DA Den Europæiske Unions Tidende C 207/7

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Udjævning af investeringskløften: hvordan tackler vi udfordringerne?

(2017/C 207/03)

Ordfører: Markku MARKKULA (FI/EPP), medlem af byrådet i Espoo

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Den nuværende investeringskløft i Europas kommuner og regioner

1. Det Europæiske Regionsudvalg (RU) bemærker, at investeringerne i Europa er dalet med i alt 15 % som en direkte følge af den finansielle og økonomiske krise, at de offentlige investeringer også er faldet som følge af begrænsninger indført af de budgetregulerende mekanismer på europæisk og nationalt niveau og at investeringsniveauet i Europa som helhed stadig ligger under niveauet før krisen i nominelle tal — i 2015 næsten 60 mia. EUR under niveauet i 2008 (1). Det mener, at EU ud over de faldende investeringer i absolutte tal også lider under et underskud af konkurrenceevne som følge af forældede infrastrukturer og utilstrækkelige investeringer i digital og økologisk omstilling samt innovation;

2. understreger at de lokale og regionale myndigheder er ansvarlige for over halvdelen af de offentlige investeringer i EU, og at deres investeringer på områder som infrastruktur, energi, offentlig transport, uddannelse, sundhed og mange flere har direkte indvirkning på de lokale økonomier, dynamikken i erhvervslivet og de europæiske borgeres liv og velfærd;

3. bifalder Europa-Parlamentets opfordring til et større ejerskab på nationalt, regionalt og lokalt plan for udformningen og gennemførelsen af vækst- og jobskabelsesstrategier og glæder sig over støtten til RU's ønske om en adfærdskodeks for inddragelsen af de lokale og regionale myndigheder i det europæiske semester (2);

4. betoner i denne forbindelse, at de nuværende offentlige udgifter til investeringer fortsat er halverede i forhold til før krisen, hvilket betyder, at der hvert år er investeringer til en værdi af flere hundrede millioner euro, som ikke bliver foretaget i Europas regioner og kommuner;

5. henviser til en fælles rundspørge foretaget af Det Europæiske Regionsudvalg (RU) og OECD i 2015, hvor 96 % af respondenterne, som repræsenterede kommuner og regioner, rapporterede om nedskæringer af de offentlige investeringsudgifter (3). Dette er blevet bekræftet af en nylig RU-rundspørge (4), hvor 75 % af respondenterne på lokalt og regionalt plan sagde, at de havde oplevet et betydeligt fald i de samlede investeringer i deres kommune eller region mellem 2008 og 2014. Kun en tredjedel mente, at situationen er ved at blive bedre nu;

6. minder om OECD's (5) og IMF's opfordring til et koordineret globalt finanspolitisk stimuleringsprogram i lyset af den monetære politiks aktuelle begrænsede spillerum, de ekstremt lave rentesatser og det faktum, at de senere års bestræbelser på budgetkonsolidering har nedbragt gælden i forhold til BNP i en række lande og givet større spillerum. For at kunne give aktiviteten et skub skal de øgede offentlige udgifter være proportionelle og frem for alt tydeligt prioritere investeringer, der fremmer væksten, såsom forskning og udvikling, uddannelse af lønmodtagere og miljøvenlige infrastrukturer;

7. understreger, at potentialet for strategiske investeringer i kommuner og regioner er meget større end de almindelige førkrisetendenser viser, ikke mindst på grund af den omfattende videns- og kompetenceudvikling, faldende rentesatser og de muligheder, som digitaliseringen medfører, den samarbejdsbaserede og den cirkulære økonomi samt de muligheder, der findes for i højere grad at inddrage SMV'erne i det stadigt mere globale erhvervsklima;

8. gentager, at dette vedvarende fald i de samlede investeringer ikke er holdbart, og at lave investeringer ikke alene sinker genopretningen, men også truer EU's fremtidige potentiale til vækst og innovation ved at forringe de økonomiske resultater på langt sigt og jobskabelsen;

9. understreger, at det er afgørende med investeringer i Europas kommuner og regioner for at sætte gang i bæredygtig vækst og jobskabelse over hele Europa og fastholde eksisterende arbejdspladser, som kæmper med underinvestering. RU insisterer derfor på behovet for at fjerne hindringerne for genskabelse af investeringsniveauet i Europa fra før krisen og investere i det virkelige potentiale, som regioner og kommuner besidder som Europas kraftcentre;

10. støtter udviklingen på globalt, europæisk og nationalt niveau af »tålmodig kapital«, hvilket indebærer et langsigtet perspektiv for finansiering af de grundlæggende behov, som ikke følger princippet om at beregne de offentlige udgifter på årsbasis og det dominerende princip med kvartalsvis beregning hos private finansieringskilder. Fokus bør i den forbindelse være på investeringer i foranstaltninger til at tackle klimaændringer, på strategisk infrastruktur samt på innovation og adgang til de sparsomme ressourcer;

11. peger på vigtigheden af at have en overordnet vision om bæredygtige og intelligente investeringer som den vigtigste politiske prioritet for mandatperioden 2015-2020 (6). Denne udtalelse udgør — ved siden af andre udtalelser og sammen med Bratislavaerklæringen (7) og RU's handlingsplan for investeringer — en trædesten i denne proces.

En holistisk tilgang til investeringer i vore regioner og kommuner: samhørighedspolitikkens, investeringsplanens og andre finansielle instrumenters rolle

12. Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over Kommissionens og Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) initiativer og deres afgørende fokus på at få gang i investeringerne, og minder om det frugtbare samarbejde mellem EIB og RU i forbindelse med deres fælles handlingsplan (8);

13. fremhæver de foranstaltninger, som Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank har støttet vedrørende implementeringen af finansielle instrumenter, der involverer flere regioner, da disse bidrager betydeligt til at øge likviditeten på markederne og til at skabe investeringer;

14. understreger, at europæiske investeringsinstrumenter kan have en positiv indvirkning på de offentlige finansieringer, navnlig med hensyn til den forudgående administrative kapacitet, især når der er tale om indtægtsskabende projekter. Derfor bør sådanne instrumenter gå i retning af långivning, innovative finansielle instrumenter og innovative offentlige udbud. RU fremhæver dog også, at tilskud spiller en afgørende rolle i regioner og kommuner som et middel til finansiering af projekter, der skal tackle markedssvigt, eller som ikke er tilstrækkeligt rentable for private investorer;

15. understreger betydningen af samhørighedsfinansiering, som fortsat bør være rygraden i EU's investeringspolitik og styrke partnerskabet mellem de europæiske regioner som et ægte udtryk for samarbejde og solidaritet. Samhørighedspolitikkens fremtid er knyttet til EU's fremtid. Det er derfor nødvendigt, at vi sikrer samhørighedspolitikkens rolle i EU efter 2020 (9);

16. peger igen på behovet for at vurdere alle former for finansiering: den flerårige finansielle ramme (FFR), samhørighedspolitikken og ESI-fondene, Juncker planen og EFSI såvel som andre finansielle instrumenter: de har alle deres egen unikke, men ikke modstridende filosofi og bør derfor supplere hinanden og — hvor og hvis der er behov for det — operere i synergi;

17. bifalder principielt forlængelsen af EFSI's aktiviteter (10) både hvad angår varighed og finansiel kapacitet, som giver anledning til at finjustere de eksisterende procedurer. RU gør dog opmærksom på, at synergierne med den europæiske samhørighedspolitik via ESI-fondene må præciseres yderligere med henblik på at gøre EFSI 2.0's til en større succes. Det mener ikke, at EFSI skal udformes, så det kan erstatte EU's samhørighedspolitiske instrumenter, og opfordrer til, at regionerne og de lokale myndigheder bliver tættere inddraget i forvaltningen af denne fond, især i forbindelse med oprettelsen af finansieringsplatforme på regionalt og tværregionalt plan, eftersom disse myndigheder spiller en vigtig rolle mht. at foreslå og planlægge investeringer på mellemlangt og langt sigt;

18. anmoder om, at mere detaljerede oplysninger om EFSI-finansierede projekter gøres offentligt tilgængelige, især med vægt på deres additionalitet og komplementaritet, hvor det er relevant. RU's deltagelse i rapporterings- og overvågningsaktiviteter forbedrer informationsstrømmen mellem regioner og kommuner. RU understreger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at sikre de EFSI-finansierede projekters reelle additionalitet, især når det gælder anvendelsen af EU's budgetmidler såsom Connecting Europe-faciliteten og Horisont 2020;

19. opfordrer til, at EFSI ikke finansieres af andre fonde eller konkurrenceudsatte programmer.

Forhindringer for opnåelsen af EU's regioners og byers fulde investeringspotentiale

20. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at håndtering af hindringer for investeringer kræver gennemgribende reformer på alle myndighedsniveauer med det sigte at fjerne administrative, reguleringsmæssige og andre typer barrierer, som afskrækker investorer, for at forbedre investeringsklimaet;

21. minder om, at der foretages investeringer på lokalt og regionalt plan på en række tværgående områder såsom infrastruktur, transport, uddannelse, forskning og innovation, miljø, sundhed, sociale tjenester og andre former for samfundsmæssig og menneskelig kapital, som er nødvendige for at forstærke langtidsvirkningen af strategiske investeringer;

22. bemærker, at de lokale og regionale myndigheder kan fungere som en katalysator, der bringer forskellige offentlige og private aktører sammen omkring investeringsprojekter, navnlig i forbindelse med større projekter eller offentlig-private partnerskaber. RU mener dog, at der er brug for yderligere at fremme forbindelser på tværs af grænserne og samarbejde på flere niveauer ved aktivt at fremme tværregionale investeringer for at øge dynamikken i det fælleseuropæiske indre marked, især gennem udvikling af kapitalmarkedsunionen, og sideløbende hermed søge at løse reguleringsmæssige og administrative udfordringer på grundlag af Kommissionens dagsorden for bedre regulering som et middel til at sikre, at de politiske målsætninger bliver opfyldt på den mest effektive og mindst byrdefulde måde;

23. betoner vigtigheden af regionale strategier for intelligent specialisering som vejen frem for samskabelse af europæiske partnerskaber om benchlearning og organisering af flerdimensionale investeringsprojekter af høj kvalitet med deltagelse af flere aktører. RU understreger i denne forbindelse, at tacklingen af hindringer for investeringer kan gå hånd i hånd med gennemførelsen af regionale innovationsstrategier baseret på intelligent specialisering (RIS 3) i hele EU. Dette kan være et nyttigt redskab til at målrette politikstøtte og investeringer mod centrale prioriteter og udfordringer og således stimulere private investeringer.

Lokalt baserede hindringer: tung regelbyrde

24. Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at en del af hindringerne for investeringer som beskrevet i det europæiske semester er »lokalt baserede« i den forstand, at de enten har at gøre med de lokale og regionale myndigheders opgaver med hensyn til investeringer, eller at der er potentiale for, at lokale og regionale myndigheder kan bidrage til at mindske eller fjerne dem;

25. følgelig kan årsagerne til de nuværende hindringer for investeringer — men dermed også deres løsninger — ofte findes på det lokale og regionale plan og i et tværnationalt samarbejde;

26. understreger dog, at der er store forskelle mellem medlemsstaternes investeringsmønstre og hindringer for investering, og der findes derfor ikke nogen universalløsning;

27. bemærker, at dette især beror på de lokale og regionale myndigheders forskellige roller i relation til investeringer: først og fremmest er byer og regioner investorer, i og med at de er ansvarlige for over halvdelen (54 %) af de offentlige investeringer i EU. Disse investeringer foretages inden for forskellige områder og funktioner, der supplerer hinanden: menneskelig kapital, kvalifikationer, sundhed og mange flere. Kommuner og regioner er således udbydere og formidlere af tjenesteydelser. De lokale og regionale myndigheder er også planlæggere, idet de er hovedansvarlige for udviklingsstrategier og gennem deres forhåndsplanlægning kan målrette politikstøtte og investeringer mod centrale prioriteter og udfordringer og dermed stimulere private investeringer. Kommuner og regioner optræder som formidlere af forandringer og regulerende myndigheder f.eks. når det gælder fysisk planlægning og byggetilladelser. Endelig er de investeringspartnere, som bringer forskellige offentlige og private aktører sammen omkring gennemførelsen af investeringsprojekter (11);

28. bifalder Kommissionens fokus på identificeringen af sådanne hindringer og udfordringer på investeringsområdet i forbindelse med det europæiske semester, lige fra den årlige vækstundersøgelse med dens liste over investeringsudfordringer til landerapporterne og de landespecifikke henstillinger. Med henblik på at bidrage til en mere kvalitativ EU-tilgang til offentlige udgifter, støtter RU dog forslaget om, at de landespecifikke henstillinger også — inden for rammerne af det europæiske semester — bør indeholde minimumsmål for offentlige investeringer, navnlig med hensyn til løbende udgifter (12);

29. gentager i denne forbindelse sin anmodning til Kommissionen om at offentliggøre en hvidbog om fastlæggelse af en typologi på EU-niveau for kvaliteten af offentlige investeringer i de offentlige udgiftsregnskaber i forhold til deres langsigtede virkninger (13);

30. minder desuden om sit forslag (14) om, at Kommissionen officielt skal godkende henstillingen fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), som fastlægger en række principper om offentlige investeringer (15) (marts 2014). RU glæder sig over, at ovennævnte henstilling anerkender den betydelige og voksende rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller inden for alle politikområder (koordinering af offentlige investeringer, kapacitetsopbygning, fastlæggelse af rammevilkår) i forbindelse med planlægning og gennemførelse af offentlige investeringer;

31. gør opmærksom på, at ud af de 178 territorialrelaterede spørgsmål, der rejses i landerapporterne fra 2016 på tværs af alle lande og politikområder, er det næsten 60 %, som går på hindringer for investeringer. Disse består hovedsageligt i besværlige tværgående og sektorspecifikke reguleringer, for ringe offentlig administration, specifikke barrierer på arbejdsmarkedet og på markedet for finansiering af små og mellemstore virksomheder (16);

32. betoner, at den nylige RU-rundspørge af lokale og regionale myndigheder bekræfter, at besværlige regler, som påvirker investerings- og virksomhedsmiljøet, arbejdsmarkedet, detailhandelen og andre områder, såvel som udgiftskrævende/lange/besværlige administrative procedurer for opstart, udvidelse eller lukning af en aktivitet samt langsomme eller besværlige juridiske procedurer faktisk udpeges som hindringer for investeringer af omkring 9 ud af 10 respondenter;

33. anbefaler, at der fortsat fokuseres på identificering af investeringsudfordringer i det europæiske semester, herunder i de årlige opdateringer af »Challenges to Member States' Investment Environments«, som for første gang i 2015 blev fremlagt sammen med den årlige vækstundersøgelse;

34. efterlyser en stærkere og mere struktureret inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i det europæiske semester for effektivt at tage fat på at løse disse lokalt baserede investeringsudfordringer. RU opfordrer Europa-Parlamentet til at inddrage RU i denne proces gennem aktiv deltagelse i de interparlamentariske møder om det europæiske semester.

Manglende administrativ kapacitet på lokalt og regionalt plan

35. Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at det er nødvendigt yderligere at forenkle EU's fonde med delt forvaltning, især når det gælder anvendelsen af finansieringsinstrumenter, og fremhæver, hvor vigtigt det er at øge de offentlige myndigheders administrative kapacitet og institutionelle ekspertise for at overvinde investeringskløften i EU;

36. bemærker, at respondenterne på RU-rundspørgen om hindringer for investeringer (17), hvoraf de fleste selv repræsenterer lokale eller regionale myndigheder, pegede på de lokale eller regionale myndigheders administrative kapacitet som en investeringsudfordring i deres kommune eller region. Således blev kapaciteten til at indgå i offentlig-private partnerskaber udpeget som en udfordring eller en stor udfordring for investeringer af 71 %, mens 70 % erklærede, at det var en udfordring eller en stor udfordring at administrere offentlige udbud, især de mere komplicerede procedurer (18);

37. understreger, at manglende administrativ kapacitet ikke er begrænset til nogle få af EU's mindre udviklede medlemsstater og regioner, for så vidt som der i de landespecifikke henstillinger for 2016 rettes henstilling til 20 ud af 28 medlemsstater og regioner om at forbedre kvaliteten af den offentlige forvaltning, herunder på subnationalt niveau (19);

38. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forstærke indsatsen for at begrænse de administrative byrder og til at udvikle nye initiativer og styrke de eksisterende for at øge den viden og de færdigheder og kompetencer, som offentlig-private partnerskabsprocesser kræver, såvel som den administrative effektivitet, især hos de regionale og lokale myndigheder, ikke mindst i lyset af de mange forskellige roller, de spiller i forhold til investeringer (planlægger, investeringspartner, regulerende myndighed, leverandør og promotor/formidler);

39. påpeger, at strategiske investeringer i komplekse globale sammenhænge kræver nye former for administrativ og ledelsesmæssig kapacitet til at forbedre den fremtidige udvikling af forretningsmodeller og værdiskabelse og inddrage profitorienterede og ikke-profitorienterede organisationer i de lokale og regionale værdiskabende økosystemer;

40. understreger, at effektive instrumenter til at øge den administrative effektivitet kan omfatte kompetenceudvikling gennem udvekslinger, ekspertmissioner, studiebesøg og workshopper mellem lokale og regionale myndigheder som »peers«. RU henviser i denne forbindelse til den model, der anvendes af »Taiex Regio Peer 2 Peer«-instrumentet (20), som fortjener at blive efterlignet og udbredt;

41. fremhæver med hensyn de lokale og regionale myndigheders administrative kapacitet vanskelighederne ved at gøre effektiv brug af finansielle instrumenter som påpeget i RU-rundspørgen (21). RU henviser i denne forbindelse til oprettelsen af Fi-Compass-platformen (22) og indførelsen af Kommissionens nye finansielle standardinstrumenter (23), alt sammen værdifulde initiativer, især for de lokale og regionale myndigheder, som står med større udfordringer med hensyn til administrativ kapacitet, og tilskynder de lokale og regionale myndigheder til at gøre brug af disse instrumenter for at mobilisere yderligere private og offentlige midler til deres investeringsprojekter. RU erklærer sig rede til at arbejde sammen med Kommissionen for at fremme og slå til lyd for dette initiativ.

Manglende kendskab til muligheder for fund-raising, finansiering og investeringer

42. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at skønt de lokale og regionale myndigheder har en afgørende rolle at spille i en vellykket gennemførelse af EFSI-fonden, har de kun lidt kendskab til den. En RU-rundspørge af lokale og regionale myndigheder viste, at kun 7 % af respondenterne betragtede sig selv som havende et »godt kendskab« til, hvordan EFSI kan anvendes i deres kommune eller region. 18 % svarede, at de har et vist kendskab, mens 35 % erklærede, at de kun har et basalt kendskab, og 39 %, at de »ikke har noget kendskab« (24);

43. understreger, at dette manglende kendskab også gælder andre initiativer relateret til EFSI: 73 % af respondenterne i EU-rundspørgen svarede, at de »ikke har noget kendskab« til muligheden for at oprette investeringsplatforme til finansiering af investeringer i deres kommune eller region med støtte fra EFSI, mens kun 2 % erklærede, at de har »et godt kendskab« til Den Europæiske Investeringsprojektportal eller Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning (25);

44. opfordrer Kommissionen og EIB til at gøre mere for at forbedre kendskabet til og forståelsen af EFSI og dertil knyttede initiativer såsom rådgivningscentrene for offentlige og private aktører på lokalt og regionalt plan, eftersom den nuværende situation er en trussel mod en vellykket gennemførelse af investeringsplanen;

45. foreslår at samarbejde med de lokale og regionale myndigheder, RU, dets netværk samt nationale og regionale erhvervsfremmende banker og andre institutioner for at identificere nationale og regionale eksempler på vellykkede projekter, og bekræfter, at RU er rede til at støtte regionernes og kommunernes benchlearning-potentiale gennem en udveksling af bedste praksis, således at der skabes en kritisk masse af støttemodtagere og forvaltningsmyndigheder;

46. bifalder Kommissionens indsats for at øge opmærksomheden om finansieringsmuligheder gennem dens »investerings-roadshows« i medlemsstaterne;

47. peger på misforholdet mellem rådgivnings- og oplysningsstrategier og er bange for, at det forhold, at de eksisterende rådgivningscentre alene har en rådgivende rolle, er utilstrækkeligt til at identificere og tiltrække nye projekter i regioner, hvor der er et ringe kendskab til investeringsmulighederne;

48. understreger, at det må sikres, at EFSI ikke øger forskellene med hensyn til samhørighed i EU, og at der derfor bør indføres tjenester og incitamenter til afhjælpning af den geografiske ubalance, herunder udvidelse af de overordnede mål, som er berettiget til EFSI-støtte, forbedring eller endog decentralisering af rådgivnings- og ekspertisetjenester og en øget rolle til Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning. Desuden bør der gøres bedre brug af Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter, der har til formål at bygge bro over kløften mellem EU-projektledere, som søger finansiering, og investorer i hele verden, som søger investeringsmuligheder.

Økonomisk styring og finanspolitiske rammer

49. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at det, for at vores økonomier kan tiltrække flere investeringer og mere kapital, er nødvendigt grundlæggende at ændre de økonomiske og finanspolitiske rammer, hvilket bør ledsages af en styrket indsats for at fjerne regelbaserede hindringer. Skønt den økonomiske styring og de finanspolitiske rammer måske ikke umiddelbart betragtes som en del af investeringsklimaet eller som en hindring for investeringer, udgør de nogle overordnede rammer, især hvad angår offentlige investeringer;

50. er dybt bekymret over, at de offentlige investeringer ofte nedskæres i krisetider, eftersom de er mindre synlige og politisk lettere at beskære end mange andre former for offentlige udgifter. Dette rammer især grundlæggende investeringer i menneskelig kapital, sundhed og uddannelse, som giver stort udbytte på langt sigt. RU understreger derfor, at fremtidig bæredygtig vækst og velfærd især afhænger af, at det økonomiske klima for nyetablerede virksomheder og virksomheder i vækst forbedres, at private investeringer tiltrækkes og at der fortsat foretages langsigtede offentlige investeringer, som bør opretholdes selv i tider med finanspolitisk konsolidering;

51. bemærker, at det — selvom RU går ind for en strengt regelbaseret tilgang til finanspolitikken — kan være vanskeligt at gennemføre nye offentlige investeringer inden for rammerne af de gældende finanspolitiske regler, og påpeger derfor behovet for at undersøge mulighederne for at anlægge en mere positiv tilgang til investeringer, især men ikke udelukkende når det gælder offentlig-private partnerskaber, som både sikrer fuld anvendelse af de finanspolitiske regler og samtidigt søger at maksimere investeringsmulighederne i Europas regioner og kommuner;

52. mener, at en god løsning kan findes inden for de nuværende finanspolitiske rammer, især i gældsbremsen for strukturelle underskud for den mellemfristede målsætning (MTO) i stabilitets- og vækstpagten og finanspagten. For at sikre, at der er tilstrækkelig plads til investeringer, samtidigt med at de finanspolitiske regler overholdes, bør der fastsættes et faktisk underskud for lokale og regionale myndigheders offentlige investeringer, som ikke vil blive medregnet i det strukturelle underskud, der sammenlignes med den mellemfristede budgetmålsætning;

53. gentager i denne forbindelse sin modstand mod at suspendere støtte fra ESI-fondene som en direkte følge af makroøkonomisk konditionalitet i forbindelse med stabilitets- og vækstpagten, eftersom dette vil få negative konsekvenser for gennemførelsen af projekter, der medfinansieres af EU, og mere generelt forværre investeringssituationen i de berørte medlemsstater og regioner;

54. peger endnu en gang på, at offentlige udgifter afholdt af medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder i forbindelse med medfinansiering af ESI-fondene og EIB ikke bør medtages i de strukturelle udgifter, der er fastsat i stabilitets- og vækstpagten, da sådanne investeringer pr. definition er investeringer af generel europæisk interesse og har vist sig at have en løftestangseffekt ved at fremme bæredygtig vækst.

Søgen efter løsninger: forøgelse af det lokale og regionale investeringspotentiale

55. Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at dets højeste prioritet er at kickstarte EU's økonomi ud fra en bottom-up-tilgang ved at stimulere målrettede investeringer baseret på lokale behov, trække på bedste praksisser på græsrodsniveau og tilskynde til en ny iværksætterkultur. RU understreger behovet for at skabe et innovativt og foretagsomt Europa, som sætter borgerne i centrum;

56. understreger, at RU er opsat på at yde opbakning til kommuner og regioner, så de kan udfylde deres roller bedre: ved at fremme peer-to-peer-praksisser, som indsamler viden og stimulerer matchmaking mellem virksomheder gennem forstærkede europæiske partnerskaber med henblik på at opbygge den nødvendige kapacitet til samskabelse af komplekse projekter af høj kvalitet med anvendelse af finansielle instrumenter som for eksempel ESI-fondene og EFSI;

57. understreger det vigtige i at disponere over data om igangværende investeringsprojekter på græsrodsniveau, hvilket i øjeblikket er underudviklet, men har stor merværdi for alle myndighedsniveauer. RU foreslår derfor, at det etableres en europæisk resultattavle for lokale og regionale investeringer, og opfordrer sine medlemmer til at formidle deres projekter, erfaringer, og hvad der ligger dem på sinde, for at etablere en sådan database;

58. påpeger behovet for at videreføre EU's indsats for at begrænse uforholdsmæssigt store administrative byrder for at gøre investeringsklimaet lettere tilgængeligt for nye — men også eksisterende — virksomheder. RU understreger, at selvom kommuner og regioner kan gøre meget på deres niveau for at lette regelbyrden, må deres indsats suppleres af initiativer på nationalt og europæisk plan;

59. minder om, at investeringer ikke kun drejer sig om transport og anden infrastruktur, men også bør rettes mod menneskelig kapital, kvalifikationer, uddannelse, forskning og innovation, intelligente energinet, boliger, faciliteter på social- og sundhedsområdet samt støtte til opstart og udvidelse af innovative og dynamiske virksomheder;

60. minder om, at investeringsplaner bør sigte mod at skabe en grønnere, mere intelligent, mere inklusiv og lokalt baseret økonomi, så EU kan forblive konkurrencedygtig på den globale scene;

61. forpligter sig til sammen med den private sektor at søge efter løsninger, der kan bane vejen for flere investeringer i kommuner og regioner, hvilket også er det centrale politiske budskab i Bratislavaerklæringen »Investere og sammenkoble«, som blev vedtaget af RU den 8. juli 2016 (26).

Bruxelles, den 8. februar 2017. Markku MARKKULA Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

(1) Se Eurostat, dataset code: tec00011 »Gross fixed capital formation (investments)« og teina210, »General government fixed investment«.

(2) Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2016 om Det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: gennemførelse af prioriteterne for 2016 (2016/2101(INI) »6. [EP] støtter fuldt ud bestræbelserne på at sikre større nationalt ejerskab i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af landespecifikke henstillinger som en igangværende reformproces; mener, at man for at øge det nationale ejerskab og fremme en effektiv gennemførelse af de landespecifikke henstillinger og i lyset af, at lokale og regionale myndigheder skal gennemføre mere end halvdelen af de landespecifikke henstillinger, bør formulere disse tydeligt omkring veldefinerede og strukturerede prioriteter på EU-plan, som inddrager de nationale parlamenter og de regionale og lokale myndigheder, hvor det er relevant; gentager, at efterlevelsen af de landespecifikke henstillinger i betragtning af fordelingen af beføjelser og kompetencer i de forskellige medlemsstater kan blive øget, hvis de lokale og regionale myndigheder deltager aktivt, og støtter med henblik herpå forslaget fra Regionsudvalget om en adfærdskodeks for inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i det europæiske semester; opfordrer medlemsstaterne til at sikre en ordentlig demokratisk kontrol med deres nationale reformprogrammer i deres respektive parlamenter;«

(3) RU, Results of the OECD-CoR Consultation of Sub-national Governments — Infrastructure planning and investment across levels of government: current challenges and possible solutions (Resultater af en høring af subnationale myndigheder foretaget af OECD og RU: — Infrastrukturplanlægning og -investering på tværs af myndighedsniveauer: aktuelle udfordringer og mulige løsninger), marts 2016). Tilgængelig online her.

(4) RU, Resultater af RU's onlinehøring om hindringer for investeringer på lokalt og regionalt niveau. September 2016. Tilgængelig online her.

(5) Se de økonomiske perspektiver, der blev forelagt af OECD den 28. november 2016: https://www.oecd.org/eco/economicoutlook.htm.

(6) RU, Det Europæiske Regionsudvalgs politiske prioriteringer for 2015-2020 (The political priorities of the European Committee of the Regions 2015-2020), oktober 2015, tilgængelig online her.

(7) RU, En frisk start for Europa: regioner og byer lancerer en investeringsplan for et EU, som sætter borgeren i centrum: http://cor.europa.eu/en/news/Pages/Regions-and-cities-launch-investment-plan-for-a-citizen-centred-EU.aspx og RU's Bratislavaerklæring »Investere og sammenkoble«(Invest and Connect), juli 2016 — tilgængelige online her.

(8) RU, EIB and Committee of Regions intensify co-operation to boost Europe’s economic recovery, september 2015, Pressemeddelelse tilgængelig her.

(9) Forslag til Udtalelse om Den fremtidige samhørighedspolitik efter 2020 — For en stærk og effektiv europæisk samhørighedspolitik efter 2020, ordfører: Michael Schneider (EPP/DE).

(10) For en uddybning af RU's holdning til forlængelsen af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og indførelsen af tekniske forbedringer i fonden og i Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning henvises til: forslag til RU's udtalelse EFSI 2.0, ordfører: Wim van de Donk (EPP/NL).

(11) De lokale og regionale myndigheders mangfoldige roller i relation til offentlige og private investeringer gennemgås mere detaljeret i en studie bestilt af RU. Se især kapitel 4: Metis GmbH, Obstacles to investments at local and regional level, studie bestilt af RU, 2016. Tilgængelig online her.

(12) Dette forslag er et led i en række henstillinger, som Europa-Parlamentet i november 2012 fremsatte i sin betænkning om »En social investeringspagt — som svar på krisen«[1]: Betænkning af Danuta Jazłowiecka (EPP/PL): http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0419+0+DOC+XML+V0//EN.

(13) RU's udtalelse om »Fremme af kvaliteten af de offentlige udgifter på områder, der er omfattet af EU's aktion« (CdR 4885/2014 — ordfører: Catiuscia Marini (PES/IT) af 3. december 2014).

(14) Ibid.

(15) http://www.oecd.org/gov/regional-policy/oecd-principles-on-effective-public-investment.htm.

(16) RU, Territorial analysis of the Country Reports and accompanying Communication«, Rapport fra Styringsudvalget for Europa 2020-overvågningsplatformen. Maj 2016. Tilgængelig online her.

(17) Se fodnote 4.

(18) Se fodnote 16.

(19) Se fodnote 16.

(20) Nærmere oplysninger om »Taiex Regio Peer 2 Peer«-instrumentet: http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/taiex-regio-peer-2-peer.

(21) To tredjedele af respondenterne svarede, at anvendelsen af innovative finansieringsværktøjer, herunder finansielle instrumenter, var en investeringsudfordring eller en stor investeringsudfordring i deres kommune eller region. RU, Resultater af RU's onlinehøring om hindringer for investeringer på lokalt og regionalt niveau. September 2016. Tilgængelig online her.

(22) Nærmere oplysninger om Fi-Compass-platformen kan findes her: https://www.fi-compass.eu/

(23) Nærmere oplysninger om de finansielle standardinstrumenter kan findes under »EC Regulatory Guidance« her: https://www.fi-compass.eu/resources

(24) Se fodnote 4.

(25) Se fodnote 4.

(26) RU, En frisk start for Europa: Regioner og byer lancerer en investeringsplan for et EU, hvor borgeren står i centrum: http://cor.europa.eu/en/news/Pages/Regions-and-cities-launch-investment-plan-for-a-citizen-centred-EU.aspx og RU's Bratislavaerklæring »Investere og sammenkoble«, juli 2016 — tilgængelige online her.