstigt stillede områ -
der«, jf. punkt 66 til 69), som havde 
lave fejlforekomster. Disse foranstalt -
ninger har tre vigtige karakteristika: 
et målrettet anvendelsesområde, et 
begrænset antal krav og betaling af 
faste beløb. Retten konstaterede, at en 
anden investeringsforanstaltning, som 
støtter investeringer i forarbejdning af 
landbrugsprodukter, var mest tilbøje -
lig til at være fejlbehæftet. Mere end 
halvdelen af de reviderede projekter 
var fejlbehæftede, hvoraf en tredje -
del skyldtes formodede svigagtige 
handlinger. Retten har i en tidligere 
særberetning kritiseret denne foran -
staltnings effektivitet.
Anbefaling 3
Kommissionen og medlemsstaterne 
bør analysere:
• i hvilket omfang de særlige ka -
rakteristika ved et mere målrettet 
anvendelsesområde, få støttebe -
rettigelseskriterier og anvendelsen 
af forenklede omkostningsmeto -
der kan kopieres i udformningen 
og gennemførelsen af et stigende 
antal støtteforanstaltninger, uden 
at bringe de overordnede mål for 
disse foranstaltninger i fare• hvordan ordningen for støtte til 
investeringer i forarbejdning af 
landbrugsprodukter kan forbedres 
ved at tage hensyn til følgende 
elementer:
— de reelle behov for offentlig 
støtte i denne sektor og risiko -
en for dødvægt
— de kategorier af støttemodta -
gere, som ordningen er rettet 
mod: landbrugere, der ønsker 
at opnå vertikal integration 
af deres virksomhed eller 
firmaer, som ikke har nogen 
landbrugsaktivitet
— det høje loft for offentlig støt -
te, som udgør et incitament for 
store selskaber, eftersom kun 
de har adgang til den krævede 
medfinansiering
— det samlede sæt af støttebe -
rettigelsesbetingelser og mu -
lighederne for at omgå disse 
betingelser
— en større indsats for at forbed -
re udformningen og resulta -
terne af den administrative 
kontrol og kontrollen på stedet
• foranstaltningen betalinger for 
miljøvenligt landbrug, således at 
forpligtelser så vidt muligt kan 
kontrolleres via medlemsstaternes 
administrative kontrol
44 Konklusioner og anbefalinger
100  
For så vidt angår afhjælpningen af 
årsagerne til fejl har et tilbagevenden -
de revisionsresultat i denne beretning 
(jf. punkt 33 til 35, 38, 67, 88 til 90, 
tekstboks 3  og tekstboks 11 ) været 
behovet for at opretholde en passen -
de balance mellem reglernes antal og 
reglernes kompleksitet, eller, sagt på 
en anden måde, mellem behovet for at nå forud fastsatte målsætninger og 
behovet for at sikre lovligheden og 
den formelle rigtighed af udgifterne. 
Efter Rettens opfattelse er nøglen til 
en vellykket gennemførelse af politik -
ken for udvikling af landdistrikter at 
finde den rette balance mellem disse 
to kontravægte.
Vedtaget af Afdeling I, som ledes af Rasa Budbergytė, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 17. december 2014.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 formand
45
 Bilag
Oversigt over foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne
Investeringsforanstaltninger
ForanstaltningUdgifter1  
(euro)Reviderede 
transaktioner
Modernisering af landbrugsbedrifter 8 204 333 653 53
Basale tjenester for erhvervslivet og befolkningen i landdistrikterne 1 965 164 204 24
Etablering af unge landbrugere 2 096 198 537 20
Fornyelse og udvikling af landsbyer 2 300 229 913 20
Forøgelse af værdien af landbrugs- og skovbrugsprodukter 2 990 722 693 19
Gennemførelse af lokale udviklingsstrategier Livskvalitet/diversificering 1 707 595 920 17
Infrastruktur af betydning for udviklingen og tilpasningen af landbrug og skovbrug 2 355 539 793 15
Førtidspensionering 2 051 938 167 13
Oprettelse og udvikling af virksomheder 881 435 718 9
Bevarelse og opgradering af natur- og kulturværdien i landdistrikterne 682 545 431 8
Genetablering af potentialet i skovbruget og indførelse af forebyggende aktioner 963 189 776 5
Faglig bistand 763 706 346 4
Diversificering til ikke-landbrugsaktiviteter 714 070  708 4
Aktioner for erhvervsuddannelse og information 518 543  051 4
Fremme af turismen 482 748 900 4
Genopretning af landbrugets produktionspotentiale efter skader som følge af naturkatastrofer og indførelse af 
passende forebyggende aktioner348 644 877 4
Samarbejde om udvikling af nye produkter, processer og teknologier i landbrugs-, fødevare- og 
skovbrugssektoren113 588 163 4
Drift af den lokale aktionsgruppe, kompetenceudvikling og gennemførelse af informationstiltag i området. 545 795 172 3
Bedrifter under omstrukturering som følge af reform af en fælles markedsordning 146 941 744 3
Gennemførelse af lokale udviklingsstrategier Konkurrenceevne 145 665 094 3
Første skovrejsning på landbrugsarealer (etableringsomkostninger) 1 226 065 54522
Ikke-produktive investeringer i tilknytning til skove 379 677 940 2
Delvis selvforsynende landbrug 609 703  070 1
Ikke-produktive investeringer i tilknytning til forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug eller Natura 2000 315 192 539 1
Producentgrupper 152 989 100 1
Anvendelse af rådgivningstjenester 89 316 108 1
Landbrugeres deltagelse i ordninger for fødevarekvalitet 65 390 549 1
Oprettelse af drifts-, vikar- og rådgivningstjenester 24 853 320 1
1 Kumulative beløb betalt til medlemsstaterne siden programmeringsperiodens begyndelse (2007) og indtil udgangen af regnskabsåret 2013 
(15. oktober 2013), som registreret i Kommissionens SFC-database.
2 Med foranstaltningen første skovrejsning på landbrugsarealer ydes der støtte til etableringsomkostninger (investeringer foretaget til forberedelse 
af jorden og plantning) og arealrelateret støtte (vedligeholdelse og godtgørelse). Der sondres ikke i udgiftsanmeldelsen til Kommissionen.Bilag
46 Bilag
Investeringsforanstaltninger
ForanstaltningUdgifter1  
(euro)Reviderede 
transaktioner
Oprettelse af landbrugsrådgivnings- og udvidelsestjenester i Bulgarien og Rumænien 7 136 945 1
Forbedring af skovenes økonomiske værdi 211 138 607 0
Første skovrejsning på andre arealer end landbrugsarealer (etableringsomkostninger) 111 889  830 0
Kompetenceudvikling, informationskampagne og gennemførelse af lokale udviklingsstrategier 73 558 357 0
Oplysnings- og markedsføringsaktiviteter 66 792  678 0
Opfyldelse af regler baseret på fællesskabslovgivningen 59 547 670 0
Uddannelse og information 58 573 586 0
Gennemførelse af samarbejdsprojekter 46 980  838 0
Gennemførelse af lokale udviklingsstrategier. Miljø-/arealforvaltning 21 311 569 0
Første etablering af skovlandbrugssystemer på landbrugsarealer 536 880 0
I alt 33 499 252 991 247
Arealrelateret støtte
ForanstaltningUdgifter1  
(euro)Reviderede 
transaktioner
Betalinger for miljøvenligt landbrug 18 616 040 063 121
Betalinger for naturbetingede ulemper til landbrugere i bjergområder 6 267 068 345 43
Betalinger for naturbetingede ulemper til landbrugere i andre områder end bjergområder 6 357 074 251 35
Betalinger for dyrevelfærd 409 206 501 8
Første skovrejsning på landbrugsarealer (årlige betalinger i 5 år til vedligeholdelsesomkostninger eller godtgø -
relse for indkomsttab i 15 år)1 226 065 54526
Natura 2000-betalinger og betalinger i forbindelse med direktiv 2000/60/EF 165 985 883 1
Betalinger for miljøvenligt skovbrug 40 496 635 0
Natura 2000-betalinger 33 193  755 0
Supplering af de direkte betalinger til Bulgarien og Rumænien 436 997  683 0
I alt 33 552 128 661 214
1 Kumulative beløb betalt til medlemsstaterne siden programmeringsperiodens begyndelse (2007) og indtil udgangen af regnskabsåret 2013 
(15. oktober 2013), som registreret i Kommissionens SFC-database.
2 Med foranstaltningen første skovrejsning på landbrugsarealer ydes der støtte til etableringsomkostninger (investeringer foretaget til forberedelse 
af jorden og plantning) og arealrelateret støtte (vedligeholdelse og godtgørelse). Der sondres ikke i udgiftsanmeldelsen til Kommissionen.Bilag
47
III
Kommissionen har siden 2012 håndteret spørgs -
målet om høje fejlforekomster ved at anmode 
medlemsstaterne om nationale handlingsplaner og 
overvåge gennemførelsen deraf. På grundlag af de 
indhøstede erfaringer og Revisionsrettens anbe -
falinger er disse handlingsplaner blevet forbedret 
over tid.
De forventede resultater af samtlige foranstaltnin -
ger ses ikke altid på kort sigt, navnlig for de foran -
staltninger, der er gennemført gennem flerårige 
forpligtelser. Ikke desto mindre kan de første resul -
tater af den fælles indsats for at mindske fejlfore -
komsterne ved at gennemføre handlingsplanerne 
allerede ses i en lavere fejlforekomst for udvikling af 
landdistrikterne i 2013.
Kommissionen vil fortsat overvåge gennem -
førelsen af handlingsplanerne, både ud fra et 
revisionsmæssigt og et operationelt perspektiv, 
gennem bilaterale møder, tilsynsudvalg og årlige 
revisionsmøder.
V
Kommissionen har endvidere fundet svagheder 
vedrørende offentlige indkøb i sin egen revision. 
Der er allerede foretaget omfattende finansielle 
korrektioner i denne henseende.
Offentlige indkøb er et af de centrale ele -
menter i handlingsplanerne for udvikling af 
landdistrikterne.
Det bør ikke desto mindre bemærkes, at manglende 
overholdelse af indkøbsreglerne ikke nødvendig -
vis betyder, at 100 % af de involverede udgifter er 
ikke -støtteberettigede. Projektet som sådan kan 
sagtens nå målene og give reel merværdi.Resumé
II
Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens 
rapport om analysen af de grundlæggende årsager, 
som sammenfatter resultaterne af de seneste tre 
års revisionserklæringer og stort set bekræfter de 
hovedkonklusioner, som Kommissionen allerede har 
draget i sit arbejdsdokument om vurderingen af de 
grundlæggende årsager til fejl i gennemførelsen af 
politikken om udvikling af landdistrikterne og de 
korrigerende foranstaltninger, som blev fremlagt 
for Europa -Parlamentet og Rådet i juni 20131.
Revisionsretten rapporterer en gennemsnitlig 
fejlforekomst for 2011-2013 for udvikling af landdi -
strikterne på 8,2 %. Ikke desto mindre bemærker 
Kommissionen den let faldende udvikling i fejlfore -
komsten for ELFUL (fra 8,4 % i 2011 til 7,9 % i 2013).
Denne fejlforekomst er højere end de individuelle 
procenter, der offentliggøres hvert år af Revisions -
retten i kapitel 4 i årsrapporten. Årsagen er, at den 
nuværende analyse dækker 461 transaktioner ud af 
i alt 532 for de tre år (som omfatter sundhed, miljø 
og fiskeripolitik). De 71 transaktioner, som ikke er 
omfattet af denne rapport, har en lavere gennem -
snitlig fejlforekomst. Kommissionen bemærker 
endvidere, at Revisionsretten definerer stikprøven 
og beregner fejlforekomsten for hvert år på politisk 
plan (udvikling af landdistrikterne, miljø, fiskeri og 
sundhed).
Udvikling af landdistrikterne står for 90 % af politik -
udgifterne og er generelt mere modtagelig for fejl 
end andre områder i politikgruppen. Kompleksite -
ten af visse støtteberettigelseskrav i foranstaltnin -
gerne til udvikling af landdistrikterne spillede en 
vigtig rolle i forhold til den høje fejlforekomst.
1 SWD(2013) 244 af 27.6.2013.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 48
VIII
For så vidt angår begrænsede incitamenter til 
støttemodtagerne til at overholde deres landbrugs -
mæssige forpligtelser, viser ordninger for miljøven -
ligt landbrug landbrugernes frivillige forpligtelser 
til at give miljømæssige fordele og offentlige goder, 
der rækker videre end blot de obligatoriske krav. 
Det kompenserende aspekt i betalinger for miljø -
venligt landbrug (der omfatter omkostninger og 
indkomsttab) betyder ikke umiddelbare økonomi -
ske fordele for landbrugerne, selv om disse ikke er 
udelukket på langt sigt.
Med hensyn til en »lav« kontrolsats for forplig -
telser er medlemsstaterne ifølge den gældende 
lovgivning forpligtet til, såfremt kontrol på stedet 
afslører betydelig manglende overholdelse, at 
øge den andel af støttemodtagere, der kontrol -
leres på stedet. Den korrekte anvendelse heraf 
kontrolleres i forbindelse med Kommissionens 
overensstemmelsesrevisioner.
Kontrolprocenten for landbrugsmæssige forplig -
telser er fastsat til 100 % for administrativ kontrol 
og 5 % for kontrol på stedet. Omkostningerne til 
forvaltning og kontrol, som er offentliggjort i den 
årlige aktivitetsrapport for 2013, udgør 4 mia. EUR 
for hele den fælles landbrugspolitik. Fokus bør der -
for være på at øge effektiviteten af kontrollerne og 
ikke på flere kontroller.
Med hensyn til sanktionerne mener Kommissionen, 
at sanktioner for manglende overholdelse skal være 
forholdsmæssige, men at de fortsat skal være et 
afskrækkende middel.For perioden 2014-2020 har Kommissionen allerede 
fremlagt retningslinjer for praktikere om at undgå 
almindelige fejl i projekter under de europæiske 
struktur- og investeringsfonde. Disse retningslinjer 
blev fremlagt for forvaltningsmyndighederne og 
betalingsorganerne på seminaret om fejlforekom -
ster, der fandt sted i oktober 2014.
VI
Væsentlige mangler vedrørende den foranstaltning, 
der støtter forarbejdning af landbrugsprodukter, 
følges op i overensstemmelsesproceduren for 
revisionen.
For så vidt angår forsætlige overtrædelser, gennem -
fører Kommissionen en strategi til bekæmpelse af 
svig med relevante seminarer i flere medlemsstater.
Kommissionen er enig i denne konklusion.
Kommissionen vil fortsat give medlemsstaterne 
anbefalinger og retningslinjer samt formidle bedste 
praksis for at forbedre kontrolsystemet og dermed 
undgå fejl.
Endvidere skal betalingsorganerne overholde god -
kendelseskriterierne i bilag I i forordning 907/2014 
(programmet for 2014-2020), inden der foretages 
betalinger. Kommissionens tjenestegrene gennem -
går godkendelsen ved efterfølgende revision.
Kommissionens svar 49
Endvidere har Kommissionen allerede forelagt med -
lemsstaterne specifikke retningslinjer om offentlige 
indkøb og landbrugs-, miljø- og klimaforanstaltnin -
ger, herunder dobbeltfinansiering.
Bevidst omgåelse af reglerne er en del af strategien 
til bekæmpelse af svig og de tilrettelagte seminarer 
derom i flere medlemsstater.
XI b) 
Kommissionen accepterer anbefalingen. Kom -
missionen er i gang med at vurdere, om det nye 
program kan verificeres og kontrolleres og vil tage 
eventuelle mangler op inden for rammerne af 
tilsynsudvalgene og de årlige revisionsmøder med 
forvaltningsmyndighederne.
Endvidere vil revisionsresultaterne blive fulgt tæt 
for at spore og korrigere eventuelle fejlkilder, som 
skyldes nationale gennemførelsesregler, og om 
nødvendigt anmode om straks at få foretaget 
ændringer.
Erfaringerne fra gennemførelsen af programmerne 
og de nationale regler i forbindelse dermed vil 
blive delt gennem det europæiske netværk for 
landdistriktsudvikling og særlige seminarer om 
fejlforekomster.
XI c) 
Kommissionen accepterer delvist anbefalin -
gen, eftersom den ikke kan foregribe omfanget 
og resultatet af en sådan analyse eller lovgi -
vernes fremtidige politikvalg for den næste 
programmeringsperiode.IX
Tanken med at udarbejde handlingsplanerne var 
en forebyggende proces baseret på arbejdsdoku -
mentet fra Kommissionens tjenestegrene (2013) 
244, som er bygget på medlemsstaternes egen 
vurdering af de grundlæggende årsager, der har en 
indvirkning på fejlforekomsten. Denne proces har 
efterhånden indarbejdet det reaktive perspektiv 
ved systematisk at tage højde for revisionsresulta -
terne og foreslå specifikke korrigerende foranstalt -
ninger. Det dobbelte perspektiv (forebyggende og 
reaktivt) er stadig en del af øvelsen. Den seneste 
ajourføring af handlingsplanerne viser, at næsten 
50 % af foranstaltningerne blev udløst af konkrete 
revisionsresultater fra Revisionsrettens eller Kom -
missionens side, mens den anden halvdel var base -
ret på medlemsstaternes egne vurderinger.
Endvidere blev der i forhåndsvurderingen af, om 
de foranstaltninger, der indgår i programmerne for 
udvikling af landdistrikterne for 2014-2020, kan veri -
ficeres og kontrolleres, også taget hånd om risikoen 
for fejlforekomster fra et forebyggende perspektiv.
X
Kommissionen er enig i, at det er vigtigt at finde 
en passende balance mellem reglernes antal og 
reglernes kompleksitet på den ene side og samti -
dig sikre lovligheden og den formelle rigtighed af 
udgifterne.
XI a) 
Kommissionen accepterer anbefalingen. De spe -
cifikke spørgsmål, som Revisionsretten rejser, 
bør kun håndteres i handlingsplanerne, hvis der 
identificeres mangler. Kommissionen anerkender 
betydningen af retningslinjer i forbindelse med de 
tre grundlæggende årsager til fejl og formidling 
af bedste praksis. Dette håndteres gennem det 
europæiske netværk for landdistriktsudvikling og 
seminarerne.
Kommissionens svar 50
Denne fejlforekomst er højere end de individuelle 
procenter, der offentliggøres hvert år af Revisions -
retten i kapitel 4 i årsrapporten. Årsagen er, at den 
nuværende analyse dækker 461 transaktioner ud af 
i alt 532 for de tre år (som omfatter sundhed, miljø 
og fiskeripolitik). De 71 transaktioner, som ikke er 
omfattet af denne rapport, har en lavere gennem -
snitlig fejlforekomst. Kommissionen bemærker 
endvidere, at Revisionsretten definerer stikprøven 
og beregner fejlforekomsten for hvert år på politisk 
plan (udvikling af landdistrikterne, miljø, fiskeri og 
sundhed).
Udvikling af landdistrikterne står for 90 % af politik -
udgifterne og er generelt mere modtagelig for fejl 
end andre områder i politikgruppen. Kompleksite -
ten af visse støtteberettigelseskrav i foranstaltnin -
gerne til udvikling af landdistrikterne spillede en 
vigtig rolle i forhold til den høje fejlforekomst.
05
Fejlforekomster viser ikke nødvendigvis, at mål -
sætningerne for politikken ikke er opfyldt, hvilket 
kun kan angives ved at vurdere resultaterne af de 
støttede foranstaltninger. For at opfylde målsætnin -
gerne for politikken for udvikling af landdistrikterne 
er det uundgåeligt med en vis grad af kompleksitet 
i gennemførelsen af politikken under hensynta -
gen til de ambitiøse målsætninger for udvikling af 
landdistrikterne. I lyset heraf skal det anerkendes, at 
det vil blive meget vanskeligt at nå en fejlforekomst 
på 2 % eller derunder uden at anvende urimelige 
kontrolressourcer til prohibitive omkostninger.I 2017 vil Kommissionen udarbejde en strategirap -
port om fonden, der sammenfatter de årlige status -
rapporter, som medlemsstaterne indsender (artikel 
53 i forordning 1303/2013). Endvidere vil Kommis -
sionen og medlemsstaterne vurdere resultaterne 
af programmerne for udvikling af landdistrikterne 
i den planlagte gennemgang i henhold til artikel 21 
i forordning 1303/2013. I lyset af denne og anden 
dokumentation (f.eks. revisionsresultater) vil Kom -
missionen vurdere udformningen af politikkerne og 
det eventuelle behov for at komme med forslag til 
den følgende programmeringsperiode.
Ved slutningen af programmeringsperioden vil 
Kommissionen foretage en grundig analyse af det 
fortsatte behov for de enkelte støtteforanstaltnin -
ger, inden den fremsætter et forslag for den føl -
gende programmeringsperiode, på samme måde 
som det er sket for den nuværende periode.
Kommissionen er enig i, at der om muligt skal 
anvendes administrativ kontrol, men bemærker, at 
dette i de fleste tilfælde ikke er muligt for miljøven -
lige landbrugsoperationer.
Indledning
01
EU afsatte 96 mia., og medlemsstaternes bidrag 
ventes at nå 55 mia.
04
Revisionsretten rapporterer en gennemsnitlig 
fejlforekomst for 2011-2013 for udvikling af landdi -
strikterne på 8,2 %. Ikke desto mindre bemærker 
Kommissionen den let faldende udvikling i fejlfore -
komsten for ELFUL (fra 8,4 % i 2011 til 7,9 % i 2013).
Kommissionens svar 51
Offentlige indkøb er et af de centrale ele -
menter i handlingsplanerne for udvikling af 
landdistrikterne.
Det bør ikke desto mindre bemærkes, at manglende 
overholdelse af indkøbsreglerne ikke nødvendig -
vis betyder, at 100 % af de involverede udgifter er 
ikke -støtteberettigede. Projektet som sådan kan 
sagtens nå målene og give reel merværdi.
Endvidere vedtog Kommissionen den 19. decem -
ber 2013 nye retningslinjer for fastsættelse af finan -
sielle korrektioner, som Kommissionen skal foretage 
af udgifter, der finansieres af Unionen ved delt 
forvaltning, som følge af manglende overholdelse 
af reglerne om offentlige kontrakter2. Med hensyn 
til disse retningslinjer vurderes manglende overhol -
delse af reglerne om offentlige indkøb på grundlag 
af proportionalitetsprincippet.
Et vejledningsdokument om de mest almindelige 
uregelmæssigheder i forvaltningen af de europæi -
ske struktur- og investeringsfonde er allerede fore -
lagt medlemsstaterne (4. seminar om fejlforekomst, 
oktober 2014).
27
For så vidt angår tabel 1:
Rumænien:  Den rapporterede fejl blev opdaget 
af Revisionsretten i DAS 2012. Handlingsplanen 
for RO -fejlforekomster omfatter foranstaltnin -
ger til håndtering af svagheder i de offentlige 
indkøbsprocedurer.
Nederlandene:  Indkøbsreglerne blev trukket 
tilbage med tilbagevirkende kraft af kommunen 
i 2012 med virkning fra 1. januar 2010. Dette burde 
imidlertid ikke have været anvendt i dette tilfælde. 
Kommissionen følger op med medlemsstaten.
Tyskland (Brandenburg -Berlin): Da de sidste for -
pligtelser vedrørende bredbånd kunne gives i 2012, 
kunne der ikke indføres yderligere forebyggende og 
korrigerende foranstaltninger. Støtte til bredbånd 
er ikke længere planlagt for perioden 2014-2020.
2 Kommissionens afgørelse C(2013) 9527.Typer og forekomst af de fundne fejl
12
For så vidt angår den type fejl, som Revisionsretten 
anfører, bør det bemærkes, at Kommissionen i sin 
egen revision af investeringsforanstaltninger og 
arealrelaterede foranstaltninger fandt mangler sva -
rende til dem, som Revisionsretten har fundet. Der 
er indført finansielle korrektioner for de relevante 
medlemsstater (eller den efterprøvende regn -
skabsafslutning vil blive gennemført med henblik 
på at foretage sådanne korrektioner) for at beskytte 
EU-budgettet. Endvidere skulle de relevante med -
lemsstater træffe afhjælpende foranstaltninger, 
hvor der blev fundet mangler.
14
Politikken for udvikling af landdistrikterne gennem -
føres via et nationalt eller regionalt program for 
udvikling af landdistrikterne. Størstedelen af fejlene 
vedrører bestemte betingelser, som er fastlagt 
i programmerne, eller andre nationale regler. Disse 
er nødvendige for at kunne gennemføre politikken, 
men for medlemsstaterne består udfordringen 
i at begrænse disse nationale regler til dem, der 
er strengt nødvendige for at opfylde de politiske 
målsætninger.
For programmeringsperioden 2014-2020 skal alle 
programmer for udvikling af landdistrikterne 
indeholde en forhåndsvurdering af, om foranstalt -
ningerne kan verificeres og kontrolleres, som skal 
udføres af forvaltningsmyndigheden og betalings -
organet sammen.
Bemærkninger
26
Kommissionen fandt i forbindelse med sine egne 
revisioner også mangler vedrørende de offentlige 
indkøbsprocedurer. Der er allerede foretaget finan -
sielle korrektioner i denne henseende.
Kommissionens svar 52
40
Kommissionen vil gerne påpege, at de svigag -
tige udgifter til udvikling af landdistrikterne, som 
er opdaget og rapporteret af medlemsstaterne, 
udgør 0,11 %3.
43
Kommissionen fandt under sin egen revision også 
svagheder i kriteriet for verificering af små og 
mellemstore virksomheder (SMV’er) og manglende 
overholdelse af passende private indkøbsproce -
durer. Ved konstatering af mangler er der indført 
finansielle nettokorrektioner for de relevante 
medlemsstater (eller den efterprøvende regn -
skabsafslutning vil blive gennemført med henblik 
på at foretage sådanne korrektioner) for at beskytte 
EU-budgettet. Endvidere skulle de relevante med -
lemsstater træffe afhjælpende foranstaltninger.
Inden for den nuværende rammelovgivning for 
2014-2020 er der ingen grænser for størrelsen af 
virksomheden med hensyn til at være støtteberetti -
get ved investeringer i fysiske aktiver. Medlemssta -
terne kan målrette støtten til specifikke støttemod -
tagere efter konklusionerne i SWOT -analysen og 
behovsvurderingerne. Disse ekstra krav skal kunne 
kontrolleres og verificeres.
46
Tilsvarende bestemmelser finder anvendelse i peri -
oden 2014-2020.
48
Kommissionen er enig i, at de nationale myndig -
heder kunne have opdaget mange af de fejl, som 
Revisionsretten fandt. Reglerne om den fælles 
landbrugspolitik giver medlemsstaterne alle de 
nødvendige instrumenter til at mindske de fleste 
risici for fejl.
Kommissionen vil fortsat give medlemsstaterne 
anbefalinger og retningslinjer samt formidle bedste 
praksis for at forbedre kontrolsystemet og dermed 
undgå fejl.
3  Rapport fra Kommissionen til Europa -Parlamentet og Rådet: 
Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser - 
Bekæmpelse af svig Årsrapport 2013, COM(2014) 474.Tekstboks 2 
Sverige har medtaget »offentlige indkøb« som den 
grundlæggende årsag til fejl og korrigerende og 
forebyggende foranstaltninger i sin handlingsplan 
for fejlforekomster.
32
Svaghederne i tabel 2 er omfattet af den relevante 
handlingsplan med det formål at forbedre det 
administrative kontrolsystem.
35
Kommissionen er enig i, at forenkling ikke bør stå 
i vejen for iagttagelsen af principperne for forsvar -
lig økonomisk forvaltning.
Den nye lovgivningsramme for den fælles land -
brugspolitik 2014-2020 indeholder forenklingsfakto -
rer, som ikke indvirker negativt på forsvarlig økono -
misk forvaltning (f.eks. udbetaling af engangsbeløb, 
standardomkostninger). I artikel 60 i forordning 
1305/2013 fastslås det, at kun udgifter, der er 
afholdt, efter at en ansøgning er blevet indgivet, 
betragtes som støtteberettiget.
Tekstboks 3 
Disse svagheder er omfattet af den relevante hand -
lingsplan med det formål at forbedre det admini -
strative kontrolsystem.
Dette er ikke længere muligt i henhold til den nye 
rammelovgivning. Se svar på punkt 35.
38
Udbetaling af engangsbeløb, som f.eks. i forbin -
delse med støtte til unge landbrugere, må ikke 
modvirke andre foranstaltningers politiske mål -
sætninger. Forenkling i gennemførelsen skal derfor 
sikre en passende balance i forhold til at opfylde de 
politiske målsætninger og opnå en forsvarlig øko -
nomisk balance. Fordelen ved at reducere fejlfore -
komsten bør ikke være den eneste faktor, der skal 
tages højde for.
Kommissionens svar 53
62
Med hensyn til en »lav« kontrolsats for forpligtelser 
vedrørende miljøvenligt landbrug er medlemssta -
terne ifølge den gældende lovgivning forpligtet til, 
såfremt kontrol på stedet afslører betydelig mang -
lende overholdelse i forbindelse med en bestemt 
støtteordning eller støtteforanstaltninger eller i en 
region eller en del af en region, at øge den andel af 
støttemodtagerne, der kontrolleres på stedet.
Afhængigt af medlemsstaten og den enkelte foran -
staltning kan den faktiske kontrol på stedet over -
stige 5 %. Den korrekte anvendelse heraf verificeres 
gennem den overensstemmelsesrevision, som 
Kommissionen gennemfører.
Alle kriterier vedrørende støtteberettigelse, for -
pligtelser mv. skal kontrolleres under kontrollen 
på stedet. Hvis nogle af disse ikke kan kontrolleres 
i forbindelse med kontrollen på stedet, skal der 
planlægges et nyt besøg.
63
Ifølge de gældende retsakter skal den administra -
tive kontrol omfatte alle de elementer, som det 
er muligt og hensigtsmæssigt at kontrollere med 
administrative midler (herunder opfyldelse af for -
pligtelser vedrørende miljøvenligt landbrug).
Kommissionen kontrollerer endvidere i forbindelse 
med sin overensstemmelsesrevision, om kontrol -
len kan udføres administrativt i tillæg til på stedet. 
Hvor det er relevant, udstedes der anbefalinger 
til medlemsstaterne, og der anvendes finansielle 
korrektioner.
Endvidere indeholder en ny rammelovgivning for 
den fælles landbrugspolitik for 2014-2020 bestem -
melser, hvorefter medlemsstaterne skal sikre, at alle 
foranstaltninger vedrørende udvikling af landdi -
strikterne, som påtænkes gennemført, kan verifi -
ceres og kontrolleres. Programmet om udvikling 
af landdistrikterne skal indeholde en forhåndsvur -
dering af, om foranstaltningerne kan verificeres og 
kontrolleres.Tekstboks 5 
Disse svagheder er omfattet af den relevante hand -
lingsplan med det formål at forbedre det admini -
strative kontrolsystem.
51
Kommissionen fandt under sin egen revision også 
svagheder i forbindelse med udøvelsen af admi -
nistrativ kontrol. De berørte medlemsstater skulle 
træffe afhjælpende foranstaltninger, og hvor det er 
relevant, er der indført finansielle korrektioner.
57
Kommissionen fandt under sin egen revision lige -
ledes svagheder i verificeringen af forpligtelserne 
vedrørende miljøvenligt landbrug, og de berørte 
medlemsstater blev forpligtet til at træffe afhjæl -
pende foranstaltninger. De berørte medlemsstater 
er endvidere pålagt finansielle korrektioner, hvor 
det er relevant.
Tekstboks 7 
Manglerne vedrørende Malta skyldes i høj grad, at 
støttemodtagerne under foranstaltningen til mil -
jøvenligt landbrug ikke har opfyldt forpligtelserne. 
Den maltesiske forvaltning har truffet mange mål -
rettede informationsforanstaltninger og har givet 
visse støttemodtagere personlig oplæring.
59
Ordninger for miljøvenligt landbrug viser, at land -
brugerne frivilligt har påtaget sig at sikre miljø -
mæssige fordele og miljømæssige offentlige goder, 
som rækker videre end de obligatoriske krav. Det 
kompenserende aspekt i betalinger for miljøvenligt 
landbrug (der omfatter omkostninger og indkomst -
tab) betyder ikke umiddelbare økonomiske fordele 
for landbrugerne, selv om disse ikke er udelukket på 
langt sigt.
Kommissionens svar 54
Kommissionen vil fortsat overvåge gennem -
førelsen af handlingsplanerne, både ud fra et 
revisionsmæssigt og et operationelt perspektiv, 
gennem bilaterale møder, tilsynsudvalg og årlige 
revisionsmøder.
75
Kommissionens beføjelser er blevet styrket med 
den nye forordning (EU) nr. 1306/2013 om den fæl -
les landbrugspolitik. I henhold til artikel 41, stk. 2, 
kan mellemliggende betalinger til en medlemsstat 
nedsættes eller suspenderes, hvis en eller flere 
nøglekomponenter i det pågældende nationale 
kontrolsystem ikke fungerer, eller de nødvendige 
afhjælpende foranstaltninger ikke er gennemført. 
I henhold til artikel 36, stk. 7, kan de mellemlig -
gende betalinger afbrydes som en yderligere hurtig 
foranstaltning, hvis der er tvivl om betalingernes 
lovlighed og formelle rigtighed.
Endvidere skal de enkelte betalingsorganer, som 
der er taget forbehold for i GD AGRI’s årlige aktivi -
tetsrapport, handle hurtigt for at undgå finansielle 
korrektioner.
Kommissionen mener, at sanktioner for manglende 
overholdelse skal være forholdsmæssige, men at de 
fortsat skal være et afskrækkende middel.
76
Der blev fulgt systematisk op på revisionsresulta -
terne i den seneste opdatering af handlingspla -
nerne (september 2014). Medlemsstaterne skulle 
i langt højere grad tage højde for Revisionsrettens 
og Kommissionens revisionsresultater. Faktisk 
omhandlede 46 % af de foranstaltninger, som 
medlemsstaterne forelagde, konkrete revisionsre -
sultater, hvoraf de 50 % kom fra Revisionsrettens 
rapporter.
Det bør ligeledes bemærkes, at alle de væsentlige 
tilfælde, som Revisionsretten har rapporteret, er 
blevet fulgt op af Kommissionen, herunder gen -
nem en overensstemmelsesprocedure, hvor det er 
relevant.64
Kommissionen mener, at sanktioner for manglende 
overholdelse skal være forholdsmæssige, men at de 
fortsat skal være et afskrækkende middel.
I henhold til den nye rammelovgivning skal der 
også tages højde for nye forekomster, når nedsæt -
telsen beregnes. Det er op til medlemsstaterne 
at definere den faktiske anvendelse af kriterierne 
i lovteksterne samt de konkrete forekomster og 
beløb herfor.
65
I tilfælde af alvorlig manglende overholdelse af for -
pligtelserne udelukkes støttemodtageren fra støtte 
i det år, det konstateres, og det efterfølgende år.
Tekstboks 10 
Disse svagheder er omfattet af den relevante hand -
lingsplan med det formål at forbedre det admini -
strative kontrolsystem.
74
Kommissionen har siden 2012 håndteret spørgs -
målet om høje fejlforekomster ved at anmode 
medlemsstaterne om nationale handlingsplaner og 
overvåge gennemførelsen deraf. På grundlag af de 
indhøstede erfaringer og Revisionsrettens anbe -
falinger er disse handlingsplaner blevet forbedret 
over tid.
De forventede resultater af samtlige foranstaltnin -
ger ses ikke altid på kort sigt, navnlig for de foran -
staltninger, der er gennemført gennem flerårige 
forpligtelser. Ikke desto mindre kan de første 
resultater af Kommissionens og medlemsstaternes 
fælles indsats for at mindske fejlforekomsterne ved 
at gennemføre handlingsplanerne allerede ses i en 
lavere fejlforekomst for udvikling af landdistrikterne 
i 2013.
Kommissionens svar 55
80
Kommissionen følger op på de konstaterede mang -
ler i forbindelse med revisionsresultaterne, og med -
lemsstaterne anmodes systematisk om at håndtere 
dem i handlingsplanerne.
81
At medlemsstaterne har gennemført forhånds -
vurderinger om, hvorvidt foranstaltningerne kan 
verificeres og kontrolleres (forebyggende), og fulgt 
nærmere op på revisionsresultaterne giver mulig -
hed for at øge effektiviteten af handlingsplanerne 
som vist i opdateringen fra oktober 2014.
90
Den ændring, som Revisionsretten henviser til, 
blev indført, fordi omkostningerne ved at anvende 
administrative sanktioner for små beløb kunne være 
uforholdsmæssige i forhold til fordelene og derfor 
være til fare for forsvarlig økonomisk forvaltning.
91
Kommissionen er fuldt ud klar over betydningen 
af de efterfølgende faser af lovgivningsprocessen. 
I denne henseende er medlemsstaternes ansvars -
områder blevet forbedret gennem krav om en 
forhåndsvurdering fra både forvaltningsmyndig -
hederne og betalingsorganerne af, hvorvidt de 
programmerede foranstaltninger kan verificeres 
og kontrolleres. Endvidere råder Kommissionen nu 
over styrkede forebyggelsesinstrumenter såsom 
suspensioner og afbrydelser, som kan have en 
afskrækkende virkning på fejl.
Som bekræftet af Revisionsretten i denne særbe -
retning har »gold -plating« (flere og uberettigede 
nationale/regionale regler) kun haft en marginal 
indvirkning på fejlforekomsten.77
Inden for rammerne af den tredje ajourføring af 
handlingsplanerne i september 2014 blev med -
lemsstaterne anmodet om at angive overvågnings -
indikatorer og de seneste kendte resultater for at 
forbedre effektiviteten af foranstaltningerne.
78
De fire fælles udvalgsmøder om udvikling af landdi -
strikterne og landbrugsfondene, som udelukkende 
omhandlede fejlforekomster (seminarerne), som 
indtil videre er blevet arrangeret, har været en 
systematisk proces, hvor deling af god og innovativ 
praksis har fundet sted. Derudover bør det bemær -
kes, at der uden for rammerne af seminarerne og 
det europæiske netværk for landdistriktsudviklings 
aktiviteter ligeledes udveksles bedste praksis på de 
formelle møder i Udvalget for Udvikling af Landdi -
strikterne og på de tre årlige møder mellem direk -
tørerne i alle medlemsstaternes betalingsorganer.
Fra 2015 vil det europæiske netværk for land -
distriktsudvikling være endnu en metode til at 
udbrede bedste praksis i perioden 2014-2020. 
Det europæiske netværk for landdistriktsud -
vikling vil arrangere specifikke begivenheder, 
dele relevante oplysninger og involvere aktører 
i oplysningsaktiviteter.
79
Kommissionen sikrer løbende udveksling med 
medlemsstaterne om spørgsmål vedrørende 
fejlforekomster og har stillet et omfattende sæt 
vejledningsdokumenter til rådighed om foranstalt -
ninger vedrørende udvikling af landdistrikterne og 
andre relevante horisontale emner (f.eks. forenk -
lede omkostningsmuligheder, regler for offentlige 
indkøb).
Navnlig omfattede SWD(2013) 244 om fejlforekom -
ster i forbindelse med udvikling af landdistrikterne 
et fælles sæt grundlæggende årsager, der kan blive 
relevante i alle medlemsstaterne, som i sidste ende 
skal definere, hvilke årsager de påvirkes af, og fast -
lægge passende afhjælpende foranstaltninger.
Kommissionens svar 56
95 – Andet led
Kommissionen er enig i denne konklusion.
Kommissionen vil fortsat give medlemsstaterne 
anbefalinger og retningslinjer samt formidle bedste 
praksis for at forbedre kontrolsystemet og dermed 
undgå fejl.
Endvidere skal betalingsorganerne overholde god -
kendelseskriterierne i bilag I i forordning 907/2014 
(programmet for 2014-2020), inden der foretages 
betalinger. Kommissionens tjenestegrene gennem -
går godkendelsen ved efterfølgende revision.
96
For så vidt angår begrænsede incitamenter til 
støttemodtagerne til at overholde deres landbrugs -
mæssige forpligtelser, viser ordninger for miljøven -
ligt landbrug landbrugernes frivillige forpligtelser 
til at give miljømæssige fordele og offentlige goder, 
der rækker videre end blot de obligatoriske krav. 
Det kompenserende aspekt i betalinger for miljø -
venligt landbrug (der omfatter omkostninger og 
indkomsttab) betyder ikke umiddelbare økonomi -
ske fordele for landbrugerne, selv om disse ikke er 
udelukket på langt sigt.
Med hensyn til en »lav« kontrolsats for forplig -
telser er medlemsstaterne ifølge den gældende 
lovgivning forpligtet til, såfremt kontrol på stedet 
afslører betydelig manglende overholdelse, at 
øge den andel af støttemodtagere, der kontrol -
leres på stedet. Den korrekte anvendelse heraf 
kontrolleres i forbindelse med Kommissionens 
overensstemmelsesrevisioner.
Kontrolprocenten for landbrugsmæssige forplig -
telser er fastsat til 100 % for administrativ kontrol 
og 5 % for kontrol på stedet. Omkostningerne til 
forvaltning og kontrol, som er offentliggjort i den 
årlige aktivitetsrapport for 2013, udgør 4 mia. EUR 
for hele den fælles landbrugspolitik. Fokus bør der -
for være på at øge effektiviteten af kontrollerne og 
ikke på flere kontroller.Konklusioner og anbefalinger
93
Kommissionen har siden 2012 håndteret spørgs -
målet om høje fejlforekomster ved at anmode 
medlemsstaterne om nationale handlingsplaner og 
overvåge gennemførelsen deraf. På grundlag af de 
indhøstede erfaringer og Revisionsrettens anbe -
falinger er disse handlingsplaner blevet forbedret 
over tid.
De forventede resultater af samtlige foranstaltnin -
ger ses ikke altid på kort sigt, navnlig for de foran -
staltninger, der er gennemført gennem flerårige 
forpligtelser. Ikke desto mindre kan de første 
resultater af Kommissionens og medlemsstaternes 
fælles indsats for at mindske fejlforekomsterne ved 
at gennemføre handlingsplanerne allerede ses i en 
lavere fejlforekomst for udvikling af landdistrikterne 
i 2013.
Kommissionen vil fortsat overvåge gennem -
førelsen af handlingsplanerne, både ud fra et 
revisionsmæssigt og et operationelt perspektiv, 
gennem bilaterale møder, tilsynsudvalg og årlige 
revisionsmøder.
95 – Første led
Kommissionen har endvidere fundet svagheder 
vedrørende disse spørgsmål i sin egen revision. Der 
er allerede foretaget omfattende finansielle korrek -
tioner i denne henseende.
Offentlige indkøb og manglende overholdelse af 
forpligtelser er et af de centrale elementer i hand -
lingsplanerne for udvikling af landdistrikterne.
Det bør ikke desto mindre bemærkes, at manglende 
overholdelse af indkøbsreglerne ikke nødvendig -
vis betyder, at 100 % af de involverede udgifter er 
ikke -støtteberettigede. Projektet som sådan kan 
sagtens nå målene og give reel merværdi.
Kommissionens svar 57
Anbefaling 1 – Offentlige indkøb
Denne anbefaling er rettet til medlemsstaterne.
Ikke desto mindre vil Kommissionen gerne under -
strege, at den for perioden 2014-2020 allerede har 
fremlagt retningslinjer for praktikere om at undgå 
almindelige fejl i projekter under de europæiske 
struktur- og investeringsfonde. Disse retningslinjer 
blev fremlagt for forvaltningsmyndighederne og 
betalingsorganerne på seminaret om fejlforekom -
ster, der fandt sted i oktober 2014.
Anbefaling 1 – Bevidst omgåelse 
af regler
Kommissionen er enig med anbefalingen til 
medlemsstaterne.
Anbefaling 1 – Betalinger 
for miljøvenligt landbrug
Kommissionen er enig i anbefalingerne til med -
lemsstaterne og vil gerne understrege, at den 
i forbindelse med sin overensstemmelsesrevision 
systematisk verificerer, om der kan gennemfø -
res administrativ kontrol ud over kontrollerne 
på stedet. I så fald udstedes der anbefalinger til 
medlemsstaterne for at øge omfanget af de admini -
strative kontroller, ligesom der anvendes finansielle 
korrektioner.
Endvidere indeholder rammelovgivningen for den 
fælles landbrugspolitik for 2014-2020 bestemmelser, 
hvorefter medlemsstaterne skal sikre, at alle for -
anstaltninger vedrørende udvikling af landdistrik -
terne, som påtænkes gennemført, kan verificeres og 
kontrolleres.
Alle programmer for udvikling af landdistrikterne 
skal indeholde en forhåndsvurdering af, om for -
anstaltningerne kan verificeres og kontrolleres, 
herunder landbrugs-, miljø- og klimaforanstalt -
ninger, operationer og konkrete forpligtelser. 
Hvis disse kontroller ikke er tilfredsstillende, skal 
programmerne for udvikling af landdistrikterne 
ændres i overensstemmelse dermed (artikel 62 
i forordning 1305/2013). Endvidere påtænkes en 
fuld nedsættelse af støtten ved alvorlig manglende 
overholdelse af forpligtelserne eller manglende 
overholdelse af kriterierne for støtteberettigelse 
samt udelukkelse af støttemodtageren fra at mod -
tage støtte i det år, hvor dette konstateres, samt det 
efterfølgende år.Med hensyn til sanktionerne mener Kommissionen, 
at sanktioner for manglende overholdelse skal være 
forholdsmæssige, men at de fortsat skal være et 
afskrækkende middel.
97
Tanken med at udarbejde handlingsplanerne var 
en forebyggende proces baseret på SWD(2013) 
244, som er bygget på medlemsstaternes egen 
vurdering af de grundlæggende årsager, der har en 
indvirkning på fejlforekomsten. Denne proces har 
efterhånden indarbejdet det reaktive perspektiv 
ved systematisk at tage højde for revisionsresulta -
terne og foreslå specifikke korrigerende foranstalt -
ninger. Det dobbelte perspektiv (forebyggende og 
reaktivt) er stadig en del af øvelsen. Den seneste 
ajourføring af handlingsplanerne viser, at næsten 
50 % af foranstaltningerne blev udløst af konkrete 
revisionsresultater fra Revisionsrettens eller Kom -
missionens side, mens den anden halvdel var base -
ret på medlemsstaternes egne vurderinger.
Endvidere blev der i forhåndsvurderingen af, om 
de foranstaltninger, der indgår i programmerne for 
udvikling af landdistrikterne for 2014-2020, kan veri -
ficeres og kontrolleres, også taget hånd om risikoen 
for fejlforekomster fra et forebyggende perspektiv.
Anbefaling 1
Kommissionen accepterer anbefalingen. De speci -
fikke spørgsmål, som Revisionsretten rejser, bør kun 
håndteres i handlingsplanerne, hvis der identifice -
res mangler.
Kommissionen anerkender betydningen af ret -
ningslinjer i forbindelse med de tre grundlæggende 
årsager til fejl og formidling af bedste praksis. Dette 
håndteres gennem det europæiske netværk for 
landdistriktsudvikling og seminarerne.
Endvidere har Kommissionen allerede forelagt 
medlemsstaterne specifikke retningslinjer om 
offentlige indkøb og landbrugs-, miljø- og klima -
foranstaltninger, herunder dobbeltfinansiering. 
Bevidst omgåelse af reglerne er en del af strategien 
til bekæmpelse af svig og de tilrettelagte seminarer 
derom i flere medlemsstater.
Kommissionens svar 58
I 2017 vil Kommissionen udarbejde en strategi -
rapport om fonden, der sammenfatter de årlige 
statusrapporter, som medlemsstaterne indsender 
(artikel 53 i forordning 1303/2013). Endvidere vil 
Kommissionen og medlemsstaterne vurdere resul -
taterne af programmerne for udvikling af landdi -
strikterne i den planlagte gennemgang i henhold 
til artikel 21 i forordning 1303/2013. I lyset af denne 
og anden dokumentation (f.eks. revisionsresultater) 
vil Kommissionen vurdere udformningen af politik -
kerne og det eventuelle behov for at komme med 
forslag til den følgende programmeringsperiode.
Ved slutningen af programmeringsperioden vil 
Kommissionen foretage en grundig analyse af det 
fortsatte behov for de enkelte støtteforanstaltnin -
ger, inden den fremsætter et forslag for den føl -
gende programmeringsperiode, på samme måde 
som det er sket for den nuværende periode.
Anbefaling 3 – Sidste led
Kommissionen er enig i, at der om muligt skal 
anvendes administrativ kontrol, men bemærker, at 
dette i de fleste tilfælde ikke er muligt for miljøven -
lige landbrugsoperationer.Med hensyn til sanktionerne er Kommissionen enig 
i, at sanktioner for manglende overholdelse skal 
være forholdsmæssige, men at de fortsat skal være 
et afskrækkende middel.
Anbefaling 2
Kommissionen accepterer denne anbefaling. 
Kommissionen er i gang med at vurdere, om det 
nye program kan verificeres og kontrolleres, og vil 
tage eventuelle mangler op inden for rammerne af 
tilsynsudvalgene og de årlige revisionsmøder med 
forvaltningsmyndighederne.
Endvidere vil revisionsresultaterne blive fulgt tæt 
for at spore og korrigere eventuelle fejlkilder, som 
skyldes nationale gennemførelsesregler, og der vil 
om nødvendigt blive anmodet om straks at få fore -
taget ændringer.
Erfaringerne fra gennemførelsen af programmerne 
og de nationale regler i forbindelse dermed vil 
blive delt gennem det europæiske netværk for 
landdistriktsudvikling og særlige seminarer om 
fejlforekomster.
Anbefaling 3
Kommissionen accepterer delvist anbefalin -
gen, eftersom den ikke kan foregribe omfanget 
og resultatet af en sådan analyse eller lovgi -
vernes fremtidige politikvalg for den næste 
programmeringsperiode.
SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•  et eksemplar: 
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
•  flere eksemplarer eller plakater/kort: 
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet). 
Betalingspublikationer:
• via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
QJ-AB-14-024-DA-N  ISSN 1977-5636
Retten anslår den gennemsnitlige fejlforekomst 
for de udgifter til udvikling af landdistrikter, der 
er afholdt i de seneste tre år, til at være 8,2 %. 
Medlemsstaternes kontrolmyndigheder 
opdagede ikke fejlene, fordi kontrollen ikke er 
udtømmende, og fordi den er baseret på 
utilstrækkelige oplysninger. Manglende 
overholdelse af reglerne for offentlige indkøb, 
formodede forsætlige overtrædelser begået af 
private støttemodtagere og manglende 
overholdelse af landbrugsforpligtelser 
i forbindelse med arealrelateret støtte er nogle 
af hovedårsagerne til fejlene. Kommissionen og 
medlemsstaterne er kun delvis effektive med 
hensyn til at takle de vigtigste årsager til den 
høje fejlforekomst på området udvikling af 
landdistrikterne. Retten fremsætter en række 
specifikke anbefalinger om gennemførelse af 
korrigerende og forebyggende aktioner med 
henblik på at afhjælpe de svagheder, der er 
udbredt på EU -niveau.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET