1.Indledning

Det er en stor udfordring for Europa, at borgerne eksponeres for store mængder desinformation, herunder vildledende eller direkte falsk information.

Vores åbne, demokratiske samfund er afhængige af offentlig debat, der giver velinformerede borgere mulighed for at udtrykke deres holdninger i en fri og retfærdig politisk proces. Medierne har traditionelt spillet en vigtig rolle som vagthund over for de offentlige myndigheder, som de er med til at holde ansvarlige, og som leverandør af information, der gør det muligt for borgerne at danne sig deres egen mening om samfundsspørgsmål og aktivt og effektivt deltage i demokratiet. I Europa er de traditionelle medier underlagt en bred vifte af regler om upartiskhed, pluralisme, kulturel mangfoldighed, skadeligt indhold, reklame og sponsoreret indhold. I Den Europæiske Union hviler demokratiet på eksistensen af frie og uafhængige medier.

Internettet har ikke blot øget mængden og variationen af nyheder, der er tilgængelige for borgerne, enormt, det har også markant ændret den måde, borgerne tilgår og involverer sig i nyheder på. Især for den yngre generation er onlinemedierne nu blevet den primære informationskilde. Den lette adgang til forskellig information af god kvalitet kan medføre større deltagelse i den demokratiske proces og gøre den mere inkluderende.

Nye teknologier kan dog også, navnlig via de sociale medier, bruges til at udbrede desinformation i stor skala og med en hidtil uset hastighed og målrettethed og dermed skabe personlige informationssfærer, hvor den hurtige informationsspredning betyder, at desinformationskampagner hurtigt vokser sig store.

Desinformation undergraver tilliden til institutioner såvel som til digitale og traditionelle medier og skader demokratiet ved at hæmme borgernes evne til at træffe informerede beslutninger. Desinformation støtter også ofte radikale og ekstremistiske idéer og aktiviteter. Det svækker ytringsfriheden, som er en grundlæggende rettighed, der er indarbejdet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (i det følgende benævnt "chartret") . Ytringsfriheden omfatter respekt for mediefrihed og mediernes pluralisme såvel som borgernes ret til at have en mening og til at "modtage eller meddele oplysninger eller tanker uden indblanding fra offentlig myndighed og uden hensyn til landegrænser".

De statslige aktørers primære forpligtelse i relation til ytringsfrihed og mediefrihed er at afstå fra indblanding og censur og sikre et miljø, der er gunstigt for en inklusiv og pluralistisk offentlig debat. Generelt er lovligt indhold, om end det angiveligt er skadeligt, beskyttet af ytringsfriheden og skal bekæmpes på en anderledes måde end ulovligt indhold, som det kan være berettiget at fjerne. Som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har slået fast, er dette navnlig vigtigt i forbindelse med afholdelse af valg.

Desinformationskampagner på internettet i stort omfang bruges i vid udstrækning af en række indenlandske og udenlandske aktører til at så mistillid og skabe spændinger i samfundet, hvilket potentielt kan have alvorlige konsekvenser for vores sikkerhed. Desuden kan desinformationskampagner, der føres af tredjelande, udgøre en del af de nye hybride trusler mod den interne sikkerhed, herunder i forbindelse med afholdelse af valg, og særligt i kombination med cyberangreb. F.eks. identificeres informationskrigsførelse eksplicit i den russiske militærdoktrin som et af militærets primære indsatsområder.

Spredningen af desinformation påvirker også den politiske beslutningsproces, fordi den forvrænger den offentlige mening. Både indenlandske og udenlandske aktører kan bruge desinformation til at manipulere politik og den samfundsmæssige debat og adfærd på områder som klimaforandringer, migration, sikkerhed, sundhed og økonomi. Desinformation kan også mindske tilliden til forskning og empirisk evidens.

I 2014 placerede Det Verdensøkonomiske Forum hurtig spredning af misinformation på internettet på top 10-listen over tendenser i de moderne samfund . I 2016 var de sociale mediers RSS-feed og søgemaskiner samlet set hovedkilden til onlinenyheder for 57 % af brugerne i EU . For de unges vedkommende angiver en tredjedel af de 18-24-årige, at de sociale medier er deres primære nyhedskilde . 80 % af europæerne er stødt på informationer, som de mener, var falske eller vildledende adskillige gange på en måned eller mere. 85 % af respondenterne mener, at falske nyheder er et problem i deres land .

De onlineplatforme, der distribuerer indhold, navnlig de sociale medier, videodelingstjenester og søgemaskiner, spiller en vigtig rolle i spredningen og forstærkningen af desinformation på internettet. Disse platforme har indtil nu ikke sat tilstrækkeligt hårdt ind over for dette problem og har ikke kunnet tage hånd om den udfordring, som desinformation og manipulerende brug af platformenes infrastruktur udgør. Nogle af disse platforme har truffet begrænsede foranstaltninger til at bremse spredningen af desinformation, men kun i få lande og kun med konsekvenser for få brugere. Derudover hersker der alvorlig tvivl om, hvorvidt platformene i tilstrækkelig grad beskytter deres brugere mod tredjeparts uautoriserede brug af deres personoplysninger. Et eksempel herpå er de seneste afsløringer af, hvordan millioner af europæiske brugeres personoplysninger er trukket ud af Facebook og udnyttet af Cambridge Analytica i en valgkontekst. Sagen undersøges nu af datatilsynsmyndighederne.

Stigningen i desinformation og truslens alvor har resulteret i en voksende bevidsthed og bekymring i civilsamfundet, såvel i EU-medlemsstaterne som internationalt. I marts 2015 opfordrede Det Europæiske Råd den højtstående repræsentant til at udarbejde en handlingsplan for, hvordan Ruslands igangværende desinformationskampagner kunne imødegås, hvilket resulterede i oprettelsen af East StratCom-taskforcen, der i overensstemmelse med planen har været fuldt operativ siden september 2015. I juni 2017 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning, hvori den opfordrede Kommissionen til "at foretage en dybtgående analyse af den aktuelle situation og de retlige rammer vedrørende falske nyheder og undersøge muligheden for et lovgivningsmæssigt indgreb for at begrænse formidlingen og udbredelsen af fejlagtigt indhold". I marts 2018 erklærede Det Europæiske Råd, at "sociale netværk og digitale platforme skal garantere en gennemsigtig praksis og fuld beskyttelse af borgeres privatliv og personoplysninger". I den fælles erklæring om ytringsfrihed og falske nyheder, desinformation og propaganda, der blev vedtaget i 2017 af særlige rapportører udpeget af internationale organisationer, fastslås det, at de internationale menneskerettighedsstandarder i mere målrettet grad skal anvendes på dette fænomen.

Adskillige medlemsstater er i øjeblikket i gang med at undersøge muligheden for at træffe foranstaltninger, der kan støtte valgprocessers integritet og beskytte denne mod desinformation og sikre, at der er åbenhed om politisk reklame på internettet.

Det står imidlertid klart, at mens beskyttelse af valgprocessen primært ligger inden for medlemsstaternes kompetence, gør den grænseoverskridende dimension af fænomenet desinformation det nødvendigt at anvende en europæisk tilgang for at sikre en effektiv og koordineret indsats og for at beskytte EU, dets borgere, dets politik og dets institutioner.

Denne meddelelse er udarbejdet under hensyntagen til de omfattende høringer, der er foretaget blandt borgere og andre interesseparter. I slutningen af 2017 nedsatte Kommissionen en ekspertgruppe på højt niveau med henblik på rådgivning om dette område. Gruppen fremlagde sin rapport den 12. marts 2018. Kommissionen iværksatte også en bred offentlig høringsproces bestående af onlinespørgeskemaer, der blev besvaret af 2 986 respondenter, strukturerede dialoger med relevante interesseparter og en Eurobarometerundersøgelse, der dækkede alle 28 medlemsstater.

Meddelelsen beskriver Kommissionens holdninger til de udfordringer, der er forbundet med desinformation på internettet, og fastsætter de overordnede principper og målsætninger, der bør ligge til grund for tiltag vedrørende offentlig oplysning om og bekæmpelse af desinformation, samt de specifikke foranstaltninger, som Kommissionen har til hensigt at træffe i den henseende.