EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 22.6.2022 COM(2022) 305 final 2022/0196(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og om ændring af forordning (EU) 2021/2115 (EØS-relevant tekst) {SEC(2022) 257 final} - {SWD(2022) 169 final} - {SWD(2022) 170 final} - {SWD(2022) 171 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Pesticider er blandinger af et eller flere formulerede aktivstoffer og hjælpestoffer, som anvendes i vid udstrækning til at beskytte planter ved at afskrække eller afbøde angreb fra skadegørere eller dræbe dem. De anvendes hovedsagelig i landbruget, men også inden for skovbrug og i grønne byområder og langs transportårer såsom veje og jernbaner. Da pesticider kan have skadelige virkninger for miljøet og menneskers sundhed, er de underlagt strenge regler EU-plan. I det foreliggende forslag vil udtrykket "pesticider" blive anvendt synonymt med "plantebeskyttelsesmidler". Direktivet om bæredygtig anvendelse af pesticider ("pesticiddirektivet") blev vedtaget i 2009 som en af de opfølgende foranstaltninger i Kommissionens tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider . Medlemsstaterne skulle sætte de nationale bestemmelser til gennemførelse af pesticiddirektivet i kraft senest den 26. november 2011. Kommissionen vurderede, at det var hensigtsmæssigt at foretage en evaluering af pesticiddirektivet, hvori man også så på de konstaterede problemer med direktivets gennemførelse, håndhævelse og anvendelse i medlemsstaterne. Dette arbejde blev udført som en back-to-back-vurdering, som omfattede både en evaluering og en konsekvensanalyse. Kommissionen håbede, at vurderingen kunne indgå som en del af grundlaget for at fremsætte et nyt lovgivningsforslag om revision af pesticiddirektivet senest i 1. kvartal 2022 som bebudet i jord til bord-strategien. Gennemførelsen, anvendelsen og håndhævelsen af pesticiddirektivet er i dag præget af mangler. Disse mangler er blevet fremhævet af Kommissionens audit og factfinding-besøg i medlemsstaterne og gennemførelsesrapporter fra/i form af: i)Kommissionen ii)Europa-Parlamentets Forskningstjenestes undersøgelse om gennemførelsen af pesticiddirektivet og iii)en nylig beretning fra Den Europæiske Revisionsret om plantebeskyttelsesmidler. Den voksende bekymring i samfundet over brugen af pesticider ses desuden i de mange andragender, to europæiske borgerinitiativer og forespørgsler fra Europa-Parlamentet om dette spørgsmål. Den feedback, der blev modtaget under den offentlige høring om Kommissionens evalueringskøreplan og indledende konsekvensanalyse, gav indtryk af alvorlige mangler i gennemførelsen af pesticiddirektivet i nogle medlemsstater. I samme feedback opfordredes Kommissionen også til at indføre strengere regler, f.eks. i form af en EU-forordning, idet formålet skulle være øget sammenhæng og indførelse af mere effektive politikker i de enkelte medlemsstater. Harmoniseringen af de nationale politikker for brug af pesticider kunne bidrage til at forbedre det indre markeds funktion og mindske handelsforvridninger medlemsstaterne imellem. Opnåelse af sikker, bæredygtig, retfærdig, klimaansvarlig og prisoverkommelig fødevareproduktion, der foregår med respekt for bæredygtighedsprincipper og miljøet, beskytter biodiversiteten og økosystemer og garanterer fødevaresikkerheden, ligger borgerne meget på sinde og er blandt de 49 forslag, der er indeholdt i den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid, som blev offentliggjort den 9. maj 2022. Borgerne anmoder også Unionen om at beskytte og genoprette biodiversiteten, landskaber og havene og udrydde forurening og at træffe afgørende foranstaltninger til at fremme og garantere et mere økologisk og klimaorienteret landbrug. Som led i den europæiske grønne pagt fremhæves i Kommissionens jord til bord-strategi behovet for at gå over til et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem. I jord til bord-strategien understreges også betydningen af at forbedre landbrugernes position (idet landbrugerne spiller en afgørende rolle med hensyn til at forvalte denne omstilling) i værdikæden. Der foreslås med strategien to specifikke mål for reduktion af brugen af — og risikoen ved — kemiske pesticider og mere farlige pesticider inden udgangen af 2030. EU's regulering på dette område er et afgørende redskab til at nå de mål, der er skitseret i jord til bord-strategien, og bør derfor styrkes. Som forklaret i den ledsagende konsekvensanalyse, og under hensyntagen til den understøttende evaluering, har forslaget følgende fire mål: ●Det første mål er at: i)reducere brugen af og risikoen ved kemiske pesticider, navnlig pesticider, der indeholder mere farlige aktivstoffer ii)øge anvendelsen og håndhævelsen af integreret bekæmpelse af skadegørere (IPM-bekæmpelse) og iii)øge brugen af mindre farlige og ikke-kemiske alternativer til kemiske pesticider til bekæmpelse af. skadegørere. ●Det andet mål er at forbedre tilgængeligheden af overvågningsdata, herunder data om: i)udbringning og brugen af samt risikoen ved pesticider og

ii)sundheds- og miljøovervågning. Dette vil sikre en bedre ramme for måling af de fremskridt, der gøres. ●Det tredje mål er at forbedre gennemførelsen, anvendelsen og håndhævelsen af retlige bestemmelser i alle medlemsstaterne og dermed gøre politikken mere effektiv. ●Det fjerde mål er at fremme indførelsen af ny teknologi, såsom præcisionslandbrug, hvor der gøres brug af rumdata og -tjenester (herunder geospatiale lokaliseringsteknikker), med det formål at opnå en samlet reduktion af brugen af og risikoen ved pesticider. Den nylige evaluering af pesticiddirektivet bekræftede de påpegede vanskeligheder gennem længere tid med direktivets anvendelse, gennemførelse og håndhævelse. I lyset af disse vanskeligheder har dette forslag til forordning om bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler ("pesticidforordningen") til formål at: i)erstatte pesticiddirektivet med hensyn til regulering af brugen af pesticider og ii)sikre en bedre tilpasning til målene i den europæiske grønne pagt og jord til bord-strategien. Dette forslag sigter mod at mindske risiciene ved — og virkningerne af — brug af pesticider for menneskers sundhed og miljøet ved at: i)nå pesticidreduktionsmålene i jord til bord-strategien og ii)fremme udbredelsen af IPM-bekæmpelse og alternativer til kemiske pesticider. En forordning er et velegnet middel til at sikre, at ambitionsniveauet i jord til bord-strategien opretholdes, og afhjælpe de problemer, der er konstateret i forbindelse med gennemførelsen af pesticiddirektivet, ved at der fastsættes klare og ensartede regler. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område Forslaget er i overensstemmelse med den europæiske grønne pagts målsætning om, at alle EU-politikker skal bidrage til bevarelse og genopretning af Europas naturkapital. Det er også i overensstemmelse med målene om at: i)reducere brugen af — og risikoen ved — kemiske pesticider og ii)reducere brugen af mere farlige pesticider. Disse mål er beskrevet i følgende dokumenter: i)jord til bord-strategien ii)biodiversitetsstrategien iii)handlingsplanen for nulforurening og iv)jordbundsstrategien. Dette mål er også i overensstemmelse med opfyldelsen af målene for EU's bestøverinitiativ, EU's kemikaliestrategi med bæredygtighed for øje og EU-strategirammen for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2021-2027.

Forslaget er tillige i overensstemmelse med Europa-Kommissionens mål om, at andelen af det samlede landbrugsareal i EU, der dyrkes økologisk, skal være nået op på mindst 25 % — og at der skal være sket en væsentlig stigning i omfanget af økologisk akvakultur — inden udgangen af 2030. Forslaget supplerer også andre igangværende initiativer. F.eks. vil forordning xxx/xxx om statistikker over landbrugsmæssige input og output [referencen til den vedtagne retsakt indsættes] give Kommissionen mulighed for at offentliggøre flere data om salget og brugen af pesticider opdelt efter de enkelte aktivstoffer. Som led i jord til bord-handlingsplanen har Kommissionen udarbejdet fire udkast til forordninger om datakrav for, kriterier for godkendelse af og principper for evaluering af aktivstoffer, der er mikroorganismer, og de plantebeskyttelsesmidler, der indeholder dem, med det formål at lette adgangen til markedet for produkter, der er alternativer til kemiske pesticider. Disse tekster vil blive vedtaget og træde i kraft i efteråret 2022. Målet er at give landbrugerne værktøjer til at erstatte kemiske plantebeskyttelsesmidler med andre produkter. Ved at lette markedsføringen af biologiske plantebeskyttelsesmidler vil man give landbrugerne — herunder dem, der producerer økologiske afgrøder — flere alternative metoder til bæredygtig afgrødebeskyttelse i hænde. Forslaget er også relevant for regionerne i EU's yderste periferi, jf. artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som ligger i Atlanterhavet, Caribien og Det Indiske Ocean. På grund af permanente begrænsninger såsom deres afsides beliggenhed i forhold til EU's kontinent, deres økarakter og deres afhængighed af et snævert produktudvalg, og fordi de er meget eksponeret for klimaændringer, er de berettiget til særlige foranstaltninger til støtte for deres socioøkonomiske udvikling. Som det også fremgår af EU's biodiversitetsstrategi for 2030, bør der lægges særlig vægt på at beskytte og genoprette økosystemerne i regionerne i den yderste periferi i betragtning af disse regioners enestående rigdom med hensyn til biodiversitet. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Den fælles landbrugspolitik Under den nye fælles landbrugspolitik (som skal gennemføres fra den 1. januar 2023) vil medlemsstaterne få hjælp til at: i) finansiere foranstaltninger i overensstemmelse med pesticidreduktionsmålene i jord til bord-strategien og ii) fremme bæredygtige landbrugsmetoder. Relevante elementer i det nuværende pesticiddirektiv er allerede omfattet af konditionalitetsordningen under den fælles landbrugspolitik. Den nye fælles landbrugspolitik omfatter desuden en række instrumenter til fremme af præcisionslandbrug. Medlemsstaterne kan gøre brug af bioordninger samt forvaltningsforpligtelser i forhold til blandt andet miljø og klima til støtte for gennemførelsen af præcisionslandbrugspraksis. Den fælles landbrugspolitik giver desuden mulighed for finansiering af investeringer, f.eks. i maskiner, og risikostyringsværktøjer samt støtte til opbygning af teknisk viden såsom uddannelse, rådgivning, samarbejde og vidensudveksling. Mere specifikt skal medlemsstaterne via bedriftsrådgivningstjenesterne under den fælles landbrugspolitik tilbyde landbrugerne rådgivning om bæredygtig anvendelse af pesticider, innovation, digitale teknologier, reduktion af eksponeringen for pesticider og bæredygtig næringsstofforvaltning. Kapacitetsopbygning med henblik på udbredelse og effektiv udrulning af digitale teknologier blandt landbrugerne kan også styrkes via støtte, samarbejde og det europæiske innovationspartnerskab for landbrugets produktivitet og bæredygtighed (EIP-AGRI). Medlemsstaterne skal i deres strategiske planer under den fælles landbrugspolitik redegøre for, hvordan de vil anvende den fælles landbrugspolitiks instrumenter til at opfylde relevante behov og målsætninger. Miljø- og kemikaliepolitik Dette forslag indgår i et samspil med en række miljøpolitikker og retsakter, herunder: i)planlagte naturgenopretningsmål ii)bestøverinitiativet, som har til formål at imødegå nedgangen i antallet af bestøvere i EU og bidrage til den globale bevaringsindsats iii)listerne over forurenende stoffer og forskriftsmæssige standarder i direktivet om miljøkvalitetskrav, grundvandsdirektivet og drikkevandsdirektivet. Forslaget er af afgørende betydning for at kunne nå de mål, der er fastsat i EU's vandlovgivning, herunder vandrammedirektivet. Det er tillige forbundet med habitatdirektivets og fugledirektivets naturbeskyttelseskrav. EU's politik for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen Forslaget supplerer bestemmelserne i den relevante EU-lovgivning om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, navnlig rammedirektiv 89/391/EØF, direktiv 98/24/EF, direktiv 2004/37/EF, direktiv 2009/104/EF og direktiv 89/656/EØF. Det er i overensstemmelse med EU-strategirammen for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2021-2027, hvormed der sættes særligt fokus på behovet for at styrke indsatsen på uddannelsesområdet for at øge landbrugernes færdigheder og bevidsthed om sundheds- og sikkerhedsreglerne på landbrugsbedrifter, herunder sikker anvendelse af kemiske stoffer, navnlig plantebeskyttelsesmidler. Initiativ til et bæredygtigt EU-fødevaresystem Dette forslag supplerer det planlagte lovgivningsinitiativ om en ramme for et bæredygtigt fødevaresystem, som har til formål at fremme politikkohærens på EU-niveau og nationalt plan, integrere bæredygtighed i alle fødevarerelaterede politikker og styrke modstandsdygtigheden i Unionens fødevaresystem. Dette planlagte initiativ er baseret på en horisontal tilgang, som indebærer indførelse af bæredygtighedsrelaterede mål, fælles definitioner, almindelige principper samt krav med et bæredygtigt EU-fødevaresystem for øje, samtidig med at der tages hensyn til det ansvar, der påhviler alle aktører i fødevaresystemet. Rammen vil, kombineret med mærkning af fødevarers performance med hensyn til bæredygtighed og med målrettede incitamenter, gøre det muligt for operatørerne at få udbytte af bæredygtig praksis og sikre, at fødevarer på EU-markedet og fødevarerelaterede aktiviteter i stigende grad bliver bæredygtige. Bestemmelserne i denne forordning vil fungere som lex specialis i forhold til kravene i henhold til det planlagte initiativ, i det omfang forordningen indeholder mere specifikke bestemmelser med samme formål, af samme art og med samme virkning som dem, der skal fastsættes i det planlagte initiativ. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Retsgrundlaget for indsatsen på dette område er artikel 192, stk. 1, i TEUF, som giver Den Europæiske Union beføjelse til at træffe foranstaltninger til at bevare, beskytte og forbedre miljøkvaliteten og beskytte menneskers sundhed. EU's indsats på dette område er velbegrundet i lyset af de miljø- og folkesundhedsmæssige problemstillinger, der er i spil. •Nærhedsprincippet Med pesticiddirektivet skabte man en ramme for bæredygtig anvendelse af pesticider. Fortsat mangel på sammenhæng i de foranstaltninger, der træffes i medlemsstaterne, kombineret med varierende/ufuldstændig gennemførelse af pesticiddirektivet (som beskrevet i den evaluering, der ledsager dette forslag) ville føre til forskellige sundheds- og miljøbeskyttelsesniveauer. Dette ville også — i strid med traktaternes mål — føre til divergerende betingelser for de primære brugere af pesticider. Den trussel mod biodiversiteten og økosystemerne, der er forbundet med brugen af pesticider, overskrider grænserne og kræver en stærk indsats på EU-plan. Lige konkurrencevilkår i hele det indre marked hæmmes af de nuværende forskelle i omfanget af de foranstaltninger, der træffes i de forskellige medlemsstater.

En koordineret EU-indsats vil kunne supplere og styrke nationale og lokale tiltag vedrørende bæredygtig anvendelse af pesticider. EU råder også over andre nøgleinstrumenter inden for landbrugs- og fødevarepolitikken, for hvilke der er synergier med de foranstaltninger, der er beskrevet i forslaget. Det forventes, at en stærkere indsats på pesticidområdet i EU-regi (blandt andet i forbindelse med relaterede politikker såsom den fælles landbrugspolitik), kombineret med incitamenter og mulige risikobegrænsende foranstaltninger, vil kunne: i)bidrage til at mindske de nuværende indbyrdes forskelle i de nationale tilgange og ii)medvirke til at sikre en mere homogen tilgang i fremtiden. Disse mål kan ikke fastsættes af medlemsstaterne på egen hånd: Omfanget af den nødvendige indsats betyder, at disse mål bedre kan nås på EU-plan. En ensartet EU-indsats er derfor begrundet og nødvendig. •Proportionalitetsprincippet Dette forslag er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, fordi det ikke går videre, end hvad der er nødvendigt for at sikre: i)et passende ambitionsniveau og ii)en mere effektiv politik. Dette opnås ved at tage hensyn til resultaterne af den evaluering, der ledsager dette forslag. Forslaget indebærer såvel tilvejebringelse af bedre data som bedre overvågning/gennemførelse af foranstaltninger til reduktion af brugen af — og risikoen ved — pesticider. Med hensyn til medlemsstaternes mål undlades det i dette forslag at fastsætte ens bindende mål for medlemsstaterne. Det skyldes, at det nuværende referencescenarie for brug af pesticider varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat. Proportionaliteten i målfastsættelsesprocessen er sikret med den valgte lovgivningstilgang, som giver mulighed for at tage hensyn til forskelle medlemsstaterne imellem mht. hidtidige fremskridt og intensiteten af brugen af pesticider. •Valg af retsakt Den foreliggende dokumentation for mangler i gennemførelsen af pesticiddirektivet i medlemsstaterne viser, at den hidtidige tilgang med at overlade fastsættelsen af de nærmere regler til medlemsstaterne ved gennemførelse i henhold til et direktiv ikke har fungeret i det omfang, der var forudset i det oprindelige forslag til pesticiddirektivet. Resultaterne af evalueringen af pesticiddirektivet bekræfter den uensartede og ujævne gennemførelse, anvendelse og håndhævelse af pesticiddirektivet i de forskellige medlemsstater. Disse resultater blev bekræftet med et indeks for Kommissionens overvågning af overholdelsen, som er beskrevet i evalueringen. Den Europæiske Revisionsret vurderede også, at der var behov for klarere kriterier og mere specifikke krav vedrørende IPM-bekæmpelse for at bidrage til at sikre håndhævelsen og vurdere overholdelsen. Da der findes mange komplekse landbrugsvariabler inden for bekæmpelse af skadegørere, er der behov for klare og ensartede regler, der forenkler overholdelsen og forbedrer håndhævelsen. En ensartet anvendelse af politikken på tværs af medlemsstaterne opnås bedre med en forordning end med et direktiv. Desuden vil en forordning fremme mere lige konkurrencevilkår for pesticidbrugerne, da indbyrdes forskellige regler om brug af pesticider i medlemsstaterne har tendens til at skabe illoyal konkurrence og underminere betingelserne for et velfungerende indre marked. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Det fremgik af den evaluering, der ledsager dette forslag, at pesticiddirektivets interne og eksterne sammenhæng med andre EU-politikker og -instrumenter generelt er stærk, uden større uoverensstemmelser eller overlapninger. Målene med pesticiddirektivet var, og er stadig, yderst relevante med henblik på at imødegå de risici, brug af pesticider udgør for miljøet og menneskers sundhed. Pesticiddirektivet har imidlertid kun i begrænset omfang været virkningsfuldt. De svagheder, som Kommissionen og andre har påpeget, vedrører gennemførelsen og håndhævelsen af IPM-bekæmpelse og medlemsstaternes nationale handlingsplaners begrænsede effektivitet. Mange medlemsstater fastsætter ikke kvantitative mål eller indikatorer i deres nationale handlingsplaner for fremme af bæredygtig anvendelse af pesticider eller bedre beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet. Der findes heller ikke noget effektivt overvågningssystem, hvilket har resulteret i begrænsede data om brugen af pesticider. Dette har gjort det vanskeligt at nå frem til en konklusion om, i hvilket omfang pesticiddirektivet har beskyttet menneskers sundhed og miljøet mod pesticiders skadelige virkninger. Tidligere indførte foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik har ikke været tilstrækkelige som incitament for landbrugerne til at sikre en mere bæredygtig anvendelse af pesticider. Kommissionens Udvalg for Forskriftskontrol afgav den 26. november 2021 negativ udtalelse om Kommissionens udkast til konsekvensanalyse af dette forslag. Udkastet til konsekvensanalyse blev fremlagt i form af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene. Udvalget for Forskriftskontrol anmodede om, at dokumentet blev ændret med henblik på: i)mere klart at beskrive de(n) tilgængelige data og dokumentation, initiativet er baseret på ii)tilvejebringe en mere solid analyse eller beskrivelse af målene for reduktion af brugen af og risikoen ved pesticider iii)mere klart at beskrive tilgængeligheden og prisoverkommeligheden af præcisionslandbrugsteknikker og mindre farlige alternativer til kemiske pesticider og iv)identificere og foretage en bedre analyse af initiativets virkninger for og afvejninger i forhold til miljøet, sundheden og økonomien.

Udvalget for Forskriftskontrol afgav den 26. januar 2022 endnu en udtalelse — denne gang positiv med forbehold — om det ændrede arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om konsekvensanalysen. Efter denne anden udtalelse blev dokumentet ændret yderligere for at imødekomme Udvalget for Forskriftskontrols forbehold med henblik på i dokumentet: ●klart at redegøre både for manglen på dokumentation for salget og brugen af pesticider og for de begrænsninger, denne mangel på dokumentation giver for problemformuleringen, beskrivelsen af løsningsmodeller og konsekvensanalysen ●bedre at begrunde valget af de to bindende 50 %-reduktionsmål, og hvordan de hænger sammen ●nærmere at angive, hvilke fremskridt der er nødvendige i de enkelte medlemsstater, for at disse kan opfylde de to bindende EU-reduktionsmål, og at præcisere, hvordan dette vil blive målt/fordelt eller resultere i en rimelig byrdefordeling ●nærmere at beskrive de ledsageforanstaltninger, der indgår i udgangspunktet for konsekvensanalysen, og ●at fastlægge en mere troværdig basis og tidsramme for den fremtidige evaluering af initiativet. Den endelige konsekvensanalyse blev udarbejdet i form af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene og er blevet ændret i overensstemmelse med udtalelserne, bemærkningerne og punkterne til forbedring fra Udvalget for Forskriftskontrol. •Høringer af interesserede parter En kombineret evalueringskøreplan/indledende konsekvensanalyse for dette forslag blev offentliggjort og gjort til genstand for feedback fra offentligheden fra den 29. maj til den 7. august 2020. Man modtog i alt 360 svar. Den offentlige høring fandt sted fra den 18. januar til den 12. april 2021 og afstedkom i alt 1 699 svar. Den modtagne feedback repræsenterede en bred vifte af synspunkter som skitseret i den sammenfattende rapport, som opsummerer høringen af interesserede parter (denne sammenfattende rapport er vedlagt den konsekvensanalyse, der ledsager dette forslag). Professionelle brugere af pesticider understregede behovet for at beskytte høstudbyttet og afgrødernes kvalitet. Andre interesserede parter understregede behovet for at fremme IPM-bekæmpelse, øge tilgængeligheden af alternativer til kemiske pesticider og mere tilbundsgående vurdere de sundheds- og miljømæssige virkninger af brug af kemiske pesticider. Kommissionen afholdt virtuelle arrangementer for interesserede parter om dette initiativ den 19. januar, den 25. juni og den 5. oktober 2021. Der blev rejst en række spørgsmål under disse interessentarrangementer, herunder: i)bekymring blandt pesticidbrugerne over udsigten til, at der vil kunne være færre pesticider på markedet ii)den begrænsede økonomiske støtte under den fælles landbrugspolitik til gennemførelse af IPM-bekæmpelse iii)behovet for at beskytte landbrugernes indkomst iv)fremme af nye teknologiers rolle v)beskyttelsen af menneskers helbred og miljøet og vi)hvorvidt forbuddet mod udbringning af pesticider fra luftning bør opretholdes. De fleste NGO'er understregede betydningen af at opfylde ambitionerne og de dertil knyttede mål i den europæiske grønne pagt. En anden problemstilling, der blev fremhævet under interessentarrangementerne, var behovet for at forbedre gennemførelsen af de nationale handlingsplaner. Der blev også gennemført målrettede undersøgelser, workshopper og casestudier i forbindelse med: i)en ekstern undersøgelse bestilt af Kommissionen til støtte for evalueringen og konsekvensanalysen og ii)en supplerende fremsynsundersøgelse vedrørende fremtidsscenarier for bæredygtig anvendelse af pesticider. Nærmere oplysninger om høringerne af interesserede parter findes på Kommissionens websted og på portalen for bedre regulering. De interesserede parter, der deltog og bidrog til disse høringsaktiviteter, omfattede: i)landbrugere og kontrahenter, der bruger pesticider

ii)ikke-landbrugsrelaterede brugere af pesticider iii)sundheds- og miljø-NGO'er iv)faglige sammenslutninger, der repræsenterer industrien og økonomiske aktører i de generelevante sektorer (såsom biavlere, den kemiske industri, producenter af pesticidudbringningsudstyr, frøindustrien osv.) v)forbrugersammenslutninger vi)arbejdsmarkedets parter (arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer) vii)den brede offentlighed viii)nationale og regionale kompetente myndigheder i og uden for EU og ix)videnskabelige eksperter. Det fremgik af svarene vedrørende de forskellige aktiviteter, at de interesserede parters synspunkter i store træk kunne opdeles i to overordnede holdninger. Den første gruppe var af den opfattelse, at brugen af pesticider burde reduceres i overensstemmelse med målsætningen om risikoreduktion på en måde, der fungerer for brugerne af plantebeskyttelsesmidler. Den anden gruppe mente, at brugen af pesticider burde reduceres væsentligt — måske endda helt bringes til ophør. Forslaget er udviklet som en forholdsmæssigt afpasset og realistisk — men stadig ambitiøs — tilgang til håndtering af bekymringerne i samfundet vedrørende brugen af og risikoen ved pesticider. Denne tilgang: i)gør det muligt fortsat at bruge pesticider, i det omfang det er nødvendigt og hensigtsmæssigt og sker på en sikker måde, og ii)fremmer ordninger for uddannelse i og rådgivning om alternative metoder til bekæmpelse af skadegørere og bedre gennemførelse af IPM-bekæmpelse. Som beskrevet i konsekvensanalysen blev en række løsningsmodeller forkastet på grundlag af den modtagne feedback fra de interesserede parter. Med ambitionsniveauet i de løsningsmodeller, man endte med at vælge, har man også taget hensyn til de interesserede parters feedback. •Europæiske borgerinitiativer To europæiske borgerinitiativer vedrører brugen af pesticider og opfordrer til ambitiøse reduktionsmål. Med det vellykkede europæiske borgerinitiativ " Indfør et forbud mod glyphosat, og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider " opfordredes Kommissionen, som mål nr. 3, til "at fastsætte obligatoriske EU-reduktionsmål for anvendelsen af pesticider med det formål at sikre en fremtid uden pesticider". I sit svar, som blev vedtaget den 12. december 2017 , erklærede Kommissionen, at den ville revurdere behovet for EU-dækkende obligatoriske mål for pesticider. Med initiativet " Red bier og landmænd! Mod et bivenligt landbrug for et sundt miljø " opfordres Kommissionen til at foreslå retsakter, der udfaser syntetiske pesticider i landbruget i EU med 80 % inden udgangen af 2030, idet der begyndes med de farligste, med henblik på at blive fri for syntetiske stoffer inden udgangen af 2035. Pr. 30. september 2021 var der med initiativet indsamlet over 1 million støttetilkendegivelser, som medlemsstaternes myndigheder nu er ved at kontrollere. Hvis de valideres og indsendes officielt, vil Kommissionen i en meddelelse skitsere eventuelle foranstaltninger, den agter at træffe. •Indhentning og brug af ekspertbistand Initiativet blev understøttet af to eksterne undersøgelser bestilt af Kommissionen, som omfattede en grundig gennemgang af litteraturen samt workshopper, casestudier og rundspørger. Konsekvensanalysen byggede desuden på yderligere oplysninger fra en række andre undersøgelser, hvori der anvendtes økonomiske modeller til vurdering af de potentielle virkninger af at nå målene i jord til bord-strategien, herunder målene for reduktion af brugen af og risikoen ved pesticider. •Konsekvensanalyse Resuméet af konsekvensanalysen findes her . Udvalget for Forskriftskontrols positive udtalelse findes her .

Forslagets mål om at reducere brugen af — og risikoen ved — pesticider for at beskytte sundheden, biodiversiteten og miljøet er relevant for Kommissionens ambition om at opfylde FN's mål for bæredygtig udvikling. Det er navnlig relevant for mål 3 (sundhed og trivsel), 6 (rent vand), 8 (anstændige job og økonomisk vækst), 11 (bæredygtige byer), 12 (bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion), 14 (livet i havet) og 15 (livet på land). I overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt følger forslaget også princippet om ikke at gøre væsentlig skade. I henhold til dette princip må aktiviteter ikke væsentligt skade nogen af de seks miljømål, der er fastsat i klassificeringsforordningens artikel 9, jf. samme forordnings artikel 17. De seks mål er: modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer, omstilling til en cirkulær økonomi, forebyggelse og bekæmpelse af forurening og beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer. Følgende primære løsningsmodeller blev vurderet i forhold til et sandsynligt referencescenarie, hvor pesticiddirektivet ikke ændres. Løsningsmodel 1: EU's mål om at reducere brugen af pesticider med 50 % og reducere risikoen ved pesticider med 50 %, som skal nås inden udgangen af 2030, ville fortsat ikke være juridisk bindende. Rådgivningsordningerne for og vejledningen af pesticidbrugere ville blive forbedret. Præcisionslandbrugsteknikker ville blive fremmet for at mindske brugen af — og risikoen ved — kemiske pesticider. Løsningsmodel 2: 50 %-reduktionsmålene ville blive juridisk bindende på EU-plan. Medlemsstaterne ville fastsætte deres egne nationale reduktionsmål på grundlag af nærmere fastlagte kriterier. Disse nationale mål ville derefter være juridisk bindende (i henhold til national ret) og underlagt forvaltningsmekanismer knyttet til regelmæssig årlig rapportering fra medlemsstaterne. Brugen af mere farlige pesticider ville være forbudt i følsomme områder såsom grønne byområder. Professionelle pesticidbrugere ville skulle føre elektroniske fortegnelser over brugen af pesticider og IPM-bekæmpelse med henblik på at bidrage til at reducere brugen af pesticider. De nationale myndigheder ville indsamle og analysere disse fortegnelser for at overvåge fremskridtene og som fornødent udtænke korrigerende foranstaltninger på nationalt plan. Uafhængige rådgivningstjenester ville rådgive pesticidbrugere om alternative teknikker og IPM-bekæmpelse. Løsningsmodel 3 ville svare til løsningsmodel 2. Dog ville 50 %-reduktionsmålene med løsningsmodel 3 blive juridisk bindende på både EU-niveau og nationalt plan. Det ville være forbudt at anvende kemiske pesticider af enhver art i følsomme områder såsom byområder og områder beskyttet i henhold til direktiv 2000/60/EF, Natura 2000-områder osv. Den foretrukne løsning er løsningsmodel 3, bortset fra målene, hvor løsningsmodel 2 foretrækkes. I dette tilfælde ville målene om at reducere både brugen af pesticider og risikoen ved pesticider med 50 % blive juridisk bindende på EU-plan, mens medlemsstaterne ville fastsætte deres egne nationale reduktionsmål i henhold til national ret. Løsningsmodellerne er blevet vurderet i forhold til et sandsynligt referencescenarie, hvor pesticiddirektivet ikke ændres. Et forbud mod brug af plantebeskyttelsesmidler af enhver art i følsomme områder vil maksimere de dermed forbundne sundheds- og miljømæssige fordele. Den foretrukne løsning er i overensstemmelse med ambitionerne i den europæiske grønne pagt, jord til bord-strategien, biodiversitetsstrategien og handlingsplanen for nulforurening. Denne foretrukne løsning vil medføre en række fordele for samfundet, biodiversiteten og økosystemerne ved at mindske risiciene for menneskers sundhed og miljøet som følge af brug af pesticider. Beskyttelsen af biodiversiteten vil tillige bidrage til at reducere CO2-emissionerne. Dette er i overensstemmelse med det EU-dækkende 2050-mål om kulstofneutralitet og det mellemliggende mål om at reducere emissionerne med 55 % inden udgangen af 2030, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, og artikel 4, stk. 1, i den europæiske klimalov. Med denne foretrukne løsning vil pesticidbrugerne blive bedre informeret om effektive alternativer til kemiske pesticider, så de vil kunne reducere deres brug af pesticider og de dermed forbundne omkostninger, samtidig med at de fortsat producerer fødevarer, der er konkurrencedygtige på markedet. Takket være mere detaljerede data om brug af pesticider og IPM-bekæmpelse under denne foretrukne løsning vil medlemsstaternes myndigheder kunne sikre, at nationale foranstaltninger i videst muligt kommer landbrugerne, offentligheden, andre interesserede parter og miljøet til gavn. Den foretrukne løsning sikrer også, at medlemsstaternes foranstaltninger ville blive mere gennemsigtige og gennemskuelige. I overensstemmelse med målene i den grønne pagt, jord til bord-strategien og biodiversitetsstrategien har reduktionen i brugen af kemiske plantebeskyttelsesmidler til formål ikke blot at sikre folkesundheden, men også at bevare biodiversiteten og beskytte miljøet, navnlig hvor globale problemstillinger er i spil, såsom behovet for at beskytte bestøverbestande. Denne foretrukne løsning indebærer en stigning i produktionsomkostningerne pr. enhed som følge af: i)strengere og mere detaljerede rapporteringskrav ii)det forventede fald i udbyttet som følge af reduceret brug af pesticider og iii)en ekstra udgiftspost for professionelle brugere, der ikke i dag benytter sig af rådgivere. I henhold til dette forslag vil medlemsstaterne kunne yde støtte under den fælles landbrugspolitik til dækning af landbrugernes omkostninger til opfyldelse af alle de lovkrav, der følger af forslaget, i 5 år. Dette burde forhindre stigninger i fødevarepriserne som følge af de nye forpligtelser, der indføres med dette forslag. Mange af bestemmelserne i forslaget var allerede indeholdt i pesticiddirektivet og burde derfor ikke have nogen indvirkning på fødevarepriserne eller høstudbyttet. De ændringer, der indføres med dette forslag, vil være gradvise, hvilket yderligere vil minimere eventuelle konsekvenser for fødevareforsyningssikkerheden. Der vil også potentielt være behov for kompenserende og risikobegrænsende foranstaltninger med det formål at imødegå uønskede negative konsekvenser for lande uden for EU, især udviklingslande. Sådanne EU-foranstaltninger kunne understøtte FAO's arbejde med at: i)mindske risikoen ved pesticider gennem en forsvarlig livscyklusstyringstilgang ii)hjælpe regeringer og interesserede parter i udviklingslandene med at indføre økosystembaseret praksis og iii)forbedre forvaltningen af pesticider i landbruget globalt set. De berørte SMV'er vil omfatte: i)landbrugere og andre SMV'er, der bruger og sælger pesticider og pesticidudbringningsudstyr

ii)virksomheder, der håndterer landbrugsprodukter og pesticider iii)fødevareforarbejdningsvirksomheder og mellemled iv)landbrugskontrahenter og v)landbrugsrådgivere. Den foretrukne løsning vil give SMV'er forskellige omkostninger og fordele. Medlemsstaterne vil kunne anvende incitamenter eller afbødende foranstaltninger, bl.a. inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, for at imødegå nogle af løsningens virkninger. Desuden vil en mere konsekvent og ensartet anvendelse af reglerne om brug af pesticider mindske markedsforvridninger mellem pesticidbrugerne i de forskellige medlemsstater, som i øjeblikket anvender de eksisterende regler i varierende omfang. Der vil være kontrol- og administrationsomkostninger for medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen og håndhævelsen af de ajourførte regler og i forbindelse med indsamling og analyse af de relevante overvågningsdata. Dette gælder navnlig eventuelle indledende etableringsomkostninger til indførelse af et dataindsamlingssystem. •Målrettet regulering og forenkling Forslaget er — i overensstemmelse med Kommissionens tilsagn om bedre lovgivning — udarbejdet på en inkluderende måde baseret på gennemsigtighed og løbende inddragelse af interesserede parter. Evalueringen viste ikke muligheder for lovgivningsmæssig forenkling eller mindskelse af regelbyrden, der ville gøre det lettere at nå målene om bæredygtig anvendelse af pesticider. Mikrovirksomheder er ikke undtaget fra dette forslag, hvilket skyldes betydningen af en ensartet gennemførelse af foranstaltninger til at reducere både brugen af pesticider og den risiko, de udgør for menneskers sundhed og miljøet. Dette forslag er i tråd med en digitaliseringsparat politik, idet det indebærer fremme af elektronisk registrering og onlineoffentliggørelse af tendenserne med hensyn til de fremskridt, der gøres i retning af at nå de relevante mål, nemlig: i)pesticidreduktionsmål ii)gennemførelsen af nationale handlingsplaner iii)årlige status- og gennemførelsesrapporter iv)Kommissionens henstillinger og v)indsatsen i medlemsstaterne som svar herpå. Relevante bestemmelser om omkostningseffektive, brugercentrerede og interoperable digitale tjenester vil blive taget i betragtning i gennemførelsesregler for de elektroniske registre, der vil blive oprettet som et resultat af forslaget. •Grundlæggende rettigheder Forslaget respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er knæsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Det bidrager især til målsætningen om et højt miljøbeskyttelsesniveau i overensstemmelse med princippet om en bæredygtig udvikling som fastsat i artikel 37 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Bedre håndhævelse af politikker med henblik på at mindske risikoen i tilknytning til brug af pesticider og beskytte sundheden kunne også bidrage til den grundlæggende ret til "retfærdige og rimelige arbejdsforhold" (artikel 31 i EU's charter om grundlæggende rettigheder). Først og fremmest ville den kunne bidrage til at sikre retten til arbejdsforhold, der respekterer arbejdstagernes sundhed, sikkerhed og værdighed. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Dette forslag har ingen virkninger for EU-budgettet. 5.ANDRE FORHOLD

•Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Den eksisterende indikator til måling af opfyldelsen af de to pesticidmål i jord til bord-strategien vil danne grundlag for den årlige centrale overvågning af de fremskridt, der gøres med hensyn til at nå disse mål på EU- og medlemsstatsniveau. Det skal bemærkes, at data, der viser, om 2030-målene for reduktion af brugen af og risikoen ved pesticider er nået, sandsynligvis først vil foreligge i 2032. Medlemsstaterne vil skulle overvåge: ●etableringen og brugen af uafhængige rådgivningstjenester ●gennemførelsen af IPM-regler på bedriftsniveau via det elektroniske register over integreret bekæmpelse af skadegørere og brug af plantebeskyttelsesmidler ●inspektion af udbringningsudstyr i professionel brug via særlige registre ●uddannelsen af professionelle brugere, distributører og rådgivere ●brugen af plantebeskyttelsesmidler via et elektronisk register. Medlemsstaterne vil hvert år skulle indberette oplysninger, der er indsamlet som led i denne overvågning, til Kommissionen. Kommissionen vil vurdere oplysningerne og supplere dem med sine egne audit. Som supplement til denne årlige overvågning foreslår Kommissionen, at den formelt evaluerer dette initiativ, tidligst 7 år efter at det planlagte lovforslag er trådt i anvendelse. Overvågningsdataene som beskrevet her og i den ledsagende konsekvensanalyse vil også kunne anvendes direkte til at overvåge de overordnede politikmål, der er fastsat inden for rammerne af den europæiske grønne pagt og det 8. miljøhandlingsprogram, herunder: jord til bord-strategien, biodiversitetsstrategien og overvågnings- og prognoserammen for nulforurening. •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget I kapitel I fastlægges genstand, anvendelsesområde og definitioner. I kapitel II fastsættes EU's mål om at reducere brugen af — og risikoen ved — pesticider med 50 %, som er i overensstemmelse med jord til bord-strategien, og som medlemsstaterne skal bidrage (kollektivt) til. Det fastsættes, at medlemsstaterne skal vedtage mål, der er bindende i henhold til deres nationale regelsæt, og som vil kunne afvige fra EU-målene på 50 % inden for parametrene for en bindende formel. Denne formel gør det muligt for medlemsstaterne at tage hensyn til hidtidige fremskridt og intensiteten af brugen af pesticider ved fastsættelsen af nationale mål. Der fastsættes bestemmelser om, at Kommissionen skal udstede henstillinger med henblik på fastsættelse af gradvist højere mål i visse tilfælde og offentliggøre tendenserne for så vidt angår opfyldelsen af EU's reduktionsmål for 2030. I kapitel III beskrives det, hvad de nationale handlingsplaner skal indeholde, samt kravene med hensyn til: i)offentlige høringer om disse nationale handlingsplaner, og ii)at de nationale handlingsplaner skal være i overensstemmelse med de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik. Det angives i dette kapitel tillige, præcist hvad de vejledende mål for alternativer til kemiske pesticider skal omfatte. Der fastsættes bestemmelser om: i)at medlemsstaterne i årlige status- og gennemførelsesrapporter skal oplyse om tendenserne på nationalt plan for så vidt angår opfyldelsen af de to mål og angive andre kvantitative data, og ii)at Kommissionen skal analysere disse rapporter og fremsætte henstillinger.

Kapitel IV indeholder kravene til professionelle brugere i relation til IPM-bekæmpelse i tilfælde, hvor medlemsstaterne henholdsvis har/ikke har vedtaget afgrødespecifikke regler. Det foreskrives, at professionelle brugere skal føre fortegnelser over IPM-bekæmpelse og brug af uafhængige rådgivere. Kapitlet indeholder bestemmelser om vedtagelse af og tilsyn med afgrødespecifikke regler for IPM-bekæmpelse, som professionelle brugere skal overholde. Det fastsættes i dette kapitel tillige, at der skal indføres et elektronisk IPM-register. I kapitel V fastsættes krav om, at professionelle brugere, distributører og rådgivere under visse omstændigheder skal være i besiddelse af et uddannelsesbevis. Kapitlet indeholder også generelle krav vedrørende brug af pesticider og udbringningsudstyr. Det indeholder tillige bestemmelser om: i) brug af pesticider i følsomme områder ii) beskyttelse af vandmiljøet og drikkevandet iii) udbringning fra luften iv) opbevaring, bortskaffelse og håndtering og v) rådgivning om brug af pesticider. I kapitel VI fastsættes der krav vedrørende salg af plantebeskyttelsesmidler. Kapitlet indeholder tillige bestemmelser om, hvilken type oplysninger om pesticider der skal gives til køberne på salgstidspunktet. I kapitel VII pålægges medlemsstaterne at indføre en ordning for uddannelse og certificering af professionelle brugere, rådgivere og distributører. Det fastsættes, at der skal etableres en uafhængig rådgivningsordning. Medlemsstaterne pålægges at øge bevidstheden om pesticidspørgsmål og at offentliggøre centrale oplysninger online. Kapitlet indeholder også bestemmelser om, at medlemsstaterne skal indsamle oplysninger om tilfælde af akut og kronisk forgiftning forårsaget af pesticider. Kapitel VIII omhandler pesticidudbringningsudstyr. Det indeholder krav vedrørende inspektion af udbringningsudstyr i professionel brug. Kapitlet indeholder bestemmelser om registrering af oplysninger om alt udbringningsudstyr i professionel brug i et elektronisk register/elektroniske registre. Der fastsættes i samme kapitel krav vedrørende meddelelse om overdragelse af ejendomsret eller udtagning af brug. Der foreskrives inspektioner hvert tredje år, med mulighed for at fravige disse inspektionskrav for visse typer udbringningsudstyr. I kapitel IX beskrives metoden til beregning af harmoniserede risikoindikatorer og til beregning af de fremskridt, der gøres med hensyn til at nå reduktionsmålene for 2030. Kapitel X indeholder administrative og finansielle bestemmelser om: i)underretning af Kommissionen om de relevante kompetente myndigheder ii)sanktioner og iii)gebyrer og afgifter. I kapitel XI fastsættes betingelserne for vedtagelse af delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter i henhold til pesticidforordningen. Kapitel XII ophæver pesticiddirektivet og indeholder bestemmelser om pesticidforordningens ikrafttræden og anvendelse. 2022/0196 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og om ændring af forordning (EU) 2021/2115 (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)I henhold til traktaten skal der sikres et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet ved udformningen og gennemførelsen af alle Unionens politikker og aktiviteter, ligesom traktaten foreskriver, at Unionens politik på miljøområdet skal tage sigte på et højt beskyttelsesniveau. (2)Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF blev der fastlagt en ramme, der skulle sikre en bæredygtig anvendelse af pesticider ved at mindske de risici og virkninger for menneskers sundhed og miljøet, der er forbundet med brug af pesticider. Evalueringen af nævnte direktiv viste, at direktivets overordnede mål ikke er blevet opfyldt, og at medlemsstaterne ikke har gennemført direktivet på tilfredsstillende vis. Denne konklusion blev bekræftet i rapporter fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet i 2017 og 2020. (3)Europa-Parlamentet bemærkede i sin beslutning af 12. februar 2019 om gennemførelse af direktiv 2009/128/EF om bæredygtig brug af pesticider, at Unionen skal handle uden ophold med henblik på overgang til en mere bæredygtig anvendelse af pesticider, og opfordrede Kommissionen til at foreslå et ambitiøst EU-dækkende bindende mål for mindsket brug af pesticider. Europa-Parlamentet gentog sin opfordring til bindende reduktionsmål i sin beslutning af 20. oktober 2021 om en jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem. (4)I 2018 konstaterede man i en undersøgelse foretaget af Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS) fremskridt i mange medlemsstater, men kun en begrænset samlet opfyldelse af målene i direktiv 2009/128/EF. I en særberetning fra Den Europæiske Revisionsret fra 2020 om bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler blev det konstateret, at der kun er gjort begrænsede fremskridt med hensyn til at måle og mindske risiciene ved brug af plantebeskyttelsesmidler, og der blev konstateret svagheder i den nuværende EU-ramme. Som Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg påpegede i sin informationsrapport vedrørende evalueringen af direktiv 2009/128/EF, mener udvalget også, at det er vigtigt at revurdere de krav, mål, betingelser og tidsplaner, der er fastsat i de nationale handlingsplaner. (5)For at sikre, at målene i Unionens retlige ramme for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler opfyldes fuldt ud, er det nødvendigt at tilpasse denne ramme ved at fastsætte klarere og direkte anvendelige regler for operatørerne. Derudover bør en række regler præciseres, herunder reglerne om integreret bekæmpelse af skadegørere, begrænsninger for brug af plantebeskyttelsesmidler og inspektion af udstyr, der anvendes til at udbringe plantebeskyttelsesmidler. Direktiv 2009/128/EF bør derfor ophæves og erstattes af en forordning. (6)Reglerne vedrørende biocidholdige produkter er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012, og der er planlagt en evaluering af nævnte forordning. Der bør af samme grund ikke indføres nye regler om brug af biocidholdige produkter ved nærværende forordning. (7)Kommissionens meddelelse med titlen "Den europæiske grønne pagt" indeholder en køreplan for de vigtigste foranstaltninger, herunder lovgivningsmæssige tiltag, til væsentligt at reducere brugen af og risikoen ved kemiske pesticider. I jord til bord-strategien, EU's biodiversitetsstrategi for 2030 og handlingsplanen for nulforurening forpligtede Kommissionen sig til at træffe foranstaltninger til at reducere den samlede brug af og risikoen ved kemiske pesticider med 50 % inden udgangen af 2030 og reducere brugen af mere farlige pesticider (plantebeskyttelsesmidler, der indeholder et eller flere aktivstoffer, der er godkendt som kandidater til substitution i henhold til artikel 24 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del E i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, eller indeholder et eller flere aktivstoffer opført i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/408) med 50 % inden udgangen af 2030. Bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler supplerer også fremme af økologisk landbrug og opfyldelse af jord til bord-strategiens mål om, at andelen af det samlede landbrugsareal i Unionen, der dyrkes økologisk, skal være nået op på mindst 25 % inden udgangen af 2030. Den understøtter målene i EU-strategirammen for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og bidrager dermed til gennemførelsen af princip nr. 10 i den europæiske søjle for sociale rettigheder om et sundt, sikkert og veltilpasset arbejdsmiljø. (8)To europæiske borgerinitiativer vedrører brugen af pesticider og opfordrer til ambitiøse reduktionsmål. Med initiativet " Indfør et forbud mod glyphosat, og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider ", som blev fremlagt for Kommissionen den 6. oktober 2017, opfordredes Kommissionen, som mål nr. 3, til "at fastsætte obligatoriske EU-reduktionsmål for anvendelsen af pesticider med det formål at sikre en fremtid uden pesticider". I sit svar, som blev vedtaget den 12. december 2017 , erklærede Kommissionen, at den ville revurdere behovet for EU-dækkende obligatoriske mål for pesticider. Med det mere nylige initiativ " Red bier og landmænd! Mod et bivenligt landbrug for et sundt miljø " opfordres Kommissionen til at foreslå retsakter, der udfaser syntetiske pesticider i landbruget i EU med 80 % inden udgangen af 2030, idet der begyndes med de farligste, med henblik på at blive fri for syntetiske stoffer inden udgangen af 2035. Pr. 30. september 2021 var der med initiativet indsamlet over 1 million støttetilkendegivelser, som medlemsstaternes myndigheder nu er ved at kontrollere. (9)I den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid, som blev offentliggjort den 9. maj 2022, anmoder borgerne i relation til forslagene vedrørende landbrug, fødevareproduktion, biodiversitet og økosystemer og forurening først og fremmest Unionen om en væsentlig reduktion i brugen af kemiske pesticider og gødningsstoffer, i overensstemmelse med de eksisterende mål, samtidig med at fødevaresikkerheden sikres, og støtte til forskning med henblik på udvikling af mere bæredygtige og naturbaserede alternativer. Borgerne efterlyser mere forskning og innovation, bl.a. i teknologiske løsninger vedrørende bæredygtig produktion, resistens i planter og præcisionslandbrug, og mere omfattende kommunikation, rådgivningsordninger og uddannelse for og fra landbrugere, og anmoder tillige Unionen om at beskytte insekterne, navnlig indenlandske, bestøvende insekter. (10)I sine konklusioner af 19. oktober 2020 påpegede Rådet for Den Europæiske Union, som noterede sig Kommissionens reduktionsmål for brugen af pesticider i jord til bord-strategien, at opfyldelsen af disse mål vil kræve en indsats fra medlemsstaternes og alle interesserede parters side og et intensivt samarbejde og intensive høringer. Rådet anmodede også Kommissionen om at sikre, at disse mål er EU-mål, som alle medlemsstaterne skal bidrage til at nå gennem tiltag på nationalt plan. I Rådets konklusioner opfordres der til, at sådanne mål fastsættes under hensyntagen til de gode resultater, der allerede er opnået, og medlemsstaternes forskellige udgangspunkter, omstændigheder og betingelser.

(11)Biologiske bekæmpelsesmidler er et bæredygtigt alternativ til brug af kemiske produkter til bekæmpelse af skadegørere. Som det bemærkes i Rådets afgørelse (EU) 2021/1102, har biologiske bekæmpelsesmidler en stigende betydning inden for bæredygtigt landbrug og skovbrug, ligesom de spiller en afgørende rolle for en vellykket gennemførelse af integreret bekæmpelse af skadegørere og økologisk landbrug. Adgang til biologisk bekæmpelse gør det lettere at bevæge sig væk fra kemiske plantebeskyttelsesmidler. Landbrugerne bør tilskyndes til at skifte til landbrugsmetoder med lavt input, herunder økologisk landbrug. Begrebet biologisk bekæmpelse bør derfor defineres som grundlag for, at medlemsstaterne kan fastsætte vejledende mål med henblik på at øge den procentuelle andel af afgrøder, som der anvendes biologiske bekæmpelsesmidler til. (12)Formålet med jord til bord-strategien er at gøre væsentlige fremskridt i retning af at reducere brugen af kemiske plantebeskyttelsesmidler på en økonomisk bæredygtig måde. For at kunne nå dette mål er det nødvendigt at fastsætte kvantificerede mål på EU- og medlemsstatsplan for reduktion af brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler samt brugen af mere farlige plantebeskyttelsesmidler. Der bør opstilles nationale mål i national ret for at sikre tilfredsstillende fremskridt og den fornødne ansvarlighed i forhold til disse. Medlemsstaterne bør også nå disse bindende nationale mål inden udgangen af 2030. Reduktionen i brugen af kemiske plantebeskyttelsesmidler forventes at ville mindske arbejdsmiljørisiciene væsentligt for professionelle brugere. (13)I betragtning af at de fremskridt, der er gjort hidtil, og intensiteten af brugen af pesticider varierer medlemsstaterne imellem, er det nødvendigt at give medlemsstaterne en vis fleksibilitet, når de fastsætter deres egne bindende nationale mål ("nationale reduktionsmål for 2030"). Brugsintensiteten måles bedst ved at dividere den samlede mængde aktivstoffer, der er markedsført, og dermed brugt, i form af plantebeskyttelsesmidler i en bestemt medlemsstat, med det overfladeareal, aktivstofferne er udbragt på. Intensiteten i brugen af kemiske pesticider, og især de mere farlige pesticider, korrelerer med en større afhængighed af kemiske pesticider, større risici for menneskers sundhed og miljøet og mindre bæredygtige landbrugsmetoder. Medlemsstater med en lavere brugsintensitet for kemiske pesticider end EU-gennemsnittet bør derfor have mulighed for at tage hensyn til dette ved fastsættelsen af deres nationale reduktionsmål for 2030. Tilsvarende bør medlemsstater med en højere brugsintensitet for kemiske pesticider end EU-gennemsnittet skulle tage hensyn til dette ved fastsættelsen af deres nationale reduktionsmål for 2030. Medlemsstaterne bør desuden — så deres hidtidige bestræbelser anerkendes — tillige have mulighed for ved fastsættelsen af nationale reduktionsmål for 2030 at tage hensyn til de fremskridt, de har gjort inden vedtagelsen af jord til bord-strategien. Omvendt bør medlemsstater, der måtte have øget eller kun i begrænset omfang har reduceret deres brug af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler, nu yde et større bidrag til opfyldelsen af Unionens reduktionsmål for 2030, dog under hensyntagen til intensiteten af deres brug af pesticider. Med henblik på at sikre en fair og kollektiv indsats for at nå EU-dækkende mål og et passende ambitionsniveau bør der fastsættes minimumsgrænser for de nationale reduktionsmål for 2030. Regionerne i EU's yderste periferi, jf. traktatens artikel 349, ligger i Atlanterhavet, Caribien og Det Indiske Ocean. På grund af permanente begrænsninger såsom deres afsides beliggenhed i forhold til det europæiske kontinent, deres økarakter og det, at de er meget eksponeret for klimaændringer, bør medlemsstaterne kunne tage hensyn til disse regioners særlige behov med hensyn til brug af plantebeskyttelsesmidler og foranstaltninger, der er skræddersyet til specifikke klimatiske forhold og afgrøder. For at sikre en fair og kollektiv indsats for at nå EU-dækkende mål bør en medlemsstat, der når sit nationale reduktionsmål for 2030 inden 2030, ikke være forpligtet til at iværksætte yderligere reduktionstiltag, men den bør nøje overvåge årlige udsving i brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler og i brugen af mere farlige plantebeskyttelsesmidler med henblik på at sikre udviklingen med hensyn til opfyldelsen af landets nationale reduktionsmål for 2030. Af hensyn til gennemsigtigheden bør medlemsstaternes svar på henstillinger fra Kommissionen vedrørende ambitionsniveauet for de nationale mål og de årlige fremskridt hen imod at nå dem være offentligt tilgængelige. (14)Medlemsstaterne bør udarbejde og offentliggøre nationale handlingsplaner. For at medlemsstaternes nationale handlingsplaner skal kunne være effektive, bør de indeholde kvantitative målsætninger, henvisninger til bindende nationale reduktionsmål for 2030 som fastsat i national ret samt tilhørende vejledende mål fastsat i de nationale handlingsplaner, foranstaltninger, tidsplaner og indikatorer til reduktion af risici ved og virkninger af brug af pesticider for menneskers sundhed og miljøet. Dette vil muliggøre en struktureret tilgang til fastsættelsen af kvantitative målsætninger og mål og sikre en klar sammenhæng med de nationale reduktionsmål for 2030. For at overvåge overholdelsen af denne forordning bør medlemsstaterne også forpligtes til hvert år at rapportere om mål og præcise kvantitative data vedrørende overholdelsen af bestemmelserne om brug, uddannelse, udbringningsudstyr og integreret bekæmpelse af skadegørere. (15)Med henblik på opfyldelsen af såvel de EU-dækkende reduktionsmål ("Unionens reduktionsmål for 2030") som de nationale reduktionsmål for 2030 er det nødvendigt at øge tilgængeligheden og brugen af biologisk bekæmpelse og andre ikke-kemiske alternativer. Tilgængeligheden af sådanne alternativer vil være et incitament til indførelse af metoder til bekæmpelse af skadegørere med lavt pesticidforbrug, såsom økologisk landbrug. (16)Gennemførelsen af politikker og foranstaltninger inden for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler har indvirkning på miljøet, folkesundheden og arbejdsforholdene. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at offentligheden og arbejdsmarkedets parter får tilstrækkelige muligheder for at deltage i og blive hørt om udarbejdelsen af medlemsstaternes nationale handlingsplaner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF, i det omfang det er relevant. (17)Med det formål at sikre sammenhæng og komplementaritet med anden, relevant lovgivning bør der med medlemsstaternes nationale handlingsplaner tages hensyn til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF, Rådets direktiv 92/43/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF, Rådets direktiv 91/676/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 samt forordning xxx/xxx om naturgenopretning [referencen til den vedtagne retsakt indsættes], ligesom planerne bør være i overensstemmelse med de strategiske planer, der udarbejdes under den fælles landbrugspolitik i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115. (18)Økonomiske instrumenter, herunder instrumenterne under den fælles landbrugspolitik, hvormed der ydes støtte til landbrugere, kan spille en afgørende rolle med hensyn til at nå målene for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og navnlig til at mindske brugen af kemiske plantebeskyttelsesmidler. Medlemsstaterne skal i deres nationale strategiske planer under den fælles landbrugspolitik vise, at deres gennemførelse af den fælles landbrugspolitik bidrager til og understøtter anden relevant EU-lovgivning og deres målsætninger, herunder målsætninger i henhold til denne forordning. (19)Af hensyn til gennemsigtigheden og for at tilskynde til yderligere fremskridt er det nødvendigt at måle medlemsstaternes fremskridt med hensyn til opfyldelsen af de nationale reduktionsmål for 2030 og andre nationale, vejledende reduktionsmål. Dette bør ske på årsbasis ved hjælp af årlige status- og gennemførelsesrapporter. Med henblik på at sikre en strømlinet, let sammenlignelig overvågning af overholdelsen af denne forordning bør medlemsstaterne også medtage kvantitative data vedrørende implementeringen af denne forordning for så vidt angår brug, uddannelse, udbringningsudstyr og integreret bekæmpelse af skadegørere. For at danne grundlag for indsatsen fra Kommissionens side for at tilskynde til fremskridt med hensyn til at nå de nationale reduktionsmål for 2030 og andre nationale, vejledende reduktionsmål, herunder eventuelle foranstaltninger til støtte for målopfyldelsen, bør Kommissionen analysere fremskridtene og foranstaltningerne hvert andet år. (20)Det er nødvendigt med en tilgang til skadegørerbekæmpelse, der er i overensstemmelse med integreret bekæmpelse af skadegørere og indebærer overvejelse af alle til rådighed stående metoder og bidrager til at hindre skadegørere i at udvikle sig, samtidig med at brugen af kemiske plantebeskyttelsesmidler holdes på et økonomisk og økologisk forsvarligt niveau, og risiciene for menneskers sundhed og miljøet minimeres, med beskyttelse af netop menneskers sundhed og miljøet for øje. Med "integreret bekæmpelse af skadegørere" lægges der vægt på dyrkning af sunde afgrøder med så få forstyrrelser af landbrugsøkosystemerne som muligt, fremme af naturlige mekanismer til bekæmpelse af skadegørere og begrænsning af kemisk bekæmpelse til tilfælde, hvor alle andre bekæmpelsesmuligheder er udtømt. Det er nødvendigt ved denne forordning at fastsætte klare regler med det formål at sikre, at integreret bekæmpelse af skadegørere gennemføres konsekvent i praksis. En professionel bruger bør, med henblik på at opfylde forpligtelsen til at anvende integreret bekæmpelse af skadegørere, overveje og iværksætte alle metoder og praksisser, der overflødiggør brug af plantebeskyttelsesmidler. Kemiske plantebeskyttelsesmidler bør kun anvendes, når alle andre bekæmpelsesmuligheder er udtømt. For at sikre og overvåge overholdelsen af dette krav er det vigtigt, at professionelle brugere, når de anvender plantebeskyttelsesmidler, fører fortegnelser over årsagerne hertil og over årsagerne til enhver anden foranstaltning, der træffes i overensstemmelse med integreret bekæmpelse af skadegørere, samt over rådgivning, som de modtager fra uafhængige rådgivere til støtte for deres gennemførelse af integreret bekæmpelse af skadegørere. Disse fortegnelser er også påkrævet for udbringning fra luften. (21)For at undgå unødvendig overlapning bør Kommissionen fastlægge en standardmodel, så medlemsstaterne kan integrere de fortegnelser, professionelle brugere fører over foranstaltninger, der træffes i overensstemmelse med integreret bekæmpelse af skadegørere, med dem, der føres i henhold til artikel 67 i forordning (EF) nr. 1107/2009. (22)For at lette overholdelsen af integreret bekæmpelse af skadegørere er det nødvendigt at fastsætte afgrødespecifikke regler, som en professionel bruger skal følge i forhold til den pågældende afgrøde og den region, som den professionelle bruger opererer i. Med disse regler bør kravene vedrørende integreret bekæmpelse af skadegørere omsættes i verificerbare kriterier, som gælder for den pågældende afgrøde. For at sikre, at de afgrødespecifikke regler er i overensstemmelse med kravene vedrørende integreret bekæmpelse af skadegørere, bør der fastsættes detaljerede regler for, hvad de skal indeholde, ligesom Kommissionen bør kontrollere udarbejdelsen, gennemførelsen og håndhævelsen af reglerne i praksis. (23)Med henblik på verifikation af, at professionelle brugere overholder reglerne om integreret bekæmpelse af skadegørere, bør der føres et elektronisk register over integreret bekæmpelse af skadegørere og brug af plantebeskyttelsesmidler med det formål at kontrollere, at denne forordnings regler om integreret bekæmpelse af skadegørere overholdes, og at støtte udviklingen af Unionens politik. De nationale statistikmyndigheder bør også have adgang til registret med henblik på udvikling, udarbejdelse og formidling af officielle statistikker i overensstemmelse med kapitel V i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009. I dette register bør alle forebyggende foranstaltninger eller indgreb samt begrundelsen for de pågældende forebyggende foranstaltninger eller indgreb registreres. Dette vil sikre, at de kompetente myndigheder har adgang til de oplysninger, der er nødvendige for at kontrollere, om en professionel bruger har gennemført en beslutningsproces i overensstemmelse med integreret bekæmpelse af skadegørere, inden brugeren traf beslutning om den/det pågældende forebyggende foranstaltning eller indgreb. Registret bør også indeholde nærmere oplysninger om den rådgivning, der kræves hvert år til befordring af integreret bekæmpelse af skadegørere, med henblik på verifikation af, at der anvendes en sådan strategisk, langsigtet planlægning i relation til integreret bekæmpelse af skadegørere. (24)For at sikre, at plantebeskyttelsesmidler og det relevante udbringningsudstyr anvendes på en måde, der beskytter menneskers sundhed og miljøet, er det nødvendigt at fastsætte generelle krav til professionelle brugere med hensyn til den uddannelse, der kræves for at kunne bruge visse plantebeskyttelsesmidler eller visse typer udbringningsudstyr, brug af mere farlige plantebeskyttelsesmidler og nødvendigheden af at overholde inspektionskravene vedrørende udbringningsudstyr i professionel brug. (25)Det kan have særligt negative virkninger at bruge plantebeskyttelsesmidler i visse områder, der i vid udstrækning benyttes af den brede offentlighed eller af sårbare grupper, lokalsamfund, hvor mennesker bor og arbejder, og økologisk følsomme områder, såsom Natura 2000-områder, der er beskyttede i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF og Rådets direktiv 92/43/EØF. Hvor der anvendes plantebeskyttelsesmidler i områder, der benyttes af den brede offentlighed, er der stor sandsynlighed for, at mennesker eksponeres for de pågældende plantebeskyttelsesmidler. For at beskytte menneskers sundhed og miljøet bør det derfor være forbudt at bruge plantebeskyttelsesmidler i følsomme områder og inden for en afstand af 3 meter fra sådanne områder. Undtagelser fra forbuddet bør kun være mulige, hvis bestemte betingelser er opfyldt, og beslutninger om sådanne undtagelser bør skulle træffes fra sag til sag. (26)Vandmiljøet og drikkevandsforsyningen er særligt følsomme over for plantebeskyttelsesmidler. For at beskytte vandmiljøet bør det derfor være forbudt at bruge plantebeskyttelsesmidler i og omkring overfladevandområder. Medlemsstaterne bør indføre egnede foranstaltninger til at undgå forringelse af overflade- og grundvand samt kyst- og havvand og gøre det muligt at opnå en god tilstand for overflade- og grundvand, således at vandmiljøet og drikkevandsforsyningen beskyttes mod virkningerne af plantebeskyttelsesmidler. Dertil kommer, at det er vigtigt, at professionelle brugere uddannes i, hvordan man minimerer eller helt undgår brug af visse plantebeskyttelsesmidler, der er klassificeret som "skadelig for vandlevende organismer, med langvarige virkninger", "meget giftig med langvarige virkninger for vandlevende organismer" eller "giftig for vandlevende organismer, med langvarige virkninger". Det er også vigtigt, at professionelle brugere uddannes i betydningen af at prioritere lavrisikoplantebeskyttelsesmidler eller ikke-kemiske alternativer, brug af afdriftsreducerende teknologi og risikobegrænsende foranstaltninger. (27)Med præcisionslandbrug menes landbrugsstyringssystemer, hvor dyrkningsmetoderne nøjes tilpasses til de lokale forhold, herunder dem, der gør sig gældende inden for de enkelte jordparceller. Anvendelse af eksisterende teknologi, herunder brug af Unionens rumdata og -tjenester (Galileo og Copernicus), kan potentielt reducere brugen af pesticider væsentligt. Det er derfor nødvendigt at etablere en lovramme, der tilskynder til udvikling af præcisionslandbrug. Udbringning af plantebeskyttelsesmidler fra et luftfartøj, herunder fra fly, helikoptere og droner, er normalt mindre præcis end andre udbringningsmetoder og kan derfor potentielt have alvorlige negative virkninger for menneskers sundhed og miljøet. Udbringning fra luften bør derfor forbydes, med begrænsede undtagelser — afgjort fra sag til sag — i tilfælde, hvor denne form for udbringning har mindre negativ indvirkning på menneskers sundhed og miljøet end alle alternative udbringningsmetoder, eller hvor der ikke er nogen brugbar alternativ udbringningsmetode til rådighed. Det er også nødvendigt at registrere antallet af udbringninger fra luften, der foretages på grundlag af udstedte tilladelser til udbringning fra luften, med henblik på at få klare data for, hvor mange af de udbringninger fra luften, som der gives tilladelse til, der rent faktisk finder sted. (28)Det er imidlertid sandsynligt, at visse ubemandede luftfartøjer (herunder droner) vil give mulighed for målrettet udbringning af plantebeskyttelsesmidler fra luften. Sådanne ubemandede luftfartøjer kan forventes at ville bidrage til at reducere brugen af plantebeskyttelsesmidler via målrettet udbringning og dermed til at mindske risiciene for menneskers sundhed og miljøet i forhold til brug af landbaseret udbringningsudstyr. Der bør derfor ved denne forordning fastsættes kriterier for undtagelse af visse ubemandede luftfartøjer fra forbuddet mod udbringning fra luften. Anvendelsen af denne undtagelse bør desuden udskydes i 3 år i lyset af den aktuelle videnskabelige usikkerhed. (29)Håndtering af plantebeskyttelsesmidler, bl.a. i forbindelse med opbevaring, fortynding og opblanding af sådanne produkter, rengøring af udbringningsudstyr efter brug, nyttiggørelse og bortskaffelse af restsprøjtevæske i tanke og bortskaffelse af tom emballage og rester af plantebeskyttelsesmidler er forbundet med en særligt høj risiko for eksponering af mennesker og miljøet. Der bør derfor fastsættes særlige regler vedrørende disse aktiviteter. I det omfang brug, opbevaring og bortskaffelse af pesticider kræver overholdelse af minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, er disse forskrifter fastsat ved bl.a. Rådets direktiv 89/391/EØF, Rådets direktiv 89/656/EØF og Rådets direktiv 98/24/EF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/104/EF. (30)Grundet betydningen af rådgivning om brug af plantebeskyttelsesmidler som et middel til at fremme brug af dem på en måde, der beskytter menneskers sundhed og miljøet i overensstemmelse med integreret bekæmpelse af skadegørere, er det vigtigt, at rådgiverne har den fornødne uddannelse.

(31)Salg af et plantebeskyttelsesmiddel er et vigtigt element i distributionskæden, fordi distributørerne i forbindelse med salget har mulighed for at give de oplysninger, der er nødvendige for at sikre en korrekt anvendelse af det pågældende produkt. Køberen eller slutbrugeren bør på salgstidspunktet have adgang til specifik vejledning om sikkerhedsinstrukser vedrørende menneskers sundhed og miljøet, så de har mulighed for at få besvaret spørgsmål, der vil lette en korrekt anvendelse af det pågældende plantebeskyttelsesmiddel. For ikke-professionelle brugere bør der på salgsstedet foreligge generelle oplysninger om sikker anvendelse, håndtering og opbevaring af plantebeskyttelsesmidler og om bortskaffelse af emballagen til de pågældende produkter, eftersom disse brugere generelt ikke har den samme praktiske viden som professionelle brugere. (32)Det er vigtigt, at medlemsstaterne indfører og opretholder ordninger for både grund- og efteruddannelse for distributører, rådgivere og professionelle brugere af plantebeskyttelsesmidler samt certificeringsordninger til registrering af sådan uddannelse, med henblik på at sikre, at de pågældende operatører har fuldt kendskab til de potentielle risici for menneskers sundhed og miljøet og til egnede foranstaltninger til at mindske disse risici mest muligt. Uddannelsen af rådgivere bør være mere omfattende end uddannelsen af distributører og professionelle brugere, da rådgiverne skal kunne støtte en korrekt gennemførelse af integreret bekæmpelse af skadegørere og afgrødespecifikke regler. Anvendelse eller køb af et plantebeskyttelsesmiddel, der er godkendt til professionel brug, skal være forbeholdt personer, der er i besiddelse af et uddannelsesbevis. For at sikre, at plantebeskyttelsesmidler anvendes på en måde, der er sikker for menneskers sundhed og miljøet, bør distributører desuden være forpligtet til at give både professionelle og ikke-professionelle købere af plantebeskyttelsesmidler produktspecifikke oplysninger på salgsstedet. (33)For at sikre en velovervejet tilgang til (metoder til) bekæmpelse af skadegørere over flere vækstsæsoner med henblik på at begrænse brugen af kemiske plantebeskyttelsesmidler til et absolut minimum og for at sikre en korrekt gennemførelse af integreret bekæmpelse af skadegørere bør professionelle brugere være forpligtet til regelmæssigt at rådføre sig med uddannede, uafhængige rådgivere om bekæmpelse af skadegørere, således at plantebeskyttelsesmidler kun anvendes som en sidste udvej. (34)I betragtning af de mulige risici for menneskers sundhed og miljøet ved brug af plantebeskyttelsesmidler bør offentligheden have adgang til bedre oplysninger om den samlede virkning af brugen af sådanne produkter gennem oplysningsprogrammer, information fra distributørerne og andre passende foranstaltninger. (35)Med henblik på at sikre en bedre indsigt i tendenserne for så vidt angår tilfælde af akut forgiftning og kronisk forgiftning som følge af menneskers eksponering for plantebeskyttelsesmidler bør de enkelte medlemsstater indsamle oplysninger om disse tendenser. Kommissionen bør desuden overvåge de generelle tendenser på EU-plan. (36)For at minimere plantebeskyttelsesmidlers skadelige virkninger for menneskers sundhed og miljøet er det nødvendigt at indføre ordninger for regelmæssig teknisk inspektion af udbringningsudstyr i professionel brug. Da udbringningsudstyr i professionel brug, der kun anvendes i meget begrænset omfang, potentielt også kun har begrænsede virkninger, bør medlemsstaterne desuden have mulighed for at fastsætte mindre strenge inspektionskrav og fastsætte andre inspektionsintervaller for sådant udstyr. Dertil kommer, at der på grund af de relativt lave omkostninger ved køb af nyt håndholdt udbringningsudstyr og rygsprøjter sammenlignet med omkostningerne ved inspektion bør være mulighed for på nationalt plan at undtage sådant udstyr fra obligatorisk inspektion, forudsat at der foretages en risikovurdering, der omfatter de risici for menneskers sundhed og miljøet, som det pågældende udstyr udgør. Denne vurdering bør omfatte et skøn over omfanget af brugen af udstyret. For at sikre, at inspektionskravene overholdes, er det nødvendigt at kræve, at den enkelte medlemsstat skal oprette et register over udbringningsudstyr i professionel brug og holde dette register ajour. Da noget udbringningsudstyr ikke har unikke identifikatorer (ID'er), er det nødvendigt at fastsætte bestemmelser om, at sådant udbringningsudstyr skal forsynes med et unikt ID, så det sikres, at alt udstyr er fysisk identificeret. (37)Med henblik på at overvåge, hvilke fremskridt der gøres med at reducere risiciene ved og de negative virkninger for menneskers sundhed og miljøet af brugen af plantebeskyttelsesmidler, er det nødvendigt fortsat at anvende det system med harmoniserede risikoindikatorer, der indførtes ved direktiv 2009/128/EF. (38)Der bør anvendes statistiske data om plantebeskyttelsesmidler indsamlet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1185/2009 til beregning af disse harmoniserede risikoindikatorer og af fremskridtene med hensyn til at nå de bindende EU-mål og nationale mål baseret på jord til bord-strategien. Da brugen af pesticider varierer fra år til år afhængigt af især vejret, vil det være hensigtsmæssigt med en 3-årig basislinjeperiode, så der tages højde for sådanne udsving. Basislinjeperioden for beregning af harmoniseret risikoindikator 1 og 2 er 2011-2013, da dette var den første treårsperiode, for hvilken Kommissionen modtog data i henhold til forordning (EF) nr. 1185/2009, og den falder sammen med ikrafttrædelsen af direktiv 2009/128/EF. Basislinjeperioden for beregning af de fremskridt, der gøres med hensyn til at nå Unionens reduktionsmål for 2030, er 2015-2017, da disse tre år er de sidste tre år, der forelå data for på tidspunktet for bekendtgørelsen af jord til bord-strategien. Basislinjeperioden for beregning af en ny harmoniseret risikoindikator 2a er 2022-2024, da dette vil være den første treårsperiode, for hvilken der vil foreligge data om de arealer, der er behandlet i henhold til hver enkelt tilladelse givet i en nødsituation i forbindelse med plantebeskyttelse. (39)På nuværende tidspunkt er de eneste tilgængelige solide statistiske data på EU-plan om markedsføring og brug af plantebeskyttelsesmidler statistikkerne over mængderne af aktivstoffer i markedsførte markedsplantebeskyttelsesmidler og dataene om antallet af tilladelser, der er givet i nødsituationer i forbindelse med plantebeskyttelse i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009. Disse statistikker anvendes til beregning af harmoniseret risikoindikator 1 og 2 i henhold til direktiv 2009/128/EF samt til beregning af de fremskridt, der gøres med hensyn til at nå de bindende reduktionsmål for 2030 henholdsvis for Unionen og på nationalt plan baseret på jord til bord-strategien. Den nye harmoniserede risikoindikator 2a vil blive beregnet ved hjælp af statistikker over antallet af tilladelser givet i nødsituationer i forbindelse med plantebeskyttelse samt egenskaberne ved aktivstofferne i de plantebeskyttelsesmidler, der er omfattet af de pågældende tilladelser, og de arealer, der er behandlet i henhold til tilladelserne, med henblik på bedre at kunne kvantificere de risici, der følger af tilladelser givet i nødsituationer i forbindelse med plantebeskyttelse. (40)Af hensyn til gennemsigtigheden og for at sikre en ensartet gennemførelse i alle medlemsstaterne bør metoden til beregning af de fremskridt, der gøres med hensyn til at nå Unionens to reduktionsmål og de to nationale reduktionsmål for 2030, og metoden til beregning af harmoniserede risikoindikatorer på EU-plan og nationalt plan fastlægges i et bilag til denne forordning. (41)Det anerkendes i EU's biodiversitetsstrategi for 2030, at der er behov for hurtig handling for at beskytte biodiversiteten. Der foreligger dokumentation for en omfattende nedgang i antallet af arter, navnlig insekter og bestøvere, i Unionen. Tabet af biodiversitet skyldes bl.a. brugen af plantebeskyttelsesmidler, og medlemsstaternes foranstaltninger under Unionens nuværende politikinstrumenter har endnu ikke kunnet bremse denne udvikling med tab af biodiversitet. Det er derfor af afgørende betydning at sikre, at plantebeskyttelsesmidler anvendes på en sådan måde, at risikoen for skadelige virkninger af produkterne på vilde dyr og planter afbødes med en række foranstaltninger, herunder uddannelse, inspektion af udbringningsudstyr i professionel brug og beskyttelse af vandmiljøet og følsomme områder. (42)For at lette kommunikationen mellem Kommissionen og de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for implementeringen af denne forordning på nationalt plan, bør medlemsstaterne underrette Kommissionen om, hvilke kompetente myndigheder der udpeges i henhold til forordningen. (43)Med henblik på håndhævelsen af de forpligtelser, der fastsættes ved denne forordning, bør medlemsstaterne fastsætte regler om sanktioner for overtrædelse af forordningen og sikre, at disse regler håndhæves. Sanktionerne bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Det er også vigtigt at fastsætte bestemmelser om, at medlemsstaterne kan få dækket omkostninger i forbindelse med opfyldelsen af forpligtelserne i henhold til denne forordning ved hjælp af gebyrer eller afgifter, så det sikres, at de kompetente myndigheder har tilstrækkelige finansielle ressourcer til rådighed. (44)Målsætningen med denne forordning, nemlig at beskytte menneskers sundhed og miljøet mod risici ved og virkninger af brug af plantebeskyttelsesmidler og at nå de mål, der er fastsat i jord til bord-strategien og EU's biodiversitetsstrategi, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af omfanget af brugen af dem og kompleksiteten og konsekvenserne af de risikoprofiler, der knytter sig til dem, bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. (45)Aktiviteter, der udføres af de kompetente myndigheder eller af andre organer eller fysiske personer, som har fået delegeret offentlige kontrolopgaver, med henblik på at verificere operatørernes overholdelse af denne forordning, er, med undtagelse af kontrolopgaverne vedrørende udstyr, der anvendes til udbringning af plantebeskyttelsesmidler, reguleret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625. Nærværende forordning skal derfor kun indeholde bestemmelser om kontrol og audit i relation til inspektion af udbringningsudstyr i professionel brug. (46)For at tage hensyn til tekniske fremskridt og den videnskabelige udvikling bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 290 med henblik på ændring af bestemmelserne om professionelle brugeres og rådgiveres forpligtelser i relation til integreret bekæmpelse af skadegørere, inspektion af udbringningsudstyr i professionel brug, beregning af harmoniserede risikoindikatorer, de data, der skal fremlægges i årlige status- og gennemførelsesrapporter og meddelelsesformularen for udbringningsudstyr, samt bilag II III, IV, V og VI. Tilsvarende bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med traktatens artikel 290 delegeres til Kommissionen med henblik på supplering af denne forordning ved nærmere fastsættelse af præcise kriterier vedrørende visse faktorer i relation til ubemandede luftfartøjer, når tekniske fremskridt og den videnskabelige udvikling gør det muligt at udvikle sådanne præcise kriterier. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. (47)Kommissionen bør foretage en evaluering af denne forordning med det formål at vurdere, om forordningens mål nås på effektiv vis, og om forordningen er sammenhængende, fortsat er relevant og skaber merværdi på EU-plan. (48)Med henblik på at sikre ensartede betingelser for implementeringen af denne forordnings bestemmelser om de registreringer, professionelle brugere skal foretage i det elektroniske register over integreret bekæmpelse af skadegørere og brug af plantebeskyttelsesmidler, for de kompetente myndigheders sammendrag og analyse af oplysningerne i dette register og for tilvejebringelsen af oplysninger om tilfælde af akut forgiftning og kronisk forgiftning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (49)Medlemsstaternes implementering af denne forordning vil resultere i nye, skærpede forpligtelser for landbrugere og andre pesticidbrugere. Nogle af dem udgør lovgivningsbestemte forvaltningskrav og normer for god landbrugs- og miljømæssig stand af jord, jf. bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115, som landbrugerne i henhold til nævnte forordning skal overholde for at kunne modtage betalinger under den fælles landbrugspolitik, mens andre krav, som er mere vidtgående end de obligatoriske krav, kan udmøntes i supplerende betalinger inden for rammerne af frivillige ordninger, såsom bioordninger, jf. artikel 31 i forordning (EU) 2021/2115. I henhold til artikel 31, stk. 5, litra a) og b), og artikel 70, stk. 3, litra a) og b), i forordning (EU) 2021/2115 er finansiering under den fælles landbrugspolitik kun tilgængelig for praksis, der gennemføres i henhold til en bioordning eller en forpligtelse vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug, som er mere vidtgående end de relevante lovgivningsbestemte forvaltningskrav og normer for god landbrugs- og miljømæssig stand af jord, der er fastsat ved nævnte forordning, og de relevante minimumskrav vedrørende brug af gødningsstoffer og plantebeskyttelsesmidler og dyrevelfærd samt andre relevante obligatoriske krav indført ved national ret og EU-retten. Landbrugere og andre brugere har behov for økonomisk støtte i forbindelse med deres omstilling til en mere bæredygtig anvendelse af pesticider, og det er derfor nødvendigt at ændre forordning (EU) 2021/2115, så det i en overgangsperiode bliver muligt at finansiere opfyldelse af krav pålagt i henhold til nærværende forordning. Denne ekstraordinære mulighed for medlemsstaterne til at yde supplerende finansiering til foranstaltninger, der træffes i forbindelse med implementeringen af denne forordning, bør omfatte enhver forpligtelse for landbrugere og andre brugere, der følger af forordningens anvendelse, herunder vedrørende landbrugsmetoder, der er obligatoriske i henhold til de afgrødespecifikke regler for integreret bekæmpelse af skadegørere. I henhold til artikel 73, stk. 5, i forordning (EU) 2021/2115 kan der ydes støtte til investeringer foretaget af landbrugere for at opfylde nye krav i henhold til EU-retten i højst 24 måneder fra den dato, hvor de bliver obligatoriske for bedriften. Tilsvarende bør der fastsættes en længere overgangsperiode for investeringer til opfyldelse af de krav, landbrugerne pålægges i henhold til denne forordning. Forordning (EU) 2021/2115 bør derfor ændres. (50)Anvendelsen af denne forordning bør udskydes for at give de kompetente myndigheder og operatørerne mulighed for at forberede sig på de krav, der indføres ved forordningen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING: KAPITEL I ALMINDELIGE BESTEMMELSER Artikel 1 Genstand Ved denne forordning fastsættes der regler for bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, idet der fastsættes mål, som skal opfyldes inden udgangen af 2030, for reduktion af brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler og fastsættes krav til brug, opbevaring, salg og bortskaffelse af plantebeskyttelsesmidler og til udbringningsudstyr, ligesom der fastsættes regler om uddannelse og bevidstgørelse samt gennemførelse af integreret bekæmpelse af skadegørere. Artikel 2 Anvendelsesområde Denne forordning finder anvendelse på produkter i den form, hvori de leveres til brugeren, bestående af eller indeholdende aktivstoffer, safenere eller synergister og bestemt til et af følgende formål: a)at beskytte planter eller planteprodukter mod alle skadegørere eller at forebygge angreb fra sådanne skadegørere, medmindre hovedformålet med de pågældende produkter må anses for at være af hygiejnemæssig karakter snarere end beskyttelse af planter eller planteprodukter b)at påvirke planters livsprocesser, f.eks. ved at indvirke på planternes vækst, på anden måde end som næringsstof eller biostimulant til planter c)at konservere planteprodukter, for så vidt de pågældende stoffer eller produkter ikke er omfattet af særlige EU-bestemmelser om konserveringsmidler d)at ødelægge uønskede planter eller plantedele, bortset fra alger, medmindre produkterne anvendes på jord eller vand for at beskytte planter e)at bremse eller forebygge uønsket vækst af planter, bortset fra alger, medmindre produkterne anvendes på jord eller vand for at beskytte planter. Disse produkter er i det følgende benævnt "plantebeskyttelsesmidler". Artikel 3 Definitioner I denne forordning forstås ved: 1)"kemisk plantebeskyttelsesmiddel": et plantebeskyttelsesmiddel indeholdende et kemisk aktivstof, med undtagelse af planteprodukter, hvor aktivstoffet er et stof af biologisk oprindelse eller stoffer identiske hermed, såsom mikroorganismer, semiokemikalier, ekstrakter af planteprodukter som defineret i artikel 3, nr. 6), i forordning (EF) nr. 1107/2009 eller hvirvelløse makroorganismer 2)"lavrisikoplantebeskyttelsesmiddel": et plantebeskyttelsesmiddel godkendt i overensstemmelse med artikel 47, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009

3)"kemisk aktivstof": et andet aktivstof end en mikroorganisme, et semiokemikalie eller et ekstrakt af et planteprodukt som defineret i artikel 3, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 4)"biodiversitet": biodiversitet som defineret i artikel 3, nr. 29), i forordning (EF) nr. 1107/2009 5)"mere farligt plantebeskyttelsesmiddel": et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder et eller flere aktivstoffer, der er godkendt som kandidater til substitution i henhold til artikel 24 i forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del E i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, eller indeholder et eller flere aktivstoffer opført i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 6)"udnyttet landbrugsareal": et udnyttet landbrugsareal som defineret i artikel 2, litra e), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1091 7)"professionel bruger": enhver, der anvender et plantebeskyttelsesmiddel i forbindelse med sine erhvervsmæssige aktiviteter 8)"distributør": enhver, der gør et plantebeskyttelsesmiddel tilgængeligt på markedet, f.eks. en engroshandler, en leverandør eller en detailhandler 9)"rådgiver": enhver, der professionelt eller kommercielt rådgiver om integreret bekæmpelse af skadegørere og sikker anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, herunder private og offentlige rådgivningstjenester 10)"udbringningsudstyr": ethvert udstyr, der på fremstillingstidspunktet med rimelighed kan forventes at ville blive anvendt til udbringning af et plantebeskyttelsesmiddel, samt tilbehør, der er nødvendigt for, at udstyret fungerer effektivt, med undtagelse af udstyr bestemt til såning eller plantning af formeringsmateriale, der er behandlet med plantebeskyttelsesmidler 11)"udbringningsudstyr i professionel brug": et af følgende: a)udbringningsudstyr, der anvendes af en professionel bruger til udbringning af plantebeskyttelsesmidler b)udbringningsudstyr med horisontal eller vertikal bom eller tågesprøjter, uanset om det anvendes til udbringning af plantebeskyttelsesmidler eller ej 12)"udbringning fra luften": udbringning af et plantebeskyttelsesmiddel fra et luftfartøj 13)"ubemandet luftfartøj": ethvert luftfartøj, der opererer eller er beregnet til at operere autonomt eller at blive fjernstyret uden en pilot om bord 14)"plantebeskyttelsesmiddel, der er godkendt til professionel brug": et plantebeskyttelsesmiddel, der kun er godkendt til professionelle brugere, jf. artikel 31 i forordning (EF) nr. 1107/2009 15)"integreret bekæmpelse af skadegørere": nøje overvejelse af alle til rådighed stående metoder, der bidrager til at hindre skadegørere i at udvikle sig, samtidig med at de holder brugen af kemiske plantebeskyttelsesmidler på et økonomisk og økologisk forsvarligt niveau og minimerer risiciene for menneskers sundhed og miljøet 16)"følsomt område": et af følgende: a)et område, der benyttes af den brede offentlighed, såsom en offentlig park eller have, et rekreativt område, en sportsplads eller en offentlig sti b)et område, der hovedsagelig anvendes af en sårbar gruppe som defineret i artikel 3, nr. 14), i forordning (EF) nr. 1107/2009 c)bebyggelser (lokalsamfund, hvor mennesker bor og arbejder), defineret som det senest ajourførte Land Cover-niveau 1 i CORINE (Coordination of information on the Environment), som vedligeholdes af Det Europæiske Miljøagentur (kunstige overflader) (bortset fra niveau 2 — 1.2: Industri, handel og transport og niveau 2 — 1.3: Miner, lossepladser og byggepladser) d)et byområde med et vandløb eller en vandfeature

e)ikke-produktive arealer som defineret i EU-normerne for god landbrugs- og miljømæssig stand for jord (GLM), GLM-norm 8 opført i bilag III til forordning (EU) 2021/2115 f)et økologisk følsomt område, hvilket vil sige et af følgende: i)ethvert område, der er beskyttet i henhold til direktiv 2000/60/EF, omfattende eventuelle beskyttelseszoner samt ændringer af de pågældende områder på grundlag af resultaterne af risikovurderingen for drikkevandsudvindingssteder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/2184 ii)lokaliteter af fællesskabsbetydning på den liste, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i direktiv 92/43/EØF, og særlige bevaringsområder udpeget i henhold til samme direktivs artikel 4, stk. 4, samt særligt beskyttede områder udlagt i henhold til artikel 4 i direktiv 2009/147/EF og ethvert andet nationalt, regionalt eller lokalt beskyttet område, som medlemsstaterne har indberettet til CDDA-databasen over nationalt udpegede beskyttede områder iii)ethvert område, for hvilket overvågningen af bestøverarter i henhold til artikel 17, stk. 1, litra f), i forordning xxx/xxx [referencen til den vedtagne retsakt indsættes] viser, at det er levested for en eller flere bestøverarter, som på EU-rødlisterne (European Red Lists) er klassificeret som udryddelsestruede 17)"karantæneskadegører": en karantæneskadegører som defineret i artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 18)"invasiv ikke-hjemmehørende art": en invasiv ikke-hjemmehørende art som defineret i artikel 3, nr. 2), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 19)"overfladevand": forekomst af overfladevand som defineret i artikel 2, nr. 1), i direktiv 2000/60/EF 20)"grundvand": forekomst af grundvand som defineret i artikel 2, nr. 2), i direktiv 2000/60/EF 21)"risikoindikator": en måleenhed for den relative ændring i de risici for menneskers sundhed eller miljøet, der er forbundet med brug af plantebeskyttelsesmidler, beregnet efter metoden i bilag VI 22)"ikke-kemiske metoder": alternativer til kemiske plantebeskyttelsesmidler 23)"biologisk bekæmpelse": bekæmpelse af skadegørere på planter eller planteprodukter ved hjælp af naturlige aktivstoffer af biologisk oprindelse eller stoffer identiske hermed, såsom mikroorganismer, semiokemikalier, ekstrakter af planteprodukter som defineret i artikel 3, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1107/2009 eller hvirvelløse makroorganismer. KAPITEL II REDUKTIONSMÅL FOR KEMISKE PLANTEBESKYTTELSESMIDLER Artikel 4 Unionens reduktionsmål for 2030 for kemiske plantebeskyttelsesmidler 1.Hver medlemsstat bidrager, gennem vedtagelse og opfyldelse af nationale mål i overensstemmelse med artikel 5, til inden udgangen af 2030 at opnå en reduktion på 50 % i hele Unionen af både brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler ("Unionens reduktionsmål 1 for 2030") samt brugen af mere farlige plantebeskyttelsesmidler ("Unionens reduktionsmål 2 for 2030") i forhold til gennemsnittet for årene 2015, 2016 og 2017 (under ét benævnt "Unionens reduktionsmål for 2030"). 2.De fremskridt, der gøres med hensyn til at nå Unionens reduktionsmål for 2030, beregnes hvert år af Kommissionen efter metoden i bilag I. Artikel 5 Medlemsstaternes reduktionsmål for 2030 for kemiske plantebeskyttelsesmidler

1.Senest den ... [Publikationskontoret: Indsæt venligst datoen — 6 måneder efter den dato, hvorfra denne forordning finder anvendelse] vedtager hver medlemsstat nationale mål i sin nationale lovgivning med henblik på inden udgangen af 2030 at opnå en reduktion, fastsat i overensstemmelse med denne artikel, i forhold til gennemsnittet for årene 2015, 2016 og 2017 af følgende: a)brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler som defineret i bilag I ("nationalt reduktionsmål 1 for 2030") b)brugen af mere farlige plantebeskyttelsesmidler som defineret i bilag I ("nationalt reduktionsmål 2 for 2030"). I denne forordning benævnes de to nationale reduktionsmål i første afsnit, litra a) og b), samlet de "nationale reduktionsmål for 2030". 2.Kommissionen beregner hvert år efter metoden i bilag I de enkelte medlemsstaters fremskridt med hensyn til at nå de nationale reduktionsmål for 2030. 3.Hver medlemsstat skal nå de i stk. 1 omhandlede mål inden udgangen af 2030. En medlemsstat, der når et af sine nationale reduktionsmål for 2030 inden 2030, er ikke forpligtet til at iværksætte yderligere reduktionstiltag. Den overvåger de årlige udsving for at fastholde de fremskridt, der er gjort med hensyn til det pågældende nationale reduktionsmål for 2030. 4.De nationale reduktionsmål for 2030 fastsættes på et niveau, der er passende med henblik på at opnå en reduktion på mindst 50 % i den pågældende medlemsstat inden udgangen af 2030 i forhold til gennemsnittet for årene 2015, 2016 og 2017, jf. dog stk. 5-8. 5.En medlemsstat kan reducere sit nationale mål for brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler som omhandlet i stk. 4 til en procentsats, der ligger midt imellem intensitetstallet som fastsat i dette stykkes andet afsnit og brugs- og risikotallet som fastsat i dette stykkes tredje afsnit. Er denne procentsats på over 50 %, hæver medlemsstaten sit nationale mål til denne procentsats. Intensitetstallet er som følger: a)35 %, hvis medlemsstatens vægtede brugsintensitet af og risiko ved kemiske plantebeskyttelsesmidler som et gennemsnit for årene 2015, 2016 og 2017 er på under 70 % af EU-gennemsnittet b)50 %, hvis medlemsstatens vægtede brugsintensitet af og risiko ved kemiske plantebeskyttelsesmidler som et gennemsnit for årene 2015, 2016 og 2017 er på mellem 70 % og 140 % af EU-gennemsnittet c)65 %, hvis medlemsstatens vægtede brugsintensitet af og risiko ved kemiske plantebeskyttelsesmidler som et gennemsnit for årene 2015, 2016 og 2017 er på over 140 % af EU-gennemsnittet. Brugs- og risikotallet er som følger: a)Hvis en medlemsstat har opnået en større reduktion i brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler end EU-gennemsnittet mellem gennemsnittet for årene 2011, 2012 og 2013 og gennemsnittet for årene 2015, 2016 og 2017, fås tallet ved at trække forskellen mellem den opnåede reduktion og den gennemsnitlige reduktion i Unionen som helhed fra 50 %. b)Hvis brugen af og risikoen ved kemiske plantebeskyttelsesmidler i en medlemsstat er steget, eller hvis medlemsstaten har opnået en mindre reduktion end EU-gennemsnittet mellem gennemsnittet for årene 2011, 2012 og 2013 og gennemsnittet for årene 2015, 2016 og 2017, fås tallet ved at lægge forskellen mellem den opnåede reduktion, eller i påkommende fald stigningen, og den gennemsnitlige reduktion i Unionen som helhed til 50 %, idet tallet dog højst kan være 70 %. I dette stykke forstås ved "vægtet brugsintensitet af og risiko ved kemiske plantebeskyttelsesmidler" en værdi svarende til mængden af kemiske aktivstoffer i plantebeskyttelsesmidler solgt pr. år i en medlemsstat i kilo, vægtet i ov