DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 13.6.2007 
KOM(2007) 323 endelig 
2007/0109 (CNS)   
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
om resultaterne af Finl ands godkendte støtte  
til visse mængder frø og visse mængder sædekorn 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING 
om ændring af forordning (EF) nr. 1947/2005 for så vidt angår  
Finlands anvendelse af stat sstøtte til frø og sædekorn 
(forelagt af Kommissionen) 
  
{SEK(2007) 799} 
 
DA 2   DA INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. I NDLEDNING .................................................................................................................. 3 
2. O RDNINGEN FOR STATSSTØTTE TIL FRØPRODUKTION .................................................... 3 
2.1. Støtte til sædekorn....................................................................................................... .3  
2.2. Støtte til græs- og kløverfrø ......................................................................................... 4 
2.2.1. Produktion.............................................................................................................. ...... 4 
2.2.2. Gennemførelse ........................................................................................................... .. 5 
2.2.3. Ændring af støtten...................................................................................................... .. 5 
2.2.4. Støttens differentiering pr. region ................................................................................ 5 2.2.5. Støtteberettigede frøsorter i nden for hver art (bilag V) ............................................... 6 
2.2.6. Rødkløver ( Trifolium pratense L. ) – bilag VI, tabel 1................................................. 6 
2.2.7. Timote ( Phleum pratense L. ) – bilag VI, tabel 2 ......................................................... 6 
2.2.8. Engsvingel ( Festuca pratensis huds. ) – bilag VI, tabel 3 ............................................ 7 
2.2.9. Hundegræs ( Dactilis glomerata L. ) – bilag VI, tabel 4................................................ 7 
2.2.10. Almindelig rajgræs ( Lolium perenne L. ) – bilag VI, tabel 5........................................ 7 
3. F
INLANDS IMPORT AF FRØ ............................................................................................. 8 
3.1. Importen af sædekorn – bilag VII, tabel 1 og 2 ........................................................... 8 
3.2. Importen af græs- og kløverfrø – bilag VII, tabel 3..................................................... 8 
4. A NDRE STØTTEORDNINGER I FINLAND .......................................................................... 8 
5. P RODUKTIONEN AF GRÆS - OG KLØVERFRØ I EU-15  SOM HELHED ................................. 9 
6. E NKELTBETALINGSORDNINGEN .................................................................................... 9 
7. R ESUMÉ OG BEMÆRKNINGER ...................................................................................... 10 
7.1. Retsgrundlag .............................................................................................................. 10 
7.2. Ordningens udførelse ................................................................................................. 10 
7.3. Andre støtteordninger ................................................................................................ 10 
7.4. Enkeltbetalingsordningen........................................................................................... 10 7.5. Formering i andre lande ............................................................................................. 11 
7.6. Produktionen af sædekorn.......................................................................................... 11 
7.7. Handel .................................................................................................................... .... 11 
8. F
ORSLAG ..................................................................................................................... 11 
NB: De bilag, der henvises til i denne rapport, findes i et arbejdsdokument fra 
Kommissionens tjenestegrene, som ledsager rapporten  (http://ec.europa.eu/agriculture /markets/seeds/index_en.htm
) 
 
DA 3   DA RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
om resultaterne af Finl ands godkendte støtte  
til visse mængder frø og visse mængder sædekorn 
1. I NDLEDNING  
I overensstemmelse med artikel 8 i Rådets forordning (EØF) nr. 2358/711 fik Finland 
ved Kommissionens beslutning 2001/60/EF af 9. januar 20012 tilladelse til at yde 
støtte til sædekorn indtil den 31. decem ber 2005 (se bilag I) og ved Kommissionens 
beslutning 2001/61/EF af 9. januar 20013 tilladelse til at yde støtte til frø af 
rødkløver, timote, engsvingel, hundegræs  og almindelig rajgræs indtil den 
31. december 2005 (se bilag II). 
Ifølge artikel 8, stk. 2, i Rådets foro rdning (EF) nr. 1947/2005 skal Kommissionen 
inden den 1. januar 2006 på grundlag af rettidigt fremsendte oplysninger fra Finland forelægge Rådet en rapport om resultater ne af den godkendte støtte til visse mængder 
frø og visse mængder sædekorn og ve dlægge de nødvendige forslag. 
Denne rapport bygger på oplysninger, som de finske myndigheder regelmæssigt har 
givet. 
2. O
RDNINGEN FOR STATSSTØTTE TIL FRØPRODUKTION  
Begge tilladelser omfatter udelukkende korns orter og græs- og kløversorter, som er 
opført i det finske katalog, og som, bortset  fra små mængder, der dyrkes i egne, som 
grænser op til Finland, ud elukkende dyrkes i Finland. 
Tilladelsen til støtte til sædekorn fastsæ tter en øvre grænse på 100 000 tons for den 
støtteberettigede mængde og et maksima lt støtteniveau på 2 523 EUR pr. 100 kg op 
til et maksimalt beløb på 2 523 mio. EUR (se bilag I). 
For produktionen af græs- og kløverfrø fast sætter tilladelsen for hver art en øvre 
grænse for støtte pr. hektar og en øvre græn se for det støtteberettigede areal samt et 
maksimalt beløb på 1 814 mio. EUR (se bilag II). 
2.1. Støtte til sædekorn 
I tidsrummet 2000–2005 voksede produktionen af sædekorn med 23 % fra 
57 309 tons til 70 531 tons. 
                                                 
1 EFT L 246 af 5.11.1971, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1782/2003 (EUT L 270 af 
21.10.2003, s. 1). Ophævet og erstattet af Rådets forordning (EF) nr. 1947/2005 (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 3.). 
2 EFT L 21 af 23.1.2001, s. 17. 
3 EFT L 21 af 23.1.2001, s. 18. 
 
DA 4   DA I det samme tidsrum voksede produktione n af byg med 62 %, af vårhvede 
med 163 % og af vinterhvede med 70 %. Produktionen af havre faldt derimod med 32 %, ligesom produktionen af rug faldt med 10 %. 
Tabel 1 viser de oplysninger, de fins ke myndigheder har givet. De omfatter 
tidsrummet 2000–2005. 
Tabel 1 Produktionen af certificeret sæ dekorn (i tons) i Finland i årene 2000-
2005 
Kornsort 2000 2001 2002 2003 2004 2005 % ændring 
2000/2005 
Byg 24 638 24 206 25 578 26 074 36 551 39 912 62 % 
Havre 27 510 24 889 25 635 24 209 20 431 18 665 -32 % 
Rug 660 569 887 1 394 315 592 -10 % 
Vårhvede 3 976 4 909 7 023 11 362 10 252 10 471 163 % 
Vinterhvede 525 861 1 056 1 141 1 552 892 70 % 
I alt 57 309 55 434 60 179 64 180 69 101 70 531 23 % 
Kilde: oplyst af Finland.  
Mens støtteniveauet er fastsat pr. 100 kg, udgør den anslåede gennemsnitsstøtte pr. 
hektar i tidsrummet 2000- 2005 ca. 68 EUR/ha, og tendensen går i retning af en 
stigning, som det frem går af tabel 2. 
Tabel 2 Anslået støtteniveau pr. he ktar for sædekorn, på grundlag af 
gennemsnitlige historiske udbytter og et støtteniveau på 2 523 EUR pr. 100 kg 
 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Gennemsnit
2000-2005 
Produktion (kg) 57 308 772 55 434 443 60 178 667 64 179 629 67 723 135 70 531 482 62 559 355
Areal (ha) 27 324 24 436 20 639 21 379 21 699 23 341 23 136
Udbytte (kg/ha) (1) 2 097 2 269 2 916 3 002 3 121 3 022 2 704
Støtteniv. (€/ha) 52,9 57,2 73,6 75,7 78,7 76,2 68,2
(1) Gennemsnitsudbytte af byg, havre, rug, vinter- og vårhvede. 
I tidsrummet 2000-2005 steg det gennemsnitlige udbytteniveau for produktionen af 
sædekorn med 44%, hvorfor der har været samme udvikling med hensyn til støtteniveauet pr. hektar. 
De sædekornsorter, som har modtaget statsstøtte mellem 2000 og 2005, er opført i 
bilag III. Det fremgår af listen, at antallet af sorter, ikke mindst bygsorter, er vokset 
betydeligt. 
2.2. Støtte til græs- og kløverfrø 
2.2.1. Produktion 
Produktionen af græs- og kløverfrø fald t i tidsrummet 2000-2005 fra et maksimum 
på 4 685 tons i 2001 til et minimum på 1 654 tons i 2004, primært på grund af variationer i vejret. Som det fremgår af tabel 3, lå produktionen i 2004 imidlertid et 
godt stykke under det seksårige gennemsnit på ca. 3 163 tons. Timote er den 
vigtigste art. 
 
DA 5   DA Tabel 3 Produktionen af certificerede græs - og kløverfrø (tons ) i Finland i årene 
2000-2005 
Art 2000 2001 2002 2003 2004 2005 % ændring
2000-2005 
Rødkløver 53 125 68 62 4 52 -2 % 
Timote 2 151 3 781 3 541 2 594 1 319 1 908 -11 % 
Engsvingel 423 732 468 454 318 700 66 % 
Hundegræs 6 3 0 2 0 0  
Almindelig rajgræs 45 44 31 38 13 43 -6 % 
I alt 2 678 4 685 4 108 3 150 1 654 2 703 1 % 
Kilde: oplyst af Finland 
2.2.2. Gennemførelse 
I tidsrummet 2000–2005 foretog de finske myndigheder på eget  initiativ nogle 
ændringer af ordningen for støttetildeling, nærmere betegnet ændring af støtten pr. 
hektar ved overskridelse af det maksim ale tilladte areal og differentiering af 
støtteniveauet pr. region. 
2.2.3. Ændring af støtten 
I tidsrummet 2000–2005 overskred det ar eal, hvor Finland havde godkendt 
frøproduktionen, det maksimale areal , Kommissionen havde fastsat i 
beslutning 2001/61/EF. 
Støtten blev i sådanne tilfælde  fordelt efter to metoder. 
Til at begynde med, dvs. i tidsrummet 2000- 2002, blev der beregnet et rammebeløb 
ved at gange det maksimale areal med de n maksimale støtte pr. hektar efter 
definitionerne i Kommissionens beslutning.  Dette rammebeløb blev derpå delt med 
det godkendte nationale area l, som overskred det maksimale godkendte areal, og 
resultatet blev således et reduc eret støtteniveau pr. hektar.  
I 2003 indførtes begrebet støtt eenhedskoefficient, som blev defineret som "den del af 
en støtteberettiget enhed, som omfatte s af en støtteansøgning og medfører 
støtteudbetaling". 
Hvis det maksimale nationale areal blev overskredet, blev det støtteberettigede areal 
beregnet ved at anvende støtteenheds koefficienten og formindske det godkendte 
areal for alle ansøgere lineært. 
I praksis benyttes der en støtteenhedskoeffici ent på under en, sålede s at resultatet for 
den enkelte bedrift bliver, at støtten kun ydes for en del af hver hektar, som ansøgningen gælder. 
2.2.4. Støttens differentiering pr. region 
I 2004 og 2005 varierede niveauet for støt te til frøproducenter efter region (se 
bilag IV). Støtten var opdelt i to kategorie r, en kategori for A- og B-regioner i 
Sydfinland og en anden for regionern e C1-C4 i Finlands nordlige del. 
 
DA 6   DA Grunden til at foretage en regional differentie ring var, at der blev indført yderligere 
national støtte efter ordni ngen for miljøvenligt landbrug, der kun gjaldt for A- og B-
regionerne, for derved at undgå  eventuel overkompensation. 
2.2.5. Støtteberettigede frøsorter inden for hver art (bilag V) 
I tidsrummet 2000–2005 er listen over frøsor ter inden for hver art, som er godkendt 
til national støtte, blevet udvidet betydeli gt, det gælder ikke mindst timote og 
rødkløver. 
For tidsrummet 2000-2005 er udviklingen pr . støttet art, oplysninger om 
produktionen, det godkendte areal efter insp ektion, udbytte, det til den maksimale 
støtte svarende areal og støtte  pr. hektar angivet i bilag VI . En analyse af disse data 
har ført til bemærkningerne i de følgende afsnit. Der henvises i analysen til det 
gennemsnitlige udbytteniveau for EU-15, som findes i bilag VIII, tabel 1. 
2.2.6. Rødkløver (Trifolium pratense L.) – bilag VI, tabel 1 
I årene 2000-2005 har den samlede mængde rødkløver, der produceres i Finland, 
været stærkt svingende, idet den har ligget mellem 125 tons i 2001 og 4 tons i 2004. 
Nedgangen skyldes hovedsagelig et drastisk fald i udbytte (fra 188 til 10 kg/ha) og 
kun i mindre grad en indskrænkning af arealet. 
Det gennemsnitlige udbytteniveau i EU-15 i tidsrummet 2000–2005 varierede fra 
260 kg/ha i 2004 til 380 kg/ha i 2000. 
Desuden overskred det areal, som blev  godkendt efter inspektion, det maksimale 
tilladte areal to gange, nemlig i 2001 og 2002, hvad der førte til et formindsket 
støtteniveau pr. hektar. 
2.2.7. Timote (Phleum pratense L.) – bilag VI, tabel 2 
Også timoteproduktionen var svingende i tidsrummet 2000-2005, idet den lå mellem 
3 781 tons i 2001 og 1 319 tons i 2004. Variationer i både udbytte og areal har bevirket, at den producerede mængde er uensartet. Udbyttet varierede mellem 
527 kg/ha i 2001 og 236 kg/ha i 2004. 
Det gennemsnitlige udbytteniveau i EU-15 varierede i tidsrummet 2000–2005 
mellem 280 kg/ha og 530 kg/ha. Udbytteniveau erne for timoteproduktionen i Finland 
er i det store og hele sammenlignelige me d tallene for EU-15-gennemsnittet i de 
pågældende år. 
Det godkendte areal efter inspektion, som bl ev benyttet til timotedyrkning, overskred 
desuden det maksimale tilladte areal i Ko mmissionens beslutning 2001/61/EF i hele 
tidsrummet, især i årene 2001, 2002 og 2003, hvor  arealet overskred det maksimale 
tilladte areal med mere end 40 %. 
Overskridelsen af det maksimal e tilladte areal førte til en formindskelse af støtten pr. 
hektar i tidsrummet 2000–2002. Fra 2003 blev der benyttet en støtteenhedskoefficient, som var på 0,70 i 2003, 0,89 i 2004 og 0,97 i 2005. 
 
DA 7   DA 2.2.8. Engsvingel (Festuca pratensis huds.) – bilag VI, tabel 3 
Produktionen af engsvingelfrø spændte me llem en anselig mængde på 732 tons i 
2001 og 318 tons i 2004. 
Udbyttetallene i tid srummet 2000–2005 viser en vis svi ngning, idet udbyttet ligger 
mellem 444 kg/ha i 2001 og 200 kg/ha i 2004. 
Det gennemsnitlige udbytteniveau i EU-15 i tidsrummet 2000–2005 varierede 
mellem 530 kg/ha og 750 kg/ha. 
Det areal, som blev godkendt efter inspek tion, overskred des uden hvert år det 
maksimale tilladte areal og havde i 2003 en betydelig overskridelse på mere end 44 %. 
I 2000–2002 førte dette til et formindsket støtteniveau. I 2003 blev der benyttet en 
støtteenhedskoefficient på 0,68, i 2004 på 0,75 og i 2005 på 0,74. 
2.2.9. Hundegræs (Dactilis glomerata L.) – bilag VI, tabel 4 
Produktionen varierede mellem 6 tons i 2000 og nul i 2004 og 2005. 
Udbytteniveauerne for hundegræs variered e mellem 339 kg/ha i 2003 og 23 kg/ha i 
2002. 
I gennemsnit lå udbytteniveauerne i EU -15 mellem 790 kg/ha og 1 020 kg/ha i 
tidsrummet 2000–2005. 
I tidsrummet 2000–2003 holdt det areal, de r efter inspektion blev godkendt til 
produktion af hundegræsfrø, sig i nden for grænserne af det ma ksimale tilladte areal i 
Kommissionens beslutning 2001/61/EF, og i 2004 og 2005 blev der ikke godkendt 
noget areal. Som resultat heraf forblev støtte niveauet pr. hektar uændret i tidsrummet 
2000–2003. 
Interessen for produktion af hundegræsfrø er tydeligvis aftagende. 
2.2.10. Almindelig rajgræs (Lolium pe renne L.) – bilag VI, tabel 5 
Produktionen varierede mellem 45 tons i 2000 og 13 tons i 2004. 
Udbyttet af rajgræsfrø varierede i Fi nland mellem 651 kg/ha i 2001 og 180 kg/ha i 
2004. 
I EU-15 svingede de gennemsnitlig e udbytteniveauer i tidsrummet 2000–2005 
mellem 1 090 kg/ha og 1 510 kg/ha. 
I tidsrummet 2000–2005 holdt det areal, de r blev godkendt efter inspektion, sig et 
godt stykke inden for grænse rne af det maksimale tilladte areal i Kommissionens 
beslutning. Støtten pr. hektar  forblev uændret og lå på det maksimale niveau. 
 
DA 8   DA 3. F INLANDS IMPORT AF FRØ  
3.1. Importen af sædekorn – bilag VII – tabel 1 og 2 
Importen af sædekorn voksede fra 39 tons i 2000 til 118 tons i 2004, men faldt til 5 
tons i 2005 (bilag VII, tabel 1). 
Procentforholdet mellem import og produkt ion var i 2000 0,07 %, og i 2005 var det 
endnu lavere. 
Den samlede mængde certificeret sædekorn på det finske marked, dvs. indenlandsk 
produktion og import (der blev ikke ekspor teret sædekorn), lå på 57 347 tons i 2000 
og 70 536 tons i 2005 (bilag VII, tabel 2). 
Importen af sædekorn i Finland har i en del af den omfattede periode oplevet en vis 
vækst med et midlertidigt  opsving i 2003, men udgør, selv i 2003, en meget lille del 
af den samlede mængde sædekorn på det finske marked. 
3.2. Importen af græs- og kløverfrø – bilag VII – tabel 3 
Importen af græs- og kløverfrø har ople vet en betydelig nedgang i tidsrummet 2000–
2005. Den samlede mængde faldt med 79 % fr a 712 tons i 2000 til 152 tons i 2005. 
Et lavpunkt på 142 tons blev nået i 2002. Faldet skyldes hovedsagelig en nedgang i 
importen af timote- og engsvingelfrø. 
Produktionen af certificerede græsfrø i Finland i tidsrummet 2000–2005 udgjorde 
2 678 tons i 2000 og 2 703 tons i 2005. Den importerede andel udgjorde henholdsvis 
27 %, 5 % og 6 % af den indenlandske produktion af græs- og kløverfrø i 2000, 2003 
og 2005. 
På grundlag af dataene i tabe l 4 i bilag VII fremgår det af  importforøgelsen i 2004, at 
importen delvis erstattede manglende loka l produktion i det samme år. Under disse 
omstændigheder er det rimeligt at antage, at  frø til det finske marked kan avles uden 
for Finland. 
Endelig viser den omstændighed, at de n indenlandske produktion af græs- og 
kløverfrø kan erstattes af import, når den indenlandske produktion er lille, at den 
indenlandske produktion konkurrerer me d import om de samme markeder. 
4. A NDRE STØTTEORDNINGER I FINLAND  
Støtteordninger på grund lag af tiltrædelsesakten  
På grundlag af artikel 142 i tiltrædelsesakte n blev der indført en langsigtet national 
støtteordning for Finland og Sverige fo r at kompensere for klimaforholdene 
(nordstøtte). I Finland gælder denne ordni ng for regionerne C1-C4 (se bilag IV), og 
støtten bliver større, jo  længere man kommer nordpå. Den betales pr. enhed, pr. 
hektar eller som slagtepræm ie i regionerne C3 og C4. 
På grundlag af artikel 141 i tiltrædelsesakt en findes der en støtteordning, som tillader 
midlertidig, gradvis aftagende national støtte til husdyr- og gartnerisektoren i regionerne A og B (se bilag IV). Støtten be står af højere investeringsstøtte end 
normalt og af indkomststøtte. 
 
DA 9   DA Andre støtteordninger  
Foruden de her nævnte ordninger fandtes der i Finland også en ordning for støtte til 
miljøvenligt landbrug. Beslutningen om støtte i henhold til artikel 141 tillod yderligere støtte til miljøvenligt landbr ug i form af tilskud på helt op til 130 % af 
grundstøtten. Tilskuddene betaltes ud over de n samfinansierede støtte til miljøvenligt 
landbrug og varierede efter afgrøde. 
Endelig blev der i marts 2005 godkendt en national ordning for ugunstigt stillede 
områder (USO). Efter denne ordning kan der betales en grundstøtte og i visse 
tilfælde en tillægsstøtte til områder, de r er berettigede til den samfinansierede 
udligningsgodtgørelse. Denne støtte udbeta les i tilgift til den samfinansierede 
udligningsgodtgørelse. 
Bilag XI indeholder en kort oversigt ove r den økonomiske støtte, som producenterne 
kan få i 2005 over de forskellige programme r, bortset fra den nationale støtte til 
produktion af græs- og kløverfrø samt sædekorn. 
5. A
SPEKTER AF PRODUKTIONEN AF GRÆS - OG KLØVERFRØ I FINLAND OG EU-15 
En oversigt over produktion, gennemsnitspr iser og gennemsnitsudbytte for EU-15 i 
tidsrummet 2000–2005 findes i bilag VIII. En sammenligning med finske data findes 
i samme bilag. 
På grundlag af oversigten kan det konstateres, at: 
– det finske frøudbytte som regel ligger under EU-15's gennemsnit, undtagen for 
timote, hvor det i gennemsnit svarer til det (bilag VIII, tabel 1) 
– de finske gennemsnitspriser som rege l ligger over EU-15's gennemsnitsniveau, 
især for rødkløver (bilag VIII, tabel 2) 
– de finske markedsindtægter fra frøproduktionen som regel ligger under 
EU-15's gennemsnit (bilag VIII, tabel 3) 
– den finske gennemsnitsstøtte til frøp roduktion, iberegnet EU-støtte og national 
støtte i tidsrummet 2000-2004, pr. hektar ligger langt over EU-15's gennemsnit, 
undtagen for hundegræs (bilag VIII, tabel 6) 
– de samlede finske indtægter (både marked og støtte) pr. hektar for 
frøproduktion i tidsrummet 2000-2004 i de fleste år ligger over EU-15's gennemsnit for rødkløver og timote, men som regel under EU-15's gennemsnit for engsvingel og rajgræs. Tallene for hundegræs i Finland er utilstrækkelige til en sammenligning med EU-15's tal (bilag VIII, tabel 7). 
6. E
NKELTBETALINGSORDNINGEN  
Fra begyndelsen af 2006 har Finland anve ndt enkeltbetalingsordningen og benytter 
en dynamisk, sammensat regionalmodel. Finla nd er delt i tre regioner, og ca. 80 % af 
FLP-støtten overføres til et regionalt standardbeløb. Sam tidig er noget af støtten 
stadig afhængig af produktionen og udbetale s som tillæg til standardbeløbet. Målet er 
at nå frem til et standardbeløb for hele  sektoren i 2016 ved gradvis at nedsætte 
tillægsstøttens størrelse. 
 
DA 10   DA Al støtte til markafgrøder og frøavl i Fæ llesskabet er fuldstændig uafhængig af 
produktionen, hvilket dog ikke gælder produktionen af timotefrø ( Phleum 
pratense L. ), hvor den forbliver kn yttet til produktionen i overensstemmelse med 
artikel 99 i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003. At fastholde en 
produktionstilknyttet støtte t il timoteproduktionen vil efter al sandsynlighed fortsat 
sikre en stor produktion af timotefrø i Finland. 
7. R ESUMÉ OG BEMÆRKNINGER  
7.1. Retsgrundlag 
Den bestemmelse i grundforordningen, som blev indført ved tiltrædelsesakten og 
sætter Finland i stand til at yde national støt te, synes at være af midlertidig art, da 
teksten tillader Kommissionen ikke blot at sende Rådet en rapport, men også "de 
nødvendige forslag" vedrørende  den nationale støtteordning. 
7.2. Ordningens udførelse 
Finland har lov til at give avlerne støtte inden for grænserne af de arealer og beløb, 
der er fastsat i beslut ning 2001/60/EF og 2001/61/EF. 
I 2000–2002 ser støtten ud ti l at være blevet fordelt på det samlede 
produktionsområde, der undertiden overskred de t tilladte areal, hvad der medførte et 
formindsket støtteniveau. Efter 2002 er me toden med støtteenhedskoefficient blevet 
benyttet. 
7.3. Andre støtteordninger 
De fleste af støtteordningerne i kapitel 4 har, med undtagelse af de ordninger, der 
bygger på tiltrædelsesaktens artikel 141, fo rtrinsvis til formål at tjene som 
godtgørelse for de vanskelige klimaforhold, de finske landmænd må arbejde under. 
Begrundelsen for mange af disse ordninger og for den nationale produktionsstøtte til 
frø er derfor den samme, og den kumulative virkning af støtteordninger, der er blevet 
indført af klimatiske årsager, er indlyse nde. Da støtteordninger tjener samme formål, 
må forholdet mellem den nationale støt teordning for frø og sædekorn (som nu 
allerede har eksisteret i 12 år) og de øvrige støtteordninger, tages op til fornyet behandling. 
7.4. Enkeltbetalingsordningen 
Finland har valgt at anvende en dynami sk, sammensat regionalmodel fra den 
1. januar 2006, således at Fællesskabets støtte  til markafgrøde- og frøsektoren bliver 
uafhængig af produktionen, det gælder dog ikke støtten til timotefrø, som forbliver 
knyttet til den. En videreførels e af den nationale støtteor dning for frø og sædekorn på 
ubestemt tid ville betyde en perm anent tilknytning til produktionen og kunne 
modvirke fordelene ved 2003-reformen. Det kunne også få følger i WTO. 
Desuden formeres timotefrø i Finland unde r næsten optimale forhold og på rimelige 
konkurrencevilkår. At fastholde en produkti onstilknyttet støtte til timoteproduktionen 
vil efter al sandsynlighed fortsat sikre en  stor produktion af timotefrø i Finland. 
 
DA 11   DA 7.5. Formering i andre lande 
På grundlag af den øgede import af gr æs- og kløverfrø i 2004, hvor den lokale 
produktion oplevede en stærk nedgang, og af opsvinget i importen af sædekorn i 
2003, ser det ud til at være muligt at opfor mere græs- og kløverfrø samt sædekorn, 
som er beregnet til det finske marked og de ts særlige klimaforhold, uden for Finland. 
7.6. Produktionen af sædekorn 
Produktionen af sædekorn har været voksende i tidsrummet 2000–2005. Endvidere 
steg det gennemsnitlige udbytteniveau fo r produktionen af sædekorn med 44 %, 
hvorfor der har været samme udvikling med hensyn til støtteniveauet pr. hektar. 
Desuden er det antal sorter, som får nati onal støtte, vokset betydeligt i tidsrummet 
2000–2005. 
7.7. Finlands import 
I tidsrummet 2000-2005 lå importen af sæde korn på et meget lavt niveau. Mængden 
voksede noget i løbet af dette tidsrum, me n faldt til et meget lavt niveau i 2005. 
I tidsrummet 2000-2005 faldt importen af græs- og kløverfrø med 79 % og svarede 
til 6 % af den indenlandske produktion. 
At den indenlandske produktion kan erstattes af  import, når den er lille, viser, at den 
indenlandske produktion konkurrerer med importen om de samme markeder. 
Det kan derfor ikke udelukkes, at den nationale støtte ti l produktion af frø og 
sædekorn virker som en hindring for impor ten ved at gøre den finske frøproduktion 
kunstigt konkurrencedygtig over for import fra andre medlemsstater. 
8. F ORSLAG  
På grundlag af resultaterne i denne rappor t er der vedlagt et forslag til en 
rådsforordning. 
De planlagte foranstaltninger har ingen fi nansielle virkninger for De Europæiske 
Fællesskabers almindelige budget . 
 
DA 12   DA BEGRUNDELSE  
I overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, i Rådets forordning (E F) nr. 1947/2005 skal 
Kommissionen forelægge Rådet en rapport om re sultaterne af Finlands godkendte statsstøtte 
til visse mængder frø og visse mængder sædekorn og vedlægge de nødvendige forslag. 
Resultaterne af Finlands godkendt e støtte til frø og sædekorn fr emgår klart af rapporten om 
resultaterne af den støtte, der i Finla nd kan ydes til visse mængder frø og visse mængder 
sædekorn. I rapporten beskrives udviklingen inde n for frø og sædekorn i Finland i perioden 
2000 til 2005. 
På baggrund af navnlig de øvrige støtteprogra mmer, der kompenserer finske landbrugere for 
de klimaforhold, de arbejder under, behovet for at undgå dobbeltkompensation og de mulige 
fordrejninger af konkurrencen, som støtten v il kunne medføre, foreslås det at ophæve 
Finlands mulighed for at yde statsstøtte t il frø og sædekorn fra 2011, undtagen timotefrø, hvor 
støtten er bragt til ophør fra 2006. Artikel 8, st k. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1947/2005 om 
den fælles markedsordning for frø og om op hævelse af forordning (EØF) nr. 2358/71 og 
(EØF) nr. 1674/72 ændres tilsvarende. 
 
DA 13   DA 2007/0109 (CNS) 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING 
om ændring af forordning (EF) nr. 1947/2005 for så vidt angår  
Finlands anvendelse af stat sstøtte til frø og sædekorn 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesska b, særlig artikel 36 
og artikel 37, stk. 2, tredje afsnit, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse  fra Europa-Parlamentet
4, og 
ud fra følgende betragtninger: (1) Ifølge artikel 8, stk. 2, i Rådets foro rdning (EF) nr. 1947/2005 af 23. november 2005 
om den fælles markedsordning for frø og om ophævelse af forordning (EØF) 
nr. 2358/71 og (EØF) nr. 1674/72
5 kan Finland yde støtte til visse mængder frø og 
sædekorn, der produceres i Finland, som følg e af de særlige klimatiske betingelser, 
såfremt Kommissionen giver sin tilladelse. 
(2) På grundlag af de oplysninger, Fi nland har sendt til Kommissionen, har 
Kommissionen i overensstemmelse med artikel  8, stk. 2, andet afsnit, i forordning 
(EF) nr. 1947/2005 forelagt Rådet en rapport6. Rapporten viser, at frø- og 
sædekornproducenter i Finland har adgang til  andre støtteordninger, som de kan 
benytte, og som giver de finske landmænd en godtgørelse for de  klimaforhold, de 
arbejder under. 
(3) Rapporten viser også, at produktionen af sædekorn i Finland har været stigende, og at 
importen af sædekorn er lille i forhold til den indenlandske produktion. Desuden viser 
rapporten, at importen steg, når den indenl andske frøproduktion faldt, og omvendt, og 
det kan derfor konkluderes, at indenlandske frø kan erstattes med import, og at finsk 
statsstøtte kan forvride konkurren cen med importerede produkter. 
(4) Timotefrø formeres i Finland under næst en optimale forhold og på konkurrencevilkår. 
At fastholde en produktions tilknyttet støtte til timo teproduktionen vil være et 
incitament til produktion af timotefrø i Finla nd. Ydelsen af statsstøtte til timotefrø bør 
derfor bringes til ophør. 
                                                 
4 EUT C … af …, s. … 
5 EUT L 312 af 29.11.2005, s. 3. 
6 KOM(2007) … 
 
DA 14   DA (5) For at det indre marked kan fungere , som det skal, er det af disse grunde 
hensigtsmæssigt at ophæve Finlands muli ghed for at yde statsstøtte til frø og 
sædekorn. For at de finske landmænd kan få  mulighed for at forberede sig på en 
situation uden statsstøtte, vil det dog væ re hensigtsmæssigt at yde støtte til 
produktionen af frø og sædekorn, undtagen  timotefrø, i en sidste, yderligere 
overgangsperiode, hvorefter de n vil blive afskaffet. 
(6) Med henblik på en midtvejsevaluering af  statsstøtteordningen skal Finland anmodes 
om at fremlægge en detaljeret rapport om  resultaterne af den ydede statsstøtte. 
(7) Forordning (EF) nr. 1947/2005 bør ændres i overensstemmelse hermed - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
Artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1947/2005 affattes således: 
"2. Efter tilladelse fra Kommissionen kan Finland dog, til og med høsten 2010, yde 
støtte til visse mængder frø, undtagen timotefrø (Phleum pratense L.), og visse mængder sædekorn, der udelukke nde produceres i Finland. 
Senest den 31. december 2008 sender Finla nd Kommissionen en detaljeret rapport 
om resultaterne af de n godkendte støtte." 
Artikel 2 
Denne forordning træder i kraft på tredjedage n efter offentliggørelsen i Den Europæiske 
Unions Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkelthed er og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den … 
 På Rådets vegne 
 Formand