16.10.74 Dc Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 125/41 
Begrundelse 
Hvis  cigarer  inddeles  i én gruppe  som  foreslået  af Kommissionen,  vil der for dem  gælde  en enkelt 
afgift,  og derfor  vil cigarer  med  et dæksblad  af naturtobak  blive  begunstiget  i forhold  til cigarer 
med et omblad  af rekonstitueret  tobak. 
Resultatet  af afstemningen 
Stemmer  for:  22 
Stemmer  imod:  33 
Undlod  at stemme:  15 
Udtalelse  om  »Forslag  fra Kommissionen  til Rådet  om  oprettelse  af et europæisk  center 
for faglig  uddannelse« 
Den tekst,  som  har  været  genstand  for  udtalelsen,  er offentliggjort  i De Europæiske 
Fællesskabers  Tidende  nr.  C 72 af 27. juni  1974,  side  17. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Rådet  besluttede  den  18.  april  1974  i medfør  af artikel  198  i Traktaten  om  oprettelse  af 
Det europæiske  økonomiske  Fællesskab  at høre  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  om 
det nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin 122.  plenarforsamling  afholdt  i Bruxel-
les, den  17.  og 18. juli  1974  sin udtalelse  om det  nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til den  beslutning,  som  Rådet  for 
De europæiske  Fællesskaber  traf  den  18.  april  1974, 
om at anmode  det  om  en udtalelse  om  »Kommis-
sionens  forslag  til Rådet  om  oprettelsen  af et euro-
pæisk  center  for faglig  uddannelse«, 
under  henvisning  til artikel  198  i traktaten  om  opret-
telse  af Det  europæiske  økonomiske  Fællesskab, 
under  henvisning  til den  beslutning,  som  blev  truffet 
af dets  præsidium  den  17.  maj  1974,  om  at pålægge 
Afdelingen  for  sociale  anliggender  at udarbejde  en 
udtalelse  herom, 
under  henvisning  til den  udtalelse,  der  blev  fremsat 
af Afdelingen  for  sociale  anliggender  på  dets  89. 
møde  den  11.  juli  1974, under  henvisning  til den  beretning,  som  blev  afgivet 
af ordføreren,  fr. Weber, 
under  henvisning  til forhandlingerne  på sin  122.  ple-
narforsamling  den  17.  og 18.  juli  1974,  mødet  den 
17. juli  1974,  og 
ud fra følgende  betragtninger: 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  har  tidligere  ved 
adskillige  lejligheder  gjort  sig til talsmand  for  opret-
telsen  af et europæisk  institut,  der  skal  behandle  alle 
problemer  i tilknytning  til faglig  uddannelse; 
det sociale  handlingsprogram,  der  blev  vedtaget  med 
Rådets  resolution  af 21.  januar  1974,  har  som  et af 
Nr. C 125/42 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 16. 10. 74 
sine prioriterede  mål  gennemførelsen  af en fælles 
politik  for faglig  uddannelse; 
begrebet  »faglig  uddannelse«,  som  det anvendes  i for-
bindelse  med  det  nye  center,  bør  fortolkes  bredest 
muligt; 
blandt  de tilstedeværende  og repræsenterede  med-
lemmer,  med  60 Stemmer  for  og 37 imod,  mens  6 
undlod  at stemme  — 
VEDTAGET  FØLGENDE  UDTALELSE: 
Afdelingen  for sociale  anliggender  godkender  forord-
ningsforslaget  under  forbehold  af følgende  bemærk-
ninger: 
1. ALMINDELIGE  BEMÆRKNINGER 
1.1. Når  Udvalget  hilser  dette  Kommissionsforslag 
velkommen  med  særlig  tilfredshed,  så skyldes  det,  at 
forslaget  — som  Kommissionen  selv  indrømmer  — 
i høj  grad  er frugten  af dets  egne  bestræbelser.  Gen-
nem godt  14 år har  Udvalget  fremhævet  nødvendig-
heden  af, at man  oprettede  et center  af denne  art. 
I sin studie  om  de almene  og faglige  uddannelses-
systemer  i Det  europæiske  Fællesskabs  medlemsstater 
af 13.  december  1973,  som  er nævnt  ovenfor,  gen-
fremsatte  Udvalget  med  eftertryk  sit  forslag  om 
oprettelse  af et europæisk  institut  for  faglig  uddan-
nelse  og erhvervsvejledning  med  henblik  på en sam-
ordning  af de forskningsprojekter,  som  iværksættes 
af de forskellige  nationale  og internationale  organer 
for almen  og faglig  uddannelse,  og med  henblik  på 
at sikre,  at resultaterne  af sådanne  projekter  udbredes 
over  hele  Fællesskabet.  Efter  Udvalgets  mening  ville 
kun et centralt  institut  af denne  art være  i stand  til 
at samle  det  grundlæggende  tekniske,  teoretiske  og 
videnskabelige  materiale,  uden  hvilket  de rådgivende 
organer  og myndighederne  ikke  kan  drage  de rigtige 
konklusioner  og træffe  de rigtige  politiske  beslutnin-
ger med  henblik  på i praksis  at harmonisere  de 
almene  og faglige  uddannelsessystemer  for såvel  unge 
som voksne.  De socialpolitiske  retningslinier,  der blev 
vedtaget  af stats-  og regeringscheferne  på konferen-
cen i Paris  i oktober  1972,  har  sammen  med  ud-
videlsen  af Fællesskabet  til ni medlemmer  siden  da 
givet  en ny impuls  til Fællesskabets  aktiviteter  inden 
for faglig  uddannelse,  og dette  forordningsforslag  må 
ses som  et udslag  af den  mere  konstruktive  holdning, 
man nu indtager  over  for de problemer,  der  knytter 
sig til uddannelsen  af de unge  og af dem,  der allerede 
har påbegyndt  et erhvervarbejde. 1.2. Udvalgc:  er imidlertid  klar  over,  at man  ikke 
uden  videre  bør  træffe  beslutninger  om  at oprette 
nye fællesskabsorganer  med  eget  personale  og egne 
budgetter,  og man  må  omhyggeligt  vurdere,  om 
udbyttet  står  i et rimeligt  forhold  til omkostningerne. 
Udvalget  bifalder  derfor  fuldt  ud  Kommissionens 
erklæring,  når  den  i begrundelsen  hævder,  at man 
vil undgå  overflødig  gentagelse  af andres  aktiviteter. 
1.3. Efter  Udvalgets  mening  vil det nye  center  hver-
ken komme  til at konkurrere  med  det  rådgivende 
udvalg  for  faglig  uddannelse  eller  med  Det  økono-
miske  og sociale  Udvalg.  Dets  arbejde  vil nemlig 
bestå  i praktisk,  detaljeret  forskning,  udarbejdelse 
af modelprojektor,  udarbejdelse  eller  indsamling  og 
spredning  af pålidelige  og  ajourførte  oplysninger, 
(så vidt  det  overhovedet  er muligt  med  en tilstræk-
kelig  grad  af sammenlignelighed)  og skabelse  af et 
system,  hvor  man  efter  moderne  principper  kan 
indhente  dokumentation  og  information.  Det  nye 
center  bør  imidlertid  ikke  blot  have  til opgave  at 
bøde  på mangler  i oplysningerne,  men  give  Kom-
missionen  de grundlæggende  elementer,  der  er nød-
vendige,  såfremt  man  skal  nå de vigtigste  målsæt-
ninger  i Rom-traktaten,  dvs.  forbedre  leve-  og ar-
bejdsforholdene  for den  erhvervsaktive  del af befolk-
ningen 
1.4. Udvalget  bifalder  de opgaver,  der  pålægges  det 
europæiske  center  for faglig  uddannelse,  således  som 
det er fastsat  i kommissionsforslagets  artikel  2. Dette 
center  har  karakter  af et forskningsinstitut  til vide-
reudvikling  af den  faglige  uddannelse,  herunder  den 
dermed  forbundne  kulturelle  uddannelse  samt  den 
permanente  faglige  uddannelse.  Centret  har  altså 
ikke til opgave  at foretage  faglig  udannelse  i almin-
delig  forstand  ud over  konferencer,  seminarer,  mo-
delprojekter  eller  modelkurser. 
1.5. Udvalget  ønsker  at understrege,  at udtrykket 
»faglig  uddannelse«,  som  det  bruges  i forbindelse 
med centret  og især  i dets  titel,  bør  fortolkes  bredest 
muligt,  så det kommer  til at omfatte  alle  aktiviteter, 
der. direkte  eller  indirekte  kan  bidrage  til,  at ikke 
Diot cie unge,  men  også  de arbejdstagere,  der  er 
ufaglærte  eller  har  nogle  års  erfaring  bag  sig,  får 
forøget  deres  muligheder  på arbejdsmarkedet  gen-
nem videre  uddannelse  eller  udbygning  af deres  fag-
lige færdigheder  på alle  stadier  af deres  erhvervs-
aktive  periode.  Dette  er af særlig  vigtighed  i de 
områder  og grene  af erhvervslivet,  hvor  arbejdsta-
gerne  og de unge,  der  netop  har  forladt  skolen,  må 
betale  en høj  pris  i form  af arbejdsløshed  eller  af-
vandring  for  de hurtige  økonomiske  og  teknolo-
giske  forandringer.  Her  må  man  især  tænke  på 
kvindelige  arbejdstagere  eller  kvinder,  der  ønsker 
at arbejde.  Desuden  må  man  være  særlig  opmærk-
som på de handicappede,  hvoraf  der  menes  at være 
12 millioner  i det  udvidede  Fællesskab,  samt  ældre 
arbejdstagere. 
16. 10. 74 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 125/43 
1.6. Hvad  angår  centrets  statuts,  er Udvalget  enig 
med Kommissionen  i, at det bør  være  så selvstændigt 
som muligt,  men  at det bør  have  et snævert  samar-
bejde  med  Kommissionen,  og at det  bør  besidde 
omfattende  retsevne  i alle  medlemsstaterne.  Af de 
adskillige  mulige  alternativer  bør  man  vælge  det 
mest  egnede. 
1.7. Udvalget  føler  imidlertid,  at Kommissionen 
burde  give  en nærmere  forklaring  på forskellene  i 
den juridiske  status  for de organer  som  den  foreslår 
oprettet  — f. eks.  forskellen  mellem  dette  center  og 
instituttet  til forbedring  af leve-  og arbejdsforhol-
dene. 
1.8. Udvalget  støtter  Kommissionen,  når  den  i be-
grundelsen  foreslår,  at medlemmer  af det rådgivende 
udvalg  bør have  sæde  i centrets  bestyrelse. 
1.9. Generelt  set og under  forbehold  af de neden-
anførte  særlige  bemærkninger  støtter  Udvalget  også 
centrets  målsætninger  og  opgaver,  som  de  er 
beskrevet  i forordningsforslagets  artikel  2. og 3. Det 
minder  om,  at den  i sin studie  over  faglig  uddan-
nelse  fra december  1973  opstillede  en liste  over  de 
opgaver,  som  burde  påhvile  det  planlagte  institut, 
men det bemærker,  at Kommissionen  har foretrukket 
at opstille  en kort,  generel  liste  frem  for en længere 
og mere  detaljeret  liste.  Udvalget  ønsker,  at besty-
relsen  ved  udarbejdelsen  af sit arbejdsprogram  tager 
hensyn  til de detaljerede  forslag,  der er fremsat  i de 
særlige  bemærkninger  til artikel  2 og 3. 
1.10.  Det  er klart,  at der  kan  opstå  uenighed  om-
kring  centrets  struktur,  således  som  den  bliver  be-
skrevet  i Kommissionens  forordningsforslag  — tre-
sidet  bestyrelse  med  rådgivende  bistand  fra et udvalg 
af sagkyndige  af højt  kvalificerede  specialister  og 
med centrets  direktør  placeret  i en nøglestilling; 
Udvalget  foreslår  i sine  særlige  bemærkninger  en 
sådan  struktur,  at alle  de økonomiske  og sociale 
grupper  bliver  repræsenteret. 
1.11.  Udvalget  finder  det  forkert,  at bestyrelsens 
formand  skal  udnævnes  af Kommissionen.  Efter  Ud-
valgets  mening  burde  formanden  og næstformæn-
dene  vælges  af bestyrelsen  som  helhed  dog  således 
at de repræsenterede  de grupper,  som  bestyrelsen 
er sammensat  af. 
1.12.  Det  er klart,  at udvalget  af sagkyndige  vil 
komme  til at spille  en vigtig  rolle  for centrets  prak-
tiske  virksomhed,  men  Udvalget  lægger  vægt  på, at 
dets rolle  på ingen  måde  må  gribe  ind  i bestyrel-
sens;  hvis  det kan  »udforske  ethvert  spørgsmål,  der 
falder  ind under  centrets  arbejdsområde«,  bør  dette 
kun ske inden  for rammerne  af direktiver  for centrets politik,  der fastsættes  af bestyrelsen.  Dette  udelukker 
ikke,  at udvalget  af sagkyndige  i indforståelse  med 
bestyrelsen  kan  behandle  alle  spørgsmål,  som  er 
forbundet  med  centrets  opgaver. 
2. SÆRLIGE  BEMÆRKNINGER 
2.1. Artikel  1 
I Kommissionens  forslag  anvendes  forskellige  titler 
på centret.  Udvalget  ønsker,  at man  anvender  den 
mest  omfattende,  der  følgelig  også  indbefatter  bl.a. 
permanent  uddannelse,  faglig  uddannelse,  faguddan-
nelse  på virksomheder  og skoler,  faglig  uddannelse 
med henblik  på erhvervsaktive  personers  tilbage-
venden  til arbejdsmarkedet,  handicappede,  omsko-
ling og tilpasning.  Det  er vigtigt,  at det  europæiske 
centers  opgaver  formuleres  klart,  som  fastsat  i 
artikel  2 og som  begrundet  af Udvalget  i de oven-
stående,  almindelige  bemærkninger. 
2.2. Kommissionen  lader  i sit forslag  spørgsmålet 
om beliggenheden  stå åbent.  Ved  valget  af centrets 
hjemsted  tager  Udvalget  udgangspunkt  i den  tanke, 
at de europæiske  institutioner,  organer,  institutter 
osv. bør  fordeles  over  De europæiske  Fællesskabers 
medlemsstater  efter  et føderalistisk  princip,  dvs.  at 
man bør  undgå,  at de nævnte  organer  bliver  kon-
centreret  omkring  Europa-Kommissionens  hoved-
sæde,  selv  om der  må  sikres  et snævert  samarbejde 
mellem  dem.  I den  aktuelle  situation  ville  det  af 
psykologiske  årsager  være  ønskeligt  at placere  centret 
i en af de nye medlemsstater. 
2.3. Artikel  2 og 3 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg  vedtog  i sin 
studie  over  de »Almene  og  faglige  uddannelses-
systemer  inden  for  De europæiske  Fællesskaber«  af 
13. december  1973  indgående  stilling  til opgaverne 
og arbejdsmetoderne  og i mindre  omfang  også  til 
tilrettelægningen  af arbejdet.  Centret  burde  udar-
bejde  sit arbejdsprogram  under  hensyntagen  til de 
forslag,  der er fremsat  i denne  studie: 
2.4. Forslag  med  henblik  på et »Europæisk  institut 
for forskning  vedrørende  faglig  uddannelse  og 
erhvervsvejledning« 
Da forskningen  inden  for  den  faglige  uddannelse 
endnu  i stor  udstrækning  på nuværende  tidspunkt 
befinder  sig  på et indledende  stadium,  skulle  et 
Nr. C 125/44 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 16.10.74 
europæisk  institut  også  midlertidigt  have  til hoved-
opgave  at fungere  som  en slags  registreringscentral, 
så meget  mere  som  de nationale  institutioner  på 
dette  område  indtil  nu kun  har  udført  et utilstræk-
keligt  arbejde.  Dette  skulle  ske  efter  følgende  gene-
relle målsætninger: 
2.4.1.  En  udveksling  af forskningsresultater  (i den 
henseende  skal  der især  lægges  vægt  på en nedbryd-
ning  af de nuværende  sproglige  barrierer,  hvilket 
ville kunne  opnås  ved  offentliggørelse  af kortfattede 
rapporter  om  de væsentligste  værker,  der  er udgivet 
i de forskellige  lande); 
2.4.2.  Standardisering  af terminologien; 
2.4.3.  Standardisering  af det statistiske  arbejde  inden 
for den faglige  uddannelse; 
2.4.4.  Organisering  af et europæisk  informations-
system; 
2.4.5.  En  samlet  og detaljeret  sammenligning  af de 
faglige  uddannelsessystemer  i de forskellige  euro-
pæiske  lande,  for erfaringen  viser,  at sammenlignin-
ger med  internationale  forhold  kun  spiller  en yderst 
ringe  rolle  i de nationale  institutioner; 
2.4.6.  Udfyldning  af huller  i forskningen  ved  at 
videregive  forskningsopgaver  til de nationale  organer. 
2.5. Der  kan  først  og fremmest  udledes  af denne 
liste,  at det  europæiske  institut  skal  lægge  vægt  på 
organiseringen  af forskningen  uden  dog  derved  at 
give afkald  på selv  at foretage  basisforskning.  Insti-
tuttets  væsentligste  virkeområde:  koordinering  af 
forskningen  skal  forløbe  efter  dets  egne  grundlæg-
gende  kriterier  (se ovenfor). 
2.6. Koordinering  af forskningen  inden  for  faglig 
uddannelse,  erhvervsudvikling  og  erhvervs-
vejledning 
2.6.1.  Sammenlignende  analyse  af den  eksisterende 
sammenhæng  mellem  den  økonomiske  vækst  og 
beskæftigelsesudviklingen  (både  som  helhed  og i de 
enkelte  sektorer); 
2.6.2.  Sammenlignende  konjunkturforskning  under 
særlig  hensyntagen  til de nationale  arbejdsmarkeder; 
2.6.3.  Sammenlignende  analyse  af den  tekniske  ud-
vikling  og dens  konsekvenser  på arbejdsmarkedet 
(det europæiske); 
2.6.4.  Undersøgelse  af de forskellige  fags  indhold, 
deres  indbyrdes  forhold  og de forandringer,  de gen-
nemgår,  set ud fra den  europæiske  integrationspro-
ces; 2.6.5.  Forskning  af strukturen  og effektiviteten  in-
den for erhvervsvejledningen  i de forskellige  lande. 
2.7. Koordinering  af en fornyet  »differentialforsk-
ning« 
(i) Sammenligninger  og  analyse 
2.7.1.  Analyse  af de nye  metoder  og fremgangsmå-
der inden  for  faglig  uddannelse,  som  anvendes  i de 
forskellige  lande  eller  faglige  undervisningsinstitutio-
ner under  hensyntagen  til de forskellige  indlærings-
metoder; 
2.7.2.  Sammenlignende  analyse  af det  budget  fag-
skolerne  har  til rådighed  til køb  af pædagogisk 
materiale; 
2.7.3.  Analyse  af forskellene  mellem  de  fastsatte 
målsætninger  og reformgennemførelsen  i de forskel-
lige lande  — sammenligning  mellem  landene; 
2.7.4.  Analyse  af den  nationale  forskning  inden  for 
den faglige  uddannelse  som  værende  en del af den 
nationale  praksis  inden  for faglig  uddannelse; 
2.7.5.  Undersøgelse  af betingelserne  for  overføring 
af særligt  nyskabende,  samfundspolitiske  reformer  til 
de faglige  uddannelsessystemer  i andre  europæiske 
lande  (analyser,  synopsis,  målsætninger,  forslag); 
2.7.6.  Sammenligninger  mellem  de  omkostninger, 
der er forbundet  med  den  faglige  uddannelse  i hen-
holdsvis  virksomheder  og grupper  af virksomheder 
(spørgsmålet  om  en rimelig  fordeling  af omkostnin-
gerne  og en undersøgelse  af de skattelignende  af-
gifter,  som  allerede  er pålagt  virksomhederne  i en 
række  lande,  for  at få belyst  nytten  af en videre-
gående  tilnærmelse  med  særlig  henblik  på virksom-
hedernes  indbyrdes  konkurrenceevne  på tværs  af 
landegrænserne); 
2.7.7.  Analyse  af de forskelle,  der  findes  i vide-
reuddannelsen  af fagskolelærere  (uddannelse  af det 
nødvendige  personale  under  henvisning  til  lærer-
mangelen  og forbedring  af læreruddannelsen,  (der 
er mangel  på undervisning  i samfundsorienterende 
fag, der går  ud over  rammerne  af det  enkelte  spe-
cialfag); 
2.7.8.  Analyse  af de faglige  fjernstudier  i hvert  land; 
2.7.9.  Undersøgelse  af erhvervsvejlederuddannelsen 
og fastsættelse  af de basisbetingelser,  som  kandi-
dater  skal  opfylde,  når de søger  beskæftigelse  inden 
for arbejdsformidling  og erhvervsvejledning,  udar-
bejdelse  af grundprincipper  og modeller  med  henblik 
på at forny  erhvervsvejledningsuddannelsen; 
16.10.74 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 125/45 
2.7.10.  Sammenlignende  analyse  af den  indflydelse 
skolesystemerne  og uddannelsesindholdet  har  på er-
hvervsvalget  (man  mangler  forskningsarbejde  om 
»erhvervsvalget«). 
2.7.11.  Undersøgelser  af udenlandske  børns  »lige 
muligheder«  for  at følge  intensive  kurser,  undervis-
ning  i forberedelsesklasser  osv.  med  det  formål  at 
skabe  de nødvendige  betingelser  for  valg  af erhverv 
(på stadig  mere  lige  startvilkår); 
(ii) Modeller 
2.7.12-  Videnskabelig  undersøgelse  eller  iagttagelse 
af de forsøgsforanstaltninger  som  på europæisk  plan 
har stor  betydning  inden  for  erhvervsvejledning,  fag-
lig uddannelse,  videreuddannelse,  omskoling,  genop-
træning  såvel  som  uddannelse  og videreuddannelse 
af lærere  og vejledere; 2.11.  Artikel  3 
Første  led bør  affattes  som  følger: 
»— foranstalte  konferencer,  • seminarer,  typeprojek-
ter og typekurser«. 
Hvad  angår  typekurserne  kan  de f.eks-  have  sigte 
på en udvidelse  af lærerkræfters  program  og uddan-
nelse,  og de bestående  uddannelsescentre  kunne  så-
ledes  anvendes  ved  gennemførelsen  af disse  kurser. 
Andet  led bør  affattes  som  følger: 
»— indgå  undersøgelses-  og  forskningskontrakter, 
yde finansiel  støtte  til udførelse  af særlige 
projekter«. 
2.12.  Artikel  4 
2.8. Koordinering  af  forskningen  vedrørende  en 
tilnærmelse  af systemerne 
2.8.1.  Udvikling  af en strategi  med  henblik  på at 
tilpasse  de nationale  faglige  uddannelsessystemer  til 
hinanden; 
a) Analyse  og synopsis  af den  faglige  uddannelses 
forskellige  trin  (metode  — indhold  — struktur 
— organisation); 
b) Anaylse  og  synopsis  af »udvælgelsessystemet« 
(afgangseksaminer,  udvælgelse,  perspektiver); 
c) Udarbejdelse  af udkast  og modeller  med  henblik 
på harmonisering  og  videre  udvikling  af den 
strukturelle  opbygning  af og  indholdet  i er-
hvervs-  og uddannelsesvejledningen: 
d) Udarbejdelse  af principper  og modeller,  der  har 
til formål  at skabe  et »integreret  uddannelses-
system«  i europæisk  målestok  (integration  af den 
almene  og faglige  uddannelse) 
e) Definition  af programmer  og målsætninger  fælles 
for Europa  inden  for  den  faglige  uddannelse: 
koordinering  af undervisningsforløbet  (curricu-
lum) 
2.9. Disse  forslag  bør  tjene  som  rettesnor,  når 
centrets  opgaver  (artikel  2) og metoder  (artikel  3) 
skal udmøntes  i praksis. 
2.10.  Artikel  2 
I første  afsnit  bør  tredje  led affattes  som  følger: 
»— ved  at bidrage  til gennemførelse,  udvikling  og 
samenordning  af forskning«. Udvalget  ønsker,  at bestyrelsen  får følgende  sammen-
sætning,  for  at alle  grupper  inden  for  det  økono-
miske  liv og samfundslivet  kan  blive  repræsenteret: 
— 4 repræsentanter  fra Kommissionen, 
— 4 repræsentanter  fra arbejdsgiverne, 
— 4 repræsentanter  fra arbejdstagerne, 
— 4 repræsentanter  fra andre  interesser. 
Den omstændighed,  at arbejdsgiver-  og arbejdstager-
organisationerne  på europæisk  niveau  får forslagsret, 
garanterer  ikke  blot  gennem  disses  medvirken  et 
arbejdsdygtigt  organ,  men  er også  et positivt  bidrag 
til gennemførelsen  af den  økonomiske  og monetære 
union. 
2.13.  Hvad  angår  de  medlemmer,  der  vælges  af 
Kommissionen,  bør  man  ikke  kun  vælge  tjeneste-
mænd  fra  Europa-Kommissionen,  som  arbejder  med 
faglig  uddannelse,  men  derimod  i første  række  uaf-
hængige  personer  fra uddannelses-  og undervisnings-
sektoren. 
At opretholde  en fast  forbindelse  mellem  centret  og 
Europa-Kommissionen  er en  opgave,  der  påhviler 
centrets  direktør. 
2.14.  Hvad  angår  artikel  4, stk.  3, er Udvalget  af 
den opfattelse,  at formanden  ikke  bør  udnævnes  af 
Kommissionen  blandt  de af den  valgte  medlemmer, 
men derimod  på demokratisk  vis af bestyrelsen  som 
helhed.  På den  måde  ville  man  også  undgå  kon-
flikter  mellem,  på den  ene  side  bestyrelsen  og dens 
Nr. C 125/46 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 16.10.  74 
formand  og på den  anden  side  Europa-Kommissio-
nen. Stk.  3 burde  derfor  affattes  som  følger: 
»Bestyrelsen  vælger  formanden  og næstformæn-
dene  blandt  sine  egne  medlemmer.  Formand  og 
næstformand  kan  ikke  tilhøre  samme  medlems-
gruppe.  Formanden  udskiftes  årligt«-
Stk. 4 burde  affattes  som  følger: 
»Formanden  indkalder  bestyrelsen  mindst  4 
gange  om  året  eller  på begæring  af mindst  en 
tredjedel  af dens  medlemmer«. 
2.15.  Med  den  foreslåede  løsning,  der består  i årlig 
udskiftning  af formanden,  er det  — med  henblik 
på at sikre  kontinuiteten  i formændenes  arbejde  — 
nødvendigt,  at såvel  formanden  som  næstformæn-
dene  sammen  deltager  i de fastsatte  møder  i andre 
organer.  Artikel  4, stk.  6, må  derfor  formuleres 
således: 
»Formanden  for  bestyrelsen  og  næstformændene 
deltager  i møderne  i udvalget  af sagkyndige«. 
2.16.  Udvalget  foreslår,  at formanden  for  dets  Af-
deling  for sociale  anliggender  i kraft  af sit embede 
bør være  medlem  af bestyrelsen  som  en af dem,  der 
udnævnes  af Kommissionen. 
2.17.  Artikel  5 
Udvalget  finder  det rigtigt,  at bestyrelsen  regelmæs-
sigt skal  underrette  Kommissionen  om  centrets  virk-
somhed  (sidste  punktum  i artikel  5). Det  økono-
miske  og sociale  Udvalg  og det  rådgivende  udvalg 
for faglig  uddannelse  skal  ligeledes  holdes  nøje  un-
derrettet  om centrets  aktivitet. 
2.18.  Artikel  6 
Udvalget  er ligesom  Kommissionen  af den  mening, 
at Udvalget  af sagkyndige  skal  bestå  af 18 medlem-
mer,  hvoraf  hver  medlemsstat  skal  være  repræsenteret 
af to medlemmer.  På den  måde  ville  der  i det 
mindste  i begyndelsen  være  taget  hensyn  til de sær-
lige problemer  i tilknytning  til forskellene  mellem 
de nationale  uddannelsessystemer  gennem  de enkelte 
sagkyndiges  ekspertise. 
2.19-  Udvalget  bifalder  Kommissionens  forslag  om, 
at medlemmerne  af udvalget  af sagkyndige  skal  ud-
peges  af bestyrelsen.  Hvad  angår  forslagsretten,  bør 
intet  herom  fastsættes  i forordningen,  da bestyrelsen 
sikkert  kender  to sagkyndige  fra hvert  medlemsland. 
At indrømme  medlemsstaterne  en forslagsret  og be-styrelsen  retten  til at foretage  udpegelsen  kunne  med-
føre vanskeligheder. 
2.20.  Artikel  7 
Udvalget  foreslår,  at sidste  sætning  i stk.  1 affattes 
som følger: 
»Det  kan  i indforståelse  med  bestyrelsen  på eget 
initiativ  udforske  ethvert  spørgsmål,  der  falder 
ind under  centrets  arbejdsområde«. 
2.21.  Hvad  angår  punkt  2, foreslår  Udvalget,  at 
udvalget  af sagkyndige  af sin midte  vælger  en næst-
formand. 
2.22.  Hvad  angår  punkt  3, er Udvalget  af den  opfat-
telse,  at man  ikke  bør  fastsætte  et mindsteantal  af 
årlige  møder. 
2.23.  Artikel  10 
Sidste  punktum  under  punkt  1 bør  affattes  som 
følger: 
»Programmet  udformes  under  hensyntagen  til 
foretrukne  ønsker  for  Fællesskabets  institutioner 
såvel  som  til forslag  fra  Det  økonomiske  og 
sociale  Udvalg  og det rådgivende  udvalg  for faglig 
uddannelse.« 
2.24.  Om  de finansielle  vilkår  for centret 
(Bilag  til forordningen) 
Udvalget  har på nuværende  tidspunkt  yderst  vanske-
ligt ved at bedømme  Kommissionens  oplysninger. 
2.25.  Udvalget  mener  imidlertid,  at de beløb,  der 
indgår  i budgettet,  samt  den  procentvise  stigning  i 
disse  bør  underkastes  en nærmere  undersøgelse,  og 
at alle  udgifter  — således  som  Kommissionen  selv 
foreslår  — bør kontrolleres  på behørig  vis. 
Bruxelles,  den 17. juli 1974. 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
Alfons  LAPPAS 
Formand 
16.10.74 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 125/47 
BILAG 
til Det  økonomiske  og sociale  Udvalgs  udtalelse 
Følgende  ændringsforslag  blev  forkastet  under  debatten. 
Punkt  2.12  (ad artikel  4) 
Første  afsnit  erstattes  med  følgende  tekst: 
»Afdelingen  er af den  opfattelse,  at der bør tages  hensyn  til repræsentanterne  for alle  grupper 
i det økonomiske  og sociale  liv i bestyrelsen  og venter  derfor,  at der ved  siden  af de 5 med-
lemmer,  der udnævnes  på forslag  af arbejdsgiver-  og arbejdstagerorganisationerne  på euro-
pæisk  plan,  blandt  de medlemmer,  der skal  udnævnes  af Kommissionen,  i første  række  vil 
befinde  sig uafhængige  personer  fra uddannelsessektoren  og repræsentanter  for det økono-
miske  og sociale  liv, såfremt  der ikke  allerede  er taget  hensyn  til disse  i de øvrige  grupper.« 
Punkt  2.13.: 
første  afsnit  slettes 
Begrundelse 
Forståeligt  nok  interesserer  alle  grupper  i det økonomiske  og sociale  liv sig for spørgsmålene  i 
tilknytning  til den  faglige  uddannelse.  Flertallet  af dem,  der umiddelbart  berøres  af disse  spørgs-
mål, tilhører  arbejdsgiver-  eller  arbejdstagergruppen 
Da disse  to store  grupper  imidlertid  ikke  omfatter  alle  repræsentanter  for det økonomiske  og 
sociale  liv, forekommer  det nødvendigt  at påpege,  at Kommissionen  tager  hensyn  til disse  grupper 
i sit forslag. 
Resultatet  af afstemningen: 
Stemmer  for:  45 
Stemmer  imod:  51 
Undlod  at stemme:  4. 
Udtalelse  om  »Forslag  til Rådets  forordning  om  toldordning  for  varer,  der  tilbageføres 
til Fællesskabets  toldområde« 
Den tekst,  som  har  været  genstand  for  udtalelsen,  er offentliggjort  i De Europæiske 
Fællesskabers  Tidende  nr.  C 72 af 27.  juni  1974,  side  20-24. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Rådet  besluttede  den  29.  april  1974  i medfør  af artikel  198  i Traktaten  om  oprettelse  af 
Det europæiske  økonomiske  Fællesskab,  at høre  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  om 
det nævnte  emne. 
*