EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 30.9.2020 SWD(2020) 302 final ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Rapport om retsstatssituationen 2020







Landekapitlet om Tjekkiet Ledsagedokument til MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Rapport om retsstatssituationen 2020



Retsstatssituationen i Den Europæiske Union {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Sammendrag En række vigtige reformer af det tjekkiske retssystem er i gang eller under forberedelse, bl.a. med hensyn til den offentlige anklagemyndighed, proceduren for udvælgelse af dommere og disciplinærordningen for dommere og anklagere. Disse reformer vil kunne medvirke til at fremme gennemsigtigheden og begrænse den udøvende magts indflydelse på udnævnelser, forfremmelse og afsættelse af dommere og anklagere. Enkelte aspekter af de foreslåede reformer, navnlig hvad angår højtstående anklagere, har givet anledning til bekymring. Med hensyn til retssystemets kvalitet vil den faktiske indførelse af elektronisk sagsbehandling forbedre digitaliseringen af og adgangen til domstolene. Den foreslåede forhøjelse af retsafgifterne har skabt usikkerhed om, hvordan dette vil påvirke adgangen til domstolsprøvelse for de mest sårbare. Den retlige og institutionelle ramme for bekæmpelse af korruption er stort set på plads. Der er iværksat en række initiativer for at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden, herunder lanceringen af et kontraktregister og den nye lov om udnævnelser i statsejede virksomheder. Flere vigtige lovgivningsmæssige foranstaltninger mangler dog stadig at blive vedtaget, f.eks. lovforslagene om lobbyvirksomhed og beskyttelse af whistleblowere samt lovforslaget om udvidelse af det øverste revisionskontors mandat. Der er iværksat undersøgelser og revisioner vedrørende potentielle interessekonflikter og anvendelse af EU-midler på både nationalt og europæisk plan. Der er bekymring for, at korruptionssager på højt niveau ikke forfølges i tilstrækkeligt omfang. Der er konstateret visse mangler i de integritetsrammer, der gælder for medlemmer af parlamentet. Chartret om grundlæggende rettigheder og basale frihedsrettigheder, der er indarbejdet i den tjekkiske forfatning, garanterer i artikel 17 ytringsfriheden og retten til information og forbyder udtrykkeligt censur. Mediesektoren er stadig udsat for risici i forbindelse med medieejeres påvirkning af det redaktionelle indhold, eftersom der ikke findes specifikke regler, som kan skabe gennemsigtighed om medieejerskab. Det tjekkiske radio- og tv-råd ser ud til at udføre sine opgaver efter hensigten, selv om der synes at have været en stigende polarisering af de seneste beslutninger om mediedækningen af visse meget følsomme politiske spørgsmål. Det tjekkiske kontrol- og balancesystem er velfungerende. Konsekvensanalyser og høring af interessenter er fast praksis i forbindelse med vedtagelse af lovgivning, og der arbejdes på at skabe endnu større gennemsigtighed i lovgivningsprocessen. Visse civilsamfundsorganisationer har imidlertid peget på behovet for mere systematisk inddragelse af civilsamfundets aktører i lovgivningsprocessen. Der findes et dynamisk og mangfoldigt civilsamfund, men presset på visse typer af ngo'er er stigende, navnlig på migrationsområdet. Tjekkiet har en ombudsmand, men har endnu ikke oprettet en national menneskerettighedsinstitution. Der er taget skridt til at afholde regelmæssige debatter om retsstatsrelaterede spørgsmål, navnlig i senatet.



I.Retssystemet Det tjekkiske retssystem består af 86 distriktsdomstole, otte regionale retter, to appeldomstole, den øverste domstol og den øverste domstol i forvaltningsretlige sager . Justitsministeriet er den centrale statslige myndighed, der er ansvarlig for administrationen af domstolene. Justitsministeriet varetager den statslige administration af appeldomstolene, de regionale retter og distriktsdomstolene inden for de lovbestemte rammer , enten direkte eller via præsidenterne for disse domstole og retter. Nogle af centraladministrationens opgaver udføres af præsidenterne for de to øverste domstole. Disse forskellige myndigheder tager hensyn til udtalelserne fra de relevante domstolsråd, der er oprettet ved den øverste domstol, den øverste domstol i forvaltningsretlige sager, appeldomstolene, de regionale retter og de større distriktsdomstole. Dommerne udnævnes af republikkens præsident blandt de kandidater, der er udvalgt af retspræsidenterne og fremlagt af justitsministeren. Anklagemyndigheden er en del af den udøvende magt. Offentlige anklagere udnævnes på ubestemt tid af justitsministeren på forslag af rigsadvokaten. Rigsadvokaten udnævnes og afsættes af regeringen på forslag af justitsministeren . Advokatsamfundet er et uafhængigt organ, der er oprettet ved lov. Det varetager den offentlige administration for det juridiske erhverv og foretager selvregulering for hele erhvervet. Advokatsamfundets selvstyrebeføjelser er underlagt justitsministerens beføjelser på de områder, der er angivet i loven . Uafhængighed En reform af proceduren for udvælgelse af dommere drøftes i parlamentet. Formålet med denne reform er at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden i forbindelse med udvælgelse af ordinære dommere og retspræsidenter. Det præciseres i øjeblikket ikke i loven, hvordan kandidater til stillinger i retsvæsenet udvælges. Kandidaterne udnævnes i praksis af præsidenterne for de regionale retter, som fremsender en liste til justitsministeriet. Efter nærmere overvejelse forelægger justitsministeren en endelig liste over kandidater for republikkens præsident, som formelt udnævner dommerne. Kandidater til præsidenter for appeldomstole og regionale retter foreslås af justitsministeren . Hvis republikkens præsident nægter at udnævne en kandidat, skal dette begrundes. Præsidentens afgørelser om udnævnelse af dommere kan prøves ved forvaltningsdomstolene . De foreslåede ændringer har til formål at skabe et mere gennemsigtigt og ensartet system for rekruttering og udvælgelse af nye dommere og retspræsidenter baseret på præcise, objektive og ensartede kriterier . Reformen berører også sammensætningen af de udvælgelsesudvalg, der besætter stillingerne som retspræsident for appeldomstole, regionale retter og distriktsdomstole. Disse udvalg skal bestå af fem medlemmer, hvoraf de to repræsenterer den udøvende magt, og de tre repræsenterer den dømmende magt, og medlemskabet af de udvælgelsesudvalg, der har til opgave at bedømme kandidaterne, er desuden beskrevet udtrykkeligt for de pågældende stillinger . Hensigten er, at medlemmerne af de udvalg, som opstiller den endelige liste over de kandidater, der kan udnævnes, i vidt omfang skal hentes fra dommerstanden, hvilket er i overensstemmelse med Europarådets anbefalinger . Borgernes og virksomhedernes opfattelse af retsvæsenets uafhængighed ligger i middelområdet. 56 % af borgerne og 44 % af virksomhederne opfatter domstolenes uafhængighed som "rimelig god" eller "meget god". Der er sket en generel stigning i disse tal i de seneste år . Et udkast til reform af disciplinærordningen for dommere, anklagere og fogeder er blevet fremlagt for parlamentet . Reformens erklærede mål er dels at styrke garantierne for en lovlig rettergang ved at indføre et appelsystem, dels at gøre rettergangen mere effektiv. Efter den nuværende ordning er det ikke muligt at klage over en afgørelse, som er truffet af disciplinærretten, der er et særligt organ under den øverste domstol i forvaltningsretlige sager . Med reformen indføres et todelt disciplinærsystem, hvor appeldomstolene træffer afgørelse i første instans, og denne afgørelse kan indbringes for den øverste domstol og den øverste domstol i forvaltningsretlige sager. En sådan reform vil kunne styrke retsvæsenets uafhængighed i overensstemmelse med Europarådets anbefalinger . Justitsministeren har fremlagt et udkast til reform af den offentlige anklagemyndighed. Reformen , der blev fremlagt i juni 2019, vil ændre reglerne for udnævnelse og afskedigelse af anklagere. Rigsadvokaten udnævnes i øjeblikket af regeringen på forslag af justitsministeren og på ubestemt tid. Det fremgår endvidere af loven, at rigsadvokaten kan afskediges af regeringen på forslag af justitsministeren, uden at dette begrundes . For de øvrige anklageres vedkommende fastsættes det i loven, hvilken myndighed der udnævner dem, men der findes ingen regler om udvælgelsesproceduren eller om de krav, som kandidater til en stilling skal opfylde. Ifølge den reform, som justitsministeren har foreslået, kan højtstående anklagere, herunder rigsadvokaten, kun afskediges ved en afgørelse, der træffes i forbindelse med en disciplinærsag. Reformen indebærer også, at senioranklagere udnævnes for en periode på syv år, og fastsætter de krav, der stilles til kandidater til stillinger i anklagemyndigheden, og processen for deres udvælgelse. Kandidaterne udvælges af et udvalg med fem medlemmer, hvoraf de tre udpeges af justitsministeren (den ene af dem skal være en dommer), en af rigsadvokaten og en af en senioranklager, og har til opgave at fremlægge forslag om udnævnelse af senioranklagere. Det fremgår også af ændringsforslaget, at den nuværende rigsadvokats embedsperiode udløber i 2023, og at de to chefanklageres embedsperiode udløber i 2024. Flere interessenter har under høringsprocessen udtrykt bekymring over, at nogle af de foreslåede ændringer vil bevare den udøvende magts store indflydelse på udvælgelsen af rigsadvokaten og andre højtstående anklagere, som navnlig skyldes udpegelsen af medlemmerne af det udvalg, der skal udvælge kandidater til stillinger i anklagemyndigheden. Interessenterne har desuden påtalt, at ændringsforslaget ganske vist angiver en embedsperiode på syv år for senioranklagere, men at den nuværende rigsadvokats og de to chefanklageres embedsperiode vil udløbe allerede i henholdsvis 2023 og 2024, da de allerede har været i embedet i længere tid, end reformen lægger op til . Reformudkastet er stadig ikke godkendt af regeringen, og lovgivningsprocessen i parlamentet er endnu ikke gået i gang. Kvalitet Regeringen har foreslået ændringer af loven om retsafgifter, som netop nu behandles i parlamentet . De udkast til ændringer af loven om retsafgifter, der blev fremlagt i februar 2020, medfører en væsentlig stigning i visse retsafgifter, som skal bringe dem i overensstemmelse med den bedre levestandard, der er opnået siden den seneste ændring i 2011 . Forslaget vil endvidere medføre en forhøjelse af visse retsafgifter med det formål at tilskynde til mere velovervejet retslig prøvelse og anvendelse af alternativ tvistbilæggelse såsom mindelig løsning af tvister ved mægling . De nuværende retsafgifter er forholdsvis lave for civilretlige sager og forbrugersager, men forholdsvis høje for handelsretlige sager . Flere interessenter har under høringsprocessen og den offentlige debat udtrykt bekymring over, hvordan reformen vil påvirke adgangen til domstolsprøvelse for de mest sårbare befolkningsgrupper . Det tages der højde for i lovforslaget, hvorefter fritagelser for retsafgifter ikke længere betragtes som ekstraordinære. En part i en retssag, som beviser, at vedkommende befinder sig i en vanskelig økonomisk situation, kan fritages for retsafgifter. Advokatsamfundet har indført et system med udvidet retshjælp. Advokatsamfundet har i 2018 indført et system med udvidet gratis retshjælp , hvor advokater tilbyder juridisk rådgivning for et meget lavt gebyr eller gratis . Denne ordning medfinansieres af staten. Der er plads til forbedring med hensyn til digitaliseringen af retssystemet. Det er ganske vist muligt at indgive et krav digitalt , men det er ikke muligt at få adgang til retsdokumenter online, og retsafgørelser er kun delvist tilgængelige online . Covid-19 pandemien har vist behovet for at indføre digitale retsdokumenter. Selv om justitsministeriet allerede er gået i gang med at iværksætte elektronisk sagsbehandling, befinder projektet stadig i den indledende fase . Der kan indtil videre kun anvendes elektronisk sagsbehandling i forbindelse med betalingspåkrav . En reform af konkursbehandlingen blev vedtaget i 2019. Ændringen har medført, at domstolen i flere tilfælde kan eftergive en skyldners gæld. Ændringen var foranlediget af det store antal personer, der endte i den såkaldte gældsfælde, og af de negative konsekvenser som denne situation havde for såvel samfundet som borgerne . Ifølge de seneste statistikker (fra februar 2020) er næsten 800 000 personer, hvilket svarer til ca. 8 % af befolkningen, genstand for tvangsfuldbyrdelsesprocedurer, der iværksættes af en foged , selv om dette i mange tilfælde står i misforhold til det oprindelige krav. 90 % af skyldnerne var ifølge oplysninger fra 2019 ikke i stand til nogensinde at tilbagebetale deres gæld og risikerede at få problemer med at forsørge sig selv . Disse situationer kan få negative konsekvenser for forskellige grundlæggende rettigheder . Reformen har til formål at give flere skyldnere adgang til at få eftergivet deres gæld som led en konkursbehandling. Det er stadig uklart, om ændringen vil opfylde sit formål. Effektivitet

Retssystemet står ikke over for særlige effektivitetsmæssige udfordringer i forbindelse med civil- og handelsretlige sager, men sagsbehandlingen i forvaltningsretlige sager er fortsat langvarig. Den anslåede varighed af civil- og handelsretlige sager svarer til gennemsnittet eller derunder, og gennemførelsesprocenten tyder på, at domstolene er i stand til at håndtere de indkomne sager . For forvaltningsretlige sager melder Tjekkiet om gennemsnitlige resultater, og den anslåede tid, der er nødvendig for at afgøre en forvaltningsretlig sag i første instans, lå på 412 dage i 2018 . Afgørelsesprocenten er forholdsvis lav i EU-sammenhæng , hvilket tyder på, at der findes udfordringer på dette område. En af årsagerne kan være relativ mangel på personale, da det kun er ca. 4 % af samtlige dommere, der beskæftiger sig med forvaltningsretlige sager . Data fra justitsministeriet peger på, at der i 2019 var store regionale forskelle i domstolenes effektivitet . Disse forskelle gør sig stadig gældende, selv om der er sket en positiv udvikling i retning af at mindske skellet. Justitsministeriet overvejer i øjeblikket en eventuel ændring af den administrative retsplejelov, som bl.a. skal fremskynde forvaltningsdomstolenes sagsbehandling og gøre den mere effektiv . II.Ramme for bekæmpelse af korruption Den retlige og institutionelle ramme for bekæmpelse af korruption er stort set på plads. Kompetencen for bekæmpelse af korruption er fordelt på flere myndigheder. Justitsministeriets departement for interessekonflikter og bekæmpelse af korruption er ansvarligt for dagsordenen for bekæmpelse af korruption. Der blev i 2014 oprettet et korruptionsbekæmpelsesråd, som fungerer som et rådgivende organ for regeringen. Den nationale styrelse for organiseret kriminalitet efterforsker korruptionsrelaterede lovovertrædelser i samarbejde med statsadvokaturen. Kontoret for finansanalyse, der blev oprettet som et uafhængigt administrativt kontor i 2017, fungerer som finansiel efterretningsenhed. Det øverste revisionskontor kontrollerer statens forvaltning af offentlige indtægter og udgifter, og dets konklusioner kan medvirke til at identificere korruptionsrisici Der er i de seneste år iværksat en række reformer for at opnå øget gennemsigtighed og ansvarlighed. Flere vigtige lovgivningsmæssige foranstaltninger mangler stadig at blive vedtaget, navnlig med hensyn til lobbyvirksomhed og beskyttelse af whistleblowere, foruden et lovforslag om udvidelse af det øverste revisionskontors mandat. I Transparency Internationals seneste korruptionsindeks (Transparency International Corruption Perceptions Index) for 2019 opnåede Tjekkiet 56 ud af 100 point og en placering som nr. 13 i EU og nr. 44 på verdensplan . 87 % af respondenterne i forbindelse med den særlige Eurobarometerundersøgelse fra 2020 om korruption mener, at korruption er udbredt i deres land (EU-gennemsnit: 71 %), og 22 % af dem føler sig personligt berørt af korruption i dagligdagen (EU-gennemsnit: 26 %) . 76 % af virksomhederne anser desuden korruption for at være udbredt (EU-gennemsnit: 63 %), hvorimod 32 % af virksomhederne mener, at korruption er et problem i forbindelse med deres forretningsvirksomhed i Tjekkiet (EU-gennemsnit: 37 %) . 29 % of respondenterne mener, at der rejses et tilstrækkeligt antal straffesager til at afskrække folk fra korruption (EU-gennemsnit: 36 %), mens 21 % af virksomhederne mener, at personer og virksomheder, der afsløres i forbindelse med bestikkelse af en højtstående embedsmand, straffes i passende omfang (EU-gennemsnit: 31 %). Tjekkiet har en veletableret strategisk ramme for bekæmpelse af korruption. Regeringen har vedtaget flere på hinanden følgende strategier til bekæmpelse af korruption siden 1999. Ifølge den nuværende strategi, der gælder for perioden 2018-2022 , skal der udarbejdes tre etårige handlingsplaner, hvis gennemførelse skal overvåges af det statslige korruptionsbekæmpelsesråd. Rådet støttes af justitsministeriets departement for interessekonflikter og bekæmpelse af korruption, som udarbejder strategidokumenter om bekæmpelse af korruption og er ansvarligt for dagsordenen for bekæmpelse af korruption. I februar 2020 godkendte regeringen den nye handlingsplan for bekæmpelse af korruption . Planen fokuserer på fire overordnede indsatsområder: i) en effektiv og uafhængig regering, ii) gennemsigtighed og fri adgang til information, iii) effektiv forvaltning af statens ejendom og iv) udvikling af civilsamfundet. I april 2020 konkluderede regeringen, at de fleste aktiviteter i handlingsplanen for 2019 var blevet gennemført . Den strafferetlige ramme for bekæmpelse af korruption er stort set på plads, selv om der stadig er visse udfordringer. Det er ifølge den tjekkiske straffelov strafbart at modtage bestikkelse, betale bestikkelse, misbruge sin indflydelse og tilbyde fordele i forbindelse med tildeling af offentlige kontrakter, offentlige udbud og offentlige auktioner . Bestemmelserne om bestikkelse gælder ikke for alle kategorier af ansatte i den offentlige sektor, da de er begrænset til "personer, der træffer afgørelse eller medvirker til at træffe afgørelse i anliggender af offentlig interesse" . Bestikkelse i udlandet straffes ikke specifikt i henhold til straffeloven . Et rådgivende organ for regeringen, som blev oprettet i 2014, koordinerer og evaluerer aktiviteterne i forbindelse med bekæmpelse af korruption. Antallet af personer, der er blevet efterforsket, retsforfulgt og dømt for korruption, har varieret gennem de seneste tre år. De tjekkiske retshåndhævende myndigheder indledte 115 efterforskninger af korruption i 2017, 319 i 2018 og 152 i 2019. 148 personer blev retsforfulgt eller mistænkt for korruption i 2017, 268 i 2018 og 190 i 2019 . En række korruptionssager på højt niveau er i de seneste år blevet efterforsket i Tjekkiet, hvor de formodede gerningsmænd blev tiltalt og i visse tilfælde erklæret skyldige af domstolen. 62 % af de tjekkiske respondenter i forbindelse med Eurobarometerundersøgelsen fra 2020 om korruption er ikke desto mindre af den opfattelse, at der ikke rejses et tilstrækkeligt antal straffesager til at afskrække folk fra korruption (EU-gennemsnit: 34 %), og 64 % mener, at korruptionssager på højt niveau ikke forfølges i tilstrækkeligt omfang (EU-gennemsnit: 66 %). 54 % af de virksomheder, der deltog i Eurobarometerundersøgelsen fra 2019 om virksomheders holdning til korruption i EU , anser det desuden for usandsynligt, at korrupte personer vil blive pålagt store bøder eller idømt fængselsstraf af en domstol (EU-gennemsnit: 39 %). Der er iværksat undersøgelser og revisioner vedrørende potentielle interessekonflikter og anvendelse af EU-midler på nationalt og europæisk plan. Forvaltningen af EU-midler i Tjekkiet er i de seneste år blevet fremhævet som et potentielt problem . Efter at Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i 2016 og 2017 gennemførte en undersøgelse, der afslørede alvorlige uregelmæssigheder med hensyn til anvendelsen af EU-midler, er der indledt en strafferetlig undersøgelse i en højt profileret sag, som stadig verserer på nationalt plan, og Kommissionen har iværksat yderligere audit for at undersøge problemer med mulige interessekonflikter i forbindelse med anvendelsen af EU-midler. Loven om interessekonflikter indeholder regler om interessekonflikter og indberetning af aktiver . Loven gælder for medlemmer af kabinettet, medlemmer af parlamentet, regionale guvernører og politikere, højtstående embedsmænd, borgmestre og medlemmer af lovbestemte organer samt forvaltnings-, tilsyns- eller kontrolorganer. Ved loven oprettes der et centralt register over anmeldelser, som administreres af justitsministeriet. De personer, der er omfattet af loven, skal indberette deres personlige interesser, aktiver, aktiviteter, indtægter, gaver og passiver. Greco har peget på, at der kan være behov for mere effektive sanktioner med hensyn til indberetningskravene . Det er ligeledes blevet fremhævet, at Tjekkiet bør overveje at udvide indberetningerne, så de også omfatter oplysninger om parlamentsmedlemmers ægtefæller og familiemedlemmer, der forsørges . Loven indeholder ingen regler om parlamentarikeres modtagelse af gaver og andre fordele . Ifølge den seneste rapport i forbindelse med det europæiske semester mangler der klare regler for parlamentarikere om f.eks. modtagelse af gaver og andre fordele, indberetning af aktiviteter og tilfælde af uforenelighed samt interaktion med lobbyister. En række initiativer har til formål at styrke antikorruptions- og integritetsreglerne for den offentlige forvaltning. Der er iværksat et internt program til bekæmpelse af korruption , som kræver regelmæssig vurdering af korruptionsrisici og intern risikostyring i ministerier, andre centrale myndigheder samt underordnede organer og styrelser. Den enkelte myndighed skal fastlægge en ramme, som består af en etisk kodeks, integritetskurser, interne whistleblowerprocedurer og procedurer i tilfælde af mistanke om korruption. Gennemførelsen af denne ramme evalueres mindst hvert andet år. Der er indført en etisk kodeks for tjenestemænd og offentligt ansatte, som er bindende for alle, der arbejder i centraladministrationen. 80 % af respondenterne i forbindelse med en Eurobarometerundersøgelse fra 2020 om korruption mener imidlertid, at der forekommer korruption i lokale eller regionale offentlige institutioner (EU-gennemsnit: 68 %). Et lovforslag om udvidelse af det øverste revisionskontors mandat drøftes i øjeblikket. Udvidelsen af det øverste revisionskontors mandat er et af de prioriterede områder i regeringens nye programerklæring . Lovforslaget har til formål at udvide kontorets mandat til at kontrollere, om offentlige midler anvendes korrekt og hensigtsmæssigt på lokalt og regionalt plan. Loven vil også omfatte statsejede virksomheder og virksomheder, hvori staten og/eller kommunerne har aktiemajoriteten . Disse foranstaltninger forventes at få en positiv indvirkning på ansvarligheden og gennemsigtigheden i forbindelse med anvendelse af offentlige midler. Der er stillet forslag om regulering af lobbyvirksomhed. Lovforslaget om lobbyvirksomhed er endnu ikke vedtaget. Denne lov vil oprette et offentligt tilgængeligt register over lobbyister og personer, der udsættes for lobbyvirksomhed. Lobbyister og embedsmænd forpligtes til at indsende kvartalsrapporter med oplysninger om deres respektive kontakter med hinanden. Lovforslaget vil desuden også indføre et "lobbyfodspor", som skal knyttes som bilag til alle lovforslag. Fodsporet vil indeholde oplysninger om lobbyister, personer, der udsættes for lobbyvirksomhed, og den specifikke måde, hvorpå den pågældende lovgivning har været genstand for lobbyvirksomhed. Dets formål er at gøre lovgivningsprocessen mere gennemsigtig. Lovforslaget indeholder også regler om indberetning af gaver. En række foranstaltninger skal sikre beskyttelse af whistleblowere og tilskynde til indberetning af korruption. Regeringens forskrift nr. 145/2015 Sml. indeholder en ramme for intern indberetning til brug for embedsmænd, som i øjeblikket er den eneste gruppe af arbejdstagere, der er beskyttet som whistleblowere. Der er også fastlagt mekanismer, som politifolk og offentligt ansatte kan benytte til at gøre opmærksom på mistanker om korruption. Justitsministeriet er i færd med at udarbejde et lovforslag om beskyttelse af whistleblowere med henblik på at gennemføre direktiv 2019/1937 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten . Data fra Eurobarometerundersøgelsen fra 2020 om korruption har vist, at 55 % af de tjekkiske respondenter ikke ved, hvor de skal indberette det, hvis de udsættes for eller er vidner til korruption (EU-gennemsnit: 54 %). Kontrakter, der overstiger 50 000 CZK (ca. 2 000 EUR), offentliggøres online i det kontraktregister, der blev oprettet i juli 2016 . Registret omfatter kontrakter, hvor en af parterne er en særlig offentligretligt organ, f.eks. en statslig, lokal eller regional myndighed, en statslig virksomhed, en statslig fond, et offentligt universitet eller en juridisk enhed, hvori staten eller en lokal/ regional myndighed (alene eller sammen med andre lokale/regionale myndigheder) har aktiemajoriteten gennem en anden juridisk enhed. Visse former for kontrakter er fritaget for kravet om offentliggørelse i registret . Registret kan betragtes som et eksempel på en god praksis, der har en positiv forebyggende virkning i forhold til korruption. Loven om udnævnelser i statsejede selskaber blev vedtaget af parlamentet i december 2019 og trådte i kraft i januar 2020 . Loven indeholder nye regler om udvælgelse af medlemmer af lovbestemte organer og forvaltningsorganer i statsejede virksomheder og i virksomheder, der er delvist statsejede. Loven har til formål at forhindre politiske udnævnelser og at skabe endnu større gennemsigtighed i udvælgelsesprocessen, da kandidaterne skal gennemgå en udvælgelsesprocedure, som styres af et regeringsudvalg. Regeringen foretog i 2019 en analyse af korruptionsrisici inden for sundhedssektoren. Analysen viste, at sundhedssektoren er en højrisikosektor med hensyn til korruption. Det fremgik også, at korruptionsrisici findes i alle dele af sundhedssektoren, hvor både patienter og sundhedstjenesteydere er årsag til korruption, og der også forekommer korruption på centralt regeringsplan . Med afsæt i denne analyse har sundhedsministeriet til hensigt at træffe specifikke afhjælpende foranstaltninger, og det forventes også, at ministeren fremlægger et lovforslag med henblik på at optimere de offentlige forsikringsselskabers funktion. III.Mediepluralisme Chartret om grundlæggende rettigheder og basale frihedsrettigheder, der er indarbejdet i den tjekkiske forfatning, garanterer ytringsfriheden og retten til information og forbyder udtrykkeligt censur . Loven om radio- og tv-virksomhed indeholder klare regler om den tjekkiske medietilsynsmyndigheds beføjelser , og loven om fri adgang til information sikrer adgangen til de oplysninger, som de offentlige myndigheder ligger inde med. Regeringen overvejer en reform for at styrke medietilsynsmyndighedens uafhængighed yderligere. Ifølge loven om radio- og tv-virksomhed varetages rollen som tjekkisk medietilsynsmyndighed af radio- og tv-rådet (rådet) , der er bemyndiget til at føre tilsyn med radio- og tv-virksomhed samt med on-demand audiovisuelle medietjenester. Andre medier (den trykte presse og onlinemedier) er underlagt en generel ordning baseret på strafferetlige bestemmelser, reklameregler, forbrugerbeskyttelsesregler og selvreguleringsinitiativer . Loven betegner rådet som et "uafhængigt forvaltningsorgan", der består af 13 medlemmer, og angiver rådets opgaver og forpligtelser. Den indeholder desuden udvælgelseskriterier, udelukkelseskriterier og udnævnelsesprocedurer for rådets medlemmer og formand. Rådets afgørelser kan prøves af domstolene. Såfremt rådet gentagne gange og i alvorlig grad tilsidesætter de forpligtelser, der er fastsat i loven, eller hvis det gentagne gange viser sig, at rådets obligatoriske årsrapport ikke kan godkendes på grund af alvorlige mangler, kan deputeretkammeret foreslå premierministeren at afsætte hele rådet. Myndighederne har meddelt, at der er fremsat et forslag om at begrænse denne beføjelse, således at deputeretkammeret i sådanne tilfælde kun kan afsætte individuelle medlemmer. Formålet med denne reform er at styrke rådets generelle uafhængighed i overensstemmelse med målsætningerne i det reviderede direktiv om audiovisuelle medietjenester .

Rådets beføjelser er præciseret i loven og anvendes i praksis efter hensigten. Observatoriet for Mediepluralisme konstaterer i sin rapport for 2020 (MPM 2020), er der generelt en lav risiko i forbindelse med den måde, hvorpå medietilsynsmyndigheden fungerer, selv om der synes at have været en stigende polarisering af de seneste beslutninger om mediedækningen af visse meget følsomme politiske spørgsmål . Tjekkiet har ingen specifikke regler om gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab. Ovennævnte lov om radio- og tv-virksomhed har også til formål at kontrollere fusioner mellem radio- og tv-selskaber og indeholder grænser for akkumulering af sendetilladelser eller personlige forbindelser mellem forskellige selskaber. Loven om interessekonflikter forbyder embedsmænd at udbyde radio- eller tv-tjenester, og det samme gælder for udgivere af trykte medier og personer, der kontrollerer sådanne udbydere eller udgivere. Loven kræver, at der angives visse faktiske oplysninger i de relevante offentlige registre i overensstemmelse med de generelle regler om registrering af virksomheder. Medievirksomheder er imidlertid ikke forpligtet til at afsløre deres ejerforhold eller ændringer heraf eller til at fremlægge oplysninger om virksomhedens reelle ejer . Det bør i denne sammenhæng bemærkes, at der i MPM 2020 peges på en høj risiko i forbindelse med gennemsigtighed om medieejerskab, især i betragtning af de generelt høje risici, der er forbundet med trusler mod markedspluralisme i almindelighed med hensyn til kommerciel og ejermæssig indflydelse på det redaktionelle indhold og koncentration af nyhedsmedier . På trods af de forslag til ændring af loven om interessekonflikter, som blev vedtaget i 2017, og som udtrykkeligt forbyder politikere at eje aktieposter i medievirksomheder, er risiciene for mediernes politiske uafhængighed fortsat høje, da det stadig er muligt at udøve politisk indflydelse gennem uformelle netværk og magtalliancer mellem ejere og politiske aktører . De civilsamfundsorganisationer og journalistforbund, som Kommissionen har rådført sig med i forbindelse med denne rapport, har bekræftet, at disse dynamikker udgør den væsentligste risiko for mediepluralismen i landet . Tjekkiet har ingen specifikke regler om statslig reklame ud over de generelle reklamekrav, der er fastsat i loven om offentlige indkøb , dvs. at kontrakter om statslig reklame til en værdi af over 50 000 CZK (ca. 2 000 EUR) skal offentliggøres og gøres tilgængelige i det offentlige register. I MPM 2020 peges der også på visse risici, som skyldes manglende regler om gennemsigtighed med hensyn til politiske reklamer på nettet . Adgangen til information er sikret ved lov, men der kan forekomme praktiske hindringer. Loven om fri adgang til information sikrer adgangen til de oplysninger, som de offentlige myndigheder ligger inde med. Der arbejdes på et ændringsforslag , som vil indføre en mekanisme — i overensstemmelse med tjekkisk retspraksis — til imødegåelse af "klart obstruerende anmodninger om oplysninger". De ændrede regler vil gøre det muligt for det offentlige organ at opkræve et forskud til dækning af udgifter til omfattende informationssøgning. Dette kan gøre det vanskeligere at få adgang til detaljerede oplysninger, som de offentlige myndigheder ligger inde med. Under landebesøget blev der desuden udtrykt bekymring over, at offentlige myndigheder angiveligt nægter at give adgang til information og gør indsigelse mod de pågældende krav ved domstolene . Journalister udsættes generelt ikke for fysisk overlast, men verbale fornærmelser og trusler mod journalister er ikke et særsyn i den politiske debat. Europarådets platform til fremme af beskyttelse af journalistik og journalisters sikkerhed har ikke registreret nogen anmeldelser i Tjekkiet i 2019 og 2020. I MPM 2020 anses risikoen også for at være lav hvad angår journalisters arbejde, normer og beskyttelse. Det skal dog bemærkes, at "verbale fornærmelser, æreskrænkelse og trusler mod journalister er blevet en almindelig del af den politiske debat for både populistiske og højreorienterede partier" og enkeltstående politikere . Det bør også bemærkes, at fængsling — i op til et år og som subsidiær straf — er en af de sanktioner, der kan pålægges for æreskrænkelse . IV.Andre institutionelle spørgsmål vedrørende den demokratiske kontrol og balance Tjekkiet har et parlamentarisk styre med to kamre og en direkte valgt præsident. Lovforslag kan fremsættes af et medlem af deputeretkammeret, en gruppe af medlemmer af deputeretkammeret, senatet, regeringen eller repræsentative organer for højere selvstyrende regioner . Forfatningsdomstolen kan foretage efterfølgende forfatningsmæssig prøvelse. Ud over retsvæsenet spiller ombudsmandsinstitutionen og civilsamfundet en rolle i kontrol- og balancesystemet. Gennemførelse af konsekvensanalyser og høring af interessenter er fast praksis i forbindelse med vedtagelse af lovgivning. Et lovforslag kan fremsættes af deputeretkammeret (en deputeret eller en gruppe af deputerede), senatet (kun som helhed), regeringen og regionsrådene. Forslaget indeholder en begrundelse, hvori forslagsstilleren vurderer den nuværende retstilstand, forklarer behovet for nye regler, beskriver de forventede økonomiske og finansielle konsekvenser og klarlægger forslagets overensstemmelse med forfatningen, internationale traktater og de forpligtelser, der følger af EU-medlemskabet. Der kræves konsekvensanalyser for alle lovforslag, der udarbejdes af regeringen, og for alle regler, der forventes at have store omkostninger for virksomheder, myndigheder og borgere. Lovgivning, der foreslås af medlemmer af parlamentet og af lokale og regionale myndigheder, kræver ikke nogen konsekvensanalyse. Regeringen, der udarbejder størstedelen af den primære lovgivning, har oprettet en række rådgivende organer og arbejdsgrupper, som repræsenterer eksperter, interessenter eller andre berørte grupper . På trods af denne omfattende ramme har de aktører fra civilsamfundet, der er blevet hørt, udtrykt bekymring over, at der angiveligt ikke foreligger en høringspligt, og at der ikke i tilstrækkeligt omfang følges op på de gennemførte høringer . Forfatningsdomstolen, den øverste domstol, den øverste domstol i forvaltningsretlige sager og statsadvokaturen høres, såfremt et udkast til lovforslag har forbindelse til deres kompetenceområder. Der arbejdes på at skabe endnu større gennemsigtighed i lovgivningsprocessen. Det er allerede muligt at få aktindsigt i dokumenter fra regeringen og parlamentet ved hjælp af en række onlineværktøjer . Der er endvidere iværksat et projekt med henblik på at oprette portaler for "elektronisk samling" og "elektronisk lovgivning" , som vil gøre det lettere at kontrollere og deltage i lovgivningsprocessen. Projektet forventes afsluttet ved udgangen af 2020. De foranstaltninger, der er truffet som følge af covid-19-pandemien, har været genstand for retslig prøvelse. Regeringen erklærede undtagelsestilstand den 12. marts 2020. Undtagelsestilstanden fortsatte indtil den 17. maj 2020, efter at deputeretkammeret to gange var gået med til at forlænge den . Reguleringens resolution om erklæring af undtagelsestilstand efter udbruddet af covid-19 samt en række regeringsforanstaltninger og ekstraordinære foranstaltninger truffet af sundhedsministeriet er blevet prøvet af byretten i Prag, den øverste domstol i forvaltningsretlige sager og forfatningsdomstolen . Det blev fastslået, at regeringens erklæring om undtagelsestilstand og de fleste ekstraordinære foranstaltninger, der var blevet påtalt, var forenelige med forfatningen. Byretten i Prag annullerede fire foranstaltninger , hvilket gav anledning til efterfølgende lovgivningsmæssige justeringer fra regeringens side. Ombudsmanden forsvarer borgernes rettigheder over for de offentlige myndigheder og fremmer god forvaltningsskik. Tjekkiet har ikke nogen national menneskerettighedsinstitution . Der findes en ombudsmand, som er uafhængig i formel og materiel henseende og adskilt fra den lovgivende, den dømmende og den udøvende magt. Ombudsmandsinstitutionen er oprettet ved lov og er ikke forankret i forfatningen. Ombudsmandens vigtigste opgave er at bistå personer i tilfælde, hvor offentlige myndigheder enten har handlet ulovligt eller i strid med princippet om en demokratisk stat og princippet om god forvaltningsskik, ved at foretage undersøgelser og anbefale foranstaltninger til afhjælpning af situationen. Ombudsmanden har ingen beslutningsbeføjelse, og konklusionerne af dennes undersøgelser er ikke juridisk bindende . Ombudsmanden optræder som ligestillingsorgan, national overvågningsmekanisme under FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, national forebyggende mekanisme under FN's Komité mod Tortur og kontrollør af tvangsmæssige tilbagesendelser . Der er tradition for at afholde debatter om retssystemet i senatet. Senatet afholder konferencer og debatter om emner, der berører retssystemet, hvor senatorerne kan tale om problemer i forbindelse med retssystemet og politiske løsninger. Den seneste konference fandt sted i november 2019, hvor forfatnings- og retsudvalget i samarbejde med den øverste domstol afholdt en international konference om "Effektivitet i det tjekkiske retsvæsen: Evaluering og perspektiver". Der findes et dynamisk og mangfoldigt civilsamfund, men presset på visse typer af ngo'er er stigende. Civilsamfundets råderum anses for at være åbent , og civilsamfundet deltager aktivt til støtte for demokrati, den offentlige forvaltnings integritet samt dommeres og anklageres uafhængighed . Civilsamfundsorganisationer, navnlig inden for migration og kønsrelaterede spørgsmål, mødes imidlertid med stigende fjendtlighed fra visse dele af samfundet og visse politiske partier .



Bilag I: Liste over kilder i alfabetisk rækkefølge* * Listen over indkomne bidrag i forbindelse med høringen om rapporten om retsstatssituationen 2020 kan findes på (COM-websted).

Byretten i Prag, afgørelse nr. 10 A 35/2020 — 261 af 7. maj 2020. Byretten i Prag, afgørelse nr. 14 A 41/2020 af 23. april 2020. Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020. Centret for Mediepluralisme og Mediefrihed (2019), Decriminalisation of Defamation. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf . CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States. Chamber of Bailiffs of the Czech Republic, statistisk oversigt. https://statistiky.ekcr.info/statistiky . CIVICUS (15. januar 2020), Citizens call for PM's resignation in anti-government protests; press freedom in decline. https://monitor.civicus.org/updates/2020/01/15/citizens-call-pms-resignation-anti-government-protests-press-freedom-decline/ . CIVICUS (22. juli 2019), Politicians continue to undermine critical media in the Czech Republic. Mass protests persist. https://monitor.civicus.org/updates/2019/07/22/Politicians-continue-to-undermine-critical-media-in-the-Czech-Republic-Mass-protests-persist/ . CIVICUS, Monitor tracking civic space: Czech Republic. https://monitor.civicus.org/country/czech-republic/ . Czech Bar Association (2013), departementets interne rammeprogram for bekæmpelse af korruption, regeringens resolution nr. 752 af 2. oktober 2013. Czech Bar Association (2020), det tjekkiske advokatsamfunds bidrag til høringen af interessenter i forbindelse med rapporten om retsstatssituationen 2020. Czech Helsinki Committee (2020). Den Tjekkiske Helsinki-Komités bidrag til høringen af interessenter i forbindelse med rapporten om retsstatssituationen 2020. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (2001), dom af 19. juni 2001, Kreuz mod Polen, 28249/95. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (2001), dom af 2. oktober 2001, Stankov mod Bulgarien, 29221/95 og 29225/95. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (2005), dom af 26. juli 2005, Podbielski og PPU Polpure mod Polen, 39199/98. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (2006), dom af 24. maj 2006, Weissman m.fl. mod Rumænien, 63945/00. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (2011), dom af 26. juli 2011, Georgel og Georgeta Stoicescu mod Rumænien, 9718/03 . Den Europæiske Unions Domstol, dom af 19. november 2019, AK m.fl., forenede sager C‑585/18, C‑624/18 og C‑625/18. Den Europæiske Unions Domstol, dom af 22. december 2010, DEB, C-279/09. Den Europæiske Unions Domstol, dom af 25. juli 2018, LM, C‑216/18 PPU.

Den Europæiske Unions Domstol, dom af 6. oktober 2010, Orizzonte Salute, C-61/14. Den Europæiske Unions Domstol, dom af 9. juli 2020, Land Hessen, C-272/19. Den tjekkiske regering (2018), forslag til ændring af loven om det øverste revisionskontor. Den tjekkiske regering (2018), lovforslag om lobbyvirksomhed. https://www.psp.cz/sqw/text/tiskt.sqw?O=8&CT=565&CT1=0 . Den tjekkiske regering (2019), forslag til ændring af lov nr. 549/1991 Sml. om retsafgifter og lignende anliggender. https://apps.odok.cz/veklep-detail?pid=KORNBFWH26LU . Den tjekkiske regering (2019), forslag til ændring af lov nr. 6/2002 Sml. om domstole og dommere og lignende anliggender. https://apps.odok.cz/veklep-detail?pid=ALBSBBACDB5R . Den tjekkiske regering (2019), forslag til ændring af lov nr. 7/2002 Sml. om sager vedrørende dommere, anklagere og fogeder og lignende anliggender. https://apps.odok.cz/veklep-detail?pid=ALBSBBAD2VD2 . Den tjekkiske regering (2019), handlingsplan for bekæmpelse af korruption for 2020. Den tjekkiske regering (2019), konsekvensanalyserapport om forslag til ændring af lov nr. 31/2019. https://www.psp.cz/sqw/text/tiskt.sqw?O=8&CT=71&CT1=0#prilohy . Den tjekkiske regering (2019), udkast til reform af lov nr. 283/1993 Sml. om statsadvokaturen og lignende anliggender. https://apps.odok.cz/veklep-detail?pid=KORNBD9J6ZWU . Den tjekkiske regering (2020), evaluering af gennemførelsen af foranstaltningerne i handlingsplanen for bekæmpelse af korruption for 2019. Den tjekkiske regering (2020), Tjekkiets input til rapporten om retsstatssituationen 2020. Den tjekkiske regering, regeringens holdning til kampen mod korruption i årene 2018-2022. ENHRI (2020) State of the Rule of Law in Europe. Reports from National Human Rights Institutions. http://ennhri.org/rule-of-law-report/ . Europa-Kommissionen (2018, 2019, 2020), EU's resultattavle for retlige anliggender. Europa-Kommissionen (2019), rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet, hvori det vurderes, i hvilket omfang medlemsstaterne har truffet de foranstaltninger, der er nødvendige for at efterkomme Rådets rammeafgørelse 2003/568/RIA af 22. juli 2003 om bekæmpelse af bestikkelse i den private sektor, COM(2019) 355 final. Europa-Kommissionen (2020), Country report Czechia, SWD(2020) 502 final. Europa-Parlamentets beslutning om genåbning af undersøgelsen af Tjekkiets premierminister for misbrug af EU-midler og mulige interessekonflikter, 2019/2987(RSP). Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) i betragtning af de ændrede markedsforhold. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten, EUT L 305 af 26.11.2019.

Europarådet, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists — Czech Republic. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/czech-republic. Europarådet: Den Europæiske Kommission for Demokrati gennem Ret (Venedigkommissionen) (2010), Report on the independence of the judicial system part I: the independence of judges, CDL-AD(2010)004. Europarådet: Den Europæiske Kommission for Demokrati gennem Ret (Venedigkommissionen) (2016), The Rule of Law Checklist, CDL-AD(2016)007. Europarådet: Ministerkomitéen (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Europarådet: Ministerkomitéen (2016), Recommendation CM/REC(2016)4 Ministers on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors. FN's Kontor for Bekæmpelse af Narkotika og Kriminalitet, goAML (Anti-money-laundering system). https://www.unodc.org/unodc/en/global-it-products/goaml.html. FN's Menneskerettighedsråd. Universal Periodic Review — Czechia. https://www.ohchr.org/EN/HRBodies/UPR/Pages/czindex.aspx . Generaldirektoratet for Kommunikation (2019), Special Eurobarometer 482: businesses' attitudes towards corruption in the EU. Generaldirektoratet for Kommunikation (2020), Special Eurobarometer 502: corruption. Government Council for the Coordination of the Fight against Corruption (2019), referat af det 21. møde den 2. oktober 2019. https://korupce.cz/wp-content/uploads/2019/11/Z%C3%A1znam-z-21-jedn%C3%A1n%C3%AD-RV-konan%C3%A9ho-dne-02.10.2019.pdf . GRECO (2018), Third Evaluation Round — Second Compliance Report on the Czech Republic on Incriminations (ETS 173 and 191, GPC 2). GRECO (2019), Fourth Evaluation Round preventing corruption in respect of members of Parliament, judges and prosecutors — Interim compliance report, Czech Republic. Journalister uden Grænser, Tjekkiet. https://rsf.org/en/czech-republic . Justitsministeriet (2018), endelig konsekvensanalyserapport, forslag til ændring af lov nr. 182/2006 Sml. (konkursloven). https://www.psp.cz/sqw/text/tiskt.sqw?O=8&CT=71&CT1=0#prilohy . Justitsministeriet (2020), det tjekkiske retssystem i 2019: årlig statistisk rapport. https://www.justice.cz/documents/12681/719244/Ceske_soudnictvi_2019_vyrocni_stat_zprava.docx/d5bc0218-e4a9-40d2-99c7-26016974fd0b . Konferencen mellem de stater, der er parter i De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af korruption (2018), Country report on implementation of the United Nations Convention against Corruption. https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/WorkingGroups/ImplementationReviewGroup/ExecutiveSummaries/V1808272e.pdf . OECD (2019), Czech Republic's Phase 4 Follow-up Report on the progress made by the Czech Republic to implement the OECD Anti-Bribery Convention. Policy Statement of the Government of the Czech Republic (2018). https://www.vlada.cz/en/jednani-vlady/policy-statement-of-the-government-of-the-czech-republic-168237/ . Prosecutor General (2019), skrivelse til justitsministeren med kommentarer til forslagene til ændring af loven om statsadvokaturen, det elektroniske bibliotek vedrørende lovgivningsprocessen. https://apps.odok.cz/veklep-detail?pid=KORNBD9J6ZWU . Prosecutor General's Office (2019), rigsadvokatens bemærkninger til drøftelsen af kommentarerne til loven om statsadvokaturen. http://www.nsz.cz/index.php/en/tiskove-zpravy/2414-nejvyi-statni-zastupce-komentuje-projednavani-pipominek-k-zakonu-o-statnim-zastupitelstvi .

Rådet for Den Europæiske Union (2019), Rådets henstilling af 9. juli 2019 om Tjekkiets nationale reformprogram for 2019 og med Rådets udtalelse om Tjekkiets konvergensprogram for 2019, EUT 2019/C 301/03. Tjekkiets forfatningsdomstol, afgørelse af 22. april 2020, Pl. ÚS 8/20. Tjekkiets forfatningsdomstol, afgørelse af 22. april 2020, Pl. ÚS 8/20. Tjekkiets forfatningsdomstol, afgørelse af 6. februar 2014, I. ÚS 3271/13. Tjekkiets justitsministerium (2020), det tjekkiske retssystem i 2019: årlig statistisk rapport. https://www.justice.cz/documents/12681/719244/Ceske_soudnictvi_2019_vyrocni_stat_zprava.docx/d5bc0218-e4a9-40d2-99c7-26016974fd0b . Tjekkiets parlament (2019), parlamentstryk nr. 565/0, del 1/4, regeringens forslag til en lov om lobbyvirksomhed. https://www.psp.cz/sqw/text/tiskt.sqw?O=8&CT=565&CT1=0 . Tjekkiets øverste domstol i forvaltningsretlige sager, afgørelse nr. 4 Aps 4/2005 af 27. april 2006 og afgørelse ref. nr. 4 Ans 9/2007 af 21. maj 2008. Tjekkiets øverste domstol i forvaltningsretlige sager, afgørelser nr. 6 As 88/2020 — 44 af 4. juni 2020. Tjekkiets øverste domstol i forvaltningsretlige sager, afgørelser nr. 5 As 138/2020 — 80 af 21. maj 2020. Tjekkiets øverste domstol i forvaltningsretlige sager, afgørelser nr. Nao 48/2020 — 149 af 8. maj 2020. Transparency International (2020), 2019 Corruption Perceptions Index. Transparency International Czech Republic (2020), bidrag fra Transparency International Czech Republic til høringen af interessenter i forbindelse med rapporten om retsstatssituationen 2020. Union of Public Prosecutors (2019), kommentarer til forslagene til ændring af loven om statsadvokaturen. https://www.uniesz.cz/pripominky-unie-k-ministerskemu-navrhu-na-zmenu-zakona-o-statnim-zastupitelstvi/ . Union of Public Prosecutors (2019), uforkortede kommentarer til forslagene til ændring af loven om statsadvokaturen. https://www.uniesz.cz/wp-content/uploads/2019/07/P%C5%99ipom%C3%ADnky-LK-USZ-novela-ZSZ.rtf . Virtuelt landebesøg i Tjekkiet i forbindelse med rapporten om retsstatssituationen 2020.



Bilag II: Landebesøg i Tjekkiet Kommissionens tjenestegrene afholdt virtuelle møder i juni 2020 med: ·Anti-Corruption Council of the Government ·Association of Journalists

·Chamber of Bailiffs ·Council for Radio and Television Broadcasting ·Czech Bar Association ·Financial Analytical Office ·Frank Bold — Reconstruction of the State ·International Press Institute Czech Republic ·National Organised Crime Agency of the Czech Police ·Ombudsman ·Prosecutor General's Office ·Supreme Administrative Court ·Supreme Audit Office ·Supreme Court ·The Endowment for Independent Journalism ·Transparency International Czech Republic ·Union of Judges ·Union of Public Prosecutors * Kommissionen mødtes også med følgende organisationer på en række horisontale møder: ·Amnesty International ·Civil Liberties Union for Europe