KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 29.03.1995 
KOM(95) 108 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
SVIG I FORBINDELSE MED FORSENDELSESPROCEDUREN, FORUDSETE 
LØSNINGER OG FREMTIDSPERSPEKTIVER 
1. INDLEDNING 
Ved denne meddelelse informeres Rådet og Europa-Parlamentet om alvorlig svig i 
forbindelse med forsendelsesprocedurerne. Sådan svig, der beror på organiseret 
kriminalitet, vides at have haft en finansiel effekt på mindst 750 mio. ECU1 for 
Fællesskabet og medlemsstaterne i perioden fra 1990 og indtil nu. I dette beløb er ikke 
medregnet økonomisk skade for erhvervslivet. 
De her foreslåede foranstaltninger udgør en integrerende del af det af Kommissionen i 
1994 bebudede arbejdsprogram for en strategi til bekæmpelse af svig, som omfatter en 
særlig indsats med henblik på stramning af kontrolprocedurerne og forbedring og 
datamatisering af forsendelsesprocedurerne. 
Meddelelsen beskriver de foranstaltninger, der allerede er truffet, og de, der foreslås 
for at løse problemerne på kort sigt. Den skitserer også en langsigtet løsning med 
datamatisering af forsendelsesordningen. 
Rådet og Europa-Parlamentet anmodes om at støtte Kommissionens initiativer på 
dette område. 
2. BAGGRUND 
Den europæiske handel har i mange år benyttet forsendelsesordninger, der muliggør 
suspension af told og andre afgifter samt ikke-fiskale foranstaltninger for varer, der 
transporteres gennem mere end ét land under toldkontrol, forudsat at der stilles kaution 
som sikkerhed for betaling af told og andre afgifter i tilfælde af uregelmæssigheder. 
Anvendelsen af forsendelsesordninger i Fællesskabet er altid blevet fremmet, især fordi 
det er det eneste middel til at undgå ophobning ved grænsen. I medfør af disse 
ordninger kan den mere indgående toldkontrol, der er påkrævet i forbindelse med 
specifikke toldprocedurer, koncentreres ved bestemmelsesstedet, hvor der normalt 
foreligger flest oplysninger om forsendelsen og modtageren. 
De vigtigste forsendelsesprocedurer. der anvendes i Fællesskabet, er: fællesskabs­
forsendelse, fælles forsendelse, som er en udvidelse af fællesskabsforsendelse til 
EFTA-landene i henhold til 1987-konventionen om en fælles forsendelsesprocedure, og 
den internationale forsendelsesprocedure omhandlet i TIR-konventionen af 1975. 
Forsendelsesordningerne skal tjene til at lette samhandelen, og de er i høj grad baseret 
på almindelig tillid til, at hovedparten af virksomhederne er ærlige. De er et resultat af, 
at der er tilstræbt en balance mellem på den ene side retskafne erhvervsdrivendes behov 
for at opnå konkurrencedygtighed ved formindskelse af driftsomkostningerne og på den 
anden side behovet for beskyttelse af den interne økonomi ved en effektiv kontrol med 
internationale transaktioner. 
320 mio. ECU egne indtægter og 430 mio. ECU moms og,punktafgifter. 
Forsendelsesordningen har udviklet sig i årenes løb. Den begyndte som en intern 
fællesskabsprocedure i 1969 til kontrol af varebevægelser mellem medlemsstaterne og 
til og fra tredjelande. Den var fra første færd en foranstaltning til lettelse af 
samhandelen, da den afløste en række nationale forsendelsesprocedurer. Efter en 
indledende udvidelse til Schweiz og Østrig blev ordningen i 1987 udvidet til at omfatte 
samtlige EFTA-lande ved "konventionen om en fælles forsendelsesprocedure". Den 
kunne allerede da anses for at foregribe mange af det indre markeds fordele. Et vigtigt 
skridt, der berørte forsendelsesordningen, var fuldførelsen af det indre marked i 1993. 
Hermed grundfæstedes det princip, at alle varer, der forsendes inden for Fællesskabets 
toldområde, betragtes som fællesskabsvarer, medmindre andet er fastslået. Alle 
toldformaliteter og -kontrolforanstaltninger for sådanne varer bortfaldt derfor, og 
forsendelsesproceduren var ikke længere påkrævet for disse bevægelser. 
Geopolitiske betragtninger som følge af liberaliseringen af forbindelserne med Central-
og Østeuropa har haft stor indflydelse på udviklingen af samhandelen med landene i 
dette område. Disse lande har rettet blikket mod de muligheder, de vesteuropæiske 
lande frembyder, og i stigende grad ønsket at deltage i toldordninger, der fremmer og 
letter handelen. Der er ved at blive truffet foranstaltninger til at udvide den fælles 
forsendelsesordning til også at omfatte Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik og Den 
Slovakiske Republik. Det forventes, at de tilsluttes ordningen i midten af 1996. Andre 
østeuropæiske lande ønsker ligeledes at være med i konventionen. Indtil de tiltræder 
konventionen om fælles forsendelse, er det imidlertid kun den internationale TIR-
konventions forsendelsesprocedure, der kan benyttes for varebevægelser mellem 
Fællesskabet og disse lande. 
3. GRUNDTRÆK AF FORSENDELSESORDNINGEN 
Proceduren for fællesskabsforsendelse gør det muligt inden for Fællesskabet at 
forsende varer, der kommer fra eller skal til tredjelande, under toldkontrol med 
suspension af told og andre afgifter samt foranstaltninger, der følger af 
fællesskabspolitikker. Den er baseret på, at en person udpeges som hovedforpligtet. 
Denne persons vigtigste forpligtelser er: 
at stille kaution som sikkerhed for betaling af told og andre afgifter i tilfælde af 
uregelmæssigheder 
at frembyde varerne intakte ved bestemmelsesstedet inden for den fastsatte frist. 
Proceduren starter med frembydelse af varerne og gyldighedspåtegning af et 
forsendelsesdokument ved afgangsstedet. Afgangsstedet beholder et eksemplar af 
dokumentet til kontrol af forsendelsens overensstemmelse med forskrifterne. Varerne 
forsendes gennem Fællesskabets område ledsaget af dokumentet og skal frembydes ved 
bestemmelsesstedet inden for den fastsatte frist. Toldmyndighederne ved bestemmelses­
stedet foretager den nødvendige kontrol, anfører resultatet i dokumentet og returnerer 
et eksemplar af dokumentet til afgangsstedet. Hvis alt er i orden, færdigbehandles 
forsendelsen, og den hovedforpligtede frigøres fra sine forpligtelser. 
Hvis der begås en overtrædelse eller uregelmæssighed i forbindelse med en 
forsendelse, opkræves tolden og de øvrige afgifter. Den sikkerhed, der er stillet for 
forsendelsen, frigives først, når tolden og de øvrige afgifter er betalt. Kautionisten 
frigøres imidlertid for sine forpligtelser efter udløbet af en frist på tolv måneder fra den 
dato, hvor TI-angivelsen registreres, når afgangsmedlemsstatens toldmyndigheder ikke 
har underrettet ham om, at Tl-angivelsen ikke er blevet færdigbehandlet. 
4. VIGTIGSTE ANGREB PÅ ORDNINGEN 
4.1. Indledning 
Det er ikke nogen overdrivelse at sige, at forsendelsesordningerne, der længe har været 
en hjørnesten i toldunionen, nu er i krise. 
4.2. Problemer på det operationelle plan 
Da toldunionen er en helhed, er dens integritet en sag, der berører alle. De nationale 
administrationer er ansvarlige for kvaliteten af den administrative kontrol og 
forvaltningen af ordningen. Kvaliteten af denne kontrol er til stadighed faldet i de 
seneste år. Det har medført et stigende antal klager fra virksomhederne om uacceptable 
forsinkelser i systemet. Disse forsinkelser skyldes typisk sen tilbagesendelse af 
retureksemplaret, hvilket fører til en ophobning af ikke-færdigbehandlede dokumenter. 
Undersøgelsesprocedurer vedrørende uafsluttede forsendelser indledes ikke på et 
tilstrækkeligt tidligt stadium og gennemføres ikke med tilstrækkelig prioritet og kraft. 
Lovgivningen og de administrative bestemmelser anvendes ikke altid i medlemsstaterne 
på en sådan måde, at der sikres en god forvaltning. Konsekvensen er, at svigt i en 
given del af systemet sætter hele systemet på spil. Disse fremhævede problemer viser, 
at medlemsstaternes administrationer har prioriteret forsendelseskontrollen lavere, bl.a. 
dels fordi det har været betragtet som "andres problem", og dels fordi medlemsstaterne 
ved fuldførelsen af det indre marked ofte har haft andre prioriteter, der resulterede i en 
omfordeling af ressourcerne til skade for forsendelsesordningen. 
Virksomhederne er ansvarlige for, at varerne og dokumenterne frembydes intakte ved 
bestemmelsesstedet inden for den fastsatte frist. Når det drejer sig om følsomme varer, 
må de være særlig på vagt over for, hvilke "kunder" de handler med. Af 
konkurrencemæssige grunde er dette ikke altid tilfældet. 
Resultatet er, at disse operationelle problemer har skabt en ideel grobund for svigagtig 
virksomhed. 
4.3. Svig 
Efter at Central- og Østeuropas grænser er blevet åbnet for international handel, har 
større kriminelle netværk udset sig forsendelsesordningen til yderst lønsomme 
svigagtige aktiviteter. Svig er blevet et stort og voksende problem, der ikke alene 
medfører enorme indtægtstab, men også betydelig økonomisk skade som følge af 
uretmæssig konkurrence fra ulovlige varer og omgåelse af EF-politikker, herunder 
sundhedslovgivning. Desuden opstår der øget usikkerhed for de retskafne 
virksomheder, da de må bære følgerne af effekten af svig og ændringer i lovgivningen, 
såsom en forhøjelse af den samlede kaution for visse typer varer. 
Svig har nu også bredt sig til TIR-ordningen. Sidste år indførtes der et særligt carnet 
"tobak/alkohol, der kræver en større sikkerhedsstillelse end de normale carneter. 
Omfanget af svig i forbindelse med disse varer er imidlertid vokset i en sådan grad, at 
forsikringsselskaberne ikke længere ønsker at garantere for disse carneter, fordi 
risikoen er for stor. De nationale organisationer og Den Internationale 
Vejtransportunion, der udsteder TIR-carneterne, suspenderer derfor nu udstedelsen af 
disse særlige carneter, hvilket sætter de øvrige forsendelsesordninger under endnu 
større pres. 
4.4. Typer af svig 
De svigagtige forsendelser vedrører hovedsagelig varer, der er pålagt høje afgifter 
(f.eks. udgør told og afgifter på en enkelt containerladning af cigaretter ca. 1 mio. 
ECU) eller er meget lønsomme som følge af beskyttelsesniveauet inden for EF-
politikker, f.eks. landbrugsprodukter (kød, mælk, sukker osv.). 
Det skal bemærkes, at lovlydige virksomheder ofte misbruges af større kriminelle 
netværk, der er specialiseret i svig af denne art. Svig i forbindelse med forsendelses­
ordningen viser sig navnlig ved: 
manglende frembydelse af forsendelser ved bestemmelsesstedet, men varerne 
bringes i fri omsætning i Fællesskabet uden betaling af told og afgifter og uden 
anvendelse af de ikke-fiskale foranstaltninger, der måtte gælde for dem 
foregivelse af, at en forsendelse er blevet frembudt ved bestemmelsesstedet, i 
kraft af forfalskning af toldpåtegningen på det eksemplar, der returneres til 
afgangsstedet, ved brug af stjålne eller forfalskede toldstempler. 
Det grundlæggende problem i denne sektor er, at svig ofte først opdages på et meget 
sent tidspunkt på grund af uacceptable forsinkelser i systemet, og fordi nogle af dets 
mekanismer ikke længere er indrettet efter den nuværende situation. 
Det er imidlertid nødvendigt at gøre opmærksom på, at for de egne indtægters 
vedkommende er de beløb, som medlemsstaterne i medfør af Rådets forordning nr. 
1552/89 af 29. maj 1989 om gennemførelse af ordningen for Fællesskabernes egne 
indtægter har indberettet for tilfælde af svig eller uregelmæssigheder2, fortsat meget 
beskedne - ca. en tredjedel af beløbet for kendt svig. På grundlag af disse 
indberetninger er de inddrevne beløb også meget beskedne, selv om inddrivelsen i 
nogle tilfælde er forbundet med forsinkelser på grund af retssager. Ifølge de 
oplysninger, Kommissionen har modtaget, er der således kun taget retsskridt i 22 af de 
over 1 000 tilfælde, der er indberettet i medfør af forordning 1552/89. 
4.5. Konklusion 
I betragtning af Fællesskabets udvidelse og den yderligere udvidelse af den fælles 
forsendelsesordning til flere lande kan det ovenfor omtalte pres kun stige. Selv om de 
særlige undersøgelsesafdelinger i medlemsstaterne har gjort deres bedste, har det 
desuden vist sig umuligt at kompensere for ovennævnte svagheder. Udfordringen for 
Den Europæiske Union er, hvordan den kan genvinde autoritet over systemet, sikre en 
toldkontrol af høj kvalitet og få det indre marked til fortsat at fungere tilfredsstillende, 
uden at fordelene i form af, at handelen lettes, går tabt. 
5. TRUFNE FORANSTALTNINGER 
I 1994 blev der truffet forskellige foranstaltninger af såvel lovgivningsmæssig som 
operationel art. De omfatter: 
reviderede metoder til håndtering af listen over svig-følsomme varer, så der 
med større fleksibilitet kan træffes øjeblikkelige foranstaltninger, når det er 
nødvendigt 
bestemmelser om forhøjelse af den samlede kaution, så den dækker det samlede 
beløb for told og andre afgifter, der skal betales for en række følsomme varer 
tilpasning af transportperioden i lyset af den strækning, der skal tilbagelægges 
ved transport af varerne 
forøgelse af den af Kommissionen koordinerede indsats over for tilfælde af svig 
(styrkelse af samarbejdet mellem undersøgelsesafdelinger og flere 
undersøgelses-missioner i tredjelande) 
320 mio. ECU (egne indtægter). 
anvendelse af et forvarslingssystem til udveksling af oplysninger mellem 
afgangsstedet og bestemmelsesstedet vedrørende forsendelser af følsomme varer 
for TIR-områdets vedkommende, indførelse på internationalt plan af et særligt 
carnet "tobak/alkohol" med en større sikkerhedsstillelse end for de normale 
carneter 
styrkelse af kontakterne med IRU (Den Internationale Vejtransportunion) for at 
forbedre forvaltningen af TIR-ordningen og garantisystemet. 
6. FORUDSETE LØSNINGER OG FREMTIDSPERSPEKTIVER 
6.1. Indledning 
Ordningen fungerer på nuværende tidspunkt med ca. 18 millioner 
forsendelsesangivelser årligt og gennemsnitligt ca. 1 million uafsluttede undersøgelser 
på et hvilket som helst tidspunkt af året. Mætningspunktet er nået eller nærmer sig 
hurtigt i de fleste toldadministrationer. Det er derfor ikke rimeligt at tro, at et system, 
der nu dækker 18 lande og sandsynligvis snart 22 eller flere, fortsæt kan fungere med 
rent papirbaserede metoder. I årenes løb er der imidlertid udviklet ny teknologi og nye 
arbejdsmetoder. Kommissionen har længe været overbevist om, at datamatisering er 
den eneste løsning. Den vigtigste hindring for de tidligere forsøg har været modstanden 
i nogle af medlemsstaterne, dels af budgetmæssige årsager og dels på grund af andre 
nationale prioriteter. 
6.2. Løsning på længere sigt 
6.2.1. Datamatiseringsprojekt for forsendelse 
Kommissionens tjenestegrene har taget initiativ til en datamatisering af 
forsendelsesordningen, og efter forhandlinger mellem EU og EFTA-landene enedes 
man i september 1993 om en forundersøgelse. På grundlag af denne undersøgelse 
enedes man den 8. december 1994 om at gå videre med projektet. 
Formålet med datamatiseringen er at gøre forsendelsesproceduren mere effektiv, at 
skabe et middel til effektiv påvisning og forebyggelse af svig og at forbedre 
faciliteterne for de virksomheder, der anvender forsendelsesproceduren. 
Den foreslåede datamatisering indebærer datafangst for forsendelsen ved afgangen, 
ideelt ved direkte forbindelser med virksomhederne, og overførsel af disse oplysninger, 
over et internationalt net og tilkoblet de nationale edb-systemer i hver ende, til et 
bestemmelsessted i et andet land. Kontrollen udføres på grundlag af den elektroniske 
medjdelelse, og kontrolresultaterne returnes ad samme vej til afgangsstedet, hvormed 
det ikke længere bliver nødvendigt at returnere et papireksemplar af 
forsendelsesdokumentet. Anvendelsen af meddelelser til kommunikation mellem 
toldstederne vil sikre integriteten af afgangsoplysningerne og resultaterne af kontrollen 
ved bestemmelsesstedet og dermed løse problemet med ændring af oplysninger og brug 
af falske stempler. Systemet vil omfatte undersøgelsesprocedurer for forsendelser, der 
ikke er afsluttet inden for den fastsatte frist. Med datamatiseringen vil 
toldmyndighederne kunne opdage svig på et meget tidligt stadium og således være i 
stand til at træffe passende modforholdsregler. Det datamatiserede system vil også blive 
anvendt til en bedre forvaltning af systemet for sikkerhedsstillelse. Oprettelsen af 
databaser for forsendelsers bevægelser vil gøre det muligt at anvende 
risikoanalysemetoder for bestemte forsendelser. 
På grund af et sådant systems kompleksitet kan indførelsen først forventes afsluttet i 
begyndelsen af 1998. 
Det forekommer desuden klart, at det ud over datamatiseringen vil være nødvendigt at 
øge antallet af fysiske kontroller ved bestemmelsesstederne for at forhindre svig baseret 
på ombytning af varer undervejs. 
6.2.2. Costbenefit-analyse 
En foreløbig costbenefit-analyse viser, at nettodriftsomkostningerne for en femårig 
periode begyndende i 1995 vil være ca. 8 mio. ECU. Over en syvårig periode vil der 
blive tale om en nettodriftsgevinst på ca. 17,5 mio. ECU. 
Det vil kræve investeringer at indføre et datamatiseret forsendelsessystem. De nationale 
investeringsudgifter (eksklusive driftsudgifter) beløber sig til 13 mio. ECU over fem 
år. På EF-niveau kræves der yderligere 9,5 mio. ECU til finansiering af de centrale 
investeringer. 
Disse beløb må imidlertid ses i lyset af datamatiseringens sandsynlige effekt for svig. 
En beregning baseret på et konservativt skøn viser en gevinst på ca. 1 200 mio. ECU 
over fem år. Der kan forventes et yderligere, men ikke kvantificerbart udbytte som 
følge af den øgede beskyttelse for de handelssektorer, der i øjeblikket undermineres af 
svig, og de strategiske fordele, der vil være forbundet med et internationalt toldnet. 
6.3. Løsninger på kort sigt 
6.3.1. Indledning 
Kommissionens mål er at skabe en fuldstændig løsning til afhjælpning af manglerne 
ved forsendelsesordningen i kraft af gennemførelsen af datamatiseringsprojektet. 
Systemet vil imidlertid tidligst kunne anvendes fuldt ud i 1998. Indtil da må samtlige 
parter nødvendigvis bevare det papirbaserede forsendelsessystem. Svaghederne ved det 
nuværende system er imidlertid uacceptable i den mellemliggende treårsperiode, og der 
må indføres ændringer på kort sigt for at forbedre kontrollen samtidig med, at handelen 
så vidt muligt fortsat lettes i passende udstrækning. 
6.3.2. Foreslåede foranstaltninger 
De væsentligste foreslåede foranstaltninger fordeler sig på to hovedkategorier og 
omfatter: 
Forbedring og styrkelse af bestemmelserne om forsendelse: 
Indførelse af den nødvendige fleksibilitet med henblik på i hele Unionen at 
forbyde anvendelse af samlet kaution for de følsomme varer, der frembyder stor 
risiko for svig. 
Indførelse af en hurtig procedure for returnering og færdigbehandling af 
forsendelsesdokumenter vedrørende følsomme varer, eventuelt omfattende 
særlig identifikation af disse dokumenter. 
Forbud mod ændring af bestemmelsessted for følsomme varer (eller i det 
mindste kun ændring efter opfyldelse af betingelser, der gør det muligt at 
overvåge forsendelsen). 
Fastlæggelse af bindende ruter. 
Nedsættelse af de frister og etaper, der indgår i undersøgelsesproceduren. 
Forebyggelse og påvisning af svig: 
Styrkelse af den særlige gruppe, som Kommissionens enhed for bekæmpelse af 
bedrageri, UCLAF, har oprettet til i samarbejde med medlemsstaterne at træffe 
passende foranstaltninger vedrørende de operationelle rammer, der er 
nødvendige til bekæmpelse af svig i denne sektor. 
Større inddragelse af virksomhederne i indsatsen til forebyggelse af svig 
(herunder klare juridiske bestemmelser om indførelse af et fælles finansielt 
ansvar for transportørerne). 
Styrkelse af det administrative og operationelle samarbejde med Den 
Europæiske Unions nabolande. 
6.3.3. Andre betragtninger 
Det turde være klart, at før den fælles forsendelsesprocedure udvides til tredjelande, 
som anmoder derom, må de pågældende lande have indført en administrativ struktur, 
der fungerer tilstrækkeligt godt til at sikre, at systemet ikke undermineres af kriminel 
virksomhed. Dette er af afgørende betydning for Fællesskabet og også for de nye 
partnerlande, hvis økonomi kunne lide stor skade ved svig i forbindelse med 
forsendelsesprocedurerne. 
Også inden for TIR-ordningen har der været en betydelig stigning i den kriminelle 
virksomhed. Hovedparten af tilfældene vedrører tobak og alkohol. Der er derfor 
indført et særskilt carnet, for hvilket der kræves større sikkerhedsstillelse end normalt 
(TIR-carnetet "tobak/alkohol"). Dette har imidlertid vist sig ikke at være tilstrækkeligt 
for disse typer varer. Det foreslås nu at forhøje garantien til et beløb, der svarer til det 
samlede beløb for told og andre afgifter, der skal betales. For dette carnets 
vedkommende foreslås det tillige at indføre en fremskyndet undersøgelsesprocedure, en 
procedure for en feurtig tilbagesendelse af retureksemplaret og et system for udveksling 
af information om svig. 
7. KONKLUSIONER 
De ovenfor omtalte foranstaltninger er helt i overensstemmelse med Kommissionens 
strategi for bekæmpelse af svig og afspejler fuldt ud den betydning, Kommissionen 
tillægger dette initiativ, og den bekymring, Parlamentet og Rådet har givet udtryk for. 
Forsendelsesordningen frembyder mange fordele for et Fællesskab med en sådan 
økonomisk kompleksitet som vores. Det er usandsynligt, at vi kan tilbyde 
virksomhederne de fulde fordele ved et integreret indre marked uden en sådan ordning. 
Den er af afgørende betydning for det indre marked og EØS-arrangementerne. Den er 
også af vital betydning for de central- og østeuropæiske landes integration i EU- og 
EØS-handelsstrømmene. De økonomiske fordele for de europæiske handelsinteresser 
kan ikke benægtes. 
Der er intet holdbart alternativ til forsendelsesordningen. At kræve betaling af told og 
afgifter og anvende systematisk kontrol ved indpassagestedet i Fællesskabet ville 
resultere i ophobning ved de ydre grænser, specielt ved vejovergangsstederne i 
Centraleuropa, og er derfor en uantagelig og utænkelig løsning. Forsendelsordninger er 
fortsat en nødvendighed. Hvis de aktuelle ordninger er plaget af svig, langsomme, 
usikre og byrdefylde, vil systemet imidlertid miste sin troværdighed. Der er derfor 
intet andet valg end nu at blive enige om hurtige og effektive ændringer. 
10 
Det nuværende system nærmer sig afslutningen på sin operationelle levetid, og 
datamatisering frembyder store fordele. Specielt er det den eneste troværdige 
beskyttelse mod svig og misbrug. Omkostningerne ved datamatiseringen af 
forsendelsessystemet vil i vid udstrækning blive opvejet af besparelserne. Beskedne 
udgifter på EU-budgettet vil desuden sikre betydelige fordele for erhvervslivet og 
indtægterne. 
Interimsforanstaltninger er imidlertid nødvendige for at stive systemet af, indtil de nye 
ordninger gennemføres. Med en hurtig og fuldstændig implementering vil dette være 
tilstrækkeligt til at holde handelen i gang og samtidig sikre en tilfredsstillende kontrol. 
Da disse initiativer er af stor betydning for Fællesskabet og medlemsstaterne, anmodes 
Rådet og Parlamentet om at støtte de af Kommissionen forudsete løsninger og de 
anførte fremtidsperspektiver. 
11 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 108 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 02 
Katalognummer : CB-CO-95-121-DA-C 
ISBN 92-77-87059-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers OfGcielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg