2009/ECFIN/033

[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 4.3.2010

KOM(2010)69 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

OM DEN EUROPÆISKE UNIONS LÅNTAGNINGS- OG LÅNGIVNINGSAKTIVITETER I 2008

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 4

2. Den Europæiske Unions långivningsaktiviteter 5

2.1. Beskrivelse 5

2.2. Betalingsbalancefacilitet (BOP) 6

2.3. Makrofinansiel bistandsfacilitet (MFA) 8

2.4. Euratom-facilitet 9

3. Den Europæiske Unions låntagningsaktiviteter 10

3.1. Beskrivelse 10

3.2. Betalingsbalance (BOP) 10

3.3. Makrofinansiel bistand (MFA) 11

3.4. Euratom 11

4. Den Europæiske Investeringsbank - långivningstransaktioner uden for Fællesskabet 12

4.1. EIB's långivningsaktiviteter 12

4.1.1. Beskrivelse 12

4.1.2. Omfanget af undertegnede lån 13

4.1.3. Følgerne af EIB's långivningsaktiviteter for EU's budget 13

4.2. EIB's låntagningsaktiviteter 14

I NDLEDNING

I Rådets afgørelser om Den Europæiske Unions forskellige låneinstrumenter fastsættes det, at Kommissionen hvert år skal informere Rådet og Europa-Parlamentet om brugen af disse instrumenter. For at opfylde disse informationsforpligtelser indeholder denne beretning en beskrivelse af lånetransaktionerne for hvert geografisk område.

Denne beretning indeholder navnlig en kort præsentation af långivnings- og låntagningsaktiviteterne under betalingsbalancestøtten til medlemsstater, der ikke deltager i euroområdet (BOP), og EU's makrofinansielle bistand til tredjelande (MFA) samt garantier i forbindelse med EU's lån. Derudover gives der oplysninger om Euratom's långivnings- og låntagningsaktiviteter.

For at give et komplet billede af låneaktiviteterne kræves det i de respektive rådsafgørelser[1] vedrørende Den Europæiske Investeringsbanks låneaktiviteter uden for EU, at Kommissionen hvert år skal underrette Rådet og Parlamentet om situationen med hensyn til EIB's finansieringstransaktioner (lån og lånegarantier), som garanteres af EU's budget i førtiltrædelseslandene, Middelhavslandene, Østeuropa, det sydlige Kaukasus og Rusland, Asien og Latinamerika samt Den Sydafrikanske Republik.

DEN EUROPÆISKE UNIONS LÅNGIVNINGSAKTIVITETER

Beskrivelse

Den finansielle støtte til tredjelande og til medlemsstater, der ikke deltager i euroområdet, tilvejebringes af Kommissionen i henhold til forskellige retsgrundlag alt efter, hvilket geografisk område der er tale om, og hvilke målsætninger der forfølges.

Finansielle transaktioner, som forvaltes af Kommissionen i henhold til forskellige rådsafgørelser, er generelt i form af bilaterale lån (makrofinansiel bistand til tredjelande (MFA) eller betalingsbalancestøtte til medlemsstater, der ikke deltager i euroområdet (BOP)), hvor EU medvirker til at genetablere den makroøkonomiske balance i et land. Euratom's låneinstrument er til disposition for finansieringstransaktioner i medlemsstaterne og visse tredjelande (Armenien, Rusland og Ukraine).

Hver MFA-, BOP- eller Euratom-låneudbetaling er baseret på en "back-to-back"-transaktion. De skyldige beløb (renter og/eller hovedstol), valutaen og betalingsdatoerne for lånene svarer med andre ord til de skyldige beløb, valutaen og betalingsdatoerne for den underliggende låntagningstransaktion.

Tabel 1: Låneudbetalinger til makrofinansiel bistand, Euratom til tredjelande og betalingsbalancelån til medlemsstater, der ikke har indført euroen

Mio. EUR

2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | I alt |

Rumænien | 50 | 50 |

Subtotal "udvidelses"-lande (medlemsstater pr. 1.1.2007) | 0 | 0 | 50 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 50 |

Albanien(1) | 9 | 9 |

Bosnien og Hercegovina(2) | 10 | 10 | 10 | 30 |

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien(3) | 10 | 12 | 28 | 50 |

Serbien og Montenegro(4) | 225 | 40 | 15 | 280 |

Tadsjikistan(6) | 60 | 60 |

Libanon(7) | 0 |

Subtotal MFA | 305 | 12 | 168 | 10 | 15 | 10 | 0 | 0 | 479 |

Euratom(8) | 40 | 40 | 25 | 65 | 215 | 51 | 39 | 16 | 491 |

BOP(9) | 2 000 | 2 000 |

Samlet total | 345 | 52 | 143 | 75 | 230 | 70 | 39 | 2 016 | 2 970 |

(1) Der blev udbetalt en gavebistand på 3 mio. EUR til Albanien i 2005 og en yderligere gavebistand på 13 mio. EUR i 2006. (2) Udbetalingen af lånet var ledsaget af udbetalinger af gavebistand på 10 mio. EUR i 2000. En yderligere gavebistand på 15 mio. EUR blev udbetalt i 2001 og på 25 mio. EUR i 2003. I 2005 blev der udbetalt gavebistand på 15 mio. EUR. (3) Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Der blev udbetalt gavebistand på 10 mio. EUR i 2001, på 10 mio. EUR i 2002 og på 18 mio. EUR i 2003. (4) Der blev udbetalt gavebistand på 115 mio. EUR til Serbien og Montenegro i 2002, på 35 mio. EUR i 2003, på 10 mio. EUR i 2004 og på 25 mio. EUR i 2005. (5) I 2001 blev der udbetalt 35 mio. EUR til Kosovo og 13 mio. EUR til Montenegro i form af budgetstøtte. Samme år blev der udbetalt yderligere 15 mio. EUR i gavebistand til Kosovo, efterfulgt af endnu en gavebistand på 15 mio. EUR i 2002. (6) Tadsjikistan: dette lån var ledsaget af udbetaling af gavebistand på i alt 14 mio. EUR. En yderligere gavebistand på 7 mio. EUR blev udbetalt i 2003 (om end vedtaget i 2002) og det samme beløb i 2005 og ligeledes i 2006. (7 Makrofinansiel bistand til Libanon i form af 50 mio. EUR i lån. I juni 2009 blev der foretaget en udbetaling på 25 mio. EUR. Der blev udbetalt en første gavebistand på 15 mio. EUR i december 2008. (8) Inkl. Bulgarien og Rumænien (medlemsstater pr. 1.1.2007). (9) Den 2. december 2008 blev loftet for det maksimale lånebeløb, som under BOP-faciliteten ydes til medlemsstater, der ikke deltager i euroområdet, hævet fra 12 mia. EUR til 25 mia. EUR. Den 18. maj 2009 blev grænsen hævet til 50 mia. EUR. Andre udbetalinger af gavebistand i perioden 2001-2008: Ekstraordinær finansiel bistand. Udbetalinger af gavebistand til Armenien og Georgien på i alt henholdsvis 8 mio. EUR og 10 mio. EUR i 1998 og 4 mio. EUR og 9. mio. EUR i 1999. En yderligere gavebistand på 6 mio. EUR blev udbetalt til Georgien i 2001. En gavebistand på 11 mio. EUR blev udbetalt til Armenien i 2002. En yderligere gavebistand til Armenien på 5,5 mio. EUR og Georgien på 6,5 mio. EUR blev udbetalt i 2004. I 2005 blev der udbetalt 1,5 mio. EUR i gavebistand til Armenien. I 2006 blev der to gange udbetalt gavebistand til Georgien, hver gang på 11 mio. EUR. Republikken Moldova: en gavebistand på 25 mio. EUR blev udbetalt i to rater i 2008. |

Betalingsbalancefacilitet (BOP)

Aktiveringen af betalingsbalancefaciliteten (BOP) over for medlemsstater, der ikke deltager i euroområdet, var den vigtigste begivenhed i 2008 i forbindelse med EU's långivnings- (og låntagnings-) aktiviteter.

Nedenstående er et resumé af de vigtigste karakteristika ved BOP-faciliteten, de vigtigste aktiviteter i 2008 og den forventede udvikling i de kommende år.

BOP-bistand ydes i form af mellemfristede lån, som tilvejebringes af Kommissionen, og stilles normalt til rådighed sammen med finansiering fra IMF og andre multilaterale långivere, såsom EIB, EBRD eller Verdensbanken, eller bilateral bistand fra medlemsstaterne. Faciliteten er af ekstraordinær karakter og mobiliseres fra sag til sag. Potentielle modtagere er de medlemsstater uden for euroområdet[2], der oplever alvorlige betalingsbalancevanskeligheder. Bistanden er af makroøkonomisk art (dvs. ikke knyttet til en specifik anvendelse af midlerne som i tilfælde af projektbistand). Den frigives på den betingelse, at de økonomisk-politiske betingelser opfyldes, og tager sigte på at mindske modtagerstaternes globale eksterne finansieringsvanskeligheder og genskabe holdbarheden af betalingsbalancen. Sådanne politiske betingelser aftales mellem Kommissionen (efter høring af Det Økonomiske og Sociale Udvalg) og medlemsstaten i en overenskomst, som indgås forud for gennemførelsen af låneaftalerne. Bistanden understøtter gennemførelsen af tilpasningsforanstaltninger, der er beregnet til at afhjælpe disse vanskeligheder. Det er en forudsætning for udbetalingen af enhver rate under lånet, at der foretages kontrol af sådanne foranstaltninger.

Fra 1975[3] gennemførte Fællesskabet i de følgende tyve år flere transaktioner med det formål at støtte betalingsbalancen i medlemsstater, som var udsat for særlige finansielle trusler eller vanskeligheder, med lån finansieret gennem låntagning.

Det større antal støtteberettigede medlemsstater efter udvidelsen og intensiteten i den internationale finansielle krise gjorde det nødvendigt at aktivere og udvide BOP-faciliteten i december 2008[4] fra 12 mia. EUR til 25 mia. EUR for at reagere på de potentielle behov. I maj 2009[5] blev der vedtaget endnu en forhøjelse af loftet for den samlede lånefacilitet til 50 mia. EUR med henblik på fortsat at kunne reagere hurtigt på eventuelle yderligere anmodninger om BOP-bistand.

I 2008 blev faciliteten igen aktiveret for at hjælpe medlemsstater, der ikke deltager i euroen, med at klare betalingsbalancevanskeligheder som følge af den finansielle krise. Den 4. november 2008[6] besluttede Rådet at yde mellemfristet finansiel bistand til Ungarn på op til 6,5 mia. EUR under betalingsbalancemekanismen for medlemsstater, der ikke deltager i euroen. Den finansielle bistand fra EU blev ydet for at genskabe investorernes tillid på et tidspunkt, hvor Ungarn var alvorligt truet af vanskeligheder på betalingsbalancens løbende poster som følge af større volatilitet og usikkerhed på de finansielle markeder og alvorlige forstyrrelser i finansieringsbetingelserne i det meste af sidste kvartal af 2008. Det var hensigten at udbetale lånet på 6,5 mia. EUR i fire rater. Den 9. december 2008 udbetaltes en første rate på 2 mia. EUR. Saldoen skulle udbetales i 2009[7] eller i 2010, efterhånden som de økonomisk-politiske vilkår gradvis opfyldes.

Størrelsesmæssigt forventes BOP at udgøre en væsentlig del af EU's fremtidige långivningsaktivitet. I 2009 besluttede Rådet at støtte yderligere to lande under BOP-faciliteten:

- 3,1 mia. EUR til Letland (Rådets beslutning 2009/290/EF af 20. januar 2009) og

- 5 mia. EUR til Rumænien (Rådets beslutning 2009/459/EF af 6. maj 2009).

Makrofinansiel bistandsfacilitet (MFA)

I Kommissionens årlige rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelse af makrofinansiel bistand til tredjelande[8] findes detaljerede oplysninger om makrofinansielle bistandstransaktioner. De vigtigste karakteristika ved den makrofinansielle bistandsfacilitet, de centrale aktiviteter i 2008 og den forventede udvikling i de kommende år kan sammenfattes som følger.

Makrofinansiel bistand (MFA) i form af lån og/eller gavebistand støtter de politiske og økonomiske reformbestræbelser i modtagerlandene og gennemføres sammen med Bretton Woods-institutionerne. De vigtigste træk ved EU's makrofinansielle bistand er: bistandens ekstraordinære karakter, det forhold, at den supplerer finansiering fra de internationale finansieringsinstitutioner (IFI), og de makroøkonomiske betingelser, der er knyttet til bistanden. I tæt samordning med Den Internationale Valutafond (IMF) og Verdensbanken har EU's makrofinansielle bistand, som er skræddersyet til behovene i et bestemt land, støttet adskillige tredjelande med den overordnede målsætning at stabilisere den finansielle situation og etablere markedsorienterede økonomier.

De makrofinansielle bistandslån udbetales normalt i flere rater, hvis og når de makroøkonomiske betingelser er opfyldt. Hver udbetaling er genstand for en låntagningstransaktion fra Kommissionens side. Skulle der ske misligholdelse, fordi modtagerlandet ikke kan opfylde sine tilbagebetalingsforpligtelser, kan Kommissionen aktivere garantifonden for aktioner i forhold til tredjeland[9], således at Kommissionens tilsvarende låntagning ikke berøres.

Ovenstående tabel 1 viser den gavebistand og de lån, der er udbetalt under dette instrument siden 2001.

De vigtigste makrofinansielle bistandsaktiviteter i 2008 vedrører forhandlinger med de relevante myndigheder og var koncentreret om følgende:

- Betingelserne for bistanden til Libanon (overenskomst og låneaftale undertegnet henholdsvis den 18. og 19. december 2008). Det makrofinansielle bistandsprogram med Libanon består af en gavebistand på 30 mio. EUR og et lån på 50 mio. EUR, som begge skal udbetales i to rater. Udbetalingen af første rate af lånet (25 mio. EUR) skete i begyndelsen af juni 2009, og det er planen, at anden rate skal frigives i 2010 (på betingelse af, at de betingelser, der er knyttet til denne bistand, er opfyldt).

- Regulariseringen af opdelingen mellem Serbien og Montenegro af de makrofinansielle bistandslån, der er ydet til fordel for Den Tidligere Forbundsrepublik Jugoslavien. Den 2. oktober 2008 vedtog Rådet afgørelse 2008/784/EF om Montenegros særskilte hæftelse og om forholdsmæssig nedsættelse af Serbiens hæftelse med hensyn til de langfristede lån, som Fællesskabet har ydet Statsunionen Serbien og Montenegro (tidligere Forbundsrepublikken Jugoslavien) i henhold til afgørelse 2001/549/EF og 2002/882/EF[10], hvorved Kommissionen bemyndiges til at undertegne en særskilt låneaftale med myndighederne i Montenegro. Denne afgørelse blev vedtaget som følge af Montenegros uafhængighed i juni 2006 og indgåelsen af en aftale mellem Serbien og Montenegro i juli 2006 om fordelingen af eksterne hæftelser mellem de to adskilte stater. Dette har ikke skabt nogen nye forpligtelser for EU og har ingen budgetmæssige virkninger. Når først der er indgået en særskilt låneaftale med Montenegro, og når denne træder i kraft (forventes inden udgangen af 2009), vil Serbiens nuværende hæftelser blive revideret.

- I 2008 afsluttede Kommissionen gennemførelsen af det makrofinansielle bistandsprogram på i alt 45 mio. EUR for Republikken Moldova, som Kommissionen havde vedtaget den 16. april 2007. Anden og tredje rate af gavebistanden (henholdsvis 10 mio. EUR og 15 mio. EUR) blev frigivet i juni og december 2008. Programmet udgjorde en del af finansieringspakken til støtte for regeringens arrangement med IMF under faciliteten for fattigdomsreduktion og vækst (PRGF) fra maj 2006 til maj 2009.

- I december 2008 udbetalte Kommissionen første rate af gavebistanden på 15 mio. EUR under det makrofinansielle bistandsprogram for Libanon, der var blevet godkendt den 10. december 2007.

- Der skete ingen udbetalinger af lån under MFA i 2008.

Den makrofinansielle bistand er koncentreret om nærtliggende områder, nemlig det vestlige Balkan og Kaukasus. Virkningen af den nuværende økonomiske og finansielle krise har været særlig hård i disse områder. Som følge heraf har flere førtiltrædelses- og nabolande henvendt sig formelt eller uformelt til Kommissionen med anmodninger om makrofinansiel bistand, og EU har i 2009 haft travlt med at imødekomme anmodningerne under denne facilitet. Det er vanskeligt at forudsige, hvor længe der vil være tale om en så høj efterspørgsel, men den vil under alle omstændigheder være afhængig af, at der i de mere økonomisk udviklede lande sker en generel tilbagevenden til normale forhold.

Euratom -facilitet

Euratom-lånefaciliteten kan anvendes til at finansiere projekter inden for medlemsstater (Rådets afgørelse 77/270/Euratom) eller i visse tredjelande (Ukraine, Rusland eller Armenien) (Rådets afgørelse 94/179/Euratom). Disse lån er ikke-budgetmæssige transaktioner, som Kommissionen finansierer back-to-back ved at optage lån på det finansielle marked. I 1990 fastsatte Rådet en låntagningsgrænse på 4 mia. EUR, hvoraf ca. 3,4 mia. EUR er blevet vedtaget. I 2002 foreslog Kommissionen at hæve lånegrænsen fra 4 mia. EUR til 6 mia. EUR, hvilket der endnu ikke er opnået enighed om i Rådet.

I 2008 var Euratoms aktiviteter koncentreret om den anden udbetaling (22 mio. USD) under K2R4-projektet. Den 29. september 2004 godkendte Kommissionen et lån på et samlet beløb i EUR svarende til 83 mio. USD til en sikkerhedsmæssig forbedring af kernekraftreaktorerne Khmelnitsky 2 og Rovno 4 (K2R4) i Ukraine. Lånet trådte i kraft den 7. juli 2006, efter at det var konstateret, at alle forudsætningerne for låneaftalen var opfyldt på tilfredsstillende måde. Den første rate på 39 mio. EUR blev udbetalt den 15. marts 2007. Den 6. oktober 2008 udbetaltes anden rate på 22 mio. USD (svarende til 15,2 mio. EUR) efter den tilsvarende låntagningstransaktion.

I 2009 omfattede långivnings- og låntagningsaktiviteterne udbetalingen af tredje (og sidste) rate[11] under låneaftalen vedrørende K2R4-projektet (10,3 mio. USD) i Ukraine.

DEN EUROPÆISKE UNIONS LÅNTAGNINGSAKTIVITETER

Beskrivelse

For at kunne finansiere de långivningsaktiviteter, som Rådet har vedtaget, er Kommissionen bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkederne på vegne af det relevante fællesskab (EF, Euratom). For hvert instrument (BOP-, MFA- og Euratom-lån) fastsættes transaktionen vedrørende låntagnings- og långivningsmekanismen i det respektive retsgrundlag. Der er en streng "back-to-back"-forbindelse mellem en låntagningstransaktion og den tilhørende långivningstransaktion, hvilket sikrer, at EU-budgettet er fri for en eventuel rente- eller valutarisiko.

Betalingsbalance (BOP)

I november 2008 afgav EU et lånetilsagn på 6,5 mia. EUR til Ungarn under BOP-faciliteten. Den første rate på 2 mia. EUR blev finansieret den 9. december 2008 via udstedelse af en treårig obligation.

Med denne obligationsudstedelse lykkedes det at bringe EU tilbage som udsteder på markedet for toneangivende euroobligationer. Obligationen blev rigtig godt modtaget på markedet. Eftersom investorinteressen var meget stor, blev obligationen hurtigt overtegnet. Alle betydningsfulde investorklasser var repræsenteret ved den endelige fordeling, herunder centralbanker, investeringsfonde, bankers finansafdelinger og forsikringsselskaber. Obligationens pris lå tæt på den bedste i referencegruppen, Sovereign Supranational Agency Sector (SSA), på linje med sådanne udstedere som EIB, KFW og SFEF.

Resultaterne på det sekundære marked var meget tilfredsstillende og bekræftede EU's stærke stilling som udsteder af førsteklasses toneangivende obligationer. Denne position blev styrket med de efterfølgende toneangivende obligationer, der blev udstedt i løbet af 2009, idet der blev bygget videre på det grundlag, der blev lagt med den toneangivende udstedelse i 2008.

Makrofinansiel bistand (MFA)

Der var ingen finansiering under den makrofinansielle bistand i 2008.

Euratom

Der blev rejst et lån på 22 mio. USD til Euratom i 2008.

Tabel 2: Omfanget af låntagningstransaktioner opgjort pr. finansielt instrument fra 2001 til 2008[12]

Mio. EUR

2000 | 2 039 | 1 656 | 3 695 |

2001 | 1 386 | 40 | 1 633 | 3 059 |

2002 | 713 | 80 | 1 379 | 2 172 |

2003 | 431 | 105 | 1 372 | 1 908 |

2004 | 423 | 170 | 1 214 | 1 807 |

2005 | 440 | 385 | 1 080 | 1 905 |

2006 | 436 | 436 | 969 | 1 841 |

2007 | 400 | 474 | 786 | 1 260 |

2008 | 266 | 484 | 2 000 | 654 | 3 404 |

(1) Omregningskurserne er kurserne pr. 31. december hvert år. Oprindelige låntagningsbeløb, plus eller minus afdrag på hovedstol, opsagte lån, annullerede lån og kursændringer. |

DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK - LÅNGIVNINGSTRANSAKTIONER UDEN FOR FÆLLESSKABET

EIB's långivningsaktiviteter

Beskrivelse

Lån ydet af EIB fra EIB's egne ressourcer har enten form af direkte finansiering af individuelle projekter eller globallån til pengeinstitutter, som derefter fordeler midlerne til mindre, lokale projekter. Nogle af EIB's lån uden for Fællesskabet drager fordel af en garanti fra EU's budget, og medmindre andet er angivet, er de genstanden for denne rapport. Under det nuværende eksterne mandat kan EIB også yde lånegarantier. EIB anvender en bredere vifte af finansielle instrumenter (herunder aktier i visse tilfælde) i forbindelse med sine egne risikofaciliteter[13], og når EIB forvalter Fællesskabets eller medlemsstaternes ressourcer (bl.a. i Middelhavs- og ACP-landene). I en særskilt rapport vil der blive set nærmere på EIB's transaktioner under det eksterne mandat.

Omfanget af undertegnede lån

Det samlede omfang af undertegnede EIB-transaktioner steg med 20 % til 57,6 mia. EUR i 2008, hvoraf 51,5 mia. EUR blev undertegnet med medlemsstater og 6,1 mia. EUR med partnerlande.

EIB's långivning i tredjelande i 2008 - Oversigt

Mio. EUR

EU-budget og EUF-midler(1) | Egne midler under Fællesskabets / medlems-staternes garanti | Egne midler under EIB-faciliteter på egen risiko | I ALT |

Førtiltrædelseslande (mandat 2007-2013) | 2 009 | 1 444 | 3 453 |

Naboskabs- og partnerskabslande (mandat 2007-2013) | 62 | 1 365 | 33 | 1 460 |

ALA — Asien og Latinamerika (mandat 2007-2013) | 469 | 469 |

RSA — Sydafrika (mandat 2007-2013) | 203 | 203 |

AVS-OLT-lande(2) | 336 | 225 | 561 |

I alt | 398 | 4 270 | 1 477 | 6 145 |

(1) | Ydet og forvaltet af EIB af budgetmidler fra EF eller Den Europæiske Udviklingsfond (EUF). |

(2) | Afrika, Vestindien, Stillehavet/oversøiske lande og territorier. |

Følgerne af EIB's långivningsaktiviteter for EU's budget[14]

EIB tilvejebringer projektfinansiering både inden for og – med en delvis garanti fra EU's budget – uden for EU. Långivningen påvirker EU's budget, når lånene ydes med fællesskabsgarantier, rentegodtgørelser eller på særlige vilkår, som indebærer, at de svarer til risikobehæftede transaktioner for långiveren.

Den 19. december 2006 ydede Rådet en fællesskabsgaranti til EIB mod tab i forbindelse med lån til og lånegarantier for projekter uden for Fællesskabet (afgørelse 2006/1016/EF[15], afløst af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 633/2009/EF af 13. juli 2009[16]). Fællesskabsgarantien er begrænset til 65 % af det samlede beløb for udbetalte lån og lånegarantier med fradrag af tilbagebetalte beløb og med tillæg af alle hermed forbundne beløb. Det maksimale beløbsloft for EIB's finansieringstransaktioner under dette mandat i 2007-2013 er 27 800 mio. EUR bestående af et grundloft på 25 800 mio. EUR og et fakultativt mandat på 2 000 mio. EUR, hvor aktiveringen foretages af Rådet og Parlamentet på grundlag af midtvejsevalueringen i 2010.

EIB's låntagningsaktiviteter

I henhold til finansieringsprogrammet for 2008 rejste EIB et beløb på 59,5 mia. EUR. Dette er en betydelig stigning i forhold til 2007 (54,7 mia. EUR, dvs. +9 %). Denne store stigning blev gennemført i 2008 under vanskelige finansieringsbetingelser. Den var præget af volatilitet, usikre markeder og fra midten af oktober alvorligt forstyrrede finansieringsvilkår. Afhængigheden af større, likvide transaktioner og en lav efterspørgsel efter strukturerede udstedelser fortsatte derfor.

[1] Rådets afgørelse 97/256/EF, som ændret ved Rådets afgørelse 98/348/EF og 98/729/EF, omfattende perioden 1.2.1997-31.1.2000 ("det generelle mandat for 1997-2000"), og Rådets afgørelse 2000/24/EF, erstattet af Rådets afgørelse 2008/580/EF af 23. juni 2008 (kodificeret udgave), omfattende perioden 1.2.2000-31.1.2007 ("det generelle mandat for 2000-2006"). Rådets afgørelse 1999/786/EF (genopbygnings- og rehabiliteringsaktionen som følge af jordskælvet i Tyrkiet (TERRA)) udgør en forlængelse af de generelle mandater. I Rådets afgørelse 2001/777/EF er der endvidere fastsat en særlig långivningsaktion til fordel for udvalgte miljøprojekter i området langs Ruslands Østersøkyst som led i den nordlige dimension. I Rådets afgørelse 2005/48/EF fastsættes et særskilt mandat for visse typer af projekter i Rusland og de vestlige nye uafhængige stater (Ukraine, Republikken Moldova og Belarus). Endelig fastsættes der i Rådets afgørelse 2006/1016/EF et nyt generelt mandat for perioden 1.2.2007-31.12.2013 ("det generelle mandat for 2007-2013"), erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 633/2009/EF.

[2] Pr. 1. oktober 2009 havde følgende medlemsstater ikke indført euroen: Bulgarien, Tjekkiet, Danmark, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Sverige og Det Forenede Kongerige.

[3] Rådets forordning (EØF) nr. 397/75 af 17. februar 1975 om indførelse af en ny mekanisme med betegnelsen Fællesskabets lånemekanisme, som skulle hjælpe visse EF-lande med at klare uholdbare ubalancer på de løbende poster som følge af det første oliechok.

[4] Rådets forordning (EF) nr. 1360/2008 af 2. december 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 332/2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne.

[5] Rådets forordning (EF) nr. 431/2009 af 18. maj 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 332/2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne.

[6] Rådets beslutning 2009/102/EF af 4. november 2008.

[7] Der blev udbetalt yderligere to rater på 2 mia. EUR og 1,5 mia. EUR i henholdsvis marts og juli 2009.

[8] Endnu ikke offentliggjort for 2008. For 2007, se KOM(2008) 520.

[9] Se Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009.

[10] EUT L 269 af 10.10.2008, s. 8.

[11] Sidste rate blev udbetalt i oktober 2009.

[12] Yderligere oplysninger om EU-obligationerne kan ses på følgende adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operation_instruments/market_operations59_en.htm.

[13] I juli 2009 godkendte bestyrelsen forskellige udvidelser af EIB's førtiltrædelsesfacilitet og middelhavspartnerskabsfacilitet II for at give mulighed for indirekte aktieinvesteringer i infrastrukturfonde.

[14] Hvad angår følgerne af garantier ydet til EIB og følgerne af EU's långivning på egen risiko, henvises til beretningen om garantier dækket af budgettet pr. 31.12.2008, KOM(2009) 398.

[15] EUT L 414 af 30.12.2006, s. 95.

[16] EUT L 190 af 22.07.2009, s. 1.