-4, ,, a^it 
it it 
it it 
it it 
it frit KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 25.03.1997 
KOM(97) 130 endelig udg. 
97/0116 (CNS) 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om finansielle bidrag fra Fællesskabet til 
Den Internationale Fond for Irland 
Den Internationale Fond for Irland 
h, < 
•V if Evalueringsrapport udarbejdet i henhold til 
Rådets forordning (EF) nr. 2687/94 
W¥ 1-r. k 
I», ti^s.,'*< 
1 > ? i • (forelagt af Kommissionen) 
W' *, 

BEGRUNDELSE 
Den Internationale Fond for Irland blev oprettet i 1986 med det formål at bidrage til 
arbejdet i henhold til artikel 10, stk. a, i den engelsk-irske aftale af 15. november 1985, 
hvori det fastsættes, "at de to regeringer skal fremme den økonomiske og sociale 
udvikling i de områder i begge dele af Irland, som har været hårdest ramt af 
konsekvenserne af de seneste års ustabile forhold, og at de skal undersøge mulighederne 
for at sikre international støtte til dette arbejde ". 
Formålet med Fonden er at øge de økonomiske og sociale fremskridt og at fremme 
kontakten, dialogen og forsoningen mellem nationalister og unionister i hele Irland. 
I erkendelse af at der var et sammenf!ild mellem Fondens formål og EF's egne mål, 
ønskede EF at støtte initiativet i praksis. Fra 1989 til 1995 skete dette i form af et årligt 
bidrag på 15 mio ECU, som var opført i budgettet, og som blev gennemført af 
Kommissionen. 
Siden begyndelsen af 1989 har Kommissionen deltaget som observatør i bestyrelsens 
møder, og den har således været i stand til at følge arbejdets forløb i Fonden. 
Kommissionen har hele tiden understreget, at Fællesskabets bidrag først og fremmest 
skulle anvendes til projekter på tværs af de to befolkningsgrupper og herigennem være 
med til at fremme dialogen og forsoningen, og at det skulle have en reel supplerende 
virkning i de pågældende områder, dvs. at det ikke måtte anvendes som erstatning for 
andre offentlige eller private midler. 
Fonden er et praktisk eksempel på et positivt engelsk-irsk samarbejde om at fremme 
forsoningen mellem de to befolkningsgrupper og styrke den økonomiske og sociale 
udvikling. 
Fonden har, siden den blev grundlagt, støttet ca. 3 500 projekter til fordel for begge 
befolkningsgrupper. 
Den fælles erklæring, som den irske premierminister Albert Reynolds og den britiske 
premierminister John Major afgav den 14. december 1993, har pustet nyt liv i 
fredsprocessen. Kommissionen hilste dette initiativ velkomment i en erklæring af 
16. december 1993 og understregede, at freden var forbundet med mange sociale og 
økonomiske fordele for området, de berørte medlemsstater og Den Europæiske Union 
som helhed, og den gav udtryk for, at den ønskede at yde praktisk støtte til 
fredsprocessen. 
Den fælles erklæring blev ligeledes hilst velkommen i en erklæring fra Rådet (almindelige 
anliggender) af 20. december 1993. 
Den 31. oktober 1994 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 2687/94 om finansielle bidrag fra 
Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland i 1995, 1996 og 1997.1 disse tre år er 
der i forbindelse med den årlige budgetprocedure blevet afsat 20 mio ECU. 
I overensstemmelse med artikel 3 i denne forordning er der en gang om året blevet 
udarbejdet en redegørelse for Fondens aktiviteter og en liste over de projekter, der har 
modtaget støtte, samt foretaget en evaluering af støttens art og virkning, navnlig 
sammenholdt med Fondens målsætninger og de kriterier, der er fastlagt i artikel 2, stk. 1 
og 2. 
I overensstemmelse med artikel 5 i forordningen har Kommissionen udarbejdet en rapport 
til Europa-Parlamentet og Rådet med en vurdering af behovet for fortsatte bidrag efter 
1997. 
På baggrund af disse vurderinger og Kommissionens løbende tilsyn med fondens 
aktiviteter anbefales det, uanset de store midler, der ydes til hele øen Irland gennem 
Fællesskabets strukturfonde, og den store indsats, der ydes i forbindelse med det særlige 
program for fred og forsoning i Nordirland, at fortsætte de finansielle bidrag til Den 
Internationale Fond, idet det er et effektivt supplement til Fællesskabets øvrige støtte til 
fredsprocessen. 
I betragtning af at den nuværende ordning for Fællesskabets bidrag udløber 
den 31. december 1997, foreslås det, at Rådet vedtager den vedlagte forordning. 
Med henvisning til de eksisterende finansieringsmuligheder og behovet for en forbedring 
af situationen i området, som stadig er ustabil, foreslås det, at støtten begrænses til to år. 
Efter Kommissionens opfattelse bør det årlige bidrag i 1998 og 1999 fastsættes til 
17 mio ECU. Kommissionen vil senest den 1. april 1999 vurdere fondens aktiviteter og 
behovet for yderligere støtte. 
Herudover foreslås det, at bidraget skal være forbundet med følgende betingelser: 
projekter med stor betydning for forsoningen, og som gennemføres på tværs af 
befolkningsgrupperne, skal prioriteres 
det skal sikres, at bidraget har en reel supplerende virkning i de berørte områder, 
og det må derfor ikke fungere som erstatning for andre offentlige eller private 
midler. 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om finansielle bidrag fra Fællesskabet til 
Den Internationale Fond for Irland 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig 
artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommis^ ^nen1, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, og 
ud fra følgende betragtninger; 
Programmerne under Den Internationale Fond for Irland, i det følgende benævnt 
'Tonden", fremmer samarbejdet på tværs af grænserne og befolkningsgrupperne og 
medvirker dermed til at fremme dialogen og forsoningen mellem nationalister og 
unionister, 
Den Internationale Fond for Irland er et eksempel på et vellykket engelsk-irsk samarbejde 
med henblik på at fremme forsoningen mellem de to befolkningsgrupper og øge den 
økonomiske og sociale udvikling, 
der er årligt blevet bevilget 15 mio ECU over fællesskabsbudgettet fra 1989 til 1995 til 
støtte for projekter gennemført af Den Internationale Fond for Irland med en reel 
supplerende virkning for de berørte områder, 
i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2687/94 af 31. oktober 1994 om finansielle bidrag 
fra Fællesskabet til Den Internationale Fond for Irland3 blev der for 1995, 1996 og 1997 
for hvert af disse år i forbindelse med budgetproceduren afsat 20 mio ECU; 
de vurderinger, der er blevet foretaget i henhold til artikel 3 og 5 i forordning (EF) 
nr. 2687/94, har bekræftet, at Fællesskabets bidrag er blevet anvendt i overensstemmelse 
med målsætningerne for Den Internationale Fond for Irland og de kriterier, der er fastsat i 
nævnte forordnings artikel 2, stk. 1 og 2; 
forordning (EF) nr. 2687/94 anvendes indtil den 31. december 1997; 
fredsprocessen i Nordirland kræver, at fællesskabsstøtten fortsætter efter denne dato; 
Kommissionen vedtog den 28. juli 1995 en beslutning om strukturfondsstøtte til det 
særlige program for fred og forsoning i Nordirland og de irske counties i grænseområdet; 
1 EFTnr. C... 
2 Udtalelse afgivet den 
3 EFTnr. L 286 af 5.11.1994. s. 5. 
Fonden skal først og fremmest anvende fællesskabsbidraget til projekter, der er i 
overensstemmelse med de aktiviteter, der finansieres af det særlige program for fred og 
forsoning; 
denne støtte bør have form af finansielle bidrag i yderligere to år, 
inden den 1. april 1999 bør der foretages en vurdering af Fondens resultater og behovet 
for yderligere støtte; 
det anslås, at der til Fællesskabets bidrag til Den Internationale Fond for Irland i 1998 og 
1999 hvert år er brug for 17 mio ECU i løbende priser; 
støtten bør bidrage til at styrke solidariteten mellem medlemsstaterne og deres 
befolkninger; 
traktaten indeholder ikke anden hjemmel for vedtagelsen af denne forordning end 
artikel 235 -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
Der ydes for hvert af årene 1998 og 1999 et årligt bidrag til Den Internationale Fond for 
Irland, i det følgende benævnt Fonden. Bidragets størrelse fastsættes i forbindelse med den 
årlige budgetprocedure. 
Artikel 2 
Fonden skal først og fremmest benytte bidraget til projekter, der gennemføres på tværs af 
grænsen og de to befolkningsgrupper, herunder især projekter, der er i overensstemmelse 
med målsætningerne for det særlige støtteprogram for fred og forsoning. 
Bidraget skal anvendes på en sådan måde, at det får en reel supplerende virkning i de 
pågældende områder og bør derfor ikke træde i stedet for andre offentlige eller private 
midler. 
En repræsentant for Kommissionen deltager i fondsbestyrelsens møder som observatør. 
Artikel 3 
Kommissionen forvalter bidragene. 
Kommissionen forelægger senest den 1. april 1999 en beretning for budgetmyndigheden, 
der bl. a. skal omfatte: 
en redegørelse for Fondens virksomhed 
en liste over projekter, der har modtaget støtte 
en evaluering af støttens art og virkning sammenholdt med bl.a. Fondens 
målsætninger og de kriterier, der er fastsat i artikel 2, stk. 1 og 2 
et bilag indeholdende resultaterne af de undersøgelser og den kontrol, som 
Kommissionens repræsentant eller dens befuldmægtigede har gennemført. 
Artikel 4 
Det årlige bidrag udbetales i to dele på følgende måde 
a) et forskud på 80% udbetales, efter at formanden for Fondens bestyrelse har 
underskrevet Kommissionens standardkontrakt i forbindelse med støtte og har 
forpligtet sig til at anvende bidr- jet i overensstemmelse med artikel 2, og efter at 
Kommissionen har modtaget og godkendt modtagerens årsberetning om 
aktiviteterne og de reviderede regnskaber for det foregående år 
b) de resterende 20% udbetales, efter at Kommissionen har modtaget og godkendt 
modtagerens årsberetning om aktiviteterne og de reviderede regnskaber for det år, 
som fællesskabsbidraget blev ydet for. 
Artikel 5 
Inden den 1. april 1999 forelægger Kommissionen en rapport til Europa-Parlamentet og 
Rådet med en vurdering af, om det fortsat er nødvendigt at yde bidrag efter 1999. 
Artikel 6 
Denne forordning træder i kraft den 1. januar 1998. 
Den anvendes indtil den 31. december 1999 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i alle 
medlemsstater. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
BIDRAG FRA FÆLLESSKABET TIL DEN INTERNATIONALE FOND FOR 
IRLAND 
2 BUDGETPOST: B2-604 
3. RETSGRUNDLAG: Udkast til forslag til Rådets forordning på grundlag af 
artikel 235 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1. Foranstaltningens generelle formål: fremme af kontakt, dialog og forsoning mellem 
nationalister og unionister i hele Irland gennem økonomisk og social udv kling i de 
to befolkningsgrupper 
4.2. Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse/forny­
else: 1998, 1999 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE / INDTÆGTERNE 
5.1. Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2. Opdelte bevillinger 
6. UDGIFTERNES ART 
Tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private 
tilskudsydere 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1. Vejledende forfaldsplan for bevillingerne 
7.1.1. Forfaldsplan ved forslag til en ny foranstaltning 
mio ECU (i løbende priser) 
1998 1999 lait 
Forpligtelsesbevillinger 17 17 34 
Betalingsbevillinger 17 17 34 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG: Kommissionen er repræsenteret i Fondens 
bestyrelse og den endelige udbetaling af det årlige bidrag finder først sted, når 
Fondens årsberetning og reviderede regnskaber er modtaget og godkendt. 
9 SPECIFIKKE MÅL 
9.1. Ved hjælp af økonomiske og sociale fremskridt at fremme forsoningen mellem de 
to befolkningsgrupper i de områder i begge dele af Irland, der har været hårdest 
ramt af følgerne af de seneste års ustabile forhold 
9.2. Begrundelse for foranstaltningen 
I erkendelse af at Fondens målsætninger stemmer overens med dets egne mål, har 
Fællesskabet ydet støtte (15 mio ECU fra 1989 til 1994 og 20 mio ECU i årene 
1995, 1996 og 1997). Ved fortsat at yde et bidrag i yderligere to år vil 
Fællesskabet klart tilkendegive, at det støtter fredsprocessen i Nordirland, som 
befinder sig på et meget kritisk ;,imkt. 
9.3. Overvågning og evaluering af foranstaltningen 
Kommissionen vil føre ti!syn med Fondens aktiviteter gennem bestyrelsesarbejdet, 
hvor den fortsat vil være repræsenteret med en observatør. Den informeres om alle 
beslutningsforslag inden de forelægges Fondens bestyrelse. Tilsynet med de 
projekter, der modtager støtte, varetages desuden af det samme personale, som er 
ansvarligt for gennemførelsen af strukturfondspolitikken, hvorved man undgår 
overlapning. 
DEN INTERNATIONALE FOND FOR IRLAND 
Evalueringsrapport udarbejdet i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2687/94 
Indledning 11 
1. Baggrund 12 
2. Vurdering af Den Internationale Fond for Irlands arbejde 14 
2.1. Fremskaffelse af andre midler 14 
2.2. Fondens indsats med hensyn til kontakter, dialog og forsoning 14 
2.2.1. Antal grupper 15 
2.2.2. Programmernes støttemodtagere 16 
2.3. Uafhængige evalueringer af betydningen af Fonden 16 
2.3.1. KPMG-rapporten 17 
2.3.2. Det britisk-irske parlament sorgan 19 
2.4. Fordeling af Fondens midler 19 
2.5.. Fondens betydning for beskæftigelsen indtil september 1995 20 
3. Kommissionens konklusioner 20 
Bilag: Fondens årsberetninger for 1995 og 1996 
N.B.: Alle beløb er angivet i pund. sterling fot at letter sammenligningen med tallene i 
Fondens årsberetninger. 
10 
Indledning 
Den Internationale Fond for Irland er oprettet ved traktat mellem regeringerne for Det 
Forenede Kongerige og Irland, og formålet er: 
"at øge den økonomiske og sociale udvikling og at fremme kontakten, dialogen og 
forsoningen mellem nationalister og unionister i hele Irland". 
Den Internationale Fond for Irland (IFI) blev oprettet i 1987. Den støttes med bidrag fra 
Den Europæiske Union, USA, Canada, New Zealand og Australien. Det første EU-bidrag 
blev ydet i 1989, og det udgør nu det største årlige enkeltbidrag til Den Internationale 
Fonds udviklingsbudget. 
I årene 1989-1994 beløb Fællesskabets bidrag sig til 15 mio ECU om året. Med Rådets 
forordning nr. 2687/94 om finansielle bidrag fra Fællesskabet til Den Internationale Fond 
for Irland blev der skabt en grundlag for EU's fortsatte bidrag til IFI's arbejdet. Det årlige 
bidrag for 1995, 1996 og 1997 blev hævet til 20 mio ECU. 
Ifølge forordningen skal Fællesskabets bidrag "først og fremmest benyttes til projekter, 
der gennemføres på tværs af grænsen og de to befolkningsgrupper" og "bidraget skal 
betyde, at der ydes en ekstraindsats i de pågældende områder, og må derfor ikke træde i 
stedet for en anden offentlig eller privat investering"4. Kommissionen skulle desuden i 
henhold til forordningen udarbejde en årsberetning om Den Internationale Fonds 
virksomhed5, og herudover skulle den fremlægge en rapport for Europa-Parlamentet og 
Rådet med en vurdering af behovet for fortsat at yde bidrag efter 19976. 
Af tekniske grunde har man skønnet, at det vil være mest praktisk at slå de to regnskabsår 
sammen, bl.a. fordi de årsberetninger, som Fonden udarbejder (og som Kommissionen 
gennemgår i detaljer, inden de offentliggøres), indeholder omfattende oplysninger om 
projekterne og finansieringen, som der ikke er nogen grund til at gentage. Fondens 
årsberetning for 1995 er blevet offentliggjort, og 1996-beretningen offentliggøres inden 
længe. 
I nærværende rapport gennemgår Kommissionen IFF s aktiviteter og vurderer, om det 
fortsat er nødvendigt at yde bidrag. 
Afsnit 1 indeholder en gennemgang af den generelle baggrund og af Fondens måde at 
fungere på samt en bredt anlagt vurdering af, hvorvidt dens modus operandi stemmer 
overens med dens målsætninger. 
Afsnit 2 gennemgår ved hjælp af en række indikatorer IFF s aktiviteter og opregner 
resultaterne af en række uafhængige evalueringer af Fondens arbejde. 
Afsnit 3 indeholder Kommissionens konklusioner vedrørende Fondens arbejde og 
spørgsmålet om, hvorvidt Den Europæiske Union fortsat skal yde støtte. 
4 Rådets forordning (EF) nr. 2687/94, artikel 2. 
5 Rådets forordning (EF) nr. 2687/94, artikel 3. 
6 Rådets forordning (EF) nr. 2687/94, artikel 5. 
11 
Under udarbejdelsen af denne rapport har Kommissionen haft adgang til en række 
casestudies vedrørende forskellige aspekter af IFF s arbejde og flere rapporter med 
interviews med medarbejdere, kommentatorer og PR-folk fra de to befolkningsgrupper 
vedrørende IFF s betydning og de udfordringer, som den står over for i fremtiden. 
Casestudyerne og interviewene har Kommissionen gennemført på egen hånd for at lette 
udarbejdelsen af denne rapport De har haft betydning for de konklusioner, som 
Kommissionen er nået frem til vedrørende IFF s arbejde. 
1. BAGGRUND 
Fondens to målsætninger drejer sig om økonomisk og social udvikling og øget dialog og 
forsoning mellem befolkningsgrupperne i Nordirland og mellem Nordirland og Irland. 
Fonden forfølger dette mål ved hjælp af en række klart definerede delprogrammer, som 
hver især har deres egne bevillinger på IFF s budget. 
Nedenstående tabel viser, hvor store bevillinger IFI har godkendt til støtte til ca. 
630 projekter i perioden fra oktober 1994 til december 1996. 
Oplysningerne i tabellen viser, at det i forbindelse med alle programmer er vigtigt for 
Fonden at støtte befolkningsgruppernes egne initiativer, bl.a. i ugunstigt stillede områder, 
og desuden fremgår det, at der er indført nye initiativer og ordninger, f.eks. Initiativer ved 
og for befolkningsgrupperne. Program 1-5 administreres fuldt ud af de enkelte 
befolkningsgrupper, hvorimod program 6 og 7 i væsentlig grad administreres af 
befolkningsgrupperne selv. Disse programmer tegner sig for 84% af Fondens midler i den 
pågældende periode. 
Program eller initiativ Bevillinger 
i mio GBP 
1. Økonomisk genopbygning & særlige projekter ved 
befolkningsgrupperne 10 416 
2. Initiativer ved og for befolkningsgrupperne 4 874 
3. Udvikling i landdistrikter 5 401 
4. Bredere horisont 8 720 
5. Flagskibsprojekter 7 260 
6. Erhvervslivet 11299 
7. Udvikling i byområder 9 107 
8. Turisme 8 321 
9. j Videnskab & Teknologi 2 734 
lait 68 132 
Herudover findes der et Aktiveringsinitiativ for Befolkningsgrupperne, som dels er rettet 
mod den sociale udstødning blandt de dårligst stillede befolkningsgrupper, dels tager sigte 
på en række investeringsselskaber, som er oprettet i Nordirland og i de irske grevskaber i 
grænseområdet. 
At listen kun omfatter et program med den eksplicitte betegnelse Initiativer ved og for 
befolkningsgrupperne, skal ifølge Kommissionen ikke tages som udtryk for omfanget af 
Fondens aktiviteter og dens betydning for forsoning en, da det helt klart er et mål for alle 
Fondens programmer at fremme forsoningen gennem udvikling på det økonomiske og 
sociale område og ved at inddrage repræsentanter fra de adskilte befolkningsgrupper og 
yde hjælp til selvhjælp. 
12 
Det grundlæggende princip for Fondens arbejde kan groft skitseres på følgende måde: for 
at kunne fjerne fordommene er det vigtigt at øge kontakten mellem de stridende parter, 
men det er ikke i sig selv nok til at sikre, at de to befolkningsgrupper forsones og 
integreres, da det kræver, at man slutter sig sammen om fælles mål og fælles interesser. Et 
sådant samarbejde vil øge tilliden og bevirke, at de to grupper far opfattelse af at være 
ligestillede. 
Grænseoverskridende aspekter 
Kommissionen har med tilfredshed konstateret, at Fonden rent faktisk følger princippet 
om, at aktiviteter til fremme af den økonomiske udvikling, især på lokalt plan, skal 
gennemføres af organisationer, der repræsenterer begge befolkningsgrupper. 
Virkningen heraf kan især spores i offentlige organer og kontorer, både nord og syd for 
grænsen. Tidligere havde der kun i ganske få tilfælde været tale om varigt samarbejde 
mellem de offentlige myndigheder i Nordirland og Irland. Det er Kommissionens 
vurdering - som den baserer på regelmæssig kontrol på stedet - at Fonden i høj grad har 
bidraget til ât ændre denne situation, da den har været med til at udvikle netværker 
bestående af arbejdsforbindelser mellem offentligt ansatte nord og syd for grænsen i 
forbindelse med administrationen og overdragelsen af de projekter, som Fonden yder 
støtte til. Man kan næppe overvurdere betydningen af denne udvikling for øens to be­
folkningsgrupper og forbindelserne mellem de to involverede medlemsstater. 
Som eksempel på nyskabende programmer på tværs af grænsen kan nævnes: 
fælles markedsføring af irske produkter i udlandet 
fælles uddannelsesprogrammer inden for rammerne af Virksomhedsprogrammet og 
Programmet for Bredere Horisonter 
fælles markedsføring af hele Irland som en turistø 
fælles forsknings- og udviklingsprogrammer med deltagelse af universiteter fra 
både nord og syd. 
Det skal imidlertid bemærkes, at størstedelen af de projekter på tværs af grænsen, som 
Den Internationale Fond for Irland har støttet, har haft til formål at støtte samarbejde 
mellem statslige myndigheder eller erhvervsorganisationer. Hvad angår grænseover­
skridende projekter med udgangspunkt i de to trossamfund, er der til sammenligning kun 
blevet ydet støtte til et mindre antal projekter. Problemet med i praksis at finde en tilfreds­
stillende fremgangsmåde i forbindelse med grænseoverskridende projekter - navnlig ved 
længerevarende projekter - har strukturfondene også været ude for i andre dele af Europa. 
Fælles aspekter for de to befolkningsgrupper 
Selv om de nøgne tal ikke siger noget om det egentlige forsonings- og 
brobygningsarbejde, er antallet af de tværgående grupper, der er blevet oprettet som et 
direkte resultat af Fondens eksistens (jf. tabel 2.2.1), alligevel en vigtig indikator. Det er 
vigtigt for Kommissionen, at Fonden er særlig opmærksom på, at befolkningsgrupperne er 
ligeligt repræsenterede i disse grupper, og at der ikke ydes støtte, medmindre Fonden 
mener, at dette kriterium er opfyldt. 
13 
Ifølge en undersøgelse udført af nogle uafhængige konsulenter havde godt 
7 600 enkeltpersoner ved udgangen af 1996 enten direkte eller indirekte været inddraget i 
disse aktiviteter. 
Protestanterne var oprindelig tøvende i deres forhold til Fonden, da de mente, at den 
havde et entydigt politisk mål, men i løbet af 1995 ændrede de holdning. I visse områder 
er der blandt trossamfundenes ledere således i dag et ønske om at "indhente" de grupper, 
der har modtaget støtte fra Fondens programmer. Dette indebærer ofte, at der skal 
samarbejdes med grupper, der overvejende opfattes som nationalister, hvilket ifølge 
Kommissionen er et klart bevis på, at Den Internationale Fond for Irland har held med at 
gøre samarbejde på tværs af befolkningsgrupperne acceptabelt i områder, hvor det ville 
have været utænkeligt for få år siden Dette resultat må betragtes som et af Fondens 
vigtigste bidrag til forsoningsprocessen: det er lykkedes for den på tværs af 
befolkningsgrupperne at få oprettet strukturer på alle niveauer og på områder, hvor de 
offentlige myndigheder ikke længere var i stand til det. 
Ugunstigt stillede områder 
Fonden opererer ved hjælp af såkaldte programteams, der under styrelsesrådets ledelse 
sørger for, at der med henblik på programmernes gennemførelse er adgang til såvel 
ekspertise som de nødvendige administrative strukturer. Udviklingskonsulenter med base i 
de enkelte områder optræder som bindeled mellem Fonden og de lokale grupper. De er 
vigtige for lokalgrupperne, da de hjælper dem med at fremføre deres ønsker om 
finansiering og udarbejde og gennemføre deres planer, og de er således med til at styrke 
det lokale udviklingspotentiale i de dårligst stillede områder. 
Det største delprogram under Fonden er Initiativet for Ugunstigt Stillede Områder. 
Retfærdigvis bør det dog nævnes, at alle Fondens programmer er tilrettelagt således, at de 
på en eller anden måde kommer ugunstigt stillede områder til gode 
Suplerende virkning 
Som bekendt er det svært entydigt at bevise, at noget har haft en supplerende virkning. I 
visse tilfælde har Kommissionens observatør i styrelsesrådet taget forbehold med hensyn 
til nogle udgiftsforslag, da man vurderede, at det pågældende projekt snarere var et 
anliggende for de nationale myndigheder end for Fonden. 
I det store og hele har Den Internationale Fond for Irland imidlertid haft en vigtig 
løftestangs- og initiativfunktion, som har gjort det muligt for dens støttemodtagere at få 
adgang til andre finansieringsmuligheder (jf. tabellen under punkt 2.1). 
2. VURDERING AF DEN INTERNATIONALE FOND FOR IRLANDS 
ARBEJDE 
2.1. Fremskaffelse af andre midler 
Fondens muligheder for at skaffe andre midler til sine aktiviteter varierer fra program til 
program og afspejler dermed de muligheder, som Fondens støttemodtagere har for at få 
adgang til andre finansieringsmuligheder Andelen af fremmed kapital er mindre i 
14 
forbindelse med trossamfundenes programmer, da de ikke eller kun i begrænset omfang 
virker tiltrækkende for private investorer. 
Program eller initiativ 
Trossamfundenes projekter vedrørende 
økonomisk reaktivering og specialprojekter 
Initiativer ved trossamfundene 
Udvikling i landdistrikter 
Bredere horisonter 
Flagskibsprojekter 
Erhvervsvirksomhed 
Byudvikling 
Turisme 
Videnskab og teknologi 
lait IFI-
bevillinger 
mio GBP 
10 416 
4 874 
5 401 
8 720 
7 260 
11299 
9 107 
8 321 
2 734 
68 132 Anden kapital 
mio GBP 
8 866 
3 318 
8 629 
8 721 
23 889 
15 895 
25 309 
28 289 
2 876 
125 792 Andel fremmed 
kapital (1:X) 
0,851 
0,681 
1,598 
1,000 
3,290 
1,407 
2,779 
3,400 
1,052 
1,846 
Af tabellen fremgår det, at den fremmede kapitals gennemsnitlige andel i forbindelse med 
Fondens vigtigste programmer og initiativer i perioden oktober 1994 til december 1996 
var på 1,8. Fondens egne bevillinger på 68 132 mio GBP førte altså til, at der var et 
investeringspotentiale, som især var koncentreret i de ugunstigt stillede områder, på 
193 920 mio GBP. 
2.2. Fondens indsats med hensyn til kontakter, dialog og forsoning 
Dette afsnit indholder en analyse understøttet af en række taloplysninger om såvel 
Fondens enkeltbidrag som samlede bidrag til fremme af kontakter, dialog og forsoning i 
perioden fra oktober 1994 til december 1996. 
2.2.1. Antal grupper 
En af indikatorerne for Fondens virksomhed er antallet af de grupper, der har fået støtte, 
og som går på tværs af befolkningsgrupperne og grænsen. Af nedenstående tabel fremgår 
det, hvor mange tværgående grupper der er blevet oprettet som følge af Fondens 
interventioner i henhold til de vigtigste program- og initiativpunkter. Fonden er'særlig 
opmærksom på, at de involverede befolkningsgrupper er Ugeligt repræsenteret i 
grupperne, og der ydes ingen støtte, medmindre dette krav er opfyldt. 
Antal tværgående grupper (på tværs af trossamfund og landegrænse) 
Oktober 1994 - december 1996 og i alt 
Program eller initiativ Nye grupper Grupper i alt 
Trossamfundenes projekter vedrørende økonomisk 
reaktivering og specialprojekter 39 171 
Bredere horisonter 79 301 
Lokale virksomhedsagenturcr 15 52 
Andre udviklingsorganisationer baseret på trossamfundene 
Grænseoverskridende videnskabs- og teknologigrupper og 58 92 
-projekter 
7 23 
lait 
j 198 I 639 
15 
Over 7 600 personer inddrages direkte og regelmæssigt i gruppernes ledende organer og 
styringsgrupper og stiller således deres erfaring til rådighed for det praktiske arbejde på 
tværs af de traditionelle befolkningsskel i Nordirland og på tværs af grænsen til Irland. 
Blandt andet deltog 1 600 direkte i de grupper, der for første gang modtog støtte fra 
Fonden i perioden mellem oktober 1994 og december 1996. 
2.2.2. Programmernes støttemodtagere 
Ud over dem, der er direkte involveret i forvaltningen og ledelsen af disse tværgående 
aktiviteter (på tværs af såvel befolkningsgrupper som landegrænsen), skal der gøres 
opmærksom på en anden gruppe, nemlig dem der drager fordel af de støttede aktiviteter. 
Nedenstående tabel giver et skøn over, hvor mange der modtager støtte inden for de 
vigtigste grupper. 
Antal støttemodtagere 
Okîober 1994 - december 1996 
pr. initiativ og i alt 
Type gruppe Antal støttemodtagere Samlet antal 
i forbindelse med støttemodtagere 
initiativer, der først 
har fået støttet i 
denne periode 
Lokale virksomhedsagenturer 
(ledere af agenturerne osv.) 456 2 956 
- Programmet Bredere horisonter 
(deltagere) 2 165 7 555 
Trossamfundenes økonomiske 
reaktiveringsordning (deltagere i 
lokale foranstaltninger) 1164 2 893 
- Videnskab og teknologi (forskere 
osv.) 53 533 
- Virksomheder, der deltager i 
udviklings- og markedsførings-
ordninger på tværs af grænsen (f.eks. 
Acumen, Plato, CBI/IBEC osv.) 489 1515 
lait | 4 327 | 15 452 
Af tallene fremgår det, at Fonden fortsætter med at fokusere på ugunstigt stillede områder 
og befolkningsgrupper med problemer, og at den støtter kontakt- og dialogskabende 
aktiviteter på tværs af befolkningsgrupperne og landegrænsen. 
2.3. Uafhængige evalueringer af betydningen af Fonden 
Styrelsesrådet og observatørerne har bestræbt sig på at indhente uafhængige råd og 
evalueringer vedrørende Fondens betydning. Der er blevet bestilt en række evalueringer af 
særlige programmer og ordninger. Det internationale revisions- og konsulentfirma KPMG 
foretog i 1994 og 1995 en omfattende vurdering af Fondens betydning. 
16 
2.3.1 KPMG-rapporten 
I KPMG-rapporten7 gennemgås Fondens aktiviteter fra dens oprettelse i september 1994. 
Rapporten indeholder en kvalitativ vurdering af dens bidrag til øget kontakt, dialog og 
forsoning og en kvantitativ vurdering af dens bidrag til jobskabelse, idet man er gået ud 
fra, at jobskabelsen er en forudsætning for økonomiske og sociale fremskridt. 
I rapporten konkluderes det, at der er en klar sammenhæng mellem Fondens to mål -
økonomisk og socialt fremskridt samt øget kontakt, dialog og forsoning - især fordi 
Fonden har valgt at opnå det sidste mål gennem bl.a. økonomisk reaktivering på tværs af 
befolkningsgrupperne og landegrænsen mellem Nordirland og Irland. Forsoning indgår 
således som et væsentligt led i Fondens aktiviteter, da Fondens midler er blevet anvendt til 
projekter, der i bred forstand ville kunne beskrives som "økonomiske" projekter. 
I rapporten anvendes følgende "simple indikatorer" for omfanget af Fondens 
interventioner i perioden indtil september 1994: 
i september 1994 var der som følge af de IFI-støttede projekter blevet oprettet 
16 645 arbejdspladser, hvortil kom 7 142 indirekte arbejdspladser og arbejdspladser i 
byggesektoren, hvilket giver et samlet resultat på 23 787 arbejdspladser i september 1994 
der var blevet oprettet 37 lokale virksomhedsagenturer med repræsentation 46 forskellige 
steder i Nordirland og en ledelse med repræsentanter for begge trossamfund 
organisationer havde fået støtte til at fremme den sociale og økonomiske udvikling, 
hvorigennem man nåede ud til 5 700 ledere fra begge befolkningsgrupper i forbindelse 
med deres daglige ledelses- og managementopgaver 
der var ydet støtte til etablering af forbindelser mellem virksomheder fra de to dele af 
Irland, hvilket havde berørt over 1 000 virksomheder 
over 5 000 mennesker havde deltaget i programmerne for en bredere horisont, som især 
lægger vægt på unge arbejdsløse fra de dårligst stillede protestantiske og katolske 
befolkningsgrupper i Nordirland og de dårligst stillede befolkningsgrupper i Irland 
• der var siden 1987 blevet ydet 263 mio GBP i tilskud 
• der var desuden blevet fremskaffet 450 mio GBP andre steder fra, hvorved de samlede 
investeringer kom op på over 700 mio GBP, som især gik til de dårligst stillede områder i 
regionen. 
Herudover blev det konstateret, at IFI havde etableret et frugtbart samarbejde med 
strukturfondene, som gjorcje, at de 4Wgst stillede befolkningsgrupper havde fået adgang 
til strukturfondenes forde|e, (Ja Wl havtfe bidraget med det krævede supplerende beløb; 
IFI havde desuden bidrage^ $, at der var blevet etableret et dagligt samarbejde mellem 
myndighederne i Belfast og ftubjin. (Kommissionen kontrollerede, at IFI- og 
strukturfondsstøtten tilsammen ikke oversteg grænserne for EU-finansiering). • 
• 
• 
The International Fund for Ireland, Contribution to Contact, Dialogue and Reconciliation and to the 
Creation of Employment, KPMG Belfast, May 1995. 
17 
Der blev gennemført mere end 20 omfattende kontrolbesøg og interviews med det formål 
at blive i stand til at vurdere, hvilken betydning de IFI-støttede projekter havde haft for 
udbygningen af kontakt, dialog og forsoning Flere grupper understregede IFI-midlernes 
betydning som den første konkrete støtte, der havde bevirket, at de med større selvtillid 
kunne søge om støtte fra andre kilder. 
I rapporten blev det understreget, at IFI i sin tilgang til kontakt, dialog og forsoning 
lægger vægt på, at der på lokalt plan samarbejdes om at nå fælles mål, og at samarbejdet 
ikke blot betragtes som en forudsætning for støtte, men at det også i sig selv betragtes 
som et vigtigt resultat af det støttede projekt, idet samarbejde er befordrende for 
kontakten, tilliden og forståelsen melbm befolkningsgrupperne og kan anvendes som 
springbrædt for yderligere samarbejde n tværs af befolkningsgrupperne. Denne model er 
faktisk den bedste fremgangsmåde, hvis man ønsker at fremme tilliden og udviklingen 
mellem befolkningsgrupper, der i bedste fald har mistillid til hinanden. IFF s 
fremgangsmåde er et grundlægende eksempel på det, der er blevet kaldt "tosporet 
diplomati", som er kendetegnet /ed, at den økonomiske udvikling virker befordrende for 
og samtidig ser det som sit mål at udbygge forbindelserne mellem to befolkningsgrupper, 
som har været fremmede over for hinanden. 
Fondens egne skøn over dens jobskabelseseffekt er også blevet kontrolleret. Det konkrete 
antal arbejdspladser, som de IFI-støttede projekter havde ført til "på lokalt plan" blev i 
september 1994 opgjort til 16 645. Hvis man medregner multiplikatoreffektens betydning 
for beskæftigelsen og den gennemsnitlige beskæftigelse, der opstår i direkte forbindelse 
med de IFI-støttede bygningsprojekter; stiger ÛQÎ samlede antal arbejdspladser, der er 
oprettet i forbindelse med Fonden, til 23 787 
Udgifterne pr. arbejdsplads beregnet på grundlag af det samlede antal arbejdspladser, som 
IFI har ført til, er blevet fastsat ti! 8 700 GBP. Ved en omregning til årsbaserede 
arbejdspladsudgifter på grundlag af en række antagelser vedrørende de IFI-støttede 
arbejdspladsers gennemsnitlige varighed anslås udgifterne pr. arbejdsplads pr. år for IFI til 
1 200 - 2 900 GBP. Inklusive bivirkninger og flytningen af lokale arbejdspladser blev de 
gennemsnitlige udgifter pr. år pr. arbejdsplads anslået til mellem 2 700 og 6 200 GBP, 
afhængig af beskæftigelsens anslåede varighed. 
Fonden har spillet en afgørende rolle i bestræbelserne på at øge kontakten, dialogen og 
forsoningen mellem de forskellige befolkningsgrupper i Nordirland og mellem Nordirland 
og Irland og i forbindelse med jobskabelsesbestræbelserne. Den har haft en særlig stilling, 
som har gjort det muligt for den at støtte en bred vifte af projekter, som især har taget 
sigte på forbindelserne mellem befolkningsgrupperne og de økonomiske forhold. 
Den generelle vurdering af Fonden var derfor meget positiv. Det konkluderedes, at der 
var blevet ydet et væsentligt bidrag til fremme af kontakt, dialog og forsoning, at der var 
blevet etableret nye samarbejdsmodeller, og at der var blevet skabt et betydeligt antal nye 
arbejdspladser med et rimeligt udgiftsniveau. De resultater, som Fonden havde opnået i en 
periode præget af spændinger mellem befolkningsgrupperne og terrorisme på tværs af 
græftberne, var beundringsværdige. 
2.3.2. Det britisk-irske parlamentsorgan 
Et udvalg under det britisk-irske parlamentsorgan udarbejdede i april 1996 en rapport om 
IFI8. Udvalget indhentede både skriftlige og mundtlige udtalelser fra en lang række 
personer og besøgte en antal IFI-støttede projekter. Udvalgets rapport fokuserede delvis 
på en række politiske emner, som afslørede alternative fordelingsmuligheder for IFI-
midlenie, men den indeholdt også en række væsentlige konklusioner om Fondens 
betydning. 
Nedenfor gengives nogle af de vigtigste af de punkter, der berøres i rapporten: 
• Fonden henvender sig til både unionister og nationalister i Nordirland og anvendes i stadig 
større grad af begge parter, og befolkningsgrupperne er i høj grad inddraget i 
programmerne og drager fordel af disse. 
• De erhvervsfremmende foranstaltninger, som IFI har støttet i både nord og syd, har 
bevisligt haft stor betydning for erhvervslivet, og ifølge udvalget skulle der være basis for 
flere store projekter af denne type på tværs af grænserne. 
• Selv om IFI-midlerne ikke er særlig store i makro-økonomisk sammenhæng (sammen­
lignet med f.eks. de to respektive landes og EU's bevillinger), så udgør de en betydelig del 
af udviklingsbevillingerne, og da de især anvendes i dårligt stillede områder, er de af 
afgørende betydning. 
• På grundlag af de foreliggende oplysninger fandt Udvalget, at IFI havde opnået meget 
tilfredsstillende resultater på jobskabelsesområdet, og at man havde fået mere for pengene, 
end man kunne forvente. 
• Fondens evne til at skaffe andre midler, stimulere investeringerne og skaffe startkapital til 
de forskellige initiativer er en af IFF s store fordele, som afspejler dens fleksibilitet og 
ukomplicerede måde at gribe projekterne an på. Udvalget opfordrede til, at der i fremtiden 
blev lagt endnu større vægt på sådanne projekter. 
Udvalget formulerede følgende generelle konklusion og anbefaling: 
"Udvalget er imponeret af IFI's indsats og de resultater, den har opnået, og den 
enestående og væsentlige rolle, som den har formået at spille i forbindelse med forsoning 
og fornyelse i regionen. Udvalget opfordrer de to regeringer og de forskellige donorer til 
fortsat at støtte Fonden"9, 
2.4. Fordeling af Fondens midler 
Fonden har helt klart haft til hensigt at sikre, at man prioriterede projekter i de dårligst 
stillede områder. Dette fremgår af Fondens standardprogrammer og de initiativer, der 
8 Det britisk-irske parlamentsorgan; rapport nr. 42 fra Udvalg C om Økonomiske og Sociale 
Anliggender om Den Internationale Fond for Irland, april 1996. 
9 Punkt 7.14. 
19 
udelukkende har taget sigte på de dårligst stillede omiåder. Det anslås, at ca. 70% af 
Fondens bevillinger indtil dato er gået til disse områder. 
2.5. Fondens betydning for beskæftigelsen indtil september 1995 
Hvis man anvender de samme størrelser vedrørende forholdet mellem faktisk og potentiel 
jobskabelse som i forbindelse med tidligere undersøgelser (tallene for perioden frem til 
september 1996 vil foreligge i løbet af 1997) anslås den direkte beskæftigelse, der er skabt 
gennem de 405 IFI-støttede projekter, at ligge på 1 331 arbejdspladser indtil 
september 1995. Inklusive den indirekte beskæftigelse (beregnet ved hjælp af de tidligere 
fastsatte multiplikatorer) anslås den direkte og indirekte beskæftigelse skabt gennem de 
IFI-støttede projekter i 1994/95 at ligge på 1 826 arbejdspladser. 
Den samlede direkte beskæftigelse, som Fonden har afstedkommet fra dens start til og 
med september 1995, anslås til 17 9/u (en niårs periode). Hvis den indirekte beskæftigelse 
medregnes, stiger tallet til 25 584 avøejdspladser. 
De IFI-støttede projekter anslås således at have ført til oprettelse af i alt 25 584 ar­
bejdspladser, siden Fonden startede sit virke i 1986/87 og indtil 1994/95. 
Kommissionen får senere oplysninger om Fondens betydning for beskæftigelsen i 
regnskabsåret 1995/96. Fonden har fortsat sit høje aktivitetsniveau i perioden 1995/96, 
f.eks. har den ydet en samlet støtte på 33,3 mio GBP til 327 projekter med en samlet 
værdi på over 90,3 mio GBP i perioden oktober 1995-december 1996. Det forventes 
derfor, at ajourføringen af Fondens beskæftigelsesfremmende virkning vil vise, at 
beskæftigelsen har haft betydelige fordele af de yderligere projekter, der har fået støtte i 
den nævnte periode 
3. KOMMISSIONENS KONKLUSIONER 
Kommissionen har i sine konklusioner om betydningen af Den Internationale Fond for 
Irland (IFI) og om behovet for yderligere EU-støtte til Fonden taget udgangspunkt i: 
IFF s oplysninger om aktiviteterne, hvoraf det fremgår, at den har væsentlig betydning for 
projekter på tværs af grænserne og de forskellige befolkningsgrupper og den økonomiske 
reaktivering i Nordirland og i grevskaberne i grænseområderne i Irland 
de uafhængige evalueringer, der er blevet foretaget af Fondens aktiviteter 
den synergi, der er opnået mellem de IFI-støttede aktiviteter og strukturfondenes 
foranstaltninger i Nordirland og i grevskaberne i grænseområdet i Irland, hvorved det 
bliver muligt at rette den udviklingskapacitet, som IFI har afstedkommet, mod særligt 
dårligt stillede eller på anden måde udelukkede samfundsgrupper og at forberede dem til 
at deltage i strukturfondsstøttede projekter. 
IFI spiller en vigtig rolle i udviklingen af samarbejdet mellem befolkningsgrupperne og på 
tværs af grænserne i Nordirland og i grevskaberne i grænseområdet. Fonden har vist, at 
den er i stand til at målrette sin indsats mod dårligt stillede grupper og at skabe økonomisk 
aktivitet, der hviler i sig selv, i de socialt dårligst stillede områder i Nordirland og i 
grevskaberne i grænseområdet. Fonden har desuden afstedkommet, at dens egen støtte er 
blevet ledsaget af store offentlige og private investeringer Hvis IFI ikke havde været i 
20 
stand til at bidrage med projekter i disse dårligt stillede områder, ville de sandsynligvis 
ikke have været i stand til at tiltrække offentlige og private investeringer. I forbindelse 
med Fondens administration har myndighederne i Belfast og Dublin været nødt til løbende 
at arbejde tæt sammen. Dette har ført til, at der er blevet oprettet et net af kontakter på 
flere forskellige niveauer, som feks. har været til stor nytte i forbindelse med udviklingen 
af Interreg Il-programmet for Nordirland og Irland og det særlige program til fremme af 
fred og forsoning i Nordirland og i grevskaberne i grænseområdet i Irland. Fonden har 
barslet med en række nyskabende ideer, som i mange tilfælde har kunnet modtage støtte 
fra de traditionelle offentlige kilder. Det har været Fondens hensigt at prioritere de 
områder, hvor behovet er størst, og ifølge de forskellige evalueringer er ca. 70% af 
Fondens ressourcer indtil dato blevet anvendt i de dårligst stillede områder. 
Det er Kommissionens konklusion, at Den Internationel Fond for Irland har opnået 
betragtelige resultater i arbejdet med at gennemføre de mål, som er fastsat i dens egne 
vedtægter og i Rådets forordning (EF) nr. 2687/94. 
Den model, som Fonden har indført, for forbedring af forholdet mellem 
befolkningsgrupperne gennem særligt målrettede økonomiske udviklingsprojekter har vist 
sig at være yderst anvendelig på de fleste områder og har inspireret til de procedurer, der 
nu følges i forbindelse med nogle af strukturfondsinitiativerne i regionen. 
Fonden spiller en meget vigtig rolle i forbindelse med støtten til genopbygning i denne del 
af Unionen, som har været ramt af ganske særlige problemer. Og sidst, men ikke mindst 
har IFI haft afgørende betydning for en stabilisering af fredsprocessen i Nordirland. 
Kommissionen anbefaler derfor, at der ydes støtte til IFF s arbejde i yderligere to år (1998 
og 1999). Til april 1999 skal der således udarbejdes en lignende rapport, hvori man 
vurderer IFF s betydning i de kommende to år og behovet for støtte i tiden herefter. 
21 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 130 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 01 
Katalognummer: CB-CO-97-130-DA-C 
ISBN 92-78-17810-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
22