EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 20.7.2021 SWD(2021) 720 final ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Rapport om retsstatssituationen 2021





Landekapitel om Malta Ledsagedokument til MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Retsstatssituationen i Den Europæiske Union {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Sammendrag Reformerne i 2020, navnlig reformen af systemet for udnævnelse af dommere og god embedsførelse, har været med til at styrke det maltesiske retssystems uafhængighed. Der er sket en væsentlig forbedring af opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed. Der er taget skridt til at afpolitisere udnævnelsen af den øverste retspræsident. Visse aspekter af denne procedure kræver dog yderligere opmærksomhed. Overførslen af retsforfølgelser fra politiet til rigsadvokaten skrider frem. Denne overførsel er tidskrævende, og det er vigtigt, at den også omfatter mindre alvorlige lovovertrædelser. Der pågår drøftelser med henblik på at øge de særlige nævns uafhængighed. Der er fortsat alvorlige udfordringer med hensyn til retssystemets effektivitet, navnlig retssagernes varighed, konsekvenserne af det lave antal dommere og retssystemets digitalisering. Regeringen har godkendt en ny målrettet strategi for bekæmpelse af svig og korruption. Selv om efterforsknings- og anklagemyndigheder har styrket deres kapacitet til at behandle korruptionssager — som vist ved en stigning i antallet af indledte sager — tager efterforskningen fortsat lang tid, alt efter dens kompleksitet, og der er endnu ikke blevet fastlagt resultater med hensyn til domfældelser i sager på højt plan Reformerne vedrørende udnævnelsen af politichefen og kommissærerne i det permanente udvalg til bekæmpelse af korruption samt det omorganiserede samarbejde mellem politiet og rigsadvokaten er nye, og der er endnu ikke opnået resultater. Der er planer om yderligere ændringer for så vidt angår reglerne om integritet for offentligt ansatte, herunder medlemmer af parlamentet og ministre. Der er blevet indført specifikke retningslinjer for at mindske risikoen for korruption i forbindelse med offentlige udbud under covid-19-pandemien. Den offentlige undersøgelse af mordet på den undersøgende journalist Daphne Caruana Galizia fortsatte med afhøringer af vidner gennem hele 2020 og 2021, og arbejdet blev afsluttet den 15. juli 2021. Der er sket en udvikling i den særskilte straffesag vedrørende denne sag. Journalister støder stadig på hindringer, når de anmoder om adgang til oplysninger, som de offentlige myndigheder er i besiddelse af, samt i forbindelse med udøvelsen af deres erhverv mere generelt. Ændringer af den maltesiske lov om radio- og fjernsynsvirksomhed har ikke medført nogen forandringer, der ville øge radio- og TV-myndighedens reelle uafhængighed. Der er i lyset af de to største politiske partiers ejerskab af deres egne TV- og radiostationer anlagt en forfatningssag, hvor den relevante del af den maltesiske lov om radio- og fjernsynsvirksomhed samt medietilsynsmyndighedens anvendelse af denne bestemmelse anfægtes. I 2020 indførte Malta en støtteordning for udbydere af nyhedsmedier for at modvirke de negative virkninger af covid-19-pandemien. Der er gennemført yderligere reformer for at styrke den demokratiske kontrol og balance. Der er vedtaget reformer af udnævnelsen af personer med de øverste administrative funktioner og udnævnelser til visse uafhængige udvalg, som blev foreslået i 2020. De resterende betænkeligheder med hensyn til udnævnelsesprocessen for visse andre offentlige organer vil blive behandlet på forfatningskonventet. Tidsplanen for og tilrettelæggelsen af dette konvent er imidlertid endnu ikke fastlagt, hvilket skyldes covid-19-pandemien. Ombudsmandens rolle er blevet styrket, selv om han bemærkede, at der ikke var sammenhæng i opfølgningen af hans anbefalinger. Lovforslaget om oprettelse af en national menneskerettighedsinstitution drøftes stadig i parlamentet. Der er fortsat udfordringer med hensyn til den begrænsede anvendelse af offentlige høringer i lovgivningsprocessen, herunder om strukturreformer. Selv om civilsamfundsorganisationerne stadig deltager aktivt i den offentlige debat, gav de udtryk for visse betænkeligheder hvad angår adgangen til finansiering og tiltag fra kommissæren for frivillige organisationer. I.Retssystemet Det maltesiske retssystem påvirkes både af de retlige traditioner på kontinentet og af common law. Domstolene er opdelt i over- og underinstanser. Overinstanserne er sammensat af dommere og omfatter domstolen i civile sager, domstolen i straffesager, appeldomstolen, appeldomstolen i straffesager og forfatningsdomstolen. I deres underinstans er de sammensat af dommerfuldmægtige og omfatter retten i første instans (Malta) og retten i første instans (Gozo). Retsvæsenet ledes af den øverste retspræsident, som også leder forfatningsdomstolen. Domstolsstyrelsen fører tilsyn med domstolenes arbejde. Der findes en række særlige nævn, som træffer afgørelse inden for bestemte områder. I 2019 blev der oprettet en fuldt adskilt anklagemyndighed. Malta deltager i Den Europæiske Anklagemyndighed. Advokatsamfundet (advokatkammeret) er en uafhængig og selvreguleret sammenslutning af advokater. Uafhængighed Opfattelsen af retssystemets uafhængighed er forbedret og er nu høj. Den brede offentligheds rimelig gode eller meget gode opfattelse af retsvæsenets uafhængighed (69 %) er forbedret betydeligt siden 2020 (52 %), herunder sammenlignet med 2016 (44 %). Den rimelig gode eller meget gode opfattelse af retsvæsenets uafhængighed blandt virksomheder (67 %) er også forbedret betydeligt siden 2020 (48 %), hvilket har vendt en tidligere tendens i nedadgående retning. Det nye system for udnævnelse af dommere har været med til at styrke retsvæsenets uafhængighed. Det nye system for udnævnelse af dommere, der blev vedtaget i juli 2020, blev vurderet af Venedigkommissionen i dens udtalelse fra oktober 2020. Venedigkommissionen hilste reformen velkommen, idet den gav en positiv vurdering af den nye sammensætning af dommerudnævnelsesrådet, offentliggørelsen af stillinger i retsvæsenet, dommerudnævnelsesrådets direkte forslag til Maltas præsident af kandidater til retsvæsenet, forelæggelsen af detaljerede rapporter om kandidater fra dommerudnævnelsesrådet og dommerudnævnelsesrådets forelæggelse af de tre bedst egnede kandidater til udnævnelser. Disse reformer, der tager hensyn til Europarådets anbefalinger, bidrager til at øge retsvæsenets uafhængighed. Advokatkammeret og civilsamfundsorganisationerne har hilst reformerne velkommen. Venedigkommissionen beklagede imidlertid den procedure, som den maltesiske regering fulgte for dens vedtagelse, og som ikke gav mulighed for en bredere høring af civilsamfundet eller en bredere offentlig debat, hvilket civilsamfundet også har fremhævet. Den påpegede også, at navnene på de tre kandidater, som dommerudnævnelsesrådet havde foreslået, i lyset af dets tidligere anbefalinger bør offentliggøres, inden Maltas præsident træffer afgørelse om udnævnelsen, for at sikre gennemsigtighed i processen, da dette ikke var en del af den vedtagne reform. Den nye procedure for udnævnelse af dommere blev anvendt ved ansættelsen af fire dommere og fire dommerfuldmægtige i henholdsvis april og juni 2021. Reformen af proceduren for afsættelse af dommerfuldmægtige og dommere har også styrket retsvæsenets uafhængighed. Der er foretaget ændringer i proceduren for afsættelse af dommerfuldmægtige og dommere. I henhold til det nye system har domstolsstyrelsen ansvaret for afsættelsesproceduren. De fleste af styrelsens medlemmer er medlemmer af retsvæsenet. Denne procedure står i modsætning til det tidligere system, hvor parlamentet var ansvarligt for denne procedure. Venedigkommissionen anså i sin udtalelse fra oktober 2020 reformen for generelt at være i overensstemmelse med de eksisterende standarder. Der er taget skridt til at afpolitisere udnævnelsen af den øverste retspræsident. Venedigkommissionen gentog i sin udtalelse fra oktober 2020 behovet for så vidt muligt at afpolitisere udnævnelsen af den øverste retspræsident. I samme udtalelse blev det anført, at kravet om et flertal på to tredjedele i parlamentet for udnævnelsen af den øverste retspræsident ville føre til en sådan afpolitisering, men kommissionen beklagede, at der ikke er indført nogen mekanisme til bekæmpelse af dødvande i denne henseende. Mere generelt vil parlamentets udnævnelse af den øverste retspræsident uden inddragelse af retsvæsenet og muligheden for, at en person uden for retsvæsenet kan blive udnævnt til posten som øverste retspræsident, kræve yderligere opmærksomhed. Advokatkammeret gav udtryk for, at udnævnelsen af den øverste retspræsident bør ske blandt højtstående dommere, hvorved muligheden for, at personer uden for retsvæsenet kan udnævnes direkte til den øverste retspræsident, fjernes, og at udnævnelsen bør foretages af medlemmer af retsvæsenet selv uden indblanding fra nogen politisk magt. Overførslen af visse former for retsforfølgelse fra politiet til rigsadvokaten skrider frem i henhold til en tidsplan, men der er ikke vedtaget en tidsplan for overførslen af de mindre alvorlige lovovertrædelser. Indtil for nylig blev alle retsforfølgelser ved domstolene i første instans varetaget af politiet, mens rigsadvokaten har retsforfulgt sager ved de øverste domstole (domstolen og appeldomstolen i straffesager, både i under- og overinstanser).. Overførslen blev påbegyndt i begyndelsen af 2020 med ansættelse af 20 nye advokater ved rigsadvokaturen for at sætte rigsadvokaturen i stand til at håndtere den ekstra arbejdsbyrde mere effektivt. Den 1. oktober 2020 sluttede første fase af overgangsperioden, og rigsadvokaten havde overtaget ansvaret for at træffe afgørelserne om at retsforfølge og indlede retsforfølgelse i forbindelse med nærmere angivne alvorlige forbrydelser, herunder korruption. Regeringen har en plan om at fortsætte med hvert år at overføre yderligere lovovertrædelser til rigsadvokaten frem til den 1. oktober 2024. Denne plan omfatter imidlertid ikke overførsel af overtrædelser eller forbrydelser, der straffes med bøde eller højst to års fængsel eller derunder (summariske sager). På nuværende tidspunkt er der ingen klare oplysninger om, hvorvidt disse sager også vil være omfattet af overførslen. Selv om denne overførsel kræver tilstrækkelig tid, er det vigtigt at overføre alle retsforfølgelser, herunder summariske lovovertrædelser, til rigsadvokaten og at gøre det så hurtigt som muligt. Garantierne vedrørende proceduren for udnævnelse og afsættelse af rigsadvokaten skal styrkes. Efter en ændring af forfatningen, der blev vedtaget i juli 2020, kan afsættelsen af rigsadvokaten foretages af Maltas præsident efter en beslutning vedtaget med to tredjedeles flertal i parlamentet. Der er indført lignende ændringer for statsadvokaten. Venedigkommissionen anbefalede i sin udtalelse fra oktober 2020, at et ekspertorgan bør træffe afgørelse om begrundelsen for afsættelsen, eller at en afgørelse truffet af et parlamentsudvalg bør kunne appelleres til forfatningsdomstolen, inden parlamentets plenarforsamling træffer den endelige afgørelse om afsættelsen. For så vidt angår udnævnelsesproceduren hører udnævnelsen af rigsadvokaten — på trods af at der er blevet tilføjet garantier efter en reform i 2019 — i praksis fortsat primært under premierministerens kompetence, og dette er blevet påpeget som et problem. Der anvendes fortsat et betydeligt antal særlige nævn. Mange af disse nævn udpeges efter en procedure, der involverer den udøvende magt. Venedigkommissionen har givet udtryk for bekymring over disse særlige nævns funktion, da de ikke nyder samme grad af uafhængighed som de almindelige domstole, og kommissionen gentog sine anbefalinger i den henseende i oktober 2020. Interessenter, herunder advokatkammeret, har også givet udtryk for betænkeligheder. Der pågår i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten drøftelser om gennemgangen af disse særlige nævns uafhængighed. Kvalitet Digitaliseringen af retssystemet er forbundet med omfattende mangler, som gennemførelsen af en kommende digital strategi kan bidrage til at afhjælpe. I 2020 blev der bebudet en offentlig høring om en digital strategi og en handlingsplan, som skal overvåges af Den Europæiske Kommission for et Effektivt Retsvæsen (CEPEJ) under Europarådet og finansieres af støtteprogrammet for strukturreformer. Efter høringsprocessen vil justitsministeriet få forelagt et udkast til en digital strategi og handlingsplan omkring medio 2021. Gennemførelsen af strategien er nødvendig for at afhjælpe de nuværende store mangler i digitaliseringen af retssystemet, som fremhævet af interessenter, navnlig med hensyn til den begrænsede mulighed for at indgive og følge en procedure ad elektronisk vej. Områder, der kan styrkes yderligere, omfatter domstolenes og anklagemyndighedens brug af digital teknologi, domstolenes og anklagemyndighedens brug af elektroniske kommunikationsværktøjer og digitale løsninger til at gennemføre og følge straffesager. I henhold til en lov, der blev vedtaget i februar 2021, har justitsministeren mulighed for at udstede regler, der giver mulighed for elektronisk indberetning af strafferetlige handlinger, elektronisk fremsendelse af anmeldelser og gennemførelse af straffesager online. For at imødegå covid-19-pandemien blev der i november 2020 vedtaget ændringer af loven om organisation og civil retspleje for at gøre det muligt at føre civile retssager online. Der er blevet foreslået ændringer, som vil give de administrative myndigheder beføjelse til at pålægge sanktioner for overtrædelser, der i øjeblikket er underlagt domstolene. I februar 2021 blev der foreslået lovgivningsmæssige ændringer, der regulerer de typer af overtrædelser, der kan anses for at være af strafferetlig karakter i situationer, hvor en offentlig myndighed pålægger en civilretlig sanktion, en administrativ bøde eller andre civil- eller forvaltningsretlige sanktioner eller foranstaltninger. Udkastet til ændringer vil give de administrative myndigheder beføjelse til at pålægge visse sanktioner for overtrædelser af strafferetlig karakter, som i øjeblikket udelukkende er underlagt de retslige myndigheder. Interessenter har udtrykt bekymring i den henseende, idet de mener, at disse ændringer kan føre til krænkelser af retten til en retfærdig rettergang, da de vil føre til en stigning i sager, der behandles af administrative myndigheder i stedet for af domstolene, og fordi de foreslåede ændringer kun kan indføres gennem en forfatningsændring og ikke gennem almindelig lov som foreslået af regeringen. Venedigkommissionen fandt i sin hasteudtalelse af 1. juni 2021, at den foreslåede reform bør gennemføres gennem en forfatningsændring, samtidig med at der sikres yderligere afklaring med hensyn til dens forbindelser med artikel 6 i det europæiske charter om menneskerettigheder. Effektivitet

Sagsbehandlingstiden giver fortsat anledning til alvorlig bekymring. Varigheden af tvister på det civil- og handelsretlige område i første instans var fortsat meget lang (465 dage) i 2019, hvilket viser en tendens i opadgående retning siden 2017. Varigheden af appelsager var også meget lang (875 dage) i 2019. Den gennemsnitlige varighed af sager om hvidvaskning af penge var særlig lang i 2019 (over 1 350 dage), selv om der blev observeret en faldende tendens. Selv om den tid, der er nødvendig for at løse forvaltningsretlige sager i første instans, fortsat var lang, er der siden 2017 blevet observeret en faldende tendens. Gennemførelsesprocenten for civil-, handels- og forvaltningsretlige sager og andre sager var i 2019 på under 100 % og fortsatte med at falde. Interessenter gav udtryk for alvorlige betænkeligheder med hensyn til det maltesiske retssystems effektivitet. Disse bekymringer forværres af covid-19-pandemien, som førte til midlertidig suspension af domstolenes arbejde i 2020, og som fortsat hæmmer domstolenes arbejde. I forbindelse med straffesager bebudede justitsministeren i november 2020 ændringer med henblik på at fremskynde retsundersøgelser og straffesager samt reducere efterslæb i appelretten. Desuden er der vedtaget en ny lov på det civilretlige område, som vil give mulighed for en forkortet bevisindsamling. Loven synes også at have til formål at reducere efterslæb i sager ved appelretten ved at give appelretten mulighed for kun at afholde et retsmøde, når det er nødvendigt. Et forholdsvis lavt antal dommere og dommerfuldmægtige kan påvirke retssystemets effektivitet. Antallet af dommere pr. indbygger er blandt de laveste i EU. Mens der blev udnævnt fire dommere i april 2021 til at besætte ledige stillinger, og der blev udnævnt fire dommerfuldmægtige i juni 2021, svarer dette til en stigning på én i det samlede antal af dommere og dommerfuldmægtige, da de fleste ledige stillinger blev opslået for at erstatte pensionerede eller forfremmede dommere og dommerfuldmægtige. Sammenslutningen af dommere og dommerfuldmægtige har opfordret regeringen til at udnævne mindst seks nye dommerfuldmægtige for at sikre det maltesiske retssystems effektivitet. II.Rammen for bekæmpelse af korruption Den institutionelle ramme for bekæmpelse af korruption omfatter flere myndigheder. Det permanente udvalg til bekæmpelse af korruption er ansvarligt for at forebygge korruption og for at foretage administrative undersøgelser af korruption. Kommissæren for standarder i det offentlige liv overvåger ministres, statssekretærers og parlamentsmedlemmers etik. Efterforskning og retsforfølgelse af økonomisk kriminalitet, herunder korruption og hvidvaskning af penge, henhører under henholdsvis politiet (afdelingen for efterforskning af økonomisk kriminalitet) og rigsadvokaten. Sidstnævnte vil i en overgangsperiode mellem 2021 og 2024 overtage retsforfølgelsen af alle lovovertrædelser, der medfører idømmelse af mere end to års fængsel. Andre organer, der er involveret i bekæmpelse af korruption, er enheden for analyse af finansielle efterretninger og afdelingen for interne revisioner og undersøgelser. Sidstnævnte foretager interne revisioner og undersøgelser hos alle offentlige myndigheder og agenturer. Den aktuelle efterforskning og den særskilte offentlige undersøgelse af mordet på journalist Daphne Caruana Galizia har som anført i rapporten om retsstatssituationen 2020 afsløret dybe korruptionsmønstre og skabt et stærkt samfundsmæssigt krav om at styrke kapaciteten til at tackle korruption betydeligt og om gennemførelse af en bredere retsstatsreform. Opfattelsen blandt eksperter og virksomhedsledere er, at korruptionsniveauet i den offentlige sektor fortsat er relativt højt. I Transparency Internationals korruptionsindeks for 2020 scorer Malta 53/100 og ligger nr. 15 i EU og nr. 52 på verdensplan. Denne opfattelse har ændret sig væsentligt i nedadgående retning i de seneste fem år. Regeringen godkendte i marts 2021 en målrettet national strategi for bekæmpelse af svig og korruption for perioden 2021-2024. Ministerkabinettet godkendte strategien, som blev meddelt parlamentet i maj 2021. Strategien består af søjlerne uddannelse, udveksling af oplysninger, institutionelt samarbejde (nationalt og internationalt) samt ansvarlighed i forbindelse med offentlig finansiering. Gennemførelsen af strategien koordineres af et udvalg under forsæde af afdelingen for interne revisioner og undersøgelser (IAID). Repræsentanter for ombudsmandskontoret, den private sektor, civilsamfundet og ikkestatslige organisationer beklagede, at de ikke var blevet indbudt eller hørt forud for vedtagelsen af strategien. Selv om efterforsknings- og anklagemyndigheder har styrket deres kapacitet til at behandle korruptionssager — som vist ved en stigning i antallet af indledte sager — tager efterforskningen fortsat lang tid, alt efter dens kompleksitet, og der er endnu ikke blevet fastlagt resultater med hensyn til domfældelser i sager på højt plan. Siden oktober 2020 har rigsadvokaten overtaget retsforfølgelsen af visse alvorlige forbrydelser, herunder korruption på højt niveau. I alt 14 anklagere beskæftiger sig med økonomisk kriminalitet, og i andet kvartal af 2020 blev der oprettet en taskforce vedrørende kompleks økonomisk kriminalitet. Antallet af sager om økonomisk kriminalitet, der efterforskes og løses, er steget betydeligt som følge af den nylige forøgelse af ressourcer og kapacitet i afdelingen for efterforskning af økonomisk kriminalitet (FCID), der fandt sted mellem 2019 og september 2020. Efterforskning og retsforfølgelse af korruption er imidlertid fortsat en langvarig proces, navnlig i de tilfælde, hvor der kræves en omfattende analyse af finansielle data, eller som anses for at være komplekse. Der verserer i øjeblikket adskillige korruptionssager på højt plan ved domstolen. Der er blevet indført nye foranstaltninger for at styrke politiets integritet. I september 2020 iværksatte politiet under ledelse af den nyudnævnte politichef en omstillingsstrategi for årene 2020-2025 med det formål at styrke foranstaltningerne til bekæmpelse af korruption. Politiet har gennemført en politik, der regulerer forretningsmæssige interesser og yderligere erhverv, og som overvåges af evalueringsudvalget, der udpeges af politichefen. I 2020 blev politiloven ændret for at gøre det muligt for politifolk at foretage anonyme anmeldelser af brud på integriteten i politiet. Effektiviteten af denne foranstaltning kommer imidlertid til at afhænge af dens reelle gennemførelse. Selv om det permanente udvalg til bekæmpelse af korruption er blevet mere uafhængigt, mangler de seneste reformer stadig at kaste klare resultater af sig. Det permanente udvalg til bekæmpelse af korruption er ansvarligt for forebyggelse af korruption i den offentlige forvaltning og kan foretage administrative undersøgelser. Som rapporteret i 2020 gennemgik udvalget en strukturel reform, der havde til formål at forbedre udnævnelsesproceduren for de tre kommissærer og udvide omfanget af dets undersøgelsesbeføjelser. Udvalget kan anmode om politiets bistand i forbindelse med gennemførelsen af efterforskninger, men det råder hverken over interne efterforskere eller dataanalytikere. Udvalgets ressourcer er fortsat begrænsede, og der er derfor fortsat betænkeligheder med hensyn til dets evne til at gennemføre virkningsfulde efterforskninger. Politiets efterforskning og udvalgets vurderinger kan desuden være meget langstrakte. I 2020 efterforskede udvalget fire sager omhandlende korruption og to sager i begyndelsen af 2021. Der foreligger imidlertid ingen detaljerede oplysninger om udvalgets arbejdsbyrde. Indtil videre har meget få whistleblowere indgivet deres klager til udvalget. Når en sag er færdigbehandlet, kan udvalget afslutte sagen eller videresende den til rigsadvokaten. Hvis rigsadvokaten beslutter ikke at retsforfølge, kan udvalget anfægte denne afgørelse. Udvalget har siden august 2020 videresendt to sager til rigsadvokaturen. Nye bestemmelser giver rigsrevisoren mulighed for at forelægge sine resultater for anklagemyndigheden. Afdelingen for interne revisioner og undersøgelser (IAID) er ansvarlig for revision af alle statslige afdelinger, herunder kontrol af offentlige institutioners regnskaber og interessekonflikter hos offentligt ansatte. Rigsrevisionen har kompetence til at revidere regnskaberne for offentlige tjenester, herunder statsejede virksomheder. Den 15. marts 2021 blev der vedtaget ændringer af loven om rigsrevisoren og rigsrevisionen, i henhold til hvilke rigsrevisoren under særlige omstændigheder kan forelægge sine resultater direkte for rigsadvokaten. Mandatet for ombudsmanden, som er ansvarlig for tjenestemænds integritet, er udløbet. Ombudsmandskontoret har ret til at foretage undersøgelser af embedsmænd og institutioner, der udfører administrative funktioner, herunder i forbindelse med korruptionssager, som fremsendes til rigsadvokaten. Ombudsmandskontoret har ret til at påklage en afgørelse truffet af rigsadvokaten om ikke at retsforfølge en sag om korruption. Denne ret er indtil videre ikke blevet håndhævet . Mandatet for den nuværende ombudsmand udløb i marts 2021, og den nuværende formand fortsætter derfor med at fungere i embedet, indtil der er udnævnt en efterfølger . Der er indført etiske regler for højtstående embedsmænd, parlamentsmedlemmer og ministre, herunder om offentliggørelse af aktiver og lobbyvirksomhed. Der er dog planlagt yderligere ændringer i integritetsrammen. Kommissæren for standarder i det offentlige liv ("kommissæren") overvåger ministres, statssekretærers og parlamentsmedlemmers etiske adfærd. Bestemmelserne om lobbyvirksomhed og de etiske kodekser for ministre og parlamentsmedlemmer er i øjeblikket ved at blive revideret. I 2020 fremlagde kommissæren en rapport om den etiske kodeks, som endnu ikke er blevet behandlet af parlamentet. Hvert år indgiver medlemmerne af parlamentet og ministrene deres indberetninger af aktiver til formanden for forsamlingen, mens kommissæren foretager kontrollen. Kommissæren følger i øjeblikket op på otte tilfælde af potentielle interessekonflikter for medlemmer af parlamentet. De etiske regler, der gælder for tillidspersoner, er blevet ændret, men der blev udtrykt bekymring over kontrollens gennemførlighed og effektivitet. Tillidspersoner skal fremlægge grundlæggende oplysninger om aktiver. Både Venedigkommissionen og Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco) fremsatte anbefalinger om ændring af lovforslaget om udnævnelse af tillidspersoner . Siden marts 2021 — efter vedtagelsen af et klart retsgrundlag for deres udnævnelse — er en tjenestemand, der er udstationeret i en anden forvaltning, fortsat bundet af de regler, der gælder for den oprindelige offentlige forvaltning. Kommissæren for standarder i det offentlige liv har imidlertid udtrykt bekymring over gennemførligheden og effektiviteten af kontrollen med etik hos tillidspersoner, navnlig for dem, der arbejder tættere sammen med eller under en minister. Det individuelle investorprogram, der giver mulighed for tildeling af statsborgerskab til gengæld for forudbestemte betalinger og investeringer, er blevet erstattet af en ny ordning. Dokumenter offentliggjort af forskellige medier under projektnavnet "pasdokumenter" rejste tvivl om, hvorvidt ansøgere til det individuelle investorprogram opfyldte programmets krav. Kommissionen indledte en overtrædelsesprocedure mod Malta i forbindelse med den tidligere og den nye ordning for statsborgerskab gennem investeringer for så vidt angår overholdelse af EU-retten. Der er blevet indført specifikke retningslinjer for at mindske risikoen for korruption i forbindelse med offentlige udbud under covid-19-pandemien. I 2020 gennemførte afdelingen for kontrakter under finans- og beskæftigelsesministeriet bekendtgørelsen om indkøb af fast ejendom, som blev offentliggjort den 30. april 2020, herunder bestemmelser om bekæmpelse af korruption og samordning. Afdelingen for kontrakter har også gennemført et onlinemodul efter indgåelse af kontrakter inden for rammerne af den officielle portal for offentlige udbud med det formål at forebygge interessekonflikter i forbindelse med udbudsprocedurer. III.Mediepluralisme og mediefrihed Ytringsfriheden er forankret i Maltas forfatning og i loven om den europæiske konvention (kapitel 319 i Maltas lovsamling). Medie- og injurieloven af 14. maj 2018 ophævede presseloven fra 1974 og førte til en overordnet set positiv revision af injurielovene. Radio- og TV-myndighedens sammensætning, udnævnelses- og afsættelsesprocedurer og uafhængighed samt dens grundlæggende funktioner er fastsat i forfatningen. Loven om informationsfrihed fastsætter de retlige rammer for adgang til oplysninger, som de offentlige myndigheder ligger inde med. Der blev vedtaget lovgivning i 2020 med henblik på at gennemføre direktivet om audiovisuelle medietjenester i maltesisk ret. Ændringer af den maltesiske lov om radio- og fjernsynsvirksomhed har ikke medført forandringer til styrkelse af radio- og TV-myndighedens uafhængighed og funktion. Medlemmerne af radio- og TV-myndigheden udnævnes af præsidenten på råd fra premierministeren og efter samråd med lederen af oppositionen. Selv om myndighedens fem bestyrelsesmedlemmer alle er politisk udnævnte, og eftersom myndigheden har klart definerede juridiske ansvarsområder og generelt sikrer gennemsigtighed med hensyn til sine aktiviteter, anses myndighedens uafhængighed og effektivitet i observatoriet for mediepluralisme (MPM) 2021 som værende forbundet med en lav risiko. Lov nr. LVI af 2020, som ændrede loven om radio- og fjernsynsvirksomhed for at bringe den i overensstemmelse med direktivet om audiovisuelle medietjenester, har ikke medført en forandring i radio- og TV-myndighedens uafhængighed. Der er fortsat betænkeligheder med hensyn til politiske partiers ejerskab af og indflydelse på arbejdet i flere medieforetagender og radio- og TV-selskaber. De to største politiske partier, der er repræsenteret i parlamentet, ejer, kontrollerer eller forvalter en række maltesiske medieforetagender og radio- og TV-selskaber, herunder onlinenyhedsportaler. Ifølge MPM 2021 betyder dette forhold, at disse to partier aktivt bidrager til at forme arbejdsmiljøet for journalister, mens deres medieforetagender har stor indflydelse på den offentlige diskurs. Dette resulterer i, at mediernes politiske uafhængighed i MPM 2021 endnu en gang anses for at udgøre en akut høj risiko i landet. Som angivet i MPM 2020 og gentaget i udgaven fra 2021 overvåger og regulerer radio- og TV-myndigheden hovedsagelig public service-medier (dvs. public service-radio- og TV-spredningsvirksomhed), men tillader reelt de to andre primære radio- og TV-selskaber — som er ejet af henholdsvis Partit Laburista og Partit Nazzjonalista — at styre deres redaktionelle indhold. I lyset af denne situation er der anlagt en forfatningssag for at anfægte et forbehold i afsnit 13, del 2, i loven om radio- og fjernsynsvirksomhed og tilsynsmyndighedens anvendelse af dette forbehold, som konsoliderer et polariseret medielandskab. Der blev foretaget mindre ændringer af vedtægterne for det maltesiske journalistinstitut (IGM). IGM, den professionelle journalistorganisation i landet, som blev grundlagt i 1989, godkendte enstemmigt en række ændringer af dens vedtægter (herunder et øget antal bestyrelsesmedlemmer og yderligere undersøgelse af dens finanser), som kommissæren for frivillige organisationer havde foreslået. Selv om det i MPM 2020 blev påpeget, at instituttet generelt ikke anses for effektivt til at sikre redaktionel uafhængighed, anfører MPM 2021 en ændring i tilgangen i løbet af det seneste år, hvor instituttet er blevet mere åbent omkring sine medlemmers behov samt proaktiv med hensyn til at tackle de hindringer, som journalister møder i forbindelse med udførelsen af deres opgaver.

Der er ikke sket nogen udvikling i gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab, og der er ikke planlagt nogen lovændringer. Radio- og TV-myndigheden indsamler oplysninger om ejerskab af medieforetagender, men der er ingen forpligtelse til at gøre disse let tilgængelige for offentligheden. I betragtning af mediemarkedets relativt beskedne størrelse er offentligheden i vid udstrækning klar over, hvem der ejer medieforetagenderne i landet. MPM 2021 fastholder derfor sin mellemhøje risikoscore for så vidt angår gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab. Loven om radio- og fjernsynsvirksomhed indeholder specifikke begrænsninger for at forhindre en høj grad af horisontal koncentration af ejerskab i den audiovisuelle mediesektor. Manglen på fuldstændige data gør det imidlertid vanskeligt at foretage en fuldstændig vurdering. Manglen på retlige rammer for statslig annoncering giver fortsat mulighed for misbrug fra både regeringens og de enkelte politikeres side. Dette fremgår af undersøgelser foretaget af Maltas kommissær for standarder i det offentlige liv vedrørende tildelingen af offentlige midler til påstået politisk annoncering i trykte medier foretaget af en siddende regeringsminister. Udkastet til retningslinjer for statslig annoncering og reklamemateriale blev udsendt for første gang af kommissæren for standarder i det offentlige liv i juni 2021 og afventer høring . I april 2020 indførte Malta Enterprise en støtteordning for udbydere af nyhedsmedier for at afbøde de negative virkninger af covid-19-pandemien. Ordningen, gennem hvilken der i februar 2021 var blevet fordelt lidt over 1,2 mio. EUR, havde til formål at hjælpe medieoperatører, der beskæftiger mindst fire journalister på fuld tid, og som leverer daglige nyhedstjenester. Flere store uafhængige mediehuse har forsvaret ordningen. Andre interessenter, herunder visse andre uafhængige mediehuse og -foretagender, har bemærket, at ordningen manglede gennemsigtighed med hensyn til de kriterier, der blev anvendt til at fastsætte de tildelte beløb, og at den var udformet på en måde, der ville gavne mediehuse, der ejes af de politiske partier. Ifølge MPM 2021 er flere anmodninger om informationsfrihed på området forblevet ubesvarede. I MPM 2021 fastholdes risikoen for statslig regulering af ressourcer og støtte i mediesektoren på baggrund af ovenstående til at være middelhøj. Regeringen har iværksat en gennemgang af de retlige rammer for adgang til oplysninger, som de offentlige myndigheder ligger inde med. I loven om informationsfrihed fastslås det, at maltesiske statsborgere, EU-borgere og personer, der har opholdt sig i Malta i en periode på mindst fem år, er berettigede til at anmode om adgang til oplysninger, som offentlige myndigheder ligger inde med. Ethvert afslag på adgang skal begrundes og kan påklages. Journalister, NGO'er og MPM 2021 har rapporteret tilfælde, hvor journalister vedvarende stødte på vanskeligheder, da de anmodede om en sådan adgang, i form af direkte afvisning, betydelige forsinkelser og manglende svar. IGM har endvidere påpeget, at offentlige myndigheder i første omgang normalt nægter fuld adgang til oplysninger og data, samtidig med at de også giver udtryk for bekymring med hensyn til håndteringen af visse pressekonferencer i forbindelse med covid-19, hvor journalisters spørgsmål ikke blev gengivet. Derfor er risikoen i MPM 2021 blevet forhøjet betydeligt for dette område, selv om risikoen fortsat ligger på et middelhøjt niveau. Regeringen har meddelt, at der i januar 2021 i lyset af Grecos anbefalinger om spørgsmålet blev iværksat en uafhængig undersøgelse for at undersøge spørgsmålet. Den offentlige undersøgelse, der blev indledt for at fastslå, om staten bærer et ansvar for de omstændigheder, der førte til mordet på journalisten Daphne Caruana Galizia, fortsatte med afhøringer af vidner . I løbet af 2020 og 2021 pegede den offentlige undersøgelse på, hvad nogle interessenter betegnede som foruroligende tilfælde af politisk indblanding, politidække og hemmelige aftaler med kriminelle. I et indlæg til den offentlige undersøgelse, der er udarbejdet af den internationale organisation for ytringsfrihed Article 19, og som støttes af flere internationale pressesammenslutninger, konkluderes det, at hvis undersøgelsens mandat afsluttes, og dens anbefalinger gennemføres, kan den danne vigtig præcedens for at opnå retfærdighed for journalister på globalt plan, og det tilføjes, at undersøgelsesarbejdet er afgørende for at sikre erstatning til ofret, hendes familie og det maltesiske samfund. Journalister står fortsat over for en række udfordringer i forbindelse med udøvelsen af deres erhverv. Dette er blevet bekræftet af journalister, IGM, observatoriet for mediepluralisme og NGO'er, selv om der i MPM 2021 er registreret en lille nedgang i risikoen sammenlignet med MPM 2020. Europarådets platform til fremme af beskyttelse af journalistik og journalisters sikkerhed rapporterede i 2020 om to nye indberetninger, som endnu ikke er løst, vedrørende en britisk-aserbajdsjansk forretningsmands indledning af SLAPP-retssager mod fem maltesiske medieforetagender og den påståede bestikkelse af en Times of Malta-journalist. Begge indberetninger vedrører henholdsvis undersøgende journalistik udført af Daphne Caruana Galizia og straffesager i forbindelse med mordet. IGM har udtrykt bekymring med hensyn til, hvad instituttet betegner som en normalisering af det at gøre nar ad og håne journalister på de sociale medier. IV.Andre institutionelle spørgsmål vedrørende den demokratiske kontrol og balance Malta er en parlamentarisk republik med lovgivningsbeføjelser i repræsentanternes hus, som er et etkammerparlament, der vælges for en periode på fem år. Den udøvende magt varetages af præsidenten, som vælges af parlamentet, og af kabinettet under premierministeren. Alle regeringens ministre, herunder premierministeren, skal være medlem af parlamentet. Forfatningssager behandles af forfatningsdomstolen. I henhold til forfatningen etableres en række uafhængige myndigheder, herunder ombudsmandens kontor. Den demokratiske kontrol og balance i proceduren for udnævnelse og afsættelse af Maltas præsident blev styrket. I henhold til den reform, der blev vedtaget i juli 2020, vælges Maltas præsident med to tredjedeles flertal i parlamentet i stedet for simpelt flertal. Dette er i overensstemmelse med Venedigkommissionens udtalelser, som ikke desto mindre også opfordrede til at indføre en mekanisme til bekæmpelse af dødvande, som i øjeblikket mangler. Desuden kræver afsættelsen af præsidenten nu et flertal på to tredjedele i parlamentet, og beslutningen skal træffes på grundlag af en dokumenteret manglende evne til at udføre funktionerne i embedet eller "påvist embedsmisbrug". Venedigkommissionen hilste reformen velkommen, men anbefalede, at præsidenten bør have ret til at appellere til forfatningsdomstolen mod en sådan påstået fejladfærd, ideelt set inden den endelige afstemning i parlamentet. Ombudsmandens styrkede rolle kan udbygges yderligere, og lovforslaget om oprettelse af en national menneskerettighedsinstitution drøftes stadig i parlamentet. Ved en reform, der blev vedtaget i juni 2020, blev der indført regler om udnævnelse, suspension og afskedigelse af ombudsmanden på forfatningsniveau. I sin udtalelse fra oktober 2020 hilste Venedigkommissionen reformen velkommen, samtidig med at den fremsatte en række yderligere anbefalinger, navnlig anbefaling af, at ombudsmanden har ret til domstolsprøvelse af afgørelsen om hans afskedigelse på grund af "påvist embedsmisbrug". Den siddende ombudsmand beklagede den manglende høring om reformen, samtidig med at han fremsatte forslag til yderligere styrkelse af ombudsmandskontoret. Desuden udtrykte ombudsmanden bekymring over den manglende opfølgning på hans anbefalinger og foreslog, at parlamentet bør være forpligtet til at drøfte de indgivne udtalelser. Mandatet for den nuværende ombudsmand udløb den 21. marts 2021, men der var på datoen for offentliggørelsen af denne rapport endnu ikke udpeget en efterfølger. Parlamentet drøfter stadig forslaget om at oprette en national menneskerettighedsinstitution som foreslået i 2019. Der er vedtaget en forfatningsreform vedrørende udnævnelser til visse uafhængige udvalg. Reformen blev vedtaget den 24. marts 2021 og indeholder bestemmelser om, at beføjelserne i forbindelse med udnævnelsen af en række uafhængige udvalg nu tildeles ministerkabinettet i stedet for premierministeren. Venedigkommissionen hilste reformen velkommen som et positivt skridt og fremsatte anbefalinger med hensyn til den nøjagtige formulering, der skal anvendes i denne henseende. Venedigkommissionen gentog også sin anbefaling om at styrke udnævnelsesprocedurerne for valgkommissionen, public service-kommissionen og radio- og TV-myndigheden. Regeringen har planer om at drøfte dette spørgsmål inden for rammerne af forfatningskonventet. På grund af den nuværende covid-19-pandemi er tidspunktet for konventet endnu ikke fastlagt. Civilsamfundsorganisationer har understreget behovet for information om tidspunktet for, processen bag og deltagelsen i konventet. De reformer, der blev foreslået i 2020 med hensyn til udnævnelse af personer, der varetager de øverste administrative funktioner inden for offentlig forvaltning, blev vedtaget. Den 24. marts 2021 blev der vedtaget en ændring, der skabte et klart grundlag for udnævnelse af tillidspersoner. En yderligere ændring, som blev vedtaget den 24. maj 2021, sikrer, at kommissionen for offentlige tjenester, som er et uafhængigt forfatningsmæssigt organ, retter henstillinger til republikkens præsident om udnævnelse og afsættelse af departementschefer på grundlag af klare og forud fastsatte krav. Disse ændringer har til formål at følge anbefalinger fra Venedigkommissionen og Greco. Der er behov for at sikre en konsekvent opfølgning af forfatningsdomstolens afgørelser i tilfælde af forfatningsstridige love. Forfatningsdomstolens afgørelser har i henhold til den maltesiske forfatning ikke virkning erga omnes. Love, der blev erklæret forfatningsstridige, forbliver i kraft, indtil parlamentet ophæver dem. Venedigkommissionen konkluderede, at parlamentet i praksis ikke synes konsekvent at sikre en sådan opfølgning, og anbefalede i den forbindelse at indføre en forpligtelse for parlamentet til inden for en begrænset tidsramme at ophæve eller ændre bestemmelser, der er fundet forfatningsstridige. Der er i øjeblikket ikke planlagt nogen initiativer til at løse dette problem. I forbindelse med forfatningskonventet ville man kunne tage overvejelser om parlamentets rolle op. Venedigkommissionen gentog anbefalingerne vedrørende parlamentet, navnlig for at sikre tilstrækkelig forskningskapacitet for de enkelte parlamentsmedlemmer, uafhængig juridisk rådgivning til sådanne medlemmer og sikring af, at medlemmer af parlamentet bliver mindre afhængige af regeringsstillinger. Regeringen meddelte i denne henseende, at den i forbindelse med forfatningsreformen havde til hensigt at drøfte, om parlamentsmedlemmer bør have mulighed for at vælge mellem fuldtids- eller deltidsarbejde. Der er drøftelser i gang om tildeling af yderligere midler til hver enkelt parlamentarisk gruppes ansættelse af forskningsmedarbejdere. Der er fortsat udfordringer i lovgivningsprocessen med hensyn til den begrænsede anvendelse af evidensbaserede instrumenter og effektiviteten af offentlige høringer. Tidligere bekymringer over den begrænsede anvendelse af offentlige høringer gælder fortsat med hensyn til de reformer, der blev vedtaget i juni 2020. Civilsamfundsorganisationerne har også givet udtryk for bekymring over manglen på høringer om lovgivning, der påvirker deres funktion. Den platform for e-deltagelse, som regeringen er i færd med at udvikle, skal anvendes til at gennemføre offentlige høringer. Der blev fortsat vedtaget foranstaltninger til imødegåelse af covid-19-pandemien. Loven om folkesundhed giver myndigheden med ansvar for folkesundheden beføjelse til at erklære en undtagelsestilstand for folkesundheden, uden at det er nødvendigt at fastsætte dens varighed. Samme lov giver myndigheden beføjelse til at udstede, ændre eller tilbagekalde afgørelser i tilfælde af epidemier og smitsomme sygdomme. Disse beføjelser blev gjort gældende mere end 55 gange fra juni til december 2020 og to gange (januar og februar) i 2021.. Forskrifter og påbud, der udstedes under undtagelsestilstande for folkesundheden, kan underkastes parlamentets kontrol. Civilsamfundsorganisationer har udtrykt bekymring over adgangen til finansiering og den rolle, som kommissæren for frivillige organisationer spiller. Civilsamfundets råderum anses for at være indsnævret, herunder i lyset af betingelserne for journalister. Civilsamfundsorganisationer spiller en aktiv rolle i den offentlige debat. De har imidlertid givet udtryk for bekymring over de nye regler om fundraisingaktiviteter, der blev vedtaget i september 2020, da de anses for at skabe en dobbelt hindring for foreningers udførelse af deres aktiviteter og giver kommissæren for frivillige organisationer urimelige skønsbeføjelser til at nægte at give tilladelse til at fungere som fundraisere. Civilsamfundsorganisationer har udtrykt bekymring for, at kommissærens handlinger kan være politisk motiverede. I 2020 var der indført forskellige ordninger, herunder en nødfond, der blev oprettet i 2020 for at hjælpe frivillige organisationer med at overvinde udfordringerne som følge af covid-19-pandemien, og som blev forlænget indtil marts 2021 og tilført yderligere 150 000 EUR. Mere end 120 nonprofitgrupper nød godt af den første fase af ordningen, der blev lanceret i maj 2020, med en finansiering på 125 000 EUR. Den 1. juli 2021 trådte kommissæren for frivillige organisationer tilbage. Bilag I: Liste over kilder i alfabetisk rækkefølge* * Listen over indkomne bidrag i forbindelse med høringen om rapporten om retsstatssituationen 2021 kan findes på https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Advokatkammeret (2020), pressemeddelelse af 14. maj 2020, ( https://www.avukati.org/2020/05/14/press-release-chamber-of-advocates-may-14-2020/ ). Advokatkammeret (2021) A Position Paper of the Chamber of Advocates — Bill 198- the Supremacy of the Constitution and due process—, 10 March 2021 ( https://www.avukati.org/2021/03/10/bill-198-the-supremacy-of-the-constitution-and-due-process/ ). Advokatkammeret (2021), MFSA Consultation on new CSP Rulebook. Chamber of Advocates Feedback and Position Paper ( https://www.avukati.org/wp-content/uploads/2021/01/Chambers-response-MFSA-consultation-CSP-Rulebook.pdf ). Article 19 (2021), Public Inquiry into the assassination of Daphne Caruana Galizia. Written submission, 31. marts 2021( Submission to Public Inquiry (mfrr.eu) ). BBC (2021), Malta golden passports: "Loopholes" found in citizenship scheme af 22. april 2021, ( https://www.bbc.com/news/world-europe-56843409 ). Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media pluralism monitor 2021 ( https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021/ ). Civicus, Monitor tracking civic space — Malta ( https://monitor.civicus.org/country/malta/ ). Den maltesiske regering (2021), National Anti-Fraud and Corruption Strategy ( https://parlament.mt/media/112436/national-anti-fraud-and-corruption-strategy_en.pdf ). Det maltesiske parlament (2021), Paper Laid No.: 6624, National Anti-Fraud and Corruption Strategy published by the Office of the Prime Minister, dated May 2021 ( https://parlament.mt/en/paper-laid/?id=34616 ). Domstolens dom af 20. april 2021, Repubblika v Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311. Europarådet: Consultative Council of European Judges (2016), Opinion No. 19 on the role of Court Presidents ( https://www.coe.int/en/web/ccje/avis-n-19-sur-le-role-des-presidents-de-tribunaux ). Europarådet: Ministerkomitéen (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Europarådet: Ministerkomitéen (2016), Recommendations and Declarations of the Committee of Ministers of the Council of Europe in the field of media and information society, ( https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=0900001680645b44 ). Europarådet: Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists, ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom ). Europarådet: Venedigkommissionen (2020), CDL-AD(2020)019-e Opinion of 8 October 2020 on Malta — Opinion on ten Acts and bills implementing legislative proposals subject of Opinion CDL-AD(2020)006 ( https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)019-e ). Generaldirektoratet for Kommunikation (2020), Flash Eurobarometer-undersøgelse 482: Businesses' attitudes towards corruption in the EU. Generaldirektoratet for Kommunikation (2020), Særlig Eurobarometerundersøgelse 502: Corruption. Greco (2019), Fifth Evaluation Round — Evaluation Report on Malta on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies. Journalister uden Grænser — Malta ( https://rsf.org/en/taxonomy/term/150 . Kommissionen (2020), rapport om retsstatssituationen, landekapitlet om retsstatssituationen i Malta.

Kommissionen (2021), EU's resultattavle for retlige anliggender. Kommissæren for standarder i det offentlige liv (2021), Sag K/028, Allocation of public funds for alleged political advertising in print media, case report ( https://standardscommissioner.com/wp-content/uploads/Commissioner-for-Standards-case-report-K028.pdf ). Maltas parlamentariske ombudsmand (2020), Annual Report 2019 ( https://www.ombudsman.org.mt/category/annual-reports/ ). Repubblika (2020), pressemeddelelse nr. 117/2020 ( Stqarrija PR 117/2020 - Repubblika ). Repubblika (2021), pressemeddelelse nr. 34/2021, Reply to the Commissioner for Voluntary Organisations, 16. marts 2021 ( https://repubblika.org/press-release/reply-commissioner-voluntary-organisations-remarks-press/ ). Repubblika (2021), pressemeddelelse nr. 52/2021, We congratulate four people who will be appointed to serve as judges in the Superior Courts of Malta. We wish them wisdom and courage to do work without looking anyone in the face, 15. april 2021 ( https://repubblika.org/press-release/we-congratulate-four-people-who-will-be-appointed-to-serve-as-judges-in-the-superior-courts-of-malta-we-wish-them-wisdom-and-courage-to-do-work-without-looking-anyone-in-the-face/ ). Sammenslutningen af dommere og dommerfuldmægtige i Malta (2021), pressemeddelelse af 11. februar 2021 (artikel om pressemeddelelsen) Government urged to issue a call for more magistrates (timesofmalta.com) ). Times of Malta (2021), "Exposed: the great residency sham to obtain a Maltese passport", 22. april 2021 ( https://timesofmalta.com/articles/view/exposed-the-great-residency-sham-to-obtain-a-maltese-passport.866220 ). Transparency International (2021), Corruption Perceptions Index 2020. Bilag II: Landebesøg til Malta: Kommissionens tjenestegrene afholdt i april 2021 virtuelle møder med: ·Aditus Foundation ·Advokatkammeret ·Afdelingen for interne revisioner og undersøgelser ·Daphne Caruana Galizia Foundation ·Den parlamentariske ombudsmands kontor — Malta ·Den øverste retspræsident og medlemmer af domstolsstyrelsen ·Det maltesiske journalistinstitut ·Det permanente udvalg til bekæmpelse af korruption

·Industriretten ·Kommissionen for offentlige tjenester ·Kommissæren for information og databeskyttelse ·Kommissæren for standarder i det offentlige liv ·Lovin Malta ·Maltas radio- og tv-myndighed ·Ministeriet for retfærdighed, lighed og forvaltning ·Politiet: Afdelingen for efterforskning af økonomisk kriminalitet ·Prof. Justin Borg-Barthet ·Repubblika ·Rigsadvokaturen ·Rigsrevisoren ·Sammenslutningen af dommere og dommerfuldmægtige i Malta ·Statsadvokaten ·Statssekretariatet * Kommissionen mødtes også med følgende organisationer på en række horisontale møder: ·Amnesty International ·Center for Reproductive Rights ·CIVICUS

·Civil Liberties Union for Europe ·Civil Society Europe ·Conference of European Churches ·EuroCommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·European Centre for Press and Media Freedom ·European Civic Forum ·European Federation of Journalists ·European Partnership for Democracy ·European Youth Forum ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·International Commission of Jurists ·International Federation for Human Rights ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN) ·International Press Institute ·Netherlands Helsinki Committee ·Open Society European Policy Institute