licfJMVII SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 223 endelig udg. 
Bruxelles, den 17. maj 1993 
s®-
m to 
NE. &i&? BERETNING TIL RÅDET FRA KOMMISSIONEN 
om humleproduktionen og -afsætningen 
(1992-htfsten) 
Forslag t i I 
RÅDETS FORORDNING CEØF) 
om fastsættelse af producentstøtten for humle for 1992-høsten 
(forelagt af Kommissionen) 
«•sil 
Â 
BERETNING TIL RÅDET FRA KOMMISSIONEN 
om humleproduktionen og -afsætningen 
(1992-høsten) 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
Overskr ifter 
1. I nd I edn I ng 1 
2. 1991-hdsten 1 
2.1. Pâ verdensp I an 1 
2.1.1. Produktion 1 
2.1.2. Markedsudv i k I i ng 2 
2.2. I Fæ 11 esskabet 2 
2.2.1. Produkt ionsstruktur 2 
2.2.2. Produkt ion 2 
2.2.3. Afsætn i ng og pr i ser 3 
2.2.4. Udbytte 4 
2.2.5. Omkostn i nger 5 
3. Den fæl les markedsordning for humle 5 
3.1. EF-po I i t i kken på hum l-emarkedet 5 
3.2. Støtte til sortsomsti I Iing 6 
4. Konklusioner 7 
Indledning 
I henhold til artikel 11 i forordning (EØF) nr. 1696/71 skal 
Kommissionen forelægge Rådet en årlig beretning om produktionen og 
afsætningen af humle. Formålet med denne beretning er at give 
oplysninger om udviklingen i produktion, priser og efterspørgsel. 
I denne beretning, der er den 22. årlige beretning fra Kommissionen, 
redegøres der for de vigtigste begivenheder i produktionsåret 1992. 
Den er gjort mere kortfattet end beretningerne for de tidligere ar, 
for at den foreskrevne frist for dens fremsendelse til Rådet kan 
overholdes; den er derfor koncentreret om de forhold, der er vigtige 
for beregningen af den støtte, der skal ydes til producenterne for 
1992-høsten. 
Kommissionen foreslår, at der endnu engang ydes støtte til 
humleproducenterne for at supplere deres indkomster. 
2. 1992-HØSTEN 
2.1. På verdensplan 
2.1.1. Produkt ion 
Humlearealet var i 1992 på 92 354 ha på verdensplan, hvilket er en 
nedgang på 0,99% i forhold til 1991 (se tabel 1 i bilaget). I praksis 
kan det dog ikke beregnes, hvor stort arealet nøjagtigt er, fordi der 
kun foreligger skøn for en række humleproducerende lande som f.eks. 
SNG, Kina og Rumænien (disse lande offentliggør ikke pålidelige tal, 
eller også foreligger der ingen data på grund af manglende interne 
stat ist ikker). 
Med nogle få undtagelser var humlearealet øget en smule eller uændret 
i alle producentlande undtagen i New Zealand, Frankrig og USA, hvor 
forøgelserne var betydelige (henholdsvis +20,37%, +8,61% og +6,86%), 
og i Ungarn og Spanien, hvor der kunne konstateres en ret kraftig 
nedgang (henholdsvis -15,1% og -14,77%). For Portugal er de i tabel 1 
anførte tal meget lave, fordi næsten hele arealet er omfattet af en 
sortsomst i I Iingsplan. 
1992-høsten var på ca. 2 399 324 centner og var dermed 4,80% (121 033 
centner) mindre end i 1991. Produktionens kvalitet var tillige 
middelmådig med et alfasyreindhold på 6,5% og en produktion af 
alfasyre på 7 843 t. Det er første gang, at der har kunnet 
konstateres en så dårlig høst på verdensplan med to års mellemrum, 
nemlig 1990-høsten og 1992-høsten. I USA var produktionen af 
aromatiske sorter skuffende; derimod lå udbytterne for kunstvandede 
superalfasorter tæt på gennemsnittet. 
-1-
Ølproduktionen i 1993 anslås til 1 180 mio. hl. Til en sådan produktion 
kræves normalt 7 900 t alfasyre med en humledose på 6,7 g alfasyre/hl, 
og den producerede humlemængde vil i princippet ikke være tilstrækkelig, 
idet der vil være et mindre underskud på 60 tons alfasyre. Bryggeriernes 
lagre synes dog i vidt omfang at være tilstrækkelige til at dække 
behovet. 
2.1.2. Markedsudvikling 
Stik mod forventningerne var produktionsåret 1992/93 meget roligt, og 
der var stadig 250 000 centner uafsat humle på verdensmarkedet. En 
beregning på grundlag af de skønnede arealer for 1993 og de indgåede 
terminskontrakter viser, at situationen vil være endnu dårligere i 1994 
med 545 000 centner uafsat humle. På det tyske marked har 
kontraktpriserne og spotpriserne været særdeles lave. På det amerikanske 
marked var gennemsnitsprisen på 1,74 $/lb (amerikanske pounds), hvilket 
trods alt var væsentligt højere end gennemsnittet for de seneste tyve år 
(1,39 $/lb). 
2.2. I Fællesskabet 
2.2.1. Produkt ionsstruktur 
Ligesom det var tilfældet for landbrugssektoren i almindelighed, 
fortsatte de strukturelle ændringer inden for humledyrkningen. For 
øjeblikket er der 5 836 landbrugsbedrifter i Fællesskabet, der 
producerer humle (se tabel A i bilaget), dvs. ca. 6,62% færre end i 
1991. I samme periode faldt det gennemsnitlige humleareal pr. bedrift 
fra 5,27 ha ti I 4,89 ha. 
2.2.2. Produkt ion 
I 1992 var Fællesskabets humleareal på 28 554 ha, hvilket er 6 ha 
(0,02%) mindre end i 1991 (se tabel 1 i bilaget). Arealerne er blevet 
forøget i Tyskland (+ 1,64%), Frankrig (8,61%) og Belgien (1,54%), 
medens der har været tale om en nedgang i Det Forenede Kongerige 
(4,42%), Spanien (14,77%) og Portugal (som følge af at næsten hele 
arealet i dette land er under omstilling som ovenfor nævnt). 
De aromatiske sorter tegner sig nu for 55,05% af humlearealet, og den 
mest udbredte sort er fortsat Hersbrucker (44,91% af arealet med 
aromatiske sorter); de bitre sorter tegner sig for 44,22% og andre 
sorter for 0,73%. 
Den andel af arealet, der i 1992 anvendtes til bitre sorter og andre 
sorter, mindskedes en smule til fordel for de aromatiske sorter. Blandt 
de bitre sorter er den mest udbredte stadig klart Northern Brewer 
(6 481,12 ha), efterfulgt af Target (1 863,72 ha) og Brewer's Gold 
(1 694,18 ha). For de bitre sorters vedkommende er der en generel 
tendens ti I en øget dyrkning af superalfasorterne, som er de mest 
efterspurgte på markedet, eksempelvis sorterne Hallertauer Magnum, 
Target og Nugget. 
-S-
Mængdemæssigt var høsten i 1992 meget dårligere end i 1991. Med en 
produktion på 727 333 centner var det gennemsnitlige udbytte pr. ha på 
25,47 centner, hvilket ligger meget nært tallet for 1990, der betragtes 
som et meget dårligt år. Produktionens kvalitet var middelmådig, og 
indholdet af alfasyre var lavt (5,3% i gennemsnit for hele EF for de tre 
sortsgrupper, hvilket giver 1,920 mio. kg alfasyre, 67,2 kg pr. ha, til 
ølproduktionen i 1993). 
2.2.3. Afsætning og pr iser 
Gennemsnitsprisen for humle solgt i henhold til kontrakt var på 159,71 
ECU/ctr, idet den for de forskellige medlemsstater varierede fra 116,16 
ECU/ctr i Spanien til 239,25 ECU/ctr i Irland. I disse to lande blev 
hele produktionen solgt i henhold til kontrakt (se tabel 6 i bilaget). 
Nævnte pris ligger en smule under gennemsnittet for det foregående 
produktionsår, der var på 166,85 ECU/ctr. Derimod lå den gennemsnitlige 
spotpris for humle en smule højere end i det foregående produktionsår 
(168,13 ECU/ctr mod 165,08 ECU/ctr), idet der også her var betydelige 
forskelle fra den ene medlemsstat til den anden med gennemsnitspriser 
fra 162,39 ECU/ctr i Tyskland til 232,90 ECU/ctr i Belgien. 
Den del af 1992-høsten, der blev solgt i henhold til kontrakt, androg 
86% (se tabel 5 i bilaget). Belgien ligger betydeligt under dette 
gennemsnit med 51%. 
De højeste gennemsnitspriser, og det gælder både kontraktpriserne og 
spotpriserne, kunne konstateres for de aromatiske sorter (henholdsvis 
171,32 ECU/ctr og 172,34 ECU/ctr), hvor de sorter, der opnåede de 
højeste priser, ligesom i produktionsåret 1991 var sorterne Saaz, Spalt 
og Tettnanger. Bestemte sorter, der dyrkes i Det Forenede Kongerige, 
kunne også opvise priser, der lå betydeligt over gennemsnittet for denne 
gruppe, nemlig sorterne Fuggles og Goldings. 
For de bitre sorter lå gennemsnitsprisen ved salg i henhold til kontrakt 
på 145,85 ECU/ctr og den gennemsnitlige spotpris på 161,70 ECU/ctr, idet 
de sorter, for hvilke der alt i alt opnåedes de bedste priser, var 
sorterne Magnum og Northdown. 
1 Belgien kunne der konstateres spotpriser på henholdsvis 252,51 
ECU/ctr, 255,68 ECU/ctr og 294,30 ECU/ctr for sorterne Brewer's Gold, 
Target og Yeoman. I Det Forenede Kongerige blev der opnået en pris på 
216,23 ECU/ctr for sorten Northern Brewer. 
Medens de gennemsnitlige kontraktpriser i EF for andre sorter svarede 
til kontraktpriserne for gruppen af bitre sorter, lå spotpriserne 
højere, idet de nåede op på 191,81 ECU/ctr. 
Af de 727 332 centner, der blev produceret i EF i 1992, var det kun 
2 703 centner (0,37%), der ikke blev afsat ifølge de officielle 
oplysninger, medens International Hop Growers Committee oplyser, at der 
i Tyskland var mellem 10 000 og 15 000 centner (1,37% - 2,06%), der ikke 
blev afsat. I Spanien og Irland solgtes hele produktionen i henhold til 
kontrakter til gennemsnitspriser på henholdsvis 116,16 ECU/ctr og 239,25 
ECU/ctr. 
I produktionsåret 1992/93 var markedet meget roligt. Priserne forblev 
meget lave, selv om det forventedes, at efterspørgslen ville være større 
end produktionen, da der ifølge statistikkerne er en mangel på humle til 
ølproduktion. Under disse omstændigheder skulle priserne være steget, 
men det var ikke tilfældet, for det første fordi bryggerierne viste sig 
mere og mere fleksible med hensyn til valg af sorter og deres 
oprindelse, og fordi teknikerne kan ændre humledosen (den mængde humle, 
der kræves) og fremstillingsprocesserne i overensstemmelse med de nye 
behov. For det andet valgte bryggerierne i stedet for at betale den 
højere pris, som producenterne forventede, navnlig i Tyskland, at 
forsyne sig til meget lave priser (fra 200 til 250 DM/ctr) på det 
rumænske og ukrainske marked (en mængde på ca. 30 000 - 40 000 ctr), som 
normalt har leveret til det tidligere USSR. Det lader også til, at Kina 
(selv om dette land i stadig stigende grad har behov for sin humle til 
sin egen ølproduktion, der er tiltagende) yderligere har leveret en 
mængde på ca. 9 000 ctr til priser, der er uden for enhver konkurrence, 
dvs. 122 DM/ctr. 
I øvrigt er bryggerierne ikke længere interesserede i at opbygge store 
lagre, fordi de ved, at der altid er humle at finde på markedet. Der 
synes således at have været et overskydende udbud. Det er imidlertid 
vanskeligt at lave prognoser over, hvor meget alfasyre bryggerierne har 
brug for, fordi de altid er tilbageholdende med at udlevere disse tal. 
2.2.4. Udbytte 
I 1992 var udbyttet mindre end i 1991. Det gennemsnitlige udbytte pr. ha 
humleareal i fuld produktion faldt fra 5 618 ECU til 4 858 ECU, hvilket 
er en nedgang på 13,53%. 
Denne nedgang må tilskrives en dårlig høst (såvel mængdemæssigt som 
kvalitetsmæssigt) på grund af de ugunstige vejrforhold, der gjorde sig 
gældende i vinteren og foråret 1992, nemlig unormalt høje temperaturer 
for sæsonen efterfulgt af tørkeperioder. Dette førte ti I en uregelmæssig 
plantevækst og til forskellige modn ingsperi oder på et og samme areal og 
for en og samme sort, hvilket gjorde det vanskeligt at fastlægge den 
optimale høstperiode. 
For Fællesskabet som helhed var udbyttet størst for de aromatiske 
sorter, nemlig 5 339 ECU/ha i fuld produktion, hvilket er et fald på 
8,80% i forhold til det foregående år. I Frankrig, Belgien og Spanien 
var der kraftige udbyttestigninger for disse sorter, nemlig henholdsvis 
+19,41%, +40,52% og +25,60%. De mest rentable aromatiske sorter var for 
Frankrig Strisselspalt (6 750 ECU/ha i fuld produktion), for Belgien 
Challenger (6 271 ECU/ha i fuld produktion), Haliertauer (7 646 ECU/ha i 
fuld produktion), Saaz (7 506 ECU/ha i fuld produktion), Spalt (7 043 
ECU/ha i fuld produktion) og Star (5 869 ECU/ha i fuld produktion) og 
for Spanien (Fino Alsacio, som kun blev dyrket på 1 ha, og for hvilken 
udbyttet trods alt ligger langt under EF-gennemsnittet for de aromatiske 
sorter. 
T 
Udbyttet gik stærkt tilbage for de bitre sorter (-20,07%) og faldt til 4 
328 ECU/ha i fuld produktion. I alle producentlandene i EF var der tale 
om en nedgang, til tider meget kraftig (-41,37% for Spanien), undtagen i 
Irland, hvor udbyttet steg med 14,61%; hele produktionen i Irland (11,76 
ha) udgjordes af den bitre sort Northdown. De to bitre sorter, der 
dyrkes i Spanien, er hybridsorter, og den ene af disse gav et meget 
lavt udbytte (12,35 ctr/ha) sammenlignet med EF-gennemsnittet for denne 
gruppe på 25,83 ctr/ha. 
For de andre sorter, der hovedsageligt dyrkes i Tyskland (185 ha) og i 
mindre omfang i Belgien (10,48 ha) og Det Forenede Kongerige (12,40 ha) 
var der en kraftig stigning i gennemsnitsudbytterne (+ 16,74%), selv om 
der i Det Forenede Kongerige var tale om et fald på næsten 70%. Da disse 
sorter kun dyrkes på små arealer, har de kun en ubetydelig indflydelse 
på det samlede gennemsnitsudbytte for producenterne. 
2.2.5. Produkt ionsomkostninger 
Omkostningerne ved humleproduktionen faldt i gennemsnit med 1,45% i 
forhold til 1991 (se tabel D i bilaget) og beløb sig til 7 696 ECU/ha. 
De lå således tæt på tallene for det foregående år. Det Forenede 
Kongerige har fortsat de højeste produktionsomkostninger (9 472 ECU/ha), 
medens Spanien har de laveste (4 647 ECU/ha). Udsvingene for de enkelte 
medlemsstater i forhold til det foregående år oversteg ikke 2,51%, det 
være sig i opadgående eller nedadgående retning. 
3. DEN FÆLLES MARKEDSORDNING FOR HUMLE 
3.1 EF-politikken på humlemarkedet 
Den fælles markedsordning for humle blev indført i 1971 og bygger på 
forordning (EØF) nr. 1696/71. Formålet med denne forordning er at forbedre 
produktionens kvalitet og at sikre producenternes udkomme. Da man ved 
udarbejdelsen af denne markedsordning helt bevidst undlod at indføre 
bestemmelser vedrørende handelen med tredjelande og heller ikke indførte 
nogen interventionsordning, er Fællesskabets humlesektor i høj grad udsat 
for konkurrencce på verdensmarkedet. 
Af væsentlige elementer i grundforordningen, som der senere blev fastsat 
nærmere bestemmelser om i specifikke råds- og kommissionsforordninger, kan 
nævnes afsætningen af humle ved hjælp af en cert ificeringsprocedure og en 
ordning med terminskontrakter, anerkendelse og fremme af 
producentsammenslutninger og samhandelen med tredjelande. Endvidere 
indeholder forordningen en støtteordning for humle produceret i 
Fællesskabet. 
Fællesskabets deltagelse i finansieringen er for øjeblikket koncentreret om 
to foranstaltninger. Den ene vedrører muligheden for ved utilfredsstillende 
indtjening at yde arealstøtte til producenterne, og den anvendes 
regelmæssigt. I produktionsåret 1991 blev der pr. ha udbetalt en støtte på 
340 ECU for aromati ske sorter, bitre sorter og andre sorter. Den anden 
vedrører omsti 11ing til sorter, der bedre svarer til markedets behov, og 
hvortil der ydes særlig støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 2997/87 
(Jf. endvidere punkt 3.2). 
Desuden støtter Fællesskabet nyoprettede producentsammenslutninger i 
indkøringsperioden, hvis der også ydes national støtte. Denne 
foranstaltning spiller ganske vist nu en væsentligt mindre rolle, for når 
man ser bort fra det tidligere DDR, tilhører næsten alle humleproducenter i 
EF en anerkendt producentsammenslutning. Dette udelukker naturligvis ikke, 
at der fremover lejlighedsvis vil blive oprettet nye 
producentsammenslutninger på grund af omstrukturering og omorganisering. 
3.2 Støtte til sortsomsti I Iing 
Den mangeårige uligevægt mellem udbud af og efterspørgsel efter de fleste 
bitre humlesorter og de problemer, dette har medført for humleproducenterne 
i visse områder i Fællesskabet, fik i 1987 Rådet ti I at vedtage 
særforanstaltninger for humlesektoren. 
Ved forordning (EØF) nr. 2997/87 blev der indført en særstøt te på 
2 500 ECU/ha, som for et maksimumsareal på 1 000 ha pr. medlemsstat ydes 
til anerkendte producentsammenslutninger, der forpligter sig til at 
gennemføre en plan for omstilling fra bitre sorter til aromatiske sorter 
eller superalfasorter. 
I Juni 1989 vedtog Rådet med forordning (EØF) nr. 1809/89 en ændring af 
forordning (EØF) nr. 2997/87 for at udvide den kreds af producenter, som er 
berettiget ti I at deltage i sortsomsti I Iingsprogrammet. I henhold ti I de 
ændrede kriterier kan man nu anvende særstøtten i hele Fællesskabet og ikke 
kun i bestemte områder, som det oprindelig var fastsat. Ligeledes ophævedes 
bestemmelsen om, at producentsammenslutninger kun kunne deltage i 
omsti I Iingsprogrammet, når deres samlede dyrkede areal ikke øgedes i 
perioden 1986-1988. Forlængelsen af programmets løbetid fra den 31. 
december 1990 til udgangen af 1994 giver producentsammenslutningerne mere 
tid til at gennemføre omstillingsplanerne. 
Ved forordning (EØF) nr. 3837/90 blev der foretaget endnu en ændring. Ved 
denne forordning blev perioden for omsti I Iingsprogrammets gennemførelse for 
Spaniens vedkommende forlænget med endnu to år, dvs. indtil udgangen af 
1994. Denne ændring blev nødvendig, fordi at mange humleproducenter 
erklærede sig villige til at deltage i sortsomsti I Iingsprogrammet, men på 
daværende tidspunkt deltog i et Jordomlægningsprojekt. De to 
foranstaltninger, nemlig jordomlægningen og den efterfølgende 
sortsomsti I Iing, kan imidlertid ikke gennemføres inden for de hidtidige 
fr ister. 
Fællesskabets sortsomsti I Iingsprogram har vundet stor genklang hos 
humleproducenterne. Når man ser bort fra Irland, har alle de 
humleproducerende medlemsstater gjort brug af det. Nogle af 
sortsomsti I Iingsprogrammerne er i mellemtiden blevet revideret flere gange, 
især ud fra ønsket om at foretage area I udvide I ser (jf. tabel E). 
De enkelte medlemsstaters programmer tager navnlig sigte på rydning af 
arealer med de traditionelle bitre sorter Brewer's Gold og Northern Brewer, 
der har mere og mere vanskeligt ved at hævde sig på verdensmarkedet over 
for de amerikanske superalfasorter. 
4. KONKLUSIONER 
På baggrund af den ovenfor beskrevne situation på Fællesskabets humlemarked 
foreslår Kommissionen, at der ydes indkomststøtte til producenterne for 
1992-høsten. 
I forhold til 1991-høsten indebærer forslaget en forhøjelse af den 
gennemsnitlige støtte til producenterne for de aromatiske sorter og de 
bitre sorter og en nedgang i den gennemsnitlige støtte til producenterne 
for de andre sorter. 
Desuden foreslår Kommissionen under henvisning til artikel 12a i forordning 
(EØF) nr. 1696/71, at der for de arealer, der er tilplantet med 
forsøgssorter, ydes en støtte af samme størrelse som støtten for 
sortsgruppen "andre". 
Muligheden for at yde producentstøtte for forsøgssorter blev indført af 
Rådet i 1990 med udstedelsen af forordning (EØF) nr. 2780/90. Den gælder 
for arealer, der dyrkes af humleproducenter, og hvor der i samarbejde med 
et forskningsinstitut dyrkes forsøgssorter. Formålet med denne ordning er 
at foretage den sortsforædling, som til stadighed er nødvendig for at 
bevare konkurrenceevnen i Fællesskabets humlesektor. 
Å& 
TABEL A 
Antal bedrifter I Ft I lesskabet med humledyrkning 01 
deres størrelse 
Tysk land 
Frankr ig 
Be Ig ien 
Forenede 
Konger ige 
1r land 
Span ien 
Portuga1 
EF Antal 
bedrifter 
3 794 
161 
105 
220 
2 
1 549 
3 
5 836 Samlet humle­
areal (ha) 
22 938 
639 
394 
3 413 
12 
1 148 
10 
28 554 Hum leareaI 
pr. bedrift (ha) 
6,0 
4,0 
3,8 
15,5 
6,0 
0,7 
3,3 
4,9 
s* 
TABEL B 
Gennemsnitspriser for udvalgte humlesorter i Tyskland 
i tiden 1983-1995 
Pris i ECU/ctr. 
Haller- Tettnan- Hers- Northern Brewer's 
tauer ger brucker Brewer Gold 
Loco 
1983 125,27 198,84 67,61 104,19 69,20 
1984 111,21 161,06 78,24 69,93 43,10 
1985 194,96 207,53 126,20 102,72 45,70 
1986 129,26 138,17 94,94 62,88 24,45 
1987 220,35 228,09 209,15 76,55 54,50 
1988 227,86 230,82 216,85 142,73 93,18 
1989 218,54 231,25 173,65 127,48 88,09 
1990 555,18 637,16 425,20 576,85 427,33 
1991 209,41 223,86 146,55 173,31 126,58 
1992 246,02 262,01 168,66 232,61 154,73 
Kontrakt^1) 
1983 178,16 212,72 166,23 151,12 142,37 
1984 181,88 218,52 164,87 154,13 144,78 
1985 191,60 288,92 168,96 161,41 147,58 
1986 196,39 226,33 170,17 171,77 144,62 
1987 195,37 220,11 169,38 169,80 137,94 
1988 200,33 223,20 170,68 168,54 126,64 
1989 199,91 220,66 168,57 160,09 116,89 
1990 205,59 221,31 167,36 161,42 116,81 
1991 208,57 222,58 160,14 159,72 108,74 
1992 258,92 269,75 187,74 184,65 134,62 
Termin 
1992 172,88 222,16 155,47 155,89 112,57 
1993 174,58 222,58 153,34 152,92 116,81 
1994 177,13 222,58 153,34 155,47 117,66 
1995 172,88 222,58 153,77 156,32 120,21 
(1) Prisangivelserne er gennemsnittet af indgåetde kontrakter for 
de foregående år for den pågældende høst. 
EFTER SORTSGRUPPE IL 
TABEL C 
Udbytte I ECU/ho for oreoler I fuld produktion O) 
Arornat iske 
Bitre 
Andre 1987 
S 428 
4 727 
4 439 1988 
5 586 
4 491 
4 196 1989 
5 562 
4 633 
4 093 1990 
5 663 
5 644 
5 365 1991 
5 854 
5 415 
3 382 1992 
5 339 
4 328 
3 948 1992/91 (%) 
- 8.80 
- 20.07 
16.74 
EFTEJLIANDE 
Tyskland 
Frankr ig 
Be I g i en 
For. Kongerige 
IrI ond 
Span i en 
Portugal 1987 
5 353 
4 674 
4 199 
4 695 
4 918 
3 122 
4 763 1988 1989 
238 
170 
368 
001 
943 
173 
452 307 
572 
995 
577 
283 
473 
329 1990 
5 616 
7 450 
11 158 
5 615 
10 817 
4 456 
3 322 456 
512 
931 
212 
901 
441 
715 1992 
4 818 
6 320 
6 602 
5 404 
9 055 
2 605 
1 495 1992/91 (X) 
11.69 
14,66 
11.31 
25,07 
14,61 
41,34 
12.83 
EFTER LAN0E OG SORTSGRUPPER (1992)(2> 
Arornat iske 
Tyskland 
Frankr ig 
Belgien 
For. Kongerige 
Irland 
Spanien 
Portugal 5 181 
6 731 
7 095 
6 083 (-9.44) 
(19,41) 
(40.52) 
(-17,29) 
2 448 (25,60) Bitre 
4 317 (-16,34) 
3 526 (-25.41) 
6 363 (-1,50) 
5 054 (-29,18) 
9 055 (14,61) 
2 606 (-41,37) 
1 495 (-12.83) Andre 
3 878 (17.98) 
7 710 (77,98) 
1 701 (-69.47) 
(1) Nyplantningerne I 1992 og 1991 blev sat til at give henholdsvis 40% og 65% af udbyttet fra arealer i fuld produktion. 
(2) Tallene i parentes viser den procentvise asndring i forhold til 1991. 
/3 
TABEL D 
Produktlonsomkostnlnger/ha (ECU) 
Tysk land 
Frankr ig 
BeIg ien 
For. Kongerige 
1rland 
Span ien 
Portuga 1 
EF 1991 
7 722 
6 597 
9 123 
9 716 
7 066 
4 578 
4 696 
7 809 1992 
7 585 
6 597 
9 325 
9 472 
7 205 
4 647 
7 696 /Endring i forhold 
til 1991 (%) 
- 1,78 
- 0,0 
2,21 
- 2,51 
1 ,97 
1 ,50 
- 1 ,63 
ii 
TABEL E 
Programmer forelagt af medlemsstaterne 
med henblik på sortsomstI I IIng Ifølge 
forordning (EØF) nr. 2997/87 (*) 
Tysk land 
Frankr ig 
Be Ig ien 
For. Kongerige 
Spanien 
Portuga1 
EF Fremt id Ig sort 
Aromat isk 
425 
125 
44 
139 
31 
764 Supera Ipha 
575 
45 
245 
648 
586 
166 
2 264 1 alt 
1 000 
170 
289 
787 
617 
166 
3 029 
(*) Pr. 3. marts 1993 (Forvaltningskomitéen for Humle) 
TABEL 1 
Humleareal samt produktion af humle, alfasyre og ril efter producentland - 1992 
: I 
: Land 
: Tyskland 
: Frankrig 
: Belgien 
: For. Kongerige 
: Spanien 
: Portugal 
: Irland 
: EF-12 
: USA 
: Austral len 
: New Zealand 
: Jugoslavien (1) 
: Tjekkoslovakiet 
: Ukraine 
: Polen 
: Ungarn 
: Bulgarien 
: Slovenien 
': I alt IHB (-EF) 
: I alt IHB (+EF) 
: Japan 
: Det tid I. URSS (2) 
: Rumen i en 
: Kina 
: Nordkorea 
: Andre 
: Verden sammenlagt II 
Areal 
ha 
1992 
22 938 
639 
394 
3 413 
1 148 
10 
12 
28 554 
17 105 
1 155 
262 
560 
11 600 
6 692 
2 262 
315 
903 
2 386 
43 240 
71 794 
660 
5 000 
2 400 
8 000 
2 000 
: 2 500 
I 92 354 Ha 
Areal 
ha 
(+/-) 
1992/91 • 
371 
55 
6 
- 158 
- 199 
- 81 : 
1 : 
- 6 
1 098 
30 
44 
- 61 
20 
- 608 
37 
- 56 
- 10 
- 43 
451 
445 
- 165 
-2 500 
200 
500 
0 
600 
! - 920 III 
Produkt. 
centner 
1991 
574 500 
18 286 
12 183 
96 359 
25 548 
41 
416 
727 333 
674 372 
62 260 
11 748 
11 400 
185 000 
125 125 
50 684 
6 819 
15 283 
67 900 
1 210 591 
1 937 924 
25 400 
76 000 
36 000 
240 000 
24 000 
60 000 
2 399 324 IV 
Udbytte 
t/ha 
1,25 
1,43 
1,55 
1,41 
1.11 
0,21 
1,73 
1,27 
1,97 
2,70 
2,24 
1,02 
0,80 
0,93 
1,12 
1,08 
0,85 
1,42 
1,40 
1,35 
1,92 
0,76 
0,75 
: 1,50 
0,60 
1,20 
1,30 V 
Produkt, 
t Alfa 
1 364,33 
20,73 
48.08 
378,36 
2,11 
106,01 
0,21 
1 919,82 
3 154,00 
263,60 
73,40 
28,80 
323,80 
460,90 
106,70 
22,30 
45,20 
182,70 
4 661,40 
6 581,22 
76,20 
133,00 
81,00 
720,00 
72,00 
180,00 
7 843,42 VI 
Alfa­
procent 
4,8 
2,3 
7,9 
7,9 
10,2 
8,3 
10,0 
5,3 
9,4 
8,5 
12,5 
5,1 
3,5 
7,4 
4,2 
6,5 
5,9 
5,4 
7,7 
6,8 
6,0 
3,5 
4,5 
6,0 
• 6,0 
6,0 
6,54 VII 
Alfa-
udbytte 
kg/ha 
59,5 
32,4 
121,9 
110,9 
179,3 
92,4 
20,7 
67,2 
184,4 
228,2 
280,2 
51,4 
27,9 
68,9 
47,2 
70,8 
50,1 
76,6 
107,8 
91,7 
115,5 
26,6 
33,8 
90,0 
36,0 
72,0 
84,93 VIII 
Forventet 
areal 
ha 
1993 
23 014 
680 
417 
3 400 
1 148 
50 
11 
28 720 
17 400 
1 155 
311 
560 
11 600 
6 692 
2 326 
275 
755 
2 393 
43 467 
72 187 IX : 
Areal­
forskydning: 
ha : 
1992-91 : 
76 : 
41 : 
23 : 
- 13 : 
0 : 
40 : 
- 1 : 
166 : 
295 : 
0 : 
49 
0 : 
0 : 
0 : 
64 : 
- 40 : 
- 148 : 
7 : 
227 : 
393 : 
(1) Det tidligere Jugoslaviens republikker undtagen Slovenien. 
(2) Det tidligere URSS's republikker undtagen Ukraine. 
/é 
TABEL 2 
Anslåede termlnssalg 1993-1997 
BSSSSXSSBZKSSZSSSSSBSaa 
! Land i 
| Tyskland ' 
| Frankrig 
i Belgien 
i For. Kongerige 
| Spanien 
i EF-12 
i New Zealand 
| USA 
I Australien 
| Jugoslavien (1) 
i Tjekkoslovakiet 
! Ukraine 
| Polen 
i Ungarn 
i Slovenien 
i I alt IHGC [-EF] 
i I alt IHGC [+EF] xssrEzsas&BSix 
1993 : 
420 000 ! 
18 796 ' 
7 200 | 
85 000 
530 996 
12 000 
586 540 
, 140 000 
48 148 
i 40 200 
! 826 888 
| 1 357 884 SSSSSSSSXSSXSX 
Anslåede 
1994 i 
340 000 
20 223 
6 000 
67 000 
433 223 
11 500 
549 516 
120 000 
45 473 
34 000 
! 760 489 
! 1 193 712 s m SK s s s s s ss ss s m m s s x x s s x s s s s = 
termlnssalg 1993-1997 
1995 ! 
290 000 ' 
20 367 
2 000 
49 000 
361 367 
11 800 
447 496 
100 000 
42 798 
! 30 000 
! 632 094 
! 993 461 1996 ! 
16 750 
2 000 
10 000 
28 750 
10 300 
211 772 
80 000 
37 449 
! 25 000 
| 364 521 
! 393 271 1997 og efter! 
12 996 ! 
1 400 ! 
14 396 ! 
157 628 ! 
80 000 ! 
! 10 000 ' 
! 247 628 
i 262 024 
Kilde: IHGC marts 1993. 
(*) Tankestregerne I tabellen betyder, at tallene ikke forleigger eller ikke er blevet fremsendt af 
producentlandene. 
(1) Det tidligere Jugoslaviens republikker undtagen Slovenien. 
TABEL 4a 
EF's handel med tredjelande med humle oo hum I eprodukter 
september 1991 - august 1992 
! Kopper ! Pulver ! Ekstrakter ! I alt humlekop- (1) 
! 12 10 10 ! 12 10 20 ! 13 02 13 ! skviva I ent 
(x 1000 kg) ! Inden for ! ! Inden for ! ! Inden for ! ! Inden for ! 
! EF !TredjeI ande! EF [Tredjelande! EF [Tredjelande! EF [Tred. lande 
TYSKLAND ! ! ! ! ! ! ! ! 
- Import ! 10 983 ! 12 019 ! 1 085 ! 1 458 ! 322 ! 640 ! 13 306 ! 15 859 
- Eksport ! 4 351 ! 6 013 ! 10 267 ! 14 158 ! 1 419 ! 2 168 ! 20 612 ! 29 178 
-Netto ! 6633 ! -6004 ! 9182 ! 12700 ! 1097 ! 1530 ! 7306 ! 13319 
FRANKR I G ! ! ! ! ! ! ! ! 
-Import ! -! 44! -! 487! 74! 218! 260! 1347 
-Eksport ! 327! 442! 111! 67! 5! 5! 467! 534 
-Netto { 327 ! 398 ! 111 ! -420 ! -69 ! -214! 20 7! -812 
BELGIEN ! ! ! ! ! ! ! ! 
- Import ! 828 ! 1 542 ! 1 086 ! 2 139 ! 120 ! 192 ! 2 441 ! 4 566 
- Eksport ! 21 ! 132 ! 62 ! 962 ! 97 ! 251 ! 428 ! 2 068 
-Netto ! -807 ! -1410 ! -1024 ! -1177 ! -22 ! 59 ! -2014 ! - 2 498 
FOR . KONGER I GE ! ! ! I ! ! ! ! 
-Import ! 393 ! 655 ! 608 ! 1137 ! 106 ! 273 ! 1432 ! 2861 
- Eksport ! 300 ! 1 227 ! 207 ! 604 ! 65 ! 146 i 755 ! 2 401 
- Netto ! - 93 ! 572 ! - 401 ! - 533 ! - 41 ! - 127 ! - 678 ! - 460 
IRLAND ! j ! ! ! j ! ! 
-Import ! -! 43! 164! 838! 105! 143! 548! 1463 
- Eksport { ! 1 ! 2 ! 20 ! 23 ! 27 ! 81 ! 117 
-Netto \ -! -42! -162 J -819! -82 i -115! -468! -1347 
ITALIE ! ! ! ! ! ! ! ! 
- Import ! 30 ! 57 ! 219 ! 1 467 ! - ! 127 ! 270 ! 2 114 
-Eksport! -i 5! -! -! 1! 1! 3! 9 
- Netto ! - 30 ! - 52 ! -219 ! - 1 467 ! - 1 ! - 126 ! - 267 ! - 2 105 
DANEMARK ! ! ! ! ! ! ! ! 
-Import ! -! 23! -! 383! 17! 12 7 î 63! 891 
-Eksport ! -! -! -i -i -! -i -! 
-Netto ! -! -23! -! -383! -17! -127! -63! -891 
EL 4a (forts . ) 
! Kopper 
! 12 10 10 
(x 1000 kg) ! Inden for ! 
! EF JTredjelande 
DERLANDENE ! ! 
Import ! - ! 5 
Eksport ! -! 
Netto ! - ! - 5 
A N I E N S 
Import ! -! 290 
Eksport ! -! 25 
Netto ! - ! - 265 
R T U G A L ! ! 
Import ! - ! 
Eksport ! -! 164 
Netto ! - ! 164 
IE KEN LAND ! ! 
Import ! - ! 
Eksport ! -! 
Netto ! - ! 
i alt ! ! 
I mport ! 12 235 ! 14 681 
Eksport ! 5000 ! 8010 
Netto ! - 7 235 ! - 6 671 Pu Iver 
12 10 20 
Inden for ! 
EF [Tredjelande 
49 
- 49 
64 
40 
- 24 
3 
- 3 
-
3 27 5 
1 0 632 
7 356 375 
51 
- 323 
284 
42 
- 244 
1 28 
- 1 28 
1 0 
- 1 0 
8 705 
1 5 902 
7 1 97 Ekstra 
13 0 2 
Inden for 
EF 
1 40 
- 140 
1 8 
- 1 8 
4 1 
- 4 1 
-
894 
, 1609 
71 5 k t e r 
î 1 3 
Tredje lande 
357 
38 
- 319 
84 
- 84 
1 81 
- 181 
36 
- 36 
2 375 
2 637 
262 1 alt hum 
atkv i va 
Inden for 
EF 
540 
- 540 
1 34 
44 
- 90 
1 44 
1 
- 143 
-
18 969 
22 331 
3 362 ek op- ( 1 ) 
en t 
Tred. lande 
1 663 
1 90 
- 1 473 
898 
69 
- 829 
771 
165 
- 607 
1 35 
- 1 35 
32 571 
34 732 
2 161 
100 kg pulver = 110 kg kopper 
100 kg ekstrakter = 350 kg kopper 
de : EF N I MEXE 
TABEL 4b 
EF's handel med humle med udvalgte handelspartnere 
september 1991 - august 1992 
(x 1000 kg) Kopper 
12 10 10 
nden for ! 
EF {Tredjelande Pulver 
12 10 20 
Inden for ! 
EF !T r ed j e I ånde Ekstrakter 
13 02 13 
Inden for ! 
EF [Tredjelande I alt humlekop- (1) 
ækvivalenter 
nden for ,' 
EF !Tred. lande 
I alt EF 
- Import 
- Eksport 
- Netto 2 235 
5 000 
7 235 1 4 
8 
- 6 681 
01 0 
671 3 275 
10 632 
7 356 8 705 
1 5 902 
7 1 97 894 
609 
71 5 2 375 
2 637 
262 1 8 969 
22 331 
3 362 32 571 
34 732 
2 161 
heraf 
USA 
- Import 
- Eksport 
- Netto 722 
4 1 26 
3 404 943 
191 
752 825 
40 
758 5 747 
4 476 
1 271 
TJEKKOSLOVAK I ET 
- Import 
- Eksport 
- Netto 3 363 
70 
3 293 421 
1 1 
41 0 3 826 
107 
3 720 
USSR 
- Import 
- Eksport 
- Netto 360 
1 1 60 
800 0 
37 
37 0 
68 
68 360 
439 
079 
JUGOSLAV I EN 
- Import 
- Eksport 
- Netto 3 225 
56 
3 1 69 1 83 
202 
1 9 0 
58 
58 426 
481 
K I NA 
- Import 
- Eksport 
- Netto 4 001 
0 
4 001 950 
0 
950 5 050 
0 
5 050 
JAPAN 
- Import 
- Eksport 
- Netto 0 
23 
23 0 
2 484 
2 484 0 
61 
61 0 
2 969 
2 969 
(1) 100 kg pulver = 110 kg kopper 
100 kg d'extrait » 350 kg kopper 
Kilde: Eurostat COMEXT 
TABEL 5 
Humle solgt uden og i henhold til kontrakt og gennemsnitspriser for humle solgt 
uden og i henhold til kontrakt 1980 - 1992 
! Uden ! I henho Id t i I 
! kontrakt (1) ! kontrakt 
! 50 kg ! 50 kg 
. ! 1 ! 2 
A. EF 1980 - 1992 ! ! 
1980 ! 67 385 ! 723 983 
1981 ! 154 754 ! 768 155 
1982 ! 363 795 ! 763 131 
1983 ! 223 549 ! 744 142 
1984 ! 195 478 ! 728 662 
1985 ! 173 339 ! 718 124 
1986 ! 202 218 ! 667 937 
1987 ! 161 850 ! 634 361 
1988 ! 119 035 ! 632 255 
1989 ! 169 083 ! 641 429 
1990 ! 70 306 ! 644 352 
1991 ! 235 415 ! 679 700 
1992 ! 103 879 ! 622 778 
B. EF 1992 ! ! 
Tyskland ! 90 805 ! 483 695 
Frankrig ! 1 097 ! 17 198 
Belgien ! 5 903 ! 6 230 
For. Kongerige ! 6 664 ! 89 693 
Irland ! - ! 416 
Spanien ! ! 25 54"8 
Portugal ! 41 ! % i henhold 
t i I kontrakt 
3 
91 
83 
68 
77 
79 
81 
77 
80 
84 
79 
90 
74 
86 
84 
94 
51 
93 
100 
100 Uden 
kontrakt 
ECU/50 kg 
4 
469,00 
225,63 
65,18 
91 ,85 
69,61 
92,33 
62,72 
123,41 
158,55 
134,58 
468,82 
165,08 
168,13 
91 ! 92 
165,94 ! 162,39 
147,83 ! 224,11 
146,79 ! 232,90 
186,23 ! 203,41 ! 1 henhold til ! 
! kontrakt ! 
ECU/50 kg ! 
5 ! 
133,00 ! 
162,78 ! 
176,93 ! 
183,13 ! 
189.92 ! 
173,19 ! 
169.93 ! 
168,19 ! 
169,82 ! 
164,30 ! 
166,61 ! 
166,85 ! 
159,71 ! 
91 ! 92 ! 
159,37 ! 156,01! 
196,73 ! 200,71 ! 
174,11 ! 168,57! 
204,40 ! 183,17! 
252,89 ! 239,25! 
155,73 ! 116,16! 
(1) Eksklusive ikke solgte mængder 
BEGRUNDELSE 
Oet foreslås, at Rådet pà grundlag af den vedlagte beretning fra Kommissionen om 
produktionen og afsætningen af humle fra 1992-høsten vedtager forslaget til 
forordning om fastsættelse af producentstøtten for humle for 1992 til følgende 
beløb: 
- aromatiske sorter 365 ECU/ha 
- bitre sorter 400 ECU/ha 
- andre sorter 280 ECU/ha 
- forsøgssorter 280 ECU/ha. 
I forslaget er der taget hensyn ti I de relative ændringer i udbytter og 
produktionsomkostninger i forhold til den foregående høst for de forskellige 
sortsgrupper, idet der for forsøgssorterne ydes samme støtte som for sortsgruppen 
"andre". 
Selv om de gennemsnitlige produktionsomkostninger stort set er uændrede i forhold 
til den foregående høst (7 696 ECU/ha, dvs. en nedgang på 1,45%), har der været 
store udsving i de gennemsnitlige udbytter pr. ha. For de aromatiske sorter og de 
bitre sorter er gennemsnitsudbyttet pr. ha faldet med henholdsvis 8,80% og 20,07% 
til 5 339 ECU/ha og 4 328 ECU/ha, medens gennemsnitsudbyttet pr. ha for andre 
sorter er steget med 16,74% til 3 948 ECU/ha. 
Forslaget medfører således en forholdsvis forøgelse af støtten for de aromatiske 
sorter og de bitre sorter og en forholdsvis nedsættelse af støtten for andre 
sorter (som forsøgssorterne ligestilles med). 
I forhold til den foregående høst er det gennemsnitlige støtteniveau for alle 
sortsgrupper forøget med 12,06% (fra 340 ECU/ha til 381 ECU/ha). 
Omkostningerne for EUGFL, Garantisektionen, anslås til 13,1 mio. ECU. 
2 2-
Forslag 
RÅDETS FORORDNING (EØF) Nr. 
af 
om fastsættelse af producentstøtten for humle for 1992-høsten 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1696/71 af 26. juli 1971 om den 
fælles markedsordning for humle^1^, senest ændret ved forordning (EØF) 
nr. 3124/92<2), særlig artikel 12, stk. 7, og artikel 12a, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Par Iamentet^3), og 
ud fra følgende betragtninger: 
I medfør af artikel 12 i forordning (EØF) nr. 1696/71 kan der ydes 
humleproducenterne en støtte, der gør det muligt for dem at opnå en rimelig 
indkomst; støttebeløbet fastsættes pr. hektar og for hver sortsgruppe under 
hensyntagen til gennemsnitsudbyttet for arealer med fuld produktion sammenlignet 
med gennemsnitsudbytterne for de foregående høstår samt til markedssituationen og 
omkostn ingsudv i kI i ngen; 
i artikel 12a i samme forordning er det fastsat, at producentstøtten også kan 
ydes for arealer med forsøgssorter for at lette fremelskningen af nye sorter; 
(1) EFT nr. L 175 af 4. 8.1971, s. 1. 
(2) EFT nr. L 313 af 26.10.1992, s. 1. 
(3) EFT nr. C 
-3-
på baggrund af høstudbyttet i 1992 bør der fastsættes en støtte for de 
humlesortsgrupper, der dyrkes i Fællesskabet; producentstøtten bør også ydes for 
arealer med forsøgssorter -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
1. For 1992-høsten ydes der støtte til Fællesskabets humleproducenter for de i 
bilaget anførte sortsgrupper såvel som for forsøgssorter. 
2. Støttebeløbene er fastsat i bilaget. 
Artikel 2 
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne 
Formand 
<?</ 
B I L A G 
Støtte til humleproducenterne for 1992-høsten 
Sortsgruppe Støttebeløb ECU/ha 
Aromatisk humle 365 
Bitter humle 400 
Andre humlesorter 280 
Forsøgssorter 280 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
DATO: 
1. BUDGETPOST: 181 BEVILLINGER: 14 mio. ECU(B) 
(APBRS 93) 
2. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: 
Forslag til Rådets forordning om fastssttelse af producentstøtten for humle for 1992-høsten 
3. RETSGRUNDLAG: Traktatens artikel 43 og forordning (EØF) nr. 1696/71 
4. FORMAL: At sikre humleproducenterne en rimelig indkomst 
5. FINANSIELLE VIRKNINGER 
5.0 UDGIFTER. SOM AFHOLDES 
- OVER EF-BUDGETTET 
( /INTERVENTION) 
5.1 INDTÆGTER 
- EF's EGNE INDTÆGTER 
(AFGIFTER/TOLD) 
- NATIONALE KILDER 12-MÀNEDERSPERIODE 
(mio. ECU) 
13.1 INDEVÆRENDE 
REGNSKABSAR (93) 
(mio. ECU) 
13,1 FØLGENDE 
REGNSKABSAR (94) 
(mio. ECU) 
1995 
5.0.1 OVERSLAG - UDGIFTER 
5.1.1 OVERSLAG - INDTÆGTER 1996 1997 
5.2 BEREGNING: 
15 720 ha x 365 ECU/ha 
12 626 ha x 400 ECU/ha 
208 ha x 280 ECU/ha 
I ALT 5,74 mio. ECU 
5,05 mio. ECU 
0.06 mio. ECU x 1.205 (DK) 
x 1,205 (DK) 
x 1.205 (DK) 
10,85 mio. ECU (A) x 1,205 (DK) « 13,1 mio. ECU (B - 6.9 mio. ECU (B) 
- 6.1 mio. ECU (B) 
0.1 mio. ECU (B) 
6.0 ER FINANSIERING MULIG GENNEM BEVILLINGER OPFØRT UNDER DET PÅGÆLDENDE KAPITEL I DET LØBENDE BUDGET? 
JA/ 
6.1 ER FINANSIERING MULIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER I DET LØBENDE BUDGET? 
JA/ 
6.2 ER ET TILLÆGSBUDGET NØDVENDIGT? 
/NEJ 
6.3 SKAL DER OPFØRES BEVILLINGER PÀ FREMTIDIGE BUDGETTER? 
JA/ 
BEMÆRKNINGER: 
På 1993-budgettet er der allerede afholdt udgifter på 11,9 mio.E CU til støtte i forbindelse med 
1991-høsten. Da bevillingerne i 1993 kun udgør 14 mio. ECU. skal der foretages en bevillingsoverførsel, 
hvis den foreslåede foranstaltning skal finansieres i 1993. 
IC 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 223 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 
Katalognummer : CB-CO-93-250-DA-C 
ISBN 92-77-55896-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg