ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 300 
 
 
 
Vol. 1983/0 122 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN  FOR  DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83) 300 endelig udg 
Bruxelles,  6 juli 1983 
HANDLINGSPROGRAM  FOR FORSKNING VEDRØRENDE  UDVIKLING  AF 
NUKLEAR  FISSIONSENERGI  (1984-1987) 
(Meddelelse  til Rådet fra  Kommissionen) 
KOM(83) 300 endelig udg 

HANDLINGSPROGRAM  FOR FORSKNING VEDRØRENDE  UDVIKLING  AF 
NUKLEAR  FISSIONSENERGI  (198^-1987) 
BAGGRUND 
I meddelelsen  "Forslag  til en europæisk  strategi  for videnskab  og 
teknik: Rammepr  gram  198^-1987"(1) har  Kommissionen  opstillet  de 
emneområder,  denne  strategi  skal omfatte.  Et af  disse emneområder 
er bedre  forvaltning  af energiressourcer  og nedbringelse  af energi­
afhængigheden,  som er  nødvendig  for, at Fællesskabet  kan tage udfor­
dringen på energiområdet  op. For at nå  målsætningen  inden for disse 
emneområder  anbefaler  Kommissionen,  at der  anvendes  en fremgangsmå­
de baseret  på specifikke  emner med det  formål: 
"at lette gennemførelsen  af den  målbevidste  strategi,  som ønskes 
af medlemsstaterne; 
gennem  identificering  og prioritering  af Fællesskabets  overord­
nede behov og prioritering  af de  hertil  svarende  videnskabelige 
og tekniske  mål at  lette den senere  vedtagelse  af de  handlings­
programmer,  der skal iværksættes; 
helt konkret  at få  afprøvet  metoden  med at  træffe  politiske  og 
tekniske valg  mellem  nationale aktioner, internationale  aktio­
ner og fællesskabsaktioner." 
For at opnå bedre  forvaltning  af energiressourcer  og nedbringelse 
af energiafhængigheden  foreslog  Kommissionen  at koncentrere  sin  ind­
sats i perioden  1984-1987 om  følgende  fire videnskabelige  og tek­
nologiske  emner:  rationel  energiudnyttelse, udvikling  af vedvaren­
de energikilder, kontrolleret  termonuklear  fussion  og udvikling 
af nuklear  fissionsenergi.  Hovedlinjerne  i handlingsprogrammet 
for udvikling  af nuklear  fissionsenergi,  som dette  forslag  omhand­
ler, er beskrevet  i dokument  (K0M(82)  865 endelig  udg.,  hvorfra 
følgende  passage  kan citeres: 
"Udviklingen  af nuklear fissionsenergi  er et af de  vigtigste 
midler  til gennem  spredning  af energikilderne  at mindske  Fæl­
lesskabets  olieafhængighed.  Fortsat  støtte  til et kerneenergi­
program  er derfor et centralt  led i den europæiske  energipo­
litik. I Fællesskabets  strategi  regnes  med styrkelse  og udvi­
delse af forskningsaktiviteterne,  især på de  generelle  områ­
der nuklear sikkerhed, beskyttelse  af sundheden  og miljøer 
samt kontrol  med fissile  materialer.  Europa-Parlamentet  har 
vedtaget  en beslutning, hvori  det godkender  og bekræfter  denne 
strategi,  som Rådet i øvrigt  har taget positiv  stilling til. 
Der må desuden  erindres  om, at det  nukleare  område også  omfat-
1) K0MC82)  865 endelig  udg. - 2 -

- 3 -
ter udvikling  af hele brændselskredsløbet,  herunder  oparbejd­
ning og hurtige reaktorer. 
Det er under denne  synsvinkel,  følgende  retningslinjer  for 
Fællesskabets F&U er  udarbejdet. 
Fællesskabets  FU&D-  aktiviteter  vil derfor hovedsagelig 
være rettet  mod sikkerhedsaspekterne,  dvs.  beskyttelse 
af befolkningen  og arbejdstagerne  mod nukleare  risici. 
Herigennem  kan Fællesskabets  forskning  få gunstig  indfly­
delse på atomdebatten,  idet den giver objektiv information, 
som strækker sig ud  over nationale  rammer.  Endelig vil  Fæl­
lesskabets  aktion  gennem en tilnærmelse af  medlemsstater­
nes opfattelse  af sikkerhedsbegrebet bidrage  til at øge 
industriens  konkurrenceevne  ved at  mindske  hindringerne 
på det indre-europæiske  marked. 
På det  internationale plan  ses en  stadig  stærkere  tendens 
til samarbejde  om nuklear sikkerhed,  og denne  tendens,  der 
anses for at være særdeles  gunstig  for udviklingen  af den­
ne energikilde, vil  der blive taget  hensyn  til ved Fælles­
skabets aktion 
De hovedområder, der kommer på  tale, er reaktorsikkerhed, 
forvaltning  og oplagring  af radioaktivt  affald,  strålings­
beskyttelse,  kontrol  med fissile  materialer, endelig  ned­
lukning  af nukleare  anlæg og  visse sikkerhedsaspekter, 
som begrunder  en fællesskabsaktion, ved den del af brænd­
selskredsløbet, som  allerede  har nået det  industrielle 
stade." 
Disse retningslinjer  vil præge indholdet  af det foreslåede  hand­
lingsprogram.  De påregnede  sektorbestemte  forskningsaktiviteter 
vil stort set falde ind under energiområdet, skønt  denne  regel 
ikke vil blive fulgt  systematisk.  Således  vil emnerne  for flere 
aktiviteter,  hvad angår både  sundhedsbeskyttelse  og miljøbeskyt­
telse, lappe ind over emneområdet  forbedring  af leve- og arbejds­
vilkår,  som hovedsagelig  implementeres  gennem  handlingsprogram­
met for sundhed  og sikkerhed.  Andre  aktiviteter,  som klart  sigter 
mod målene for  udvikling  af nuklear  fissionsenergi,  vil samtidig 
nå nogle af målene  under emneområdet  fremme  af industriens  kon­
kurrenceevne,  især sådanne som  fjernelse  af hindringer  og frem­
me og udvikling  af nye  teknologier. 
2. INDHOLDET AF  HANDLINGSPROGRAMMET  FOR UDVIKLING  AF NUKLEAR 
FISSIONSENERGI 
Dette handlingsprogram  er opdelt  i flere delprogrammer,  som Kom­
missionen  foreslår at  opdele i direkte aktioner,  der vil blive 
udført ved Det fælles  Forskningscenters  laboratorier,  og projek­
ter med omkostningsdeling,  som vil blive gennemført i  laborato­
rier i medlemsstaterne.  I de detaljerede  forslag  til de enkelte 

- k -
delprogrammer  vil der blive redegjort  for årsagerne  til, at 
Kommissionen  foreslår  en sådan  opdeling;  de er  resultatet  af 
en omhyggelig  vurdering  af situationen  og af den  eksisterende 
kapacitet  for fællesskabsforskning  og national forskning  i med­
lemsstaterne.  FFC's  program  for forskning  i form af direkte  ak­
tioner i perioden  198^-1987  vil blive forelagt  og drøftet  i sin 
helhed i de  forskellige  EF-institutioner,  men visse dele  af det­
te program,  se- udgør  en integrerende  del af det  foreliggende 
handlingsprogiam  for udvikling  af nuklear fissionsenergi,  må 
klart vurderes  fra denne synsvinkel,  især hvad angår  deres sam­
lede budget  og deres sammenhæng  med de  øvrige  dele af handlings­
programmet,  der foreslås udført  i form af projekter  med omkost­
ningsdeling . 
Handlingsprogrammet  for udvikling  af nuklear fissionsenergi  be­
står af følgende  dele: 
1. Reaktorsikkerhed 
Målene for  nogle af disse aktiviteter  falder  sammen  med målene 
under emneområdet  forbedring  af leve- og arbejdsvilkår,  nemlig 
forbedring  af sikkerheden,  sundhedsbeskyttelse  og miljøbeskyt­
telse, Dele af disse aktiviteter  vil også bidrage  til emneom­
rådet fremme  af industriens  konkurrenceevne,  især fjernelse  og 
mindskelse  af hindringer  samt fremme  og udvikling  af nye  tekno­
logier  til de traditionelle  industrier. 
1.1. Direkte aktion  vedrørende  reaktorsikkerhed  (1984-1987) 
Dette er det  største  af FFC's programmer.  Den udførte  forskning 
er hyppigst  af bekræftende art  og skal yde støtte  til de god­
kendende  myndigheders  arbejde  i form af eksperimenter  og de­
taljerede  teoretiske analyser  samt opfylde  de behov, som kerne­
kraftværkerne  og fabrikanterne  af nukleare  komponenter  har. Ud 
over visse horisontale  aktiviteter  på områder,  der er  relevante 
for alle reaktortyper,  vedrører  projekterne hovedsagelig  let­
vandsreaktorer  og metalkølede  hurtige formeringsreaktorer. 
1.2. Program  for aktioner  med omkostningsdeling  vedrørende  
reaktorsikkerhed  (198^-1987) 
Dette programs  område  og mål er de  samme som for de direkte  ak­
tioner vedrørende  reaktorsikkerhed,  medens  de foreslåede  pro­
jekter kommer  til at enten supplere  eller  støtte  de projekter, 
der gennemføres  under  direkte aktioner,  og knyttes  nært  til de 
forskellige  nationale  programmer  ved de  centre,  hvor de bliver 
gennemført. 
1.3· Implementering  af Rådets  resolution  af 22.  juli  1975 om  
teknologiske  problemer  i forbindelse  med nuklear sikker­
hed 
Denne aktivitet  indledtes  i 1976 med  indførelse  af en  budget­
post til dækning  af personaleudgifter  (til k ansatte  i katego­
ri A, 2 i  kategori  B og 2 i  kategori  C) på  forskningsbudgettet. 
Formålet  med denne  aktivitet  er at  udføre  sammenlignende,  ana-

- 5 -
lytiske og sammenfattende  undersøgelser,  der hovedsagelig  ved­
rører koor finering  af forskningen  og harmonisering  af metodo-
gier, koder og sikkerhedsnormer  for såvel  termiske letvandsreak­
torer som Patriumkølede  hurtige formeringsreaktorer. 
i I98O ved og  Rådet på forslag  fra Kommissionen  at supplere  denne 
aktivitet  med en  kontraktmæssig  del, der skulle skaffe  finansiel 
støtte  til sammenlignende,  analytiske  og sammenfattende under­
søgelser  af koder og normer for hurtige reaktorer. 
I perioden  1984 - 1987  vil denne  aktivitet  blive  fortsat  på 
samme niveau som  hidtil. 
2. Direkte aktion  vedrørende plutoniumbrændsel  og aktinide-
forskning  (1984-1987) 
Dette program  hører  under  dels udvikling  af brændsel  til hurti­
ge reaktorer, dels  mere grundlæggende  aktinideforskning.  Det skal 
fortrinsvis  gennemføres  i speciallaboratorierne  ved Det europæis­
ke institut  for Transuraner  i Karlsruhe. 
3· Aktiviteter  vedrørende  radioaktivt  affald 
Skønt disse  aktiviteter  er specifikke  for udviklingen  af nuklear 
fissionsenergi,  bidrager  de væsentligt  til emneområdet  forbedring 
af leve-  og arbejdsvilkår,  idet de forbedrer sikkerheden  samt 
beskytter  sundheden  og miljøet. 
3-1. Direkte aktion  vedrørende  forvaltning  af radioaktivt  affald  
(1984-19877 
Dette program  er koncentreret  om problemerne  i forbindelse  med 
konditionering  og midlertidig oplagring  eller  slutdeponering 
af radioaktivt  affald,  og der vil blive foretaget studier  af 
både teoretisk  og eksperimental  art for at vurdere  procedurer­
ne ved affaldsforvaltningen  fra et sikkerhedssynspunkt. 
3.2. Program  for aktioner  med omkostningsdeling  vedrørende  for­
valtning  og bortskaffelse  af radioaktivt  affald  (1985-I989) 
I øjeblikket  er det andet femårige  program  (1980-1984)  for ak­
tioner med omkostningsdeling  i gang. Dette  program  er nøje ko­
ordineret  med FFC's  aktiviteter  på samme område og har siden 
påbegyndelsen  i 1975  været stærkt  integreret  i de  nationale 
programmer.  Når det nuværende  program  afsluttes ultimo  1984, 
vil Kommissionen  i overensstemmelse  med handlingsplanen  for 
1980-1992  vedrørende  radioaktivt  affald  foreslå,  at arbejdet 
på dette område fortsættes.  I store træk vil dette  nye program 
omfatte  dels karakterisering  af konditioneret  affald  med hen­
blik på dets deponering  og forbedring  af de  anvendte  processer, 
dels en undersøgelse  af egnetheden  af, indeslutningsmetoder  ved 
og sikkerhedsvurdering  af forskellige  muligheder  for oplagring 
i geologiske formationer.  Skønt det tredje  program  vedrørende 

- 6 -
radioaktivt  affald  som følge af det  nuværende  programs  udløbstids­
punkt ikke kan påbegyndes  samtidig  med handlingsprogrammet  1984-
1987, udgør  det dog en del af  sidstnævnte,  og der bør  tages hen­
syn hertil,  både hvad angår  dets tilknytning  til den direkte  ak­
tion, der er  foreslået  i afsnit  3-1 ovenfor,  og hvad angår  dets 
finansielle  indvirkning  på handlingsprogrammet  i den  pågælden­
de periode  (1985 1987). 
4. Direkte aktioner  vedrørende  sikkerhedskontrol, forvaltning  
af fissile  materialer  og støtte  til direktoratet  for sikker­
hedskontrol  (1984-1987TT 
Det stadige  ønske om at  styrke sikkerhedskontrollen  og forbedre 
forvaltningen  af fissile  materialer understreger  behovet  for en 
vedholdende  indsats  for forskning  og udvikling.  I nært samarbej­
de med direktoratet  for sikkerhedskontrol inden  for EURATOM, na­
tionale  laboratorier,  de for nukleare  anlæg  ansvarlige  og IAEA, 
foreslår  FFC at øge  sit bidrag  til denne  indsats.  Det foreslåede 
program  sigter  mod udvikling  af forskellige  kontrolteknikker 
til anvendelse  i de vigtigste  typer af nukleare  anlæg 
Disse teknikker vil  være til nytte ved kvantitativ  bestemmelse, 
identificering,  indeslutning  og forvaltning  af nukleare materia­
ler. De tilknyttede  aktiviteter  vil  tillige  bidrage  til udvik­
ling af et  system  til formidling  af information  fra  offentlige 
værker og fra inspektionsvirksomhed. 
Endelig  vedrører undersøgelserne  udvikling  af metodikker  til pa­
rameteranalyse  af kontrolteknikkernes  effektivitet  i forskellige 
anlægstyper  eller i brændselskredsløbet. 
5. Program  for aktioner  med omkostningsdeling  vedrørende  endelig  
nedlukning  af nukleare  anlæg  (1984-1988)" 
Dette program  er en  naturlig  fortsættelse  af det  igangværende 
program  vedrørende  endelig nedlukning  af kernekraftværker.  Det 
har bredere  sigte end sidstnævnte  og har  til hovedformål  at nå 
frem til effektive  løsninger,  som kan  sikre og beskytte  mennesket 
og dets miljø mod de  potentielle farer  ved endelig nedlukning  af 
nukleare  anlæg.  Ved vurdering  af dette programs  finansielle  ind­
virkning  på handlingsprogrammet  er der  taget hensyn  til, at det 
foreliggende forslag omfatter  en periode  på 5 år. 

- 6a -
DELTAGELSE  I INTERNATIONALE PROJEKTER  ELLER FORSKNINGSPROGRAMMER 
1 MEDLEMSSTATERNE 
Kompleksiteten  af forskningsproblemerne  på det  nukleare  område, 
de stigende  omkostninger  til de nødvendige anlæg og den  meget 
specifikke  kompetence,  der skal  til for at løse  disse  problemer, 
fører  til, at den  nukleare forskning  gøres verdensomspændende, 
og til, at de  videnskabelige  og tekniske forbindelser  mellem  med­
lemsstaterne  og de  tredjelande,  der har en  politik  for fredelig 
udnyttelse  af kerneenergi,  udbygges. 
De forskellige  delprogrammer,  der foreslås  inden for dette hand­
lingsprogram  for forskning, holder  muligheden  åben for, at Kom­
missionen  kan deltage  i internationale forskningsprojekter  og 
forskningsprogrammer  i medlemsstaterne,  hvis en sådan  deltagelse 
bidrager  til gennemførelsen af de foreslåede  delprogrammer.  Alt 
efter behov kan denne  deltagelse  bestå i  finansiel  støtte  eller 
udveksling  af information  og resultater. 
Under de igangværende  programmer  er denne samarbejdsform  alle­
rede blevet benyttet. Eksisterende  rammeaftaler  mellem  Kommis­
sionen og specialiserede  institutter  i tredjelande  kan mulig­
vis udnyttes. 
RESSOURCER 
Det foreslåede  budget  for hver af handlingsprogrammets  syv dele 
er opstillet  i følgende  tabel.  For flere af delenes  vedkommende 

- 7 -
vil ressourcerne  i forskelligt  omfang  delvis  dække  udgifter til 
emneområder  og emner, som Kommissionen  prioriterer  højt, men som 
ikke har med udvikling  af nuklear  fissionsenergi  eller  blot ener­
giområdet  at gøre. 
Beløbene  i nedenstående  tabel er angivet i ECU i  faste priser 
pr. medio  1983. De  endelige  programforslag  vil indeholde  tal, som 
er ajourført  efter den forventede  inflation,  med skyldigt  hensyn 
til tidsplanen  e for indgåelse  af forpligtelser  for bevillingerne. 
Såvel fordelingen  af ressourcerne  mellem  de forskellige sektorer 
og aktiviteter,  som det samlede  budget,  som andrager  477,5 mio 
ECU, er i  overensstemmelse  med retningslinjerne  i dokument 
KOM(82)  865 endelig  udg. 
BUDGETOVERSLAG  (1983  PRISER) 
Del af handlingsprogrammet mio ECU(l) 
1. 1. Direkte aktioner  vedrørende  reaktor­
sikkerhed 192.2 1. 2. Program for aktioner  med omkostnings­
deling vedrørende  reaktorsikkerhed (1984-87) 68.0 81.3(4) 
1. 3-Implementering  af Rådets  resolution 
af 22. juli  1975 om  teknologiske pro­
blemer i forbindelse  med nuklear sik­
kerhed . 3-3 
2 . Direkte aktioner  vedrørende  plutonium­
brændsel og aktinideforskning (1984-87) 65.7 
3. 1. Direkte aktioner  vedrørende  nukleare 
materialers sikkerhed  (1984-87) 48.9 3. .2. Program for aktioner  med omkostnings­
deling vedrørende  forvaltning  og 
bortskaffelse  af radioaktivt  affald (1985-89) 43+pm(2)  75 eller  100(5) 
4. Direkte aktioner  vedrørende  sikker­
hedskontrol, forvaltning  af fissile 
materialer  og støtte  til direktoratet 
for sikkerhedskontrol  (1984-87) 45.4 
5. Program for aktioner  med omkostnings­
deling vedrørende  endelig nedlukning 
af nukleare  anlæg  (1984-88) 11(3) 
I ALT 477.5+pm 
(1) 
(2) 
(3) 
(4) Priser pr. medio  19o3. 
For de første tre  år af det tredje  program  og det sidste år 
af det igangværende  (andet)  program. 
For de første  fire år af  programmet. 
Tal i løbende  ECU,  hvor der er taget hensyn  til inflationen 
(7% om året) under programmets  gennemførelse.  Dette  tal vil 
stå i det formelle forslag,  der vil blive forelagt  Rådet. 

- 8 -
(5) Som punkt  4) ovenfor,  men tal for 5 år. Det største  tal 
(100 mio ECU)  svarer  til, at der træffes  beslutning  om et 
pilotanlæg. I så  fald skal  tallet  (1983-værdi)  svarende 
til perioden  for handlingsplanen  (43 mio ECU) øges  (+pm). 
SYNKRONISERING  AF HANDLINGPROGRAMMETS  ENKELTDELE 
Alle handlingsprogrammets  dele med undtagelse  af to  omfatter  pe­
rioden  1984-1987·  De to  undtagelser  er følgende: 
- Del 3'2.  Aktioner  med omkostningsdeling  vedrørende  forvaltning 
og bortskaffelse  af radioaktivt  affald,  som indgår i  delprogram­
met "forvaltning  af radioaktivt  affald". 
- Del 5·  Aktioner  med omkostningsdeling  vedrørende  endelig  ned­
lukning  af nukleare  anlæg. 
Det igangværende  program  afsluttes  med udgangen  af 1984, og 
det næste  program  starter  i begyndelsen  af 1985. 
Kommissionen  har  til hensigt  at samle planlægningen og gennem­
førelsen af  handlingsprogrammet  ved at  synkronisere  de forskelli­
ge delprogrammer. 
Kommissionen  forbeholder  sig derfor ret  til at lægge  alle hand­
lingsprogrammets  dele frem  til revision  i slutningen  af 1986 
samtidig  med den  fornyede behandling  af FFC's program,  som om­
fatter en betydelig  del af  handlingsprogrammet  for udvikling  af 
nuklear  fissionsenergi. 
1. DELPROGRAM  FOR FISSIONSREAKTORERS SIKKERHED. 
Dette program  dækker både  sikkerheden  i letvandsreaktorer  (LWR) 
og hurtige formeringsreaktorer  kølet med  flydende metal  (LMFBR). 
Ved beskrivelsen  af emnerne  vil der ikke blive  skelnet  mellem 
FFC og aktiviteter  med omkostningsdeling.  For hver type aktion 
vil aktiviteterne  dog blive beskrevet hver  for sig. 
De med en  stjerne  mærkede  FFC-aktiviteter  indgår i  programmet 
til erstatning  for Super-SARA.  I det  nedenfor  beskrevne  program 
er der taget hensyn  til beslutningen  om at  opgive  Super-SARA-pro-
jektet,  og det følger  resultatet  af Rådets  orienterende  drøftel­
se den  10.3.1983  af Det fælles  Forskningscenters fremtidige  ak­
tiviteter  . 
Der redegøres for  programemner  og -aktiviteter  i to  hovedafsnit, 
nemlig forebyggelse  af uheld samt analyse, kontrol  og afbødning 
af uheld,  skønt  nogle  aktiviteter  bidrager  til begge. 
» 

- 9 -
Ved udvælgelsen af  emner har de  generelle  kriterier  været: 
- at maksimere  effektiviteten  af Fællesskabets  indsats  ved at 
udvælge et begrænset  antal  vigtige  områder,  hvor Kommissionen 
bedst kan stimulere koordinering  af og  samarbejde  mellem  na­
tionale  programmer; 
- at søge at  tilgodese  medlemsstaternes  fælles  interesser  og und­
gå konstrukt msspecifikke  spørgsmål. 
l.A. Sikkerheden  i letvandsreaktorer 
l.A.l. Emner 
Ved slutningen  af 198l var der i Det europæiske Fællesskabs  med­
lemsstater  i alt ca. kO LWR-kraftværker i  drift og 30 værker un­
der opførelse. Den  tilsvarende indstallerede  elektriske  effekt 
var på kO 000 MW for dem, der var i  drift,  og yderligere 
37 000 MW for dem, som i øjeblikket er  under opførelse. 
Skønt de  eksisterende  anlæg har en  tilfredsstillende  disponi-
bilitet  og drives  under  sikkerhedsforhold,  der er  over gennem­
snittet,  må forskningsprogrammer  vedrørende  reaktorsikkerhed 
videreføres for at  sikre,  at den i dag  indbyggede  sikkerhedsmar­
gen kan evalueres  og kvantificeres yderligere.  Den opnåede  viden­
forøgelse  vil samtidig bidrage  væsentligt  til udvikling  af reak­
torteknologi,  navnlig  udformningen  af sikkerhedssystemet. 
Inden for uheldsforebyggelse  er formålet med  indsatsen bestandig 
at øge kvaliteten  ved konstruktionen  og produktionen  af de  for­
skellige  komponenter  og systemer  med henblik  på at øge driftspå-
lideligheden.  Der bidrages  derigennem  væsentligt  til sikker  og 
økonomisk  drift. 
Kommissionen  yder sin største  indsats  på dette område gennem 
følgende  aktioner: 
- Pålidelighed og  risikovurdering: 
Der udvikles metodologier  med henblik  på at klarlægge,  opstille 
modeller  for og  analysere uheldssekvenser  og at undersøge kom­
ponenters  og systemers  pålidelighed.  Denne  aktion omfatter  og­
så indsamling  af data og oplysninger  fra kraftværker i  drift 
gennem et databanksystem  (ERDS - europæisk  system  for pålide-
lighedsdata). 
- Menneskelige  faktorer  og menneske-maskine-vekselvirkning: 
Gennem  tiden har Kommissionen  arrangeret  flere møder  herom med 
deltagelse  af eksperter fra  USA og  Japan.  Denne  aktivitet  er for 

- 10 -
Kommis  si.-.uens nukleare  program  et nyt forskningsområde; på na-
tionaJt  ,.lan er tilsvarende  aktioner  begrænsede og  temmelig 
spredte. 
De foreslåede  aktioner  er koncentreret  om at  forbedre  det grund­
læggende  kendskab  til operatørens adfærd  under  hensyntagen  til 
de faktorer,  der har størst  indflydelse  (omgivelser,  særlige 
forhold  osv. ). 
Implementering  af ERDS vil gøre det  lettere  at indsamle,  behand­
le og anvende  oplysninger  om menneskelig  pålidelighed. 
- Komponenters  og systemers  integritet 
Undersøgelse af  materialer,  påvisning af  defekter  og konstruk­
tioners  integritet  er et forskningsområde, der har  stor betyd­
ning for uheldsforebyggelse. 
Målet på  lang sigt er at fastlægge en  systematisk  fremgangs­
måde, hvormed  man ved hjælp af  forskellige  typer  variable  kan 
bestemme  konstruktioners resterende  levetid. 
Senest har nogle EF-lande  gjort  Kommissionen  opmærksom på, at 
det er ønskeligt at  have en mellemstor vibrationsmaskine (rys-
tebord)  til undersøgelse af  seismiske  virkninger.  Dette  for­
slag vil blive analyseret  for bedre at kunne bedømme  dets tek­
niske fortrin  og generelle  gennemførlighed. 
Inden for analyse  og kontrol  af uheld samt afbødning af følger­
ne af uheld  sigter  Kommissionen  mod at  forbedre  kendskabet  til 
de mekanismer,  der ligger  bag uheldets  udvikling.  Kombinering  af 
den eksperimentelle  og den  analytiske forskning  er afgørende for 
at sikre,  at bekostelige  forsøg  resulterer  i forbedring  af mo­
deller og koder  til analyse  af reaktorsikkerhed. 
Ved at stille  eksperimentelt  verificerede  edb-koder  til rådighed 
for potentielle  brugere  af koder (reaktorleverandører,  godken­
dende myndigheder  og offentlige  værker)  skulle  sikkerhedsanaly­
sen inden  for Fællesskabet efterhånden  kunne  harmoniseres,  og 
samtidig  vil man få de nødvendige  midler  til at tilfredsstil­
le nogle af kvalitetskontrolkriterierne.  Anvendelse  af store 
kerneinterne  og kerneeksterne  anlæg og af højt  kvalificerede 
tværfaglige  grupper  kræver det  bredest mulige  internationale 
samarbej  de. 
Målene for  aktionerne  dækker  hovedsagelig  områder, som  spiller  en 
vigtig  rolle for en  realistisk  evaluering  af uhelds  forløb og 
følger.  Der er  tale om følgende  emner: 
- Undersøgelse af  reaktorkernens  og kølesystemets  unormale  op­
førsel  (kernetemperatur  under  1200WC). 
Disse undersøgelser  omfatter  små og  store brud  på samt tran-
sienter  i det primære og det sekundære kølekredsløb,  hvorved 
brændselselementerne  ikke beskadiges  væsentligt. Hovedformålet 

- 11 -
med disse undersøgelser er at  udvikle fysiske  modeller  og edb-
koder far de særskilte  virkninger  og for  komplekse  vekselvirk­
ninger mellem  forskellige  fænomener  under  uheld i form at mid­
lertidig  afbrydelse  af køling af  kernen. 
- Undersøgelse rC  reaktorkernens  og kølesystemets opførsel  under  
alvorlige  uhold  (kernetemperatur  over  1200 C). 
Formålet med  disse undersøgelser er at  analysere  de vigtigste 
mekanismer  og fænomener, der har størst  betydning  under et 
uheld, og som  muligvis  kan medføre  beskadigelse  af brændslet 
og dermed  frigivelse  af fissionsprodukter  og hydrogen. 
I forbindelse  med denne  aktivitet  tilbyder  Kommissionen  at stil­
le den kompetence,  der er opnået  under den hidtidige  gennemfø­
relse af Super-SARA-programmet,  til rådighed for  medlemsstater­
ne. Der vil blive etableret  et snævert  samarbejde  mellem  alle 
laboratorier  i medlemsstaterne  for at  udnytte  eksisterende 
midler og kompetencer  på bedste  måde. 
- Fænomener i  reaktorens  ydre  indeslutning  under  alvorlige uheld. 
Under hypotetiske uheld belaster  gasformige  produkter  eller 
damp, der  frigives  fra reaktorens  primære og sekundære  kreds­
løb, og produkter  fra reaktioner  mellem  smeltet kernemateriale 
og beton den ydre indeslutning  med indre tryk  og temperatur. 
Denne belastnings  tidsmæssige  udvikling  afhænger stærkt af 
uheldsscenariet  og er i de  fleste  tilfælde anlægsspecifik. 
Formålet med fællesskabsprogrammet er  derfor  at øge  kendskabet 
til fænomener, som er fælles for  alle LWR-reaktorer,  og som 
har stor indflydelse  på risikovurderingen,  nemlig  hydrogens 
fordeling,  forbrænding og  reaktionsmuligheder  i et  komplekst 
miljø samt fissionsprodukters transport  og kemi. 
Den ydre  indeslutning  kan påvirkes  udefra  ved flystyrt,  gassky-
eksplosioner  og jordrystelser.  Fællesskabets  indsats  er hoved­
sagelig  koncentreret  om forståelse af den  potentielle fare  ved 
gasskyeksplosioner  og analyse  af mulige  metoder  til mindskel­
se af deres  virkninger. 
- Udslip  af fissionsprodukter  til atmosfæren 
Dette problem  kræver særlig opmærksomhed i  Europa,  hvor de 
enkelte stater  er forholdsvis  små og har høj befolkningstæt­
hed . 
Derfor vil  en stor, hypotetisk  frigivelse  af fissionsproduk­
ter under  visse forhold  få følger for  mere end et  land. 

- 12 -
Fællessk.Mxsts  opgave  på dette omrade  er at  tilskynde  til en 
sammenhængende fremgangsmåde ved  udvikling  og verificering  af 
beregningsmodeller, hvor  der  tillige  må tages hensyn  til de 
probabili  stiske  aspekter  ved en række fænomener. Det påreg­
nes desuden  at gennemføre fælles forsøg ved europæiske  labo­
ratorier  for at undersøge fænomener ved  fissionsprodukters 
transport  over store afstande. 
I.A.2. Kort  beskrivelse  af de foreslåede  aktiviteter 
1 A.2.1.  Pålidelighed og  risikovurdering 
- Direkte aktioner 
FFC's aktioner koncentreres  om to  hovedaktiviteter,  nemlig 
- oprettelse  af et  brugbart informationssystem  vedrørende  reak­
tordrift,  det europæiske  system  for pålidelighedsdata  (ERDS). 
Formålet med  dette  program  er at sætte  hele ERDS med dets 
fire databanker  i fuld drift. 
- udvikling  af metodologier  ti 1 probabilistisk  risikovurdering 
og anvendelse  af disse  til at klarlægge,  opstille  modeller 
for og analysere  LWR-uheldssekvenser  under  hensyntagen  til 
begivenhedernes  tidsforløb,  indgreb  fra operatøren og  usikker-
hedsakkumulering. 
Disse aktiviteter  udvides muligvis  til udvikling  af teknik­
ker og modeller,  som muliggør  simulering  (tidstro  eller  hur­
tigere)  af uheldets  forskellige  faser. 
x Her kan  hurtige termohydrauliske  beregningsværktøjer, som 
blev udviklet  til Super-SARA,  anvendt  med fordel. 
- Aktioner  med omkostningsdeling 
For at støtte det  under a) nævnte  program  og for at få  flere 
og flere  organisationer  til at bedømme  fordele  og ulemper 
ved probabilistisk  risikovurdering,  vil der blive gennemført 
en række benchmark-forsøg vedrørende  emner,  der skal træffes 
beslutning  om, f.eks. procedurer  til konstruktion  af begi-
venhedstræer, fælles årsager  til og former  for havari,  sand­
synligheden  for strukturhavari  osv. 
I.A.2.2.  Menneskelige  faktorer  og menneske-maskine-vekselvirkninger 
- Direkte  aktion : ingen 
- Aktioner  med omkostningsdeling: 
Programmet  er opdelt  i to hovedområder: 
- indsamling  og analyse  af relevante data  vedrørende  menneskets 
adfærd,  herunder oplysninger  fra ikke-nukleare  aktiviteter; 

- 13 -
- opstilling  af modeller  for menneskets  adfærd,  sammenligning 
af forskellige  modeller  og analyse  af deres egnethed  til 
probabilistisk  risikovurdering  (PRA) og  til anvendelse  ved 
konstruktion  og drift af anlæg. 
Der vil  blive etableret  snævert  samarbejde  mellem  forskellige 
organisationer  som Halden,  EPRI, NCR, offentlige  værker, ik-
ke-nukleare  : .dustrier,  osv 
l.A.2.3-  Komponenters  og systemers  integritet 
- Direkte aktioner 
FFC's aktiviteter  er koncentreret  om følgende  hovedemner: 
- evaluering  af effektiviteten  af teknikker  til ikke-destruk-
tiv undersøgelse  (NDE),  herunder  PISC II-prpgrammet,  som 
sammenligner  NDE-teknikker,  og som gennemføres på OECD/NEA's 
vegne med deltagelse  af laboratorier  i 15 lande. 
Det er under  overvejelse  at udvide  det  til at omfatte  dels 
x teknikker  til inspektion  af austenitiske svejsninger, dels 
en forsøgsrække med bestrålede  materialer  i FFC1 s  ADECO-faci-
litet med fuldskalaprøver fra kraftværker, som er  under de­
montering  . 
- Forudsigelse  af levetiden  af komponenter  i det primære  kreds­
løb under  anvendelse  af PWR-tankmodeller  i skala  1:5· Med  dis­
se forsøg er det  tanken  at efterprøve,  hvorvidt  en kombina­
tion af modellering  og ikke-destruktiv inspektion  er gyldig 
til bestemmelse  af konstruktioners forventede  levetid. 
a - Gennemførlighedsundersøgelse og  muligvis konstruktion  af en 
mellemstor  vibrationsmaskine (rystebord). 
- Aktioner  med omkostningsdeling 
Programmet  med omkostningsdeling  forventes: 
- at støtte  nationale laboratorier  ved gennemførelsen af 
såkaldte parameterundersøgelser  til støtte for  PlSC-akti-
viteterne.  Disse undersøgelser  skulle give  bedre  karak­
terisering  af NDT-udstyret  og bidrage  til at vurdere  gyl­
digheden  af NDE-teknikkers  anvendelse  i kernekraftværker. 
- Inden for brudmekanik  vil kiler  til og virkninger  af re-
sidualspændinger  blive undersøgt, og der  vil blive ydet 
bidrag  til numerisk  analyse  af brudmekanik:  det elastisk­
plastiske  område. 
l.A.2.4.  Undersøeelse af  reaktorkernens  OK kølesystemets  unor­
male opførsel (brændselstemperatur  under  1 200 C) 

- 14 -
- Direkte aktioner 
Dndersogelserne  med LOBI-systetnets  facilitet,  der er  bygget 
og i ojeblikket  drives  i samarbejde  med BMFT,  tilsigter  un-
dersegelse  af den  termohydrauliske  opforsel  af en  trykvands-
reaktors  (PWR)  kolesystem  ved störe og smä  brud og under saer-
lige transiente  forhold.  Hovedaktiviteterne  er: 
- Termohydraulisk analyse  af de  fysiske  faenomener  i kernen 
(herunder f.eks.  kritisk  sammenligning  af alternative  syste­
mer til nedkoling  af kernen og bortledning  af henfaldsvar-
me (DHR)). 
- Anvendelse  af omfattende  systemkoder  til f orsogsplanleegning 
og analyseberegninger  samt vurdering  af disse koder inden 
for rammerne  af denne aktivitet. 
x Erfaringer  med LOBI inden for anvendelse  og vurdering  af ko­
der viser, at der er  behov for at  udvide den uafhaengige vur­
dering af störe  edb-koder,  herunder forbedring  af fysiske  mo­
deller, pä grundlag  af farudsigelsesberegninger  og termohy-
draulisk  analyse  af resultaterne  og at udvikle  en anlsegskode-
analyse som vaerktoj  til at lette vurderingsprocessen. 
- Aktioner  med omkostningsdeling 
Aktiviteterne  med omkostningsdeling  er en  naturlig  fortsaettelse 
af det eksisterende  program  og supplerer  FFC's  aktiviteter. 
De vedrarer  grundlaeggende  undersogelser  af eksperimenter  i 
lille skala og omfatter  detaljeret  evaluering,  der forer  til 
udvikling  af modeller  til omfattende  systemkoder. 
Eksempler  pä disse undersogelser  er grundlaeggende  undersogel-
ser af varmeoverforsel  under tofasestremning  samt kalemidlets 
stromningsmonster  under  forskellige  betingelser,  hvor kole-
midlets  opforsel  pä forskellige  niveauer  i det  primaere  og 
sekundsere kredsleb simuleres. 
I.A.2.5-  Reaktorkernens  og kolesystemets  opforsel  under  forhold 
~som ved  alvorlige  uheld (brsendselstemperatur over  1 200 C) 
- Direkte aktion 
Hovedformälet med  Super-SARA-programmet  var at nä  frem  til en 
forstäelse af  neglefeenomenerne  under et alvorligt  uheld, hvor 
kernen blottes,  brsendslet dernsest beskadiges,  og fissionspro-
dukter frigives  og spredes.  De nu  planlagte  aktiviteter  sigter 
mod samme mal, men er  hovedsagelig begraenset  til i) analyse  af 
foreliggende  kerneinterrie  data, ii)  udvikling  af modeller  og 
beregningsvserkto  jer og  iii) specifik  eksperimentel (kerneeks-
tern) stotte.  Den termohydrauliske analyse vil  blive koncentre-
ret om transienter  ved blottelse  og oversvomning  af kernen og 
indebserer  opstilling  af modeller  for transient  tofasestromning, 

- 15 -
varmeoverførsel ved  konvektion  i det  blottede  (damp-)  område 
samt virkningerne  af stråling og  kemiske  reaktioner. 
De fænomener vedrørende brændslet, som der  skal opstilles  mo­
deller for, er deformering  af brændselsstave og  -indkapsling, 
smeltning, renokalisering  samt fragmentering  af indkapsling 
og brændsel.  I orsøg  til støtte for  udvikling  af modeller  og ko­
der kan udføi :s på de  eksisterende  anlæg, som er  konstrueret 
til at dække et usædvanlig  stort trykområde. 
Inden for frigivelse  af fissionsprodukter  planlægges en  til­
bundsgående undersøgelse og  vurdering  af indsatsen  for model­
opstilling  og kodeudvikling  verden  over. 
Aktioner  med omkostningsdeling 
Ovennævnte  program  i form af direkte aktioner  skal knyttes  tæt 
til de på  dette område  planlagte  aktiviteter  med omkostnings­
deling (som omfatter  en række  kerneeksterne  forsøg og  model­
udvikling).  Det er  desuden  nødvendigt at  have adgang  til re­
sultater  fra kerneinterne eksperimenter.  Det er  derfor ønske­
ligt at etablere  samarbejde  med: 
- den svenske  aktivitet  Marviken  V 
- aktiviteterne  LOFT og  Clean-up  TMI 2, som  finansieres  af USA's 
energiministerium 
- aktiviteterne  PBF, NRU og  ACRR-Sandia,  som finansieres  af 
det amerikanske  NRC, og  muligvis  på et  senere  tidspunkt 
med 
- det canadiske  program  NRX/NRU. 
Kommissionen  vil desuden  undersøge  mulighederne  for at  deltage 
i integrale  forsøgsprogrammer i  Europa  (PHEBUS). 
Derudover  har Kommissionen  i sinde at deltage  i programmer  for 
afprøvning af  enkeltvirkninger  og i hertil  knyttet analysear­
bejde inden for materialereaktioner  (kemiske  og fysiske  proces­
ser), brændselsfragmenters  dannelse  og afkølelighed,  sandsyn­
ligheden  for og  virkningen  af dampeksplosioner,  muligt  angreb 
af smelten  på tryktanken  og grundpladen  osv. 
Disse undersøgelser  forventes  at give retningslinjer  for, hvor­
ledes reaktorkernen  kan bevares  eller bringes  i en stabil  situa­
tion selv i de tilfælde,  hvor der midlertidigt  har været stærkt 
misforhold  mellem  effekt og køling. 
Aktiviteterne  vedrørende  frigivelse  og spredning  af fissions-
produkter  samt undersøgelserne af  aerosolers  opførsel har  til­
knytning  til hele begivenhedsforløbet: 
- frigivelse  af fissionsprodukter fra  brændslet 
- fysisk-kemiske virkninger  under spredning  af fissionspro­
dukter fra det primære kredsløb  til indeslutningen  og fænome­
ner, der optræder i  indeslutningen. 

- 16 -
1.A.2.6.  Fænomener  i den  ydre reaktorindeslutning  under  forhold  
som ved alvorlige uheld 
- Direkte aktion 
x FFC har en  stor beholder  (100 m ),  hvormed  det kan  bidrage  til 
undersøgelserne  af hydrogenforbrænding.  ESSOR-reaktorens  ydre 
indeslutning vil muligvis  også blive  stillet til  rådighed for 
analyse af fordelingen  af hydrogen  og andre gasser. 
- Aktioner  med omkostningsdeling 
Der påregnes såvel  analytiske  som eksperimentelle  aktiviteter 
i samarbejde  med nationale organisationer. 
- For at  bestemme antændelighed  og eksplosionsgrænser for  fler-
komponentsystemer  vil forbrændingsprocesser  blive undersøgt, 
og der vil blive ofret  særlig opmærksomhed  på kriterier  for 
overgang  fra deflagration  til detonation. 
- Der vil blive udviklet teknikker  til afbødning  af virkningerne 
af forbrænding  af hydrogen  enten ved hjælp af kontrolleret  om­
sætning med oxygen  eller andre metoder. 
- Stadig  inden for fordelings-  og forbrændingsprocesser  vil man 
fortsætte undersøgelserne  til bestemmelse  af den  eksterne 
indeslutnings belastning  ved gasskyeksplosioner  og reaktor­
indeslutnings struktur en s reaktion. 
l.A.2.7-  Spredning  af fissionsprodukter  i atmosfæren 
- Direkte aktion 
Ingen 
- Aktioner  med omkostningsdeling 
Med en hidtil beskeden  indsats  har Kommissionen  deltaget  i pro­
grammer,  som skulle bidrage  til at sikre beskyttelse  af befolk­
ningen mod stråling  under uheld. 
Det planlægges  at øge  denne indsats,  og man  vil være særlig 
opmærksom  på forskning  inden for definition  af utilsigtet  ud­
slip, undersøgelse  af særlige  virkninger  såsom spredning  af 
produkter  over havet samt udvikling  af dispersionsmodeller 
og verificering  af disse ved forsøg  over korte og lange af­
stande, som skal gennemføres  ved kollaborative  feltforsøg. 
1.A.3- Ressourcer 
Se skemaet  "Oversigt  over og opdeling  af handlingsprogrammet  for 
udvikling  af nuklear fissionsenergi." 

- 17 -
1.B. Sikkerheden  i hurtige formeringsreaktorer 
1.B.1. Emner 
De fleste af Fællesskabets  medlemsstater  har gennem de  sidste 
25 år udfoldet betydelige  bestræbelser på at  udvikle  metalkø­
lede hurtige formeringsreaktorer  (LMFBR).  Der er  ydet en meget 
betydelig  finansiel  indsats  til denne udvikling,  og i dag  tegner 
den sig stadig  or ca. 20% af de  samlede  F&U-udgifter  i energi­
sektoren.  De tekniske resultater  i andre dele af verden når ikke 
op på siden af Fællesskabets: man har med  held opført, og  drevet 
flere eksperimentelle reaktorer  og prototyper,  og et  stort 
demonstrationskraftværk  (Super  Phenix,  1300 MWe) er nær færdig­
gørelse  (198^). 
Emnerne  til Fællesskabets  program  for 198^-1987  er generelt  ud­
valgt i overensstemmelse  med målene i Rådets  resolution  af l8. 
februar I98O vedrørende  hurtige formeringsreaktorer(x). 
I ovennævnte  resolution  understreges  hurtige formeringsreak-
torers betydning  for Fællesskabets  fremtidige energiforsyning, 
betydningen  af en vedholdende  indsats  for udvikling  af systemet 
fremhæves,  den altoverskyggende  betydning  af sikkerhed  som mål 
for udvikling  og indsats  bekræftes, og Fællesskabet  opfordres 
til at støtte ovennævnte mål. 
Under overskriften uheldsforebyggelse  bør det først og  fremmest 
nævnes, at indsatsen  inden for udvikling  af probabilistisk  ri­
sikoanalyse,  menneskelige  faktorer  og menneske-maskine-veksel­
virkning,  som findes  under  afsnittet  om letvandsreaktorer,  ge­
nerelt er relevant  for LMFBR,  hvorfor  den ikke gentages  her. 
De mere  specifikke  emner i  afsnittet  om LMFBR er: 
- Instrumentering, kontrol  og beskyttelse.  Den generelle  mål­
sætning er at  forbedre  behandlingen  af information fra syste­
mets vitale  dele, især i den meget  kompakte  kerne,  således at 
anlæggets  tilstand  kan overvåges med  henblik  på orientering 
af operatøren og  senere  automation  af korrigerende indgreb. 
- Komponenters  og konstruktioners  integritet  og hertil  knytte­
de undersøgelser af  materialeegenskaber.  Målet på  lang sigt er 
at nå frem til en systematisk  metode,  hvormed  der kan  fore­
tages en korrekt vurdering  af konstruktioners  levetid  under 
hensyntagen  til de for LMFBR  specifikke driftsbelastninger, 
materialer  og miljø. 
Det må bemærkes, at  LMFBR-strukturerne  er fremstillet  af tynd­
vægget  rustfrit  stål og  arbejder  ved høj  temperatur,  hvorved 
de adskiller  sig væsentligt fra dem i LWR, som er  tykke og over­
vejende af ferritisk  stål, og som  arbejder  ved lavere  tempera­
tur . 
x) EFT nr. C 51 af 29.2.I98O, s.5. 

- 18 -
Konstruktions-  og beregningskoder  samt ikke-destruktive inspek­
tionsmetoder  må derfor tage  hensyn  til fænomener og  materiale­
egenskaber,  for hvilke erfaringer  med konstruktion, bygning  og 
drift af letvandsreaktorkomponenter ikke  nødvendigvis er  til­
strækkelige  eller relevante. 
Under overskriften  analyse, kontrol  og afbødning af  uheld er 
målene at  deltage  i løsning af  specifikke  termohydrauliske pro­
blemer, som har  stor betydning  i uheldets  første  fase. Som hid­
til vil der blive sat betydeligt  ind på at undersøge de  alvor­
ligste og mest usandsynlige uheld, hvorved  der sker alvorlig  be­
skadigelse  af kernen.  Der vil imidlertid  blive  lagt større vægt 
på en mere realistisk  beskrivelse  af de forskellige  faser af 
potentielt  alvorlige  uheld. Dette forventes  at føre  til en mind­
re sikkerhedsmargen  ved vurderingen  af frigørelsen af  mekanisk 
energi, og det  vil måske generelt  vise, at reaktoren  frembyder 
langt mindre  fare, end det nu påstås. Følgende  emner indgår un­
der denne  overskrift: 
- Reaktorkernen  og kølesystemer  under unormale  forhold 
- Analyse  af alvorlige  uheld 
- Konstruktioners  integritet  under dynamisk  belastning 
- Ydre indeslutning  under uheldsforhold 
l.B.2. Aktiviteter 
l.B.2.1. Instrumentering, kontrol  og beskyttelse 
- Direkte aktion: ingen 
- Aktioner  med omkostningsdeling: 
Sensorforbedring 
Forbedring  af instrumenters  pålidelighed og  anvendelse  til 
fejlfinding  gennem: 
- udvikling  af sensorer  til LMFBR-miljø ved at  anvende  nye el­
ler anderledes  måleprincipper  samt nye transmissionsmåder 
- samling  af instrumenter  i enkelte sonder,  som er  lette at 
håndt ere 
Teknikker  til og anvendelse  af datamatbaseret signalbehandling 
Anvendelse  af teknikker  til datamatbaseret signalbehandling 
(f.eks. mønstergenkendelse) og  anvendelse  til: 
- analyse  af termisk  og akustisk  støj i  natrium 
- bedre skelnen  mellem  reelle og inducerede  fejl ved ultralyds-
og hvirvelstrømsinspektion af  reaktorkomponenter 

- 19 -
- automatisering  af lokalisering  af fejlbehæftede brændsels-
elementer  under anvendelse af  detektorer  for forsinkede 
neutroner 
- overvågning af  reaktivitet  og underenheders  tilstand 
Systemkonstruktion 
Udvikling  a( systemer, som  afspejler generelle  tendenser mod 
distribueret  kontrol,  mere udførlige  kontrolstrukturer  og høje­
re overvågningsniveau, og som  opfylder  kravene om påviselig 
pålidelighed,  sikkerhed, hurtig betjening  og større  disponi-
bilitet  af anlægget. 
l.B.2.2.  Komponenters  og konstruktioners  integritet 
- Direkte aktion: 
FFC's aktiviteter  på dette område er  koncentreret  om: 
- karakterisering  af reaktormaterialer  (under  forskellige 
spændings-, temperatur- og bestrålingsforhold), især  for­
søg vedrørende krybning/udmattelse 
- udledning  af tilstandsligninger  under indførelse af model­
ler for materialebeskadigelse 
- brudmekanikforsøg med  forskelligt  formede  emner,  der er be­
strålet ved  forskellig  flux,  til evaluering  af strålingsbe-
skadigelse. 
Aktioner  med omkostningsdeling 
- Validering  af tilstandsligninger  ved eksperimentel  prøv­
ning af former og  materialer  (herunder  svejsninger)  under 
belastningskombinationer,  som er repræsentative for  virke­
lige driftsforhold  i hurtige reaktorer. 
- forudsigelse  af levetiden  af komponenter  af austenitisk 
stål, f.eks.  en rørbøjning, og af  ferritisk  stål,  f.eks. 
en rørsektion i en  kedel 
- Udbredelse af  strukturdefekter 
Forsøg med  store emner og modelkonstruktioner  (herunder 
svejsninger),  som har været  underkastet typiske reaktor­
belastninger,  såsom  biaksial  belastning,  kombineret  mem­
branbelastning  og biaksial  belastning,  kombinerede primære 
(mekaniske) og sekundære  (termiske  og residuale)  spændin­
ger samt cyklisk belastning. 

- 20 -
1.B.2.3·  Reaktorkernen  og kølesystemer  under normale  forhold 
- Direkte aktioner 
Der findes  en veludstyret  natrium-loop,  som vil blive  benyt­
tet til følgende  aktiviteter: 
- Måling af  natriumkogningens  karakteristika  under stationære 
og transiente  massestrømningsforhold, og  termisk  støjana­
lyse i forsøgsafsnittet med 12  gitter-  og trådadskilte  sta­
ve i fuld længde  (denne del af  programmet  vil blive afslut­
tet i begyndelsen  af 1985) 
- Simulering  af bortledning  af henfaidsvarme fra underenheder: 
de specifikke  fænomener, der  skal undersøges, er  varmetrans­
port ved fri konvektion  og dens begrænsning. 
Denne undersøgelse er  gyldig for alle hurtige reaktorer  og 
supplerer  de forslag,  der redegøres for i det følgende. 
- Aktioner  med omkostningsdeling 
- Termohydrauliske  undersøgelser af natriumkølemiddel:  forbed­
ring af modeller  for fri konvektion  og natriumkogning  un­
der transienter  og nedlukning.  Man vil især beskrive  varme­
transportvejen  mellem  kernen og den første  varmeveksler  og 
temperaturfeltet  i det øvre  reaktorrum. 
- Brændslets opførsel ved  transienter (kerneinternt  eksperiment) 
. Brændselets opførsel ved  transienter 
Det foreslås at  fremkalde  "langsomme"  overeffektstransien-
ter i HFR-reaktoren  ved Petten,  hvor der allerede  tidlige­
re er gennemført  eksperimenter  med tab af strømning. HFR-
reaktoren  er særligt  egnet  til enkeltstavstransienter  med 
effektfordoblingstider  på 1-10 sek.  Reaktoren  giver mulig­
hed for prækonditionering af brændselsstave i et  vist tids­
rum ved nominel  effekt,  førend  transienten indledes. 
1. B . 2 . 4 . Analyse  af alvorlige  uheld 
- Direkte aktioner 
De i dag  foreliggende  edb-koder  dækker  dels de indledende  begi­
venheder  indtil  den tidlige  overgangsfase  (f.eks.  EAC/FFC), 
dels de senere  faser af uheldsscenarier (f.eks.  SIMMER/NCR). 
Både i de  tidlige  og i de  sene faser af scenarierne  optræder 
komplicerede  strømningssituationer, der  involverer flerkom-
ponent/f 1  erf as evæskedynatnik.  Dette projekt sigter  mod at  for-

- 21 -
bedre både EAC og SIMMER, således at  uheldssimuleringen  og 
konsekvensberegningen  kan blive mere realistisk. 
Udviklingen  af teoretiske modeller vil  blive støttet af et 
program for eksperimentel  validering  med simulerede  og reelle 
reaktormaterialer. 
Der vil  bliv sat betydeligt  ind på  eksperimentel  undersøgel­
se og model]  ring af specifikke aspekter  af uheldsscenarier, 
såsom tilstopnings-  og størkningsfænomener, brændsel-kølemid­
delvekselvirkninger,  afkølelighed af  fragmentlejer  under  for­
hold efter uheld,  dannelse  og afkøling af smeltepøle  samt 
termomekanisk  belastning  af kernefangerstrukturer. 
Med henblik  herpå planlægges følgende  aktiviteter:  fortsættel­
se af det  kerneinterne  PAHR-program,  som koordineres  og finan­
sieres af FFC, og som  omhandler  undersøgelser af  afkole.lig-
heden af fragmentlejer;  de kerneinterne  forsøg  vil blive gen­
nemført på  reaktorerne  BR2 (Mol) og  Melusine (Grenoble). 
- Kerneeksterne  forsøg i den  alsidige  FARO-facilitet,  hvor 100 
kg U02 kan  smeltes  og ledes ind i  forskellige  forsøgsafsnit 
til undersøgelse af  pladeerosion fra  U02-stråler,  tilstop­
nings- og størkningsfænomener i  kanal- og knippegeometri, 
termomekanisk  belastning  af strukturer, fragmentering  og 
lejring samt vekselvirkning  mellem kølemiddel og brændsel 
ved store  masser. 
- Aktioner  med omkostningsdeling 
- Brændselsfænomener  efter havari (kerneinterne  forsøg) * 
Der foreslås  simulering  af to  uheldstyper, nemlig  tab af 
varmedræn og  uheld i en underenhed. 
Hele uheldssekvensen  vil blive gennemgået  begyndende  med 
kølingsuregelmæssighed  over nedsmeltningen  af brændsels-
elementer  til det smeltede  materiales  opførsel.  Navnlig 
for underenhedens  vedkommende  vil en smeltepøls opførsel 
og dens afkølingspotentiel være af størst  interesse. 
Det påregnes at gennemføre  disse eksperimenter  i reaktorer­
ne BR2 (CEN-MOL) og SCARABEE  (CEA-Cadarache). 
De midler,  hvorom  der anmodes  til de kerneinterne eksperi­
menter, dækker  omkostningerne  til gennemførlighedsunder­
søgelser, som er nødvendige for  BR2-programmet  og en del 
af SCARABEE-programmet,  og gennemførelse af  nogle 
SCARABEE-eksperimenter  i en toårig  periode. 
- Smeltet materiales  bevægelse og  vekselvirkninger 
Særskilte virkningsundersøgelser  vil blive afsluttet 
som supplement  til aktiviteter  under  direkte aktioner: 

- 22 -
Eksperimentel  undersøgelse af  specifikke  problemer  i for-
biin • it> med smeltet materiale, f.eks.  udsprøjtning fra 
kernen og vekselvirkninger  med strukturer. 
. Bidrag  til udvikling  og validering  af koder  til behandling 
af f1erfase/f1erkomponentfænomener. 
Der vil  endvidere  blive igangsat  aktiviteter  vedrørende 
- Frigivelse  af fissionsprodukter  fra beskadiget  brændsel 
og disses fordeling 
. teoretisk analyse  og eksperimentel  verificering  af for-
dampningshastigheder  for radiologisk betydningsfulde 
stoffer,  der indeholder f.eks. plutonium,  højere  aktini-
der, caesium  og ruthenium. 
. radioaktivitetens fordeling  i de primære kredsløb  under 
og efter  et alvorligt  uheld i kernen. 
l.B.2.5- Strukturers  integritet  under dynamisk  belastning 
- Direkte aktioner 
Undersøgelsen af  materialers  dynamiske  egenskaber  hænger nøje 
sammen med undersøgelser af  materialeegenskaber  under  drifts­
forhold:  hovedmålet er at  definere tilstandslove  for materialer 
i forskellige  beskadigelsessituationer  og under dynamisk  be­
lastning  . 
Små emner af ubrugte  eller beskadigede  materialer vil  blive un­
derkastet  trækprøvning ved  forskellige  trækhastigheder og  tem­
peraturer . 
Den specielle  maskine  til dynamisk  afprøvning med høj  belast­
ning vil  blive bgnyttet  til afprøvning af  store emner (tvær­
snit på 5 000 mm ) for at undersøge  indflydelsen  af tykkelsen, 
af fejl i virkelig  størrelse osv. og  til at verificere  til-
standsloves  validitet.  Det påregnes  desuden  at foretage  forsøg 
med emner af beton. 
Parallelt  med undersøgelsen af  materialeegenskaber  vil udvidel­
sen og udviklingen  af koder  til dynamisk  strukturanalyse  bli­
ve fortsat. 
- Aktion med omkostningsdeling 
- Udvikling, forbedring  og validering  af koder  til konstruk­
tion og analyse  af strukturer  i hurtige reaktorer (f.eks. 
primær indeslutning,  reaktordæksel og rørsystemer)  under 
dynamisk  belastning. 
l.B.2.6.  Ydre indeslutning  under uheldsforhold 
- Direkte aktion: ingen 

- 23 -
- Aktion med omkostningsdeling 
Denne aktion omfatter  en række problemområder, som hænger sam­
men med  definitionen  af et radioaktivitetskildebegreb  til vur­
dering af følgerne af et  alvorligt  uheld,  hvor natrium  og mu­
ligvis fissionsprodukter  kommer ud i den  ydre indeslutning. 
- Natriumsve]  -selvirkning  med luft, vand og beton 
- Spredning  af fissionsprodukter  i den sekundære  indeslutning 
Opstilling  af modeller  for aerosolers  opførsel 
- Den ydre indeslutnings  opførsel 
Vurdering  af den  ydre indeslutnings retentionsevne 
1.B.3· Ressourcer 
Se skemaet  "Oversigt  over og opdeling  af handlingsprogrammet  for 
udvikling  af nuklear fissionsenergi". 
1.C. Implementering  af Rådets  resolution  af 22.7-1975  om teknolo­
giske problemer  i forbindelse  med nuklear sikkerhed 
Denne aktion,  som fuldt ud forvaltes  centralt,  indledtes  i 1976 
med opførelse af en  post på budgettet  til personaleudgifter 
(4A, 2B og 2C). Hovedformålet med  denne aktion  er at  foretage 
sammenlignende,  analytiske  og sammenfattende  undersøgelser  inden 
for koordinering  af forskning  og harmonisering  af sikkerhedsme­
toder, -koder  og -normer  for såvel  letvandsreaktorer  som hurtige 
formeringsreaktorer. 
I 1980 vedtog Rådet  efter  forslag  fra Kommissionen  at føje en  kon­
traktmæssig del  til denne aktion  med henblik  på finansielt  at 
støtte sammenlignende,  analytiske  og sammenfattende  undersøgelser 
inden for koder og normer for hurtige formeringsreaktorer. 
Kommissionen  aflægger regelmæssigt  rapport  til Rådet om,  hvorle­
des denne  aktion skrider  frem. Kommissionen  tillægger  denne ak­
tion særlig  betydning  og foreslår, at den i  1984-1987  fortsæt­
tes med samme  indsats  som hidtil. 
l.C.l. Aktiviteter 
inden for termiske reaktorer  (LWR) 
- Undersøgelser af  tekniske  og bestemmelsesmæssige  aspekter 
. Informationsudveksling  vedrørende  anvendelse  af sikkerheds­
bestemmelser,  -kriterier,  -koder  og -normer  med henblik  på 
gennem gensidig orientering  at opnå en  vis harmonisering 
. Identifikation  af generelle  og specifikke sikkerhedskriterier, 

- 24 -
-kouei og -normer for samt af fremgangsmåder ved  specifikke 
LWH-si:  kci hedsproblemer, således som de anvendes  eller er un­
der udvikling  i medlemsstaterne 
. KJ ass  i i'icering  og identificering  af fællos træk og  forskel­
le, påvisning af årsagerne  hertil  samt forslag  til forbed­
ring 
. Konsultation  vedrørende udkast  til nationale  bestemmelser, 
kriterier,  koder og normer i medlemsstaterne og vedrørende 
udkast  til koder og  retningslinjer,  som udarbejdes i  natio­
nal sammenhæng 
. Koordinering  af sikkerhedsanalyser  i forbindelse  med specifik­
ke projekter  og aktioner,  der koordineres  med andre  interna­
tionale  organisationer,  især OECD/NEA  og IAEA 
- Koordinering  af nationale  forskningsprogrammer 
. Generel formidling  af information  om programmer,  som natio­
nale eksperter  og FFC  tilvejebringer 
. Formidling  af information  om detaljerede  programmer  - årlig 
offentliggørelse af  programoversigter  - indeks over forsk­
ningsprogrammer 
. Udveksling  af synspunkter  om og sammenfatning af  generiske 
problemer 
. Påvisning af  emner,  hvor samarbejde og  koncentrering  af 
ressourcer  er fordelagtig,  og af områder, hvor der bør  igang­
sættes forskning. 
inden for hurtige formeringsreaktorer 
- Sammenligning af  sikkerhedsforanstaltninger  med henblik  på at 
skitsere  foreløbige fælles  sikkerhedskriterier  og retningslin­
jer 
- Informationsudveksling  og drøftelse vedrørende igangværende 
forskningsprogrammer  i medlemsstaterne samt samordning og 
koordinering 
- Udarbejdelse  af rapporter over teknikkens stade  på udvalgte 
områder og  henstillinger  om nye  aktiviteter 
- Gennemførelse af benchmark-undersøgelser  til sammenligning 
af forskellige  fremgangsmåder ved  behandling  af specifikke 
problemer. 
Koder og normer for  hurtige reaktorer 
- Sammenlignende  analyse  af nationale  normer for  fremstilling, 
inspektion  og kvalitetskontrol  af komponenter  til hurtige reak­
torer 
- Sammenlignende  analyse  af strukturkoder,  såsom  elastisk-pla-
stiske benchmark-beregninger og  seismiske  benchmark-beregnin­
ger; konstruktionskoder  (såsom  ASME),  som kræves  til konstruk­
tion af komponenter  til hurtige reaktorer 

- 25 -
- Sammenlignende  analyse  af materialeegenskaber  og -specifikatio­
ner, såsom egenskaber  ved træk- og spændingsbrud,  tilladelige 
spændinger,  krybning/udmattelsesdata  og data til hjælp ved ana­
lyse af materialefejl.  Materialerne tages  op efter deres egnet­
hed til anvendelse  i hurtige reaktorer 
- Udvikling  af en  vejledning  til sikkerhedsklassificering  af 
mekaniske  sy terner og komponenter  til hurtige reaktorer  og 
sammenligning  med tilsvarende vejledninger  uden for Fælles­
skabet . 
I.C.2. Ressourcer 
De nødvendige  ressourcer  i perioden  1984-1987 beløber  sig til 
2,2 mio ECU  til personale  ( 4A, 2B og 2C) og 2 mio ECU  til kontrakt­
mæssig støtte  til sammenlignende,  analytiske  og sammenfattende 
undersøgelser  inden for koder og normer  for hurtige reaktorer. 
I alt 4,2 mio ECU  (3,3 mio ECU i  1983-værdi) 
2. DELPROGRAM  FOR NUKLEART  BRÆNDSEL  OG AKTINIDEFORSKNING 
2.1. Målsætninger 
Dette delprogram gennemføres  ved FFC1 s  institut  for transuraner 
i Karlsruhe.  Det bygger  på dette  instituts  internationalt  aner­
kendte  erfaring  inden for nukleart  brændsel  og på  dets førende 
position  inden for aktinideforskning.  Delprogrammet  har to ho­
vedformål,  som begge har direkte relevans  for udvikling  af den 
nukleare  industri: 
- forbedring  af nukleart  brændsel  til hurtige formeringsreaktorer; 
- sikkerheden  i brændselskredsløbet  med hensyn  til såvel let­
vandsreaktorer  som hurtige formeringsreaktorer. 
Endvidere  indgår  i dette delprogram undersøgelse  af kemiske  og 
fysiske  egenskaber  ved aktinider  i fast form,  hvilket  danner 
samlingspunkt  for bredt samarbejde  med videnskabelige labora­
torier i Fællesskabet. 
På denne måde genereres  en grundlæggende  viden,  som er  relevant 
for al nuklear forskning. 
Forskningen  i nukleart  brændsel  til FBR, 
størsteparten  af instituttets  aktivitet, 
cering af et  optimeret  karbidbrændsel. som hidtil  har udgjort 
rettes nu mod  specifi-

- 26 -
Den øgede  indsats  vedrørende  sikkerheden  i brændselskredsløbet 
udgør en  stor del af delprogrammet og støtter andre delprogram­
mer under handlingsprogrammet for  nuklear  fission  (f.eks.  reak­
torsikkerhed  og affaldsforvaltning).  Den dækker en række  emner 
såsom: 
- bestemmelse af  udvalgte nukleare materialers  termodynamiske 
egenskaber  ved høj og  meget høj temperatur,  som er  relevante 
for analyse  af uheld i reaktorkernen; 
- studier  af oxidbrændslet under  transiente  forhold  med hen­
blik på fissionsprodukters vandring  i og frigivelse  fra brænd­
slet ; 
- studier  af kerneintern aktinidedannelse  (både LWR og FBR), som 
har relevans  for håndtering af bestrålet og  oparbejdet  brænd­
sel ; 
- studier  af pulver-  og aerosoldannelse  under håndtering af  plu­
toniumbrændsel . 
Den del af delprogrammet, som vedrører  grundforskning  i aktini-
der, omfatter arbejde  med krystalkemi  (fremstilling  og karak­
terisering  af prøver) og undersøgelse af  faste stoffers  fysiske 
egenskaber,  hvilket  skal danne  grundlag  for opstilling  af en 
generel  teori for binding  i aktinider  i fast form og for  mulig 
anvendelse  af aktinideforbindelser  som katalysatorer. 
2.2. Foreslåede  aktioner 
2.2.1. Grænser for driftsmæssig  udnyttelse  af nukleare materialer 
Med projektet  undersøges  vigtige  aspekter  ved nukleare  mate­
rialer: 
- vurdering  af driftsbetingelser  og ekstreme  arbejdsbetingel­
sers indvirkning  på den mekaniske og kemiske  stabilitet  af 
avanceret  brændsel  til hurtige reaktorer 
- bestemmelse af  udvalgte reaktormaterialers termofysiske  egen­
skaber ved meget høj temperatur,  hvilket  kræves  til analyse 
af uheld i reaktorkernen. 
Optimering  af avanceret  brændsel 
På grundlag  af rige oplysninger  fra forskningsprogrammerne 
1977-1980  og I98O-I983 udarbejdes  specifikationer  for avanceret 
brændsel, som er  optimeret  (med hensyn  til udbrænding,  stav­
effekt og mekanisk  stabilitet);  dette  brændsel er  karbidhol-
digt og oxygenkontrolleret  og til såvel  helium-  som natrium­
fyldte brændselsstave.  Denne  udvikling  vil blive fulgt af og 
støttet gennem  udarbejdelse  af en kode, som  beskriver  brænds­
lets opførsel, og som består af  delmodeller,  der er afprøvet 
ved passende forsøg. Det optimerede brændsel  vil blive udsat 

- 27 -
for hurtig  bestråling,  så den  forudsagte  ydelse  kan bekræftes. 
Reaktormaterialers  egenskaber  ved meget høj temperatur. 
Materialer  til reaktorer  med hurtige  neutroner,  hovedsagelig 
brændsler  og kølemidler, vil  blive udsat for høje  og meget høje 
temperaturer,  o^ deres termodynamiske egenskaber  vil blive be­
stemt. En af u  'lersøgel sesmetoderne  bliver  hurtig  varmeudvidel­
se ved påvirkning  med laserpulser,  og en  anden bliver  målinger 
af ligevægtsdamptryk  i en autoklave  med høj  temperatur  og højt 
tryk. Målinger  af varmefylde  ved konstant  tryk over smeltepunk­
tet vil udfylde  den manglende  viden om termofysiske  egenskaber 
som er nødvendig  til forudsigelse  af materialers  opførelse  un­
der uheldsforhold. 
2.2.2. Aktinidekredsløbets  sikkerhed 
Dette projekt  har  til formål  at tilvejebringe  løsninger  på pro­
blemer i forbindelse  med transuranernes  indvirkning  på sikker­
heden i det  nukleare  brændselskredsløb: 
- målinger  af kerneintern  aktinidedannelse 
- analyse  af mulige mekanismer  ved utilsigtede  udslip  af støv og 
aerosoler,  der dannes under  fremstilling  af brændsel 
- demonstration  af mulighederne  og grænserne  for forskellige 
indgangsmetoder  (head-end)  ved oparbejdning  af avancerede 
plutoniumbrændsler  og undersøgelse  af nøgleproblemer  ved op­
arbejdningen  . 
Kerneint  ern aktinidedannelse  (FACT). 
Dannelsen  af aktinider  i stærkt udbrændt  LWR- og  FBR-brændsel  er 
som følge  af strålingsrisikoen  af afgørende  betydning  for hånd­
teringen  af bestrålet  og oparbejdet  brændsel  og for  brændsels-
kredsløbet  som helhed.  Dannelsen  af isotoper  af tunge metaller 
og derfor  også af lavere  aktinider  (Np, Am, Cm)  vil blive un­
derkastet  en særlig nøjagtig undersøgelse under  forhold,  der er 
typiske for kraftreaktorer  og FBR-prototyper.  Edb-forudsigelser 
vil blive  kontrolleret,  og strålingsdoser  vil blive beregnet. 
Det vil blive nødvendigt  at bestråle  kapsler  med mg-inængder  og 
brændselspastiller under  veldefinerede  forhold.  I sidstnævnte 
tilfælde  må isotopanalysen  suppleres  med kemisk  behandling,  hvor­
ved forbindelsen  naturligt  knyttes  til delprogrammet  REPRO. En­
delig vil termofysiske  egenskaber, fasediagrammer  og brændsel/ind­
kapsling-vekselvirkninger  for brændsel,  der indeholder  betydeli­
ge mængder  lavere  aktinider  såsom Np-237 og  Am-24l,  blive be­
stemt . 
Sikker håndtering  af nukleart  brændsel  (SHAPE) 
Håndtering  af nukleart  bræudsel,  hovedsagelig  plutoniumbrænd-
sel, vil blive undersøgt  med hensyn  til støv- og aerosoldan­
nelse. I denne forbindelse  gennemgås  ligeledes  produktionspro-
cedurer med henblik  på at  undgå støvdannelse  dels gennem  anven­
delse af gel-båret udfældet  materiale,  dels ved optimal  homoge­
nisering  af blandede  oxider ved lav  temperatur.  Endvidere  vj1 
aerosoler,  der dannes ved uheld som f.eks.  handskoboksbrande, 
blive undersøgt.  Eksperimentel  kompetence  på dette område vil 

- 28 -
kunne dann- grundlag  for undersøgelser  af sundhedsskadelige  og 
giftige ae osoler i forbindelse  med forskellige  industrier  i 
Fæl1e s skab e t. 
Brændselsoparbejdning  (REPRO) 
Undersøgels  ar af indgangsbehandling  (head-end)  ved oparbejdning 
af karbider vil blive  afsluttet  med undersøgelse  af alternati­
ve processer.  Nøgleproblemer  ved oparbejdningen  af nukleart 
brændsel,  såsom plutoniumholdige rester,  problemer  i forbindel­
se med Np-237 og  separation  af aktinider  fra oparbejdningsstrøm-
men, før de når ud i  affaldsstrømmen,  vil blive  behandlet. 
2.2.3· Aktinideforskning 
Formålet  med dette projekt  er at undersøge  og klarlægge  den 
kemiske  binding  i faste aktinider,  med hovedvægten  lagt på 
intermetalliske  forbindelser  og simple binære  forbindelser  af 
de mindst  kendte  grundstoffer  i den første  halvdel  af rækken, 
især Pa, Np, Am og Cm. 
Aktinidekemi. 
Ved hjælp af egnede  krystaldyrkningsmetoder fremstilles  bestem­
te forbindelser  af højere og lavere aktinider  med meget høj 
renhed og reproducerbare  fysiske  og kemiske  egenskaber,  hvil­
ket er en forudsætning  ikke blot  for delprojektet aktinidefy-
sik, men også for  aktinideforskningen  som helhed i Fællesska­
bets medlemsstater.  Desuden  undersøges  deres grundlæggende 
fysisk-kemiske  egenskaber,  såsom  krystalstruktur,  PVI-diagram 
og stabilitetsotnråder. 
Aktinidefysik. 
De fysiske  egenskaber  af nøje specificerede aktinideforbindel-
ser, der repræsenterer  visse bindingstyper,  undersøges  med sær­
lig henblik  på overfladeegenskaber.  Dette  sker dels  for at un­
dersøge  5i-elektronernes indvirkning  på den  kemiske  binding, 
dels for at danne grundlag  for mulig anvendelse  af aktinide-
forbindelser  som katalysatorer. 
2.2.4. Oxidbrændsels opførsel  under transienter  og frigivelse  
af fissionsprodukter  under  forhold  som ved  alvorlig  
brændselsbeskadigelse 
Opstilling  af en model  til beskrivelse  af oxidbrændsels opfør­
sel under en effekt-  eller temperaturtransient.  Der vil blive 
undersøgt  transienter  lige fra de forholdsvis  små afvigelser 
fra normal  drift, som er  uundgåelige  og er en  følge af brænd-
selsforskydninger  eller  misforhold  mellem  effekt og kølemid­
delstrøm,  til den ekstreme  situation  under et hypotetisk uheld, 
hvor der kan  forventes  alvorlig  beskadigelse  af brændslet. 
Opstilling  af modeller  og transienteksperimenter. 
Grundlæggende  teoretiske  undersøgelser støttet  af eksperimentelt 
arbejde vedrørende  fissionsprodukters vandring indenfor  brænd-
selsmatricen vil  danne grundlag  for modellen,  som vil blive  ud­
viklet og sammenlignet  med resultaterne fra  forsøg af mere tek-

- 29 -
nologisk art. Disse  forsøg  omfatter  transientforsøg i  reaktoren 
og .simuleringaeksperimenter  med bestrålet brændsel i hot  ie.ll . 
Frigivelse  af fissionsprodukter  under  uheld. 
Alvorlig  beskadigelse  af brændsel  bliver  hovedsagelig  dækket af 
undersøgelserne af brændsel i  forbindelse  med reaktorsikker-
hedseksperimeri  at. 
Frigivelse  af kortlivede fissionsprodukter  under bestrålingsfor-
søg, hvor alvorlig  brændselsbeskadigelse  simuleres, vil  blive 
undersøgt. 
De benyttede  brændsler  vil omfatte  blandet oxid  til FBR, UO^  til 
LWR og muligvis  også forskellige  blandede  oxider  til LWR. 
2.3. RESSOURCER 
Afsnit Aktivitet  mio ECU (1983-værdi) 
2.2.1. Grænser for  udnyttelse  af 17.4 
nukleare materialer 
2.2.2. Aktinidekredsløbets  sikkerhed  28 
2.2.3. Aktinideforskning  13.8 
2.2.4. Oxidbrændsels opførsel  under 6.5 
transienter  og frigivelse  af 
fissionsprodukter  under  forhold 
som ved  alvorlig  brændselsbe­
skadigelse . 
I ALT 65.7 
3. DELPROGRAM  FOR FORVALTNING AF RADIOAKTIVT  AFFALD 
3.1. Målsætninger 
Man har i  flere årtier med  held forvaltet  radioaktivt  affald i 
Fællesskabet, men kun  lavaktivt affald.  Forvaltning  af affald 
med langlivede isotoper  (især  plutoniumholdigt affald)  og af 
højaktivt  affald  (dvs.  affald  hidrørende  fra oparbejdningen) 
er endnu  ikke modnet  industrielt,  skønt en  vis grundlæggende 
teknologi allerede  er til rådighed.  Sidst mon ikke mindst  fore-

- 30 -
kommer s1u  deponering  af dette affald  endnu  ikke i praksis. 
Det generel ä o mål for Fællesskabets  FU&D-aktiviteter  er derfor 
at bidrage  til oprettelse  af et omfattende  system  til affalds­
forvaltning,  som kan  garantere  menneskets  sikkerhed  og beskyt­
telsen af ''iljøet. 
Fællesskabets tolvårige  handlingsplan  (1980-1992)  for radioak­
tivt affald,  som Rådet  vedtog i 1980(x),  sikrer den nødvendige 
samordning  inden for Fællesskabet  samt aktiviteternes  oriente­
ring og kontinuitet. 
Målsætningerne for Fællesskabets  aktioner  bliver: 
a) Vedrørende  behandling, konditionering  og håndtering af  affald: 
- at forbedre  de bestående  forvaltningsmetoder  under udnyt­
telse af de  teknologiske fremskridt,  især at  optimere  for­
valtningsmetoderne  for lav- og middelaktivt  affald og at 
åbne mulighed  for billigere,  sikrere  og mere egnede  metoder; 
- at udvikle  og modne  behandlings-  og konditioneringsprocesser 
til højaktivt og  langlivet  affald  i det  omfang,  disse pro­
cesser endnu  ikke findes; 
- at udvikle processer  med tilsvarende  formål  til det gas­
formige  affald,  som måske  ikke i fremtiden udledes direk­
te i atmosfæren; 
- at udarbejde  karakteriseringsmetoder, modtagelseskriterier 
og kvalitetskontrolmetoder  til affald,  der skal oplagres; 
b) Vedrørende  slutdeponering  af højaktivt og  langlivet  affald: 
- at demonstrere  gennemførligheden af  slutdeponering  i konti­
nentale geologiske formationer  (salt,  granit,  ler osv.) 
gennem undersøgelse, opførelse og  drift af forsøgskamre og 
opførelse af  underjordiske prototyper; 
- at vurdere  gennemførligheden af  slutdeponering  i form af ned­
gravning  under oceandimenter  gennem forsøg i  laboratoriet 
og in situ; 
- at vurdere sikkerheden  ved de  forskellige  muligheder  for 
slutdeponering  gennem  udvikling  af risikoanalysemetoder, 
x) EFT C 51 af 29.I.I98O, s. 1. 

- 31 -
opstilling  aT modeller  for fænomener og  fremskaffelse  af 
forsøgsresultater. På  denne måde tages der hensyn  til, at 
det er umuligt  direkte  at demonstrere  sikkerheden  over me­
get lange  tidsrum,  og der  vil kunne opnås  stadige forbed­
ringer på baggrund  af de  erfaringer,  forsøgsanlæggene  giver; 
c) Vedrørende  forvaltning  af radioaktivt  affald  generelt: 
- at optime'  -> forvaltningen  af radioaktivt  affald med hen­
syn til s,kkerhed  og omkostninger; 
- at integrere affaldsforvaltningen  i en global strategi 
for den del af brændselskredsløbet, der  ligger efter  reak­
toren ; 
- at undersøge  affaldsforvaltningens  tværnationale  aspekter 
og deres  indflydelse  på denne. 
For at nå  disse mål er det nødvendigt ufortøvet at fortsætte 
Fællesskabets  F&U-indsats  såvel ved Det fælles  Forsknings­
center som gennem  aktioner  med omkostningsdeling,  der i man­
ge år har  udgjort  en betydelig  del af  medlemsstaternes  ind­
sats (især med  hensyn  til slutdeponering). 
Samarbejde  og koordinering  inden for Fællesskabet må  styrkes 
i overensstemmelse  med retningslinjerne  i Fællesskabets  hand­
lingsplan  vedrørende  radioaktivt  affald.  Også internationalt 
samarbejde  i bredeste  forstand  må styrkes,  da kun en fælles 
indsats kan løse  problemerne  med slutdeponering  på en for 
offentligheden  overbevisende  måde. 
3-2. Foreslåede  aktioner 
De fremtidige aktioner vil blive  gennemført i  form af fleråri­
ge programmer  med omkostningsdeling  i nært  samarbejde  med di­
rekte aktioner  ved FFC. FFC  bidrager  med egne forskningsresul­
tater, videnskabelig  støtte og  ekspertise. 
Andre aktionsmidler  kan komme på tale i fremtiden,  især i  forbin­
delse med undersøgelse og opførelse af pilotanlæg. 
I det følgende redegøres  kort for de foreslåede  aktioner.  Det 
bør bemærkes, at de er  beskrevet  noget mere detaljeret  i FFC's 
program,  som gælder fra 1984. På den  anden side begynder  det 
tredje program  i form af aktioner  med omkostningsdeling  i 1985(x), 
og det er  endnu for tidligt at fastsætte  detaljerne. 
3.2.1. Direkte aktioner 
Projekt 1.: Affaldsforvaltning  og brændselskredsløbet. 
x) Det igangværende  program  omfatter  perioden  1980-1984  (EFT L 
78 af 25.3.1980,  s. 22) . 

- 32 -
Sigtet med dette projekt  er at forbedre fremtidige  anlæg i brænd-
sel.skredsløbet med  henblik  på optimering  af affaldsforvaltnin­
gen. 
- Undersøgelse af  strategier,  c'er minimerer  mængderne af  alfa­
strålekilder, både om de er gennemførlige (forsøgsaktiviteter), 
og om de er  attraktive  (cost/benefit-undersøgelser). 
Især vil OXAL-MAW-processens  muligheder  blive undersøgt i 
større skala;  anvendelsen  af denne proces  til kemisk  separation 
af aktiniderne  i det alfa-kontaminerede  affald  fra oparbejd­
ningsanlæg undersøgtes  allerede  i 198O-I982.  Hot cells i ESSOR-
kompleksets  ADECO-laboratorium  vil blive benyttet.  Denne ak­
tion skal nøje koordinei'es  med aktionen  med omkostningsdeling. 
- Karakterisering  og kontrol  af konditioneret  affald  fra et fy­
sisk og kemisk  synspunkt. Forbedringen  af ikke-destruktive 
analysemetoder  fortsættes. Der iværksættes  desuden  nye aktio­
ner, især inden for fysisk  karakterisering.  Nogle eksperimen­
ter vil kunne udføres i  ADECO 1 s hot  cells. Med denne aktion 
afsluttes  og støttes en igangværende  aktion  med omkostnings­
deling (se emne 1 nedenfor). 
Projekt 2.: Sikkerheden  ved affaldsdeponering  i kontinentale 
geologiske  formationer. 
Der foreslås  ingen væsentlig  reorientering  af den  analyse  af 
sikkerheden  ved oplagring  af højaktivt  affald,  som FFC  indledte 
i 197^· Tværtimod  vil indsatsen  for risikovurdering  af aifa-ak-
tivt affald  blive forstærket.  Dette affald er ikke omfattet  af 
PAGIS-projektet (vurdering  af egnetheden  af systemer  til geolo­
gisk isolering),  som gennemføres i  samarbejde  med aktionen  med 
omkostningsdeling. 
Gennem langsigtede  laboratorieforsøg med de  forskellige  bar­
rierer vil de nødvendige  data blive indhentet  og valideret. 
Det samarbejde  med CEN-SCK Mol om undersøgelse af  formationer 
af plastisk  ler, som har  eksisteret  siden I98O, fortsættes, da 
det har betydning  at knytte forbindelse  mellem  metodestudier 
og faktiske  forsøgslokalet eter. Der vil også blive bidraget  til 
undersøgelser af hårde  bjergarter  og saltformationer, hvorved 
undersøgelser ved  nationale  laboratorier  suppleres. 
Koordineringen  med aktioner  med omkostningsdeling  under MIRAGE-
projektet  (radionukliders  vandring  i geosfæren) fortsættes  li­
geledes . 
Projekt 3.: Gennemførlighed af og  sikkerhed  ved slutdeponering 
i form af nedgravning  unde:-  dybtliggende oceandi-
menter. 
Denne langsigtede forskning  kræver  samarbejde  på verdensplan, 
da den har tværfaglig og  international  karakter. Dette  samar­
bejde er.  allerede  indledt  under MEA's  auspicier,  og dets ar­
bejdsgruppe  vedrørende  deponering  under havbunden  danner  refe­
rencepunkt inden  for emnet. 

- 33 -
FFC vil koncentrere  sig om  enkelte  muligheder  (f.eks.  nedgrav­
ning ved indtrængning  efter  frit fald) og om udvikling  af spe­
cialudstyr  (højtrykslaboratorium  til undersøgelse af  vandrings-
fænomener og  barrierers  egnethed  under højt tryk). 
Senere vil FFC søge at  fremme  oprettelsen  af europæiske sammen­
slutninger  til forskning  i de problemer,  mulige  in situ-forsøg 
har rejst. 
Aktioner  med omkostningsdeling vil  fortsat  bidrage  til gennem­
førlighedsundersøgelserne, især gennem  tekniske  undersøgelser, 
der gennemføres af  medlemsstaternes  specialindustrier. 
3.2.2. Aktioner  med omkostningsdeling 
De her  givne retningslinjer  er foreløbige og  skal drøftes med 
de berørte  parter i 1983-198^: 
- indledende  undersøgelser, som  skal gennemføres  koordineret  mel­
lem nationale laboratorier  for at  udfylde  grundlæggende  viden 
(f.eks.  karakterisering  af forskellige  affaidsformer); 
- aktiviteter,  der sigter mod at  demonstrere  visse processers 
effektivitet  (f.eks. affaldsbehandling)  eller at validere  vis­
se valgmuligheder (f.eks.  deponering  i geologiske formationer). 
Disse aktiviteter  vil om muligt  blive koncentreret  om pilot­
anlæg i  medlemsstaterne  5 
- undersøgelser vedrørende  dels affaldsforvaltningens  økonomis­
ke, sikkerhedsmæssige og lovgivningsmæssige  aspekter, dels  me­
re generelt  de strategier,  der skal følges for  hver affalds­
strøm . 
Disse undersøgelser og  aktiviteter  kræver  omfattende  udveks­
ling af information  og tanker om medlemsstaternes  arbejde  og 
stærk samordning  på fællesskabsplan. 
Emne 1.: Karakterisering  af konditioneret  affald og dets kvali­
tet . 
En aktivitet,  som gennem  flere år er  udbygget  gennem  aktioner 
med omkostningsdeling  (programmerne  1975-1979  og 1980-1984), 
kæder flere laboratorier  sammen i nært  samarbejde  (samordnede 
programmer,  Round Robin Tests osv.) om  vurdering  af egnethe­
den og opførelsen på  lang sigt af materialer  til indkapsling 
af forskelligt  affald  med henblik  på dets oplagring.  Denne ak­
tivitet  vil blive videreført, især  hvad kontrol  af det  kondi­
tionerede affalds  kvalitet  angår. 
FFC bidrager  hertil  med sit projekt  nr. 1. 

- 3^ -
Emne 2.r Demonstration  af behandlings-  og konditioneringsproces-
sor med henblik  på optimering  af affaldsforvaltningen. 
Med denne  aktivitet  yder Fællesskabet  finansiel  støtte  til 
udvikling  til pilotskala  af de  processer,  der nu  synes at resul­
tere i den  bedste  forvaltning  af de  forskellige  affaldsstrømme. 
Endvidere  sørges  der for  udveksling  af information  og erfaring 
mellem de berørte  organisationer. 
Alle affaldstyper vil  blive undersøgt, især  dog alfa-holdigt 
affald,  indkapslingsaffald  og visse typer middelaktivt  og høj­
aktivt affald  (f.eks. rester  fra opløsningen  ved oparbejdningen). 
Emne 3.: Radioaktivitetens vandring  på lang sigt ved kontinental 
geologisk deponering. 
Vurdering  af risikoen  i forbindelse  med slutdeponering  af af­
fald i underjordiske  anlæg bygger  på viden om radioisotopers 
vandring  fra det konditionerede  affald  gennem  kunstige  barrierer 
(beholder, fyldmateriale  osv.) og naturlige  barrierer  (den geo­
logiske  formation  selv og dens overliggende  lag) til biosfæren 
og mennesket. 
Den foreslåede  aktion baseres  på videreførelsen  af MIRAGE-pro-
jektet (radionukliders vandring  i geosfæren),  som indledtes  i 
1983 med FFC. Det  sigter mod at øge  kendskabet  til vandrings-
fænomener,  deres omfang  og opstilling  af modeller herfor. 
Emne k.: Udformning  af affaldsdepoter  i geologiske formationer. 
Dette projekts indhold  afhænger af, hvad medlemsstaterne sætter 
i gang for at  etablere  forsøgs-  eller pilotanlæg  til geolo­
gisk deponering. 
Det igangværende  arbejde  bør under alle omstændigheder  brin­
ges til afslutning  (saltmine  ved Asse, forsøgskammer  i ler 
ved Mol osv.). 
Emne 5«: Sikkerhedsvurdering  af slutdeponering  af affald. 
Der vil blive sat betydeligt  ind på at  vurdere sikkerheden  ved 
forskellige  former  for slutdeponering  (såvel under  landjorden 
som under havbunden).  Denne  indsats  bygger  hovedsagelig  på 
PAGIS-projektet (vurdering  af egnetheden  af systemer  til geo­
logisk isolering).  Dets første  fase, der påbegyndtes  i 1982, 
sigter mod indsamling  af eksisterende information  og mod  valg 
af metodologier  og scenarier. 
I 1986 skulle en vurdering  på fællesskabsplan  foreligge.  Den vil 
være resultatet  af en  vurderingsproces,  der begyndte  for flere 
år siden på nationalt plan. 

- 35 -
Denne aktion  forvaltes  i fællesskab  med FFC og  strålingsbeskyt-
telsesprogrammet  under  deltagelse  af medlemsstaterne  i overens­
stemmelse  med punkt 2 i Fællesskabets  handlingsplan  vedrørende 
radioaktivt affald. 
Emne 6.: Optimering  af forvaltningen  af radioaktivt affald; stra­
tegi for forvaltning  af forskellige  affaldsstrømme; 
globa] strategi  for den del af  brændselskredsløbet, 
der lagger  efter reaktoren. 
Disse undersøgelser  sigter  mod optimering  af affaldsforvaltnin­
gen med hensyn  til sikkerhed  og omkostninger.  Der ydes ekspe­
rimentel  støtte  efter behov. 
De problemer,  der skal behandles,  er: 
- Begrænsninger  for de  forskellige affaldskategoriers  mængde 
og specifikke aktivitet. 
- Kvantitativ  vurdering  af de  forskellige strategier  med hen­
syn til  hver enkelt  affaldsstrøm fra  kilde til  slutdeponering. 
- Global  forvaltningsstrategi  for den del af  brændselskredsløbet, 
der ligger efter  reaktoren;  forskellige  muligheder;  tidsplan. 
- Forvaltningens  tværnationale dimension;  indflydelse  på opti­
meringen  af forvaltningen. 
3.3· Ressourcer 
Omkostningerne  til programmet  anslås  i dag  til 46 mio ECU  til 
direkte  aktioner  (1984-1987)  og 75-100 mio ECU  til aktioner  med 
omkostningsdeling  (1985-1989)·  Dette  interval  følger  af kravet 
om at bevare  stor fleksibilitet  for den  mulige  finansiering  af 
forsøgsanlæg, især  til slutdeponering  af radioaktivt affald.  I 
princippet  bør de  pågældende medlemsstater fremlægge  forslag  om 
sådanne anlæg  som bilateralt  eller  multilateralt  samarbejde in­
den for en EF-ramme.  Dette er ikke tilfældet  på tidspunktet  for 
dette dokuments  tilblivelse.  Kommissionen  har over for Rådet gi­
vet udtryk  for sit ønske  om at  modtage  sådanne  forslag  og for 
sine synspunkter vedrørende  de nødvendige  midler. 
Beløbene  til handlingsplanen  i perioden  1984-1987  er anført i 
nedenstående  vejledende  skema;  inflationen  i de kommende år er 
sat til  7%. 

- 36 -
Omx^åde 
Direkte 
aktioner Aktioner  med 
omkostnings­
deling % af bud­
gettet 
- Behandling,  konditionering 
og håndtering  af affald Projekt 1 
(delvis) Emne 1 og 2 ca. 50% 
- Slutdeponering  af affald 
under jorden Projekt 2 Emne 3, 
4 og 5 ca. 35% + 
p.m.(3) 
under havbunden Projekt 3 Emne 5 
(delvis ) ca. 5% 
- Optimering  af affalds­
forvaltning Projekt 1 
(delvis) Emne 6 ca. 10% 
SAMLET BUDGET(1) 48,9 mio ECU 40+3(2)  + p.m. (3) 
(1) 1983-værdi. 
(2) For de  første 3 år af det  tredje program  og det  sidste år af 
det andet (igangværende) program  (48 + 3 mio ECU i  nuværdi). 
(3) Pro memoria  (det vedrører  mulig  deltagelse  i finansieringen 
af forsøgsanlæg). 
4. SIKKERHEDSKONTROL  OG FORVALTNING  AF FISSILE  MATERIALER 
(kun direkte  aktioner) 
4.1. Målsætninger 
Oprettelse  af og  støtte  til et troværdigt  sikkerhedskontrolsystem 
for de nukleare  materialer,  der er i  omløb i Europa,  er en af de 
vigtigste  betingelser  for, at kerneenergi  kan accepteres  og ud­
vikles, og er en af  måderne  til at dæmpe bekymringen over  risi­
koen for spredning  af kernevåben. 
Når også  et kontrolsystems  betydelige  økonomiske  virkning  tages 
i betragtning,  er det  nødvendigt  at fastlægge  en europæisk  stra­
tegi på dette område  for 1990erne,  hvilket  indebærer omfattende 
fællesskabsaktioner  og samordning  med medlemsstaternes  indsats. 
Det af FFC  foreslåede  F&U program  skal skaffe  teknisk  viden  til 
direktoratet  for sikkerhedskontrol  inden for Euratom  og til den 
europæiske  kerneenergiindustri,  for at de kan  opfylde  deres  for­
pligtelser  i henhold  til Euratom-traktaten,  ikke-spredningstrak-
taten eller andre  aftaler. 

- 37 -
Man vil særlig drage  omsorg  for at  finde en ligevægt  i program­
met mellem  de tekniske  behov med hensyn  til forskellige  kontrol­
forpligtelser  og de  virkelige  forhold  i industrien.  Ved gennem­
førelsen  af det  foreslåede program fortsættes  det nære samar­
bejde med de  nationale forskningsinstitutter (direkte  gennem 
ESARDA)  og med  IAEA og amerikanske  laboratorier indenfor  rammer­
ne af eksisterende samarbejdsaftaler. 
FFC har side 1969  gradvis  udbygget sit  F&U-program  inden for 
sikkerhedskontrol,  og dette er nu det  største  i Europa.  Centret 
vil gennem  kontakter  med de  nationale centre, kerneenergiin­
dustrien  og inspektoraterne  fortsat  styrke  sin rolle som cen­
trum for F&U i  Fællesskabet. 
4.2. Foreslåede  aktioner 
For at forfølge ovenstående målsætninger  er programmet  opdelt  i 
tre projekter. 
4.2.1. Metoder  og instrumenter til  målinger  af nukleare materialer  
samt til indeslutning  og overvågning 
Målet med dette projekt  er: 
- at udvikle  og fremskaffe  de midler og metoder,  der er  nødven­
dige for at bestemme og  regelmæssigt  kontrollere, hvorledes  de 
instrumenter,  der anvendes  til sikkerhedskontrol  og forvaltning 
af fissile  materialer,  især til destruktiv  måling  (DA),  ikke-
destruktiv  måling  (NDA) samt indeslutning  og overvågning  (C/S), 
fungerer  under  virkelige  forhold. 
- at skabe de betingelser,  som er  nødvendige  for at  konstruere 
pålidelige  instrumenter,  der er  egnede  til rutinebrug  på 
stedet (industrielle  produkter). 
- at udvikle  nye metoder  eller at tilpasse  eksisterende  me­
toder til  måling af fissile  materialer  samt til indeslutning 
og overvågning 
De to hovedaktiviteter  er: 
a) Vurdering  af metoder  og procedurer  til måling af nukleare 
materialer  samt til indeslutning  og overvågning;  oprettel­
se af validerings-  og undervisningslaboratorier. 
Dette delprojekt  sigter  mod kvantitativ  bestemmelse  af, hvor­
ledes instrumenter til  materialemåling  og C/S  fungerer  i 
praksis. 
De eksisterende FFC-laboratorier  og andre specifikke  facili­
teter, såsom  lagre for brugt brændsel  eller nyt fissilt  ma­
teriale,  vil blive bedre  udrustet til kalibrering  af instru­
menter og metoder, især  ikke-destruktiv  måling  og C/S. In-

- 38 -
spektører og  eksperter  fra medlemsstaterne  vil få adgang  til 
laboratorierne,  som desuden  skal opfylde  det øgede uddannel­
sesbehov.  Ved disse  laboratorier  skabes  forhold,  som svarer 
næsten  til forholdene  i Europas  kerneenergiindustri. 
b) Udvikling  af metoder og  instrumenter  samt industriel  frem­
stilling  af instrumenter  og apparatur. 
Der vil blive ydet en vis  indsats  for udvikling  af nye me­
toder, instrumenter  og apparatur  (såsom  forseglinger)  samt 
datafortolkningsmodeller  til særlige anvendelsesformål, hvor 
der indtil  nu ikke er fundet  tilfredsstillende  løsninger. End­
videre sættes der ind på  sammen  med den europæiske  industri 
at forberede  industriel  massefremstilling  af udstyr,  som er 
udviklet  ved FFC  eller medlemsstaternes  laboratorier,  og som 
i form af  prototyper  har givet  tilfredsstillende  resultater 
ved kontrolinspektørers afprøvning i  marken. 
4.2.2. Behandling, transmission  og evaluering  af data fra sik­
kerhedskontrollen 
Dette projekt  har til formål: 
- at udvikle  statistiske  værktøjer og edb-værktøjer  til evalu­
ering af virksomhedernes  regnskabsoplysninger  om nukleare 
materialer; 
- at udvikle  de nødvendige værktøjer (programmel og  materiel) 
til evaluering  af inspektørens måledata såvel i  marken  som 
hj emme. 
Der er  tale om to  delprojekter: 
a) Forvaltning  af data vedrørende  regnskabet  med nukleare  ma­
terialer 
Dette delprojekt  sigter  mod at  opstille  regler,  der er  spe­
cifikke  for anlægskategorier, og at skabe et  sprog  til klar­
gøring af  data, hvorved  målefejlene for de  deklarerede par­
tier kan indsættes  automatisk  i de eksisterende  koder for 
statistisk  materialebalance,med henblik  på at  vurdere  for­
skellige  karakteristika  ved tnaterialebalancer  . 
I forbindelse  med ISADAM-koden  (internationalt  system  til 
forvaltning  af data fra sikkerhedskontrollen)  vil beslut­
ningsanalyseprocedurer  for tnaterialeregnskab  blive gennem­
gået kritisk. 
b) Automatisk  behandling, transmision  og evaluering  af inspek-
tionsdata,  der fremkommer  ved måling af  nukleare materialer, 
samt indelutnings-  og overvågningsinstrumentering. 
Aktiviteterne  under  dette  delpi~ojekt  består i videreførel­
se af igangværende undersøgelser af  konstruktion  og udvik­
ling af instrumenter  med mikroprocessorer  og tilhøreride 
programmel  til dataevaluering  i marken  og efterfølgende 

- 39 -
validering.  Endvidere  påregnes det at  opstille  detaljerede 
procedurer  for evaluering  af måledata og  instrumentydelse. 
Endvidere  vil der blive foretaget  en gennemførlighedsunder­
søgelse og en  demonstration  af on-linetransmission  af inspek­
tørernes måledata  til et lokaldatanet  eller  direkte  til hjem­
stedet . 
k.2.J. Integration  af kontrolaktiviteter 
Dette projekt  har til formål: 
- at analysere  de tekniske aspekter  ved den foreslåede  kontrol­
praksis ; 
- at udvikle  matematiske  modeller  til beskrivelse  af de  para­
metre for  specifikke dele  af et anlæg, for et  helt anlæg el­
ler for dele af brændselskredsløbet, som er  relevante  for 
sikkerhedskontrollen; 
- at udvikle  en metode  til fastlæggelse af  nogle specifikke 
kontrolaktiviteter  under hensyntagen  til de anlægsdrivendes 
og inspektørernes driftsmæssige begrænsninger. 
Der er  tale om fire delprojekter: 
a) Undersøgelse af  kontrolpraksis 
Dette delprojekt  sigter  mod at  vurdere,  om målingerne og 
C/S-procedurerne  ved anlæg  til håndtering af  massegods,  især 
brændselsfremstillingsanlæg, er tilstrækkelige.  Endvidere  vil 
der blive gennemført  integrerede  eksperimenter  med henblik 
på at vurdere  kvaliteten  af flere regnskabs-  og verifikations-
aktiviteter  ved undgangen  til oparbejdningsanlæg. 
b) Udvikling  af en  interaktiv  simulator til analyse  og vurde­
ring af kontrolpraksis 
Der vil blive konstrueret  en forbedret  udgave  af FFC's bestå­
ende anlægssiraulator  til materialestrømme og målesystemer. 
Den kommer  desuden  til at omfatte  C/S-foranstaltninger  og se­
nere visse  faciliteter  til statistisk  beslutningsanalyse. 
Dette simuleringsværktøj vil  blive udformet, så det også 
kan anvendes  til uddannelse af inspektører. 
c) Anvendelse af EXPERT-systemteknikker  til sikkerhedskontrol­
studier 
Anvendeligheden  af EXPERT-systemteknikker  til planlægning af 
nogle specifikke inspektionsaktiviteter,  såsom fysisk  be-
holdningsopgørelse, og de  fordele,  de kan indebære, vil  blive 
undersøgt. 
d) Analyse  af kontrolprocedurer  i hele brændselskredsløbet 
Der vil blive foretaget  en analyse  af strukturen  af afsen-
aer/modtagerforskellen  (SRD) i en række  situationer  og af 
materialebalancen  over store dele  af brændselskredsløbet, 

- ko -
hvor Maxi går ud fra en kombination af  delbalancer  fra mate­
riale '.lalanceområder og SRD. 
h.3• Ressourcer 
I følgende  skema  vises fordelingen  af ressourcerne  på de tre 
forskellige  projekter.  De anførte tal  skal betragtes  som vej­
ledende  . 
Proj ekt Samlede  udgifter  i 4 år 
(i mio ECU) 
4.2.1. Metoder og  instrumenter  .... 30,8 
4.2.2. Behandling,  transmission.... 6,1 
4.2.3. Integration  af kontrol­
aktiviteter 8,5 
I ALT 45,4 mio ECU 
5. DELPROGRAM  FOR NEDLUKNING  AF NUKLEARE  ANLÆG 
(kun aktioner  med omkostningsdeling) 
5.1. Målsætning 
Erfaringerne  med nedlukning  af nukleare  anlæg er begrænsede 
(f.eks. er endnu  intet  stort kernekraftværk  blevet  demonteret) 
Formålet med Fællesskabets  aktion  på dette område er i fælles­
skab at udvikle  et system for  forvaltning  af nukleare  anlæg, 
der er endeligt  nedlukkede, og af det  radioaktive  affald,  der 
fremkommer  ved demonteringen.  Dette system  skal i sine forskel­
lige faser garantere  menneskets og miljøets  sikkerhed  og be­
skyttelse  mod de mulige  farer ved nedlukning  af disse anlæg. 
På baggrund  heraf har det foreslåede delprogram følgende hoved­
målsætninger  : 
- at tilvejebringe  metoder  til overfladedekontaminering,  som 
kun giver anledning  til en ringe mængde sekundært  affald;  med 
henblik  på virkelig  at mindske mængden af  radioaktivt  affald 
tilstræbes det at dekontaminere i en sådan  grad, at behandlet 
materiale  kan fjernes  uden restriktioner; 
- at tilvejebringe  egnede  teknikker  til demontering af tyk-
væggede stålkomponenter og  konstruktioner  af armeret beton 
samt hjælpemetoder  (f.eks.  fjernstyring),  som kræves for at 
beskytte  arbejderne  mod bestråling; 

-kl­
at tilvejebringe  metoder  til konditionering  af det særlige 
radioaktive  affald,  der fremkommer  ved demontering af  nukle­
are anlæg  (f.eks.  stål, beton og  grafit),  til slutdeponering; 
- at tilvejebringe  mere pålidelige skøn over følgerne af ned­
lukning,  hvad angår bestråling, omkostninger og  krav  til af-
faidsopbevaring;  dette indebærer  optimering  af planer  for 
hele nedlukningsfasen,  f.eks.  med hensyn  til fastlæggelse 
af demonte^ingstidspunktet  og til, hvorledes  affaldet  bort­
skaffes  ; 
- at kunne foretage  visse omkostningseffektive  forbedringer  ved 
konstruktionen  af fremtidige  anlæg, som  vil lette  nedluknin­
gen af dem; 
- at give retningslinjer  for nedlukning. 
5.2. Foreslåede  aktioner 
5.2.1. Delprogrammets  afsnit  A består af syv  forsknings-  og ud­
viklingsprojekter  vedrørende følgende  emner: 
1. Bygningers og systemers  integritet  på lang sigt; 
2. Dekontaminering ved  endelig  nedlukning; 
3. Demonteringsmetoder; 
k. Behandling  af specifikt  affaldsmateriale,  såsom stål, beton 
og grafit; 
5. Store beholdere  til radioaktivt  affald,  der fremkommer  ved 
demontering  af nukleare  anlæg; 
6. Skøn over de mængder  radioaktivt  affald,  der fremkommer 
ved endelig  nedlukning  af nukleare  anlæg i Fællesskabet; 
7. Anlægskonstruktionens  betydning  for nedlukningen. 
5.2.2.  Afsnit  B vedrører fastlæggelse af  retningslinjer,  nemlig: 
- visse  retningslinjer  for konstruktion  og drift af nukleare 
anlæg med  henblik  på at  lette den senere  nedlukning; 
- retningslinjer  for nedlukning  af nukleare  anlæg, som  kunne 
danne grundlaget  for en fællesskabspolitik på  dette område. 
5.2.3.  Afsnit C vedrører  hovedsagelig  afprøvning af nye  teknik­
ker i forbindelse  med nedlukningsvirksomhed i  stor skala i med­
lemsstaterne.  Desuden  vil informationsudvekslingen  om sådan 
virksomhed  blive  stimuleret,  f.eks.  ved at andre medlemsstater 
udsender  eksperter. 

~ k2 -
Det foreslåede  delprogram  er en videreførelse af det igangvæ­
rende program  (1979-1983)  for nedlukning  af kernekraftværker 
med tilføjelse af  afsnit  C. Det  vil stadig  blive gennemført ved 
hjælp af  aktioner  med omkostningsdeling,  som har  vist sig sær­
lig egnede  til dette  forskningsområde. 
5.3« Ressourcer 
Nedenstående  skema  viser opdelingen  af ressourcerne  til del­
programmet  og deres planlagte anvendelse  (i mio ECU i  perioden 
1984-1988)  : 
Område Fællesskabsbudget 
Afsnit A 5.5 
Afsnit B 0,2 
Afsnit C 4.0 
Personale  og administration 2.4 
I ALT 12.1 
Rådet opfordres  til at tage retningslinjerne  i dette dokument 
til efterretning  med henblik  på drøftelse af Kommissionens  for­
slag til FFC-program  i det nukleare område),  til aktioner  med 
omkostningsdeling inden  for sikkerheden  i fissionsreaktorer 
og til aktioner  med omkostningsdeling inden  for nedlukning  af 
nukleare  anlæg, 

OVERSIGT  OVER OG OPDELING  AF HANDLINGSPROGRAMMET  FOR 
FORSKNING  VEDRØRENDE  UDVIKLING  AF NUKLEAR  FISSIONSENERGI 
(Alle tal for omkostninger er foreløbige og  vejledende) 
Delpro-  Fissionsreaktorers 
gram 1 j-rkkerhed 
l.A Sikkerheden i 
letvandsreak­
torer 
l.B Sikkerheden i 
hurtige  forme-
ringsreaktorer Afsnit 
I.A.2.1. 
I.A.2.2. 
I.A.2.3. 
I.A.2.4, 
I.A.2.5. 
I.A.2.6. 
I.A.2.7. 
l.B.2.1. 
l.B.2.2. 
l.B.2.3. Aktivitet 
Pålidelighed og  risikovur­
dering 
Menneskelige  faktorer  og 
menneske-maskine-vekslin­
ger 
Komponenters og systemers 
integritet 
Undersøgelse af  reaktor­
kernens  og kølesystemets 
unormale opførsel 
(T<1200°C) 
Reaktorkernens  og køle­
systemets  opførsel under 
forhold  som ved  alvorlige 
uheld (T>1200°C) 
Fænomener i den ydre  reak­
torindeslutning  under  for­
hold som ved  alvorlige  u-
held 
Spredning  af fissionspro-
dukter i atmosfæren 
Instrumentering,  kontrol 
og beskyttelse 
Komponenters og  konstruk­
tioners  integritet 
Reaktorkernen  og kølesy­
stemer under unormale  for­
hold Direkte  ak­
tion 
mio ECU 
1983-værdi 
16.7 
19.6 
43.1 
13.4 
10 
10 Aktioner  med omkost­
ningsdeling 
mio ECU 
1983-værdi nuværdi 
1.9 
3.9 
5.2 
3-9 
12.0 
14.9 
7.1 
3,2 
7.2 
6.1 Bemærk­
ninger 

Delpro­ Fissionsreaktorers Afsnit Aktivitet Direkte ak­ Aktioner  med otnkost-  Bo-.r/.erk-
gram 1 sikkerhed tion ningsdeling ninger 
mio ECU mio ECU 
1983-værdi 1983-værdi nuværdi 
l.B.2.4. Analyse  af alvorlige 63.9 11.3 
uheld 1 
l.B.2.5. Strukturers  integri­ 15.5 1 l.'l 
tet under dynamisk 
belastning 
l.B.2.6. Ydre indeslutning  un­ — 3.2 
der uheldsforhold 
Sub-total Sub-total Sub-total 
192.2 68 81.3 
l.C. Implemente­ l.C.l. Koordinering  af sikker- 3-3 4.2 
ring af Rådets hedsforskningen  vedrø­
resolution  af rende LWR og  LMFBR. 
22.7-1975  om Undersøgelser af  meto­
teknologiske dologier,  koder og nor­
problemer  i mer 
forbindelse 
med nuklear 
sikkerhed 
I ALT 192.2 71.3 85.5 

Delpro­
gram 2 Nukleart  brændsel 
og aktinideforsk-
ning Afsnit Aktivitet Direkte  ak­
tion 
mio ECU 
1983-værdi Aktioner  med omkost­
ningsdeling 
mio ECU 
1983-værdi nuværdi Bemærk­
ninger 
2.2.1. Grænser for driftsmæssig 
udnyttelse  af nukleare 
materialer 17.4 
2.2.2. Aktinidekredsløbets  sik­
kerhed 28 -
2.2.3- Aktinideforskning 13.8 -
2.2.4. Opførsel under  transien-
ter 6.5 -Opførsel under  transien-
ter 
I ALT 65.7 
Delpro­
gram 3 Forvaltning  af 
radioaktivt  af­
fald 
1 
1 
i 3·1.A. Behandling, konditione­
ring og håndtering 19.6 25.5 
! 3-l.B Slutdeponering 
(under jorden) 
Slutdeponering 
(under havbunden) 21.5 
5-0 17.8 
+ pm 
2.5 
3.1.c. Optimering  af forvalt­
ningen 2.8 5-2 
1 I ALT 48.9 ^3 
+ pm 51 
+ pm 

Delpro­ Sikkerhedskontrol Afsnit Aktivitet Direkte ak­ Aktioner  med omkost- j Bemærk­
gram 4 og forvaltning  af 
fissile  materialer tion 
mio ECU 
1983-værdi ningsdeling 
mio 
1983-værdi ECU 
nuværdi ninger 
4.2.1. Metoder  og instru­
menter 30.8 ! 
4.2.2. Behandling,  trans­
mission og evalue­
ring af data fra sikker 
hedskontrollen -6.1 
4.2.3. Integration  af kontrol­
aktiviteter 8.5 — 
I ALT 45.4 -
Delpro­ Nedlukning  af 
gram 5 nukleare  anlæg 
5-2.1. F&U-projekter - 6.2 
5.2.2. Retningslinjer -0.2 
5-2.3. Afprøvning  af nye 
teknikker 4.6 
I ALT 11 + 12 

BIDRAG FRA HANDLINGSPROGRAMMET  FOR FORSKNING  VEDRØRENDE  UDVIKLING 
AF NUKLEAR  FISSIONSENERGI (1984-1987) 
TIL EMNEOMRÅDERNE  I RAMMEPROGRAMMET FOR  VIDENSKAB  OG TEKNIK 1984-1987 
1 Emneområde  4. Bedre forvalt­
ning af energiressourcer. 
Videnskabeligt  og teknisk 
emne 4.1. Udvikling  af nu­Emneområde  6. Forbedring  af leve- og arbejds­
vilkår I ALT Emneområde  4. Bedre forvalt­
ning af energiressourcer. 
Videnskabeligt  og teknisk 
emne 4.1. Udvikling  af nu­ Videnskabeligt  og Videnskabeligt  og tek-
klear fis sionsenergi  (sær- teknisk emne 6.1. ,nisk emne 6.2. Miljøbe­
j lig sikkerhedsaspekterne). Forbedring  af sikker­
heden og sundheds­
beskyttelse skyttelse  og forurenings­
bekæmpelse 
mio ECU 
Delprogram  1. * 
Fissionsreaktorers 
sikkerhed 74% 195.5 mio ECU 13% 34 mio ECU *t 
13% 3^ mio ECU 263. 5 
Delprogram  2. 
Nukleart  brændsel 
og aktinideforskning 100% 65.7 mio ECU 65. 7 
Delprogram  3« 
Forvaltning  af radioak­
tivt affald 70% 63.9 mio ECU 15% 14 mio ECU 15% 14 mio ECU 91. 9 
Delprogram  4. 
Sikkerhedskontrol  og 
forvaltning  af fissile 
materialer 100% 45.4 mio ECU 45. 4 
program 5• 
j-^ealukning  af nukleare 
i anlæg 100% 11 mio ECU 11 
I ALT 381.5 mio ECU 48 mio ECU 48 mio ECU 477. 5 
NB: l) Alle tal er omtrentlige  og anført i 1983-værdi, 
2) Delprogram  1, fissionsreaktorers sikkerhed,  yder et symbolsk  bidrag til  emneområdet  "fremme  af 
industriens  konkurrenceevne". 

Udtalelse  fra EURATOM's  videnskabelige  og tekniske 
udvalg om Kommissionens  forslag  til programmet 
1984-1987  for Det fælles  Forskningscenter  (den nukleare 
del) og om programmet  med omkostningsdeling  vedrø­
rende reaktorsikkerhed  1984-1987, 
Det videnskabelige  og tekniske Udvalg  har på mødet den 20. maj 1983 
gennemgået de  meddelelser  om ovennævnte program, som Kommissionen 
vil forelægge Rådet. 
Udvalget drøftede  allerede  på sit foregående møde den 18.  april 1983 
Kommissionens  forslag  vedrørende  rammeprogrammet  for Det europæiske 
Fællesskabs  videnskabelige  og tekniske  aktiviteter  inden for 
forskning,  udvikling  og demonstration  (FU&D)  for perioden 
1984-1987  (dok. K0M(82)  865 endelig  udg.). På samme møde havde 
udvalget  drøftet  retningslinjerne  for de foreslåede  aktioner  på 
området udvikling  af nuklear  fissionsenergi  således som  beskrevet 
i dokument  XII/316/83  "Forslag  til et handlingsprogram  1984-1987 
for udvikling  af nuklear  fissionsenergi". 
På mødet den 20. maj 1983 drøftede  udvalget  programmet  for FFC 
og aktionen  med omkostningsdeling  vedrørende  reaktorsikkerhed 
på baggrund af Kommissionens foreslåede program for  1984-1987 
for udvikling  af nuklear  fissionsenergi.  Udvalget  så med 
glæde dette samlede  overblik  over Fællesskabets  FU&D-aktiviteter 
på området  nuklear  fissionsenergi. 
Udvalget beskæftigede sig  navnlig  med programmet  for nuklear 
sikkerhed,  som omfatter  både direkte aktion  og aktion med omkost­
ningsdeling  og endvidere  med de  aktioner,  som kun udgør den 
nukleare  del af det foreslåede program for FFC. 

- 2 -
Almindelige1 betragtninger 
1. Udvalget understregede over  for Kommissionen nødvendigheden 
af at bevare  °leksibilitet i  formuleringen  og udførelsen af 
programmet.  Udvalget  tog imidlertid  til efterretning,  at det 
ikke vil være  muligt  at finansiere  et stort nyt initiativ 
såsom bygningen af en  stor maskine med de nuværende  ressourcer, 
og at et sådant  initiativ  ville kræve nye  bevillinger.  Den 
fleksibilitet,  som eksisterer  i øjeblikket, vil kun være 
tilstrækkeligt  til at finansiere  nye projekter  af en størrel­
sesorden  på 10-15 mio ECU. 
2. Med ehnblik  på at øge  fleksibiliteten  understreger udvalget 
nødvendigheden af at få  klare  linjer  for ledelsesansvaret. 
3. Udvalget erkender,  at programmer  af denne målestok af  natur 
er evolutionære, og i den  henstilling,  som følger, søges 
Kommissionen rådgivet i  lyset af denne betragtning. 
4.. Udvalget  ønsker at  blive knyttet til  og engageret  i denne 
udviklingsproces,  og det  anmoder  især om at få sådanne 
oplysninger,  som kan  give udvalget  en fuldstændig  historisk 
baggrund. 
5. Udvalget  bemærker med glæde den øgede  mulighed  for aktioner 
med omkostningsinddeling  i det følgende program,  idet det 
erkender  den multiplikatoreffekt,  som gør sig gældende på 
sådanne  aktioner. 
II. Henstillinger 
Med forbehold  af de nedenfor  anførte bemærkninger godkender 
udvalget  programmets  retning  i almindelighed  og tildelingen 
af ressourcer. 
II. 1. FUSION' 
Udvalget  bemærkede, at der i det  aktuelle  program for  aktioner 
med omkostningsdeling inden  for fusion  af Kommissionen vil  blive 
'-••'t et amlet  beløb på omkring 45 mio ECU  til teknologiske 
a;» -r,ivi te ter « 

- 3 -
Udvalget  giver sin tilslutning  til behovet for  forskning  i 
fusionssikkerhed,  men mener,  at arbejdet  nu og i et anse­
ligt tidsrum  fremover bør  koncentreres  om generiske  spørgs­
mål . 
Udvalget  mener,  at dette arbejdet  bør omfatte  nogle betragt­
ninger om forvaltningen  af fusionsaffald. 
II.2. REAKTORSIKKERHED  • 
Udvalget  støttede den  forventede  nære forbindelse  mellem  aktioner 
med omkostningsdeling  og direkte  aktioner  og henledte  opmærk­
somheden  på betydningen af passende fællesskabsdeltagelse i 
projekter  uden for Fællesskabet. Udvalget  foreslog,  at der 
inden for udviklingen  af programmet  gøres en  indsats  for at 
overføre  midler  fra området  formindskelse  af virkningerne  af 
uheld til området  forebyggelse  af uheld (f.eks.  menneskelige 
faktorer,  mand-maskine-vekselvirkning,  vedligeholdelse  af 
komponenter  og systemer).  Problemet deponering af  fissionspro-
dukter samt dekontamination bør  imidlertid  analyseres  på fæl­
lesskabsniveau.  Den potentielle  anvendelse af de  store inde-
slutningsmængder, der er  til rådighed på FFC, med  henblik  på 
studium  af R^-fordeling  og -forbrænding bør undersøges. Be­
tydningen  af at  styrke  LOBI-projektet  og den  fulde udnyttelse 
af forsøgsopstillinger er  blevet  understreget. 
Udvalget  understregede betydningen af LMFBR-sikkerhed og  til­
trådte den  almindelige  udformning af det  tilsvarende  program. 
II.3. RADIOAKTIVT'  AFFALD 
VTU understreger  betydningen af  alle aktiviteter  i forbindelse 
med forvaltningen  af alfa-affald,  og som  tager  sigte både på 
at mindske  alfa-ondholdet  I affald  og på at  beskrive  det fuld­
stændigt med  henblik  på dets bortskaffelse. 

- i -
II.i. KONTROL  MED FISSILT  MATERIALE 
Udvalget  så med glæde den foreslåede  udvidelse  på dette 
område og gav især sin  tilslutning  til forslaget  om at 
oprette  et kalibreringslaboratorium  og at  tilvejebringe 
uddannelses-"  ciliteter  for kontrolinspektører og  personer 
med ansvar  l'or driften  af anlæg. 
II.5. NUKLEART  BRÆNDSEL OG  AKTINIDEFORSKNTNG 
Udvalget  bemærker sig og godkender Kommissionens  hensigt  om 
at bruge en del af  potentiellet  på Karlsruhe-instituttet 
til fordel  for programmerne  II 2, II 3 og II 4· 
Udvalget  henstiller til  Kommissionen at  genoverveje  de midler, 
der er afsat til  undersøgelsen af  avanceret  brændsel og  til 
den sikre håndtering af brændselselementer. 
III. AFSLUTTENDE  BEMÆRKNINGER 
Ovenstående er  nogle få korte bemærkninger, ^om  blev fremsat 
under en alt for  kort drøftelse, og  udvalget  vil gerne 
vende tilbage til  de enkelte  programmer  i meget nærmere 
enkeltheder,  før deres iværksættelse  indledes  endeligt. 

ENDELIG  UDTALELSE 
OMRÅDET REAKTORSIKKERHED  I HANDLINGSPROGRAMMET 
FOR FORSKNING  (1984 - 1987)  
29. møde  1 CCMGP  Reaktorsikkerhed  den 16.-17-  maj 1983 
Det 29. møde i CCMGP  Reaktorsikkerhed blev afholdt  den 16.-17.  maj 
1983. Dets primære opgave  var at  drøfte og at  fremsætte  udtalelse 
om de generelle  mål for programmet  Reaktorsikkerhed,  således  som 
disse er foreslået  i Kommissionens dokumenter  (dele af ACS-335-e 
"Forslag  til handlingsprogram  1984-1987  for udviklingen  af nukle­
ar fissionsenergi",  ACS-336-e  "FFC's  fremtidige  aktiviteter", 
som er af  relevans  for reaktorsikkerhed,  ECS-332-e  "Forslag til 
forskningsprogram  med omkostningsdeling  vedrørende  reaktorsikkerhed 
1984-1987"  og ECS-331-e  "Forslag til  et flerårigt  forskningspro­
gram for FFC 1984-1987). 
CCMG blev ved mødets  begyndelse  informeret  om, at  forslagene  var 
blevet udarbejdet  efter den strategi,  der er  omhandlet  i K0M(82)865 
endelig  udg. Denne  strategi  indebærer  at alle forskningsaktivite­
ter, som finansieres  af Kommissionen,  skal opfylde  de mål, der er 
omhandlet  i rammeprogrammet,  og skal gennemføres  enten ved di­
rekte aktion  (FFC)  eller ved aktion med omkostningsdeling  eller 
en kombination  af disse. 
Udvalget  anerkender  værdien  af Kommissionens  forslag,  som ventes 
at øge den  samlede  fordel  og at  begunstige  integreringen  af 
Fællesskabets  forskningsaktiviteter.  CCMGP støtter  den forven­
tede nære forbindelse  mellem de foreslåede  aktioner  med omkost­
ningsdeling  og de  direkte aktioner  for programmets  forskellige 
emner. 
Der var almindelig  enighed  om Kommissionens  valg af de emner, 
som skal gennemføres,  og seks delegationer  gav støtte  til den 
almindelige  ligevægt mellem  de direkte aktioner  (FFC) og ak­
tioner med omkostningsdeling,  samtidig  med at de  understregede, 
at en yderligere  undersøgelse  af enkeltheder  vil være nødven­
dig. Den nederlandske  delegation  kræver  yderligere oplysninger 
og mere høring,  inden den tager stilling.  Den tyske delegation 
ønskede at lægge mere vægt pa at  opnå samarbejde mellem  medlems­
staterne  gennem  en samordnet  aktion  ud over aktionen  med omkost­
ningsdeling  og ønskede  tillige  fortsat  at tage forbehold  med 
hensyn til budgettet  for aktionen  med omkostningsdeling  og af­
veje mellem denne  aktion  og programmet for  direkte aktion. 
Den franske delegation  gav kvalificeret  godkendelse,  idet en 
ændring,  hvis der anmodes  om en  sådan i budgettet  for omkost­
ningsdeling,  bør foretages  på grundlag  af prioriteter  i for­
bindelse  med de  aktiviteter,  hvor FFC's kompetance vil  kunne 
øge værdien  af fællesskabsarbejde. 
Drøftelsen  af programmet  var opdelt i fire hovedpunkter,  nemlig 
forebyggelse  af uheld og uheldsanalyse  for henholdsvis  LWR og 
LMFBR. 

- 2 -
Vedrørende  forebyggelse  af uheld ved letvandsreaktorer  var 
udvalget enig  i arbejdet  på områderne  risiko-  og pålideligheds-
vurdering  samt komponenters og systemers  integritet.  Nogle  dele­
gationer  var stemt for et  mere direkte  engagement  for FFC på 
området menneskelige  faktorer.  Andre understregede  vigtigheden  af 
at forstærke Kommissionens  indsats  i udviklingen  af PRA-metodolo-
gier. Udvalget  tog til efterretning,  at Kommissionen har påbegyndt 
en undersøgelse af gennemførligheden og værdien af et  eventuelt 
program for et  rae.lemstort vibrationsbord til seismisk forskning 
Det blev underst  get, at FFC som led i  denne undersøgelse bør 
indsamle  dato oin lignende  anlæg og  dermed  forbundne  forsknings­
programmer,  herunder sådanne  uden for Fællesskabet. 
Vedrørende  uheldsanalyse  for letvandsreaktorer  var dette omrade 
i Kommissionens  fremstillinger  af bekvemmelighedshensyn  opdelt  i 
tre afsnit: 
_ reaktorkernefænomener, som  ikke overstiger  1200 C 
_ reaktorkernefænomener, som  overstiger  1200 C 
- ydre indeslutning  og fissionsprodukters  opførsel under  alvorlige 
uheldsforhold. 
1) Der er et  almindeligt  ønske om at øge  fordelene  ved LOBI mest 
muligt for Fællesskabet, og man støtter den foreslåede  perso­
naleforøgelse. Den  tilknyttede  aktivitet  vedrørende kodevurde-
ring blev støttet, og man  understregede  nødvendigheden af en 
god koordination  af denne  aktivitet  med andre  gruppeaktivite­
ter, der beskæftiger sig med koder  (CSNl).  Nødvendigheden af at 
integrere  på rette område i den  internationale  ramme for akti­
viteter,  herunder især  aktiviteterne  i medlemsstaterne  (f.eks. 
BETHSY),  blev understreget.  Med dette for øje var der tilbøje­
lighed til at støtte en  kombination  af de  forskellige  rådgi­
vende grupper (LOBI, gruppe A) . 
2) Det foreslåede FFC-program for  analyse  af alvorlige  uheld,  som 
udtrykkeligt  er integreret  med de foreslåede  aktioner  med om­
kostningsdeling, blev almindeligt betragtet  som en ønskelig 
måde, hvorpå man kan bevæge sig i  retning  af et fællesskabs-
syn på fænomenologien i  alvorlige  LWR-uheld.  Man erkendte 
imidlertid  -en mulig konflikt  mellem  personalebehovet  til denne 
aktion og kodevurderingen  under pkt. .1)  ovenfor.  Udvalget 
ønsker at  afbalancere personalet  mellem  disse to programområ­
der i den  hensigt  at forstærke  arbejdet  med kodevurdering 
vedrørende  termohydrauliske apsekter. 
3) Aktioner  med omkostningsdeling  vedrørende  eksterne  gassky-
eksplosioner  bør videreføres  til den nødvendige  afslutning  af 
igangværende  arbejde.  Det anses for formålstjenligt at 
begynde  den første  aktion  med omkostningsdeling  pa de to 
vigtige  områder, hydrogenfænomener og  fissionsprodukters 
opførsel i  indeslutningen. 
Med henblik  på iværksættelsen af  aktioner  med omkostningsde­
ling vedrørende hydrogenfænomener og  fissionsprodukters 
°Pførsel i  indeslutningen  bør FFC,  til at begynde  med på beske­
dent niveau, erhverve  sig kompetence  pa disse to områder. 
Emnet spredning  i atmosfæren af  fissionsprodukter  er et sær­
lig egnet område for fællesskabsarbejdet. 

- 3 -
Vedrørende  forebyggelse  af uheld for LMFBR er der i  udvalget 
almindelig  enighed  om aktiviteter  med omkostningsdeling  pa 
området  instrumenter,  overvågning og  beskyttelse.  Der bør 
være et  bidrag  fra FFC  til disse  undersøgelser.  Udvalget 
foreslog,  idet det i  almindelighed  støttede  aktiviteterne  ved* 
rørende  komponenters  og systemers  integritet,  at disse  akti­
viteter  bør koncentreres  om opstillingen  af generelt  anven­
delige modeller. 
Udvalget  godkendte  de overordnede  mål for det  arbejde,  der er 
foreslået  under  punktet uheldsanalyse  for LMFBR. 
Udvalget erkendte,  at det  arbejde  vedrørende  natriumkogning, 
som udføres af FFC, trænger  til en nyorientering senest  ved 
udgangen  af 1984, og at  udvalget eventuelt  skal fremsætte 
henstillinger  vedrørende en sådan  nyorientering. 
Udvalget  tog  til efterretning,  at kerneinterne  forsøg vedrø­
rende brændsels opførsel  befinder  sig i planlægningsfasen, og 
at der i det foreslåede  budget  kun er  optaget nogle  få af­
prøvninger . 
På området  analyse  af alvorlige  uheld tillægger  udvalget 
udnyttelsen  af eksisterende  anlæg  prioritet-og  erklærede sig 
enig i, at det  eksisterende  program  bør afsluttes  på rette 
omrade,  før nye  aktiviteter  påbegyndes. Man gav stærk støtte 
til arbejdet  vedrørende  strukturers  integritet  under  dynamisk 
belastning.  Beregningsværktøjer, der er  udarbejdet,  eller som er 
under udarbejdelse,  bør bevares.