Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Det europæiske program for satellitbaseret radionavigation (GALILEO)"

(2001/C 311/05)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 1. marts 2001 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 3, at afgive udtalelse om "Et europæisk program for satellitbaseret radionavigation (GALILEO)".

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Giannino Bernabei til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 17. juli 2001.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 384. plenarforsamling af 12.-13. september 2001, mødet den 12. september 2001, følgende udtalelse enstemmigt.

1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg

der henviser til, at et europæisk satellitnavigations- og positionsbestemmelsessystem til civile formål, der indgår i et bredt GALILEO-tjenesteydelsesprogram, kan være til stor nytte dels for erhvervslivet, dels for samfundet, lige som det på verdensplan kan bidrage til at sikre alle borgere velfærd og sikkerhed i kraft af en forbedret livskvalitet og personlighedsudvikling, samtidig med at privatlivets fred og de enkelte borgeres frihed beskyttes,

der mener, at det europæiske GALILEO-systems konkurrencevirkning på globalt plan kan garantere fuld uafhængighed og fuldstændig kontinuitet og integritet uden risiko for militær indgriben, at det vil have positive beskæftigelsesmæssige virkninger i kraft af nye virksomheder, nye tjenester og nye fag, og at det ligeledes vil give øget økonomisk og social samhørighed i et EU med nye medlemsstater samt nye muligheder for samarbejde og udviklingsbistand,

der peger på de mange avancerede tjenester, GALILEO potentielt kan sikre inden for afgørende områder som fast og mobil kommunikation samt e-økonomi, trafiksikkerhed og integreret transportlogistik, telemedicin og sundhedsvæsen, uddannelse og fjernuddannelse, civil beskyttelse og borgernes sikkerhed, udvikling af landdistrikter, miljøbeskyttelse og beskyttelse af naturressourcer,

henstiller til Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen:

- at der hurtigt vedtages en fælles, ensartet strategi med et veldefineret mandat og en solid udviklingsplatform, som kan sikre en overordnet tilgang til alle elementer og tjenester i systemet, der rækker langt videre end blot en teknisk mekanisme til satellitbaseret positionsbestemmelse og navigation og kan blive en egentlig innovativ revolution til gavn for hele økonomien, samfundet og befolkningen;

- at denne strategi integreres i et helhedssyn, der omfatter både de civile og de militære aspekter og dækker de forskellige politiske ansvarsområder, der varetages af Kommissionen, WEU (Den Vesteuropæiske Union) og Rådets sekretariat for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik;

- at der gennemføres passende makroøkonomiske undersøgelser med henblik på at fastslå, hvilke direkte, indirekte og afledte virkninger iværksættelsen af det samlede GALILEO-system vil få for offentlige og private enheder og for privatpersoner i Europa;

- at der inden udgangen af 2001 oprettes et "fællesforetagende" i henhold til EF-traktatens artikel 171, og at der efterfølgende oprettes et europæisk GALILEO-agentur, der tilvejebringer et permanent, åbent netværk bestående af alle systemets komponenter, herunder de endelige brugere;

- at fællesforetagendet, hvis varighed begrænses til 2005, og det efterfølgende europæiske agentur baseres på fire søjler: et institutionelt styringsudvalg, der er åbent for alle offentligt-private aktører, et etisk udvalg på højt niveau, der skal sikre overholdelse af kravene om gennemsigtighed, brug til rent civile formål og beskyttelse af privatlivets fred, et reguleringsorgan, der sikrer den nødvendige tekniske interoperabilitet, og et driftsorgan i lighed med det amerikanske JPO (Joint Program Office);

- at der hurtigt udarbejdes standarder efter den "nye metode" i EU og ligeledes et katalog over det potentielle udbud af tjenester; derudover skal man kortlægge de aktiviteter, GALILEO-systemet vil generere, bl.a. for at give civilsamfundet et klart billede af systemets positive økonomiske og sociale følger og mobilisere den nødvendige brede konsensus;

- at der iværksættes passende foranstaltninger for at sikre fuld beskyttelse af privatlivets fred og retten til diskretion og fortrolighed for såvel enkeltpersoner som virksomheder med hensyn til bevægelsesfrihed og hemmeligholdelse af kommercielle transaktioner og økonomiske dispositioner samt lokalisering og systematisk undersøgelse af naturressourcer; det skal under alle omstændigheder undgås, at GALILEO-applikationerne kan føre til teknologisk overvågning af borgerne og virksomhederne;

- at der tilvejebringes en markedsføringsstruktur i form af en "befordringsvirksomhed for GALILEO", hvor også den private sektor deltager; denne struktur skal efterfølgende varetage det finansielle ansvar for markedsføringen, dog uden at dette på nogen måde griber ind i det offentlige systems teknisk-politiske ansvar;

- at man fremskynder markedsføringen af en første driftsfase i 2004 gennem integrering af EGNOS og ligeledes fremskynder fasen for opsendelse af GALILEO-satellitterne i 2006, idet man udvikler et system for gennemførelse i successive moduler, der sikrer et investeringsafkast og umiddelbart viser "produktets kvaliteter", og som gør det muligt for det brede publikum at blive fortroligt med produktet;

- at der sigtes mod samarbejde og interoperabilitet, så GALILEO kan indgå i et samspil med GLONASS og GPS og de fremtidige generationer af disse systemer; til det formål skal der indgås internationale overenskomster, som omfatter specifikationsgarantier, satellitkonstellationer og jordbaserede infrastrukturer samt en klar og afbalanceret definition af de tilknyttede intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder;

- at de frekvensbånd, der er allokeret til GALILEO, bekræftes på Verdensradiokonferencen i 2003, og at frekvenserne samordnes med det eksisterende globale satellitnavigationssystem;

- at der lanceres en velstruktureret, entydig oplysningskampagne for at sikre troværdigheden på et konkurrencepræget, verdensomspændende højrisikomarked, ikke alene for de beskæftigede, men også for de forskellige økonomiske og sociale grupper og den brede offentlighed som sådan, så man kan sikre størst mulig accept og opbakning.

1.1. ØSU henstiller, at Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen opstiller en præcis og koncis tidsplan for gennemførelsen i successive moduler, og at de holder ØSU løbende orienteret, så det kan deltage aktivt i den fremtidige udvikling af applikationer.

2. Indledning

2.1. GALILEO-programmet er et EU-initiativ, der tjener to målsætninger:

- at yde et europæisk bidrag til det kommende globale satellitnavigationssystem (GNSS: Global Navigation Satellite System);

- at yde teknologisk avancerede tjenester til industrien, virksomhederne, borgerne og det europæiske samfund med henblik på at gøre det europæiske system konkurrencedygtigt på verdensplan.

2.2. Der er tale om en avanceret teknologi, som byder på følgende muligheder:

- den stationære eller mobile bruger, der er udstyret med en signalmodtager, som kan opfange og bearbejde de signaler, der udsendes af forskellige satellitter, kan på et hvilket som helst tidspunkt og med stor præcision fastslå ikke alene det nøjagtige tidspunkt, men også sin egen position med hensyn til længdegrad, breddegrad og højde;

- systemet kan bestemme ethvert objekts eller enhver persons geografiske position og ligeledes lokalisere aktuelle hændelser eller give mulighed for tilslutninger til kommunikationssystemer og databanker.

2.3. Hidtil har området været domineret af USA med GPS-systemet, som er finansieret og kontrolleret af forsvaret, som dermed også har kontrol over kontinuiteten og kvaliteten af systemets anvendelse til civile formål. Disse militære myndigheder kan f.eks. til enhver tid vælge at blokere eller svække signalet. Også Rusland råder over satellitnavigationsteknologien med systemet Glonass, omend dette system på grund af økonomiske vanskeligheder kun er operativt i meget begrænset omfang.

2.4. Kommissionen præsenterede i sin første meddelelse af 10. februar 1999(1) et selvstændigt program for satellitbaseret radionavigation med betegnelsen GALILEO, der bl.a. byggede på projekter, der var iværksat under det fjerde og det femte rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration. GALILEO, der er kompatibelt og interoperabelt med GPS, men uafhængigt af dette system, skal udvikles i fire faser: definitionsfasen, der blev afsluttet ved udgangen af 2000, udviklings- og valideringsfasen frem til 2005, etablerings- og ibrugtagningsfasen frem til 2007 og endelig driftsfasen (fra 2008).

2.5. Rådet (transportministrene) opfordrede den 19. juli 1999 Kommissionen til at indlede GALILEO-programmets definitionsfase i samarbejde med Den Europæiske Rumorganisation (ESA) og medlemsstaterne.

2.6. Rådet (forskningsministrene) af 11. november 2000 vedtog en resolution og en aftaleprotokol mellem Kommissionen og Den Europæiske Rumorganisation.

2.7. På Det Europæiske Råd i Køln i 1999 og i Feira og Nice i 2000 blev GALILEO's strategiske betydning fremhævet, og der blev udtrykt politisk vilje til at videreføre arbejdet med programdefinitionen.

2.8. Det Europæiske Råd i Stockholm den 23. og 24. marts 2001 erindrede om "betydningen af, at GALILEO-satellitnavigationsprogrammet iværksættes uden forsinkelse", og henstillede, at den private sektor tog "udfordringen op med hensyn til deltagelse i og finansiering af projektet via et bindende tilsagn for ibrugtagningsfasen"; det noterede sig, at den private sektor var rede til at supplere de offentlige budgetter for udviklingsfasen, og opfordrede Rådet til at "fastlægge de arrangementer, der er nødvendige for at iværksætte næste etape af projektet, herunder etablering af en fælles og effektiv ledelsesstruktur inden udgangen af 2001(2)". I Stockholm blev det besluttet, at der hurtigst muligt skulle træffes afgørelse om det operative instrument, "uanset om det er et fællesforetagende i henhold til traktatens artikel 171, et agentur eller et andet relevant organ"(3), og dermed er gennemførelsesvilkårene for GALILEO det kritiske spørgsmål i en endnu ikke afsluttet debat.

2.9. Rådet (transportministrene) af 4. og 5. april 2001 vedtog en resolution, hvor det bekræftede støtten til GALILEO-programmet og understregede dets bidrag til udvikling af en stærkere europæisk samhørighed, de betydelige perspektiver, der ligger i anvendelse af denne teknologi, behovet for et uafhængigt system, som fuldt ud er under europæisk kontrol, samt de fordele, dette system kan give for så vidt angår interoperabilitet, komplementaritet og driftsgaranti. Der blev opnået enighed om bevillinger på indtil 100 mio. euro for 2001 via TEN-programmet, om fordelingen mellem bevillinger fra EU og ESA, om nødvendigheden af at sikre enhed i ledelse, forvaltning og finansiel styring af projektet samt om nedsættelse af en midlertidig forvaltningsstruktur, som skal fungere, indtil der inden december 2001 træffes beslutning om en definitiv enhed.

2.10. Rådet (transport/telekommunikation) tog på sit møde den 27.-28. juni 2001 Kommissionens forslag om oprettelse af et fællesforetagende GALILEO(4) (som ØSU vil afgive udtalelse om) til efterretning. Rådet besluttede, at satellitnavigationstjenester skal udvikles på grundlag af "tekniske krav, brugerbehov, økonomisk rentabilitet og økonomiske og sociale fordele ved forskellige tjenester i et nært samarbejde med private og andre potentielle partnere".

Rådet vil også se på den cost/benefit-analyse, Kommissionen fremlagde i juni 2001.

2.11. I forslaget til det sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration opererer Kommissionen under forskningstemaet "Luftfart og rumfart" med en aktionslinje til udvikling af GALILEO-programmet i overensstemmelse med iværksættelsen af en integreret rumstrategi.

3. Formålet med initiativudtalelsen

3.1. ØSU finder det hensigtsmæssigt at afgive en initiativudtalelse om GALILEO-programmet, fordi dette satellitsystem utvivlsomt kan indebære store fordele på områder som virksomhedernes konkurrenceevne, serviceydelser til borgerne og avancerede værktøjer til udformning af EU's og medlemsstaternes politikker med henblik på at sikre en bæredygtig, konkurrencedygtig og dynamisk udvikling.

3.2. I den forbindelse vil ØSU undersøge, hvor langt man er nået med programmet, og vurdere systemets potentiale inden for områder som tjenester til brugerne samt applikationer til gavn for civilsamfundet og det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne, systemets makroøkonomiske fordele, dets politiske og strategiske dimension, finansierings- og forvaltningsvilkår, muligheder for samarbejde og systemets kompatibilitet med andre eksisterende systemer.

3.3. ØSU har allerede udtalt sig positivt om udviklingen af den europæiske luft- og rumfartsindustri og givet sin uforbeholdne støtte til "en ny strategisk planlægning, som udvikles i samråd med industrien, og som indebærer nye styringsfunktioner på EU-plan inden for F& U(5)", og det har ligeledes udtalt sig positivt om satellitbaserede personkommunikationstjenester(6) og om radiospektrumpolitikken(7).

I sine udtalelser som det fjerde og det femte FTU-rammeprogram og om de tilknyttede særprogrammer har ØSU i øvrigt understreget, hvor vigtige disse programmer er for luft- og rumfartsforskningen(8).

4. Status over programmet

4.1. Kommissionen har vedtaget to meddelelser henholdsvis i juli 1999 og i november 2000(9), som dels skal forberede programmets definitionsfase, dels kontrollere resultaterne. Denne fase er gennemført i samarbejde med Den Europæiske Rumorganisation under inddragelse af den europæiske luft- og rumfartsindustri og de potentielle tjenesteleverandører.

Formålet med GALILEO er at opsende EU's egen satellitkonstellation bestående af 30 satelliter, der ikke er stationære, men i kredsløb omkring jorden i en højde på ca. 23000 km, og som skønnes at ville koste i alt ca. 3,25 mia. euro.

4.2. Ud fra en cost/benefit-analyse skønnes det, at behovet for europæiske midler til udviklings- og valideringsfasen (2001-2005) vil være på 1,1 mia. euro, der skal fordeles ligeligt på Kommissionen og ESA. Til etablerings- og ibrugtagningsfasen (2005-2007) opereres der med et EU-bidrag på yderligere 600 mio. euro til det offentlige-private partnerskab, og Kommissionen anfører, at GALILEO efter 2007 vil være så rentabelt, at der ikke længere vil være behov for tilskud.

4.3. ØSU understreger, at indgåelsen af et offentligt-privat partnerskab kræver, at der hurtigst muligt fastlægges en pålidelig juridisk og finansiel ramme, og at der oprettes en samlet enhed til forvaltning af GALILEO-programmet bestående af Kommissionen, Den Europæiske Rumorganisation og de private investorer, der skal bidrage til programmets finansiering inden for rammerne af nævnte partnerskab.

4.4. I løbet af definitionsfasen har man dog nået et imponerende resultat på internationalt plan, idet man på Verdensradiokonferencen (WCR) i Istanbul i juni 2000 nåede til enighed om at udvide de frekvensbånd, der er allokeret til satellitnavigationstjenester. Dette resultat skal selvfølgelig bekræftes og ratificeres på den næste Verdensradiokonference i 2003 i lyset af gennemførlighedsundersøgelserne, der derfor skal sættes i værk hurtigst muligt.

5. Den internationale ramme

5.1. Der findes nu tre projekter på den internationale scene: GPS (Global Positioning System), som allerede har været operativt i en årrække, det russiske system Glonass, som ganske vist ikke er operativt, men bygger på avancerede teknologiske løsninger, og GALILEO-programmet, som lige er kommet ud af sin definitionsfase og er på vej ind i udviklings- og valideringsfasen.

5.2. Det amerikanske Global Positioning System er helt sikkert mere fremskredet, fordi der er tale om et allerede eksisterende militært system, der er åbnet for anvendelse til civile formål. Den civile anvendelse er gratis, men betinget af systemets militære oprindelse, og det er forsvaret, der vedligeholder systemet og kan ændre adgangen ud fra interne sikkerhedsmæssige overvejelser.

5.3. Den Russiske Føderation har stor erfaring med udvikling og drift af satellitnavigationssystemer, og der finder for øjeblikket forskellige drøftelser sted med EU for at undersøge mulighederne for interoperabilitet mellem Glonass-systemet og GALILEO. Et muligt samarbejdsfelt kunne ikke mindst bestå i koordineret anvendelse af de allokerede frekvensbånd.

5.4. I forbindelse med GALILEO anser EU samarbejde og komplementaritet med internationale partnere for afgørende, især partnere, der har udviklet allerede operative standarder som i USA's tilfælde. Europa og USA undersøger forskellige tekniske kompatibilitetsspørgsmål i forbindelse med GPS III, der allerede er på et fremskredent stadium, med henblik på at undgå markedsføringsproblemer og samtidig tilgodese princippet om et ikke-sårbart europæisk system forstået på den måde, at man skal sikre en kontinuerlig forsyning med tjenester uden driftsafbrydelser af systemeksterne årsager.

EU er i øvrigt villig til at inddrage alle lande, der ønsker det, i forskningen, udviklingen og den industrielle ibrugtagning af GALILEO, så systemet kan blive effektivt, pålideligt og sikkert.

6. GALILEO for brugerne: muligheder for avancerede tjenester

6.1. Efter ØSU's mening bør anvendelsen af og markedet for satellitnavigationssystemet dække alle de offentlige og private tjenester, der er vigtige for et integreret europæisk rum, f.eks.

- markedsorienterede tjenester, der er udformet til brede brugerkredse via en særlig supplerende kommunikationskanal;

- trafiksikkerhedstjenester (trafiksikkerhed inden for alle transportformer, dvs. lufttransport, søtransport, vejtransport og jernbanetransport);

- telemedicinske tjenester (fjernbehandling af patienter, opsporing af varer og tjenester);

- tjenester inden for civil beskyttelse, nødtjenester og retsvæsen (bekæmpelse af computerrelateret kriminalitet, narkohandel og andre former for udbredt kriminalitet);

- toldrelaterede tjenester (automatisk transitkontrol);

- kontrol med integreret og intermodal logistik, kontrol med miljø, landbrug og naturressourcer samt

- radionavigationsbistand og automatpilotbistand dels under rejsen, dels i nærheden af og ved ankomst til destinationen.

6.2. Efter ØSU's opfattelse bør GALILEO på den ene side i en nær fremtid sikre konkurrencedygtige tjenester af høj kvalitet og på den anden side nå et højdefinitionsstadium, hvor de pågældende applikationer sikres den nødvendige præcision, med den sikkerhed for signalintegritet og den leveringssikkerhed og neutralitet, der er nødvendig for påtagelse af erstatningsansvar inden for veldefinerede rammer, men i en økonomisk størrelsesorden, der står i forhold til tjenesterne:

1) åbne basistjenester, som skal være gratis og sigte mod den brede befolkning (massemarkedet), dobbelt- eller monofrekvensapplikationer og nøjagtig tidsbestemmelse;

2) kommercielle tjenster, der er baseret på åbne signaler til transmission af krypterede data med høj merværdi, samt kommercielle og erhvervsmæssige applikationer, der kræver ydelser af høj kvalitet og driftssikkerhed;

3) redningstjenester, som bygger på internationale standarder med integritetskontrolsignaler på grundlag af GRID-systemer (distribueret system for computer-/multimedieforbindelser med "single-view") med kapacitet til dedikerede, krypterede data;

4) tjenester af offentlig interesse, certificerede tjenester med garanti for ydelser på et meget højt sikkerhedsniveau, som med særlig tilladelse kan aktiveres i krisetilfælde, når der er tale om applikationer af offentlig interesse, som ikke må afbrydes eller forstyrres.

6.2.1. Ud over disse fire basistjenester skal GALILEO sikre et effektivt databasesystem, der kan garantere en effektiv og sikker anvendelse af andre eksterne jord- eller satellitbaserede net i en multifunktionel kontekst så som UMTS-systemer, UHF- og DHS-systemer eller systemer inden for forskning og videnskabelig og teknologisk udvikling. Samtidig skal GALILEO udvikle regionale certificerings- og pålidelighedssystemer med integritetskontrol til GPS-signaler og beslægtede tjenester i kraft af interoperabilitet mellem GALILEO og systemer i Nordamerika og det euro-asiatiske område.

6.3. ØSU understreger, at det er nødvendigt at integrere GALILEO's rumsegmenter med de forskellige jordbaserede systemer og teknologier for at kunne dække brugernes behov, uanset hvor de befinder sig: i byer (hvor satellittransmissionen kan blive blokeret af bygninger, hvis der ikke findes jordbaserede relæer), i risikoområder (byggepladser, fabrikker, lagerbygninger), i isolerede områder (hvor det kan være urentabelt at installere og vedligeholde jordbaserede kommunikationssystemer), i områder på de høje breddegrader (hvor satellitsignalerne kan være svagere) samt i sø-, land- og luftområder (hvor risikopotentialet er større).

6.4. ØSU mener, at etableringen af navigationsinfrastruktur skal bygge på det behov, som de potentielle brugere af de tilbudte tjenester har, lige fra slutbrugere til tjenesteleverandører og de offentlige myndigheder, der har ansvaret for anvendelsen af forskellige regelsæt.

6.5. ØSU er overbevist om, at det er nødvendigt at foretage en bredt anlagt høring for at få et klart billede af behovet for en global tjeneste, der dækker hele kloden inklusive hav- og ørkenområder, så man ikke alene kan sikre kontinuerlige tjenester til sø- og luftfartsapplikationer, men også gøre det muligt for producenter af modtagesystemer og -apparatur at opnå stordriftsfordele på et marked, der ikke er fragmenteret.

6.6. For at sikre et optimalt udbytte er det nødvendigt at integrere navigationssystemet med kommunikationssystemerne, så det bliver muligt at transmittere integrerede positions-, navigations- og tidbestemmelsesdata med en høj merværdi; tjenesteudbudskonceptet skal med andre ord indgå som en integreret del af navigationssystemets parametre.

6.7. ØSU understreger, at der skal opereres med pålidelige, korte frister, både med hensyn til programlægningen og definitionen af tjenester på grundlag af brugergrupper, så der kan leveres konkurrencedygtige, verdensdækkende tjenester, ikke kun til borgerne, virksomhederne og EU's eller ESA's organer, men også tjenester, der kan afsættes på verdensmarkedet til en bredere, ekstern målgruppe.

6.8. En sådan indfaldsvinkel, hvor eksterne brugere gives adgang til GALILEO, især inden for kommunikationstjenester, kræver en hurtig fastlæggelse af reguleringsaspekterne, herunder ikke mindst licens- og opkoblingsreglerne for telenet og -tjenester. Systemet kunne i den sammenhæng også anvendes til at forbedre kartografien i Europa og i andre områder, f.eks. i udviklingslande, som EU har særlige forbindelser med, og der skal udvikles applikationer til overvågning af Jorden inden for rammerne af stratregien for bæredygtig og global udvikling.

6.8.1. ØSU finder det ekstremt vigtigt, at satelliterne udstyres med et subsystem, der åbner mulighed for moderne eftersøgnings- og redningstjenester inden for rammerne af de offentlige tjenester. De stater, der har undertegnet den internationale COSPAS-SARSAT-konvention, og som i øjeblikket benytter et system, der dækker hele jordkloden, har udtrykt interesse for en ny tjeneste leveret af GALILEO, og det er vigtigt at støtte denne interesse. ØSU mener, at dette system bør udvikle sig i samme retning som USA's system i forbindelse med de fremtidige generationer af GPS.

7. Mod en fælles strategi

7.1. ØSU mener, at det på GALILEO-programmets nuværende udviklingsstadium er absolut nødvendigt, at alle berørte parter, især Kommissionen, ESA og de offentlige myndigheder i medlemsstaterne samt den private sektor, fastlægger en fælles strategi, der bygger på:

- en fælles ledelsesstruktur med en klar kortlægning af aktører, et veldefineret mandat og en velafgrænset platform for udvikling af nye generationer af tjenester; strukturen skal have form af et fællesforetagende som defineret i EF-traktatens artikel 171 og fungere som fælles intern og ekstern dialogkanal; senere kan der eventuelt etableres et egentligt europæisk GALILEO-agentur på et egnet retsgrundlag;

- definition og efterfølgende etablering af en "befordringsvirksomhed for GALILEO", som har integrationskapacitet, markedskendskab, finansieringskapacitet og ekspertise inden for opbygning af navigationssystemer, udviklingskapacitet og muligheder for kommerciel udnyttelse;

- indførelse af et implementeringssystem bestående af en række successive moduler, der kan afprøves og iværksættes gradvist ved hjælp af demonstrationsprojekter på markedet, samtidig med at EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay Service), der blev lanceret i 1996, gradvist integreres i GALILEO, allerede når systemet træder ind i driftsfasen i 2004, og det samme gælder det jordbaserede, regionale system GRAS, så markedsføringen kan fremskyndes, og der kan genereres indtægter, dels på de kommercielle tjenesteydelser til luftfart, søfart og landevejstransport, dels på applikationerne til den brede befolkning, især inden for vejtrafik, og endelig til sikkerheds- og redningstjenester;

- fremskyndelse af den fase, hvor GALILEO's satellitsystem sendes i kredsløb, idet der allerede i 2006 iværksættes et første modul af tjenester til offentlig og privat anvendelse; den private sektor skal inddrages aktivt i udformningen, så der straks kan udbydes en første vifte af konkurrencedygtige tjenester med en bred målgruppe; dermed kan man sikre, at GALILEO bliver en succes som følge af systemets evne til at omsætte positioneringskonceptet til et "mobilitetsstyringskoncept", hvor der i lokaliseringstjenesten er indbygget mobil information, der stilles til brugerens rådighed;

- sameksistens og interoperabilitet med de nuværende og fremtidige generationer af Glonass og GPS i kraft af passende garantier for de pågældende systemers tekniske udformning og drift, især hvad angår signalspecifikationer, satellitkonstellationer og jordbaseret infrastruktur, som skal nedfældes i internationale aftaler, samtidig med at man fastholder GALILEO-programmets civile karakter og bevarer det under civil kontrol;

- samordning af frekvenserne med det eksisterende globale satellitnavigationssystem og med andre systemer i tilfælde af reallokering af frekvensbånd, der allerede er i brug: de frekvenser, der blev allokeret til det reserverede europæiske frekvensområde på Verdensradiokonferencen i 2000, skal bekræftes på Verdensradiokonferencen i 2003 og bygger på tre bredbånd, der er åbne for GALILEO-signaler og har kapacitet til transmission af navigations-, integritets- og kommercielle data til støtte for åbne kommercielle tjenester og redningstjenester; to regulerede bredbånd til de regulerede offentlige tjenester, hvor der kræves kryptering af hensyn til sikkerheden; signaler på anmodning og integrerede EGNOS-GALILEO-signaler til støtte for GALILEO's integritetstjenester;

- kortlægning af tekniske standarder, der skal udarbejdes og vedtages på globalt plan; der skal tages hensyn til, at de driftsrelaterede og kommercielle standarder nødvendigvis skal udarbejdes af et forum af direkte berørte aktører, men også til det forhold, at GALILEO-systemet er udformet med henblik på et stort antal brugerterminaler og en bred vifte af infrastrukturer. Der er således behov for en kerne bestående af detaljerede standarder, men samtidig for fleksibilitet, så standarderne kan anvendes i forbindelse med forskellige erhvervsscenarier og forskellige aktørers tekniske krav; i overensstemmelse med EU's nye metode på telekommunikationsområdet bør sådanne krav fastlægges i kvalitativ henseende, mens det bør overlades til standardiseringsorganer som CENELEC, IMO, ISO, ICAO og ETSI at fastlægge de kvantitative aspekter på grundlag af en samordnet aktion og med en ny struktur bestående af eksperter fra de forskellige kredse;

- en tidsplan, der omfatter pålidelige, men samtidig fleksible forløb og tidsfrister, så man hele tiden kan sikre sig den bedst mulige stilling på verdensmarkedet ved at tilpasse sig den teknologiske udvikling og de konkurrencestimuli, der er på markedet.

7.2. ØSU mener, at denne strategi er afgørende, hvis man ønsker at støtte det europæiske systems konkurrenceevne på verdensmarkedet ved at garantere fuld uafhængighed og fuldstændig integritet uden risiko for militær indgriben, og man samtidig vil støtte programmets økonomiske og beskæftigelsesmæssige virkninger, dels i forbindelse med de humane, finansielle og organisatoriske ressourcer, der bruges til opbygning, validering, gennemførelse og opgradering af systemets tekniske ydeevne, dels på brugersiden og i forbindelse med de brugerrelaterede tjenester, der vil føre til skabelse af nye virksomheder, nye tjenester, nye erhverv og en ny økonomisk og social samhørighed i det nye EU efter udvidelsen og ligeledes nye muligheder for samarbejde og udviklingsbistand.

7.3. ØSU understreger endvidere, at en realistisk, men velstruktureret kommunikationskampagne spiller en særdeles stor rolle, hvis man vil sikre fuld tillid til et marked med stærk konkurrence og høj risiko. En øremærket budgetlinje skal sikre høj kvalitet hele vejen igennem, når GALILEO-systemet gennemføres, og sikre det tillidsgrundlag, som produkter, tjenester og applikationer til industri, handel og offentligheden nødvendigvis skal bygge på. Denne aktion skal være baseret på en global, sammenhængende og centraliseret strategi, som sender et klart signal om enhed, dels internt i Europa, dels eksternt, også med hensyn til tjenesternes gennemsigtighed, sikkerhed, kontinuitet og integritet for (for)brugerne.

8. Fra fællesforetagende til et europæisk GALILEO-agentur

8.1. I betragtning af GALILEO-systemets store betydning for udviklingen af EU's transportpolitik (f.eks. i forbindelse med trafikal overmætning i byer og sikkerhed inden for sø, jernbane-, vej- og lufttransport) og andre fællesskabspolitikker som landbrugs-, skovbrugs- og fiskeripolitiken, regionaludviklingspolitikken og miljøpolitikken, industripolitikken og EU's udenrigspolitik, mener ØSU, at det er vigtigt, at den fælles styringsstruktur for GALILEO er entydig og synlig.

8.2. Med dette for øje henstiller ØSU, at Rådet og Europa-Parlamentet udvikler én fælles platform for nye tjenestegenerationer ved for en tidsbegrænset periode (indtil udgangen af 2003) at oprette et "fællesforetagende" i henhold til EF-traktatens artikel 171, men også, at dette foretagende ledsages af et egentligt europæisk GALILEO-agentur, som har kapacitet til at sikre de tekniske og forskningsmæssige aspekter, normering og standardisering, fuld synlighed over for operatørerne og brugerne, men også udadtil med henblik på betjening af verdensmarkedet, og kontrol med og overvågning af tidsplanen over forløb og frister, og som har stor kommunikationskapacitet og kan sikre en høj kvalitet gennem hele processen.

8.3. Fællesforetagendet og det efterfølgende europæiske agentur bør baseres på fire søjler: et institutionelt styringsudvalg, der er åbent for alle offentlige-private aktører, et etisk udvalg på højt niveau, der skal sikre overholdelse af kravene om gennemsigtighed, brug til rent civile formål og beskyttelse af privatlivets fred, et reguleringsorgan, der sikrer den nødvendige tekniske interoperabilitet, og et driftsorgan i lighed med det amerikanske JPO (Joint Program Office).

9. "Befordringsvirksomheden for GALILEO"

9.1. ØSU anser det for væsentligt, at markedsføringsstrukturen lige fra begyndelsen fastlægges af en "befordringsvirksomhed for GALILEO", som de offentlige myndigheder deltager i via det europæiske GALILEO-agentur, så der kan udvikles systemer til beregning og dokumentering af omkostningerne, og systemer for udbygning, udvikling, styrkelse og vedligeholdelse af systemet. Virksomheden bør gradvist overgå fra fuldt offentligt eje til de private investorer, som ved processens afslutning bør have det fulde økonomiske ansvar for virksomheden, mens kontrollen og det teknisk-politiske ansvar fortsat varetages af den offentlige sektor.

9.2. Efter ØSU's mening bør den private sektor altså lige fra starten deltage i "befordringsvirksomheden for GALILEO", omend som minoritetspart, så man sikrer sektorens deltagelse i systemets udformning og i fastlæggelsen af dets tjenester; den private sektor skal påtage sig ansvaret, byrderne og risikoen i takt med, at der genereres et afkast af investeringerne i de tjenester, der er sat i drift.

9.3. Ved at indføre et system, hvor GALILEO gennemføres i successive moduler, skulle det være muligt ikke alene at demonstrere "produktets kvaliteter" på markedet og at sikre processen den fornødne troværdighed, men også at fremskynde rentabiliteten og dermed gradvist lette den offentlige sektor for en del af de økonomiske byrder ved forvaltningen af GALILEO. Det teknisk-politiske ansvar for GALILEO bør imidlertid forblive i offentligt regi, da der er tale om en sektor af stor strategisk betydning.

10. Interoperabiliteten mellem GALILEO og de andre satellitnavigationssystemer

10.1. Det er vigtigt, at man undgår en "krig om standarder" og sikrer GALILEO-programmets fulde interoperabilitet med de andre eksisterende og fremtidige satellitnavigationssystemer, samtidig med at det er et ufravigeligt krav til det europæiske system, at der skal være fuld kontrol med tjenesternes integritet og kontinuitet, og at det europæiske satellitnavigations- og positionsbestemmelsessystem er et civilt produkt.

10.2. I den forbindelse finder ØSU det vigtigt, at der skabes en ny struktur, som forener de europæiske og de internationale standardiseringsorganer inden for de forskellige berørte sektorer med henblik på at sikre en samordnet tilgang, hvor der lægges vægt på mandaternes kvalitet og på passende fleksibilitet i de kvantitative standarder for den brede vifte af operatører, infrastrukturer og modtageterminaler.

10.3. Det skal dog understreges, at sameksistensen og interoperabiliteten bør gives retskraft via internationale overenskomster, der omfatter garantier vedrørende specifikationer, satellitkonstellationer og jordbaserede infrastrukturer. Disse garantier skal også dække en basis af flerårige finansielle midler, der er tilstrækkelig solid til at sikre en kontinuerlig forsyning med tjenester på et gensidigt grundlag.

10.4. ØSU mener, at der bør fastsættes klare bestemmelser om intellektuel og industriel ejendomsret med henblik på at bevare rettighederne til de teknologiske applikationer, der udvikles til GALILEO, og de nye tjenester, der indføres på europæisk plan, så forholdet til ikke-europæiske intellektuelle ejendomsrettigheder afklares, især rettigheder i tilknytning til udnyttelsen af det amerikanske GPS.

11. GALILEO-systemet og det civile samfund

11.1. Det er ØSU's faste overbevisning, at kun et klart billede af GALILEO-systemets økonomiske og sociale følgevirkninger for alle dele af det civile samfund vil kunne mobilisere den høje grad af konsensus, der er nødvendig for at få borgerne/skatteyderne til at acceptere omkostningerne ved systemets etablering.

11.2. I den forbindelse er det afgørende vigtigt at kortlægge de tjenester, der tilbydes, og de nye virksomheder og beskæftigelsesmuligheder, der opstår, i overensstemmelse med den strategi, der blev vedtaget af stats- og regeringscheferne i marts 2001 på Det Europæiske Råds møde i Stockholm, nemlig "at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed(10)".

11.3. På transport- og miljøområdet er det nødvendigt at tydeliggøre anvendelses- og markedspotentialet for satellitnavigation med henblik på nedbringelse af forureningen, især CO2-emissionerne i overensstemmelse med de forpligtelser, der blev indgået med undertegnelsen af Kyoto-protokollen. GALILEO's indvirkning på transporteffektiviteten, især inden for vejtransport (personbiler og busser, varevogne og lastvogne) og inden for lufttransport er allerede en af de mest efterspurgte tjenester fra brugerside, ikke kun ud fra miljøhensyn, men også for at nedbringe stressniveauet samt transporttiden og de tilknyttede brændstof-omkostninger. Sikkerheden inden for både vej-, jernbane- og lufttransport samt udviklingen af transeuropæiske net og kontrollen med og styringen af det fælles luftrum er ligeledes vigtige faktorer for borgere og samfund, hvilket også afspejler sig i det lovgivningsarbejde, der udfoldes inden for rammerne af Fællesskabets politikker(11).

11.4. For søfartssektorens vedkommende kan satellitnavigation gøre navigationen under hele rejsen sikrere, give billeder af handelsflåderne og oplyse deres position, overvåge illegale udslip til søs og automatisk identificere fartøjerne, nedbringe risikoen for miljøkatastrofer og menneskekatastrofer som følge af meteorologiske forhold, kurs eller last, fremme udviklingen af den marine fauna og biodiversiteten, fiskerikontrollen og kontrollen med oceanernes og isområdernes udvikling.

11.5. Det skal understreges, at GALILEO-systemet kan yde et meget vigtigt bidrag, når det gælder landbrug og miljø. Med dette for øje skal man definere de tjenester, der kan tilbydes med henblik på identificering af dyrkningsarealer, vejr og høsttidspunkter, målrettet brug af gødningsstoffer og pesticider, vandingssystemers niveau og udformning, skovrejsningsperspektiver, jordbeskyttelse, bekæmpelse af ørkendannelse og fremme af landdistrikternes udvikling.

11.6. Når det drejer sig om kommunikationssystemers konvergens, især inden for mobilkommunikation, er det efter ØSU's mening vigtigt, at borgerne, virksomhederne og samfundet får et klart billede af mulighederne for sikre og pålidelige tjenester med en vifte af tillægstjenester, positionskommunikation dels til privat brug, dels mellem virksomheder (business-to-business) og i forhold til den offentlige administration, dels til formål som e-learning, e-handel og nye integrerede platforme for "mobilt internet".

11.7. Efter ØSU's mening er det vigtigt at finde den rette balance mellem gratis, åbne tjenester, betalingstjenester og tjenester i offentlighedens interesse samt omkostningerne ved disse tjenester for den enkelte og for samfundet. ØSU har tidligere haft lejlighed til at udtale sig om forsyningspligten inden for telefoni og forsyningspligten inden for telekommunikation, og ligeledes om de omkostninger, der er knyttet til telesektorens liberalisering(12). Det er imidlertid klart, at omkostningerne ved tjenesterne kan variere med afsætningen; jo større brugergruppen er på det europæiske og det globale marked, jo højere en grad af adgang vil der formodentlig kunne sikres.

11.8. Spørgsmålet om erlæggelse af en afgift for levering af sådanne tjenester er fortsat et uløst problem, især med hensyn til kontrolleret adgang til signalerne for de interesserede brugere så som luftfartskontrolorganer, luftfartsselskaber, forvaltere af net af offentlig interesse, jernbaneselskaber, vejtrafikkontrolorganer, toldmyndigheder osv. Et andet åbent spørgsmål vedrører tjenester med høje sikkerhedskrav: valg af signalkryptering bør efter ØSU's mening integreres i de finansielle overslag og bekræftes under valideringsfasen.

11.9. Hvad angår tjenester af offentlig interesse til brugere, der har behov for høj præcision og signalkvalitet og en fuldstændig pålidelig transmission, finder ØSU det nødvendigt, at problemet med certificering løses, så man kan garantere integriteten og kontinuiteten mod enhver form for funktionssvigt i overensstemmelse med de regelsæt, der gælder for de forskellige transportformer, f.eks. ICAO-regler for luftransportens vedkommende og IMO-regler for søtransportens vedkommende.

12. GALILEO's socioøkonomiske virkninger

12.1. Efter ØSU's opfattelse har GALILEO-systemets sociale virkninger grundlæggende betydning for systemets accept og udbredelse. Der tænkes her på sociale fordele, livskvaliteten, nye og bedre arbejdspladser samt nye, højteknologiske virksomheder.

12.2. ØSU har behandlet udviklingen af luft- og rumfartsindustrien og de tilknyttede sektorer i en specifik udtalelse(13). Der er tale om en strategisk vigtig sektor, hvor Europa indtager en stærk stilling på verdensmarkedet, og som kræver massive menneskelige, finansielle og forskningsmæssige ressourcer, således som de mange forskellige projekter inden for rammerne af EU's flerårige program for forskning og udvikling vidner om.

12.3. De små og mellemstore virksomheder i Europa kan drage store fordele af GALILEO-programmet. Det gælder dels de virksomheer, der står som underleverandører til rumprogrammets aktiviteter, dels de små og mellemstore virksomheder, der arbejder med udnyttelse og udvikling af applikationer og tjenester i tilknytning til programmet. Det er efter ØSU's mening nødvendigt at fremme spin off-aktiviteter fra disse applikationer og tjenester på samme måde som i USA, hvor mere end 300 små og mellemstore virksomheder er blevet oprettet som følge af GPS-applikationerne.

12.4. På beskæftigelsesplanet har GALILEO-systemet særdeles store makroøkonomiske virkninger, fordi der skal investeres massivt i menneskelige ressourcer og i nye aktiviteter, og fordi der udvikles europæiske tjenester på basis af europæiske teknologier. Det drejer sig dels om uddannelse af højt kvalificeret teknisk og videnskabeligt personale, dels om nye operatører og udbydere af tjenester med eksponentielle udviklingsperspektiver.

12.5. GALILEO-programmet kan bane vej for en stærk udvikling inden for telemedicin, især på området computer tomografi (CT), der åbner mulighed for fjernkonsultationer om behandling og pleje af patienter. Det kan vise sig at være et betydningsfuldt element i medicinsk uddannelse før og efter afslutning af universitetseksamen og i løbende efteruddannelse inden for lægefaget.

12.6. ØSU mener, at GALILEO-programmet kunne gøre det muligt at fremme kendskabet i EU til de forskellige regioners kulturelle særpræg og ligeledes at iværksætte uddannelsesprogrammer, som dækker hele EU.

12.7. Hvad angår beskyttelse af privatlivets fred, er det efter ØSU's mening nødvendigt at udvikle passende foranstaltninger til sikring af fortroligheden og respekten for de borgerlige og grundlæggende rettigheder samt kommercielle oplysninger, idet man sikrer fuldstændig anvendelse af de eksisterende EU-regler om beskyttelse af privatlivets fred(14) og sikrer integrerede tekniske beskyttelses- og krypteringsfaciliteter i tilknytning til de nye potentielle tjenester vedrørende målinger, positionsbestemmelse og kommunikation.

12.7.1. ØSU anbefaler, at der oprettes et etisk udvalg på højt niveau inden for rammerne af fællesforetagendet og senere det europæiske GALILEO-agentur med henblik på at sikre gennemsigtighed, brug til rent civile formål og respekt for privatlivets fred i alle faser af GALILEO-programmets udvikling og endelige anvendelse.

13. Konklusioner

13.1. I lyset af ovenstående overvejelser støtter ØSU fuldt ud GALILEO-programmet, der kan være et strategisk vigtigt element for det europæiske systems konkurrenceevne. GALILEO-programmet kan få positive virkninger på verdensplan, det vil have innovative virkninger på det økonomiske, beskæftigelsesmæssige og sociale område, og det kan forbedre livskvaliteten for borgerne.

13.2. ØSU ønsker derfor at blive løbende underrettet om GALILEO-programmet, så det kan deltage aktivt i den fremtidige udvikling af applikationer, og det ønsker, at der hurtigt fastlægges en fælles strategi, og at tidsplanen fremskyndes, så en første vifte af attraktive og effektive tjenester kan aftegne sig klart i horisonten, ikke alene for operatørerne, men også for det brede publikum.

Bruxelles, den 12. september 2001.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Kommissionens meddelelse af 10. februar 1999, KOM(1999) 54 endelig udg.

(2) Det Europæiske Råd i Stockholm, formandskabets konklusioner punkt 42.

(3) Det Europæiske Råd i Stockholm, formandskabets konklusioner punkt 42.

(4) KOM(2001) 336 endelig.

(5) ØSU's udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: 'Den europæiske luft- og rumfartsindustri - Den globale udfordring må imødegås', EFT C 95 af 30.3.1998.

(6) ØSU's udtalelse EFT C 140 af 18.5.2000.

(7) KOM(2000) 407 endelig; ØSU's udtalelse EFT C 123 af 25.4.2001.

(8) ØSU har udarbejdet en tilsvarende udtalelse om forslaget til det sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration.

(9) Kommissionens meddelelse af 22. november 2000, KOM(2000) 750 endelig.

(10) Konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Stockholm den 22. og 23. marts 2001.

(11) ØSU har vedtaget flere udtalelser om sikkerheden inden for de forskellige transportformer, f.eks. udtalelsene om "Søfartssikkerhed - Erika I" (EFT C 14 af 16.1.2001) og "Søfartssikkerhed - Erika II" (EFT C 221 af 7.8.2001, s. 54) samt udtalelsen om Kommissionens meddelelse "Trafiksikkerhed: Hovedopgaver i EU - Statusrapport og prioritering af foranstaltninger", EFT C 14 af 16.1.2001.

(12) ØSU's udtalelse om Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, EFT C 139 af 11.5.2001.

(13) KOM(2001) 336 endelig.

(14) Se ØSU's udtalelse om "Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor", EFT C 123 af 25.4.2001, s. 53.