DA Den Europæiske Unions Tidende C 318/10

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Hvorledes kan EU-strategien om alkoholrelaterede skader gøres bæredygtig, langsigtet og flersektoriel?« (sonderende udtalelse)

2009/C 318/03

Ordfører: Jillian van TURNHOUT

I et brev af 18. december 2008 anmodede den svenske europaminister, i anledning af det svenske EU-formandskab, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at udarbejde en sonderende udtalelse om:

»Hvorledes kan EU-strategien om alkoholrelaterede skader gøres bæredygtig, langsigtet og flersektoriel?«

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Jillian van TURNHOUT til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 1. september 2009.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog følgende udtalelse på sin 456. plenarforsamling den 30. september og 1. oktober 2009 (mødet den 30. september) med 128 stemmer for, 5 stemmer imod og 4 hverken for eller imod.

1. Resumé og henstillinger

1.1 Udarbejdet som svar på en anmodning til EØSU fra det svenske formandskab fokuserer denne sonderende udtalelse på, hvordan EU-strategien om alkoholrelaterede skader kan gøres bæredygtig, langsigtet og flersektoriel (1). Det svenske formandskabs mål er at støtte gennemførelsen af den horisontale EU-strategi om alkohol og etablere et langsigtet forebyggende arbejde på såvel EU- som nationalt niveau.

1.2 Udtalelsen bygger på den tidligere EØSU-udtalelse om alkoholrelaterede skader, som behandlede fem prioriterede emner: beskyttelse af børn, reduktion af antallet af alkoholrelaterede trafikulykker, forebyggelse af alkoholrelaterede skader blandt voksne og på arbejdspladsen, oplysning, uddannelse og bevidstgørelse og fælles dokumentation (2).

1.3 Udtalelsen fremhæver, at formandskabet har følgende fire prioriteter: — unges påvirkning gennem reklamering og markedsføring; — prisens betydning for skadernes omfang; — fokus på børn – særligt føtalt alkoholsyndrom og børnefamilier — et skadeligt alkoholforbrugs følger for en sund og værdig aldring. Med henblik på at udforme en overordnet strategi, bør der tages højde for alle emner i de to udtalelser og andre relevante spørgsmål.

1.4 Drikkevaner varierer i høj grad fra land til land, men de fleste forbrugere har i overvejende grad et fornuftigt forhold til alkohol (se punkt 3.2) (3). Når det er sagt er EØSU bekymret over, at 15 % af den voksne befolkning i EU skønnes jævnligt at have et alkoholforbrug på et skadeligt niveau, og at børn er de mest udsatte med hensyn til alkoholrelaterede skader. Der bør derfor træffes politiske foranstaltninger, som er specielt rettet mod de personer, som allerede har et skadeligt alkoholforbrug.

1.5 Markedsføring af alkohol er en af de faktorer, som øger sandsynligheden for, at børn og unge vil begynde at drikke alkohol samt drikke mere, hvis de allerede forbruger alkohol. Set i lyset af den kendsgerning opfordrer EØSU til en reduktion af børns udsættelse for markedsføring af alkoholholdige produkter.

1.6 Passende udformede prissætningspolitikker for alkohol kan være effektive instrumenter til reduktion af alkoholrelaterede skader, særligt blandt lavindkomstgrupper og unge. EØSU mener, at der er behov for regler vedrørende adgang til, udskænkning af og reklame for alkohol. På dette område er selvregulering ikke nok.

1.7 Med henblik på at skabe øget opmærksomhed om risikoen for føtalt alkoholsyndrom (FASD – Foetal Alcohol Spectrum Disorder) er EØSU fortaler for oplysningskampagner på såvel nationalt som EU-niveau.

1.8 EØSU mener, at der på EU-niveau er behov for mere information om konsekvenserne af et skadeligt alkoholforbrug for en sund og værdig aldring.

1.9 EØSU erkender, at alkoholpolitikker bør være helhedsorienterede og inkludere en vifte af foranstaltninger, der har bevist deres værd, hvad angår reduktionen af alkoholrelaterede skader.

2. Generel baggrund

2.1 Den Europæiske Union har kompetence og forpligtelse til at sætte ind over for folkesundhedsproblemer, der opstår som følge af et skadeligt og farligt alkoholforbrug, på grundlag af EF-traktatens artikel 152, stk. 1 (4), der fastslår, at Fællesskabets indsats skal supplere de nationale politikker.

2.2 I 2001 vedtog Rådet en henstilling om unges alkoholforbrug (5), og opfordrede Kommissionen til at overvåge og vurdere udviklingen og de trufne foranstaltninger samt aflægge beretning om, hvorvidt der er behov for en yderligere indsats.

2.3 I sine konklusioner fra juni 2001 og juni 2004 opfordrede Rådet Kommissionen til at fremsætte forslag til en omfattende fællesskabsstrategi til mindskelse af alkoholrelaterede skader, der kan supplere de nationale politikker (6).

2.4 I 2006 vedtog Kommissionen sin meddelelse: En EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader (7). Meddelelsen har til formål at »kortlægge den indsats«, der gøres af Kommissionen, og det forklares, hvordan Kommissionen yderligere kan støtte og supplere de nationale sundhedspolitikker. EØSU mener, at meddelelsen langt fra er udtryk for en »overordnet strategi« (8), idet den ikke indeholder en omfattende og gennemskuelig analyse af alle de relevante EU-politikområder samt af de problemer som nogle medlemsstater, på grund af det indre markeds regler, (9) har oplevet i forbindelse med opretholdelsen af en forsvarlig alkoholpolitik i forhold til folkesundheden. Strategien anerkender heller ikke, at alkohol er et psykoaktivt stof, dvs. et giftigt stof, når det misbruges, og for nogle et stof med vanedannende egenskaber.

2.5 EF-Domstolen har gentagne gange bekræftet, at nedbringelse af alkoholrelaterede skader er en vigtig og relevant målsætning i folkesundhedsmæssig henseende, og at foranstaltningerne til opnåelse af denne målsætning skal være hensigtsmæssige og i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet (10).

2.6 EØSU anerkender det arbejde som alle aktører i European Alcohol and Health Forum har udført, siden forummet blev lanceret i 2007. EØSU bifalder lignende udviklingstendenser på lokalt niveau.

3. Oversigt over skadelige konsekvenser

3.1 Den Europæiske Union er den region i verden, der har det største alkoholforbrug, med 11 liter ren alkohol pr. person om året (11). Det samlede forbrug faldt i perioden fra 1970»erne og frem til midten af 1990«erne, hvorefter det har ligget relativt stabilt. Der er dog betydelige forskelle landene imellem, hvad angår såvel forbrug som omfanget af alkoholrelaterede skader, og den måde skaderne manifesterer sig på (12). Imidlertid forbliver omfanget af skadelige drikkevaner betydeligt (13).

3.2 De fleste forbrugere har i overvejende grad et fornuftigt forhold til alkohol. Imidlertid bekymrer det EØSU, at 55 millioner voksne i EU (15 % af den voksne befolkning) skønnes jævnligt at have et alkoholforbrug på et skadeligt niveau (14). Et skadeligt alkoholforbrug anslås at være skyld i omkring 195 000 dødsfald om året i EU som følge af ulykker, leversygdomme, kræftsygdomme m.m. Et skadeligt alkoholforbrug er den tredjestørste årsag til for tidlige dødsfald og sygdomme i EU (15).

3.3 EØSU mener, at enkeltpersoners skadelige alkoholforbrug ikke er et problem, som udvikler sig isoleret set, men derimod et problem, som kan have forskellige årsager, herunder fattigdom, social udstødelse, familiemæssige forhold og arbejdsrelateret stress.

3.4 Mens der er tale om forskellige kulturelt betingede drikkevaner i Europa, kan det ligeledes konstateres, at der eksisterer forskellige kulturelt betingede adfærdsmønstre, når det drejer sig om et skadeligt og farligt alkoholforbrug, også blandt børn og unge (16). EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage højde for disse nationale og lokale adfærdsmønstre ved udformningen af politikker.

3.5 Børn er særligt udsatte for alkoholrelaterede skader. Det skønnes, at alkohol har en negativ indvirkning på mellem 5 og 9 millioner børn i EU. Alkohol er årsag til 16 % af tilfældene af børnemisbrug og omsorgssvigt, og det skønnes at omkring 60 000 for tidlige fødsler om året skyldes alkohol (17).

3.6 Et skadeligt alkoholforbrug kan være til skade ikke bare for personen selv men også for andre personer. Alkoholrelaterede skader bør også tages op på arbejdspladsen inden for rammerne af de bestemmelser om sundhed og sikkerhed, som især er arbejdsgiverens ansvar. Alkoholpolitikker på arbejdspladsen kan bidrage til at reducere antallet af alkoholrelaterede ulykker, mindske fraværet og øge arbejdskapaciteten. EØSU opfordrer arbejdsgiverne, fagforeningerne og de lokale myndigheder og andre berørte organisationer til at arbejde snævert sammen og træffe fælles foranstaltninger til at mindske antallet af alkoholrelaterede skader på arbejdspladsen.

3.7 Produktionen af alkoholiske drikke er af stor betydning for EU, da den skaber beskæftigelse og giver indtægter gennem afgifter samt bidrager positivt til EU's handelsbalance. Imidlertid har skadelige drikkevaner også en indvirkning på samfundsøkonomien på grund af øgede sundhedsudgifter, sociale omkostninger og tab af produktivitet. Omkostningerne ved alkoholrelaterede skader for EU's økonomi blev anslået til 125 mia. EUR i 2003, hvilket svarer til 1,3 % af BNP (18).

4. Påvirkning af unge gennem reklamering og markedsføring

4.1 EØSU tilskynder kraftigt Kommissionen til at anerkende Verdenssundhedsorganisationens europæiske charter om alkohol (19), der blev vedtaget af alle medlemsstater i 1995, navnlig det etiske princip om, at alle børn og unge har ret til at vokse op i et miljø beskyttet mod de negative konsekvenser af alkoholforbrug og så vidt det er muligt mod markedsføring af alkoholiske drikkevarer.

4.2 Rådets henstilling opfordrede medlemsstaterne til at fastlægge effektive mekanismer på områderne reklame, markedsføring og detailhandel og til at sikre, at alkoholprodukter ikke blev udformet eller markedsført på en sådan måde, at de appellerer til børn og unge.

4.3 Kraftigt lejlighedsdrikkeri (»binge drinking«) blandt unge voksne (15-24 år) giver i stigende omfang lejlighed til bekymring på EU- og medlemsstatsniveau; 24 % af alkoholforbrugerne i denne aldersgruppe oplyste, at de havde drukket på denne måde mindst én gang om ugen i 2006 (20). Øl (40 %) og spiritus (30 %) er de mest konsumerede alkoholiske drikke blandt teenagere (21), efterfulgt af vin (13 %), alkopops (11 %) og cider (6 %) (22). Salgsfremstød for alkoholholdige drikke såsom »happy hour« og »to-for-én«-tilbud øger ligeledes alkoholforbruget og sandsynligheden for, at unge vil lejlighedsdrikke i stort omfang (23). Som et skridt fremad er der behov for, at myndighederne i højere grad håndhæver reglerne for salg af alkohol til mindreårige.

4.4 Reklamering for og markedsføring af alkohol påvirker unges holdning til og opfattelse af alkohol og skaber positive forventninger til forbruget af alkohol blandt unge (24). En evaluering af langtidsundersøgelser foretaget af Science Group of the European Alcohol and Health Forum fandt »entydige beviser på, at reklamering for alkohol får unge til at begynde at drikke og øger alkoholforbruget hos unge, der allerede drikker. Disse resultater er desto mere slående, eftersom kun en mindre del af den samlede markedsføringsstrategi er blevet vurderet« (25).

4.5 EØSU er bekymret for, at markedsføringen af alkohol tiltrækker mindreårige forbrugere (26), og gør opmærksom på, at undersøgelser igen og igen har vist, at adgang til TV og sponsorater, der indeholder alkohol, får unge til at drikke tidligere og mere (27).

4.6 WHO's ekspertgruppe fastslog at »frivillige ordninger ikke forhindrer den form for markedsføring, som påvirker unge samt at selvregulering kun ser ud til at fungere for så vidt som der er en aktuel og troværdig trussel om, at staten vil gennemføre regulerende tiltag« (28).

4.7 Aktører i forsyningskæden for alkoholholdige drikke har erklæret sig rede til at være mere proaktive, når det gælder lovmæssige og selvregulerende foranstaltninger (29). Det er deres opgave at arbejde sammen med medlemsstaterne for at sikre, at deres produkter fremstilles, forhandles og markedsføres på en forsvarlig måde, der bidrager til en reduktion af alkoholrelaterede skader.

4.8 Direktivet om audiovisuelle medietjenester bidrager til at fastsætte minimumsstandarder for alkoholreklamering. Det specificerer følgende: »audiovisuel kommerciel kommunikation for at fremme salget af alkoholiske drikkevarer må ikke være rettet specifikt mod mindreårige, må ikke forbinde indtagelse af alkohol med øgede fysiske præstationer, må ikke skabe det indtryk, at indtagelsen af alkohol bidrager til succes på det sociale eller seksuelle område og må ikke antyde, at alkohol har terapeutiske egenskaber, at den virker stimulerende eller beroligende eller, at den kan bruges til at løse personlige konflikter med« (30). EØSU mener ikke, at dette direktiv isoleret set er tilstrækkeligt til fuldt ud at beskytte børn mod markedsføring af alkohol.

4.9 EØSU anbefaler, at en reduktion af børns udsættelse for alkoholholdige produkter samt reklamer og salgsfremstød for sådanne skal gøres til en specifik målsætning fra Kommissionens side, og udvalget opfordrer til, at lovgivningen på dette område strammes.

5. Prisens indflydelse på alkoholrelaterede skader

5.1 Der er en voksende fælleseuropæisk interesse i foranstaltninger til bekæmpelse af alkoholrelaterede skader. Alkohol er et vigtigt produkt i Europa, der skaber beskæftigelse og giver indtægter gennem afgifter samt bidrager til EU's økonomi gennem handel. Imidlertid resulterer skønsmæssigt 15 % af alkoholforbruget i skadelige følgevirkninger for enkeltpersoner og samfundet som helhed. I 2003 blev omkostningerne ved alkoholmisbruget i EU anslået til 125 milliarder EUR, svarende til 1,3 % af BNP (31).

5.2 Ifølge RAND-undersøgelsen er der i hele EU en tendens i retning af et større »off-trade« alkoholforbrug, der i reglen er billigere end alkohol, der sælges »on-trade« (32). Imidlertid bør det bemærkes, at undersøgelsen kun fokuserede på »off-trade«-alkoholpriser og ikke sammenlignede »off-trade«-priser med »on-trade«-priser.

5.3 Undersøgelser har vist, at alkohol blev mere tilgængeligt i hele EU i perioden 1996 til 2004; i visse lande var der tale om et relativt prisfald på 50 % (33). Datamaterialet viser, at der er en positiv sammenhæng mellem prisen på alkohol og alkoholforbruget i EU (34).

5.4 Unge reagerer følsomt på stigninger i prisen på alkohol, hvilket resulterer i, at de unge drikker mindre ofte og i mindre mængder, når de så drikker (35). Andre undersøgelser viser imidlertid, at der er risiko for, at unge går over til mere skadelige drikkevaner som reaktion på prisstigninger, f.eks. »opvarmningsdrikkeri« (36), hvor folk konsumerer billig alkohol i hjemmet, inden de går ud. Denne viden har omfattende konsekvenser for alkoholpolitikken i EU, særligt set i lyset af de tiltagende skadelige drikkevaner blandt unge.

5.5 Cirka 3,8 % af alle dødsfald på verdensplan og 4,6 % af de globale »disability-adjusted life-years« tilskrives alkohol. Der er en klar årsagssammenhæng mellem alkoholforbrug og antallet af kvæstede og dræbte i trafikken (37). Alkohol er årsag til visse sygdomme, såsom sygdomme i leveren og alkoholrelateret pancreatitis og en medvirkende faktor bag andre sygdomme og skader (f.eks. visse former for kræft, hjertesygdomme, slagtilfælde og levercirrose) (38). Et skadeligt alkoholforbrug er en bidragende faktor bag kriminalitet, vold og opløsning af familier, risikobetonet seksuel adfærd og seksuelt overførte sygdomme (39).

5.6 Det vurderes, at kraftigt lejlighedsdrikkeri i EU som helhed er en medvirkende årsag til 2 000 mord, 17 000 trafikdræbte (eller én ud af tre trafikdræbte), 27 000 ulykker med dødelig udgang og 10 000 selvmord (40).

5.7 Alkoholprispolitikker kan være effektive instrumenter til reduktion af alkoholrelaterede skader (41). EØSU mener, at prispolitik bør indgå i overvejelserne vedrørende udvikling af strategier til imødegåelse af alkoholrelaterede skader på en langsigtet og bæredygtig måde på tværs af sektorer.

5.8 Alkoholpolitikker bør være helhedsorienterede og omfatte en vifte af foranstaltninger, som har bevist deres værd hvad angår en reduktion af alkoholrelaterede skader, såsom politikker for spirituskørsel og grundlæggende sundhedsrelaterede indgreb. EØSU erkender, at der ikke findes nogen enkeltstående foranstaltning, der i sig selv kan reducere de alkoholrelaterede skader.

5.9 EØSU mener, at der er behov for en effektiv håndhævelse af de eksisterende regler vedrørende adgang til, udskænkning af og reklame for alkohol. På dette område er selvregulering en del af løsningen, men ikke i sig selv tilstrækkelig. Det bør være muligt at indføre restriktioner på salg under kostpris og salgsfremmende foranstaltninger, uden at dette opfattes som en begrænsning af handelen eller en overtrædelse af EU's lovgivning.

6. Fokus på børn – særligt føtalt alkoholsyndrom og børnefamilier

6.1 Europas skæbne afhænger af en sund og produktiv befolkning. EØSU er derfor alvorligt bekymret over, at en stadig større del af sygeligheden som følge af et skadeligt og farligt alkoholforbrug rammer yngre personer (42).

6.2 Kommissionen anerkender, at børn har ret til en effektiv beskyttelse mod økonomisk udnyttelse og alle former for misbrug (43). EØSU bifalder i høj grad denne holdning.

6.3 EØSU bemærker, at et skadeligt og farligt alkoholforbrug har negative konsekvenser ikke blot for den enkelte forbruger, men også for andre personer, især i forbindelse med ulykker, skader og vold. Hvad angår familier, erkender EØSU, at den mest sårbare og udsatte gruppe er børn.

6.4 Det skønnes, at alkohol har en negativ indvirkning på mellem 5 og 9 millioner børn, at alkohol er en medvirkende faktor i 16 % af tilfældene af børnemisbrug og omsorgssvigt, og at omkring 60 000 for tidlige fødsler om året skyldes alkohol (44). Yderligere negative konsekvenser for børn omfatter fattigdom og social udstødelse, hvilket kan skade deres helbred, uddannelse og velfærd både nu og i fremtiden.

6.5 Vold i hjemmet, som er et alvorligt problem i mange lande (45), er i høj grad forbundet med et problematisk alkoholforbrug hos voldsudøveren (46). Selv om vold også sker i hjem uden alkoholmisbrug, bidrager et stort alkoholforbrug til, at nogle personer bliver voldelige. Et reduceret alkoholforbrug kommer ikke blot offeret og voldsudøveren til gode, men gavner også de børn, der vokser op i hjem med vold.

6.6 Alkohol kan påvirke børn, allerede inden de er født. Føtalt alkoholsyndrom (FASD) beskriver et spektrum af permanente medfødte skader (fysiske, adfærdsmæssige og kognitive), som skyldes moderens alkoholforbrug under graviditeten.

6.7 Kendskabet til FASD og konsekvenserne heraf er begrænset. Det har afgørende betydning, at der formidles velunderbyggede eksempler på forebyggende programmer til reduktion af alkoholrelaterede skader under graviditeten. EØSU er fortaler for målrettede oplysningskampagner på nationalt og EU-niveau, der skal skabe øget opmærksomhed om risikoen for FASD.

7. Et skadeligt alkoholforbrugs følger for en sund og værdig aldring

7.1 Ældre mennesker er mere følsomme overfor alkoholens følgevirkninger. Mere specifikke problemer vedrører balanceevnen og risikoen for fald samt begyndende helbredsproblemer, som kan gøre ældre mere modtagelige for alkohol. Cirka en tredjedel af de ældre får for første gang problemer med alkoholforbruget senere i livet, hvilket ofte skyldes en nærtståendes bortgang, dårligt fysisk helbred, problemer med mobiliteten og social isolation (47).

7.2 Et skadeligt alkoholforbrug kan påvirke ældres mentale helbred i form af: nervøsitet, depressioner og konfus sindstilstand.

7.3 Alkoholrelaterede lidelser er almindelige blandt ældre, særligt blandt mænd, som er socialt isolerede, og som lever alene (48). Et problematisk alkoholforbrug kan sættes i forbindelse med udbredte helbredsmæssige skader på det fysiske, psykologiske, sociale og kognitive område. Cirka 3 % af de over 65-årige er udsat for disse skader (49), selvom mange tilfælde eventuelt overses, idet diagnosticeringskriterier og screening rettes mod yngre personer. Imidlertid er det ofte lettere at behandle ældres alkoholproblemer end yngres.

7.4 Alkohol kan øge effekten af visse medikamenter og reducere virkningen af andre. Det er vigtigt at øge bevidstheden om det potentielle samspil mellem medikamenter og alkohol blandt plejepersonale, frivillige hjælpere og ældre medborgere.

7.5 EØSU mener, at der må gøres mere for at tage hånd om den aldrende EU-befolknings velvære, hvilket på EU-niveau omfatter formidlingen af informationer om konsekvenserne af et skadeligt alkoholforbrug for en sund og værdig aldring.

Bruxelles, den 30. september 2009 Mario SEPI Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Flersektoriel defineres som »omfattende flere sektorer, herunder civilsamfund, fagforbund og erhvervsliv«.

(2) EØSU's udtalelse af 30.5.2007 om »En EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader«, hovedordfører: Van Turnhout, medordfører: Janson (EUT C 175 af 27.7.2007).

(3) Konnopka, A & König, H-H, »The Health and Economic Consequences of Moderate Alcohol consumption in Germany 2002«, i: Value in Health, 2009.

(4) Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

(5) Rådets henstilling af 5. juni 2001 (2001/458/EF).

(6) Rådets konklusioner af 5. juni 2001 om en EU-strategi til mindskelse af alkoholrelaterede skader (EFT C 175 af 20.6.2001, s. 1) og Rådets konklusioner af 1. og 2. juni 2004 om unge og alkohol (ikke offentliggjort i EUT).

(7) KOM(2006) 625 endelig.

(8) Jf. fodnote 2.

(9) Ibidem.

(10) Sagerne Franzen (C-89/95), Heinonen (C-394/97), Gourmet (C-405/98), Catalonia (C-1/90 og C-176/90), Loi Evin (C-262/02 og C-429/02).

(11) »Alcohol in Europe, a public health perspective« – Report for the European Commission by P. Anderson and B. Baumberg, Institute of Alcohol Studies, June 2006.

(12) EØSU's udtalelse af 30.5.2007 om »En EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader«, ordfører: Jillian van Turnhout, medordfører: Thomas Janson, EUT C 175 af 27.7.2007.

(13) Jf. fodnote 11.

(14) Mere end 40 g alkohol eller 4 genstande om dagen for mænd og mere end 20 g eller 2 genstande om dagen for kvinder.

(15) »Alcohol-related harm in Europe – Key data«, oktober 2006, Bruxelles, MEMO/06/397, 24. oktober 2006.

(16) ESPAD survey, 2007.

(17) Jf. fodnote 11.

(18) GD for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse.

(19) Verdenssundhedsorganisationen, European Charter on Alcohol (1995).

(20) Jf. fodnote 11.

(21) The 2007 ESPAD Report (2009).

(22) Alkopop er en term, der anvendes til at beskrive alkoholholdige drikkevarer i flasker, der ligner drikkevarer uden alkoholindhold, såsom sodavand og saftevand.

(23) Independent Review of the Effects of Alcohol Pricing and Promotion (2008).

(24) Scientific Opinion of the Science Group of the European Alcohol and Health Forum (2009) and Impact of Alcohol Advertising and Media Exposure on Adolescent Alcohol Use: A Systematic Review of Longitudinal Studies (2009).

(25) Jf. fodnote 24, del 1.

(26) Jf. fodnote 11.

(27) Ibidem.

(28) WHO Expert Committee on problems related to Alcohol Consumption, 2nd Report, 2007.

(29) KOM(2006) 625 endelig.

(30) The affordability of alcoholic beverages in the European Union: Understanding the link between alcohol affordability, consumption and harms (2009) – Affordability report (2009).

(31) GD for Sundhed 2006.

(32) Se fodnote 11. On-trade omfatter pubber, diskoteker, restauranter og andre, der sælger alkohol, som drikkes på salgsstedet; off-trade omfatter supermarkeder og off-licences, der sælger alkohol, der drikkes andetsteds.

(33) Tilgængeligheden måles ved at se på nettoeffekten af pris og indkomstniveau.

(34) Jf. fodnote 30.

(35) Modelling the Potential Impact of Pricing and Promotion Policies for Alcohol in England: Results from the Sheffield Alcohol Policy Model Version 2008(1-1).

(36) Alcohol Price and Consumer Behaviour). Market Research. By IPSOS Belgium (2009).

(37) Jf. fodnote 30.

(38) »Global burden of disease and injury and economic cost attributable to alcohol use and alcohol use disorders«, The Lancet, (2009).

(39) »Effectiveness and cost-effectiveness of policies and programmes to reduce the harm caused by alcohol«, The Lancet (2009).

(40) Jf. fodnote 11.

(41) WHO Global Status Report: Alcohol Policy, (2004). Se ligeledes »Paying the tab. The costs and benefits of alcohol control (2007)« samt fodnoterne 35 og 37.

(42) Jf. fodnote 11.

(43) KOM(2006) 367 endelig.

(44) Jf. fodnote 11.

(45) EØSU's initiativudtalelse af 16.03.2006 om »Vold mod kvinder i hjemmet«, ordfører: Heinisch, EUT C 110 af 9.5.2006 og EØSU's initiativudtalelse af 14.12.2006 om »Børn som indirekte ofre for vold i hjemmet«, ordfører: Heinisch, EUT C 325 af 30.12.2006.

(46) Jf. fodnote 11.

(47) Se Royal College of Psychiatrists, UK,

http://www.rcpsych.ac.uk/mentalhealthinfoforall/problems/alcoholanddrugs/alcoholandolderpeople.aspx.

(48) »Alcohol use disorders in elderly people: redefining an age old problem in old age«, British Medical Journal, (2003).

(49) Prevalence of mental disorders in Europe: results from the European Study of the Epidemiology of Mental Disorders) project, (2004).