BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Ved Rådets forordning (EF) 2020/672 ("SURE-forordningen") fastsættes den retlige ramme for Unionens finansielle støtte til medlemsstater, der oplever eller er i alvorlig risiko for en alvorlig økonomisk forstyrrelse som følge af covid-19-udbruddet. Støtten inden for rammerne af SURE har primært til formål at finansiere arbejdsfordelingsordninger eller lignende foranstaltninger, der tager sigte på at beskytte arbejdstagere og selvstændige og dermed mindske forekomsten af arbejdsløshed og indkomsttab, samt, som supplement, med henblik på finansiering af visse sundhedsrelaterede foranstaltninger, navnlig på arbejdspladsen.

Den 7. august 2020 anmodede Letland om finansiel støtte fra Unionen under SURE-forordningen. I henhold til SURE-forordningens artikel 6, stk. 2, har Kommissionen hørt de lettiske myndigheder med henblik på at kontrollere, om der er sket en pludselig og kraftig stigning i de faktiske og planlagte udgifter, som er direkte forbundet med en kompensationsordning for ledige arbejdstagere og de dertil knyttede udgifter — godtgørelsen for manglende beskæftigelse og børnetillægget til arbejdstagere — en ordning for løntilskud til eksportsektoren, løntilskud til sundhedspersonale og arbejdstagere i kultursektoren samt sundhedsrelaterede udgifter til personlige værnemidler og covid-19-relaterede ydelser ved sygdom som reaktion på covid-19-pandemien. Foranstaltningerne vedrører navnlig:

(1)en kompensationsordning for ledige arbejdstagere. Inden for rammerne af denne ordning udbetales der løn til hjemsendte medarbejdere i virksomheder i den private sektor. Den dækker mellem 50 % og 75 % af medarbejdernes løn, afhængigt af virksomhedens størrelse, med et loft på 700 EUR pr. ansat pr. måned. Kompensationsordningen for ledige arbejdstagere suppleres af en ordning for godtgørelse for manglende beskæftigelse og et børnetillæg til arbejdstagere. Under ordningen for godtgørelse for manglende beskæftigelse udbetales der en minimumsydelse til hjemsendte medarbejdere eller selvstændige, der enten ikke er berettiget til tilskud under kompensationsordningen for ledige arbejdstagere af årsager, som medarbejderen ikke har indflydelse på, eller som modtager mindre end 180 EUR fra denne kompensationsordning. Ydelsen udgør et minimumstilskud, idet det sikres, at alle medarbejdere og selvstændige modtager en ydelse på mindst 180 EUR om måneden. Børnetillægget er et supplerende tilskud til hjemsendte medarbejdere, der har børn, over for hvem de har forsørgerpligt

(2)en ordning for løntilskud til turismesektoren og eksportsektoren, som er en udvidelse af kompensationsordningen for ledige arbejdstagere, der specifikt er rettet mod turismesektoren og eksportsektoren. Foranstaltningen er betinget af, at modtageren dokumenterer, at midlerne vil blive anvendt til dækning af lønomkostninger

(3)to løntilskud, der er rettet mod sundhedspersonale og arbejdstagere i kultursektoren. Løntilskuddene ydes i form af tilskud til sundhedssektoren og kultursektoren med henblik på at bidrage til udbetalingen af løn til hjemsendte arbejdstagere. Begge ordninger er betinget af, at tilskuddene anvendes til at dække lønomkostninger

(4)sundhedsrelaterede udgifter til personlige værnemidler og andet medicinsk udstyr for at sikre sundhed og sikkerhed for medarbejdere i den offentlige sektor, navnlig sundhedspersonale

(5)covid-19-relaterede ydelser ved sygdom, i hvilken forbindelse regeringen har betalt sygeorlov til personer, der som følge af et krav om selvisolering eller selvkarantæne har været fraværende fra deres arbejde. Normalt skal en del af ydelserne ved sygdom betales af arbejdsgiveren, men inden for rammerne af denne ordning har staten betalt alle omkostninger.

Letland har fremsendt de nødvendige oplysninger til Kommissionen.

Under hensyntagen til den foreliggende dokumentation foreslår Kommissionen, at Rådet vedtager en gennemførelsesafgørelse om at yde finansiel støtte til Letland i henhold til SURE-forordningen til støtte for ovennævnte foranstaltninger.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Dette forslag er i fuld overensstemmelse med Rådets forordning (EU) 2020/672, i henhold til hvilken forslaget fremsættes. Forslaget er et supplement til et andet EU-retsinstrument, der har til formål at yde støtte til medlemsstaterne i nødsituationer, nemlig Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond ("forordning (EF) nr. 2012/2002"). Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/461 blev vedtaget den 30. marts og indeholder ændringer til førnævnte instrument, som udvider dets anvendelsesområde til at omfatte større folkesundhedskriser og fastlægger, hvilke specifikke tiltag der er berettigede til finansiering.

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

Forslaget indgår i en række foranstaltninger, der er udarbejdet som reaktion på den aktuelle covid-19-pandemi, blandt andet investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset, og det supplerer andre instrumenter til støtte for beskæftigelsen såsom Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI)/InvestEU. Ved i dette særlige tilfælde med covid-19-udbruddet at gøre brug af lånoptagelse og långivning til støtte for medlemsstaterne fungerer dette forslag som en ekstra sikkerhedsforanstaltning til at finansiere arbejdsfordelingsordninger og lignende foranstaltninger, der bidrager til at beskytte arbejdspladser og dermed arbejdstagere og selvstændige mod risikoen for arbejdsløshed.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

•Retsgrundlag