KOVMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(91) 95 ende I i g udg. 
Bruxelles, den 30. april 1991 
KOMMISSIONENS RAPPORT 
TIL RÅDET 
OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM DET EUROPÆISKE TURISTÅR 

RESUME 
1. INDLEDNING 
I sin beslutning om lettelse, fremme og finansiering af turismen af 
22. Januar 1988 gjorde Europa-Parlamentet opmærksom på turistsektorens 
samlede betydning for europæisk økonomi og på, at Fællesskabet måtte del­
tage mere aktivt. I punkt 7 i denne beslutning foreslog Europa-Parlamentet, 
at 1990 erklæres for Det Europæiske ReJsear. 
Kommissionen tilsluttede sig dette forslag og forelagde det derefter for 
Rådet. Den 21. december 1988 besluttede Rådet bl.a. at erklære 1990 for Det 
Europæiske Turistår og at oprette et styringsudvalg. 
EFTA-1 andene opfordredes til at deltage i turiståret. 
Ministrene fastlagde i deres afgørelse følgende mål: 
at forberede virkeliggørelsen af et fællesskab uden indre grænser 
gennem udnyttelse af turismens formidlende og kontaktskabende funktion 
i forbindelse med, at der skabes et Borgernes Europa 
at understrege turisterhvervets økonomiske og sociale betydning, bl.a. 
i forbindelse med regionalpolitikken og oprettelsen af nye arbejds­
pladser . 
For at nå disse mål besluttede Rådet at igangsætte og støtte koordinerede 
foranstaltninger, der gennemføres af Fællesskabet, medlemsstaterne og 
private organisationer inden for turistsektoren, navnlig med henblik på 
at anspore medlemsstaternes borgere, navnlig de unge, til at få et 
bedre kendskab til kultur og levevis i de øvrige medlemsstater 
at fremme en bedre tidsmæssig og geografisk spredning af turismen med 
skyldigt hensyn til miljøet, navnlig ved at tilskynde til en spredning 
af ferierne og ved at udvikle alternativer til masseturismen, nye 
turistmål og nye former for turisme 
at fremme turismen medlemsstaterne imellem, navnlig ved at lette de 
rejsendes frie bevægelighed, samt at fremme turismen i Europa fra 
tredjelande. 
2. TILRETTELÆGGELSE OG BUDGET 
For at organisere og koordinere turiståret blev der under kontoret 
vedrørende turisme i Kommissionens generaldirektorat XIII oprettet en 
forvaltningsenhed sammensat af eksperter fra medlemsstaterne og af 
konsulenter. Et net af kontaktpersoner arbejdede på halvtid i Kommissionens 
kontorer i 11 lande og bistod forvaltningsorganet. 
Turiståret forvaltedes af de nationale udvalg og af et styringsudvalg 
sammensat af de ansvarlige fra de 18 landes nationale udvalg og de 
europæiske brancheforeninger. 
I Kommissionens afgørelse fastsættes tre typer foranstaltninger, nemlig 
foranstaltninger uden økonomisk virkning for Fællesskabets budget: PR 
for logo, prisreduktion på transportmidler og indkvarteringsfaciIiteter 
i lavsæsonen. 
Foranstaltninger, der delvis finansieres over Fællesskabets budget: 
Samfinansiering af nationale og fælleseuropæiske forsøgsprojekter med 
henblik på at fremme turismen uden for højsæsonen, ungdomsturisme, 
turisme i landdistrikter, turisme med kulturelt sigte, social turisme 
og andre former for turisme. Kommissionen godkendte 269 projekter af de 
over 600, der blev indsendt, svarende til et beløb på 3 599 870 ECU. 
Foranstaltninger, der finansieres fuldt ud over EF-budgettet: Konkur­
rencer, informations- og reklamekampagner, administrative udgifter og 
reklamemateriale med logoet for Turiståret, officielle højtideligheder, 
publikationen Euroturisme. 
3. INFORMATIONS- OG REKLAMEKAMPAGNER FOR TURISTÅRET 
Et væsentligt aspekt var en informations- og reklamekampagne for turist­
året, der stod mål med intentionerne. Informations- og reklamekampagnerne 
omfattede: Udsendelse af informationsmateriale, Public Relations og kontakt 
med pressen, sponsoring, konkurrencer, månedlige temaaktiviteter, turist­
udstillinger og luftballonturneen. 
Ved Årets begyndelse blev uddelt store mængder reklamemateriale i logoets 
farver på 13 sprog i de 18 deltagerlande. 
Via pressen og øvrige medier blev der til europæiske udgivere af turist­
tidsskrifter og til Journalister akkrediterede ved De Europæiske Fælles­
skaber udsendt meddelelser om de væsentligste foranstaltninger i forbin­
delse med Turiståret, ligesom de modtog informationsbrochuren Euroturisme, 
der udarbejdedes af forvaltningsenheden. 
American Express' sponsoring omfattede tre aspekter, undersøgelser, reklame 
og konferencer. 
De nationale udvalg arrangerede 10 europæiske konkurrencer. Herved beløn­
nedes følgende: Den bedste plakat, den bedste stil, den bedste under­
søgelse, den bedst vedligeholdte landsby, den reneste by, det bedste 
fotografi, det bedste udstyr for handicappede, den bedste vin, det bedste 
måltid, det bedste initiativ for ældre. Ved disse konkurrencer opmuntredes 
der til europæisk samarbejde, idet deltagere fra 18 lande, især unge, blev 
inddraget. 
Der afholdtes ligeledes månedlige arrangementer vedrørende bestemte emner i 
de forskellige deltagende lande. Formålet hermed var at fremdrage en be­
stemt friluftsaktivitet som f.eks. ridning, fiskning, cykling eller turisme 
i landdistrikter. 
Der blev udarbejdet et program for deltagelse i turistudstillinger for i 
størst muligt omfang at udbrede kendskabet til Turiståret og etablere 
kontakter med fagkredse inden for turisme. Således havde turiståret en 
stand på 15 turistudstillinger. 
Endelig arrangerede Kommissionen en stor europæisk turné (over 30 arrange­
menter) for 2 luftballoner i turistårets farver. Den varede i 4 måneder, 
18 lande deltog, og formalet var at fremme kendskabet til turiståret i 
medierne samt hos offentligheden og opinionsdannere. 
4. PRIORITEREDE FORANSTALTNINGER OG UDVIKLING AF ALTERNATIVE TURISTFORMER 
I Rådets afgørelse peges der på nødvendigheden af, at medlemsstaterne og 
private organisationer koordinerer deres indsats, således at medlems­
staternes borgere og især de unge får bedre kendskab til de øvrige EF-
I åndes kultur og levevis og udviklingen af alternative tur istformer, EF-
borgernes turisme i andre EF-1 ånde og turismen fra tredjelande fremmes. 
Disse turistformer blev i stort omfang fremmet ved hjælp af samfinansierede 
projekter, der er turistårets hovedidé, opdelt efter følgende temaer: 
Social turisme, ungdomsturisme, turisme med kulturelt sigte, turisme i 
landdistrikter og turisme og miljø. I videst muligt omfang sondres der ved 
analysen af disse projekter og initiativer mellem oplysnings- og reklame­
kampagner, forsøgsprojekter og foranstaltninger med mere langsigtede virk­
ninger . 
Inden for ungdomsturismen har de 40 udvalgte projekter vist, at den unge 
del af befolkningen i stadig højere grad er interesseret i at få kendskab 
til de forskellige kulturer og måder at leve på i Europa og i aktiv ferie. 
Eurotrain-projektet medførte den mest vellykkede udveksling af unge i dette 
turistår. Her samledes over 100 studerende fra 27 lande i et tog, der 
besøgte 10 øst- og vesteuropæiske byer. 
Turisme med kulturelt sigte mødte ligeledes stor interesse, især som følge 
af reklamekampagnerne for europæiske kul turruter som Santiago de 
Campostela-vejen, barokvejen og den keltiske vej i Europa. 
Der har kun været begrænset interesse for den sociale turisme sandsynligvis 
på grund af et definitionsproblem. Der blev dog taget en række meget 
interessante initiativer til fordel for enlige forældre, handicappede og 
ældre. Konferencen "Tourism for All" betyder et første skridt i retning af 
europæisk samarbejde omkring forbedring af handicappedes adgang til udstyr. 
De organisationer, der arbejder for fremme af turismen i landdistrikter, 
tog i løbet af turiståret mangfoldige initiativer både i form af nationale 
og fælleseuropæiske projekter og ved tilrettelæggelse af konferencer. 
Arrangørerne af denne form for turisme er indstillet på at øge 
professionalismen og at give turismen i landdistrikter i Europa en ny 
dimension. 
Hensynet til miljøet ved udviklingen af turismen har været et vigtigt 
aspekt i forbindelse med Turiståret. Talrige forsøgsprojekter har bidraget 
til forberedelse og fremme af en skånson og "økologisk" turisme, samt til 
bevidstgørelse af turistfaget om betydningen af at bevare miljøet ved 
udviklingen af tur istinfrastrukturer og -ydelser. Der er oprettet infor­
mationsnet med henblik på udveksling af erfaringer på dette område, der 
prioriteres højt i flere medlemsstater. 
5. SAMARBEJDE MELLEM EF OG EFTA UNDER TURISTÅRET 
Under Det Europæiske Turistår har EFTA-1 andene samarbejdet med de 12 EF-
lande. Dette samarbejde viste sig meget frugtbart og det påtænkes 
videreført på grundlag af forhandlinger, der snarest skal føres. 
6. KONKLUSION 
Det Europæiske Turistår har klart været et år med mange forskellige og 
forskelligartede initiativer. 
Ved turistårets start opstod forskellige vanskeligheder som følge en for 
kort forberedelsestid, utilstrækkeligt personale ansat for sent og et 
begrænset budget. Som følge af at der måske har været sat for mange 
aktiviteter i gang på alt for forskellige områder, har det været vanskeligt 
at styre hver enkelt tilfredsstillende og informere den brede offentlighed 
derom. Turiståret har fået en uens opbakning i deltagerlandene på grund af 
de nationale udvalgs ofte meget begrænsede midler. 
På trods af disse forbehold med hensyn til Turistårets tilrettelæggelse har 
dets indhold og omfang klart skabt interesse og røre både hos offentlige og 
private inden for turistbranchen. Turiståret har vist, hvor forskelligartet 
og kompleks turistsektoren er, og Kommissionen har kunnet tage forskellige 
temaer op på grundlag af konkrete projekter især alternative rejseformer 
t i I massetur ismen. 
Desuden har Kommissionen og rejsearrangørerne kunnet etablere mange kon­
takter med ansvarlige for turismen ikke blot i Det Europæiske Fællesskab og 
EFTA, men også i de central- og østeuropæiske lande. Samarbejdet med disse 
lande er absolut nødvendigt for, at Fællesskabets fremtidige foranstalt­
ninger på turistområdet kan forløbe tilfredsstillende. 
1-
KOMMISSIONENS RAPPORT 
TIL RÅDET 
OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM DET EUROPÆISKE TURISTÅR 
- 2 -
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber ønsker at rette en tak til 
alle, der har gjort en indsats i forbindelse med Det Europæiske Turistår, 
og specielt til de nationale udvalg og kontaktpersonerne for Turiståret, 
som har medvirket ved udarbejdelsen af denne rapport. 
- 3 -
INDHOLD 
FORORD 
1. INDLEDNING 
1.1. Baggrund 
1.2. Målsætninger 
2. TILRETTELÆGGELSE OG BUDGET 
2.1. TiIrettelæggelse 
2.2. Budget 
2.2.1. Foranstaltninger uden økonomisk virkning for Fællesskabets 
budget 
2.2.2. Foranstaltninger, der delvis finansieres over 
Fællesskabets budget 
2.2.3. Foranstaltninger, der finansieres fuldt ud over 
EF-budgettet 
REKLAME FOR TURISTÅRET 
3.1. Anvendelse af Tur i stars logoet 
3.2. Reklamemateriale 
3.3. Presse og public relations 
3.4. Sponsoring 
3.5. Konkurrencer 
3.6. Månedsaktiviteter 
3.7. Turistmesser 
3.7.1. Stande 
3.7.2. Andre aktiviteter 
3.7.3. Kontakter med pressen 
3.7.4. Konferencer i forbindelse med messerne 
3.7.5. Evaluering 
3.7.6. Perspektiver på europæisk plan 
3.8. Turistårets store ballontur 
- 4 -
4. PRIORITEREDE FORANSTALTNINGER OG UDVIKLING AF ALTERNATIVE FORMER FOR 
TUR ISME 
4.1. "Social turisme" 
4.1.1. Projekter 
4.1.2. Konkurrence 
4.1.3. Konklusioner og henstillinger 
4.2. Ungdomsturisme 
4.2.1. Projekter 
4.2.2. Konklusion 
4.3. Turisme med kulturelt sigte 
4.3.1. Betydningen af turisme med kulturelt sigte 
4.3.2. Projekter på kort sigt 
4.3.3. Foredrag 
4.3.4. Europæiske kulturruter og ruter over et bestemt kulturtema 
4.3.5. Konklusioner 
4.4. Turisme i landdistrikter 
4.4.1. Reklamefremstød 
4.4.2. Pilotprojekter 
4.4.3. Langsigtede projekter 
4.4.4. Konklusion 
4.5. Tur isme og mi IJø 
4.5.1. Turistårets målsætninger på det miljømæssige område 
4.5.2. Klassifikation 
4.5.3. Projekter i Det Europæiske Turistår 
4.5.4. Foranstaltninger på kort sigt 
4.5.5. Pilotprojekter 
4.5.6. Konferencer og seminarer 
4.5.7. Konklusion 
5 SAMARBEJDE MELLEM EF OG EFTA I FORBINDELSE MED DET EUROPÆISKE TURISTÅR 
6. KONKLUSION 
- 5 -
FORORD 
1990 var Det Europæiske Turistår. Dette var blevet beslutttet af 
Ministerrådet som svar på et forslag fra Europa-Parlamentet, der støttedes 
af Kommissionen. En række foreløbige rapporter er i årets løb blevet 
forelagt Rådet og Europa-Parlamentets medlemmer. 
Ved afslutningen af Det Europæiske Turistår fremlægger Kommissionen i 
henhold til artikel 7 i afgørelse 89/46/EØF en rapport om størstedelen af 
de gennemførte foranstaltninger. De beskrevne foranstaltninger skal være 
repræsentative, så det bliver muligt at drage en konklusion. 
Efter en kort omtale af beggrunden for Det Europæiske Turistår (ETA) og af 
dets målsætninger, vi i læseren finde en beskrivelse af de strukturer, der 
blev etableret for at kunne forvalte og tilrettelægge Turiståret, samt 
oplysninger om de budgetmidler, der blev stillet til rådighed for 
Kommissionen til dette formål. 
Størstedelen af rapporten omhandler imidlertid de aktiviteter, der har 
fundet sted i løbet af Turiståret. Det er indlysende, at det ikke har været 
muligt at medtage alt, og at det har været nødvendigt at foretage et valg 
for at kunne omtale de projekter, der er mest repræsentative for aktionen 
som helhed. 
I sin redegørelse for disse aktiviteter har Kommissionen bestræbt sig på at 
efterkomme Rådets afgørelse og så vidt muligt sondre mellem 
enkeltforanstaltninger, pilotprojekter og aktioner med virkning på længere 
sigt. 
Kommissionen følger stadig de initiativer, der iværksattes i løbet af ETA, 
og den er ligeledes fortsat i kontakt med de organer, der har deltaget i 
gennemførelsen af Turiståret. 
6 -
1. INDLEDNING 
1.1. Baggrund 
Den 22. Januar 1988 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om "lettelse, 
fremme og finansiering af turisme i EF". 
I denne beslutning stillede Parlamentet en række specifikke forslag og 
henledte opmærksomheden på turismens generelle betydning for den europæiske 
økonomi og på nødvendigheden af en mere aktiv EF-indsats. I punkt 7 i 
beslutningen foreslog Parlamentet, at 1990 blev erklæret for "Det 
Europæiske Rejseår". 
Forslaget blev taget op af Kommissionen, der forelagde det for Rådet ved 
udgangen af 1988 som et formelt forslag til afgørelse. Betegnelsen for året 
var imidlertid blevet let ændret og var nu "Det Europæiske Turistår", 
hvilket skulle understrege, at det ikke kun drejede sig om den enkelte 
rejsende, men om en hel sektor af vital betydning for Europa, således at 
også alle de, der var beskæftiget inden for sektoren, kunne involveres. 
Efter at Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg havde afgivet 
positiv udtalelse, besluttede Rådet den 21. december 1988: 
at erklære 1990 for "Det Europæiske Turistår" 
at afsætte et særligt beløb på 5.000.000 ECU til finansiering af 
akt ionen og 
at nedsætte et Styringsudvalg. 
Senere opfordrede det også EFTA-1 andene til fuldt ud at deltage i Det 
Europæiske Turistår. Herudover har Europarådet støttet Turiståret. 
Det skal bemærkes, at Rådets afgørelser kun gav Kommissionen tolv måneder 
til at forberede aktionen, hvilket er en meget kort frist. 
1.2. Målsætninger 
I det handlingsprogram, som blev vedtaget den 14. december 1988, 
understreges turismens betydning for virkeliggørelsen af det indre marked 
ved udgangen af 1992 og for skabelsen af et egentligt "Borgernes Europa". 
Rådets afgørelse var baseret på følgende betragtninger: 
a) Turisme i Europa gør det muligt for borgerne, og især for de unge, at 
få et større kendskab til kultur og levevis i EF-landene og dermed en 
større bevidsthed om den europæiske virkelighed. 
b) Turismen er en økonomisk sektor af vital betydning for Fællesskabet og 
dets medlemsstater, idet den repræsenterer ca. 5,5% af EF's BNP, 8% af 
husholdningernes forbrug og 4,5% af indtægterne og udgifterne i fremmed 
valuta. Sektoren beskæftiger 7.500.000 europæere, og dette tal er i 
- 7 -
øjeblikket stigende. Der er således tale om, at 6% af alle beskæftigede 
arbejder inden for turistsektoren. 
c) Turismen lider under den overdrevne koncentration at rejsende i 
højsæsonen, med en deraf følgende overbelastning af transport- og 
indkvateringsstrukturer, underudnyttelse af faciliteter og menneskelige 
ressourcer i lavsæsonen og risiko for forringelse af miljøet. Det er 
derfor absolut nødvendigt at tilskynde til en bedre udnyttelse af 
infrastrukturer og faciliteter. 
d) Europæisk Turisme har mistet markedsandele; over 10 år har der været 
tale om et fald på 10%. Det er således på tide at beskæftige sig med 
fremtiden inden for denne sektor ;og at overveje alternativer til 
masseturismen. 
I deres afgørelse definerede ministrene målsætningen for Året således: 
a) at forberede virkeliggørelsen af et Fællesskab uden indre grænser 
gennem udnyttelse af turismens formidlende og kontaktskabende funktion 
i forbindelse med, at der skabes et Borgernes Europa-, 
b) at understrege turisterhvervets økonomiske og sociale betydning, bl.a. 
i forbindelse med regionalpolitikken og oprettelsen af nye 
arbejdspladser. 
Med henblik herpå besluttede Rådet at iværksætte og støtte koordinerede 
aktioner gennemført af Fællesskabet, medlemsstaterne og private 
organisationer inden for turisme. Disse aktioner skulle specielt tage sigte 
på: 
at anspore medlemsstaternes borgere, navnlig de unge, til at få et 
bedre kendskab til kultur og levevis i de Øvrige medlemsstater, 
at fremme turismen medlemsstaterne imellem, navnlig ved at lette de 
rejsendes frie bevægelighed, samt at fremme turismen i Europa fra 
tredjelande, 
at fremme en bedre tidsmæssig og geografisk spredning af turismen med 
skyldigt hensyn til miljøet, navnlig ved at tilskynde til en spredning 
af ferierne og ved at udvikle alternativer til masseturismen, nye 
turistmål og nye former for turisme. 
- 8 -
2. TILRETTELÆGGELSE OG BUDGET 
2.1. Tilrettelæggelse 
EF-Kommissionen, der var klar over betydningen af Det Europæiske Turistår 
og over det kompleks af problemer, der ville opstå omkring 
tilrettelæggelsen heraf, oprettede en særlig forvaltningsenhed, der skulle 
tilrettelægge aktiviteterne og koordinere Turiståret. Denne enhed, der 
indgik i GD XXI 11's kontor for "Turisme", bestod af ansatte i 
Kommissionen, udlånte eksperter fra de nationale turistråd i syv af 
medlemsstaterne og i to af EFTA-landene samt ledende medarbejdere i Euro 
Conseil, et rådgivningsfirma inden for management, som Kommissionen 
tilknyttede projektet med det formål, at det skulle støtte gennemførelsen 
af aktiviteterne i Turiståret. De udlånte eksperter fra de nationale 
turistråd tildeltes deres funktioner, alt efter hvornår de kunne tiltræde, 
og den sidste af disse sluttede sig til holdet i begyndelsen af 1990. 
Fra februar 1990 blev forvaltningsenheden støttet af et net af 
kontaktpersoner, som ansattes til at arbejde på deltid i EF-Kommissionens 
kontorer i de øvrige medlemsstater (med undtagelse af Luxembourg). Disse 
kontaktpersoner deltog almindeligvis i møderne i de nationale 
turistårsudvalg, arbejdede med at fremme Det Europæiske Turistårs 
fælleseuropæiske målsætninger lokalt, lavede PR-arbejde for aktiviteterne 
på natinalt plan, tilrettelagde pressekonferencer og nationale 
reklamefremstød, ligesom de besvarede de talrige anmodninger om oplysnings-
og reklamemateriale, som indgik til Kommissionens kontor i medlemsstaterne. 
Såfremt dette net af kontaktpersoner og nationale eksperter havde været 
etableret i 1989, dvs. et år inden afviklingen af Det Europæiske Turistår, 
ville dette uden tvivl have øget Turistårets gennemslagskraft i 
medlemsstaterne, lettet tilrettelæggelsen af aktiviterne og ført til bedre 
resultater. 
Det Europæiske Turistår blev forvaltet af: 
ET STYRINGSUDVALG 
bestående af lederne af de nationale udvalg i de 18 lande, der deltog i 
Det Europæiske Turistår, dvs. EF's medlemsstater og EFTA-landene, og 
ledere af en række europæiske turistorganisationer, repræsenterende 
alle aspekter af sektoren. Forvaltningsenheden refererede til 
Styringsudvalget og førte samråd med dette. Styringsudvalget trådte 
sammen to gange i 1989 og fire gange i 1990. Der vil fortsat blive 
afholdt møder i 1991. 
NATIONALE UDVALG 
I hvert land nedsattes nationale udvalg, bestående af repræsentanter 
for regeringen, turistindustrien og PR-organisationer. 
Disse udvalg afholdt regelmæssigt møder for at drøfte og træffe 
beslutninger om afviklingen af Det Europæiske Turistår på lokalt plan, 
vurdere de nationale projekter og eventuelt anbefale dem til 
finansiering. Endvidere udarbejdede de, i samråd med de nationale 
udvalg 
- 9 -
i andre lande, forslag til fælleseuropæiske projekter, som dernæst 
forlagdes forvaltningsenheden til udtalelse; endelig havde de ti I opgave at 
informere om og at samordne Det Europæiske Turistårs konkurrencer og 
-begivenheder på nationalt plan og at lave PR-virksomhed for Det Europæiske 
Turistår i deres respektive lande. 
2.2. Budget 
Til finansiering af Det Europæiske Turistår blev der afsat 4 600 000 ECU. 
Hertil kommer et bidrag fra EFTA-landene på 566 374 ECU og 594 086 ECU fra 
budgetkontoen for turisme (B 5870). Herudover blev en del af budgetkontoen 
for turisme i 1989 anvendt til forberedelse af Turiståret. De samlede 
bevillinger til Turiståret beløb sig således i 1989 og 1990 til 8 142 457 
ECU og udgifterne beløb sig til 8 050 735 ECU (Jf. oversigterne i bilaget). 
Det er klart, at Rådet med et sådant budget ikke kunne forvente, at 
aktionen ville trænge igennem til et bredt publikum i EF. PR-eksperterne 
mener, at det for at opnå en tilfredsstillende virkning ville være 
nødvendigt at lancere en ny kampagne med et budget på 4-5 ECU pr. person, 
der indgår i målgruppen. Selv om det er usikkert, hvilken del af 
befolkningen Rådets afgørelse tager sigte på, viser disse tal, hvilke 
budgetmæssige begrænsninger der har været tale om. 
Rådets afgørelse tog sigte på iværksættelsen af tre typer aktioner i 
Tur iståret: 
foranstaltninger uden Økonomisk virkning for Fællesskabets budget; 
foranstaltninger, der delvis finansieres over Fællesskabets budget; 
foranstaltninger, der finansieres fuldt ud over Fællesskabets budget. 
2.2.1. Foranstaltninger uden Økonomisk virkning for Fællesskabets 
budget 
Disse foranstaltninger omfatter PR-virksomhed for Det Europæiske Tur i står's 
logo i de 18 deltagerlande rettet imod turistbureauer, hoteller, fly- og 
færgeselskaber, biludlejnings firmaer osv. Logoet anvendtes i vid 
udstrækning i nationale brochurer, rejsekataloger, på plakater osv. i 
Europa, USA og Japan. Kapitel 3 om "Reklamemateriale" indeholder nærmere 
oplysninger om logoet. 
Rådets afgørelse omfattede også spredning gennem massemedierne. Dette 
aspekt behandles i kapitel 3.3: "Presse og public relations". 
Endvidere omhandlede Rådets afgørelse rabatter på transport og 
indkvarteringsfaciI iteter i lavsæsonen. På grund af den korte 
forberedelses- og indkøringstid blev det eneste resultat på dette område 
"Euro Domino Rail Pass". Der var tale om kort, som gav mulighed for at 
rejse til nedsat billetpris på det europæiske Jernbanenet. Der blev gjort 
god reklame for kortet, og det blev en succes i nogle lande og mindre vel 
modtaget i andre. Mange af Jernbaneselskaberne, som Jo i forvejen tilbyder 
en hel række rabatmuligheder, var ikke særlige villige til at markedsføre 
endnu en "spec i a Ib i I let". 
Forvaltningsenheden gjorde sig store bestræbelser for at få indført et 
tilsvarende rabatkort til flyrejser. Da det var meningen, at det skulle 
gælde for turister fra tredjelande, der rejste i Europa, gav det anledning 
til konkurrenceproblemer, både inden for selve luftfartssektoren og i 
henseende t i I 
- 10 -
EF's konkurrencepolitik som sådan. Tanken måtte derfor desværre opgives. 
Der opstod også konkurrenceproblemer i forbindelse med prisnedsættelser 
inden for andre dele af turistindustrien. Hvis forberedelsestiden havde 
været længere, ville disse problemer sandsynligvis have kunnet løses. 
2.2.2. Foranstaltninger, der delvis finansieres over Fællesskabets 
budget 
Det er til foranstaltninger af denne art, at der er anvendt flest 
budgetmidler i løbet af Det Europæiske Turistår. 
Rådets afgørelse af 21. december 1988 omhandlede et budget på 2.500.000 ECU 
til samfinansiering af pilotprojekter, .der iværksættes af offentlige og 
private organer til fremme af turisme uden for sæsonen, turisme med 
kulturelt og socialt sigte, turisme i landdistrikterne, ungdomsturisme samt 
anden turisme. 
I Juli 1989 vedtog Styrelsesudvalget, at 20% af de 2.500.000 ECU ( dvs. 
500.000 ECU) skulle forbeholdes samfinansiering af fælleseuropæisk 
projekter (dvs. projekter, der tilrettelagdes af to eller flere lande eller 
af en fælleseuropæisk eller international organisation), og at resten 
skulle deles mellem medlemsstaterne inden for fastsatte kvoter (dvs. det 
samlede beløb, som hvert enkelt land kunne modtage, hvis det forelagde et 
tilstrækkeligt antal projekter, der var egnede til at modtage støtte). 
Der blev fastsat tre frister for indgivelse af projekter: 1. oktober 1989, 
1. februar 1990 og 1. maj 1990. Datoen 1. maj blev fastsat af 
Styrelsesudvalget i marts 1990 for at efterkomme en række anmodninger om 
forlængelse af fristen for indgivelse af projekter, som fremsattes under 
marts-mødet, således at det blev muligt at tilrettelægge projekter i 
samarbejde med landene i Østeuropa. Der blev afsat et supplerende beløb til 
finansiering af sådanne fælleseuropæiske projekter, hvorved det samlede 
beløb til gennemførelse af projekter nåede op på 3 599 870 ECU. 
De nationale projekter skulle først forelægges det pågældende nationale 
udvalg. Alle projekter, der var godkendt på nationalt plan, skulle derefter 
forelægges Kommissionen til bedømmelse. I de fleste tilfælde kunne 
Kommissionen tilslutte sig de nationale udvalgs indstilling og godkende de 
projekter, den blev forelagt. 
De fælleseuropæiske projekter forelagdes Kommissionen direkte af de 
organer, der var ansvarlige for tilrettelæggelsen. GD XXIII oprettede en 
evalueringsgruppe, som skulle bedømme projekterne på grundlag af en række 
kriterier, der afspejlede målsætningerne i Rådets afgørelse. Nedenfor 
anføres nogle af disse kriterier: 
projektets fælleseuropæiske karakter - projektets rækkevidde, den 
forventede virkning, antal involverede lande osv.; 
betydning for det indre marked - i hvilket omfang svarer projektet til 
det indre markeds målsætninger på turistområdet? 
beskæftigelse i lavsæsonen - skaber projektet arbejdspladser i 
lavsæsonen, eller bidrager det til at forlænge varigheden af 
midlertidige ansættelser i højsæsonen? 
- 11 -
nye turistmål - bidrager projektet til at udvikle et nyt produkt, et 
nyt marked eller et nyt turistmål med det formål at bekæmpe problemerne 
i forbindelse med masseturisme; 
fornyelse - i hvilket omfang betegner projektet en fornyelse, er det et 
nyt produkt eller et pilotprojekt? 
værdi som forbillede - er projektet et eksempel, som vil kunne 
efterfølges i forbindelse med potentielle aktioner i andre områder af 
Europa? 
økologisk aspekt - er projektet miljøvenligt dvs. tager det hensyn til 
det naturlige, menneskeskabte og arkitektoniske miljø? 
komplementaritet - i hvilket omfang er projektet afhængigt af en 
fi nans i ser ing via Det Europæiske Turistår, og kan det gennemføres uden 
en sådan finansiering? 
Andre faktorer blev ligeledes taget i betragtning, herunder projektets 
generelle betydning og spørgsmålet om, hvorvidt der er tale om en 
engangsforanstaltning eller en foranstaltning på længere sigt. Hvert 
projekt blev vurderet som en selvstændig helhed, og beslutningen om 
finansiering eller ej afhang af, i hvilket omfang det opfyldte ovenstående 
kriterier og bidrog til opfyldelsen af målsætningerne for Turiståret. De 
fælleseuropæiske projekter blev endeligt godkendt ved en skriftlig 
procedure mellem Kommissionen og Styrelsesudvalget på grundlag af 
beskrivelse af de enkelte projekter. 
I henhold til Rådets afgøreise af 21. december 1988 kunne et projekt opnå 
tilskud på op til 40% af udgifterne til dets gennemførelse. I en lang række 
tilfælde blev den tildelte støtte dog på under 40%, dels på grund af 
projekternes omfang, dels for at give Kommissionen mulighed for at 
finansiere det størst mulige antal projekter og dermed udbrede kendskabet 
til Turiståret mest muligt og skabe den størst mulige interesse omkring 
det. 
Der konstateredes overvældende interesse hos nationale og europæiske 
organisationer, som indgav en lang række forslag til projekter under Det 
Europæiske Turistår. Der blev modtaget 600 forslag, heraf 250 
fælleseuropæiske og over 350 nationale forslag. Kommissionen godkendte i 
alt 269 projekter, der repræsenterede et samlet beløb på 3.599.870 ECU (85 
fælleseuropæiske og 184 nationale projekter). Der var tale om en bred vifte 
af emner, lige fra miljø til kulturrejser, fra ungdomsturisme til 
kulturarv, fremstilling af brochurer, kort og guidemateriale, 
tilrettelæggelse af seminarer, sportsbegivenheder, samarbejdsaktioner 
mellem regioner og lande samt en mængde andre fornyende og interessante 
projekter, dækkende hele Europa. 
De følgende tabeller angiver i store træk, hvilken procentdel af det 
samlede budget der tildeltes henholdsvis nationale og fælleseuropæiske 
projekter. I mange tilfælde ville projekterne have kunnet placeres i mere 
end én kategori, men i denne kortfattede fremstilling er der kun anvendt 7 
generelle kategorier. 
- 12 -
TABEL I 
NATIONALE PROJEKTER - FORDELING 
Antal nationale 
projekter % af samt Iige 
projekter Samlet finan­
sier ing 
(ECU) % af samt Iige 
nat ionale 
projekter 
Kultur 47 
Socialt sigte 8 
Landdistrikter 15 
Unge 34 
Miljø 9 
Indre marked/ 10 
borgernes Europa 
Reklame/medier 61 
I ALT 184 25,5% 
4,3% 
8,2% 
18,5% 
4,9% 
5,4% 
33,2% 
100,0% 598.479 
72.187 
108.552 
461.337 
96.066 
75.095 
577.784 
1.989.500 30,1% 
3,6% 
5,5% 
23,2% 
4,8% 
3,8% 
29,0% 
100,0% 
TABEL I I 
FÆLLESEUROPÆISKE PROJEKTER - FORDELING 
Antal 
projekter % af samt Iige 
projekter Samlet finan­
sier ing 
(ECU) % af samt Iige 
nationale 
projekter 
Kultur 18 
Socialt sigte 7 
Landdistrikter 5 
Unge 10 
Miljø 15 
Indre marked/ 6 
borgernes Europa 
Reklame/medier 24 
I ALT 85 21,2% 
8,2% 
5,9% 
11,8% 
17,6% 
7,1% 
28,2% 
100,0% 246.000 
172.000 
89.620 
382.000 
193.000 
117.750 
410.000 
1.610.370 15,3% 
10,7% 
5,6% 
23,7% 
12,0% 
7,3% 
25,4% 
100,0% 
- 13 -
Projektbedømmelsen viste sig at være vanskelig, ikke mindst på grund af de 
store forskelle med hensyn til præsentationsformer, kvalitet og 
projekternes omfang. Nogle projekter blev præsenteret klart og vidnede om 
en omhyggelig planlægning. Andre var derimod mindre klare, og det gjorde 
det vanskeligt at foretage en kvalificeret bedømmelse. Den manglende tid 
til forberedelse af Turiståret har uden tvivl været en yderligere årsag til 
de vanskeligheder, der opstod i forbindelse med projekterne. 
Et af de store problemer, efter at man havde udvalgt de projekter, der 
kunne støttes, var proceduren for udbetaling af penge til organisationerne. 
I mange tilfælde var proceduren meget langsommelig. Situationen 
kompliceredes yderligere af, at nogle af de nationale udvalg flere gange 
disponerede over støtten, inden der var truffet en endelig afgørelse. Selv 
om der opstod forsinkelser i forbindelse med kontraktudarbejdelsen, skal 
det underestreges, at organisationerne ligeledes i mange tilfælde var længe 
om at tilbagesende kontrakterne og de bilag, der var nødvendige for 
udbetalingen, hvilket således også forsinkede betalingsproceduren. 
Endvidere fremsendte de ofte ikke løbende oplysninger til Kommissionen om, 
hvorledes projekterne skred frem, eller de undlod at sende de nærmere 
projektbeskrivelser. Det må konkluderes, at de betalingsprocedurer, 
Kommissionen anvendte, ikke var velegnede i forbindelse med finansiering af 
et stort antal forholdsvis små projekter, hvis gennemføreise afhang af 
Kommissionens støtte. En længere forberedelsesfase og et større personale 
på det indledende stadium ville have gjort det muligt at overvinde en række 
af disse problemer. 
2.2.3. Foranstaltninger, der finansieres fuldt ud over EF-budgettet 
Rådets afgørelse omhandler tre typer aktioner, der fuldt ud kan finansieres 
over EF-budgettet: 
a) priser og konkurrencer 
b) informations- og reklamekampagner 
c) administrative udgifter og logo for Turiståret 
1) Budgettet for konkurrencer omfattede priser, der tildeltes på nationalt 
og fælleseuropæisk plan, samt transport- og opholdsudgifter for dommere 
og organisatorer i forbindelse med finaler i de fælleseuropæiske 
konkurrencer. Konkurrencerne er omtalt i kapitel 3. 
2) Budgettet for PR-virksomhed anvendtes bl.a. til: udgivelse af en 
kvartalsvis brochure, som blev trykt i 20.000 eksemplarer og 
distribueret meget bredt; sponsorering af internationale TV-
begivenheder; organisering af den store turistårsballonfærd; særlige 
begivenheder, såsom åbningsceremonien i Strasbourg i december 1989, 
indvielsen af Det Europæiske Turistår i Dublin i januar 1990 og 
konferencen om turisme i Øst og Vesteuropa, som opholdtes i Assisi i 
december 1990. 
Der er også planlagt særlige aktioner til gennemførelse i 1991, fx en 
konference på ITB (Internationale Tour ismus-Borse) i Berlin og 
afslutningsceremonien for Det Europæiske Turistår, som skal finde sted i 
Luxembourg. 
"Public relations"-programmet er omtalt i kapitel 3.3. 
- 14 -
3) Administration og logo. Som det blev foreslået i Rådets afgørelse, blev 
der ansat midlertidigt personale til at udføre PR-arbejde for Det 
Europæiske Turistår. Der blev afgivet bestilling på et logo, og der 
blev fremstillet flag, klæbemærker, brochurer, plakater og andet PR-
mater iale, som blev distribueret bredt i de 18 deltagerlande og i USA. 
Distributionen af PR-materialet gav anledning til visse problemer. De 
skyldtes for det meste toldmæssige forhold, mangelfulde leveringsadresser, 
ligesom det bestilte materiale ofte blev afsendt med stor forsinkelse. Men 
de fleste af disse problemer blev overvundet. Kommissionen var opmærksom 
på, at bestillingen af yderligere PR-materiale var ramt af en vis 
forsinkelse, for da det blev konstateret, at yderligere materiale var 
nødvendigt, tog det meget lang tid at opnå en budgetudvidelse. Som følge 
heraf blev nogle bestillinger af supplerende materiale ikke fuldstændigt 
efterkommet, eller ordrerne blev effektueret senere end forventet. 
- 15 -
3. REKLAME FOR TURiSTARET 
I dette kapitel gennemgås alle de forskellige reklame-aktiviteter, da de 
belyser selve formålet med turiståret, som er at henlede opmærksomheden på 
turismen, dens vækst og behovet for at give turismen en mere fremtrædende 
plads på lokalt, nationalt og fælleseuropæisk plan. Desuden omtales de 
månedlige tematiske aktiviteter og konkurrencerne for at vise, hvorledes 
turismebegrebet helt konkret kan udvides. 
3.1. Anvendelse af Tur i stars logoet 
Anvendelsen af logoet som symbol på europæisk turisme blev en stor succes. 
Tur istårslogoet, der blev uddelt på 13 sprog, forelå i form af et 
farvelysbillede og et sort/hvidt papirbillede (bromsølvpapir). Der blev 
endvidere produceret et video-clip med musikledsagelse. 
I 1990 blev logoet trykt i en lang række turist-publikationer og -brochurer 
i de 18 deltagerlande, og er således blevet udbredt i millioner af 
eksemplarer. 
Den store udbredelse har overbevist Kommissionen om, at det vil være 
hensigtsmæssigt at anvende turistårslogoet som logo for den europæiske 
turisme. Der er derfor ansøgt om at få det registreret for således at 
forhindre misbrug. 
Den udbredte anvendelse af logoet har i høj grad været med til at udbrede 
kendskabet til Det Europæiske Turistår i den brede befolkning. 
3.2 Reklamemateriale 
Ved årets begyndelse blev der produceret følgende artikler: 
flag (2m x 3m og 2m x 1,5m) forsynet med turistårslogoet 
klæbemærker (0,5m x 0,5 m) med turistårslogoet 
plakater (0,7m x 1m) med turistårslogoet 
reklame-foldere forsynet med turistårslogoet. 
Dette materiale, der foreligger på 13 sprog, blev distribueret ti I et bredt 
publikum af de 18 nationale udvalg, der hver især modtog en vis mængde 
materiale på deres eget sprog til distribuering i det pågældende land, og, 
såfremt de anmodede om det, en vis mængde materiale med tekst på andre 
sprog. 
-16 -
I alt blev der trykt mere end 
2 millioner reklamefoldere 
2 250 000 klæbemærker 
3 500 flag 
15 000 brochurer beregnet på pressen 
5 000 plakater. 
Dette materiale blev ikke blot sendt til de nationale udvalg, men også 
distribueret ti I et bredt publikum på turistmesser i Europa, i forbindelse 
med forskellige offentlige arrangementer som f.eks. den store 
turistårsballonfærd, sports- og kulturarrangementer og i forbindelse med 
nationale og fælleseuropæiske projekter.. 
Kommissionen producerede desuden: 
1 000 000 biologisk nedbrydelige plasticposer med Turistårslogoet 
15 000 T-shirts med samme logo 
1 200 ure med logoet 
15 000 bagageetiketter med turistårslogoet og det europæiske flag. 
Bortset fra plasticposerne, der blev distribueret til et bredt publikum, 
blev disse artikler anvendt ved specielle lejligheder for at opnå en større 
effekt. De nationale udvalg producerede desuden andre reklameartikler. 
Bl.a. kan nævnes, at der blev trykt særlige turistårsfrimærker i Irland, 
Island og Grækenland og specielle postkort i Frankrig og Spanien og 
endelig, at der biev produceret badges i Holland og T-shirts i Irland. 
3.3 Presse og public relations 
Med det formål at informere medierne og publikum i almindelighed fik to 
medlemmer af forvaltningsenheden til opgave at varetage kontakterne med 
pressen samt public relations. Endelig var en af hovedopgaverne for 
turistårskontaktpersonerne i medlemsstaterne af besvare anmodninger om 
informat ion. 
En af de første opgaver for "medie-gruppen" var at tage kontakt med de 
nationale udvalg og udarbejde en liste over adresser på Journalister med 
speciale i turisme. 
Hvert af de nationale udvalg blev anmodet om at udpege en "medie­
koordinator", der skulle formidle information fra forvaltningsenheden til 
de nationale medier og omvendt give Kommissionen information om Turiståret 
i de enkelte lande med henblik på videre udbredelse af denne information. I 
praksis blev dette net ikke etableret, formodentlig fordi de nationale 
udvalg ikke rådede over et tilstrækkelig stort eller tilstrækkelig 
kvalificeret personale. Som følge heraf blev reklameindsatsen omkring 
Turiståret ikke lige virkningsfuld i alle lande. 
Adresselisten indeholdt oprindelig navnene på de vigtigste fagtidsskrifter 
i Europa og i visse tredjelande. Listen blev regelmæssigt ajourført, idet 
man tilføjede navnene på journalister og andre personer, der viste 
interesse for Turiståret, og den bestod til sidst af ca. 700 navne. Desuden 
nåede man, takket være et snævert samarbejde med Kommissionens 
Talmandstjeneste ud til ca. 400 
- 17 -
journalister, der er akkrediteret ved EF-insti tut ionerne. 
Mediegruppens hovedopgave var at besvare de mange anmodninger om 
information fra journalister, foreninger og almindelige borgere. Desuden 
blev der gennem ovennævnte kanaler udsendt 22 pressemeddelelser, og der 
blev skabt en speciel informat ionsbuI let in med titlen "Euroturisme 1990". 
Denne publikation var en stor succes, idet oplaget måtte forøges fra de 
oprindelige 5 000 til efterhånden 20 000 eksemplarer. Det undersøges for 
øjeblikket, om det vil være muligt at fortsætte med at udgive dette 
nyhedsbrev. 
Skønt presseomtalen af Turiståret ifølge de oplysninger, forvaltnings­
enheden råder over, lå konstant gennem hele året, dog med højdepunkter i 
forbindelse med arrangementer, der var blevet meget opreklameret, som 
f.eks. indvie Isesceremonien, ballonturen og Eurotrai n-projektet, har 
virkningen på publikum ikke været tilfredsstillende. Det skyldes, at der 
ikke var tilstrækkelig tid til forberedelser, og at forvaltningsenheden kun 
havde begrænsede budgetmidler til rådighed, hvilket bevirkede, at 
mediegruppen måtte nøjes med at træde i aktion efter, at arrangementerne 
havde fundet sted, i stedet for at kunne gribe ind på forhånd. 
Nettet af turistårskontaktpersoner i EF's kontorer gjorde et nyttigt stykke 
arbejde. Men en snævrere kontakt med mediegruppen ville formodentlig have 
givet en bedre informationsspredning. Det var tydeligt, at der blev 
etableret en bedre koordinering i løbet af sidste kvartal af 1990, efter 
det andet møde mellem kontaktpersoner i Bruxelles. 
Det bør også understreges, at Kommissionen ikke kan reagere så hurtigt som 
det ville være ønskeligt på medieområdet. Pressemeddelelserne, 
oversættelserne heraf og de tilhørende fotografier burde have været spredt 
over hele Europa i løbet af de første 24 timer efter et givet arrangement, 
hvilket imidlertid viste sig umuligt. Holland gik frem med et godt eksempel 
på effektiv reklameindsats i forbindelse med Turiståret. I dette land blev 
der etableret et PR-bureau udstyret med alle de nødvendige tekniske 
faciliteter. Der blev regelmæssigt distribueret information og fotografier 
til medierne og ti I forvaltningsenheden, og der gennemførtes et fuldstændig 
koordineret program. 
Til trods for ovennævnte mangler kunne der på grundlag af presseomtalen 
laves omfattende udklipssamlinger vedrørende de arrangementer, der blev 
afholdt inden for rammerne af Turiståret. Visse lande lavede deres egne 
samlinger eller samlinger om bestemte projekter, mens andre lande sendte 
udklip til forvaltningsenheden, hvor de alle blev gennemgået. Der vil i 
april blive udarbejdet en samling indeholdende de vigtigste artikler. 
Radio og fjernsyn sørgede ligeledes for dækning af Turiståret. Der blev 
sendt interviews med kommissionsmedlemmer og tjenestemænd samt med en lang 
række personer fra medlemsstaterne. 
Desuden arrangerede forvaltningsenhedens mediegruppe en række særlige 
aktiviteter med det formål at gøre reklame for Turiståret i Europa og andre 
steder i verden. 
- 18 -
Igangsætning og indvielse af Turiståret 
Det Europæiske Turistår blev igangsat i december 1989 af 
kommissionsmedlem Cardoso e Cunha. Det skete i Strasbourg under 
overværelse af turistministrene fra de 18 deltagerlande. I januar 1990 
fandt der en indvielsesceremoni sted i Dublin. Disse to ceremonier blev 
overværet af journalister fra hele Europa og USA, hvilket skabte en 
betydelig reklame omkring igangsætningen af turiståret. 
Seminaret i Assisi 
I december 1990 tilrettelagde det italienske formandskab et seminar i 
Assisi for at drøfte de resultater, der på daværende tidspunkt var 
opnået i forbindelse med Turiståret, og for at vurdere turismens rolle 
i det større Europa, der er opstået efter de nylige begivenheder i 
Østeuropa. Pressen var til stede ved dette arrangement. 
Det Europæiske Melodi-Grandprix 
Turiståret opnåede en god reklame i forbindelse med melodi-grandprix'et 
1990, der blev transmitteret den 5. maj, og som blev set af op til en 
milliard seere i hele verden, bl.a. alle de europæiske lande, Japan, 
Australien og en række amerikanske stater. Det viste sig, at det årlige 
grandprix er en ideel lejlighed til at reklamere for Turiståret. Før 
hver sang blev der vist et video-clip, der præsenterede turistmål i 
Europa og afsluttedes med turistårslogoet. Desuden nævnte kommentatoren 
målene for Turiståret samtidig med, at turistårslogoet blev vist i 
tegnefiImsudgave på en stor videoskærm i baggrunden. 
Tur istårsvideo-kit 
I årets begyndelse blev der produceret et "Turistårsvideo-kit", der 
blev distribueret til en lang række fjernssynsstationer i Europa og 
andetsteds. Dette kit indeholdt turistårslogoet i tegnefiImsudgave, 
billeder af turistmål i Europa samt et interview med kommissionsmedlem 
Cardoso e Cunha. 
I samarbejde med den tyske tv-station Bayerische Rundfunk er de 
nationale udvalg i færd med at forberede en udsendelse om Turiståret, 
der vil blive sendt af denne station og ligeledes vil blive anvendt i 
reklameøjemed. Udsendelsen vil blive oversat og distribueret via 
CIRCOM-nettet til tv-stationer i hele Europa. Planen er at forsøge at 
få det sendt den 31. marts, sidste dag i Turiståret, eller på 
Europadagen i maj. 
"Europuzzle" 
FJernsynsspiI let "Europuzzle" er siden september blevet sendt i en 
række lande. Seerne skal identificere kendte steder i Europa, der 
præsenteres i en ordgætteleg, og i den forbindelse stilles der 
spørgsmål om det pågældende sted. Præmierne består i 200 rejser til 
forskellige europæiske rejsemål. 
- 19 -
Man kan bl.a. vinde det såkaldte "Euro Domino Rail Pass", en særlig 
form for billet, som Den Europæiske Jernbanesammenslutning har skabt 
til brug for Turiståret. Udsendelserne, der samfinansieres af 
Turiståret og bærer dets logo, vil blive fortsat indtil august 1991. 
Overrækkelsen af en førstepræmie vil blive vist i fjernsynet i april 
1991. 
"Duo de l'Eté" 
Dette var et lignende fJernsynsspiI, der i sommermånederne blev sendt 
af RTL, som har et potentielt seertal på ca. 40 millioner (Luxembourg, 
Belgien og Østfrankrig). Turistårslogoet blev vist ved begyndelsen og 
slutningen af hver udsendelse. 
CIRCOM 
CIRCOM (Coopérative Internationale de Recherche et d'Action en Matière 
de Communication) er en organisation, der repræsenterer så godt som 
alle regionale tv-stationer i Europa (ca. 250). I Juni blev Turiståret 
præsenteret på den årlige CIRCOM tv-konference, hvor man behandlede en 
række forslag om europæisk co-produktion. Under konferencen blev 
overrækkelsen af CIRCOM-prisen, der tildeles for den bedste regionale 
tv-produktion, transmitteret direkte eller forskudt i 22 europæiske 
lande. Under denne udsendelse kunne turistårslogoet hele tiden ses, og 
det blev understreget, at Turiståret og medierne spiller en vigtig 
rolle, når det drejer sig om at øge samkvemmet mellem europæerne. 
CIRCOM er med støtte fra Turiståret begyndt at producere en række 
bestående af en snes udsendelser om europæisk turisme, hver med en 
varighed på 26 minutter. Hver udsendelse handler om et land eller en 
region. Der gives en række praktiske oplysninger og vises billeder af 
tur istattrakt ioner. 
Alle udsendelserne vil få samme design, indledning, grafik og 
kendingsmelodi, og desuden vil turistårslogoet blive vist. Alle de 
deltagende stationer vil sende dem som en serie. Det er planen, at der 
skal produceres mindst 15 udsendelser inden udgangen af marts, og at de 
skal vises inden udgangen af juni 1991. 
Tour de France 
Turiståret samarbejdede med Tour de France ved hver dag under det tre 
uger lange løb at tildele prisen "le prix du meilleur Jeune". Hver 
morgen, inden dagens etape startede, overrakte en repræsentant for 
Turiståret en vimpel og en stor buket blomster til vinderen af den 
foregående etape. En pressekonference, der skulle gøre opmærksom på 
Turistårets deltagelse, blev afholdt i Poitiers inden løbets 
begyndelse. Under løbet gav repræsentanter for Turistårets interviews 
til pressen og til Antenne 2, den officielle tv-station, der dækkede 
løbet. 
- 20 -
"The WalI" 
Turiståret fik en ikke ubetydelig reklame ved at deltage i 
rockkoncerten "The Wall", der blev afholdt på Potzdamer Platz i Berlin 
i slutningen af juli. Turistårsflag og -plakater var anbragt hele vejen 
rundt om koncertområdet, turistårsbalIonen var oppe, og turistårslogoet 
blev vist i slutningen af en udsendelse fra den tyske tv-stat ion ZDF. 
En film om koncerten, hvori man flere gange viste turistårslogoet, og 
som indeholdt en støtteerklæring fra EF-Kommissionens formand, blev 
sendt i Frankrig og Belgien den 9. november til minde om etårsdagen for 
Berlin-murens fald. Denne film vil ligeledes blive vist i Japan, 
Austral i en og USA. 
Liste over arrangementer 
Der blev ved Turistårets begyndelse udarbejdet en liste over 
arrangementer afholdt inden for rammerne af Turiståret. Ud over de 
allerede nævnte omfatter den en række andre turistarrangementer i de 
forskellige lande. Listen, der senere er ajourført fem gange, blev 
distribueret til turistJournal ister over hele Europa, til medlemmerne 
af Europa-Parlamentet, til Kommissionens informationskontorer, til 
medlemmerne af de nationale udvalg og ti I Styringssudvalget. 
Skønt disse aktiviteter har haft og også fremover vil have betydelig 
reklamemæssig værdi for Turiståret, ville det have været muligt i endnu 
højere grad at henlede publikums opmærksomhed på Turiståret ved at 
gennemføre en særlig kampagne med eksisterende fjernsynsudsendelser for 
øje. Også på dette punkt ville det have været nødvendigt at råde over mere 
tid til forberedelse og over større budgetmidler, således at det havde 
været muligt at mødes med mediekoordinatorerne, fastlægge de nationale 
målsætninger, lette kontakter og samarbejde med Kommissionens 
generaldirektorat X. Visse udsendelser, der blev vist for et bredt 
publikum, og som blev støttet som led i Turiståret, krævede uforholdsmæssig 
meget tid, anstrengelser og energi, selv om de gav forholdsvis gode 
resultater. Melodi-Grandprix'et var således utvivlsomt en succes, når man 
ser på reklameeffekten til fordel for Turiståret, og denne årligt 
tilbagevendende begivenhed bør fremover udnyttes af Kommissionen på 
passende måde. Der bør udvises forsigtighed i forbindelse med større 
sports- og folkearrangementer, der kræver opretholdelse af en omfattende 
organisatorisk struktur gennem måneder eller endog år, og hvor der i 
forvejen er sponsorer inde i billedet. 
3.4 Sponsorering 
Når det skal vurderes, om man gennem PR-akti viteter og sponsorering opnåede 
den forventede reklameeffekt, må der tages hensyn ti i, at der, som ovenfor 
nævnt, kræves et vist budget for at kunne gennemføre en slagkraftig PR-
kampagne (se side 8). Det synes klart, at det med et budget på 5,6 
millioner ECU skulle være muligt at nå ud til en stor del af 
turistbranchens folk. Om det rent faktisk har været tilfældet, kan kun 
fastslås ved at gennemføre en evaluering. En sådan kan gennemføres af 
Kommissionen, hvis Europa-Parlamentet og Ministerrådet ønsker det og 
stiller de nødvendige bevillinger til rådighed. 
- 21 -
Det lykkedes for en række nationale udvalg at få private virksomheder - -
ofte luftfartselskaber, banker og andre virksomheder, der betjener 
turisterne - til at sponsorere turistårsaktiviteter i deres respektive 
lande. Denne sponsorering var med til at formidle turistårets budskab og 
gav ekstra reklame omkring en lang række arrangementer. 
American Express, der er et af de mest fremtrædende firmaer inden for 
turistbranchen, var den vigtigste sponsor for Det Europæiske Turistår. Dens 
indsats koncentrerede sig om følgende tre områder: undersøgelser, reklame 
og konferencer. 
Forskning: American Express gav Det Europæiske Institut for Uddannelse og 
Socialpolitik i opdrag at gennemføre en større undersøgelse. Den drejer sig 
om uddannelse inden for rejse- og turistbranchen og forsøger først og 
fremmest at belyse, hvilken rolle uddannelsessystemerne spiller i den 
forbindelse. Undersøgelsen skal også belyse, i hvilket omfang rejse- og 
turistbranchen har medvirket ti I en forbedret udnyttelse af de menneskelige 
resourcer. Undersøgelsesresultaterne vil komme til at foreligge i marts. 
Reklame: i mere end 300 rejsebureauer fordelt over hele Europa blev der 
gennemført en oplysningskampagne, der tog sigte på at gøre forbrugerne 
opmærksomme på Turiståret. Det skete i form af vinduesudstillinger, hylder 
med informationsfoldere samt plakater. Denne kampagne blev suppleret med en 
reklameindsats til fordel for Turiståret i American Express' rejsebureauer 
over hele verden, i avistillæg i anledning af ITB Berlin 1990 samt ved at 
distribuere information til 200 udvalgte journalister på turistområdet. 
I "Express ion", et blad der distribueres til indehavere af American 
Express-kortet, og som derfor modtages af ca. tre millioner europæere, har 
Turiståret opnået reklame takket være artikler, reportager og interviews. 
Information til belysning af Det Europæiske Turistårs betydning er blevet 
distribueret til mere end 250 direktører for større europæiske selskaber 
inden for rejse- og turistbranchen. 
En lang række amerikanske tv-stationer har benyttet en video-sekvens 
vedrørende åbningsceremonien i Dublin, omfattende bl.a. interviews med 
kommissionsmedlem Cardoso e Cunha og J. Aumueller, formand for American 
Express Travel Services Europe. 
Konferencer : American Express ydede bidrag ti I de ETA-konferencer, der blev 
afholdt i Dublin i januar 1990 og i Assissi i december 1990, samt til 
Eurochambres-konferencen, der fandt sted på Rhodos i oktober. 
American Express' omfattende sponsorering gav gode resultater. Men man 
burde i højere grad have forsøgt at få andre brancher til at deltage: 
luftfartsselskaber, jernbaneselskaber, biludlejningsfirmaer, andre 
kreditkortselskaber, internationale banker, forlag. Som nævnt ovenfor har 
man i visse lande opnået denne form for sponsorering på nationalt plan. 
- 22 
Det er en kendt sag, at virksomhederne træffer beslutning om anvendelsen af 
deres sponsorer ingsbudget mindst et år i forvejen. Nye internationale 
kooperative kampagner kræver lang forberedelsestid, stor beslutsomhed, 
kontakter på højt plan samt passende store budgetmidler. 
3.5 Konkurrencer 
Formålet med konkurrencerne var først og fremmest at vække opmærksomhed 
blandt fagfolk og folk under uddannelse inden for turistbranchen og, så 
vidt muligt, blandt den brede befolkning. I de europæiske finaler deltog 
samtlige vindere, og alle implicerede parter fik således lejlighed til at 
udveksle synspunkter og lære hinanden at kende. Finalerne gav ligeledes 
mulighed for at opnå reklame og for at skabe kontakt mellem myndighederne, 
publikum og de indbudte medlemmer af Europa-Parlamentet. 
Styringsudvalget besluttede, at finalerne skulle afholdes i forskellige 
lande, og at det var de nationale tur istårsudvalg, der skulle stå som 
arrangører. 
Følgende lande deltog i de forskellige konkurrencer: 
plakat-konkurrence: DK, I, IRL, UK, NL, SF 
stile-konkurrence: DK, I, IRL, UK, E, SF, NL 
forsker-konkurrence: DK, IRL, NL, E, CH, I 
konkurrencen "Jeunes de coeur": I, NL, SF, S, IS 
konkurrence om den mest velholdte landsby: B, DK, IRL, UK, NL, F, N, 
SF, CH 
konkurrence om den reneste by: B,DK, IRL, UK, NL, N, CH, SF, F 
foto-konkurrence: B, UK, NL, E, GR, N, S, IS 
konkurrence om det bedste udstyr til handicappede: DK, I, IRL, UK, NL, 
S 
vinsmagningskonkurrence: E, F, NL, P, A 
madlavningskonkurrence: A, D, GR, E, F, IRL, I, N, NL, P, UK, CH, S, 
SF, B 
Madlavningskonkurrencen var tilrettelagt af det franske udvalg. Der blev 
afholdt nationale konkurrencer inden for forskellige kategorier : bagværk, 
restaurâtionsservice, vinkyper i og tilberedning af coctails. Finalisterne 
fra de enkelte kategorier blev indbudt til at deltage i den store finale i 
Beaune, hvor de europæiske vindere inden for de enkelte kategorier under en 
gala-middag fik overrakt deres præmier. 
Den europæiske finale i konkurrencen om den reneste by fandt sted i BrUgge 
(Belgien) i december. Den europæiske vinder blev Ålborg (Danmark), 
efterfulgt af BrUgge og Bergen (Norge). Alle de deltagende byer fik megen 
ros, men vinderbyens afgørende fortrin frem for de andre var, at dens 
befolkning aktivt og med begejstring havde bidraget til at gøre byen smuk. 
Belgiens nationale udvalg foreslog, at der på baggrund af de deltagende 
byers høje standard blev udarbejde en pjece om denne konkurrence. 
Den europæiske finale i forsker-konkurrencen blev afholdt i Haag i Januar. 
Denne konkurrence, der henvendte sig til studerende inden for de 
videregående uddannelser i hele Europa, gik ud på at affatte en afhandling 
om emnet: "Udviklingen i turismens rolle i Europa". Formålet med 
konkurrencen var at få kortlagt hovedtendenserne inden for turistbranchen. 
- 23 -
Førstepræmien i den europæiske finale gik til to schweiziske studerende. 
Den internationale Jury fandt, at deres arbejde vedrørende aktiv ferie var 
en fagligt kvalificeret undersøgelse af denne forholdvis nye form for 
turisme. Andenpræmien gik til en irlænder og tredjepræmien ti I en dansker. 
De øvrige europæiske finaler bliver afholdt samtidig med udarbejdelsen af 
denne rapport. 
Østrigs turistråd afholdt i sommeren 1990 de såkaldte "World Tourism Games" 
i provinsen Burgenland, et stævne med deltagelse af sportsfolk fra 
turistbranchen fra hele verden. Denne konkurrence, der fandt sted i en 
venskabelig atmosfære, vil blive gentaget hvert andet år. 
Den første europæiske konkurrence om tilberedning af fisk blev dette år 
afholdt i Danmark. 
Tilrettelæggelsen af visse af finalerne er blevet kritiseret, men vi mener, 
at en række misforståelser og problemer opstået i sidste øjeblik blev 
ryddet af vejen på en konstruktiv måde og i sidste ende vil bidrage til at 
øge forståelsen og samarbejdet mellem de berørte myndigheder. 
Konklusioner : 
Som helhed reagerede de nationale udvalg meget positivt på idéen om at 
afholde konkurrencer og deltog selv i flere af dem. Holland deltog i 
dem alle. Men de nationale myndigheder og Kommissionen har lagt større 
vægt på at få udarbejdet politikker og mere generelle projekter end på 
at gennemføre reklameaktiviteter som f.eks. konkurrencer og måneds-
akt iviteter. 
Idéen om at afholde konkurrencer har vist sig lovende. Visse nationale 
og fælleseuropæiske projekter omfattede ligeledes afholdelse af 
konkurrencer. 
Fremover bør konkurrencerne tilrettelægges hurtigere og mere 
omhyggeligt, således at potentiellet i forbindelse med denne 
aktivitetstype udnyttes fuldt ud. Jo mere organisatorerne forsøger at 
inddrage skoler, publikum og lokale myndigheder, jo bedre bliver 
resultaterne. 
- 24-
3.6 Mànedsaktiviteter 
For at henlede opmærksomheden på de forskellige aspekter af turismen blev 
det foreslået hver måned at fokusere på en ny aktivitet i så mange 
turistårsdeltagerlande som muligt. Da vejrforholdene varierer meget mellem 
de 18 deltagerlande, opstillede forvaltningsenheden nogle retningslinjer 
for disse aktiviteter og anbefalede de nationale udvalg at lægge særlig 
vægt på et bestemt område og dettes forbinde i se med turismen. 
Aktivitetsprogrammet ser således ud: 
Januar: GANGSPORT, februar: VINTERSPORT, marts: KULTURARV, april: FISKERI, 
maj: TURISME I LANDDISTRIKTER, juni: CYKELSPORT, Juli: CAMPING/CARAVANING, 
august: FOTOGRAFERING, september: SEJLSPORT, oktober: GOLF, november: 
RIDESPORT, december: KUNST. 
De fleste af landene besluttede at vælge to eller tre månedsaktiviteter i 
stedet for at iværksætte hele programmet. Der blev afholdt meget 
forskelligartede arrangementer: vandreture, cykelture, golfturneringer, 
dage med fri adgang til museer, ridning, sejlsport osv. 
Nedenfor gives der eksempler på nogle af de aktiviteter, der blev 
gennemført. 
i april arrangerede de skandinaviske lande en række aktiviteter som led i 
fi sker i-måneden: der blev afholdt et verdensmesterskab i fiskeri fra 
isflage; det fandt sted i I nar i, i findsk Lapland. I Danmark arrangerede 
Dansk Fiskeriforening fisketure, specielt beregnet for børn, unge og 
familier. Der blev arrangeret en fiskedag i Sverige, og ved den lejlighed 
blev der afholdt fiskeaktiviteter over hele landet. I Norge fandt der 
tilsvarende aktiviteter sted. Det skete i forbindelse med vinterfestivalen 
i Finnmark. Ved den lejlighed blev der arrangeret forskellige konkurrencer 
(fiskeri i fjordene, fra isflage og på åbent hav), der blev afsluttet med 
overrækkelse af turistårspræmier. I Belgien blev der afholdt to 
konkurrencer i fiskeri med line, én i den fransktalende og én i den 
flamsktalende del af landet. I Island indviede turistministeren en fiskedag 
for ferskvands- og havfiskeri. Måneden for turisme i landdistrikter, maj, 
blev en meget stor succes. Dage, hvor bondegårde holdt åbent hus, blev 
afholdt i Italien, Belgien og Danmark. Særlige arrangementer, der varede en 
enkelt dag eller strakte sig over en weekend, blev afholdt i Island, 
Frankrig og Belgien. I Grækenland blev der afholdt en udstilling, der 
drejede sig om gamle bygninger og restaurering heraf, og der blev i en lang 
række deltagerlande arrangeret foredrag og seminarer om turisme i land-
distr ikter. 
I Juni, der var cykelsportens måned, blev der reklameret for Turiståret 
under store cykliststævner over hele Europa. Der blev arrangeret cykelture 
rundt om søer, ture til arkæologiske steder og familiecykelture. 
I camping- og caravan-måneden (juli) blev der afholdt en lang række 
arrangementer i Sverige, Spanien, Frankrig, Grækenland, Tyskland og Det 
Forenede Kongerige. De foregik på campingpladser beliggende i alle regioner 
i hvert af disse lande. I Norge blev der arrangeret specielle vandreture af 
en uges 
- 25 
varighed til bjerghytter. 
I september blev der i Norge og i mange andre lande afholdt arrangementer 
som led i sejIsportsmåneden. Der skal blot nævnes nogle eksempler. I 
Spanien arrangerede turistkontoret i Gi jon en udstilling om sejlsport. I 
Stockholm gennemførte 1 200 deltagere 11 svømmeture for at vise, hvad de 
kunne inden for de forskellige discipliner, og den 3. september blev 
erklæret for sejIsportsdag. Den årlige festival i Spetses (Grækenland) blev 
helliget Turiståret, med konkurrencer i vandpolo, svømning og sejlsport. I 
Kent (Det Forenede Kongerige) blev der i en række fritids- og sportscentre 
uddelt gratis billetter og rejser til udenlandske turister, og der blev 
givet rabat på billetter ti I en koncert på vandet. 
Danmark valgte at fejre søsporten den 9. september. Da opfordrede 
lysthavne, yacht-klubber, sejlbræt-klubber og vandski-klubber befolkningen 
til at deltage i deres aktiviteter. 
Oktober var golfens måned. Der blev afholdt en turistårsgolfturnering i 
Evia (Grækenland), og i Danmark blev der i flere golfklubber holdt dage med 
åbent hus. Der fandt ligeledes særlige golfturneringer sted i Algarve 
(Portugal). Den 14. oktober, der var blevet erklæret for golfens dag i 
Italien, fejredes på 66 ud af Italiens i alt 101 golfbaner Turiståret 
gennem afholdelse af arrangementer, hvortil alle havde adgang. Desuden 
afholdt en golfklub i Taranto i samarbejde med Kommissionen turneringen 
"Targa dell'Europa 1990". Belgien støttede en golfturnering i Liège og én i 
Knokke-Heist i Flandern. 
November var ridesportens måned. I Storbritannien blev der arrangeret en 
udstilling af malerier og skulpturer over temaet hesten, og turistårslogoet 
blev vist ved en lang række ridestævner og hesteauktioner. Der blev afholdt 
et hestemarked i Golega og Elvas i Portugal, ligeledes afholdt i 
tur i står sf lagets tegn. I Norge blev den 11. november udpeget til at være 
ridesportens dag. Der blev afholdt et travløb ("Olympia") på Bjerkebanen, 
der er Norges nationale travbane. Det foregik i turistårsregi, og dettes 
logo havde en fremtrædende plads. I Grækenland anbragte arrangørerne af 
hestesportskonkurrencerne i Thessaloniki og Athen turistårsflag hele vejen 
rundt om banen for at fejre ridesportens måned. Desuden blev der overrakt 
et trofæ for Det Europæiske Turistår til vinderen af en speciel konkurrence 
i Thessaloniki, og i Athen overrakte lederen af EF's kontor i Grækenland en 
præmie til vinderen af en speciel turistårskonkurrence. Belgien deltog i en 
international spring-konkurrence tilrettelagt af de unge i Zwijnaarde. 
Nogle har ment, at dette program med månedsaktiviteter ikke har medført 
nogen større forøgelse af turistaktiviteten, at fiskeriet i Skandinavien og 
hestesporten i Det Forenede Kongerige er turistatraktioner, der i forvejen 
er godt opreklameret, og at visse månedsaktiviteter, f.eks. kunsten i 
december, gik helt upåagtet hen. Det skal bemærkes, at visse aktiviteter af 
de andre lande ikke opfattes som noget specielt for et bestemt land. Véd 
befolkningerne i Sydeuropa f.eks., hvilken betydning lystfiskeriet har i 
Skandinavien? Ved at skabe en forbindelse mellem sådanne aktiviteter og 
Turiståret bliver disse 
- 26 -
mere kendte ude omkring. I øvrigt har flere lande valgt at interessere sig 
for en aktivitet, der ellers ikke er deres specialitet. Således gjorde 
Italien en energisk indsats til fremme af golfen, og Sverige forsøgte at 
fremme søsporten. 
I øvrigt var formålet med månedsakti viteterne blot at gøre branchens folk 
og publikum i almindelighed opmærksom på de mange forskellige 
fritidsaktiviteter, der findes i Europa. Selv om Irland således ikke deltog 
særlig aktivt i månedsakti viteterne, valgte det at anvende alle de 
budgetmidler, der var afsat til nationale projekter, til at få udgivet en 
brochure om aktive ferierejser. 
3.7 Turistmesser 
Når det drejer sig om messer, var hovedmålsætningen med turistårsprogrammet 
at udnytte de store muligheder der er for, via turistudstillinger og 
-messer, at udbrede information, og således nå ud til turistbranchen, 
fagpressen i de enkelte lande og publikum i almindelighed. 
Dette mål blev nået takket være et særligt program lavet i samarbejde med 
arrangørerne af de enkelte messer, hvori Kommissionen deltog. 
Messerne blev udvalgt efter følgende to præcise kriterier: 
1. Messens betydning i det enkelte land. Man valgte den vigtigste 
turistmesse for fagfolk i hver af medlemsstaterne plus to andre, nemlig 
én i USA og en anden i EFTA-landene. Forvaltningsenheden deltog 
således, i kronologisk orden, i følgende arrangementer: 
Vakantiebeurs, Utrecht 
BTL, Lissabon 
Ho I i day WorId, Dub I i n 
F I TUR, Madrid 
SMTV, Paris 
BIT, Milano 
Ferie, København 
TUR, Goteborg 
ITIX, Chicago 
Filoxenia, Thessaloniki 
BTF, Bruxelles 
WTM, London (Hol land) 
(Portugal) 
(Irland) 
(Spanien) 
(Frankr ig) 
(Italien) 
(Danmark) 
(Sverige) 
(USA) 
(Grækenland) 
(Belgien) 
(Storbr itannien) Januar 90 
Februar 90 
Marts 90 
November 90 
2. Det andet kriterium var, i hvilken grad en messe var innovativ eller 
specialiseret. Det var dét, der var baggrunden for at udvælge Salon des 
Festivals i Paris (kultur) og SITT i Tarbes (teknologi). 
For at supplere programmet for deltagelse i messer og samtidig markere 
afslutningen af Turiståret, vil Kommissionen være repræsenteret på ITB i 
BerI in i marts 1991. 
3.7.1. Stande 
Det Europæiske Turistår havde en stand på hver af ovenstående messer 
- 27 -
Under afviklingen af programmets første del søgtes Det Europæiske Turistårs 
målsætninger fremmet ved hjælp af en vandre-stand, der blev lavet I 
slutningen af 1989. En ny stand, der var klar i efteråret 1990, tog sigte 
på at belyse Turistårets hovedresultater, navnlig de fælleseuropæiske 
projekter finansieret af Kommissionen. 
Standen, der i sig selv er et kommunikationsmiddel, gjorde det endvidere 
muligt: 
at sprede trykt og mundtlig information om Det Europæiske Turistår og 
om EF's virksomhed i almindelighed 
at give mere detaljerede oplysninger om Turiståret og om EF's betydning 
for fremme af turismen i Europa 
at uddele reklamemateriale til publikum (klæbemærker, plakater, 
foldere, flag osv.) 
at fremme kontakten med de forskellige turistorganisationer, der ønsker 
at samarbejde med EF i forbindelse med Turiståret og andre spørgsmål 
vedrørende turisme. 
3.7.2 Andre aktiviteter 
Takket være den finansielle støtte, der blev ydet inden for rammerne af Det 
Europæiske Turistår, har flere af messerne kunnet lancere nye initiativer 
eller udbygge deres aktiviteter inden for turistsektoren, og således bl.a.: 
tilsende samtlige udstillere specifikke breve vedrørende Turiståret 
opfordre Journalister fra lande, der ikke er med i EF, til i deres egne 
lande at reklamere for europæiske turistmål. 
3.7.3. Kontakter med pressen 
Der blev før og efter hver messe udsendt pressemeddelelser, og skriftligt 
informationsmateriale specielt lavet til lejligheden lå til fri 
afbenyttelse i presselokalet. 
Der blev afholdt en række officielle pressekonferencer med deltagelse af 
personer fra Kommissionen (Lissabon, Milano, Goteborg, Thessaloniki og 
BerI in). 
3.7.4 Konferencer i forbindelse med messerne 
Et af hovedformålene med at deltage i messerne var at fremme afholdelsen af 
seminarer, konferencer og rundbordsdrøfteiser om forskellige emner, med 
deltagelse af repræsentanter for offentlige organer, der beskæftiger sig 
med turisme, samt repræsentanter for turistbranchen. 
Blandt de mange initiativer, der blev sponsoreret af Turiståret, skal 
specielt fremhæves følgende to store arrangementer: et europæisk seminar i 
Milano over emnet "Les Entreprises du Grand Tour d'Europe" og 
- 28 -
konferencen i London om "1992: Det Indre Marked og Turismen på 
Verdensplan". 
* "Les Entreprises du Grand Tour d'Europe", Milano, den 21. og 22. 
februar 1990 
Dette todagesseminar, der blev tilrettelagt af Confcommercio i snævert 
samarbejde med arrangørerne af Det Europæiske Turistår, og som var inddelt 
i en række arbejdsgrupper, udførte et banebrydende arbejde for 
tur istbranchen. 
Formålet var for første gang at kunne tilbyde et sted, hvor offentlige 
organer på europæisk og nationalt plan,; der beskæftiger sig med turisme, 
samt repræsentanter for turistbranchen kunne mødes for at udveksle idéer og 
for at vurdere branchens behov, prioritere kommende foranstaltninger og 
drøfte de fremtidige muligheder for samarbejde og konsultation. 
Efter seminaret blev der udsendt en pressemeddelelse, og det blev besluttet 
at afholde et lignende seminar hvert år. 
* "1992: Det Indre Marked og Turismen på Verdensplan", London, den 26. 
november 1990 
På denne konference, der blev afholdt forud for World Travel Market, fik 
repræsentanter for de vigtigste brancheorganisationer samt for EF-institu-
tionerne, navnlig Kommissionen, lejlighed til at drøfte spørgsmålet om det 
indre marked, ophævelsen af grænserne efter 1992 og betydningen heraf for 
tur ismen. 
3.7.5. Evaluering 
Messerne er et vigtigt middel til at fremme turismen i EF. De er et 
velegnet forum, hvor turistbranchens folk fra EF med fordel kan udveksle 
idéer med deres kolleger fra den øvrige verden. 
En messe er et sted, hvor man kan gøre forretning, opdage nye produkter, 
knytte kontakter, blive klar over nye tendenser. Messer fortjener således 
langt større opmærksomhed, end de hidtil har fået. 
Turistmesser kan udnyttes på flere forskellige måder: 
a) I og med, at en messe giver gode muligheder for udbredelse af 
information, er de for Kommissionen et enestående middel til at 
kanalisere information til folk inden for turistbranchen 
enten ved, at der uddeles reklamemateriale, pressemeddelelser 
eller genere I/spec i fik EF-informat ion, alt efter behov 
eller ved, at højtstående tjenestemænd fra Kommissionen 
regelmæssigt deltager i debatter, seminarer og konferencer i 
forbindelse med messer. 
- 29 -
b) Messer er et godt middel til at fremme turismen og giver derfor ideelle 
muligheder for 
effektivt at støtte og fremme den europæiske turisme gennem 
specifikke foranstaltninger rettet mod rejsearrangører og andre 
turistbranchefolk fra lande uden for EF og uden for Europa, som 
deltager i europæiske messer 
tilskynde messearrangører til at drage fordel af, at der er 
branchefolk til stede ved messer og udstillinger; det kan ske 
ved at afholde forberedende seminarer for udstillerne. 
3.7.6. Perspektiver på europæisk plan 
Et af de vigtigste resultater af de initiativer, der som led i turiståret 
blev taget vedrørende messer, har været etableringen af et samarbejde på 
europæisk plan mellem folk fra turistbranchen. De kontakter, der blev 
knyttet med de forskellige messearrangører i løbet af turiståret, har 
fremmet de samarbejdsplaner, som visse arrangører i forvejen havde på 
beddingen. 
Efter en række møder og kollokvier vedrørende samarbejdsmulighederne blev 
der udarbejdet et forslag om etablering af en europæisk økonomisk 
firmagruppe (EØFG) mellem fem af de største messer i EF. Denne firmagruppe 
vil i givet fald blive en af de vigtigste aktører inden for turistbranchen. 
Den vil derfor blive en af Kommissionens vigtigste partnere, når det drejer 
sig om at fremme turismen. 
3.8. Turistårets store ballontur 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber arrangerede en stor europæisk 
turné for to balloner med Turistårets farver. Turnéen, der varede fire 
måneder, dækkede alle 18 deltagerlande, dvs. de 12 EF-1 ånde og de 6 EFTA-
lande. 
Formålet med denne turné var at reklamere for Det Europæiske Turistår over 
for pressen, fremtrædende personligheder og befolkningen i hvert enkelt 
deltager land. 
Tilrettelæggelsen blev overladt til fagfolk (Airship and Balloon Company), 
der arbejdede snævert sammen med Kommissionens afdeling for turisme. 
Ballonerne var blevet specielt fremstillet til brug i forbindelse med 
turiståret og var forsynet med dettes logo på tre sprog (fransk, engelsk og 
tysk) samt de 18 landes flag. I oppustet tilstand er ballonerne 35 m høje 
og har et rumfang på 1 950 m3. De blev styret af en besætning på fem, 
heraf to kvinder. 
Turnéen blev startet i Bruxelles den 27. maj 1990, i Pare du 
Cinquantenaire, i forbindelse med løbet "20 km de Bruxelles" (20 000 
deltagere), under overværelse af kommissionsmedlemmerne Cardoso e Cunha og 
Van Miert. I åbningstalen understregedes turismens betydning for øget 
samkvem mellem folkeslagene og bedre kendskab til europæiske kulturmønstre 
og levemåder, og dermed for skabelsen af et borgernes Europa. 
- 30 -
Derefter krydsede ballonerne Europa fra nord til syd og fra øst til vest. 
Fra maj til september var de på farten og tilbagelagde følgende etaper: 
Koblenz (Tyskland) i Deutsches Eck; Genève og Neuchatel (Schweiz), Salzburg 
og Wien (Østrig), med overflyvning af UNESCO-bygningen; Athen og Patras 
(Grækenland); Piemonte med slotte og Piemonte Balloon Fiesta (Italien); La 
Rochette (Luxembourg); Reichstag i Berlin (Tyskland); derefter de nordiske 
lande (Sverige, Finland, Island og Norge); overrækkelse af prisen for den 
mest velholdte landsby og et træf i Joure (Holland); Silkeborg (Danmark) i 
forbindelse med "Fireworks Regatta"; London og "Bristol International Meet" 
(Storbritannien); Metz (Frankrig); Kemmel, Cassel, Ba i I I eu I og Saint-
Nicolas (Belgien); Madrid på Plaza Colon, europamesterskaberne i Lerida 
(Spanien); Belemtårnet, i anledning af ; indvielsen af turistfestivalen i 
Lissabon (Portugal); og endelig Royal Hospital Kilmainham, i Dublin, og de 
irske mesterskaber i Boy le (Irland). 
Ballonerne deltog i 10 ballon-træf samt en snes arrangementer, der specielt 
var blevet tilrettelagt i en række hovedstæder på strategiske steder, altså 
i alt ca. 30 arrangementer og mere end 70 ture (forankret eller frit 
svævende). 
Normalt blev ballonernes tilstedeværelse markeret gennem afholdelse af et 
særligt arrangement i turistårsregi, som f.eks. i Madrid og Bruxelles, hvor 
der var stande med uddeling af reklamemateriale, hvor der blev holdt en 
officiel tale samt en pressekonference, eller også blev begivenheden 
kombineret med andre i forvejen planlagte arrangementer, som de så gav 
større effekt, det gælder f.eks. turistfestivalen i Lissabon. 
For hvert arrangement udarbejdedes der pressemeddelelser, som blev sendt 
til de større medier. Luftballonernes besøg tiltrak som regel talrige 
personligheder, heriblandt ministre og parlamentarikere, samt et stort 
pub Iikum. 
Der var en udmærket mediedækning af denne turné, i tv og radio såvel som i 
den skrevne presse. Der er lavet en samling af presseudklip. Der er ved at 
blive udarbejdet en videofilm om Turiståret, der bl.a. skulle komme til at 
omfatte en række tv-indslag. 
Turnéen blev generelt en succes i alle de lande, der deltog i Det 
Europæiske Turistår. Kommissionen nåede det mål, den havde sat sig, nemlig 
at fremme Turiståret over hele Europa. Ballonførerne kom således under hele 
turnéen til at spille rollen som Turistårets ambassadører. 
Det skal dog bemærkes, at det oprindeligt planlagte ballonkapløb blev 
opgivet, da der var alt for kort tid til at sikre den sponsorering, der var 
nødvendig i forbindelse med et så stort arrangement. Det ville normalt have 
krævet to år. Der var meget kort tid til at tilrettelægge denne turné i 18 
lande, da feasibiI i ty-undersøgelserne først blev påbegyndt i december, der 
må regnes med to måneder til fremstilling af en luftballon forsynet med 
logoet, og at de bedste måneder til gennemførelse af ballonflyvning er maj-
september. 
Turnéen stødte på visse vanskeligheder på grund af de 18 landes geografiske 
spredning, tidsfristerne for opnåelse af de nødvendige administrative 
tilladelser, de klimatiske forhold og den undertiden vanskelige 
koordinat ion 
- 31 -
mellem de 18 lande. Vanskelighederne var størst i begyndelsen, men blev 
hurtigt klaret, efterhånden som turnéen skred frem. 
Samarbejdet mellem de turistårskontaktpersoner i EF's kontorer, der stod 
for koordinationen af de enkelte arrangementer i deres respektive lande, 
var til stor nytte, navnlig for så vidt angår mediedækningen. Også de 
nationale udvalg gjorde deres til, at denne turné kunne blive en succes, 
navnlig i EFTA-landene 
Ballonturnéen var den begivenhed, der opnåede den bredeste mediedækning i 
hele Turiståret. 
- 32 -
4. PRIORITEREDE FORANSTALTNINGER OG UDVIKLING 
AF ALTERNATIVE FORMER FOR TURISME 
4.1. "Social turisme" 
"Social turisme" kan defineres som turisme for persongrupper, der af 
forskellige grunde ikke kan tage på ferie, således som dette almindeligvis 
forstås, dvs. handicappede, enlige med børn, familier med småbørn, pensio­
nister og ældre samt unge, der ikke råder over tilstrækkelige finansielle 
midler. 
Der er truffet nationale foranstaltninger, og private initiativer er blevet 
støttet for at skabe specielle rejse- og opholdsfaciliteter eller udvikle 
de allerede eksisterende af hensyn til disse dårligt stillede grupper af 
borgere. 
Disse persongrupper kan opdeles på følgende måde efter deres fælles behov: 
unge, der på grund af manglende indkomst eller finansielle midler ikke 
kan tage på ferier og rejser, der udvider deres viden om og forståelse 
af verden eller imødekommer deres behov for oplevelser og kontakt med 
andre unge 
familier med småbørn, der normalt har vanskeligt ved at rejse, og som 
ofte har behov for finansiel bistand eller alternative muligheder for 
at kunne rejse væk i ferien 
pensionister og ældre med lav indkomst, som bør vies særlig opmærksom­
hed 
arbejdstagere med lav indkomst. I de fleste europæiske lande krævede 
fagforeningerne, især i efterkrigsårene, at der blev gjort noget for, 
at deres medlemmer kunne tage på ferie, og det lykkedes dem i betydelig 
grad at forbedre situationen 
endelig de handicappede, der selv hvis de finansielt kan tillade sig at 
rejse på ferie, har særlige behov, som bør imødekommes, især hvad angår 
udstyr og installationer, programmer, diætmad o.s.v. 
I Det Europæiske Turistår blev opmærksomheden henledt på ovennævnte kate­
gorier af "sociale turister" og deres problemer taget op i forbindelse med 
konkurrencer, projekter og foredrag både på nationalt og europæisk niveau. 
Ungdomsturismen er allerede temmelig udviklet i Europa, for der er mange 
rejseorganisationer, der varetager de unges interesser. Nærværende evalu­
ering omfatter derfor ikke denne gruppe, der omtales nedenfor i afsnittet 
om ungdomsturisme (4.2). 
- 33 
4.1.1. Projekter 
Af de 184 nationale projekter, som Kommissionen har medvirket til at finan­
siere, angik kun 8 "social turisme" i ordets snævre betydning. Af disse 8 
projekter var de fire franske, og de andre fire blev gennemført henholdsvis 
i Det Forenede Kongerige, Grækenland, Italien og Tyskland. På samme måde 
omfattede kun syv af de 84 fælleseuropæiske projekter "social turisme" 
(kategorien ungdomsturisme ikke medregnet). 
Et af de projekter, der blev gennemført i Det Europæiske Turistår, havde 
til formål at etablere et europæisk net af oplysninger om Indkvarterings-
og transportmuligheder samt uddannelses- og kulturprogrammer for kvinder og 
børn på grundlag af en undersøgelse omfattende hele Europa af sammen­
sluttede organisationer. Formålet med dette projekt var både at skabe og 
tilbyde et produkt, der imødekommer allerede eksisterende behov, og at 
opfordre kvinder med børn ti I at engagere sig fagligt i rejseindustrien, så 
de bidrager ti I at udvikle og administrere denne sektor. 
Forsøgsprogrammet for ældre turister var et godt eksempel på et specielt 
produkt tilpasset ældres behov for ferie og for konstruktive fritids­
aktiviteter. Programmet omfattede seks temarejser i lavsæsonen. Disse 
ferieophold af en uges varighed havde som tema kunstnerisk kreativitet, 
kultur, europæisk historie, sundhed, samt Europas kunst og traditioner, og 
de blev afviklet fra juni til november 1990 på komfortable feriesteder i 
Frankrig, Spanien, Grækenland og Italien. Evalueringen af dette projekt vil 
danne grundlag for en langsigtet udvidelse af denne type tilbud. 
Kommissionen har ligeledes ydet bistand til et fælleseuropæisk turist­
projekt for handicappede, der blev arrangeret af "CIAO Europe". "Den første 
europæiske konference for ny turisme", som finder sted i 1991, vil give 100 
handicappede voksne og børn mulighed for at deltage i kulturudvekslinger i 
Europa. Denne pionerforanstaltning har til formål at stimulere til lignende 
initiativer på europæisk plan i de kommende år som led i en langsigtet 
kampagne for at bevidstgøre offentligheden om de handicappedes legitime ret 
t i I at komme på fer ie. 
Hvad angår ferie for erhvervsaktive, har Kommissionen ydet støtte til et 
internationalt symposium om "social turisme", der blev afholdt af den 
franske Union Nationale des Associations de Tour isme (UNAT). Følgende 
hovedtemaer var blandt dem, der blev drøftet på symposiet: 
- 34 -
"den sociale turismes" omfang og fremtid i Europa 
særlige aspekter, f.eks. tidsmæssig spredning af ferier, indlogering af 
"sociale turister", istandsættelse og forbedring af det nødvendige 
udstyr o.s.v. 
Konklusionerne fra dette symposium vil blive analyseret og evalueret i 
forbindelse med Fællesskabets foranstaltninger på området "social turisme". 
I Det Europæiske Turistår har Kommissionen endvidere været med til at 
finansiere den fælles europæisk konference, "Turisme for alle i Europa", 
der skal finde sted i Det Forenede Kongerige i marts 1991. På konferencen, 
der afholdes i samarbejde med de engelske, svenske, norske og finske 
turistråd samt det engelske Holiday Care Service, vil alle de nationale 
vindere af turistårskonkurrencen om det bedste turistudstyr for handi­
cappede blive præsenteret. Man vil gennemgå de bedste europæiske resultater 
på fire nøgleområder, der har at gøre med handicappede turisters adgang til 
fer iefaciIiteter. nem I i g 
transport i Europa for handicappede 
indlogering i Europa 
adgang til turistcentre 
aktivitetspræget ferie. 
På grundlag af konferencens konklusioner vil der blive udarbejdet henstil­
linger med sigte på EF-Kommissionen og regeringerne i alle de europæiske 
lande. 
Blandt de mest vellykkede projekter i år bør man fremhæve projektet for en­
lige med børn, der blev gennemført af Schweiz, Frankrig, Østrig og Belgien 
i samarbejde med fire sammenslutninger, der varetager "sociale turisters" 
interesser, og som er medlemmer af REKA (Schweizer Reisekasse). Herved fik 
80 enlige med børn tilbudt gratis ferie i de fire deltagende lande. Fra 
hvert land fik 20 enlige med mindst 2 børn efter eget valg mulighed for at 
tilbringe 2 ugers ferie i et af de fire deltagerlande. 
4.1.2. Konkur rence 
Den sociale turisme havde ikke nogen fremtrædende plads i de konkurrencer, 
der blev afholdt under Det Europæiske Turistår. De nationale råd og 
turisterhvervet ydede den ingen særlig aktiv støtte. 
Der blev dog afholdt to vigtige konkurrencer, den ene på nationalt, den 
anden på fælleseuropæisk plan. Ved den første uddeltes prisen "Omsorgsfulde 
Unge, der har hjertet på det rette sted", og den vedrørte tjenesteydelser 
bestemt for ældre; heri deltog kun 5 af de 18 lande, der deltog i Det 
Europæiske Turistår (Italien, Nederlandene, Finland, Sverige, Island). 
Den anden hed "Det Bedste Opholdsudstyr for Handicappede", og heri deltog 6 
lande (Danmark, Det Forenede Kongerige, Sverige, Irland, Italien, Neder­
landene). Den endelige vinder vil blive bekendtgjort på den fælles­
europæiske konference "Turisme for alle i Europa", der er nævnt i det 
foregående. 
- 35 -
På trods af medlemsstaternes skuffende reaktion på disse konkurrencer har 
konferencen i det mindste været med til at give det samarbejde og den er­
faringsudveksling, der i fremtiden vil finde sted på fælleseuropæisk plan, 
et skub fremad. 
4.1.3. Konklusioner og henstillinger 
Ovennævnte tal, der giver et detaljeret indtryk af medlemsstaternes 
interesse for projekter vedrørende "social turisme", viser klart, at der er 
brug for mere motivation og handlekraft med hensyn til alle aspekter af 
denne form for turisme. 
I udkastet til Europa-Parlamentets rapport, "Turisme og forbrugere" hedder 
det, at der bør lægges mere vægt på initiativer til social turisme, især i 
form af rejsemuligheder for handicappede (særligt tilpassede transport­
midler, passende opholdssteder, og hensigtsmæssig byplanlægning), og kon­
klusionen er, at Fællesskabet bør træffe foranstaltninger for at stimulere 
handicaptur isme. 
I et andet udkast til rapport fra Europa-Parlamentet (Udvalget for Sociale 
Anliggender, Beskæftigelse og Arbejdsmiljø) om de sociale aspekter af 
turismen understreges behovet for, at problemet løses på europæisk plan 
gennem hensigtsmæssige foranstaltninger, der sikrer de dårligst stillede 
befolkningsgrupper retten til at tage på ferie. 
Også FN's Økonomiske og Sociale Råd udtrykker i sin udtalelse om den 
turistmæssige og regionale udvikling ønske om, at dialogen mellem 
arbejdsmarkedets parter i sektoren for turisme udvikles på fællesskabsplan, 
og understreger behovet for fortsat at udvikle den "sociale turisme". 
Der er store forskelle fra det ene europæiske land til det andet med hensyn 
til, hvor langt man er kommet med de forskellige former for "social 
turisme". Generelt er "ældreturismen" særlig veludviklet i Italien, hvor­
imod det i Frankrig især gælder turismen for erhvervsaktive personer, mens 
de nordiske lande både fra EF og EFTA er længst fremme på området handi­
captur isme. 
"Ældreåret" i 1993 kunne blive en længe ventet anledning til at træffe 
foranstaltninger og tage nye initiativer til fordel for de ældre. Også 
deres ferierejser bør udgøre et prioriteret aktivitetsfelt. Imidlertid har 
medlemsstaternes nationale myndigheder kun gjort lidt for at hjælpe 
familier med lavindkomster. 
Nogle af de foranstaltninger, der blev iværksat i Det Europæiske Turistår, 
vil danne grundlag for den fremtidige udvikling og aktivitet på europæisk 
niveau, bl.a. bedre adgang til turistfaciliteter, ikke alene for handi­
cappede, men for alle befolkningsgrupper med mobiIitetsproblemer. Denne 
tankegang afspejles i titlen på konferencen "Turisme for alle i Europa". 
Visse foranstaltninger har ikke alene forbedret mulighederne for samarbejde 
på europæisk plan, men også været udgangspunkt for en række positive hen­
stillinger, og omtalen heraf i medierne har gjort, at offentligheden og 
- 36 -
turisterhvervene, bl.a. i indlogerings- og transportsektorerne, er blevet 
opmærksomme på disse problemer. 
Generelt set kan man drage følgende konklusioner om de erfaringer, der blev 
indvundet vedrørende de forskellige former for "social turisme" i Det 
Europæiske Turistår: 
1. Der er et iøjnefaldende behov for motivering og foranstaltninger inden 
for alle aspekter af den sociale turisme 
2. Der bør gives særlig prioritet til følgende persongrupper: 
Lavindkomstfamilier med børn (man kunne f.eks. foreslå en undersøgelse 
med sigte på at gøre de nationale og europæiske myndigheder opmærksomme 
på det virkelige omfang af de fritidsproblemer, som denne gruppe er 
sti I let overfor) 
ældre pensionister, der bor alene 
handicappede 
3. Det er nødvendigt at foretage en undersøgelse af problemerne og 
mulighederne inden for de forskellige former for "social turisme", så 
man får et klart indblik i, hvilke praktiske foranstaltninger der kan 
træffes på europæisk niveau. Den erfaring, der er indvundet i visse 
lande (i Frankrig for erhvervsaktive personers vedkommende, i Italien 
for de ældre, i Det Forenede Kongerige, Nederlandene, Tyskland og EFTA-
landene for handicappede og dårligt stillede familier) bør tages op ti I 
overvejelse under udarbejdelsen af et program for social turisme. 
4. Man bør fortsætte samarbejdet med EFTA-landene gennem udveksling af 
erfaringer og oplysninger, udvikling af fælles projekter osv. 
4.2. Ungdomsturisme 
En af de målsætninger for Det Europæiske Turistår, som klart nævnes i Rå­
dets afgørelse, var at uddybe de unges forståelse for medlemsstaternes 
kulturer og levevis. I Turiståret blev der ved finansieringen af projek­
terne taget højde herfor både på nationalt og fælleseuropæisk plan. Desuden 
har flere andre foranstaltninger vedrørende alternative ferieformer (social 
og kulturel turisme, turisme i landdistrikter) direkte eller indirekte 
bidraget til at udvikle ungdomsturismen. Kulturrejsen "På Sporet af 
Kelterne" tog for eksempel direkte sigte på unge. 
Statistikkerne viser, at de unge udgør langt den største kategori af turi­
ster. Derfor bestræbte Kommissionen sig i Turiståret på at forøge udvalget 
for unge turister. De unge er meget krævende turister, og derfor gik 
Kommissionen stærkt ind for begrebet "aktiv ferie". I realiteten er det kun 
- 37 -
de regioner, der tilbyder en bred vifte af aktiviteter, der kan tiltrække 
unge turister. 
Turistbranchen favoriserer måske ikke altid de "fattige studerende", men 
det er dem, der bliver morgendagens mest købekraftige kunder, og de bør 
tages med i betragtning. 
4.2.1 Projekter 
Mere end 40 projekter for fremme af ungdomsturismen blev udvalgt til at 
modtage støtte over turistårsbudgettet. Alle projekterne havde uddan­
nelsesmæssige eller kulturelle hovedemner eller vedrørte alternative former 
for turisme. Selv om de ansås for "nationale" projekter, berørte de fleste 
af dem også andre lande. Oprindeligt var visse af dem tænkt som én-
gangsprojekter, men på grund af deres succes ser vi gerne, at de så vidt 
muligt fortsættes. Her gives nogle eksempler på særlige vellykkede projek­
ter. Af praktiske grunde er de opdelt i to hovedkategorier: udveksling af 
unge og aktiv eller uddanne Isespræget ferie. 
Udvekslinger af unge 
* Eurotrain Ekspres'90. Under dette meget vellykkede projekt foretog over 
100 studerende fra 27 europæiske lande en t idages togrejse med stop i 10 
vest- og østeuropæiske byer. Den heldige gennemførelse af dette projekt, 
der ligger helt på linje med Det Europæiske Turistårs målsætning fremgår 
klart af denne bemærkning fra en af deltagerne: "Vi har lært en masse om 
dagliglivet i alle de europæiske lande, vi besøgte. Diskussionerne kastede 
lys over europæiske problemer, som de fleste af os ikke anede noget om i 
forvejen, og vi har allesammen lært at leve med en virkelighed, der rækker 
langt ud over vores egen næsetip. Eurotrain Ekspres fik og vil fortsat få 
en stor indflydelse på vores voksenliv, hvor vi vil være med i opbygningen 
af et forenet Europa". 
* Ungdomsherberger. Ungdomsherbergerne præsenterede flere projekter, både 
nationale og fælleseuropæiske. Den Internationale Føderation af Ungdoms-
herberger udarbejdede et informationsprogram for unge fra østlandene, der 
er på rejse i vesten for første gang. Den organiserede udveksling af perso­
nale mellem herbergerne i øst og vest og udarbejdede et program, "På vej 
til et samhørigt Europa", med sigte på at fremme skolerejser i fem lande 
(England, Frankrig, Belgien, Tyskland og Nederlandene). Desuden gennemførte 
Bene lux-1 andene et program for udveksling af unge opinionsdannere i øst og 
vest. Disse programmer bør fortsætte. Den tyske ring af ungdomsherberger 
arbejder med økologiske skolelegater og en studierundtur i Europa-, disse to 
projekter vil sandsynligvis blive fortsat. 
* Euraqva. Det schweiziske turistråd indbød 48 unge fra de 12 EF-i ånde, fra 
EFTA-landene og fra fire østeuropæiske lande til at tilbringe en weekend på 
en græsgang i Alperne. Deltagerne fyldte deres vandflasker ved udspringet 
af fire store europæiske floder og cyklede først til Strasbourg, derefter 
t i I Bruxelles. 
- 38 -
* Teaterkonkurrence. Ni europæiske lande sendte grupper af unge skuespil­
lere til Delfi, hvor de deltog i en teaterkonkurrence, der var tilrettelagt 
af det græske turistråd. Hver gruppe skulle opføre en græsk komedie eller 
tragedie. Endvidere blev der afholdt workshops, seminarer og debatter. 
Konkurrencen var så vellykket, at arrangørerne vil prøve at gøre det til en 
år Iig begivenhed. 
* Ungdomsko I lokviet. Den Franske Nationale Komité inviterede 350 unge fra 
25 lande til at komme til Frankrig for at deltage i et kollokvium af 3 
dages varighed. Alle disse unge var under uddannelse eller arbejdede 
allerede i turistbranchen. Konferencen havde til formål at undersøge unges 
rejseaktiviteter og følgerne heraf på det europæiske turistmarked. 
Aktiv eller uddanne Isespræget ferie 
* Flottiglia Magna Grecia. En flåde på otte lystbåde tog 50 unge europæere 
på krydstogt ad den rute, de græske kolonister havde fulgt til Syditalien. 
Om bord var der også arkæologer, rejsebureaupersonale og journalister, der 
ledsagede de unge på deres besøg ved arkæologiske udgravninger og 
kulturcentre på rundrejsen. Flottiglia Magna Grecia var et pilotprojekt, 
der skulle påvise muligheden af at gennemføre et sådant rejseprogram. Da 
resultatet var positivt, vil sådanne rundrejser blive tilbudt i foråret på 
fer iemesserne. 
* Ungdomstoget. I Portugal arrangerede ungdomsherbergerne i samarbejde med 
de portugisiske Jernbaner og regioner en rejse til 8 europæiske hovedstæder 
for en gruppe på 400 portugisisktalende unge fra Maghreb-1 andene og 
Portugal. Formålet var at give de unge indblik i de politiske, kulturelle 
og sociale aspekter af Europa. Den slags rejser skaber bånd mellem 
deltagerne, udvider deres horisont og giver dem bedre kendskab til andre 
levemåder. Derfor bør sådanne initiativer fremmes. 
* Turisme via satellit. En sekundærsko le i Devon i Storbritannien gennem­
førte et ambitiøst projekt for Det Europæiske Turistår ved over den fælles­
europæiske satellit for uddannelse, Olympus, at udsende 10 timer med 
turistprogrammer. Millioner af mennesker har således kunnet overvære, hvor­
ledes denne klasse, hvis elever var 14-15 år gamle, indkredsede deres emne, 
interviewede og lærte noget om fjernsynets teknologi, programproduktioner 
og kommunikation med seerne. Det var et éngangsprojekt, men det kan 
betragtes som et pilotprojekt eller et eksempel til efterfølgelse af andre 
skoler. 
* "Goddag Europa, her er Holland" - Projektet "Ambassadører for den Hol­
landske Ungdom". Eleverne i de hollandske grundskoler blev bedt om at 
præsentere deres region fra et turistmæssigt synspunkt på en original måde. 
2 000 skoler reagerede, og i løbet af de første måneder af 1990 viste 
udvalgte skoler - én fra hver provins - deres projekter i fjernsynet. I 
hver skole blev et barn udvalgt til at være blandt "ambassadørerne for den 
hollandske ungdom". Denne gruppe besøgte i maj måned de europæiske hoved­
stæder, hvor de mødte fremtrædende personer og aflagde besøg på kulturelle 
nøglepunkter. I Juni blev deres rundtur vist i fjernsynet i den bedste 
sendetid. Dette glimrende projekt opfyldte alle målsætningerne for Det 
- 39 -
Europæiske Turistår, og følgevirkningerne af det kan stadig mærkes. Takket 
være en eksemplarisk dækning fra mediernes side bidrog projektet til en 
bred sensibilisering. 
4.2.2. Konklusion 
Der er mange andre gode eksempler på projekter, der har udvidet de unges 
horisont og givet ideer til en ny turisme. På baggrund af projekterne er 
der en række personer og organisationer, der har fremhævet behovet for 
information, udvekslinger, lavprisrejser og modtagelsescentre for unge. 
Visse programmer er allerede under udvikling på dette område. 
Det Franske Turistråd har foreslået at der oprettes et "Ungdomsforum" på 
fællesskabsniveau. Det kunne være en organisation, der påtog sig 
koordineringen af alle de nuværende ungdomsorganisationer. Den skulle træde 
sammen en gang om året, og formålet skulle være at bidrage til at forbedre 
de unges rejsemuligheder. 
4.3. Turisme med kulturelt sigte 
I forbindelse med Turiståret finansierede Kommissionen i alt 83 projekter 
vedrørende turisme med kulturelt sigte, både fælleseuropæiske og nationale, 
med et bidrag på over 1 m lo ECU. 
Der er blevet taget en mængde initiativer. Nogle af dem opnåede støtte fra 
Fællesskabets fonde, andre blev gennemført i samarbejde med de 18 deltager­
landes nationale turistråd. 
Disse projekter omfattede festivaler, publikationer om turisme med kultu­
relt sigte, udstillinger, workshops, kul turrejser, rundture med den kul­
turelle arv som tema, seminarer og foredrag om turisme, kultur og restaure­
ring af monumenter (kommerciel strategi, turisme og miljøbeskyttelse, 
bevaring af monumenter osv.), højtideligholdelse af historiske byers grund­
læggelse, projekter om venskabsbyer, museumskonkurrencer osv. Flere pro­
jekter drejede sig om samarbejde mellem Øst- og vesteuropæiske byer. 
Ovennævnte projekter åbnede vejen for nye særforanstaltninger med henblik 
på at bistå medlemsstaterne med at fremme turisme med kulturelt sigte i 
Fællesskabet. 
4.3.1. Betydningen af turisme med kulturelt sigte 
På grund af følgevirkningerne af den traditionelle masseturisme, især i de 
sydeuropæiske lande, ser der ud til at være et voksende behov for at fremme 
andre former for turisme (f.eks. turisme med kulturelt sigte, social 
turisme eller turisme i landdistrikter) med andre ord nye former for 
turisme, som tager hensyn både til naturen og til det arkitektoniske og 
sociale mi Ijø. 
De mange projekter vedrørende turisme med kulturelt sigte, som blev ind­
givet i forbindelse med Det Europæiske Turistår af de nationale turistråd 
og andre turistorganisationer samt af medlemsstaternes lokale, regionale og 
nationale myndigheder, er et bevis på, at disse former for turisme får 
større og større nationaløkonomisk betydning. Udgifterne til "turisme med 
kulturelt sigte" er voksende både i den private og den offentlige sektor. 
40 -
Både i Syd- og Nordeuropa sættes der større og større beløb af til bevaring 
af den kulturelle og arkitektoniske arv. 
4.3.2. Projekter på kort sigt 
De kortfristede kulturprojekter, som Fællesskabet over turIstårsbudgettet 
var med til at finansiere, omfattede arrangementer for unge, kulturelle 
aktiviteter og konkurrencen, festivaler afholdt på kulturelle rejseruter, 
karneval 1er og gastronomiske begivenheder i hele Europa, foredrag og semi­
narer med henblik på udveksling af erfaringer og markedsføring af nye 
turistmål, udgivelse af vejledninger om turisme med kulturelt sigte, 
udstillinger og workshops. Her er nogle eksempler på projekter: konkurrence 
mellem europæiske museer om bedre markedsføring og reklame, "Byer uden 
grænser", Gadeforestillinger 1990, Den Internationale Musik- og Ballet­
festival i Glasgow 1990, Den Internationale Orgelfestival i Paisley, 
Amsterdam-festivalen, Venedig-festivalen, udstillingen "På opdagelse i 
Lissabon 1990" og teaterkonkurrencen i Delfi. 
4.3.3. Foredrag 
Kommissionen ydede tilskud til en række foredrag og seminarer om den arki­
tektoniske arv og om kulturturisme i byerne og turisme med miljømæssigt 
sigte. 
Her er nogle eksempler: 
Den Europæiske Konference for den Kulturelle Arv og Turismen, arran­
geret af IC0M0S (Conseil international des monuments et des sites - Det 
Internationale Råd for Historiske Bygninger og Områder), som blev af­
holdt i Det Forenede Kongerige, og som udmundede i en række resolu­
tioner om bevaring af den arkitektoniske arv og om turisme med 
kulturelt sigte; der blev ligeledes rettet en henvendelse til de 
nationale ICOMOS-komiteer med forslag om revision af ICOMOS's charter 
om turisme med kulturelt sigte 
det tredje internationale symposium om "Bevaring af fortidens monumen­
ter og turismen", der fandt sted i Trier i Tyskland: "Trier-appellen" 
om bevaring af fortidens monumenter i de fem nye tyske delstater og 
resolutionen om Rhin-dalen og dens betydning for turismen i Tyskland 
Den Første Europæiske Konference om Bytur isme i Rennes, Frankrig. 
Disse konferencer er et udtryk for, at medlemsstaterne i stadig voksende 
grad er klar over den nære sammenhæng mellem turisme på den ene side og 
beskyttelsen af det naturlige miljø og den arkitektoniske og kulturelle arv 
på den anden. 
Resultaterne og resolutionerne fra disse konferencer kan danne grundlag for 
nye turist- og miljøpolitikker, især hvad angår foranstaltningerne ved­
rørende den arkitektoniske arv. 
Konferencerne viste endvidere, at der er behov for at styrke dialogen 
mellem turistindustrien og de instanser, der har ansvar for bevaring af 
- 41 -
monumenter, og for at forbedre administrationen af de kulturelle ressour­
cer. Der bør træffes konkrete foranstaltninger for at begrænse nogle af de 
uheldige sider. 
4.3.4. Europæiske kuI turruter og ruter over et bestemt kuI turtema 
En lang række nationale og europæiske ruter blev samfinansieret inden for 
rammerne af turiståret. Formålet med de fleste af disse projekter var at 
forbedre og udvide kulturelle turistruter i bestemte lande eller på tværs 
af landegrænserne, at give regioner, der er mindre kendte i turistmæssig 
henseende, et bedre image, og at gøre europæerne bevidste om deres fælles 
rødder og fælles kulturelle fortid, ved at fremme et europæisk samarbejde 
på dette område. 
Som eksempel kan nævnes følgende projekter: 
"Vejen til Santiago de Compostela", der af Europarådet blev udpeget til 
europæisk kulturrute. Det af Kommissionen samfinansierede projekt 
omfattede i perioden maj-oktober: 
en vandreudstilling bestående af fotografier, en bibliografi 
samt malerier, der indgår i den kulturtradition, der er knyttet 
til den pågældende rute 
en konference med deltagelse af spanske, franske, belgiske, 
italienske og tyske eksperter 
teater- og musikarrangementer over temaet St. Jacob (Santiago) 
den madlavningskunst, der er typisk for steder langs ruten 
"Via de la Plata" (Sølvvejen) - et spansk projekt, der tager sigte på 
at istandsætte en gammel romersk handelsvej, der strækker fra Gi Jon i 
Nord til Sevilla i syd. Rehabiliteringen af denne rute omfatter fra nu 
af og indtil 92 etablering af den nødvendige infrastruktur, udgivelse 
af et kort samt reklamefremstød over for rejsebureauer 
"På Sporet af kelterne", et projekt, der specielt henvender sig til de 
unge*. Det drejer sig om et kort/en plakat, der viser beliggenheden af 
keltiske kulturmindesmærker i de forskellige europæiske lande, og som 
giver nyttige oplysninger om mulighederne for at komme til disse steder 
med jernbane samt om vandrehjem. 
"På Sporet af Goethe": informationscentre, skiltning og tresprogede 
brochurer vedrørende steder, som Goethe besøgte i det 18. århundrede. 
"På Sporet af Vincent Van Gogh": cykeltur ad samme rute som malerens 
rejser i Holland og Belgien. 
"VikInge-ruten": kulturrute etableret af Europarådet og samfinansieret 
inden for rammerne af turiståret; det kan betragtes som et 
forsøgsprojekt, da det er den første rute, der er blevet markedsført af 
et rejsebureau. 
- 42 -
Syv middelalderruter over temaet "Resterne af middelalderens Portugal", 
et internationalt projekt, der også omfatter en del af Spanien 
"På Sporet af St. Bernhards cisterciensere": en brochure om 
cistercienserklostrene i Europa 
"Barokruter i Europa": en af de mest interessante grænseoverskridende 
ruter i Europa, idet den strækker sig over en del af Centraleuropa og 
Østeuropa. Projektet viser også, at man i lande, der traditionelt 
besøges af badeturister, i den seneste tid er begyndt at fremme andre 
former for turisme. Projektet "Italienske kunstnere og barokkunst i 
Bayern" der blev gennemført med succes i Tyskland og Italien, viser, 
hvorledes kulturelle ligheder mellem europæiske lande kan udnyttes i 
turistmæssig henseende. 
Nogle af de ruter, der samfinansieres inden for rammer af turiståret, blev 
etableret af de nationale turistorganisationer i medlemsstaterne, andre af 
Europarådet. 
Dette europæiske samarbejde omkring kulturruterne bør videreudvikles i 
snævert samarbejde med Europarådet, således at også landene i Central og 
Østeuropa får mulighed for at deltage. 
4.3.5. Konklusioner 
De projekter, der blev finansieret inden for rammerne af turiståret, har 
været med til at bevidstgøre europæerne om, at både deres gamle kulturer og 
nuværende levemåder har fælles oprindelse. De har også skabt større 
forståelse for de problemer, som masseturismen medfører, og har tilskyndet 
til, at der tages større hensyn til miljøet. 
Projekterne har desuden gjort det muligt at kortlægge en række sektorer, 
hvor det er nødvendigt at sætte ind: informationspolitikken må gøres mere 
effektiv, der må etableres et samarbejde på europæisk plan, der må sørges 
for udveksling af erfaringer, og desuden er det nødvendigt, at 
medlemsstaterne og EF investerer i deres menneskelige ressourcer ved at 
udbygge de uddannelsesprogrammer, der for øjeblikket findes i EF, eller 
skabe et specielt uddannelsesprogram for turisme med kulturelt sigte og 
forvaltning af kunstarven i Europa. 
Hvad angår udvælgelsen af fremtidige projekter med henblik på EF-
samfinansiering, bør Kommissionen fastsætte klarere og mere konkrete 
kriterier. Mindre projekter, der kan have deres betydning på lokalt eller 
regionalt plan, men som på længere sigt kun i ringe grad har indflydelse på 
turismens udvikling (f.eks. lokale festivaler, koncerter eller 
konkurrencer) må bedømmes på grundlag af deres udviklingsmuligheder, og man 
bør først og fremmest beskæftige sig med projekter, der har et 
fælleseuropæisk perspektiv. Evaluering og kontrol af projekter ville 
ligeledes blive meget lettere, hvis antallet af projekter blev begrænset. 
Man bør fortsætte og udbygge samarbejdet med EFTA-landene og også, i en vis 
udstrækning, med landene i Central og Østeuropa. Den europæiske kultur er 
ikke begrænset ti I de tolv EF-lande. Dette gælder ikke mindst de 
- 43 -
kulturruter og ruter over bestemte kulturtemaer, der omfatter flere lande. 
Dog må der først fastlægges konkrete aktionsområder. 
4.4. Turisme i landdistrikter 
I Rådets afgørelse om Det Europæiske Turistår omtales udtrykkeligt turisme 
i landdistrikter som en alternativ form for turisme, der bør udbygges og 
fremmes idet turisme i landdistrikter i højere grad muliggør en både 
geografisk og tidsmæssig spredning af ferierne. 
Man har i løbet af turiståret støttet forskellige initiativer, der tager 
sigte på at fremme udviklingen af denne form for turisme, der ganske vist 
endnu ikke er særlig kendt eller udbredt i EF, men som dog er genstand for 
stadig større interesse, dels på efterspørgselssiden, hvor de stadig flere 
forbrugere ønsker et varieret udbud af kvalitetsprodukter, dels på 
udbudssiden, hvor man ønsker at forbedre sine produkter og afsætningen af 
dem. 
4.4.1. Reklamefremstød 
Et lang række initiativer har drejet sig om fremme turismen i 
landdistrikter: udgivelse af brochurer, afholdelse af kollokvier, dage med 
åbent hus, navnlig i maj måned, der var udpeget til at være måneden for 
turisme i landdistrikter. 
COPA-COGECA agter at udgive en tresproget brochure i 200 000 eksemplarer, 
der skal fremme bondegårdsferierne i Fællesskabet. Det er et interessant 
initiativ derved, at det bliver det første information- og reklameredskab 
på et område, hvor der hidtil ikke har eksisteret nogen europæisk guide. 
To projekter vedrører specielt ridesportsturismen: det franske 
ridesportsforbund, Fédération Française d'Equitation har startet et 
fælleseuropæisk projekt vedrørende ridesportsturisme, med henblik på at 
fremme af en række europæiske ruter beregnet til rideture. I Italien 
forsøger man i regionen Grosseto at fremme hesteopdrættet i Maremma. 
I Spanien er der vedtaget en række projekter: f.eks. er der i regionen 
Asturias udgivet en brochure på spansk om bjergruter, der vil blive uddelt 
i rejsebureauer og turistkontorer, og en tosproget (engelsk, spansk) 
brochure om overnatningsmuligheder i landdistrikter, med henblik på at 
fremme anvendelsen af de infrastrukturer, der er etableret med støtte fra 
Asturies regering. 
Der blev afholdt en lang række kollokvier, f.eks. i Frankrig, hvor 
l'Assemblée Permanente des Chambres d'Agriculture afholdt en national dag 
for turisme i landdistrikterne. Det skete i Paris under temaet 
"landbrugerne: partnere i turismen i landdistrikter". Dette arrangement gav 
anledning til drøftelser af hele problematikken omkring denne form for 
turisme, og til udgivelse af to guider: første udgave af bogen med 
opskrifter fra bondegårdsherberger og 1990-udgaven af bogen om 
bondegârdsprodukter ("Bienvenue å la Ferme"), efterfulgt af 
medaljeoverrækkelsen i den første madlavningskonkurrence for 
bondegårdsherberger. Handels og industrikamret i Lozère afholdt en kongres 
om turismen i landdistrikter, hvor man drøftede udviklingsmulighederne i 
Lozère-omrâdet, der er ved at blive affolket. Visse projekter er ved at 
blive undersøgt, f.eks. ruten MPå Sporet af R. L. Stevenson". I Spanien 
arrangerede regionen Navarra en række debatdage. 
- 44 -
4.4.2. Pilotprojekter 
Andre initiativer har snarere i kraft af deres fornyende karakter haft form 
af pilotprojekter, som det vil være muligt at benytte som model i andre 
lande. Formålet med disse pilotprojekter har været at udvikle nye produkter 
(pakkerejser), at samle de forskellige parter inden for turisterhvervet på 
europæisk plan, at udarbejde planer for udviklingen på regionalt niveau og 
at nedsætte "tænketanke". 
I forbindelse med konkurrencen "Min foretrukne landsby", der er blevet 
tilrettelagt af foreningen EUROTER (Europæisk Sammenslutning for Turisme i 
Landdistrikter), vil de bedste initiativer og projekter på lokalt plan 
blive belønnet. Man har allerede modtaget 300 forslag fra ca. 20 lande. 
Udvælgelsen vil finde sted i begyndelsen af 1991. Det planlægges at 
offentliggøre resultaterne, som herefter vil kunne tjene som eksempel for 
de lokale myndigheder og fungere som et nyttigt erfaringsgrundlag. 
Der er blevet nedsat en gruppe bestående af landkommuner fra Det Europæiske 
Fællesskab, og i denne gruppes regi er der blevet udarbejdet et "charter" 
om øget turisme i landdistrikter. 
Flere pakkerejser er blevet foreslået, fx cykelferie i Flandern ad en 320 
km lang rute (på initiativ af Westtor isme i Flandern), eller ture ad 
naturskønne veje (ialt ca. 200 km) i grænseområdet mellem tre europæiske 
landskaber (Vogeserne, Alsace og Schwarzwald). De Kanariske Øers regering 
har foreslået, at der anlægges og vedligeholdes er net af stier for 
turister, dvs. de afmærkes, der opsættes forklarende skilte og udarbejdes 
brochurer med henblik på at sprede kendskabet til stierne. 
Organisationen VAL, som er den største rejsearrangør i Massif Central, og 
C0PT0UR har i fællesskab afholdt en festival "Festival Europa 90". Ud over 
selve festivalen, som blev afholdt i Super Liorant i Cantal, og som tiltrak 
et stort antal deltagere, blev der afholdt et seminar om "Tour isme 
d'Espace" (turisme i landdistrikter), hvormed lokale turistfolk fra 
Auvergne mødte en række europæiske rejsebureauer med henblik på at indlede 
et samarbejde på det handelsmæssige område. COPTOUR har på baggrund af de 
udvekslinger, der fandt sted i denne forbindelse, iværksat et projekt med 
det formål at oprette et europæisk netværk til fremme af turismen i områder 
"uden for alfarvej, men tæt på folk". 
Ved en gennemgang af de spanske samfinansierede projekter har det vist sig, 
at man i Spanien i stigende grad interesserer sig for nye former for 
turisme, herunder især turisme i landdistrikter. Formålet er at skaffe 
alternativer til den traditionelle turisme ved kysten, som viser tegn på 
nedgang. Der er på regionalt niveau fx blevet taget følgende initiativer i 
Spanien: 
afmærkning af nye veje i bjergene i Asturias; 
renovering af lokale beboelsesområder i landdistrikter og fremme af 
turismen i bjergområderne på De Kanariske Øer; 
åbning af to regionale kontorer i Aragon for turisme i landdistrikter. 
Formålet er at informere rejsearrangører på lokalt niveau om 
mulighederne for støtte til bondegårdsferie og at markedsføre turisme i 
landdistrikter gennem et centralt reservationssystem. Denne 
foranstaltning indgår i en 4-års plan for disse to regioner, hvor 
formålet er at nå op på 150 indkvarteringssteder (benævnt "viviendas de 
turismo rural") med i alt 600 værelser; 
- 45 -
i Navarra-provinsen har man koncentreret sig om naturparker i 
Pyrenæerne, og man har til hensigt at skabe et offentligt organ med 
ansvar for planlægningen af turistfaciliteterne i naturparkerne. 
4.4.3 Langsigtede projekter 
Den lange række af konferencer om turisme i landdistrikter, der er blevet 
afholdt i årets løb, vidner om en stigende interesse for dette område. På 
flere af disse konferencer er der blevet vedtaget resolutioner, hvori der 
anmodes om støtte fra De Europæiske Fællesskaber, og der er blevet iværksat 
langsigtede projekter, som især tager sigte på samarbejde mellem de 
forskellige parter inden for turisterhvervet på europæiske plan. 
I Kaposvar i Ungarn er der blevet afholdt en europæisk konference om 
turisme i landdistrikter i Europa. Konferencen blev arrangeret på initiativ 
af EUROTER (Europæisk Sammenslutning for Turisme i Landdistrikter), ECOVAST 
(Europæsik Råd for Landsbyer og Mindre Byer), Telecottages og den ungarske 
forening for turisme i landdistrikter. Den fik støtte fra Europarådet, og 
Kommisssionen for De Europæiske Fællesskaber bidrog til dens finansiering. 
Konferencen havde til formål at gøre opmærksom på mulighederne for dets 
fælles markedsfør ingsforanstaitninger på europæisk plan dels samarbejde med 
landene i Mellem- og Østeuropa. 
Som et resultat af konferencen underskrev den ungarske forening for turisme 
i landdistrikter og "Fédération Nationale des Gîtes de France" en 
samarbejdsaftale, som indebærer, at der skal udveksles eksperter og 
erfaringer, samt at der skal indføres en centralt reservationssystem. 
I Saint Vicent i Italien blev der i marts 1990 afholdt en europæisk 
konference om "Agri turismo, Turismo e Mondo Rurale verso I'Europa del '93". 
Formålet med konferencen var sammen med en række europæiske organisationer 
at planlægge en fælles strategi, som skulle fremlægges for Fællesskabets 
inst i tut ioner. 
Herudover er der i flere samfinansierede projekter blevet lagt særlig vægt 
på behovet for dels større professionalisme inden for den særlige form for 
turisme, der vedrører landdistrikter, dels Øget samarbejde inden for 
turisterhvervet på europæisk plan. 
"Fédération Nationale des Gîtes de France" har foreslået, at der 
iværksættes et treårigt program med det formål sammen med de europæiske 
samarbejdspartnere at udarbejde en europæisk model for privat indkvatering, 
at undersøge mulighederne for fælles symboler og at lette markedsføringen 
af disse projekter. Dette forslag, som blev fremsat under den konference, 
som EUROTER og Europarådet i Strasbourg afholdt i Januar 1990, har allerede 
ført til oprettelse af Den Europæiske Sammenslutning for Bondegårds- og 
Landsbyferier. 
"Fédération Nationale des Pays d'Accueil" (nationale sammenslutning for 
rejsemål i landdistrikter) har foreslået, at turisme i landdistrikter 
inddeles i kategorierne ridning, fiskeri, vandreferie, hotelophold og 
bondegårdsferie, og at der gøres reklame for denne form for turisme gennem 
uddeling af brochure. 
- 46 -
Dette forslag, der blev fremsat på sammenslutningens landsmøde, er udtryk 
for, hvilke forudsætninger der skal være opfyldt, for at man kan give 
turismen i landdistrikter en ny dimension og producere tjenesteydelser af 
standardkvalitet til konkurrencedygtige priser, der vil kunne tiltrække de 
vigtigste rejsearrangører. På grundlag af dette forslag er det desuden i 
samarbejde med de europæiske mødedeltagere blevet undersøgt, hvilke 
muligheder der er for at fremme turismen i landdistrikter og for at 
fastlægge fælles strategier på turistområdet. 
TER (Tourisme en Espace Rural) har til hensigt at fremme udbuddet af 
kulturelle tilbud til turister i landdistrikter. Formålet er at gøre 
rejsearrangører opmærksom på behovet for at bevare og fremme den kulturelle 
arv, at tilskynde til samarbejde inden for turisterhvervet på lokalt plan 
gennem etablering af forbindelser efter emne og geografisk beliggenhed, at 
fremme samarbejdet på tværs af grænserne gennem udbuddet af kulturelle 
tilbud samt at føre turisterne uden for alfarvej og at gøre dem opmærksom 
på de kulturelle værdier i Europa. 
4.4.4. Konk Ius i on 
Gennem disse forskellige initiativer - samfinansierede projekter og 
afholdelse af konferencer - har det vist sig, at der inden for 
turisterhvervet er bred enighed om behovet for, men også vilje til at 
planlægge udbuddet inden for turisme i landdistrikter og den måde, hvorpå 
markedsføringen foregår. De forskellige parter inden for turisterhvervet og 
de offentlige myndigheder i medlemsstaterne er fuldt ud klar over, hvilken 
betydning turisme i landdistrikter har for udviklingen af turismen i 
Europa, og de sigter derfor efter øget professionalisme med det formål at 
blive i stand til at efterkomme kundernes krav. Disse overvejelser og 
initiativer er i overensstemmelse med den målsætning, som Kommissionen har 
fastsat i sin meddelelse om "Fællesskabsforanstaltninger til fremme af 
turisme i landdistrikter". 
4.5. Turisme og miljø 
Der er ingen tvivl om, at emnet turisme og miljø i det seneste års forløb 
har tiltrukket sig mere og mere opmærksomhed både på nationalt og 
internationalt plan. 
Der er i løbet af Det Europæiske Turistår sket en del på dette område, 
bl.a. har Verdensorganisationen for Turisme udarbejdet et grundlæggende 
dokument om turisme og miljø, "Alliance Internationale de Tour isme" har 
nedsat et internationalt etisk udvalg om turisme og miljø, og Europa-
Parlamentet har udarbejdet en rapport om problemer forbundet med 
masseturisme. I Det Forenede Kongerige er der under regeringen blevet 
oprettet en task force om turisme og miljø, problemet er blevet behandlet 
på en række konferencer og seminarer, og en række adfærdskodekser og 
charters vedrørende turister er blevet udarbejdet af turistindustrien og 
forskellige pressionsgrupper. 
Man er inden for turistindustrien klar over, at eftersom turismen er 
fuldstændig afhængig af det naturlige og kulturret le miljø, er det 
nødvendigt aktivt at gå ind i debatten for at finde en løsning på de 
problemer, som turismen afstedkommer. 
- 47 -
4.5.1. Turistårets målsætninger på det miljømæssige område 
I Rådets afgørelse om et handlingsprogram for Det Europæsike Turistår 
fastsættes det at "det største problem for turismen i Fællesskabet er dens 
stærkt sæsonprægede karakter, hvilket betyder en underudnyttelse af kapital 
og arbejdskraft i lavsæsonen og en stærk koncentration i højsæsonen, som 
fører til overbelastning af transportkapaciteten og 
indkvarteringsfaciIiteterne og ti i nedslidning af det naturlige og det 
menneskeskabte miljø". Det understreges i afgørelsen, at det er vigtigt at 
udvirke en bedre udnyttelse af de eksisterende turistinfrastrukturer og 
-faciIiteter. 
En af målsætningerne for Turiståret er derfor "at fremme en bedre 
tidsmæssig og geografisk spredning af turismen med skyldigt hensyn til 
miljøet, navnlig ved at tilskynde til en spredning af ferierne og ved at 
udvikle alternativer til masseturismen, nye turistmål og nye former for 
tur isme". 
4.5.2. Klassifikation 
Det er svært at afgøre, hvilke projekter der er miljøprojekter, for 
hensynet til miljøet indgår ofte i andre foranstaltninger til fordel for 
alternative og miljøvenlige turistformer, fx offentliggørelse af brochure 
om turisme i landdistrikter og "hensynsfuld turisme", ku I turrejser, grønne 
vejnet på tværs af grænserne og cykelstier. I forbindelse med 
foranstaltninger til fordel for unge, konferencer og reklamekampagner 
indtager hensynet til miljøet ligeledes en vigtig plads. Flere af disse 
foranstaltninger beskrives under det område, hvortil de hører, men de kunne 
lige så vel betragtes som miljøprojekter. 
Visse former for turisme med kulturelt sigte (hvor formålet er at gøre 
reklame for nye områder og rejsemål langt væk fra overrendte og truede 
kulturcentre) og turisme efter kulturelle rejseruter, kan ofte betragtes 
som miljøvenlige former for turisme. I afsnittet om det kulturelle aspekt 
omtales en række store konferencer om turisme i byer og om 
bevar ingsproblemer, men disse konferencer bør også nævnes i forbindelse med 
en vurdering af miljøprojekterne, idet de henstillinger, der er blevet 
formuleret på konferencerne, også vedrører de vigtigste af de problemer, 
som masseturismen afstedkommer for det menneskeskabte miljø. 
4.5.3. Projekter i Det Europæske Turistår 
I løbet af Turiståret er der blevet bevilget ca. 500.000 ECU til 
samfinansiering af omkring 50 projekter med direkte forbindelse til emnet 
tur isme og mi Ijø. 
Man har i forvaltningsenheden for Turiståret bestræbt sig på, at de 
vigtigste miljøspørgsmål behandles i løbet af Turiståret, og at de 
samfinansierede projekter dækker en bred vifte, så de samtidig bidrager til 
en udveksling af ideer og udarbejdelse af fælles løsningsforslag på dette 
område. 
- 48 
Der er i forbindelse med en lang række af disse projekter, seminarer og 
foranstaltninger blevet draget konklusioner, der er så vigtige at de bør 
tages i betragtning under udarbejdelsen af alle fremtidige 
fællesskabsprogrammer vedrørende turisme og miljø. 
4.5.4. Foranstaltninger på kort sigt 
De mindre miljøprojekter omfatter en række vidt forskellige 
foranstaltninger, fx: udveksling af unge i forbindelse med 
naturbeskyttelsesarbejder; anlæggelse af en naturpark, som strækker sig 
over grænsen mellem Østrig og Ungarn; fremme af vandreferier; ungdomsrejse, 
hvor strækningen mellem Norge og Ecotopia i Ungarn tilbagelægges på cykel 
med det formål at fremme en miljøvenlig transportpolitik og ikke­
ødel æggende former for turisme; afholdelse af en konference med det formål 
at oprette en sammenslutning for de europæiske byer, som er omgivet af 
bymure, og herigennem gøre det muligt at behandle fælles problemer og finde 
frem til fælles løsninger på de miljøproblemer på De loniske Øer i 
Grækenland; beskyttelse af visse naturområder i Spanien; vandreudstillinger 
om problemer vedrørende turismen og miljøet; og afholdelse af en konference 
i Det Forenede Kongerige om udveksling af erfaringer på miljøområdet. 
En lang række af de projekter, der er opført under denne kategori, kan, 
selv om de er af lokal eller national art og kun på kort sigt har 
indvirkning på turistpolitikken, få meget stor betydning for 
turisterhvervet på lang sigt, eftersom de bereder grunden for en fremtidig 
indsats på de pågældende områder. 
4.5.5. Pilotprojekter 
Under denne kategori findes en lang række projekter, som vil kunne få værdi 
som forbillede for senere foranstaltninger, og som på lang sigt vil have 
stor betydning for turismen på europæisk plan. 
Blandt de mest bemærkelsesværdige af disse projekter skal nævnes et tysk 
pilotprojekt, der ledes af DSG (de tyske Jernbaners cateringafdeling, som 
samtidig er det fjerdestørste cateringfirma i Tyskland). Over en tomåneders 
periode blev plastikservicet i de tyske togrestauranter udskiftet med 
"spiselige" tallerkner og beholdere (fremstillet på basis af korn). En 
sådan ordning bidrager kun til en mindskelse af de betragtelige mængder 
plastikaffald, men servicet kan også anvendes som dyrefoder (i modsætning 
til plastikaffald, som ikke er biologisk nedbrydeligt). 
Offentlighedens og mediernes holdning til dette pilotprojekt har næsten 
udelukkende været positiv. På baggrund af denne succes har DSG som led i 
udarbejdelsen af en mere miljøvenlige ledelsespolitik inden for 
cateringsektoren indført den anden generation af spiselige beholdere. Hvis 
dette projekt bliver en succes for servicesektoren, vil det kunne få stor 
betydning i hele Europa. 
Blandt pilotprojekterne inden for transportområdet skal nævnes en guide 
over trans itvej i Europa ("Reisewege Nord/SUd"), der er udgivet af den 
østrigske arbejdsgruppe "Besser Reisen" (rejs bedre). Projektet har til 
formål at reducere 
- 49 -
antallet af ulykker og at mindske færdslen på de europæiske transitveje var 
at øge antallet af raste- og parkeringspladser, i højere grad at informere 
offentligheden om sikre rejsemåder i Europa og at opmuntre de rejsende 
(især familier) til at udforske områderne uden for de vigtigste motorveje 
og herigennem mindske den træthed, der er forbundet med lange rejser, og 
som ofte er skyld i ulykkerne. 
Dette projekt er led i en langsigtet strategi angående det stadig mere og 
mere foruroligende transitproblem, hvis løsning er af afgørende betydning 
for lande som Østrig. 
Et andet pilotprojekt, som gennemføres i Schwarzwald i Tyskland, har til 
formål at mindske de miljøskader i naturskønne områder, som anrettes af 
turistmasserne om sommeren og sk i sportsudøvere om vinteren. Ved Belchen-
bjerget har man løst problemet ved at indsætte en bus mellem 
pakeringspladserne og bjergets top og ved at begrænse kørslen med biler 
meget stærkt i højsæsonen og i weekender. Vogeser-området i Frankrig, som 
ligger i umiddelbart nærhed, er også omfattet af dette pilotprojekt, som 
senere vil kunne udvides til andre truede områder i Tyskland. 
I løbet af Turiståret har "Friends of the Earth Baléares" med succes 
gennemført en række kampagner om turisme og miljø og fjernelse af fast 
affald på Balearerne. Blandt de aktioner, der er blevet gennemført, kan 
nævnes genbrug af affald, rensning af strande og oplysningskampagner i 
skolerne med deltagelse af turistsektoren. Der er blevet uddelt brochurer 
på engelsk, tysk og spansk samt arrangeret foredrag om strandenes tilstand 
på øerne, med bl.a. hoteldirektører og rejsearrangører som målgruppe. Det 
er lykkedes at overbevise de lokale myndigheder om, at det er nødvendigt at 
gøre en konkret indsats for at fjerne 115 illegale affaldspladser. Den 
nævnte sammenslutning, som har stået for disse aktioner i samarbejde med 
turisterhvervet og de lokale myndigheder, har i Turistårets løb knyttet en 
række aktive og konstruktive forbindelser med henblik på en konkret indsats 
til løsning af de lokale miljøproblemer. Aktionerne er aktivt blevet 
støttet af rejsearrangørerne, Touristic Union International og Thompson 
Group of Companies. 
Der er i samarbejde med især de østeuropæiske lande blevet gennemført en 
række interessante pilotprojekter bestående af turistuddannelsesprogrammer 
med hovedvægten på miljøspørgsmål. I samarbejde med Ungarn blev der fx i 
december 1990 i Budapest gennemført et undervisningsprogram i miljørigtige 
campingformer. Formålet var at fremme udviklingen af camping som ferieform 
og andre miljøvenlige former for turisme og at gøre de ansvarlige på det 
kulturelle område i Ungarn opmærksom på de muligheder, der er forbundet med 
camping, for så vidt angår udvekslingen mellem forskellige kulturer og den 
gensidige kulturelle påvirkning. 
Der er i Turistårets regi forsøgsvis blevet afholdt en række seminarer, fx 
det første europæiske seminar om uddannelse af lederne af beskyttede 
områder. Disse seminarer har bidraget til, at informationsudvekslingen er 
blevet bedre, og at der på europæisk plan er blevet etableret en dialog om 
mulighederne for at løse de miljøproblemer, der afstedkommes af turisterne. 
Myndighederne i de beskyttede områder fik på dette seminar indblik i de 
forskellige metoder, der benyttes i Europa, i meget forskellig kulturrel, 
social og økologisk sammenhæng. Seminaret bidrog desuden til en 
fastlæggelse af, hvilke strategier og løsningsmodeller der på lang sigt kan 
tages i anvendelse i forbindelse med forvaltning, udvikling og beskyttelse 
af disse områder. 
- 50 -
Blandt de øvrige betydningsfulde projekter skal der nævnes et tysk­
nederlandsk samarbejde om oprettelse af et europæisk dokumentations- og 
informationsnet om turisme og miljø (ECOTRANS). Formålet med dette net er 
at indsamle og behandle alle former for tilgængelige oplysninger, herunder 
bl.a. oplysninger om miljøproblemer forårsaget af turisme, konkrete 
løsningsforslag til beslutningstagerne, eksempler på miljøvenlige og 
socialt ansvarlige former for turisme og kontaktadresser for 
rejsearrangører, rejsebureauer, arrangører af studierejser og rejser med 
pædagogisk sigte ovs., som er interesseret i at arrangere ferier med vægten 
lagt på "hensynsfuld turisme". ECOTRANS-proJektet vil blive repræsenteret 
på den internationale turistudstilling i Berlin. 
4.5.6. Konferencer og seminarer 
Blandt de internationale konferencer, der er blevet afholdt i løbet af 
Turiståret, skal nævnes tre store konferencer om turismens indflydelse på 
bymiljøet. Som en følge af disse arrangementer - ICOMOS-konferencen om 
kulturarv og turisme (Canterbury, Det Forenede Kongerige), det tredje 
internationale kollokvium om bevarelse af historiske monumenter (Trier, 
Tyskland) og den første europæiske konference om bytur isme (Rennes, 
Frankrig) - har det været muligt at udarbejde en lang række henstillinger, 
som vil få betydning for fastlæggelsen af en politik for bytur isme. Disse 
arrangementer gennemgås i det afsnit, der handler om turisme med et 
kulturelt sigte, men de er også relevante for de særlige problemer, der 
opstår i forbindelse med udviklingen af bytur isme. 
Konklusionerne fra disse konferencer bør også analyseres i sammenhæng med 
turisme i byområder i bred forstand, og de bør tages i betragtning i 
forbindelse med udarbejdelsen af en ny udgave af Kommissionens grønbog om 
bymi i jøet. 
Blandt de mindre omfattende seminarer, som er blevet afholdt i løbet af 
turiståret, kan nævnes et møde i Todtmoos i Tyskland om "hensynsfuld 
turisme". På dette møde gennemgik og behandlede man pilotprojekter på 
turistområdet i Schwarzwald og de lokale miljøproblemer, der skyldes 
turismen. På mødet fik de grupper, som gennemfører ligende projekter i 
andre af Tysklands delstater, mulighed for at redegøre for deres erfaringer 
og at diskutere problemerne i forbindelse med udvikling af miljøvenlige 
former for turisme. 
Af andre konferencer skal bl.a. nævnes en konference om den gensidige 
påvirkning mellem turismen og miljøet, som blev afholdt i Ålborg i Danmark, 
og TURAL '90 Diseno Turistico y Protecciôn de Espacios Natura les, som blev 
afholdt i Valencia i Spanien. 
4.5.7. Konklusion 
De nationale projekter, som er blevet finansieret under Turiståret, har 
bidraget til, at der er blevet udviklet og markedsført en "hensynsfuld" og 
miljøvenlig turisme, ofte i grænseområder, og at man i turisterhvervet er 
blevet mere opmærksom på, at det er nødvendigt at træffe 
miljøbeskyttelsesforanstaltninger sideløbende med udviklingen af 
infrastrukturer og tjenesteydelser på turistområdet. 
Det kan konkluderes, at de fleste fælleseuropæiske projekter har bidraget 
til, at der er blevet skabt et solidt grundlag for udveksling af 
oplysninger mel lem 
- 51 -
regeringer, regionale myndigheder, turisterhvervet og pressionsgrupper med 
det formål at fastslå, hvilke former for turisme, der kan acceptere af 
hensyn til miljøet. Formålet med projekterne har været at give anvisning på 
mulige løsninger. Men samtidig har de gjort det muligt for de berørte 
parter fra hele Europa at indlede et samarbejde, at knytte nye kontrakter 
og at oprette en række europæisk net. 
Visse af disse fælleseuropæiske projekter, som er blevet finansieret under 
Turiståret, har ganske vist haft en begrænset rækkevidde, men på lokalt 
plan har de sandsynligvis haft stor betydning for den nødvendige 
bevidstgørelse, således som det er blevet påpeget ovenfor. 
Kommissionen bør benytte sig af den erfaring, der er blevet indhøstet i 
forbindelse med de gennemførte forsøgsprojekter. I betragtning af den 
positive modtagelse, som de tyske Jernbaners miljøvenlige cateringpolitik 
har fået i offentligheden, ville det være oplagt at gøre denne politik til 
model for de erhvervsdrivende inden for restaurations- og transportområdet 
i hele Europa. Det er nødvendigt over en bred kam at give oplysninger om 
efterfølgelsesværdige projekter med det formål at anspore hotel-, 
restaurations- og rejsebranchen til at afprøve og udvikle nye metoder, som 
gør det muligt at mindske overforbruget af emballage. 
Der er desværre ikke i løbet af Turiståret blevet afholdt nogen 
konkurrencer med det formål at øge turistbranchens opmærksomhed på 
miljøproblemerne. En sådan konkurrence ville medvirke til, at antallet af 
foranstaltninger på miljøområdet blev øget. Den kunne eventuelt afholdes i 
en bredere sammenhæng, fx Fællesskabets kommende program om turisme og 
miljø, hvorved indførelsen af en god praksis ville blive stimuleret gennem 
uddeling af EF-priser eller finansiering af relevante pilotprojekter. 
På trods af internationale konferencers og seminarers betydning er der 
intet, der kan erstatte den direkte indsats på nationalt eller europæisk 
niveau. Kommissionen bør dog fortsat medvirke til finansieringen af 
konferencer og seminarer, som afholdes med henblik på vedtagelse af 
konkrete resolutioner og henstillinger, oprettelse af netværk og udveksling 
af personale og oplysninger, især på europæisk niveau. På denne måde vil 
det være muligt at opnå en passende ligevægt mellem teoretiske diskussioner 
og forsøgsprojekter. 
Direkte eller nationale foranstaltninger af mindre omfang bør støttes i de 
områder, hvor der er en række miljøproblemer forårsaget af især turisme, 
hvilket navnlig er tilfældet i Middelhavsområdet. Ved gennemførelsen af 
disse foranstaltninger skal det sikres, at der samarbejdes mellem de 
områder, der geografisk grænser op til hinanden. Sådanne foranstaltninger 
skal betragtes som et supplement til de foranstaltninger, der træffes i 
forbindelse med programmerne MedSPA og ENVI REG. 
Udvekslingen af personale bør yderligere styrkes, bl.a. med henblik på 
planlægning af en "hensynsfuld turisme" i specielt Østeuropa. Denne form 
for turisme vil sandsynligvis være den mindst kostbare i disse lande, hvor 
den samtidig vil kunne anvendes som eksempel på, hvorledes turisterne kan 
gøres opmærksom på miljøproblemerne. Der bør fortsat ydes støtte til de 
personaleuddannelsesprogrammer (fx øko-lejre), som gennemføres af The 
International Youth Hostels Association, og de øvrige udvekslinger på 
græsrodsniveau inden for uddannelsesområdet. Støtten bør især ydes, når 
østeuropæiske lande deltager. 
- 52 -
5. SAMARBEJDE MELLEM EF OG EFTA I FORBINDELSE MED DET EUROPÆISKE TURISTÅR 
De 6 EFTA-1 ånde har fuldt ud deltaget i Det Europæiske Turistår på lige fod 
med de 12 EF-lande. Det er første gang, at der er blevet gennemført et 
Jævnbyrdigt samarbejde mellem EFTA-landene og Det Europæiske Fællesskab, og 
erfaringerne har vist, at begge parter har interesse i samarbejdsaftaler, 
som vil kunne bruges som udgangspunkt for fremtidige fælles 
foranstaltninger. 
EFTA-landene har i forbindelse med Turiståret deltaget i fælleseuropæiske 
projekter med deltagelse af mindst to andre lande. 
EFTA-landene har desuden deltaget i et samarbejde om turisme med et socialt 
sigte. Der er bl.a. i denne sammenhæng blevet afholdt en konference om 
handicappede turister. De fleste af Turistårets deltagerlande har 
prioriteret turisme med et kulturelt sigte og miljøvenlig turisme højt. 
EFTA-landene har for øvrigt været meget aktive på dette område, idet de i 
samarbejde med medlemsstaterne har udarbejdet fælleseuropæiske projekter om 
kulturelle rejsemål i grænseområder og miljøvenlige turistprodukter. En 
fælles indsats til fordel for den fælles europæiske kulturarv og de 
forskelligartede landskaber er desuden en af de vigtigste forudsætninger 
for de reklamekampagner, der skal tiltrække turister fra den anden side af 
Atlanten. 
EFTA-landene har deltaget i samtlige konkurrencer med undtagelse af 
vinsmagningskonkurrencen. Fx fandt den afsluttende del af konkurrencen om 
Europas bedst bevarede landsby sted i Norge. 
På nationalt plan har konkurrencerne fået bred dækning i medierne. Medierne 
har ligeledes vist stor interesse for Turistårets to luftballoner samt for 
de månedlige aktiviteter, hvori EFTA-landene har taget aktivt del gennem 
iværksættelse af nationale foranstaltninger, hvorved der er blevet gjort 
god reklame for Turiståret. 
Kommissionen har i løbet af Turiståret deltaget i en række udstillinger, 
bl.a. blev TUR-udsti I I ingen i Sverige åbnet af direktøren for GD XXIII. I 
forbindelse med den internationale turistudstilling i Berlin blev der for 
at markere Turistårets afslutning arrangeret en rundbordsdiskussion med 
deltagelse af Kommissionen, EFTA-landene, turistindustrien og 
erhvervsorganisationer. Man diskuterede på dette møde det fremtidige 
samarbejde med Fællesskabets nabolande. 
Samarbejdet mellem fællesskabslandene og EFTA-landene har været meget 
tilfredsstillende. EFTA-landenes turistindustri og nationale myndigheder 
ønsker at deltage i udarbejdelsen af en fællesskabspolitik på turistområdet 
i forlængelse af bl.a. forhandlingerne om et økonomisk integreret Europa og 
gennemførelsen af det indre marked i 1992. Gennem samarbejde med EFTA-
landene i Europarådets regi, som disse lande er medlemmer af, har man i 
løbet af Turiståret til stadighed bestræbt sig på at opnå en komplementær 
virkning af de gennemførte foranstaltninger. 
- 53 -
Den næste opgave bliver at sikre, at samarbejdet også fortsætter efter 
afslutningen af Det Europæiske Turistår. Det er allerede gennem 
forhandlinger lykkedes at udarbejde et udkast ti I en organisationsstruktur, 
som gør det muligt at udveksle oplysninger og meninger med henblik på en 
kommende europæisk turistpolitik. 
Dette spørgsmål vil blive behandlet på et møde mellem de ansvarlige 
ministre fra Det Europæiske Fællesskab og EFTA-landene i forbindelse med 
den officielle afslutning af Det Eurpæiske Turistår den 29. april 1991 i 
Luxembourg. 
- 53 -
6. KONKLUSION 
Selv om Det Europæiske Turistår endnu ikke er afsluttet, er størstedelen af 
foranstaltningerne blevet gennemført, og disse er så repræsentative, at der 
vil være mening i at foretage en opgørelse. 
På sit møde i Bruxelles den 11. februar 1991 erklærede Styringsudvalget for 
Turiståret enstemmigt, at det var tilfreds med de resultater, der er blevet 
opnået i årets løb. 
Denne samlede vurdering gælder de to store opgaver, som man havde stillet 
sig i forbindelse med Turiståret. Disse bestod i at understrege 
turistsektorens økonomiske og sociale betydning og at bidrage til 
etableringen af et stort område uden indre grænser gennem udnyttelse af 
turismens integrationsfremmende betydning for oprettelsen af Borgernes 
Europa. 
Turiståret har på den ene side gjort det muligt at styrke forbindelserne 
mellem de nationale, regionale og lokale myndigheder, 
erhvervsorganisationerne og industriens repræsentanter og på den anden side 
at gennemføre særforanstaltninger i overensstemmelse med målsætningerne i 
Rådets afgørelse. 
Eftersom turistsektoren berører flere områder, er der desuden blevet 
indledt et snævert samarbejde mellem Kommissionens tjenestegrene for 
kommunikation og information (bl.a. gennem udstationering af 
korrespondenter på informationskontorerne i fællesskabslandene), miljø, 
socialpolitik og regional politik. I forbindelse med afholdelsen af 
konferencer, turistudstillinger, seminarer og arbejdsmøder er der desuden 
blevet gennemført en række fælles foranstaltninger. 
De særforanstaltninger, der er blevet gennemført på de områder, der er 
angivet i Rådets afgørelse, er blevet forberedt med stor omhu og har haft 
form af konkrete projekter inden for ungdomsturisme, turisme med kulturelt 
sigte, social turisme, turisme i landdistrikter og turisme og miljøet. 
Formålet med Turiståret afspejler sig i disse projekter, som også vil være 
af betydning på længere sigt. 
De talrige projekter og initiativer inden for turisme og ungdom viser, at 
de unge i stadig højere grad er interesseret i at få kendskab til de 
forskellige kulturer og livsformer i Europa og i aktiv ferie. Eurotrain-
projektet, der har været det vigtigste i år, har samlet unge under mottoet 
"Ét tog, ét Europa, én ungdom", der på udmærket måde sammenfatter ånden i 
den europæiske ungdomsturisme. Man har bestræbt sig på at lette de unges 
muligheder for at rejse og for at få kendskab til den europæiske kultur, 
hvilket er af afgørende betydning for opbygningen af et Europa uden indre 
grænser. Formålet med de projekter, der er blevet gennemført for 
ungdomsherberger, har været at udarbejde et informationsprogram for unge 
østeuropæere, der for første gang er på rejse i Vesten, og at gennemføre en 
udveksling af herbergspersonale fra forskellige lande. I forbindelse med 
afholdelse af et kollokvium om unges rejsevaner og deres indflydelse på det 
europæiske turistmarked samledes mere end 350 unge fra 25 lande i både øst 
og vest. 
- 54 -
Kulturturismen har ligeledes vakt betydelig interesse, især planlægningen 
af og fremstødene for europæiske ku I turruter som Santiago de Composte Ia-
vejen, barokvejene og de keltiske veje i Europa. Samarbejdet mellem de 
forskellige europæiske regioner har ligeledes bevirket, at der er blevet 
udarbejdet en guide om de europæiske kulturruter. De projekter, der er 
blevet finansieret, har alle bidraget til at øge europæernes bevidsthed om 
deres fælles rødder, både med hensyn til den kulturelle fortid og deres 
nuværende levevis. Projekterne har også gjort det muligt at indkredse de 
områder, hvor en indsats er påkrævet. Der er behov for en effektivisering 
af informationspolitikken, indførelse af samarbejde, etablering af 
europæiske net, udveksling af erfaringer og forbedring af museernes 
modtagelse af turister. Medlemsstaterne har i denne forbindelse sat stor 
pris på samarbejdet med EFTA-landene. 
Antallet af initiativer inden for social turisme har ganske vist været 
begrænset, men kvaliteten har været høj. Dette gælder især for 
initiativerne til fordel for familier med kun en forælder, handicappede og 
ældre. Konferencen "Tourism for Al I" vil have en positiv virkning for de 
handicappedes muligheder for at udnytte de tilgængelige faciliteter og for 
samarbejdet på dette område på europæisk plan. 
De organisationer, der arbejder på at fremme turismen i landdistrikter, har 
i løbet af året taget initiativ både til nationale og fælleseuropæiske 
projekter samt til tilrettelæggelse af konferencer med det formål at 
forbedre kvaliteten og markedsføringen af de produkter, der tilbydes i 
landdistrikter. Der er blandt arrangørerne af denne form for turisme en 
vilje til at øge professionalismen og til at give turismen i landdistrikter 
en ny dimension. Denne form for turisme er endnu ikke særlig kendt, men den 
er genstand for en stigende interesse. Som et resultat af Turiståret er der 
på europæisk plan opstået flere sammenslutninger, ligesom den europæiske 
sammenslutning for privat indkvartering, bondegårds- og landsbyferie har 
set dagens lys. Der er endog blevet afholdt en europæisk konkurrence med 
det formål at præmiere de bedste resultater på lokalt plan. Spanien, 
Frankrig og Italien har været særlig aktiv på dette område. 
Miljøets inddragelse i udviklingen af turismen har mødt stor interesse. 
Talrige pilotprojekter har bidraget til tilrettelæggelse af og iopmuntring 
til "hensynsfuld" eller økologisk turisme samt til bevidstgørelse af 
rejsearrangører om vigtigheden af miljøets bevarelse ved udviklingen af 
turistinfrastrukturer og -ydelser. Der er blevet oprettet informationsnet 
med henblik på udveksling af erfaringer på dette område, der prioriteres 
højt i talrige medlemsstater. 
Ud over disse særforanstaltninger er der blevet gennemført en række PR-
foranstaltninger med det formål at redegøre for, hvorfor der var berettiget 
at gennemføre et turistår, som netop havde til formål at henlede 
opmærksomheden på turistsektoren, dens vækst og behovet for at gøre den 
mere synlig. Logoet for Det Europæiske Turistår har gennem medierne og på 
anden vis på fortræffelig måde bidraget til, at Fællesskabet visuelt er 
blevet forbundet med de foranstaltninger, der er blevet gennemført i årets 
løb. Som følge af dets succes vil turistårslogoet blive registreret. 
Projekternes horisontale betydning er blevet understreget gennem de 
tværnationale eller europæiske samarbejdsprojekter om f.eks. udveksling af 
turistkontorers personale eller udveksling af erfaringer. 
- 55 -
Der er ingen tvivl om, at det er Turiståret, som har gjort det muligt for 
Kommissionen at etablere og opretholde en lang række kontakter med 
offentlige og private myndigheder både på lokalt, regionalt og europæisk 
niveau. Disse kontakter er den nødvendige forudsætning for, at der på 
turistområdet kan oprettes et informationsudveksI ingsnet, som er 
nødvendigt, for at der kan gennemføres samordnede foranstaltninger. 
Herudover skal det bemærkes, at Turiståret er et eksempel på nytænkning, 
idet EFTA-landene har været inddraget, hvorved antallet af deltagerlande 
blev udvidet fra 12 til 18. Kommissionen har desuden haft et fortrinligt 
samarbejde med Europarådet, som parallelt til Fællesskabets indsats har 
taget en række initiativer vedrørende europæiske kul turruter, som har ført 
til en række gode resultater. 
I begyndelsen af Turiståret måtte man slås med en række problemer, som 
naturligt opstår i forbindelse med foranstaltninger af dette omfang. Disse 
problemer blev løst, efterhånden som året skred frem. 
Eftersom Turiståret har ført til en større bevidsthed i såvel 
offentligheden som blandt turistarrangørerne om turistsektorens økonomiske 
og sociale betydning, er grunden lagt til et fornyet samarbejde inden for 
nogle gunstige rammer, som er forudsætningen for, at der kan gennemføres 
foranstaltninger til fordel for turismen. I lyset af de gode resultater, 
der er opnået i forbindelse med visse initiativer, vil de mest 
betydningsfulde projekter blive fulgt op, så Turiståret, som er en 
enestående begivenhed, fører ti I et optimalt resultat. 
Opgørelsen over de foranstaltninger, der er gennemført i løbet af Det 
Europæiske Turistår, vil blive taget i betragtning under udarbejdelsen af 
Fællesskabets handlingsplan for turistområdet, som Kommissionen fremlægger 
så hurtigt som muligt. 
OVERSIGT OVER BEVILLINGER OG UDGIFTER TIL DET EUROPÆISKE TURISTÅR 
Bevillinger i (> o y 
n r>H7() 19 9 O 
iS 5 07 0 
2.301.997 5 9 4.006 19 9 0 
A 3 O r> ; 
4 . 600 . 000 ! 19 9 0 
HD A3052 
5 6 6.3 7 4 I ALT 
. 45' 
Udgifter 
Forvaltning 
Rådgivning 
Reklame 
Konkurrencer 
Projekter 
I alt 239 .400 j 
2 9 5.833 i 
0 8 2 . 1 4 2 
9 C 4 . S 2 2 : 
2.301.997 5 9 4.086 
594.086 406. 650 
352.710 
9 4 0.936 ! 
246. 157 I 
2.635,240 | 
4.50 9 . 7 0 9 A : 41.900 
3 3 9.200 i 
10 3.043 , 
4 0 4.943 687.950 
648.551 
2.764.364 
3 50.000 
3.599.870 
.'..050.735 
* Forskellen mellem de disponible midler og de afholdte udgifter, dvs. 10 291 ECU, er ikke blevet anvendt. Denne 
del af bevillingen falder siledes bort. 
** Den resterende del af EFTA-landenes bidrag, dvs. 81 431 ECU, vil kunne anvendes i 1991. 
ISSN 0254-1459 
KOM(91) 95 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-91-131-DA-C 
ISBN 92-77-70602-3 
SALGSPRIS til og med 30 tider: 3,50 ECU for hver 10 tider derudover: U5 ECU 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg