23. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 182/1 
II 
(Forberedende retsakter) 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
Udtalelse om forslag til Rådets forordning (EØF) om Den Statistiske Nomenklatur for 
Økonomiske Aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber (!) 
(90/C 182/01) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 13. februar 1990 under henvisning til EØF-
traktatens artikel 100 A at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det 
ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for økonomiske, finansielle og monetære 
spørgsmål, som udpegede Camille Giacomelli til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 
10. maj 1990. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 277. plenarforsamling den 30. maj 1990 
enstemmigt følgende udtalelse: 
1. Forklarende bemærkninger 
1.1. I begrundelsen til det forordningsforslag, der er 
forelagt ØSU til udtalelse, understreges det med rette, at 
markedsaktørerne, hvad enten de hører til det nationale, 
internationale niveau eller EF-niveauet, og i dette tilfælde 
specielt virksomhederne, de administrative myndigheder 
og de øvrige økonomiske aktører, til enhver tid har et 
naturligt behov for pålidelige, sammenlignelige, opdatere­
de og detaljerede statistiske data. 
Statistik er således blevet et helt uundværligt værktøj for de 
politiske og økonomiske valg, der træffes, uanset beslut­
ningsniveau. 
1.2. Statistiske oplysninger lader sig imidlertid ikke 
udarbejde uden støtte i klassificeringssystemer, som sikrer 
en klar og overskuelig systematisering af en lang række 
enkeltfænomener, man ønsker at identificere, og af 
tendenser, man ønsker at forklare. Da de enheder, der skal 
dækkes af statistikken, er af meget forskellig art, har det 
været nødvendigt at udarbejde og vedtage nomenklaturer 
eller, om man vil, fortegnelser over standardbetegnelser, 
som dels vedrører varer og dels økonomiske aktiviteter. 
Hos statistikbrugerne, der jo står som efterspørgere af et 
maksimum af oplysninger, kan der stadig konstateres en 
udtalt tendens til at blande de to former for nomenklaturer 
(varer og økonomiske aktiviteter), som naturligvis er nøje 
forbundet, idet varen ofte er en funktion af den økonomi­
ske aktivitet, medens den økonomiske aktivitet på den 
(') EFT nr. C 58 af 8. 3. 1990, s. 25. anden side frembringer varen. Dette rokker imidlertid ikke 
ved den kendsgerning, at de to nomenklaturer tager sigte på 
forskellige målsætninger og forskellige behov. 
1.3. For så vidt angår varer, som De Europæiske 
Fællesskabers kombinerede nomenklatur finder anvendel­
se på, i varehandelen mellem EF-medlemsstaterne, tager 
nomenklaturerne, i afventning af at den kombinerede 
nomenklatur før eller siden afløses at et permanent system 
for indsamling af statistik med betegnelsen INTRASTAT 
(se forslag til Rådets forordning — EFT nr. C 84 af 5. april 
1989, s. 4, og Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse 
— EFT nr. C 59 af 26. juni 1989, s. 16), sigte på at 
klassificere varer og goder, for hvilke statistikkerne viser de 
funktionelle bånd til de økonomiske aktiviteter, der 
frembringer dem, bearbejder dem, eller fører dem til deres 
bestemmelsessted. Der kan således være tale om produk­
tionsvirksomhed, udenrigshandel eller transport. 
1.4. Nomenklaturer for økonomiske aktiviteter tager 
ingenlunde sigte på produkter, men derimod på en 
systematisering af produktionsenheder (normalt virksom­
heder), efter den aktivitet de udøver som deltagere i den 
økonomiske proces. Der kan således være tale om 
produktion, anvendelse af produktionsfaktorer (arbejds­
kraft, rå- og hjælpestoffer, maskiner og faste anlæg) eller de 
pågældende enheders indkomster. 
1.5. Forordningsforslaget tager sigte på en harmonise­
ring af de eksisterende nomenklaturer på EF-plan og i 
medlemsstaterne vedrørende økonomiske aktiviteter, som 
Nr. C 182/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 7. 90 
skal klassificeres på systematisk måde, så at man får 
tilvejebragt et ensartet udgangspunkt for indsamling af 
statistiske oplysninger i fremtiden. 
1.6. I øjeblikket opererer man med »Den systematiske 
fortegnelse over økonomiske aktiviteter i EF«, forkortet 
NACE. Denne nomenklatur indgår imidlertid ikke i nogen 
form for bindende ordning. Dette har ført til, at NACE 
eksisterer side om side med nationale nomenklaturer, som 
dækker det ene eller det andet medlemslands specifikke 
behov mere hensigtsmæssigt, og som også anvendes til 
indsamling af data. De indsamlede data transformeres 
ganske vist til NACE-nomenklaturen ved hjælp af særlige 
konverteringsnøgler, hvilket dog selvsagt ikke kan undgå at 
rumme elementer af vilkårlighed og dermed forringe 
sammenligneligheden. 
Hertil kommer, at sammenligneligheden med andre 
internationale nomenklaturer for økonomiske aktiviteter 
lader meget tilbage at ønske, og ydermere at der praktisk 
taget ikke er nogen sammenhæng mellem NACE og 
varenomenklaturen, til trods for at forfiningen af det 
statistiske værktøj generelt i stigende grad stiller krav om 
en brobygning mellem de forskellige nomenklaturer. 
1.7. Som afslutning på dette kapitel skal der mindes om, 
at den nugældende NACE-nomenklatur (der som sagt 
aldrig har været forankret i nogen forordning) er frugterne 
af årelange bestræbelser, idet den kort fortalt er blevet til i 
følgende etaper: 
— I løbet af årene 1961 til 1963 udarbejdedes »Nomenkla­
turen for industrivirksomhed i De Europæiske Fælles­
skaber« (NICE), som er opdelt i tre hovedgrupper med 
ad hoc-koder, bestående af 3-cifrede positioner og med 
mere detaljerede underopdelinger i den reviderede 
udgave fra 1963. NICE omfattede minedrift, energipro­
duktion, fremstillingsvirksomhed samt bygge- og 
anlægsvirksomhed. 
— Hertil føjede sig i 1965 »Nomenklaturen for handels­
virksomhed i De Europæiske Fællesskaber« (NEC) 
omfattende alle former for handelsvirksomhed. 
— I 1967 udarbejdedes en nomenklatur for tjenesteydelser 
efterfulgt af en nomenklatur opdelt i hovedgrupper 
omfattende alle former for landbrug. 
— 1970 markerede den foreløbige afslutning på denne 
etapevise indsats, idet man på basis af de rammer, der 
allerede var udstykket, udarbejdede »Den systematiske 
fortegnelse over økonomiske aktiviteter i De Europæi­
ske Fællesskaber«, dvs. den nugældende NACE 1970, 
som Kommissionen med det fremlagte forordnings­
forslag ønsker revideret og institutionaliseret under 
betegnelsen »NACE rev. 1«. 2. Generelle bemærkninger 
2.1. Indledende kommentarer 
Inden ØSU i detaljer giver sig i kast med den frem­
gangsmåde, Kommissionen og dens eksperter har fulgt i 
forbindelse med udarbejdelsen af den nye NACE rev. 1-
nomenklatur, skal det godkende og udtrykke sin tilfreds­
hed med den foreslåede revision af NACE, dog under 
forbehold af nedenstående bemærkninger. Den reviderede 
nomenklatur er kendetegnet ved afgørende forbedringer og 
præciseringer i forhold til det eksisterende instrument. 
Hertil kommer, at den er mere pålidelig. Endelig er den 
mere sammenlignelig med den klassifikation, der anvendes 
på internationalt plan, herunder den internationale 
standardklassifikation af erhvervsmæssig virksomhed, som 
omfatter samtlige brancher inden for økonomisk virksom­
hed (ISIC), og som blev vedtaget af De Forenede Nationers 
Statistiske Komité i februar 1989. Der er tale om den tredje 
revision af ISIC; såvel EUROSTAT som repræsentanter for 
EF-medlemsstaterne har været aktivt inddraget i denne 
revision. 
ØSU er opmærksom på de fremskridt, der hermed er gjort, 
ikke blot til gunst for fagstatistikere, men også for 
brugerne, som vil kunne drage klare fordele af en mere 
harmoniseret informationskilde på verdensplan i forbin­
delse med deres valg af økonomiske udviklingsstrategier. 
2.2. Det er ligeledes glædeligt, at arbejdsgruppen 
bestående af EUROSTAT og repræsentanter for medlems­
staterne nok har støttet sig til den logiske opbygning af ISIC 
rev. 3, men i EF-sammenhæng er gået endnu videre for at nå 
frem til en NACE rev. 1, der indeholder flere detaljer end 
ISIC rev. 3. NACE afspejler ikke blot lighedspunkterne i 
medlemsstaternes økonomiske struktur, men tager lig­
eledes højde for de mest afgørende forskelle. Arbejds­
gruppen har således bestræbt sig på i videst muligt omfang 
at tage hensyn til specifikke forhold i de nationale 
nomenklaturer. 
2.3. I den foreslåede NACE rev. 1 fastholdes de 
nationale økonomiske strukturer således som basis. På den 
anden side er det ikke nok kun at medtage aktiviteter, som 
er fælles for samtlige medlemsstater, da klassifikationen 
også må indeholde vigtige aktiviteter, som vi ikke finder i 
alle vore lande, eller hvis betydning varierer væsentligt fra 
land til land. En aktivitet, der spiller en afgørende rolle i én 
medlemsstat, kan således meget vel være af underordnet 
betydning i en anden. Enhver løsning, selv den bedst 
tænkelige, kan aldrig udgøre andet end en kompromisløs­
ning, da den under én hat skal samle tolv lande med 
strukturer, som på visse punkter afviger kraftigt fra 
hinanden. Det nytter derfor ikke noget, at det enkelte land 
ønsker en NACE rev. 1 opbygget på en sådan måde, at den 
kun dækker aktiviteter, som indgår med størst vægt i dets 
23. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 182/3 
eget tilfælde. I øvrigt rummer forordningsforslaget undta-
gelsesmuligheder (jf. nedenfor), som vil kunne anvendes i 
behørigt begrundede tilfælde, og hvorved der vil kunne 
benyttes højere aggregeringsniveauer. 
På trods af at ØSU forstår, hvilke fordele der er ved den 
størst mulige aggregering af klassifikationen af de 
økonomiske aktiviteter, og selv om der er hjemlet mulighed 
for en mere detaljeret opdeling, som opfylder medlemssta­
ternes behov for oplysninger, henledes Kommissionens 
opmærksomhed på, hvilke problemer der kan opstå, hvad 
angår sammenligneligheden af data mellem medlemsstater, 
hvis det foreslåede niveau ikke er tilstrækkeligt disaggrege-
ret på EF-niveau. I så fald ville det være ønskeligt, om 
spørgsmålet blev drøftet og løst i den forvaltningskomité, 
som ifølge forslagene i punkt 2.12, 3.7 og 4.1 skal erstatte 
det rådgivende udvalg, der i forordningsforslagets artikel 7 
foreslås nedsat. 
2.4. ØSU konstaterer til sin tilfredshed, at man i 
arbejdsgruppen har taget hensyn til virksomhedernes 
specifikke behov, idet de berørte erhvervsorganisationer er 
blevet hørt. Det fremgår, at der er taget kontakt til bl.a. 
UNICE, som, efter i første række at have indtaget en 
forbeholden holdning, gik ind i et aktivt samarbejde, hvor 
det lagde særlig vægt på, at nomenklaturen over industriel 
virksomhed blev gjort mere detaljeret. For stålsektorens 
vedkommende har man som referencegrundlag anvendt de 
aktivitetsområder, der dækkes af EKSF-traktaten, som 
antageligt vil være i kraft i omkring femten år endnu. De 
problemer, som tekstilindustrien og den kemiske industri 
rejste, er blevet løst ved hjælp af nogle foreslåede 
ændringer, som blev taget til følge i det omfang, det var 
gørligt. Der opstod et særligt problem i forbindelse med 
tekstilsektoren, hvor der var fremsat ønske om en meget 
vidtgående underopdeling af forskellige typer yder- og 
underbeklædning, men hvor man i sidste instans lagde sig 
fast på et højere aggregeringsniveau og overlod det til de 
nationale nomenklaturer at operere med de ønskede 
underopdelinger, dog betinget af at de lader sig passe ind i 
den overordnede ramme, NACE rev. 1 udstikker. I denne 
sammenhæng henvises der til problemet i forbindelse med 
sammenligneligheden af data mellem medlemsstaterne, 
som er behandlet ovenfor i 2. afsnit af punkt 2.3. I 
Danmarks tilfælde stod man over for det problem, at man i 
den danske nomenklatur underopdeler bygge- og anlægsar­
bejder i byggeri og anlægsarbejder. Da nomenklaturen 
imidlertid orienterer sig mod den statistiske enheds, dvs. 
virksomhedens, hovedaktivitet, og da konjunktur- eller 
sæsonsvingninger ofte betyder, at det snart er den ene snart 
den anden underaktivitet, der indgår med størst vægt, blev 
man til sidst enige om at lægge sig fast på den aggregerede 
klassifikation »bygge- og anlægsarbejder«. 
Efter ofte at have måttet gøre det begribeligt over for 
partnerne, at der var en stadig tendens til at sammenblande 
varenomenklatur og nomenklatur vedrørende økonomisk 
virksomhed, lykkedes det i sidste ende at nå frem til gyldige kompromiser. Hermed har man med udgangspunkt i et 
harmoniseret internationalt system (ISIC) byggende på 293 
4-cifrede koder (158 med 3 og 59 med 2) kunnet udarbejde 
et system, som bedre dækker behovene hos de økonomiske 
aktører i EF i form af en NACE rev. 1 med 535 4-cifrede 
koder (212 med 3 og 59 med 2). 
2.5. Det er blevet påpeget, at brugeren, med andre ord 
den økonomiske beslutningstager, står som efterspørger af 
et maksimum af enkeltoplysninger. Dette må så til gengæld 
indebære, at han accepterer en ekstra byrde i form af det 
oplysningsindsamlingsarbejde, der tilkommer ham. Det må 
antages, at erhvervslivet er rede til at acceptere at yde det 
bidrag, der er uomgængeligt nødvendigt fra deres side. Som 
Kommissionen udtrykker det, er det vigtigt, at NACE 
rev. 1 dækker brugernes, dvs. virksomhedernes, behov med 
hensyn til fælles klassificeringsnormer, samtidig med at 
systemets spilleregler overholdes, og at det nye NACE 
rev. 1 ikke lægges under for stort pres. 
2.6. Uanset hvilke særlige karakteristika, der måtte gøre 
sig gældende på nationalt plan i visse lande, må det sikres, 
at kravet om overensstemmelse, når en oplysning først 
oversendes i det pågældende norm-sprog og i overensstem­
melse med NACE's struktur, til fulde er opfyldt, således at 
der er sikret maksimal sammenlignelighed. 
2.7. Den opmærksomme læser vil endelig konstatere, at 
antallet af positioner sammenlignet med NACE 70 
tilsyneladende er blevet reduceret, eftersom den nomenkla­
tur, der fortsat anvendes, består af 758 4-cifrede koder (343 
med 3 og 80 med 2). Når NACE rev. 1 alligevel er mere 
detaljeret, skyldes det den omstændighed, at de mulighe­
der, NACE 70 rummer, aldrig er blevet fuldt udnyttet, og at 
2-cifrede koder dominerer i denne nomenklatur. 
Desuden skal det i denne forbindelse bemærkes, at 
detaljeringsgraden i NACE 70, for så vidt angår tjeneste­
ydelser, aldrig blev særlig udtalt i modsætning til i NACE 
rev. 1, hvor et større afsnit er reserveret til nye aktiviteter, 
som siden har udviklet sig og er blevet mere udbredte, 
såsom specialiserede sektorer inden for højteknologi, 
marketing, virksomhedsrådgivning m.v. 
2.8. Det foreliggende forordningsforslag tager sigte på 
at tilnærme de nationale nomenklaturer til hinanden. Når 
de enkelte medlemsstater opererer med deres egne 
nationale nomenklaturer, er det, fordi de nationale 
økonomier er kendetegnet ved forskellige strukturer og 
behov. Det er imidlertid vigtigt, at de fortsat er kompatible 
indbyrdes af hensyn til sammenligneligheden på EF-
niveauet. De nationale nomenklaturer skal derfor i deres 
strukturer tilpasses til NACE rev. 1, som udgør den 
overordnede fællesnævner. 
Nr. C 182/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 7. 90 
Der vil være mulighed for mere detaljerede opdelinger og 
for flere niveauer, idet dog hvert af disse niveauer, bortset 
fra det højeste, skal kunne aggregere nøjagtigt op til det 
efterfølgende højere niveau i NACE rev. 1. Det vil også 
være muligt for en medlemsstat at anvende et andet 
kodningssystem, men i dette tilfælde skal medlemsstaterne 
offentliggøre deres nomenklatur sammen med endnu en 
alfanumerisk kode, der viser relationen til NACE rev. 1. 
2.9. Formålet med forordningsforslaget vedrørende 
NACE rev. 1 er således at sikre datasammenlignelighed på 
fællesskabsplan, datasammenlignelighed på internationalt 
plan (overensstemmelse med ISIC rev. 3), hurtigere 
transmission af statistiske data samt stordriftsfordele og 
tidsgevinster for de økonomiske beslutningstagere gennem 
lettere gensidig dataudveksling. 
2.10. Forordningen pålægger ikke medlemsstaterne 
nogen forpligtelse til at indsamle og levere data. Den 
forpligter kun medlemsstaterne til at anvende NACE rev. 1 
som fælles statistisk grundlag i Fællesskabet. 
Som omtalt er der mulighed for fravigelser, hvis det viser 
sig, at der ikke er overensstemmelse mellem visse 
underopdelinger i NACE rev. 1 og den nationale økonomi­
ske struktur, og det derfor er vanskeligt eller umuligt at 
anvende NACE rev. 1. En medlemsstat kan således i 
ekstraordinære tilfælde få tilladelse til inden for et specifikt 
område at anvende et mere aggregeret niveau end i NACE 
rev. 1.1 dette tilfælde kan medlemsstaten dog ikke foretage 
en anden underopdeling af det aggregerede niveau end den i 
NACE rev. 1 anvendte. 
Den medlemsstat, der får tilladelse til en sådan undtagelse, 
fritages imidlertid ikke for at opstille skøn for detaljerings­
niveau, som er nærmere angivet i den tilhørende EF-
lovgivning. 
2.11. NACE rev. 1, der skal ses i forlængelse af NACE 
70, men som i modsætning til denne er baseret på en 
forordning, etableres udelukkende med statistiske formål 
for øje. På den anden side vil det stå medlemsstaterne frit 
for at anvende den på andre områder eller i andre 
forbindelser, f.eks. til administrative, skattemæssige og 
andre ikke-statistiske formål, f.eks. med henblik på at 
klassificere aktiviteter, hvis udøvelse forudsætter erhvervs­
mæssige kvalifikationsbeviser, eller som udgangspunkt for 
afgrænsning af aktiviteter, som skal specificeres i kontrak­
ter eller i retsakter. I sådanne tilfælde vil nomenklaturen 
imidlertid kun være af vejledende art. 
2.12. Hvad angår de nærmere vilkår for udøvelsen af de 
gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen i 
dette spørgsmål, vælger Kommissionen at følge artikel 2, 
procedure I, i Rådets afgørelse 87/373/EØF af 13. juli 
1987. Heraf følger, at Kommissionen bistås af et udvalg af 
rådgivende karakter, der består af repræsentanter for 
medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsen­
tant som formand. Ifølge ovennævnte procedure afgiver 
dette udvalg en udtalelse om det udkast til foranstaltninger, 
som Kommissionens repræsentant har forelagt. Kommis­
sionen tager størst muligt hensyn til denne udtalelse, men 
den er ikke forpligtet til at følge den. Den underretter dog 
udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets 
udtalelse. 
Imidlertid er den kompetence, som et simpelt rådgivende 
udvalg for den statistiske nomenklatur for økonomiske 
aktiviteter (såvel som for produkter) har, alt for begrænset, 
mens Kommissionens kompetence som sidste beslutnings-
instans forekommer overdrevet. Der er jo tale om et 
område, der er vitalt for de økonomiske beslutningstagere, 
fordi udvekslingen af alle former for oplysninger, som skal 
være sammenlignelige, efterhånden antager et enormt 
omfang både på EF-niveau og på nationalt niveau. 
Som det fremgår af begrundelsen til forordningsforslaget, 
gav arbejdsgruppen for NACE rev. 1 under drøftelserne i 
forbindelse med udformningen af forslaget til forordning 
udtryk for, at den ville have foretrukket en forvaltnings­
komité med større kompetence. Ifølge denne procedure 
inddrages medlemsstaternes repræsentanter, som har et 
tilstrækkeligt kendskab til deres respektive økonomiers 
behov og særegenheder, og som bedre er i stand til at gøre 
sig til talsmand for deres økonomiske beslutningstagere. 
ØSU ønsker i denne sammenhæng at henvise til sin 
udtalelse af 28. april 1989 (EFT nr. C 159 af 26. juni 1989, 
s. 16) om »Forslag til Rådets forordning (EØF) om 
statistikker over udveksling af goder mellem medlemssta­
terne« (EFT nr. C 84 af 5. april 1989, s. 4), hvor det anstiller 
lignende betragtninger: 
»Der tages et principielt forbehold over for artikel 28 og 
29.1 henhold til artikel 28 nedsættes der et »udvalg for 
statistikker over udveksling af goder mellem medlems­
stater«, ligesom dette udvalgs sammensætning og 
opgaver fastlægges. I henhold til artikel 29 gives dette 
udvalg imidlertid kun en rådgivende funktion til trods 
for, at de bestemmelser, der er nødvendige for 
anvendelsen af denne forordning, tages under den 
forudsætning, at samme artikel 29 kan danne grundlag 
for beslutninger, der indebærer finansielle investeringer 
på vegne af myndigheder og virksomheder i de 
forskellige medlemsstater. Det forekommer her utilste­
deligt at udelukke Rådet fra beslutningsprocessen, 
specielt da artikel 29 henlægger et maksimum af 
23. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 182/5 
beføjelser til Kommissionen alene med den ene 
begrænsning i henhold til artikel 27, litra b), at 
bestemmelser om forenkling af de statistiske oplys­
ninger fastsat af Kommissionen ikke vil kunne finde 
anvendelse før den 1. januar 1999.« 
»Med hensyn til udvalgets funktion skal det bemærkes, 
at det nuværende »udvalg for udenrigshandelsstatistik« 
fungerer efter forvaltningskomitéproceduren. I betragt­
ning specielt af implikationerne af bestemmelserne i 
artikel 29 ville det imidlertid være hensigtsmæssigt, at 
udvalget for statistikker over udveksling af goder 
mellem medlemsstaterne også får til opgave at virke 
som forvaltningskomité, i hvilken medlemsstaterne kan 
inddrages mere effektivt i beslutningstagningen vedrø­
rende de foranstaltninger, der forudses i forordnings­
forslaget. Artikel 29 bør følgelig ændres i denne 
forstand. Herved undgår man i øvrigt, at der opstår 
strukturelle divergenser mellem udvalg, der beskæftiger 
sig med statistik over den interne EF-handel, og udvalg 
vedrørende handelen med tredjelande.« 
2.13. Endelig risikerer de kompetente forvaltninger i 
visse mindre medlemsstater, men også for så vidt angår 
visse meget store virksomheder, hvoraf der kun findes en 
enkelt i et større medlemsland, at komme i konflikt med det 
statistiske fortrolighedskrav, som de er underlagt, eftersom 
EF-myndighederne kan afkræve dem oplysninger, som den 
nationale lovgivning om fortroligheden af statistiske 
oplysninger implicit forbyder dem at udlevere, fordi 
virksomheden indtager en dominerende stilling eller er ene 
om at repræsentere en bestemt sektor. 
Tilsyneladende har problemet i forbindelse med fortrolig­
heden af oplysninger, der udleveres af de nationale 
myndigheder, allerede været rejst flere gange i Kommissio­
nen ; på EF-plan findes der ikke nogen fortrolighedsgaranti. 
Det forlyder for øvrigt, at man er i færd med at udarbejde et 
forslag til EF-forordning om obligatorisk overholdelse af 
fortrolighedskravet i forbindelse med oplysninger, der 
udleveres af nationale instanser. En sådan foranstaltning 
må iværksættes snarest og må ledsage enhver bestemmelse, 
der er vedtaget eller skal vedtages på EF-plan inden for 
statistikområdet. Indtil da må det forventes, at medlems­
staterne søger at skjule oprindelsen af en bestemt 
oplysning, som den nationale lovgivning om fortroligheden 
af statistiske oplysninger af indlysende grunde tillader dem 
at beskytte. 
3. Særlige bemærkninger 
3.1. Ad artikel 1 
Artikel 1 har den juridiske virkning, at der indføres 
hjemmel for en lovbestemt og obligatorisk anvendelse af NACE rev. 1 som fælles nomenklatur for de økonomiske 
aktiviteter i EF. Således sikres det en gang for alle, at de 
nationale nomenklaturer og fællesskabsnomenklaturen og 
dermed de nationale statistikker og fællesskabsstatistikker­
ne er sammenlignelige. 
I stk. 2 begrænses den obligatoriske anvendelse af 
fællesskabsnomenklaturen til statistiske formål. Andre 
anvendelser udelukkes dog ikke. I stk. 3 bestemmes det, at 
forordningen kun vedrører nomenklaturen uden forplig­
telse for medlemsstaterne til at indsamle, offentliggøre eller 
levere data. Bestemmelserne herom overlades til andre 
fællesskabsinstrumenter. 
Denne artikel giver ikke anledning til særlige bemærk­
ninger. Der henvises til de generelt set positive kommenta­
rer i denne udtalelses almindelige del. 
3.2. Ad artikel 2 
I artikel 2 opstilles det fælles grundlag for de statistiske 
nomenklaturer for de økonomiske aktiviteter i EF. 
Strukturen i NACE rev. 1 fastlægges således, at den 
omfatter fire efter hinanden følgende aktivitetsniveauer: 
— et første niveau — hovedafdelinger — angivet ved en 
bogstavkode 
— et mellemniveau — afdelinger — angivet ved en dobbelt 
bogstavkode 
— et andet niveau — hovedgrupper — angivet ved en 
tocifret talkode 
— et tredje niveau — grupper — angivet ved en trecifret 
talkode 
— et fjerde niveau — undergrupper — angivet ved en 
firecifret talkode. 
Deraf følger, at en bestemt aktivitet på fjerde niveau ifølge 
nomenklaturen, der er vedføjet som bilag til forordnings­
forslaget, angives ved en kombineret tal/bogstavkode, der 
består af to bogstaver og fire cifre. 
3.3. Ad artikel 3 
NACE rev. 1 skal anvendes for alle statistikker over 
økonomiske aktiviteter, som udarbejdes af Kommissionens 
tjenestegrene. Af artikel 3, stk. 2, fremgår det dog, at 
medlemsstaterne, hvad angår de nationale statistikker, kan 
fravige denne anvendelse på visse punkter. Disse fravigel­
ser, som gør anvendelsen af EF-systemet mere fleksibelt, 
imødekommer hensynet til de økonomiske beslutningsta-
Nr. C 182/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 7. 90 
gere og går endog så vidt som til at tillade en anden 
kodning. Disse fravigelser er behandlet i de generelle 
bemærkninger i denne udtalelse. 
De medlemsstater, der benytter sig af disse fravigelser, kan 
offentliggøre en sammenlignende tabel i konsolideret form 
over NACE-inddelingerne og de supplerende nationale 
inddelinger. Inden offentliggørelsen forelægges teksten for 
Kommissionen, for at den kan sikre sig, at de nationale 
inddelinger er i overensstemmelse med NACE. 
3.4. Ad artikel 4 
Artikel 4 vedrører de tilfælde, hvor der er uoverensstem­
melse mellem underinddelingerne i NACE rev. 1 og den 
økonomiske struktur i et medlemsland. Den fravigelse, som 
hjemler mulighed for i så tilfælde at anvende et mere 
aggregeret niveau fra NACE rev. 1, er ligeledes blevet 
positivt modtaget i de generelle bemærkninger. 
3.5. Ad artikel 5 og 6 
Artikel 5 og 6 giver ikke anledning til andre bemærkninger 
end dem, der vedrører nedsættelsen af et rådgivende 
udvalg, og som er anført andetsteds i denne udtalelse. 
3.6. Ad artikel 7 
Ifølge artikel 7 skal der nedsættes et rådgivende udvalg for 
den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i 
EF. Der henvises i denne forbindelse til de meget detaljerede 
overvejelser og argumenter i punkt 2.12 i denne udtalelse. 
I betragtning af den nuværende statistiske harmoniserings-
fase og den koordinering mellem de ansvarlige for de 
nationale og EF's statistiske apparater, der i stigende grad 
bliver nødvendigt, finder ØSU, at kompetencens omfang og 
konsekvenserne af de beslutninger, der skal træffes, 
kræver, at der nedsættes en forvaltningskomité. Derved 
ville man i øvrigt sikre, at Rådet inddrages i beslutnings­
processen, hvilket proceduren med et rådgivende udvalg 
udelukker. 
Artikel 7 i forordningsforslaget må derfor ændres. 
3.7. Ad artikel 8 
I artikel 8 fastlægges de funktioner, beføjelser og den 
kompetence, der tildeles det rådgivende udvalg, der 
nedsættes i henhold til artikel 7. Af kommentarerne til artikel 7 både her og i den generelle del fremgår, at 
funktionerne, beføjelserne og kompetencen skal svare til 
dem, der tildeles en forvaltningskomité. 
3.8. Ad artikel 9 
I artikel 9 fastsættes den frist, inden for hvilken medlems­
staterne skal anvende enten NACE rev. 1 eller en 
nomenklatur, der er tilpasset i henhold til forordningens 
artikel 3, som national statistisk nomenklatur for de 
økonomiske aktiviteter. Denne frist er samme dato som 
realiseringen af det indre marked, nemlig 1. januar 1993. 
Såfremt medlemsstaterne anvender en national nomenkla­
tur med fravigelser i henhold til artikel 3, anvendes en 
supplerende kode, der viser relationen til NACE rev. 1. 
3.9. Ad artikel 10 
Fra 1. januar 1993 skal NACE rev. 1 anvendes i alle 
tilfælde, hvor medlemsstaterne anmodes om statistisk 
materiale opdelt efter økonomiske aktiviteter. Indtil denne 
dato anvendes NACE 70 fortsat, hvis der eksisterer en 
aftale eller fællesskabsret, som kræver fremsendelse af 
statistisk materiale. 
3.10. Ad artikel 11 
I artikel 11 fastsættes en overgangsperiode fra 1. januar 
1993, inden for hvilken data, der er indsamlet inden denne 
dato, kan offentliggøres på basis af den hidtil anvendte 
nomenklatur, som kan være en anden nomenklatur end 
NACE rev. 1. Men disse data skal, når de sendes til 
Kommissionen, transformeres så nøjagtigt som muligt i 
henhold til NACE rev. 1. Overgangsperioden udløber i 
princippet 1. januar 1995, men kan i visse tilfælde 
forlænges til 1. januar 1996. 
Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de nødvendige 
detaljer om tabellerne over relationerne mellem de 
nationale nomenklaturer og NACE rev. 1, som anvendes i 
overgangsperioden. Disse relationstabeller offentliggøres 
af Kommissionen. 
3.11. Ad artikel 12 og 13 
Ifølge artikel 12 skal Kommissionen senest seks måneder 
efter forordningens ikrafttræden offentliggøre tabellen 
over relationerne mellem NACE 70 og NACE rev. 1. 
Forordningen,' der er bindende i alle enkeltheder og gælder 
umiddelbart i hver medlemsstat, træder i kraft på 
tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
23. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 182/7 
4. Konklusioner 
4.1. Forslaget til forordning (EØF) om indførelse af 
fællesskabsnomenklaturen NACE rev. 1 er ubestrideligt et 
af EUROSTAT's vigtigste initiativer med henblik på 
formelt og obligatorisk at opstille de statistiske normer, der 
er nødvendige for realiseringen af det indre marked inden 
1. januar 1993. Kun ved hjælp af fælles statistiske normer 
kan der indsamles og fremskaffes sammenlignelige statisti­
ske data inden for en tilstrækkelig kort frist og dermed på 
en meget mere effektiv måde end nu. 
Den reviderede nomenklatur, som medlemsstaterne er 
forpligtede til at anvende som grundlag for deres nationale 
klassifikation, udgør uden tvivl et vigtigt skridt hen imod 
skabelsen af et integreret statistisk system, hvorved der kan 
skabes den nødvendige relation mellem data om produkter, 
økonomiske aktiviteter, udenrigshandel osv. 
4.2. Selv om ØSU godkender det forelagte forordnings­
forslag, ønsker det dog at gentage sin anmodning om, at det 
rådgivende udvalg, der er omhandlet i artikel 7, erstattes af 
en forvaltningskomité. ØSU understreger atter de betragt­
ninger, det har fremsat vedrørende problemet i forbindelse 
Generelle bemærkninger 
1. Ændringsforslaget tager sigte på at ligestille institut­
ter for kollektiv investering — uafhængigt af deres 
juridiske form — med hensyn til opkrævning af kapitaltil­
førselsafgifter. Af hensyn til småsparerne skal der desuden 
indføres en mere favorabel afgiftsordning for investerings­
selskaber. 
0) EFT nr. C 111 af 5. 5. 1990, s. 12. med de statistiske oplysningers fortrolige karakter, indtil 
der iværksættes bestemmelser herom på fællesskabsplan. 
4.3. Under henvisning til ØSU's udtalelse af 26. april 
1989 (dok. CES 552/89) om statistikker over udveksling af 
goder mellem medlemsstaterne ønsker ØSU endelig endnu 
en gang at gøre opmærksom på, at det er foruroliget over 
muligheden af, at kvaliteten af de statistiske instrumenter 
forringes, når den EF-interne grænsekontrol ophæves. 
4.4. Under henvisning til ovennævnte udtalelse mener 
ØSU ligeledes, at Kommissionen parallelt med oprettelsen 
af den nye nomenklatur for økonomiske aktiviteter bør 
forudse midler til bistand af både teknisk, uddannelses­
mæssig og finansiel karakter til de statistiske myndigheder i 
de medlemsstater, som ikke råder over tilstrækkeligt udstyr 
og kvalificeret personale. 
Bruxelles, den 30. maj 1990. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
2. I henhold til den seneste udgave af direktiv 69/335/ 
EØF (senest ændret ved direktiv 85/303/EØF) kan 
medlemsstaterne vælge at opkræve en kapitaltilførselsaf­
gift. Opkræver en medlemsstat kapitaltilførselsafgift, er 
denne obligatorisk for kapitalselskaber. Det er kun muligt 
at undtage selskabsformer, der ikke er kapitalselskaber i 
medfør af definitionen i artikel 3, stk. 1, i direktiv 69/335/ 
EØF. Som følge af disse regler kan der være tale om 
skattemæssig forskelsbehandling af investeringsselskaber, 
der er oprettet under forskellige selskabsformer. Ændrings­
forslaget tager sigte på at udelukke denne mulighed, idet Udtalelse om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 69/335/EØF om kapitaltilførsels­
afgifter {l) 
(90/C 182/02) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 9. april 1990 under henvisning til EØF-
traktatens artikel 99 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det 
ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for økonomiske, finansielle og monetære 
spørgsmål, som udpegede Paul Broicher til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. maj 
1990. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 277. plenarforsamling, den 30. maj 1990, 
enstemmigt følgende udtalelse: