KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 20.07.1995 
KOM(95)354 endelig udg 
MOMSOPKRÆVNINGS- OG KONTROLPROCEDURER I MEDLEMSSTATERNE 
Anden rapport i henhold til artikel 12 

-2 
MOMSOPKRÆVNINGS- OG KONTROLPROCEDURER I MEDLEMSSTATERNE 
ANDEN RAPPORT I HENHOLD TIL ARTIKEL 12 
INDLEDNING 
1. Unionens ordning for egne indtægter 
l.A. Traditionelle egne indtægter: Oplysninger om opkrævnings- og 
kontrolprocedurer og resultater 
l.B. Egne momsindtægter: Oplysninger om momsopkrævnings- og 
kontrolprocedurer og resultater 
J.C. BNl-indtægter 
2. Momsindtægter 
2.A. Momsindtægter og medlemsstaternes moms 
2.B. Momsprocedurernes effektivitet og Fællesskabets finanser 
3. Rapportens struktur og indhold 
KAPITEL 1: OPFØLGNING AF FØRSTE RAPPORT 
1.1. Resumé af Kommissionens arbejdsprogram 
1.2. Resumé af forslag fra første rapport 
1.3. Arbejdsprogrammets gennemførelse 
1.4. Oversigt over udviklingen i medlemsstaterne siden første rapport 
1.5. Eksempler på væsentlige initiativer og praksis 
KAPITEL 2: ÆNDRINGER I MEDLEMSSTATERNES MOMSADMINISTRA-TION 
SIDEN FØRSTE RAPPORT 
2.1. Moms i medlemsstaternes finanser 
2.2. Afgiftspligtiges karakteristika 
2.3. Funktionel struktur 
2.4. De centrale og lokale kontorers respektive ansvar 
2.4.1. Ansvar på centralt plan 
2.4.2. A nsvar på lokalt plan 
2.5. Menneskelige ressourcer, uddannelse og edb 
2.6. Cost-effectiveness og ligebehandling 
KAPITEL 3: PLANLÆGNING OG GENNEMFØRELSE AF MOMSKONTROL 
3.1. Indledning 
3.2. Indhentning af oplysninger 
3.3. Analyse af virksomhedsmassen med henblik på udvælgelse til kontrol 
3.4. Kriterier og beslutningsregler 
3.5. Risikokriterier 
3.5.1. Finansielle risikobiterier 
-3-
3.5.2. Forskellige indikatorer/Kriterier for opfyldelsesmåling 
3.6. Gennemførelse af momskontrol - Praktiske bemærkninger 
3.7. Momskontrol i risikosektoren 
3.8. Momskontrol af store virksomheder 
3.9. Kontrol af særlige momsrisici 
3.10. Samarbejde mellem medlemsstaterne om planlægning og gennemførelse af 
kontrol 
3.11. Forbedring af afgiftspligtiges rettigheder og adgang til oplysninger 
KAPITEL 4: RESTANCEINDDRIVELSE 
4.1. Mål 
4.2. Fremme af rettidig betaling 
4.3. Inddrivelse af restancer og hindring af, at restancer bliver gamle eller 
kumuleres 
4.3.1. Opkrævningsmaksimering overfor ligebehandling 
4.3.2. Indhentning af detaljerede oplysninger om debitors finansielle situation 
4.4. Inddrivelse af restancer 
4.5. Betalingshenstandsordninger 
4.6. Uinddrivelige restancer 
KAPITEL 5: STYRING OG EVALUERING AF MOMSKONTROL OG 
RESTANCEINDDRIVELSE 
5.1. Indledning 
5.2. Måling og kontrol af almindelig momsopfyldelse og omkostninger 
5.3. Specifikke resultatindikatorer og mål 
5.4. Måling og styring af momskontrol og restanceinddrivelse 
5.5. Procedureændringers indvirkning på opfyldelse og omkostninger 
KAPITEL 6: KONKLUSIONER 
MOMSRAPPORT 
INDLEDNING 
1. UNIONENS ORDNING FOR EGNE INDTÆGTER 
I afgørelsen om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter1 hedder det, at de egne 
indtægter omfatter provenuet af 
i) landbrugs- og sukkerafgifter 
ii) told 
iii) "anvendelse af en ensartet sats [...] på momsberegningsgrundlaget, der fastlægges 
ensartet for medlemsstaterne [kan dog ikke overstige 55% af medlemsstaternes BNI]" 
iv) "anvendelse af en sats på summen af alle medlemsstaternes BNI" (direktiv 89/1302). 
De enkelte indtægters relative andel i Fællesskabets finanser fremgår af tabel 1. 
I den treårsperiode, denne rapport vedrører, udgjorde de egne momsindtægter fortsat 
størstedelen af Fællesskabets egne indtægter. Tabel 2 viser størrelsen af den moms, 
medlemsstaterne betaler til Fællesskabets budget. 
I.A. Traditionelle egne indtægter: Oplysninger om opkrævnings- og 
kontrolprocedurer og resultater 
Medlemsstaterne opkræver på Fællesskabets vegne traditionelle egne indtægter 
(punkt i og ii ovenfor). Reglerne for fastsættelse af Fællesskabets krav på disse 
indtægter er indeholdt i Rådets forordning 1552/893. I forordning 1552/89 er det 
endvidere fastsat, hvilke rapporter og oplysninger medlemsstaterne skal indgive til 
Kommissionen, således at den kan udøve sine beføjelser og sit ansvar ved 
forvaltningen af ordningen for egne indtægter. 
3 Rådets afgørelse (88/376/EØF, Euratom) af 15. juli 1988 om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter. I 
henhold til den nye afgørelse om egne indtægter af 31. oktober 1994 (Rådets afgørelse 94/728/EF, Euratom) 
sænkes loftet for den ensartede sats fra 1,4% til 1% gradvist i perioden mellem 1995 og 1999. For de lande, 
hvis BNI pr. indbygger er på under 90% af fællesskabsgennemsnittet, vil momsberegningsgrundlaget fra 1995 
blive begrænset til 50% af deres BNI i stedet for de nuværende 55%. For de øvrige medlemsstater vil denne 
ændring gradvist blive gennemført i perioden 1995-1999. 
Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom af 13. februar 1989, EFT nr. L 49 af 21. februar 1989, s. 26. 
Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 af 29. maj 1989 om gennemførelse af afgørelse 88/376/EØF, 
Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter, EFT nr. L 155 af 7. juni 1989, s. 9. 
-5 
l.B. Egne momsindtægter: Oplysninger om momsopkrævnings- og 
kontrolprocedurer og resultater 
I henhold til Rådets forordning 1553/89 af 29.5.1989 beregnes grundlaget for 
momsindtægterne ved, at de i en medlemsstat indgåede samlede 
nettomomsindtægter divideres med den [vejede gennemsnits-]sats, efter hvilken der 
er opkrævet moms i det pågældende år4. 
I forordning 1553/89 hedder det endvidere i artikel 12 , at: 
"1. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de procedurer, 
de anvender ved registrering af afgiftspligtige, samt ved 
fastlæggelse og opkrævning af moms, og om det nærmere 
indhold og virkningen af deres kontrolordninger på 
momsområdet. 
2. Kommissionen undersøger i samarbejde med hver enkelt 
medlemsstat, om der kan foreslås forbedringer i procedurerne 
med henblik på at gøre dem mere effektive. 
3. Kommissionen udarbejder hvert tredje år en rapport over de 
procedurer, der anvendes i de forskellige medlemsstater, samt 
om de forbedringer, der måtte være planlagt.5" 
Ved vedtagelsen af denne forordning fremsatte Rådet følgende erklæring: 
"Rådet noterer sig, at det er Kommissionens hensigt med den 
foreslåede procedure at bidrage til at overvinde de praktiske 
vanskeligheder i forbindelse med opkrævningen af moms samt ved en 
bedre spredning af oplysninger at hjælpe de nationale administrationer 
med at bekæmpe bedrageri og uregelmæssigheder på momsområdet. 
Rådet finder, at dette er et konstruktivt skridt henimod skærpede 
foranstaltninger til bekæmpelse af bedrageri." 
Den første rapport blev udarbejdet i februar 19926. 
l.C. BNI-indtægter 
Det hedder i artikel 3, stk. 1, i direktiv 89/130 (BNI-direktivet), at medlemsstaterne 
hvert år udarbejder deres BNI i overensstemmelse med de almindelige definitioner og 
regler, der er indeholdt i dette direktiv (artikel 1 og 2). Medlemsstaterne skal desuden 
Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 af 29. maj 1989 om den endelige ordning for ensartet 
opkrævning af egne indtægter hidrorende fra merværdiafgiften. Artikel 3 og 4 i denne forordning (EFT nr. L 
155 af 7.6.1989, s. 9-13). 
Ibidem artikel 12. 
SEK(92) 280 endelig udg. 
forsyne Kommissionen med oplysninger om, hvordan BNI og dens bestanddele er 
beregnet (artikel 3, stk. 2, og artikel 4 og 5). 
Kornmissionen er ansvarlig for kontrollen af medlemsstaternes BNI-beregninger. Den 
bistås i denne sammenhæng af en forvaltningskomité, hvis formand er en repræsentant 
for Kommissionen. Komiteen behandler spørgsmål vedrørende den korrekte 
gennemførelse af direktivet, statistiske kilder, BNI-beregningsmetoder og metoder til 
at gøre oplysningerne så fuldstændige og sammenlignelige som muligt. 
2. MOMSINDTÆGTER 
2.A. Momsindtægter og medlemsstaternes moms 
I henhold til den beregningsmetode, der er fastsat i artikel 1 og nærmere beskrevet i 
artikel 3 til 6 i forordning 1553/89, skal Fællesskabets provenu fra momsindtægterne 
beregnes ved hjælp af en ensartet sats på grundlag af det momsberegningsgrundlag, 
der fastsættes i henhold til nævnte forordning. 
Momsgrundlaget er proportionelt med momsindtægten i de tilfælde, hvor 
proportionalitetsfaktoren for de enkelte medlemsstater fastsættes ved hjælp af den 
omvendte vejede gennemsnitssats7. Dette gælder ikke ved nedskæring af loftet, en 
række undtagelser i henhold til artikel 28 i det sjette momsdirektiv og de særlige 
ordninger for små virksomheder. 
2.B. Momsprocedurernes effektivitet og Fællesskabets finanser 
Medlemsstaterne har et klart incitament til at øge effektiviteten af deres registrerings-, 
opkrævnings- og kontrolprocedurer, eftersom en forbedring vil føre til en større grad 
af opfyldelse af bestemmelserne, øgede indtægter og en forbedret 
omkostningseffektivitet i administrationsleddet. Øget effektivitet er af betydning for 
indtægterne både direkte for provenuet på kort sigt og på længere sigt i kraft af den 
afskrækkende effekt, effektive myndigheder har på potentiel svig og 
uregelmæssigheder. 
Som nævnt i Kommissionens første rapport kan forskelle i de nationale 
momsmyndigheders effektivitet med hensyn til opkrævning af afgiften og forebyggelse 
af svig på forskellig vis fordreje byrdefordelingen i forbindelse med finansieringen af 
Fællesskabets budget. 
- F.eks. kan ringe effektivitet med hensyn til registrerings-, opkrævnings- og 
kontrolprocedurer resultere i en indtægtsnedgang og følgelig i en nedgang i 
momsprovenuet. Nedgangen må kompenseres gennem højere BNI-indtægter, 
hvorved der sker en ændring i momsindtægternes og BNI-indtægternes relative 
andel. De højere BNI-indtægter finansieres af alle medlemsstaterne. 
Konsekvenserne af ringe effektivitet i en medlemsstat overføres derfor delvis 
på de øvrige medlemsstater i form af højere moms- og BNI-betalinger. 
7 Den vejede gennemsnitssats omtales i artikel 4 i forordning 1553/89. 
Ændringerne varierer alt efter den enkelte medlemsstats andel i momsgrundlaget og 
BNI. 
- Effektiviteten i momsopkrævningen og kontrollen af importtransaktioner hænger 
også sammen med opkrævningen af traditionelle egne indtægter. En nedgang i 
momssvig og uregelmæssigheder i forbindelse med import vil sandsynligvis føre til 
øgede indtægter fra told og landbrugsafgifter. 
- I de tilfælde hvor BNI fastsættes på grundlag af skatte- og afgiftsstatistikker, kan 
en ineffektiv momsopkrævning og momskontrol have indvirkning på beregningen af 
BNI-grund laget. 
- Som beskrevet ovenfor lægges der loft over grundlaget for momsindtægterne, når 
disse overstiger 55% af medlemsstatens BNI. Hvis en medlemsstats BNI 
undervurderes, fordi der ikke i tilstrækkelig grad tages hensyn til sort økonomi, kan 
der blive lagt et forkert loft over dens momsgrundlag. Sådanne fordrejninger kan 
medføre forskydninger i byrdeforholdet mellem medlemsstaterne. 
- Der kan også opstå fordrejninger som følge af forsinket opkrævning og 
overforbrug af aftaler om udsættelse af betalingen af momsrestancer. Hvis en 
momsrestance, der er opstået et bestemt år, inddrives et eller flere år senere, kan 
der ske uforudsigelige ændringer i momsberegningsgrundlaget. Når momsgrund­
laget ligger tæt på overgrænsen, kan forsinket opkrævning også medføre 
uberettiget nedskæring og dermed et mindre momsindtægtsprovenu. 
Kommissionen, som har til opgave at føre tilsyn med, at fællesskabsbestemmelserne 
gennemføres i den nationale lovgivning, må derfor sørge for, at der opnås ensartede, 
høje standarder for administrativ effektivitet i alle medlemsstater, således at 
fordrejninger i byrdefordelingen som følge af forskellig indsats reduceres til det mindst 
mulige. 
3. RAPPORTENS STRUKTUR OG INDHOLD 
Denne rapport er opbygget som følger: Efter at det ovenfor er blevet påvist, hvilken 
betydning effektive momsprocedurer har for de egne indtægter, behandler Kapitel 1 
konklusionerne og opfølgningsplanen fra første rapport og sammenligner udviklingen i 
medlemsstaternes momsprocedurer ved henvisning til disse. 
I første rapport erkendtes betydningen af de økonomiske og institutionelle forhold for 
strukturen af og transaktionerne i forbindelse med de forskellige momsprocedurer. Kapitel 2 
beskriver udviklingen af visse vigtige indikatorer for medlemsstaternes moms og af 
medlemsstaternes administrative strukturer i perioden 1992-1994. 
Selv om alle momsprocedurer tillægges betydning, fokuserer nærværende rapport på 
planlægningen og gennemførelsen af to af disse, nemlig kontrol (kapitel 3) og 
restanceinddrivelse (kapitel 4). Disse to områder er kernen i momsadministrationen, og de 
har i de seneste år været præget af en rivende udvikling. 
-8 
For at sikre, at ændringerne i de administrative procedurer rent faktisk medfører de 
forventede effektivitetsforbedringer, indfører medlemsstaterne i stadig stigende grad 
evaluerings- og kontrolsystemer. Kapitel 5 gennemgår, hvordan disse systemer anvendes i 
forbindelse med momskontrol og restanceinddrivelse. 
Kapitel 6 konkluderer med en kort oversigt over den mulige udvikling af de juridiske og 
institutionelle rammer og indeholder en række forslag samt en arbejdsplan for de næste tre år. 
9-
KAPITEL 1 
OPFØLGNING AF FØRSTE RAPPORT 
1.1. RESUME AF KOMMISSIONENS ARBEJDSPROGRAM 
Kommissionen foreslog i den første rapport en fempunkts arbejdsplan. Det blev foreslået, at 
i) medlemsstaterne regelmæssigt skulle underrette Kommissionen om ændringerne i og 
resultaterne af deres opkrævnings- og kontrolprocedurer (herunder også specifikke 
foranstaltninger til bekæmpelse af svig) 
ii) Kommissionen i lighed med punkt (i) skulle udarbejde regelmæssige rapporter til 
medlemsstaterne 
iii) Kommissionen med de relevante medlemsstaters samtykke skulle rundsende specifikt 
materiale og oplysninger, den modtog, og som efter dens opfattelse kunne bidrage til 
forbedringer i andre medlemsstater 
iv) Kommissionen skulle holde regelmæssige møder med medlemsstaterne for sammen med 
disse at se nærmere på de foranstaltninger, der gennemføres i henhold til punkt (iii) 
ovenfor, og at 
v) Kommissionen skulle afholde seminarer, når den fandt det nyttigt, for at fremme et 
tættere samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder og opnå en bedre forståelse af 
deres procedurer og praksis. 
1.2. RESUME AF FORSLAG FRA FØRSTE RAPPORT 
Rapporten indeholdt en række forslag, som blev opsummeret som følger: 
Et mål: At fremme den frivillige opfyldelse af bestemmelserne 
Fire måder: - At nedbringe opfyldelsesomkostningerne (specielt gennem forenkling) 
- At styrke informationen af og service over for de afgiftspligtige 
- At skabe variation i revisionsprogrammer med både risikoinducerede og 
generelle planer for kontrolbesøg i virksomhederne 
- Yderligere at udvikle fleksible og smidige restanceinddrivelses-procedurer 
Tre regler: - Omfattende og afbalancerede edb-planer 
- En styrkelse af personaleuddannelsesprogrammerne 
- Geografisk og funktionelt samarbejde mellem afgiftsmyndighederne inden for 
de enkelte medlemsstater og mellem disse indbyrdes. 
10-
Der blev fremsat detaljerede forslag på følgende fem hovedområder: 
a) foranstaltninger til fremme af de afgiftspligtiges frivillige opfyldelse af bestemmelserne 
gennem en mindskelse af deres opfyldelsesomkostninger og tillid til, at de kan fa en fair 
og effektiv betjening 
b) udformning af de forskellige inddrivelsesforanstaltninger på en sådan måde, at der i højere 
grad opnås frivillig opfyldelse 
c) gradvis indførelse af edb på alle procedurer i kæden fra registrering til opkrævning af 
betalinger 
d) omorganisering og rationalisering af registrerings- og revisionsprocedurerne ved 
koordinering med andre afgiftsmyndigheder, offentlige organer og virksomheder, og 
e) udformning af personaleuddannelsesprogrammerne på en sådan måde, at de ansatte 
holder sig ajour med ændringer om juridiske og erhvervsmæssige forhold. 
1.3. ARBEJDSPROGRAMMETS GENNEMFØRELSE 
Kommissionen har gennemført arbejdsprogrammet ved at afholde seminarer, bilaterale møder 
og videokonferencer. Den har også udarbejdet et spørgeskema til at bistå med indhentning af 
oplysninger, der skal benyttes ved udarbejdelsen af nærværende rapport. 
Kommissionen har afholdt fire seminarer om egne indtægter (moms). Det første blev afholdt i 
Bruxelles og handlede om momsinddrivelse og forvaltning af momsrestancer (april 1993). 
Det andet blev afholdt i Bonn og vedrørte planlægning, gennemførelse og evaluering af 
momskontrol (november 1993). Det tredje i Bruxelles gav en opsummering af virkningen af 
første momsrapport (juli 1994); og det fjerde blev afholdt i London (oktober 1994) og 
drejede sig hovedsagelig om betalingshenstandsordninger og om evaluering af procedurerne i 
henseende til administrations- og opfyldelsesomkostninger. 
Det er Kommissionens og medlemsstaternes opfattelse, at disse seminarer har været et nyttigt 
forum til fremme af et tættere samarbejde, og at de har givet alle parter mulighed for at drøfte 
og udveksle ideer og initiativer om, hvad der er god praksis. Kendskabet til praksis og 
procedurer har generelt bidraget til forbedringer i forbindelse med opkrævningen og 
kontrollen af moms og styrket bekæmpelsen af svig. 
Ud over disse seminarer har en række andre initiativer også bidraget til, at man har nået de 
mål, der blev fastsat i den første rapport. Som eksempel kan nævnes Matthæus-seminaret om 
moms, de regelmæssige møder i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter og Det Stående 
Udvalg for Administrativt Samarbejde samt et kontrolforsøg vedrørende multinationale 
virksomheder. 
1.4. OVERSIGT OVER UDVIKLINGEN I MEDLEMSSTATERNE SEDEN FØRSTE 
RAPPORT 
Udviklingen i medlemsstaterne har generelt været i overensstemmelse med retningslinjerne i 
første rapport, for visses vedkommende endda fuldstændig (F og UK). 
-11-
Et godt eksempel på dette er edb-området, hvor der er blevet installeret mange store netværk 
med moderne revisionssoftware og avancerede kontrolprogrammer. Brugen af pc'ere er 
steget stærkt i de seneste to år, og flere medlemsstater (D, DK, E, F, I og UK) har udstyret et 
stort antal inspektører og revisionspersonale med pc'ere. Luxembourg planlægger at indføre 
pc'ere i 1995. 
Foranstaltninger til fremme af frivillig opfyldelse (se punkt 1.2. (a) ovenfor), specielt i 
forbindelse med en forenkling af procedurerne, er et af de områder, hvor der er opnået 
færrest fremskridt. To medlemslande (D og E) understregede problemerne med at mindske 
antallet af ændringer i lovgivningen, eftersom det er nødvendigt at tilpasse sig ændringer i 
fællesskabslovgivningen. Af samme grund gjorde Portugal gældende, at det ville være 
vanskeligt at gruppere ændringerne. Det Forenede Kongerige og Irland var skeptiske med 
hensyn til at etablere samarbejdsaftaler med professionelle instanser vedrørende 
momsregistreringsformaliteter. De ønskede ikke at uddelegere retten til at afslå registrering til 
andre myndigheder. Uddelegering af denne beføjelse var heller ikke mulig i Portugal. 
Tyskland understregede, at formularer, der benyttes til flere formål, skal være klart udformet 
for at være acceptable og undgå at forvirre de afgiftspligtige. 
Portugal meddelte, at det ikke i henhold til dets nuværende lovgivning var muligt at lade 
finansieringsinstitutter eller posthuse opkræve moms. Luxembourg understregede, at de 
tilsvarende luxembourgske organer ikke havde nogen beføjelse på dette område. 
Medlemsstaterne fandt generelt, at forslagene vedrørende inddrivelsesmetoder (se punkt 1.2. 
(b) ovenfor) var i overensstemmelse med deres nuværende praksis. Mange medlemsstater (E, 
DK, F, GR og P) fandt det ikke på sin plads at uddelegere inddrivelse af mindre restancer til 
private opkrævningsselskaber. Spanien meddelte, at det tidligere havde benyttet denne 
fremgangsmåde, men at det for nylig havde overtaget inddrivelsen fra private firmaer. Til 
gengæld fandt de medlemsstater, som har indført denne fremgangsmåde, at den virker 
tilfredsstillende (I og IRL). 
På edb-området (se punkt 1.2. (c) ovenfor) var Kommissionens retningslinjer helt i 
overensstemmelse med medlemsstaternes udvikling og planer. Det Forenede Kongerige 
meddelte, at selv om det ikke havde nogen specifikke planer om at indføre en enkelt 
identificeringskode for virksomheder, var det ved at indføre et enhedsnummer for al told og 
alle punktafgifter. 
Medlemsstaterne rapporterede, at de fulgte retningslinjerne med hensyn til omlægning og 
rationalisering af procedurer og personaleuddannelse. 
1.5. EKSEMPLER PÅ VÆSENTLIGE INITIATIVER OG PRAKSIS 
Mange medlemsstater rapporterede om bemærkelsesværdige initiativer eller praksis, hvoraf 
en del vil blive præsenteret mere indgående i de følgende kapitler. 
Juridiske databaser 
Der er blevet udviklet juridiske databaser, som indeholder mange gode råd og 
præcedens-tilfælde. De fungerer på subskriptionsbasis og benyttes i stor udstrækning 
12-
af brugere, som er den vigtigste grænseflade mellem de afgiftspligtige og 
myndighederne (D og F). 
Kontrol af flere afgifter samtidig 
m Det er almindeligt anerkendt, at problemer på et afgiftsområde ofte har indvirkning på 
andre. Integreret kontrol af afgifter giver inspektørerne mulighed for at danne sig et 
globalt indtryk, når de reviderer eller kontrollerer virksomheder, og dette er blevet 
nævnt som en positiv faktor for allokeringen af midler til kontrolpersonale (DK, D, F, 
IRL og NL). Man har også fundet, at fælles afgiftsopkrævning kan være nyttig til at 
udligne restancer fra ét afgiftsområde med refusioner på et andet. Belgien overvejer 
for øjeblikket at sammenkøre momsforvaltningen og den direkte beskatning. Det 
skulle herigennem blive lettere at udvikle en overordnet skatte- og afgiftskontrol. 
Inddrivelse 
Der blev gjort rede for to former for kontrolpraksis, som gennemføres før den 
egentlige kontrol: 
i) Myndighederne vil ofte kontakte virksomhederne telefonisk, når en betaling ikke 
er indgået til tiden. Hvis der ikke er tilstrækkeligt tungtvejende grunde til den 
manglende betaling, indledes opkrævningen straks (DK, UK). 
ii) For visse typer virksomheder, hvor der til stadighed er problemer med 
inddrivelsen, kan myndighederne overveje at give offentlige instanser instruks om 
at trække deres særlige bemyndigelser tilbage, uden hvilke virksomhederne ikke 
kan drive handel (D og DK). (Se kapitel 4) 
Forenklede opkrævningsmetoder 
I mange medlemsstater (E, IRL, I, L) findes en ordning til at lette afgiftsbetalingerne 
enten direkte til centralbanken (F) eller gennem finansieringsinstitutter, som derefter 
sender afgiften direkte til centralbanken; formålet hermed er at forenkle 
opkrævningsprocedurerne og sikre, at afgifterne afregnes hurtigere (se kapitel 5). 
Betaling med kreditkort 
Italien overvejer i øjeblikket at acceptere betaling af skyldig moms med kreditkort for 
at fremme den rettidige betaling. 
Edb 
Frankrig har et nationalt tidstro system (MEDOC) til kontrol og forvaltning af 
afgifterne; det sikres således, at oplysninger om virksomhederne så vidt muligt er 
ajour, og at de er tilgængelige for personale på lokalt plan. 
Edb-software, der kan måle omkostningerne i forbindelse med kontrol og derved 
tilskynde til en optimal ressourceudnyttelse benyttes i mange medlemsstater (E, P og 
UK). I de fleste tilfælde benyttes en række resultatmålinger og indikatorer (se kapitel 
5). 
- 13-
KAPITEL 2 
ÆNDRINGER I MEDLEMSSTATERNES MOMSADMINISTRATION SIDEN FØRSTE 
RAPPORT 
2.1. MOMS I MEDLEMSSTATERNES FINANSER 
En oversigt over den relative andel af medlemsstaternes afgiftsprovenu hidrørende fra moms 
viste, at momsens andel i medlemsstaternes afgiftsprovenu i 19928 var højst i Grækenland 
(26%), Irland, Det Forenede Kongerige (over 20%) og lavest i Italien (under 15%). Eftersom 
skattetrykket (skatter og bidrag til sociale sikringsordninger som en procentsats af BNI) lå på 
mellem 34% i Det Forenede Kongerige og 48% i Danmark og Luxembourg, var 
momsopkrævningen i procent af BNI den højeste i Grækenland og Danmark (10,7% og 
9,3%), mens den i alle andre medlemsstater lå på under 8% (tabel 3). 
2.2. AFGIFTSPLIGTIGES KARAKTERISTIKA 
I den første rapport blev det understreget, at momsadministrationens struktur og effektivitet i 
høj grad er afhængig af, hvordan gruppen af afgiftspligtige er sammensat. Det er årsagen til, 
at de punkter, der er kendetegnet ved enten at gøre arbejdet lettere eller sværere for 
myndighederne, tages op igen, herunder specielt antallet af afgiftspligtige, virksomhedernes 
størrelse, deres forretningsmæssige aktiviteter og deres geografiske fordeling. 
Antallet af momsregistrerede virksomheder er steget i alle medlemsstater siden første 
rapport (tabel 16). Derfor må afgiftsmyndighederne til stadighed tilpasse sig ændrede forhold 
for at udnytte deres ressourcer bedst muligt. 
I sammenligning med situationen i første rapport har virksomhedernes størrelsesfordeling 
ændret sig mest i Belgien, Italien og Det Forenede Kongerige samt i Tyskland som følge af 
genforeningen. Belgien har øget sin relative andel af antallet af både små og større 
virksomheder. I Italien er ikke blot antallet af mindre virksomheder faldet, men også antallet 
af små virksomheder, hvilket relativt set har lettet momsforvaltningen. I Det Forenede 
Kongerige har der kunnet konstateres en mærkbar stigning i den relative andel af små 
virksomheder; antallet af afgiftspligtige personer har været lavt (jf. tabel 4). 
Andelen af virksomheder inden for "følsomme"9 sektorer, som er vanskelige at administrere, 
selv om deres antal er faldende i de fleste medlemsstater (mest mærkbart i NL, men også 
væsentligt i D og L), er steget en smule i Det Forenede Kongerige. Den procentvise andel af 
1991 for DK, GR, IRL, L og P. 
Kategori 5, 6, 7 og 9 i NACE anses for "følsomme" sektorer. Disse omfatter bygge- og anlægsvirksomhed, 
engros- og detailhandel, hoteller, catering-virksomhed, reparation, transport og kommunikation samt andre 
tjenesteydelser. Jf. tabel 4 og 5. 
14 
"følsomme" virksomheder er fortsat højest i Italien (82%), og Belgien, Spanien, 
Luxembourg, Portugal og Det Forenede Kongerige har ca. 75%. Til gengæld har både 
Nederlandene (60%) og Tyskland (66%) en relativt stor andel "ikke-følsomme" Virksomheder 
(jf. tabel 5). En omsætningsmæssig opdeling mellem de "følsomme" og "ikke-følsomme" 
sektorer har muligvis endnu større relevans. Blandt de medlemsstater, hvorfra der foreligger 
data ((B, DK, D, F, I, P), har Danmark den største koncentration af omsætning i "følsomme" 
sektorer (64%) fulgt af Belgien og Italien, og for de øvrige tre ligger procentsatserne på 50 
eller derunder. 
2.3. FUNKTIONEL STRUKTUR 
Som allerede nævnt i første rapport er der fortsat forskelle i de forskellige medlemsstater på 
afgiftsmyndighedernes funktionelle struktur. Der synes imidlertid i medlemsstaterne at være 
en tendens til at samle opkrævningen af direkte skat og moms hos én myndighed (D, DK, E, 
IRL, I, NL, planlagt i B). 
For så vidt angår tildelingen af ansvar for transaktioner afhængigt af deres oprindelse 
(indenlandske, intrakommunitære eller med tredjelande) har de samme myndigheder og 
afdelinger beføjelse til at administrere registrering af afgiftspligtige, afgiftsfastlæggelse og 
kontrol. Visse medlemsstater har imidlertid oprettet særlige afdelinger til at behandle moms 
ved import (E, F, IRL, I, NL, P). Nederlandene har også oprettet en central enhed til støtte 
for kontrollen af intrakommunitære transaktioner. 
Med hensyn til opkrævning og inddrivelse er brugen af specialiserede tjenestegrene o-* 
afdelinger steget i medlemsstaterne. I Italien uddelegeres restanceinddrivelsen nu til 
factoringselskaber ("concessionarii"). 
2.4. DE CENTRALE OG LOKALE KONTORERS RESPEKTIVE ANSVAR 
Tabel 6 viser, at der er en tendens til at fjerne ansvaret fra hovedkvarteret og lægge det ud til 
de lokale momskontorer, som er tættere på virksomhederne og disses socio-økonomiske 
transaktioner. 
De fleste medlemsstater opstiller centralt en årlig opgaveportefølje, fastsætter nationale mål 
og giver tekniske retningslinjer og edb-støtte til de lokale myndigheder. I stadig højere grad 
overlades det til de regionale og lokale myndigheder at træffe beslutning om 
restanceinddrivelse og at vælge, hvilke afgiftspligtige der skal foretages kontrol hos samt 
varigheden og omfanget af kontrolbesøget. 
2.4.1. Ansvar på centralt plan 
En række væsentlige opgaver administreres centralt i de fleste medlemsstater, og disse 
omfatter: 
- Fastsættelse af de til rådighed stående nationale kontrolressourcer (f.eks. et skøn 
over arbejdsstyrken) og måden, hvorpå disse vil blive afsat til forskellige regioner 
(f.eks. antallet af afgiftspligtige pr. region). 
-15 
- Tilrådighedsstillelse af generelle retningslinjer vedrørende fremgangsmåde, feks. 
understregning af den seneste Aidvikling, herunder kan nævnes afskaffelsen af de 
afgiftsmæssige grænser pr. 1.1.1993 (F) og andre økonomiske og juridiske tiltag. 
- Kontrol af kvaliteten og effektiviteten af den regionale afgiftsopkrævning og 
kontrolprocedurerne (se kapitel 5). 
- Fastlæggelse af, hvilke store sektorer og aktiviteter kontrollen bør koncentreres om 
(E, I). Erhvervssektorer, hvor der er særlig risiko for svig, eller som er af strategisk 
økonomisk betydning (f.eks. banker i D) udvælges. De valgte erhvervssektorer 
kontrolleres også nøje i henseende til restanceinddrivelse (se kapitel 4). 
- National planlægning af, hvilken andel af kontrolressourcerne der skal benyttes dels 
til at kontrollere afgiftspligtige, der udfører intrakommunitære transaktioner (B og 
I), dels til central vejledning til lokal kontrol (F). 
- Oprettelse afhold med ekspertise på områder såsom kontrol og bekæmpelse af svig 
med afgifter. Dette kunne omfatte 
- indhentning af dokumentation for svig 
- koordinering af foranstaltninger til undersøgelse og opfølgning af sager 
- direkte foranstaltninger i alvorlige tilfælde af vedvarende svig 
- og koordinering og opstilling af kriterier, der kunne benyttes i forbindelse 
med kontrolforanstaltninger regionalt eller lokalt med henblik på at 
opdage svig. 
I den forbindelse udarbejder Frankrig hvert år en sammenfattende oversigt over de 
forskellige typer svig, der konstateres i de afdelinger, der har ansvar for kontrol. 
Hvert år registreres der ca. 100 tilfælde af forskellige former for svig, der har særlig 
betydning for moms. I Grækenland er man særlig opmærksom på afgiftspligtige, som 
har udarbejdet falske fakturaer. Efter afsløringen opføres de på en central liste, som 
meddeles til alle regionale kontrolmyndigheder. 
2.4.2. Ansvar på lokalt plan 
Hovedansvaret hos den centrale myndighed i medlemsstaterne modsvares imidlertid i 
stadig større omfang af ansvar på regionalt eller lokalt plan. Uddelegeringen af ansvar 
er taget til i takt med, at medlemsstaterne anerkender værdien af, at planlægningen og 
gennemførelsen af kontrol og inddrivelsesopgaver foregår tættere på de 
afgiftspligtige. De har derved udnyttet mulighederne i forbindelse med mange nye 
tekniske tiltag inden for edb, som gør koordineringen lettere. 
Selv i medlemsstaterne med den mest centraliserede planlægning er der altid vigtige 
opgaver for de regionale kontorer. F.eks.: 
- Udvælgelse regionalt eller lokalt af lokale programmer og afgiftspligtige under 
anvendelse af lokale undersøgelser og det lokale personales viden. Formålet med 
sådanne programmer er at afspejle de afgiftspligtiges specifikke karakteristika på 
forskellige områder. De lokale og regionale programmer skal ofte tilknyttes 
centrale programmer, før der opstilles en "national plan" (E), hvorom der opnås 
enighed. 
16 
I situationer, hvor de lokale myndigheder til kontrol- eller inddrivelsesformål far 
forelagt en liste over de afgiftspligtige (enten på grundlag af statistiske/økonomiske 
oversigter eller af kontrol af angivelser), har de fleste lokale kontorer en væsentlig 
grad af autonomi til at bestemme, hvilke sager man skal gå videre med (B, GR). 
Beslutninger om betalingshenstandsordninger op til en vis grænse (se kapitel 4). 
I nogle medlemsstater (D, DK, F, NL og UK) har man uddelegeret større ansvar på 
lokalt plan til at udvælge, hvilke virksomheder, der skal kontrolleres, og hvor der 
skal foretages en opfølgning af opkrævningen af momsrestancer på grundlag af 
lokalt fastsatte kriterier. Dette sker i overensstemmelse med centralt fastsatte 
budget- og personalebevillinger (UK). Endvidere fastsætter Danmark og Det 
Forenede Kongerige indtægts- og resultatmål for de enkelte regionale/lokale 
kontorer. 
2.5. MENNESKELIGE RESSOURCER, UDDANNELSE OG EDB 
Organisatoriske forskelle i medlemsstaterne og specielt tendensen i retning af indførelse af en 
enhedsorganisation af afgiftsmyndighederne, således at de beskæftiger sig med flere skatter 
og afgifter samtidig, gør det vanskeligt at vurdere og sammenligne det personale og de 
ressourcer, der allokeres til momsadministration, og hindrer endvidere en sammenligning af 
ressourcerne hos medlemsstaternes myndigheder (se tabel 7). I forbindelse med 
sammenligningen af den personalemæssige udvikling siden første rapport skal det bemærkes, 
at: 
- antallet af kontrollører er steget i Irland og Luxembourg 
- de generelle personaleressourcer er forblevet uændrede i Grækenland, Frankrig (DGI), 
Italien og Det Forenede Kongerige. 
Kontrollen ved de indre grænser og momsovergangsordningen har ikke resulteret i væsentlige 
personalemæssige ændringer. 
Stigningen i antallet af registrerede afgiftspligtige og den øgede kompleksitet i moms­
myndighedernes arbejde, som bl.a. skyldes momsovergangsordningerne, samt den beskedne 
stigning i de menneskelige ressourcer har faet alle medlemsstaterne til at tillægge det større 
betydning at øge produktiviteten gennem uddannelse og indførelse af edb. 
Med hensyn til uddannelse findes der i alle medlemsstater uddannelsesprogrammer for 
nyansatte og efteruddannelsesprogrammer om ny lovgivning og andre relevante spørgsmål 
for det øvrige personale. Disse programmers varighed og dækning samt blandingen af kurser 
og uddannelse i arbejdstiden varierer fortsat stærkt fra én medlemsstat til en anden (se tabel 8 
og 9). Momsmyndighederne afholder på centralt og/eller lokalt plan generelle og specifikke 
momskurser. 
Der er en stadig større erkendelse af betydningen af uddannelse vedrørende fællesskabs-
spørgsmål og bekæmpelse af svig (F, NL), og dette afspejles i særlige 
uddannelsesprogrammer. 
- 17 
I alle medlemsstaterne er der sket en yderligere udvikling inden for edb, som det fremgår af 
tabel 10. Procedurerne for registrering og kontrol af manglende angivelser er blevet lagt ind 
på edb, de øvrige procedurer er allerede fuldt automatiseret i de fleste medlemsstater. 
I størstedelen af medlemsstaterne gøres der enten allerede brug af ekspertsystemer til kontrol 
og udvælgelse af afgiftspligtige til kontrol, eller dette er planlagt (jf. bilag 7). 
2.6. OMKOSTNINGSEFFEKTIVITET OG LIGEBEHANDLING 
Alle medlemsstaterne forfølger som momsmyndighedernes generelle mål en maksimal 
inddrivelse af moms på kortere og længere sigt. De sigter alle mod at øge den frivillige 
opfyldelse af bestemmelserne, at mindske og forebygge unddragelse og svig, specielt ved at 
afsløre og hindre de mest komplekse tilfælde af svig. 
Indtægtsmaksimering eller cost-effectiveness opnås bedst ved at allokere ressourcer til at 
opdage og korrigere de grupper virksomheder, der kan forvente den største stigning i deres 
momstilsvar. Alle medlemsstater benytter i stadigt stigende omfang risikoanalyseteknikker til 
fremme af dette mål. Indtægtsmaksimering kan også hjælpe myndighederne til at opnå et 
image af effektivitet og derved afskrække fra unddragelse og tilskynde til opfyldelse. 
Myndigheder, der lægger vægt på effektivitetsmålet, har tendens til at fastsætte høje 
registreringstærskler og at udarbejde målrettede og risikobaserede kontrol- og 
restanceinddrivelsesplaner. 
Omfattende dækning betyder, at det sikres, at sandsynligheden for, at myndighederne 
foretager kontrol og inddrivelse, er den samme for alle afgiftspligtige, uanset virksomhedens 
størrelse, aktivitet og geografiske beliggenhed. Lave registreringstærskler, brede 
kontrolprogrammer baseret på "kontrolcyklus" (den gennemsnitlige hyppighed af kontrol for 
en typisk virksomhed) og systematisk forfølgelse af alle restancer har til formål at fremme 
dette mål og hjælpe med at afskrække de afgiftspligtige fra manglende opfyldelse i fremtiden. 
Medlemsstaternes registrerings-, fastsættelses-, opkrævnings- og kontrolplaner er et resultat 
af en afvejning af disse to vigtige, mere specifikke mål. Alle medlemsstater forfølger begge 
mål, men herudover lægger Danmark, Nederlandene og Det Forenede Kongerige vægt på en 
maksimering af resultaterne, og Belgien fokuserer i højere grad på en mere indgående 
behandling af alle afgiftspligtige. 
KAPITEL 3 
PLANLÆGNING OG GENNEMFØRELSE AF MOMSKONTROL 
3.1. INDLEDNING 
Momsen fastsættes af de afgiftspligtige i deres angivelser. Formålet med kontrolprocedurerne 
er derfor at vurdere den frivillige opfyldelse af bestemmelserne, dvs. at man kontrollerer, om 
der er foretaget en fuldstændig og nøjagtig indberetning af momstilsvaret. Dette indebærer: 
1. at man gennemgår de oplysninger, som de afgiftspligtige har meddelt i angivelserne, og 
sammenholder dem med de oplysninger, som momsmyndighederne har fra andre kilder. 
2. at man udvælger en række afgiftspligtige, som skal underkastes kontrol. 
3. at man ved kontrol af afgiftspligtige skal sammenholde de indberettede oplysninger med 
en række relevante virksomhedsspecifikke indikatorer eller generelle nøgletal (udvælges 
af myndighederne), som kan udledes af bogføringen eller øvrige oplysninger, som er 
fremlagt af den kontrollerede virksomhed eller en tredjepart. 
Det overordnede formål med kontrollen er det samme som i andre momssammenhænge 
(omtalt i kapitel 2), nemlig en maksimal inddrivelse af moms på kortere og længere sigt 
gennem en omkostningseffektiv anvendelse af ressourcerne, bl.a. ved at øge den frivillige 
opfyldelse af bestemmelserne, at mindske og forebygge svig og unddragelse, hovedsagelig 
ved at afsløre og hindre de mest komplekse tilfælde af svig. 
I kapitel 5 gennemgås den vifte af resultatindikatorer og -mål, som typisk fastsættes i 
medlemsstaterne, samt de operative procedurer, der anvendes til at styre og måle 
effektiviteten. 
I dette kapitel omtales de problemer, som medlemsstaterne støder på i deres kontrolarbejde, 
og der gives en beskrivelse af, hvilke planlægnings- og gennemførelsesmetoder de anvender 
for at nå de mål, de har sat for deres kontrol. 
3.2. INDHENTNING AF OPLYSNINGER 
Det er i vidt omfang de afgiftspligtige, der ligger inde med de oplysninger, som gør det muligt 
for medlemsstaterne at kontrollere, om angivelserne er fuldstændige og nøjagtige. Derfor 
indhenter medlemsstaterne systematisk under planlægningen oplysninger om virksomhedernes 
aktiviteter. 
Anvendt sammen med en undersøgelse af, hvor i virksomhedmassen risikoen for 
momsunddragelse og for lav angivelse af momstilsvaret er størst, muliggør disse oplysninger 
en indsats, som både er omkostningseffektiv med hensyn til afsløringen af yderligere 
momstilsvar, og som kan virke præventivt på de afgiftspligtige, som ikke underkastes aktiv 
kontrol. 
19-
De tilgængelige oplysninger om de afgiftspligtige og disses transaktioner er forskellige i de 
enkelte medlemsstater. Alle medlemsstater har adgang til virksomhedernes regnskaber, 
hvorimod adgangen til bankoplysninger undertiden er begrænset til særlige tilfælde. Som 
oftest har momsmyndighederne også adgang til andre skattemyndigheders dokumenter og 
sagsakter (navnlig i de tilfælde, hvor momsen kontrolleres sammen med de direkte skatter). I 
visse tilfælde er der også adgang til relevante oplysninger om social sikring. 
Ud over den samlede angivelse af de intrakommunitære transaktioner med andre 
medlemsstater, der kræves i henhold til artikel 22, stk. 6, litra b), i det sjette momsdirektiv, 
kræver visse medlemsstater (E og P) desuden, at de afgiftspligtige udarbejder en fortegnelse 
over alle de indenlandske virksomheder, som de har leveret til. I Danmark, Italien og Spanien 
er det desuden muligt at overvåge andre vigtige transaktioner foretaget af de afgiftspligtige, 
f.eks. køb af fast ejendom og transportmidler, og disse oplysninger registreres i store edb-
systemer, som forvaltes af skattemyndighederne. 
I arbejdet med at indhente oplysninger om transaktionerne inden for bestemte 
erhvervsområder finder visse medlemsstater det nyttigt at tilrettelægge 
kontrolforanstaltningerne således, at de far et så stort kendskab til de enkelte 
erhvervssektorer og -kategorier som muligt (D, DK, I, IRL og NL). 
Danmark og Irland fremhæver betydningen af, at der på et tidligt tidspunkt aflægges besøg i 
virksomhederne. Denne fremgangsmåde bidrager ikke kun til, at den afgiftspligtige opfylder 
bestemmelserne, men også til en effektiv registreringskontrol, hvorved risikoen for 
unddragelser begrænses. 
Efterforskninger og empiriske undersøgelser gennemføres i de fleste medlemsstater med det 
formål at øge mængden af de ovenfor nævnte oplysninger. I denne forbindelse inddrages de 
foregående års erfaringer fra skattekontrol og andre eksterne oplysninger. 
3.3. ANALYSE AF VIRKSOMHEDSMASSEN MED HENBLIK PÅ UDVÆLGELSE TEL 
KONTROL 
Når medlemsstaterne i forbindelse med deres kontrolprogrammer udvælger de virksomheder, 
som skal kontrolleres, afsætter de som regel penge til at kontrollere de grupper af 
afgiftspligtige, hvor risikoen for unddragelse af momstilsvaret er størst, eller hvor muligheden 
for at inddrive momsen er størst set i forhold til kontrolomkostningerne. 
I størstedelen af medlemsstaterne tilrettelægges kontrollen desuden på en sådan måde, at den 
virker bredt og fremmer en større opfyldelse af bestemmelserne blandt samtlige 
afgiftspligtige. 
På grund af det store antal afgiftspligtige i medlemsstaterne og mængden af statistisk 
materiale og oplysninger i øvrigt har det været nødvendigt at udvikle et stadig mere 
sofistikeret edb-system som støtte for udvælgelsen af virksomheder, der skal kontrolleres. 
Denne udvikling har forbedret kvaliteten og effektiviteten af den indgående kontrol. Dette har 
i nogle medlemsstater medført, at de virksomheder, der skal kontrolleres, udvælges med 
større omhu, og at antallet af gennemførte kontrolbesøg er faldet. I Frankrig, som har ca. 2,5 
mio. afgiftspligtige, gennemføres der ved hjælp af disse teknikker årligt mere end en halv 
million tilfælde af regnskabskontrol. Med udgangspunkt i resultaterne heraf kan der 
20 
gennemføres ca. 37 000 kontrolbesøg. Til sammenligning foretrækker Det Forenede 
Kongerige, som har 1,6 mio. afgiftspligtige, at basere sig på kontrolbesøg, der udvælges på 
grundlag af halvårlige automatiske risikoanalyser, i stedet for indgående kontrol. På årsbasis 
aflægges der kontrolbesøg i ca. 378 000 virksomheder. (Jf. tabel 16). 
3.4. KRITERIER OG BESLUTNINGSREGLER 
De fleste medlemsstater anvender en lang række kriterier (se nedenfor), når de skal udvælge, 
hvilke grupper, sektorer, aktiviteter og individuelle afgiftspligtige det vil være mest oplagt at 
underkaste kontrol. Disse kriterier og beslutningsreglerne gør det muligt for medlemsstaterne 
at tage hensyn til en række aspekter: 
a) arten af kontrol, dvs. kontrol af momsrefusion, intrakommunitære transaktioner, store 
virksomheder eller risikosektorer; 
b) omfanget af den kontrol, der skal gennemføres, dvs. omfattende kontrol af samtlige 
afgifter uanset periode, begrænset kontrol af afgifterne i indeværende periode eller 
kontrol af, om der er overensstemmelse med fakturaer og andre momsspecifikke lovkrav 
(f.eks. mellemliggende kontrol i Grækenland i tilfælde af, at angivelserne indgives 
uregelmæssigt); 
c) det pågældende personales niveau og erfaring med det formål at sikre, at sagerne gives til 
de bedst uddannede kontrollører. 
I visse tilfælde er beslutningsreglerne baseret på, at de afgiftpligtiges angivelser kontrolleres 
med det formål at konstatere, om de stemmer overens med tidligere angivelser eller med 
referencetal og gennemsnit i angivelserne fra virksomheder inden for samme sektor eller 
geografiske område. Referencetallene justeres og ændres med jævne mellemrum. 
. Angående afgiftspligtige, hvor en risikovurdering ikke umiddelbart berettiger, at der gen­
nemføres kontrol, har nogle medlemsstater fastsat som mål, at så mange virksomheder som 
muligt skal kontrolleres inden for en bestemt periode, normalt 5 år, med det formål at 
muliggøre inddrivelse ved for lavt angivne beløb. På grund af det store antal SMV har man 
dog i en række medlemsstater erkendt, at det med de begrænsede ressourcer, som man har til 
rådighed, er lidet sandsynligt, at alle afgiftspligtige kan kontrolleres inden for den periode. I 
en medlemsstat har man erkendt, at meget små virksomheder i gennemsnit kun vil blive 
kontrolleret en gang hvert 57. år. Selv om man for størstedelen af virksomhederne ikke følger 
en kontrolcyklus, er man dog i en række medlemsstater af den overbevisning, at det for 
meget store virksomheder er vigtigt med et regelmæssigt tilsyn, så det bliver muligt at fastslå, 
hvilke risikoområder der bør kontrolleres (DK, GR, IRL, NL, UK osv.). 
Hvilken betydning det i praksis har, at medlemsstaterne træffer denne form for beslutninger, 
fremgår af tabel 13 og 14 samt bilag 6. Tabellerne, som refererer til store, mellemstore og 
små virksomheder, viser, hvor længe en kontrol i gennemsnit varer, hvor mange inspektører 
der deltager, og hvor ofte der vil kunne gennemføres kontrol i de enkelte virksomheder. 
21-
3.5. RISIKOKRITERIER 
I forbindelse med udvælgelse af de grupper og enkeltvirksomheder, der skal kontrolleres, 
benytter medlemsstaterne især følgende kriterier: 
3.5.1. Finansielle risikokriterier 
- Virksomhedens størrelse og struktur 
- Omsætning og antal ansatte 
- For konsortier, antallet af afdelinger og deres fordeling nationalt og 
internationalt 
- Indtægter 
- Omsætning 
- Afgifter i alle led (ind- og udgående afgifter) 
- Omsætning/samlet skattetryk i indgående led 
- Omsætning/antal ansatte (evt. sammenholdt med socialsikringsoversigter) 
- Fortjenstmargin i procent 
- Omfanget af delvis fritagelse 
- Kompleksiteten af virksomhedernes regnskaber 
- Antallet af regnskabsbilag og kontrolsystemer 
- Kvaliteten af den interne kontrol af afgiftspligtige 
- Tilsyn med virksomhedspersonalets arbejde og kvalitet, interne og eksterne 
revisorer 
- Sektorer, hvis forbrugere er endelige forbrugere 
- Handel med kontant afregning 
- Sektorer, hvor der er problemer med at fremskaffe købsbeviser, f.eks. fra 
enkeltpersoner 
- Virksomheder med ret til momstilbagebetalinger eller kompensationer 
- Virksomheder, der foretager intrakommunitære transaktioner 
- Uoverensstemmelser mellem angivne input og input fastslået ved hjælp af 
VIES-systemet 
- Anvendelse af ikke-eksisterende eller ukorrekt momsregistreringsnummer 
- Nyligt registrerede virksomheder 
3.5.2. Kriterier for opfyldelsesmåling 
- Manglende indgivelse af pligtig dokumentation 
- Manglende indgivelse af momsangivelser 
- Tilfælde af for sen, delvis eller fuldstændig manglende betaling 
- Tidligere tilfælde af for lav angivelse opdaget eller selvanmeldt 
- Ejerens eller direktørens omdømme (f.eks. tidligere konkursramte eller insolvente 
virksomheder med momsrestancer) 
-22-
Det skal understreges, at de fleste medlemsstater i deres bestræbelser på at udvide listen over 
kriterier for den endelige kontroludvælgelse baserer sig på kontrollørernes egen 
videreuddannelse både på regionalt og lokalt plan. 
I nogle medlemsstater (DK, NL og UK) anvender man en kombination af finansielle 
risikoindikatorer og indikatorer for opfyldelsesmåling, når man skal bestemme, hvor 
dybtgående og omfattende en given kontrol skal være. I andre medlemsstater (E, I og P) 
anvendes sådanne kriterier både centralt til at definere virksomhedsprofiler med henblik på 
kontrol og lokalt af kontrollørerne til at udvælge de afgiftspligtige, der har den for kontrollen 
ønskede profil. 
Andre medlemsstater (I, IRL og UK), som udvælger virksomheder til kontrol ved hjælp af 
disse kriterier, gennemfører samtidig informationsbesøg, hvorved man bliver i stand til at 
supplere de eksisterende kontrolstatistikker og forbedre kvaliteten af udvælgelsesproceduren 
ved senere kontrol. 
3.6. GENNEMFØRELSE AF MOMSKONTROL - UDVALGTE EKSEMPLER 
En række medlemsstater (B, DK, E, F, IRL, UK) mener, at risikoen for momssvig og -
unddragelse kan føres tilbage til den særlige praksis i forskellige sektorer, og de har ; 
forlængelse heraf udvalgt en række højrisikoindustrier, nemlig hoteller, restauranter og barer; 
liberale erhverv som advokater, tandlæger og frisører; autoværksteder og mekanikere; 
guldsmede og juvelerer; byggebranchen, rengøring og beslægtede erhverv (jf. bilag 18). 
De øgede muligheder for at udvælge disse sektorer sætter medlemsstaterne i stand til at 
fokusere på særlige områder, hvorved de far større kendskab til de benyttede transaktioner. 
I Nederlandene har man opbygget skatte- og afgiftskontorerne på basis af hold, således at 
hvert hold er ansvarlig for kontrollen af forskellige grupper afgiftspligtige, der udvælges på 
grundlag af deres finansielle og/eller fiskale interesser og forbindelser (f.eks. landbrug, 
byggeindustrien, barer/restauranter, nye virksomheder osv.). 
I Irland følger man den samme fremgangsmåde, og man har således inddelt kontrol­
administrationen i ti sektioner, f.eks. investerings- og udlejningsvirksomheder samt konsortier 
og aktieselskaber. De enkelte sektioner beskæftiger sig med kravene i de forskellige 
virksomhedskategorier, som er blevet etableret med udgangspunkt i de største 
erhvervssektorer. 
I begge disse medlemsstater benytter man sig sideløbende med denne fremgangsmåde af 
holdrevision (ved fælles skatterevision), og man har med henblik herpå udarbejdet nogle 
omfattende oversigter over virksomhedsprofiler. Disse oversigter fungerer som vejledning i 
forbindelse med kontrolarbejdet. De indeholder typisk oplysninger om tidligere revision, 
oplysninger om udvalgte tilfælde, indledende revisionsarbejde og standardiserede 
revisionsprogrammer, som er tilrettelagt efter risiciene i de enkelte sektorer. Denne form for 
standardiserede programmer anvendes også i D, I og UK. 
Medlemsstaternes valg af kontrolmetode omfatter også systematisk brug af forskellige 
momskontrolprocedurer, som - forudsat de anvendes tilfredsstillende - alle bidrager til at 
sikre en høj standard i kontrolarbejdet. Af tabel 11 og 12 fremgår det, hvilke 
23-
kontrolprocedurer medlemsstaterne anvender på de forskellige revisionsstadier fra den 
indledende kontrol til procedurerne i forbindelse med gennemførelse af et kontrolbesøg. 
3.7. MOMSKONTROL I RISIKOSEKTORER 
I forbindelse med de nuværende former for kontrol, der gennemføres i risikosektorer, feks. 
de sektorer, hvis forbrugere er endelige forbrugere, som betaler kontant, f.eks. restauranter, 
foretages der eksempelvis følgende former for kontrol. 
Udvælgelsen af disse virksomheder forudsætter, at man indledningsvis finder frem til de 
virksomheder, som enten forsætligt eller uforsætligt ikke har ladet sig momsregistrere. I Det 
Forenede Kongerige foretager man i forbindelse med gennemgang af virksomhedsmassen 
omfattende undersøgelser, herunder gennemgang af telefonselskabernes fagbøger. Hvis 
virksomhederne derimod er kendt, udvælger man i f.eks. Italien en afgiftspligtig, hvis oplyste 
overskud forekommer usandsynligt, eller hvis forbrug af og udgifter til indkøb og 
tjenesteydelser er højt sammenlignet med indkomstens størrelse. 
Kontrol af en sådan virksomhed omfatter f.eks. gennemgang af regnskaber og kontrol af, om 
de retlige forpligtelser opfyldes, suppleret med en undersøgelse af, om momsindtægten er i 
overensstemmelse med virksomhedens aktiviteter. Denne form for kontrol baseres på 
myndighedernes egne baggrundsoplysninger om den pågældende sektor; tendensen i 
regnskaberne; placeringen af regnskabsopgørelserne og andre forretnings- og 
oplagringsarealer; kendskab til virksomhedernes input, som ikke medfører fradragsberettiget 
moms, f.eks. personaleudgifter. 
Hvis man tager restaurationsbranchen som eksempel, vil man ved en nøje gennemgang af 
arbejdskraften og en sammenholdelse med de pligtige oplysningsregistre kunne afsløre sort 
arbejdskraft. Hvad angår restauranter, vil det gennem regelmæssige besøg være muligt at 
fastsætte det gennemsnitlige antal gæster, og det vil således, hvis man også tager 
udgangspunkt i menukortet, være muligt at beregne regningernes gennemsnitlige størrelse, 
hvorefter der kan foretages en sammenligning med de udstedte afgiftkuponer og 
registreringerne i kasseapparatet. 
I forbindelse med kasseapparatkontrol gør de moderne kasseapparater det muligt for 
medlemsstaterne (UK og F) at analysere virksomhedernes kontante transaktioner ved hjælp af 
kassestrimlen. Virksomhedernes eventuelle forsøg på at skjule eller ændre i disse 
registreringer har man imødegået ved at øge antallet af uanmeldte besøg. 
I de tilfælde hvor den afgiftspligtige for at opretholde en acceptabel fortjeneste sletter indkøb 
for at skjule ikke-angivet salg (hvis input hovedsagelig er til O-sats eller er forbundet med 
store driftsomkostninger), er det nødvendigt at sammenholde leverandørens salgsoversigter 
og kundernes købsoversigter. Nogle medlemsstater (E og P) forlanger, at alle virksomheder 
fremlægger lister over indenlandske leverandører. I Belgien opstiller man lignende lister ved 
hjælp af de skattepligtiges angivelser. Disse lister er meget nyttige i bestræbelserne på at finde 
frem til de virksomheder, der forsøger at omgå deres momsforpligtelser, og det er desuden et 
nyttigt redskab i bekæmpelsen af svig baseret på falske fakturaer. I Det Forenede Kongerige 
er man i færd med at udvikle et edb-program til at analysere en virksomheds angivne indkøb 
med det formål at sammenholde dem med de indkøb, der skønnes nødvendige af hensyn til 
kundeunderlaget og produkt- og serviceudbuddet. 
24 
3.8. MOMSKONTROL AF STORE VIRKSOMHEDER 
Med hensyn til størrelse har medlemsstaternes virksomhedsgennemgang vist, at mellem 4 og 
10% af de største afgiftspligtige tegner sig for 70-80% af afgiftsprovenuet, mens ca. 70% af 
de momsregistrerede (som regel de mindste virksomheder) kun tegner sig for en meget lille 
del. 
Kontrollen af store virksomheder bliver i stadig højere grad planlagt og gennemført særskilt, 
dvs. uden forbindelse til små og mellemstore virksomheder. Dette er sket i erkendelse af 
deres størrelse, deres store andel af afgiftsprovenuet, kompleksiteten af deres regnskabs- og 
bogføringssystemer og deres samarbejde med datterselskaber, ofte både i ind- og udland. 
Denne kontrol omfatter alle afgiftsperioder (f.eks. D). Og den forudsætter, at kontrollørerne 
bibringes en særligt avanceret viden om revision og afgifter og uddannes i brugen af 
komplekse revisionsprogrammer. 
Kontrol af store virksomheder kræver som regel en anden fremgangsmåde end ved andre 
virksomheder, for så vidt angår kontrolcyklus, kontrollens varighed og omfang og det 
involverede personales uddannelsesniveau. 
Medlemsstaterne er opmærksomme på dette og har derfor fastlagt særlige kontrolstrategier 
for store virksomheder, som ofte kendetegnes ved systembaserede fremgangsmåder (F, NL 
og UK). Systemerne er indrettet således, at der foretages en systematisk gennemgang af 
virksomhedens forretninger under hensyntagen til de formodede risici. Ved denne 
fremgangsmåde er det nødvendigt at være orienteret om og opmærksom på provenuets 
størrelse målt i forhold til virksomhedens struktur, organisation og regnskabssystemer. Det 
kan på grund af den geografiske spredning og mangfoldigheden af datterselskabers aktiviteter 
være nødvendigt med en koordineret indsats fra regionale og lokale hold i flere 
medlemsstater. 
I forbindelse med cyklisk kontrol af store virksomheder rettes opmærksomheden mod 
særskilte aspekter, f.eks. indkøbsbøger. De særlige risikoområder fastlægges, og der 
fremskaffes dokumentation ved hjælp af rutediagrammer, bogføringstekster og svar på 
spørgeskemaer, hvis formål er at fastlægge de vigtigste kontrolområder. 
I nogle medlemsstater (F og UK) forhører man sig hos den berørte virksomheds interne 
revision, som måske allerede har foretaget en del af arbejdet. Der foretages herefter en 
vurdering af, om det gennem virksomhedens system er muligt at få nøjagtige oplysninger på 
rette tidspunkt, således at virksomheden er i stand til opfylde sine afgiftsforpligtelser. 
Vurderingen foretages ved at kombinere opfyldelsestests (hvorved det undersøges, om 
kontrollen fungerer sammenhængende og korrekt) og tests, som viser transaktionernes værdi, 
og om de er korrekte. Hvorvidt det er nødvendigt fysisk at kontrollere transaktionerne på et 
statistisk grundlag afhænger af den interne kontrols effektivitet. 
Medlemsstaterne (D, DK, E, F, NL og UK) har til hensigt især ved kontrol af store 
virksomheder at øge brugen af edb-baserede teknikker, som gør det muligt at sortere og 
analysere de virksomhedsoplysninger, som er registreret på kontrollørernes pc'ere. 
Medlemsstaterne benytter sig i høj grad af disse software-muligheder, som muliggør en 
fleksibel områdeanalyse og efterprøvning af de mange virksomhedsaspekter, f.eks. 
lagerbeholdning, lønningsliste, generelle regnskaber og regnskaber vedrørende salg. 
Mulighederne med software er mange og omfatter bl.a. sammenligning af sager, 
25 
overensstemmelseskontrol, stikprøver (vilkårlige, statistiske osv), regnskabsklassifikation og 
flere muligheder for format og grafik. Medlemsstaterne (B, DK, F, NL og UK) mener, at 
denne form for søge-software er en omkostningseffektiv metode til at lette gennemgangen af 
virksomhedernes finansdokumenter på deres egne pc'ere. Teknikken anvendes for øjeblikket i 
forbindelse med kontrol af store virksomheder, som foretager intrakommunitære 
transaktioner. Der er ligeledes sket en stor stigning i anvendelsen af de ekspertsystemer, der 
gennemgås i den første rapport (jf. bilag 7). 
3.9. KONTROL AF SÆRLIGE MOMSRISICI 
Med hensyn til afgiftspligtige, som på grund af omstændighederne i sig selv udgør en særskilt 
risiko (f.eks. nyligt registrerede virksomheder og momsrefusioner), har medlemsstaterne 
fastsat nogle særlige kriterier og parametre, som sammen med en række andre mål anvendes 
ved udvælgelsen til kontrol. I bilag 8 gives en beskrivelse af de procedurer, medlemsstaterne 
anvender ved kontrol af momsrefusioner. 
3.10. SAMARBEJDE MELLEM MEDLEMSSTATERNE OM PLANLÆGNING OG 
GENNEMFØRELSE AF KONTROL 
Der er blandt de fleste medlemsstater (jf. bilag 10) blevet indført en eller anden form for 
samarbejde i forbindelse med planlægningen af kontrol. Samarbejdet sker især på bilateral 
basis. 
En af de tætteste forbindelser er forbindelsen mellem Det Forenede Kongerige og Irland. Et 
Memorandum of Understanding danner grundlag for det praktiske samarbejde om at mindske 
risiciene for afgiftsprovenuet i forbindelse med handelen mellem republikken Irland og 
Nordirland. Hvert år fastsættes der et revisions- og kontrolbesøgsprogram, som også 
indeholder en liste over de virksomheder, der beskæftiger sig med handel på tværs af 
grænsen, og som er udvalgt til at blive kontrolleret. Kontrolresultaterne udveksles mellem de 
to lande. Ved udvælgelsen af de virksomheder, der skal kontrolleres, fokuserer man som 
regel på særlig risikobetonede sektorer som f.eks. omrejsende handlende og salg ab lager. 
For øjeblikket deltager flere af medlemsstaterne i et forsøg, som Kommissionen gennemfører 
vedrørende kontrol af multinational virksomhed10. Forsøget afsluttes i 1995. Bilag 5 
indeholder de retningslinjer, som for øjeblikket anvendes i Danmark i forbindelse med 
simultan revision med Sverige, Finland og Norge. 
3.11. FORBEDRING AF AFGIFTSPLIGTIGES RETTIGHEDER OG ADGANG TIL 
OPLYSNINGER 
Medmindre man har mistanke om uregelmæssigheder, far de afgiftspligtige i de fleste 
medlemsstater på forhånd besked om på hvilken dato der vil blive kontrolleret, og i nogle 
medlemsstater (DK, D, E, F og NL) far de besked om, hvilket område der vil blive 
undersøgt. Tilsvarende diskuteres kontrolresultaterne i de fleste medlemsstater med 
10 Rådets konklusioner af 11. juli 1994 om bekæmpelse af svig (EFT nr. C 292 af 20.10.1992, side 1). 
-26-
virksomhederne, inden der udarbejdes en kontrolrapport. I visse tilfælde får virksomhederne 
også på forhånd besked om idømmelsen af strenge sanktioner, hvorved de får mulighed for at 
komme med en redegørelse. I samtlige medlemsstater har de afgiftspligtige mulighed for at 
appellere konklusionerne af kontrollen (jf. tabel 15). 
27 
KAPITEL 4 
RESTANCEINDDRIVELSE 
4.1. MÅL 
Det overordnede mål for moms-administrationen, nemlig en indtægtsmaksimering, større 
frivillig opfyldelse af bestemmelserne og mindskelse og forebyggelse af svig og unddragelse, 
giver sig i forbindelse med restanceinddrivelse udtryk i følgende særskilte mål: 
a) fremme af rettidig betaling 
b) hindring af, at restancer bliver gamle, og inddrivelse af restancer 
4.2. FREMME AF RETTIDIG BETALING 
For at undgå, at der opstår restancer, fremmer medlemsstaterne den frivillige rettidige 
betaling ved at mindske opfyldelsesomkostningerne (jf. kapitel 5), ved i højere grad at føre 
nøje tilsyn med virksomhederne med det formål at analysere risikoen for manglende 
opfyldelse og ved om nødvendigt at iværksætte forebyggende foranstaltninger (f.eks. krav om 
sikkerhedsstillelse). 
Tæt tilsyn med virksomhederne, deres betalingsstatus og solvens forudsætter indsamling af 
oplysninger som i forbindelse med planlægning og gennemførelse af kontrol. Herudover 
indsamles der oplysninger om den afgiftspligtiges aktiver. 
Disse oplysninger fås fra databaser over afgiftspligtiges samlede skattemæssige situation (B, 
D, E, F, I, L og P) eller fra et generelt debitorregister (DK) og registre, som føres af 
nationale myndigheder (f.eks. vedrørende pant i jord og køretøjer) eller handelskamre (jf. 
bilag 11). Andre medlemsstater fremhæver nytten af at føre tilsyn med afgiftspligtige 
("klienter") gennem regelmæssige kontakter mellem personale og virksomhed (NL). 
De indsamlede oplysninger anvendes til at analysere virksomhedernes solvensrisici under 
anvendelse af risikokriterier som restancernes størrelse (DK, D, GR, E, F, IRL, L, P og UK), 
hvor gamle de er (B, D, GR, F, IRL, I, L og UK), virksomhedernes grad af opfyldelse (D, L, 
NL og UK) samt deres forretningsmæssige stilling (B, D, E, F, IRL, I og UK) og inddrivelige 
aktiver. 
På grundlag af resultaterne af risikoanalyser udvælges flere kategorier virksomheder med 
henblik på særlige forebyggende foranstaltninger, f.eks. rykkerskrivelser, stadig oftere i form 
af automatiske edb-udskrifter eller telefonopkald (DK og UK), og aflæggelse af 
forebyggende besøg i nye virksomheder, hvor der orienteres om deres betalingsforpligtelser 
og konsekvenserne af manglende opfyldelse (IRL). Afhængigt af resultaterne af disse 
kontakter kræves der enten sikkerhedsstillelse eller forudbetaling (f.eks. fastsættelse af en 
ordning med månedlige forskudsbetalinger), eller der træffes allerede på forhånd 
foranstaltninger med henblik på inddrivelse (UK). 
-28-
4.3. INDDRIVELSE AF RESTANCER OG HINDRING AF, AT RESTANCER BLIVER 
GAMLE OG KUMULERES 
4.3.1. Opkrævningsmaksimering og ligebehandling 
Gammel gæld er dårlig gæld, for jo ældre, jo vanskeligere at inddrive. 
Medlemsstaterne bestræber sig derfor på at konstatere momsrestancer så tidligt som 
muligt. Dette sker i stadig højere grad ved hjælp af edb. 
De nationale myndigheders fremgangsmåde ved inddrivelse af restancer afhænger som 
i forbindelse med kontrollen af den vægt, man tillægger indtægtsmaksimering og 
grundig behandling. 
I Belgien og Tyskland er man ifølge loven forpligtet til at prioritere alle restancer lige 
højt, uanset beløbets størrelse. I praksis griber de kompetente lokale myndigheder 
imidlertid ofte ind med det samme, når risikoen er høj, og der er tale om stor gæld 
(f.eks. ved svig og i sager, hvor man nærmer sig den lovmæssige tidsfrist). Der føres 
desuden nøje tilsyn med særlige brancher (f.eks. byggeri, markedshandlende osv.). 
Eftersom momsrestancerne er vokset på grund af den seneste tids økonomiske 
tilbagegang, har en række medlemsstater med henvisning til de begrænsede ressourcer 
valgt at anvende risikoanalyser og at prioritere inddrivelsen i visse kategorier ved 
hjælp af risikokriterier. Et stigende antal medlemsstater fastsætter og kontrollerer 
desuden en række resultatindikatorer og -mål (f.eks. NL, UK, under indførelse i IRL) 
(gennemgås i kapitel 5). 
Lighederne med gennemførelsen af risikoanalyser og kategoriseringen af 
afgiftspligtige og det indbyrdes forhold mellem kontrol og restanceinddrivelse har fået 
nogle medlemsstater til at etablere enheder, som er specialiseret i visse kategorier 
restancer eller virksomheder, og hvor kontrol- og opkrævningsflinktionerne 
kombineres. Sådanne særlige inddrivelsesendheder findes allerede for store 
virksomheder (E, NL), store restancer (IRL), særlige virksomhedskategorier (NL) og 
særskilte betalingsordninger (UK). 
Selvom alle restancer forsøges inddrevet, prioriterer størstedelen af de lande, som 
benytter sig af omfattende risikoanalyser, dog især større restancer (DK, E, F, GR, 
IRL, P, UK) og i visse tilfælde også vanskeligt inddrivelige restancer (f.eks. B, D, 
GR, F, IRL). Denne udvælgelse gennemføres enten centralt (f.eks. IRL) eller lokalt 
(f.eks. UK) (i så tilfælde får den ansvarlige dog bistand fra centralt hold). 
Ud fra et ønske om at forene omkostningseffektivitet og lige behandling har visse 
medlemsstater forsøgt at reducere omkostningerne ved opkrævning af mindre 
restancer. Spanien f.eks. har indført en forenklet masseinddrivelsesmetode i 
samarbejde med bankerne. Afgiftsmyndighederne sender ad elektronisk vej bankerne 
lister over mindre restancer, som banken herefter skal debitere kundens konto. 
Endelig benytter man sig også af aftaler med eksterne agenter (I, IRL) med det formål 
at koncentrere bestræbelserne om en omkostningseffektiv og rimelig 
skatteopkrævning. 
29 
4.3.2. Indhentning af detaljerede oplysninger om debitors finansielle situation 
Hvis restanceinddrivelsen skal kunne lykkes er det som i forbindelse med forebyggelse 
af manglende opfyldelse (se ovenfor) vigtigt at indhente oplysninger om debitors 
finansielle situation. I modsætning til forebyggelsesstadiet, hvor de fleste oplysninger 
fås fra standardkilder, kræves der på inddrivelsesstadiet mere omfattende oplysninger, 
som det kun er muligt at få via ad hoc-undersøgelser, hvilket er mere 
ressourcekrævende. 
I samtlige medlemsstater har afgiftsmyndighederne beføjelse til at anmode om 
oplysninger fra den afgiftspligtige med henblik på inspektion af dennes lokaler og 
regnskaber. Disse kilder er imidlertid ikke altid tilstrækkelige, hvilket indebærer, at 
skattemyndighederne evt. kontakter en tredjepart (f.eks. banker, forsikringsselskaber, 
skatterådgivere og kunder). 
Procesretten tillader imidlertid ikke medlemsstaterne at foretage ubegrænsede 
undersøgelser. I visse medlemsstater kan tredjepart kun kontaktes, hvis det ikke er 
muligt at få de ønskede oplysninger fra den afgiftspligtige selv (f.eks. D). 
I visse medlemsstater er bankhemmeligheden også en hindring, idet den ikke kan 
ophæves (L) eller kun i ekstraordinære tilfælde som f.eks. ved svig (D, E) eller ved 
særlige dommerkendelser (IRL, P). I andre lande derimod (DK, E, F, GR, I, NL) er 
det lettere at få adgang til finansieringsinstitutternes oplysninger. Endelig har 
skatterådgivere og kunder undertiden ret til at nægte at give oplysninger, hvis det 
strider mod deres professionelle forpligtelser eller fortrolighedskrav (D, E). 
Herudover kan problemerne skyldes den procedure, der anvendes ved beslaglæggelse, 
ifølge hvilken visse administrative myndigheder har pligt til at beslaglægge debitors 
aktiver og fordringer i en bestemt rækkefølge (E, P), hvilket gør det nødvendigt at 
foretage en indgående undersøgelse af den finansielle situation. I Portugal f.eks. skal 
løsøre beslaglægges før fast ejendom. 
Ved behandlingen af oplysningerne inddeler myndigheder restancerne i tre kategorier: 
a) Restancer, som det umiddelbart er muligt at inddrive 
b) Restancer, som umiddelbart er uinddrivelige, enten helt eller delvist, men som det 
er muligt at inddrive, hvis der gives betalingshenstand 
c) Uinddrivelige restancer 
4.4. INDDRIVELSE AF RESTANCER 
Generelt har medlemsstaterne mulighed for at foretage udlæg i varer og løsøre tilhørende 
afgiftspligtige, som misligholder deres forpligtelser, uden restriktioner med hensyn til 
genstandens beskaffenhed (rørlig eller fast ejendom, behæftet med fordringer og genstande 
tilhørende tredjepart). De beslaglagte genstande anvendes til at dække momsrestancen. I en 
enkelt medlemsstat (NL) er det endog muligt at gøre udlæg i aktiver i form af møbler og 
udstyr tilhørende tredjepart, som befinder sig i debitors lokaler. 
30 
Udlæg i aktiver er imidlertid forbundet med både retlige og praktiske restriktioner (L ved fast 
ejendom, E ved aktiver, som ikke udelukkende tilhører den, der har misligholdt sine 
forpligtelser, f.eks. bankkonto fælles med ægtefælle). 
Desuden kan der ifølge loven ikke foretages udlæg i elementære fornødenheder (alle 
medlemsstater), eller i genstande som debitor behøver til sit erhverv (B, DK og UK). 
Princippet om, at værdien af den beslaglagte genstand skal stå i forhold til restancens 
størrelse, kan ligeledes føre til begrænsninger (I og P). 
Herudover kan der opstå problemer som følge af, at afgiftsmyndighederne i princippet er at 
ligestille med den afgiftspligtiges øvrige kreditorer, og at hans ejendom er kreditorernes 
fælles pant. Myndighederne skal derfor handle hurtigt, navnlig i de tilfælde hvor rækkefølgen 
fastsættes efter datoen for udlæg. I nogle medlemsstater har flnansmyndighederne dog 
forrang i forhold til debitors rørlige ejendom (B, F, L, NL og P) og underpant i hans faste 
ejendom (B, F og L). 
Medlemsstaterne prøver at undgå rækkefølgeproblemerne ved at få deres afgiftskrav opfyldt 
på et så tidligt tidspunkt som muligt, f.eks. ved at modregne debitors refusionsanmodninger i 
momsrestancerne (f.eks. B, DK, D, E og IRL) eller gennem forenklet restanceinddrivelse ved 
debitering af bankkonti. I Belgien er der mulighed for at tilsidesætte rækkefølgen med 
henvisning til aftaler truffet af debitor til skade for dennes kreditorer. 
Ud over at momsinddrivelsen har en forebyggende virkning, så anvender medlemsstaterne 
også i tilfælde af alvorlig tilsidesættelse af afgiftsforpligtelserne bøder, hvilket omtales i den 
første rapport. I visse medlemsstater omfatter sanktionsmulighederne desuden inddragelse af 
bemyndigelser og bevillinger (DK og P - i tilfælde af gentagne alvorlige tilsidesættelser) og 
endda forbud mod at forlade landet (GR, ved store restancer). 
4.5. BETALINGSHENSTANDSORDNINGER 
Det er undertiden ikke hensigtsmæssigt at foretage tvangsinddriveise, og det kan endog 
bringe den fremtidige afgiftsbetaling i fare. Med henvisning til kravet om rettidig betaling af 
momsrestancer som fastsat i sjette momsdirektivs artikel 22, stk. 5, bevilges der ikke 
henstand med betalingen i Portugal og kun under ekstraordinære forhold i de fleste andre 
medlemsstater (jf. bilag 13), nemlig når og så længe det er nødvendigt for virksomheden på 
grund af midlertidige finansielle vanskeligheder. Betalingshenstand nægtes således, 
medmindre myndighederne har sikkerhed for, at den afgiftspligtige vil være i stand til at 
afdrage restancerne efter den nye tidsplan. 
For at undgå, at henstand med betalingen bliver et konkurrencedygtigt finansieringsalternativ 
for den afgiftspligtige, kræves det i visse medlemsstater (f.eks. D), at der fremlægges en 
oversigt over debitors aktiver. 
For at sikre, at denne mulighed ikke af de afgiftspligtige opfattes som en tillokkende 
finansieringsmulighed: 
- stilles der krav om sikkerhedsstillelse for restancerne (alle medlemsstater undtagen GR og 
UK) 
- er de renter, der beregnes (alle medlemsstater undtagen UK), højere end markedsrenten 
(alle medlemsstater undtagen D, E, I, NL) 
-31 
- bevilges der udsættelse i så kort tid som muligt, sædvanligvis ikke over 6-12 måneder 
- tilbagekaldes den, hvis debitors finansielle situation forbedres. 
Medlemsstaternes bevilling af henstand med betaling er ikke blot afhængig af, om det er 
nødvendigt, men også af de forhold, som har ført til virksomhedens likviditetsproblemer, bl.a. 
om de skyldes eksterne forhold, eller om de er selvforskyldte. Der tages desuden hensyn til 
debitors betalingstroværdighed. 
Beslutningen om betalingshenstand træffes af den lokalt ansvarlige (DK, F og UK) eller 
centralt (f.eks. GR, IRL og L). I andre medlemsstater er beløbets størrelse afgørende for, 
hvor beslutningen træffes (f.eks. D). I Irland har de ansatte mulighed for at acceptere 
afdragsordninger. I Italien derimod er det ikke muligt for de ansatte at indgå fleksible 
betalingsordninger. 
4.6. UINDDRIVELIGE RESTANCER 
Uinddrivelige restancer afskrives som regel, men undertiden er det muligt at genfremsætte 
kravet om betaling af restancerne, hvis vilkårene ændres inden for inddrivelsesfristen. 
Eftergivelse finder kun sted i forbindelse med ubetydelig beløb, men i visse medlemsstater 
findes muligheden slet ikke (B, GR, E, F, I, IRL og P), og i andre er den ikke blevet anvendt i 
de seneste år (L). I nogle medlemsstater eftergives restancerne i de tilfælde, hvor en 
inddrivelse af momsrestancerne ville være urimelig eller påføre den afgiftspligtige 
ekstraordinære vanskeligheder, og hvor der ikke er udsigt til betaling inden for en overskuelig 
fremtid (DK, D, NL og UK). 
Eftergivelsesordningerne i de forskellige medlemsstater indvirker på deres ikke-reducerede 
momsberegningsgrundlag. 
I flere medlemsstater (f.eks. B, D, IRL og L) vil krav på restancer, som ikke inddrives i 
forbindelse med en konkurs, og som derfor er afskrevet, blive genfremsat, hvis debitor starter 
ny overskudsgivende virksomhed. 
I Italien gøres skatteopkrævere finansielt ansvarlige for ikke-inddrevne beløb, medmindre der 
føres bevis for, at de har gjort deres bedste for at opkræve restancen. I en anden medlemsstat 
(F) er de ansatte finansielt ansvarlige for, at de restancesager, som de har fået overdraget, 
fører til betaling. 
32-
KAPITEL 5 
STYRING OG EVALUERING AF MOMSKONTROL OG RESTANCEINDDRTVELSE 
5.1. INDLEDNING 
Ved hjælp af indikatorer for henholdsvis målopfyldelse og afholdte udgifter er det muligt at 
vurdere momsprocedurernes effektivitet. 
Momsadministrationernes generelle formål blev beskrevet i kapitel 2 og vedrører øget frivillig 
opfyldelse, tvangsopfyldelse og forebyggelse af unddragelse og svig. De mere specifikke 
kontrol- og restanceinddrivelsesmål, der behandles i kapitel 3 og 4, drejer sig om 
maksimering af de yderligere momstilsvar, der opdages, og af de inddrevne restancer, samt 
fremme af rettidig betaling og mindskelse af udestående restancer. I bilag 14 findes en 
oversigt over medlemsstaternes mål og de anvendte resultatindikatorer. 
Omkostningerne i forbindelse med momsprocedurerne deles mellem myndighederne og de 
afgiftspligtige. Administrative omkostninger er de omkostninger, som opstår ved 
afgiftsmyndighedernes administration, opkrævning og inddrivelse af moms. 
Opfyldelsesomkostningerne er de omkostninger, som virksomhederne har i forbindelse med 
opfyldelse af bestemmelser og forordninger vedrørende momsprocedurerne, som bl.a. 
vedrører bank, regnskaber og udarbejdelse af angivelser. Administrative omkostninger og 
opfyldelsesomkostninger er ofte indbyrdes forbundne, idet den service, der ydes de 
afgiftspligtige, reducerer opfyldelsesomkostningerne, men øger afgiftsmyndighedernes 
omkostninger. Tilsvarende er det også muligt at sammenholde de afgiftspligtiges 
opfyldelsesgrad med henholdsvis myndighedernes og de afgiftspligtiges omkostninger. 
Der er i medlemsstaterne en øget forståelse for dette aspekt, og de bestræber sig generelt på 
gennem afbalancerede foranstaltninger at reducere både de administrative omkostninger og 
opfyldelsesomkostningerne, samtidig med at opfyldelsesgraden øges. 
5.2. MÅLING OG KONTROL AF ALMINDELIG MOMSOPFYLDELSE OG 
OMKOSTNINGER 
Med henvisning til omfanget af "opfyldelsesmanglerne" og afgiftsunddragelsen er den 
samlede opfyldelse blevet målt ved hjælp af makro-økonomiske undersøgelser (E, I, GR) eller 
fornyet gennemgang af resultaterne af afgiftskontrollen og regelmæssige analyser af 
afgiftsindtægterne på baggrund af de opnåede resultater. Det Forenede Kongerige fører 
fortsat statistik over unddragelser, som bl.a. benyttes til at udarbejde årlige oversigter for hele 
landet (jf. bilag 17). 
I Spanien benytter man afgiftsoplysninger til at vurdere omfanget af svig i de enkelte 
sektorer, og i Luxembourg overvejer man at gøre det samme (jf. bilag 17). I Det Forenede 
Kongerige er man i færd med at udvikle en række indikatorer for afgiftsprovenuet, som skulle 
gøre det muligt at forklare udsving i dette. 
33 
De fleste medlemsstater (B, D, GR, E, F, IRL, NL, UK) er i stand til (undertiden kun 
lejlighedsvis) at fastslå, hvor store de samlede omkostninger er til administration af momsen. 
De angives normalt som en procentdel af det samlede årlige provenu og varierer som regel 
fra 0,8% til 2% (jf. bilag 15). Det skal oplyses, at medlemsstaterne ikke baserer sig på de 
samme beregningsmetoder og perioder. 
5.3. SPECIFIKKE RESULTATINDIKATORER OG MÅL 
Ud over de mere specifikke mål har medlemsstaterne også opstillet en lang række 
resultatindikatorer og mål, som det er muligt at anvende både centralt og lokalt til at vurdere, 
i hvor høj grad de operativt og strategisk har haft held til at gennemføre deres kontrol- og 
restanceinddrivelsesplaner. 
De mål- og resultatindikatorer, som medlemsstaterne typisk bruger, sammenligner antallet af 
gennemførte kontroller, omfanget af de afviklede eller udestående restancer og størrelsen af 
de ressourcer, som er anvendt til at nå disse resultater. 
I Det Forenede Kongerige anvendes antallet af selvanmeldelser ved for lave angivelser som 
en indikator for, om kontrolpolitikken er lykkedes med hensyn til at opnå større opfyldelse. I 
de forskellige medlemsstater går de fleste af disse foranstaltninger imidlertid ud på at vurdere 
myndighedernes effektivitet set i forhold til deres omkostninger og de opnåede resultater, 
dvs. "tvangs-"opfyldelse. 
De nationale myndigheder kan f.eks. måle det yderligere momstilsvar, der opdages; de 
gennemsnitlige momsrestancer; antallet af gennemførte kontroller og restanceinddrivelser pr. 
ansat; det gennemsnitlige yderligere provenu pr. ansat og pr. kontrol; antallet og værdien af 
restanceinddrivelser angivet i % af enten de samlede restancer eller provenuet; omfanget af 
restancer i forhold til 12 måneders tilsvar eller provenu. Herudover beregnes der en række 
enhedsomkostninger med det formål at fastsætte omkostningernes størrelse pr. inddrevet 
restance og gennemført kontrolbesøg. 
Der findes imidlertid relativt få indikatorer, der gør det muligt enten rutinemæssigt at måle 
virksomhedernes omkostninger i forbindelse med afgiftsforpligtelserne eller at danne sig et 
overblik over, hvorvidt der generelt er sket en forbedring af de afgiftspligtiges frivillige 
opfyldelse af bestemmelserne. 
5.4. MÅLING OG STYRING AF MOMSKONTROL OG RESTANCEINDDRTVELSE 
Indikatorernes effektivitet er afhængig af kvaliteten og nøjagtigheden af de tilgrundliggende 
oplysninger. 
I de fleste medlemsstater udarbejdes de grundlæggende oplysninger om kontrolarbejdet på 
grundlag af konklusionerne af kontrolbesøgene. Disse rapporter, hvis oplysninger senere 
undersøges og analyseres ved hjælp af edb, indeholder oplysninger om antallet af 
gennemførte kontroller, kontrollerede virksomhedskategorier, yderligere afsløret 
momstilsvar, tid medgået til kontrollen og de deltagende kontrollørers antal og grad. 
34 
I forbindelse med restanceinddrivelse registreres oplysninger om restancer, vigtige datoer, 
iværksatte foranstaltninger og virksomhedstype som regel individuelt. 
Som følge af den tætte forbindelse mellem momskontrol og inddrivelse har man i en række 
medlemsstater (DK, E og F) etableret fuldstændigt integrerede edb-systemer, som gør det 
muligt at følge sagerne i alle led, efter at de er indgået i kontrolplanlægningen. 
Kontrolresultaterne registreres, og der føres tilsyn med inddrivelsen, når den finder sted. 
De grundlæggende oplysninger, som fremkommer i forbindelse med enkeltvirksomheder og -
kontroller, behandles sædvanligvis på stort set samme måde i alle medlemsstater. 
For det første ajourføres de individuelle oplysninger om de afgiftspligtige med 
kontrolresultaterne, hvorefter oplysningerne anvendes under inddrivelsen. 
For det andet analyseres de individuelle aktivitetsrapporter på lokalt eller regionalt plan med 
det formål at beregne nogle basisstatistikker, hvoraf det f.eks. med henblik på kontrolarbejdet 
fremgår, hvor stort personaleforbruget og omkostningerne har været i forbindelse med en 
given sag set i forhold til forud fastsatte eller forventede gennemsnit. 
For det tredje er de overordnede resultater af den kontrol, som er gennemført af et bestemt 
kontor eller region, ordnet og analyseret på en sådan måde, at de ansvarlige ledere på lokalt 
og centralt plan er i stand til at foretage en vurdering, hvilket sker ved at sammenholde de 
vigtigste kontrol- og restanceinddrivelsesresultater med de relevante indikatorer og mål 
(omtalt ovenfor) og ved at sammenligne de resultater, der er opnået i de forskellige regioner 
og lokale kontorer. 
Som oplyst i kapitel 3 og 4 ligger ansvaret for kontrolarbejdet og restanceinddrivelsen i 
stadig højere grad på regionalt plan. Som følge heraf har det været nødvendigt at udvikle 
standardiserede registrerings- og kontrolsystemer, som gør det muligt hurtigt og fleksibelt at 
fremskaffe statistiske nøgleoplysninger til brug for administrationsledere på alle niveauer. 
Efterfølgende brug af oplysningerne på centralt og lokalt plan til udviklingsanalyser, 
budgetlægning og prognoser over kommende provenu forudsætter, at de lokale kontrollører 
udarbejder deres rapporter på en hensigtsmæssig måde, og at kvaliteten er jævn. 
På baggrund af sådanne oplysninger er det muligt centralt at sikre, at de afgiftspligtige på 
nationalt plan behandles rimeligt med hensyn til udvælgelse til kontrol, og at der er 
konsekvens i behandlingen af de forskellige virksomhedskategoriers restancer (B, D, DK, F, 
I, NL og UK). 
De fleste myndigheder forlader sig ikke udelukkende på disse tal, idet de har personale til at 
gennemgå arbejde udført på regionalt plan med det formål at sikre, at administra-
tionspersonalet er kvalificeret og effektivt, og at de afgiftspligtige får en rimelig behandling 
(B,D,DK,E,F,I,PogUK). 
5.5. PROCEDUREÆNDRINGERS INDVIRKNING PÅ OPFYLDELSE OG 
OMKOSTNINGER 
I nogle medlemsstater (E, UK) har man foretaget en kvantitativ eller kvalitativ vurdering af, 
hvilken betydning ændringer i lovgivningen og procedurerne har for omkostninger og 
-35-
opfyldelse. Følgende eksempler på procedurer i medlemsstaterne viser den tætte forbindelse, 
der er mellem administrations- og opfyldelsesomkostninger og graden af opfyldelse. 
1) Medlemsstater, som har indført eller hævet deres registreringstærskler (F, IRL, L, UK), 
har konstateret, at det har haft en positiv indvirkning på både omkostninger og opfyldelse 
(i F var betydningen for opfyldelsen minimal). 
2) Nedsættelse af den hyppighed, hvormed de afgiftspligtige skal indsende angivelser; 
mindskelse af antallet af detaljer, der skal oplyses og specificeres i angivelserne; 
forbedring af betalingsmetoderne (B, IRL og P). I visse medlemsstater (F, IRL og L) har 
man kunnet konstatere en positiv virkning for omkostninger, myndigheder, de 
afgiftspligtige og opfyldelsesgrad. Belgien har imidlertid for nylig opgivet ordningen med 
årlige angivelser, da man mener, at der er en alvorlig risiko for stigende momssvig 
gennem brug af registreringsnumre på virksomheder, der forsvinder, efter at de er blevet 
momsregistreret. 
3) Iværksættelse af en række foranstaltninger, som bevirker, at de afgiftspligtige 
regelmæssigt bliver orienteret om ændringer i momsen og i deres forpligtelser. Heriblandt 
kan nævnes regelmæssige virksomhedsbesøg (DK og UK), levering af gratis telefoner (E, 
F og I), Minitel (F) og kontakt med erhvervsorganisationer osv. Der er blandt 
medlemsstaterne generel enighed om, at disse initiativer har haft en positiv virkning for 
opfyldelsen. Dette gælder dog ikke brugen af lokale skatterådgivere i Frankrig. I visse 
medlemsstater (IRL, L, UK) har sådanne foranstaltninger reduceret 
opfyldelsesomkostningerne. 
4) Ændringer i antallet, omfanget og varigheden af kontrolbesøg kan have stor betydning 
ikke blot for administrationsomkostningerne (F, UK), men også for opfyldelsen (F). 
5) Kontrol af særlige virksomhedssektorer og anvendelse af revisionsaftaler med firmaerne 
kan også bidrage til et fald i administrationsomkostningerne (DK, IRL, NL og UK). Både 
i Frankrig og Luxembourg har forenklede skøn over indgående moms haft en positiv 
virkning på opfyldelsesomkostningerne. Der var imidlertid ikke enighed om betydningen 
for opfyldelsesgraden (F negativ, B positiv). 
6) I visse medlemsstater ydes der momsrefusion hurtigere (B, DK, IRL, I og UK), og 
afgiftspligtige med en lille omsætning har på grundlag af en budgetplan fået mulighed for 
større fleksibilitet i betalingerne (F, I, L, og UK). Der er i denne forbindelse blevet 
konstateret et fald i opfyldelsesomkostningerne, hvorimod virkningen for administrations­
omkostningerne har været minimal eller negativ. I Frankrig og Luxembourg har man ikke 
konstateret nogen positiv virkning for opfyldelsen. 
7) Indførelse af nye betalingsmuligheder for de afgiftspligtige, herunder elektronisk 
overførsel (f.eks. DK, F), har haft en positiv virkning for både omkostninger og 
opfyldelse (F). 
8) De berørte lande fandt, at det havde været nyttigt at øge antallet af betalingssteder (f.eks. 
har man i Italien indført "conto fiscale"-ordningen, som gør det muligt at betale til ansatte 
i afgiftsforvaltningen og på postkontoret) og at give store virksomheder mulighed for at 
betale momsen ad elektronisk vej (F, under overvejelse i IRL). 
36 
Selv om man generelt fandt det vanskeligt at måle, hvor store opfyldelsesomkostninger der i 
praksis pålægges virksomhederne, især de små og mellemstore, har man i Nederlandene 
vurderet, at opfyldelsesomkostningerne for afgiftspligtige, der foretager momspligtige 
intrakommunitære transaktioner, er 20% højere end for de afgiftspligtige, der udelukkende 
gennemfører indenlandske transaktioner. I Danmark får små firmaer et kontantbeløb til 
dækning af bogføringsomkostninger. 
Afgiftspligtiges opfyldelsesomkostninger i forbindelse med intrakommunitære transaktioner 
bør sammenlignes med de tilsvarende opfyldelsesomkostninger før afskaffelsen af den fiskale 
kontrol ved de indre grænser. I Nederlandene har en undersøgelse, som er blevet foretaget af 
det økonomiske institut for små og mellemstore virksomheder i Nederlandene, vist, at 
indførelsen af momsovergangsordninger har ført til et strukturelt fald i virksomhedernes 
omkostninger (jf. punkt 74 i Kommissonén beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om 
virkningen af momsovergangsordningen for samhandelen mellem medlemsstaterne -
KOM(94) 515 endelig udg. af 23.1.1994). 
For at blive i stand til at måle, hvor stor betydning en eventuel ændring af lovgivning og 
procedurer vil have for opfyldelsesgraden, indsamler man nu i Det Forenede Kongerige 
oplysninger om omkostningerne ved at aflægge besøg i og interviewe et repræsentativt udsnit 
af virksomheder. 
-37-
KAPITEL 6 
KONKLUSIONER 
6.1. VIGTIGSTE RESULTATER OG EVALUERING 
En analyse af de foranstaltninger, medlemsstaterne for nylig har gennemført eller planlagt for 
at forbedre effektiviteten på momsområdet, viser følgende: 
a) Generelle mål 
Det ser nu ud til, at medlemsstaterne i vidt omfang ikke blot accepterer, men også 
opfylder de generelle mål, som blev fastlagt i første rapport (øget frivillig og tvungen 
inddrivelse med særlig vægt på frivillig opfyldelse af bestemmelserne). 
Der er også andre fælled træk med hensyn til omfanget og typen af myndighedernes 
arbejde, idet personaleressourcerne, samtidig med at antallet af afgiftspligtige stiger, 
forbliver uændrede eller endog falder, og mængden af intrakommunitære 
transaktioner er ligeledes stigende. 
b) Organisation 
Myndighederne har svaret på denne udfordring ved at indføre forbedret 
efteruddannelse for deres personale og ved at forsøge at gøre ressourceanvendelsen 
mere effektiv gennem omfattende brug af edb, reallokering af ressourcer og 
omlægning af procedurer til sikring af cost-effectiveness. I den forbindelse er det værd 
at understrege omlægningen i retning af en "kundevenlig" fremgangsmåde (integreret 
opkrævning af skatter og afgifter og flere forskellige procedurer samtidig) i 
modsætning til en funktionel fremgangsmåde (opkrævning af afgifter enkeltvis og 
særskilte procedurer), og omlægningen i retning af en præventiv holdning til 
manglende opfyldelse af bestemmelserne i visse medlemsstater. 
Der konstateres også en klar udvikling i retning af decentralisering. 
Der er en tendens til at tillægge de lokale kontorer større betydning ved udvælgelsen 
af, hvilke virksomheder der skal kontrolleres, og i forbindelse med beslutninger om 
restanceinddrivelse. Gennem en decentralisering er det lettere at udnytte det lokale 
personales viden og erfaringer, hvad angår de afgiftspligtige på de forskellige områder 
og deres specielle kendetegn. I forbindelse med en decentralisering er det nødvendigt 
at forbedre koordinering og feed-back. Dette er blevet gjort lettere gennem 
indførelsen af edb, som har gjort det muligt at få adgang til oplysninger uanset niveau 
og geografisk placering, og følgelig er også koordineringen blevet bedre. Ved hjælp af 
edb er det også muligt hurtigt at evaluere resultaterne på forskellige niveauer, at sikre 
samme grad af effektivitet, og at de afgiftspligtige behandles ens overalt. 
Den øgede databehandlingskapacitet er baggrunden for den udvikling, der har været i 
indsamlingen af oplysninger og risikoevalueringen. Det er herefter muligt at foretage 
38 
en systematisk analyse og at udnytte de tilgængelige oplysninger ved behandlingen af 
specifikke tilfælde. Men det åbner også op for en bedre identificering af fælles risici 
og opdeling af virksomheder i forskellige kategorier. 
Risikoevalueringen og inddelingen af virksomhederne i kategorier gør det endvidere 
muligt at gennemføre mere standardiserede og omkostningseffektive kontrol- og 
restanceinddrivelsesprogrammer, der er afpasset efter forskellige typer virksomheder. 
c) Kontrol 
Der har også vist sig flere tendenser i kontroltilrettelæggelsen. Som følge af 
momskontorernes øgede muligheder for at analysere de oplysninger, de har til deres 
rådighed, er der i medlemsstaterne en tendens til at øge betydningen af den indgående 
kontrol (kontrollen af regnskaber), både for at øge effektiviteten i forbindelse med 
mere målrettede kontrolbesøg og for hvor det er muligt at erstatte ressourcekrævende 
kontrolbesøg med billigere, standardiseret regnskabskontrol. 
Et stigende antal medlemsstater har integreret kontrollen af alle skatter og afgifter, og 
også i de medlemsstater, der behandler dem separat, er der tale om en øget 
koordinering. Denne proces, som allerede er langt fremme i forbindelse med 
restanceinddrivelser, er i overensstemmelse med den kundevenlige fremgangsmåde, 
og den muliggør en optimal udnyttelse af de tilgængelige oplysninger samtidig med, at 
overlapning undgås. 
Kontrol og opkrævning integreres også i stigende omfang i medlemsstaterne. Gode 
opkrævningsresultater forudsætter, at man tager fat på manglende opfyldelse af 
bestemmelserne både i forbindelse med afgiftsfastsættelsen og restanceinddrivelsen. 
De unddragelsesmetoder, som kontrolmyndighederne har gjort opmærksom på (f.eks. 
"phoenix"-virksomheder), har nu også vist sig i forbindelse med inddrivelsen af 
fastsatte restancer. Endvidere er der en tendens til at udvide viften af 
kontrolbesøgstyper med det formål at give medlemsstaterne mulighed for over for 
hver enkelt virksomhed at benytte den mest hensigtsmæssige kombination af en 
omfattende kontrol (ofte af flere skatter og afgifter samtidig) med kortere, mere 
fleksible former for kontrol af specifikke områder (f.eks. intrakommunitære 
transaktioner). 
d) Restanceinddrivelse 
Med hensyn til restanceinddrivelsen er det et fælles træk, at restancerne både er steget 
i antal og størrelse. 
Denne udvikling skyldes hovedsagelig den økonomiske tilbagegang. Med henvisning 
til den vanskelige restanceinddrivelse har medlemsstaterne øget anvendelsen af 
betalingshenstandsordninger. Disse ordninger gør det muligt at inddrive afgifts­
restancer, som ellers ville have været tabt. Det er imidlertid vigtigt ikke at tilbyde 
disse ordninger til virksomheder, som ikke vil være i stand til at overholde dem, eller 
som har rimelig mulighed for at finansiere deres afgiftsrestancer på anden måde. 
-39-
e) Resultatevaluering 
Medlemsstaterne bruger stadig flere kræfter på resultatevaluering. Der er dog fortsat 
brug for forbedringer. Der er blevet udvalgt en række resultatindikatorer, som 
anvendes til at kontrollere opfyldelsesgrad og administrations- og opfyldelses­
omkostninger. 
Evalueringsbehovet er steget på grund af decentraliseringen, behovet for 
omkostningseffektivitet og prioriteringen af de forskellige mål. Evalueringen er 
desuden blevet mere omkostningseffektiv takket være indførelsen af edb og 
standardiseringsbestræbelserne. Resultatindikatorerne skal udvælges med omhu, så 
det undgås, at der lægges for stor vægt på kortsigtede finansielle mål, hvilket ville 
være til skade for de mere problematiske og finansielt mindre betydningsfulde 
virksomhedskategorier og samtidig afstedkomme områder med manglende opfyldelse. 
Disse fælles udviklingstræk med hensyn til momsmyndighedernes arbejdsvilkår og 
arbejdsmetoder er ikke i samme grad til stede i alle medlemsstater. Efter Kommissionens 
opfattelse vil de fleste af disse føre til større og ensartede grader af effektivitet, og 
Kommissionen foreslår derfor, at myndighederne i erkendelse af denne udvikling vurderer, og 
hvor det kan lade sig gøre og er foreneligt med specifikke nationale træk, tager hensyn til 
følgende retningslinjer: 
6.2. FORSLAG TEL FORBEDRINGER 
1. Generelle mål 
1.1. Fortsætte med at forbedre den service, der tilbydes virksomhederne 
• yderligere udvikle de foranstaltninger, som gør det muligt for de 
afgiftspligtige løbende at holde sig orienteret om ændringerne i 
momslovgivningen og deres skattemæssige forpligtelser 
• skabe kontaktmuligheder for de afgiftspligtige 
• gøre det mindre besværligt at udarbejde angivelser og betale afgift 
1.2. Udvikle præventive analyse-/aktionsplaner med det formål at forebygge og 
mindske de afgiftspligtiges manglende opfyldelse 
• forebygge manglende eller for sen betaling ved hjælp af telefonopkald 
og besøg i nyoprettede virksomheder 
1.3. Fortsætte og udvikle edb-indførelsen samt omlægningen/rationaliseringen 
af de forskellige procedurer med henblik på større omkostningseffektivitet 
-40-
• sikre, at oplysningerne har den rigtige form, og at de gives til de 
relevante ansvarlige, så resultatet af beslutningstagningen maksimeres 
1.4. Øge koordineringen og effektiviteten i de afdelinger, der er ansvarlige for 
de supplerende procedurer og andre afgifter 
1.5. Fortsat forbedre den administrative koordinering og det administrative 
samarbejde med hensyn til kontrol og inddrivelse 
• fremme brugen af standardiserede procedurer og fremgangsmåder 
1.6. Fortsætte udviklingen og forbedringen af 
personaleuddannelsesprogrammerne på en række områder 
• procedure ved kontrol af store virksomheder og virksomheder, der 
gennemfører intrakommunitære transaktioner 
• sikre den mest omkostningseffektive brug af edb-materiale 
• udvide brugen af risikoanalyseteknikker og maksimere udbyttet heraf 
2. Indførelse af edb 
2.1. Vurdere på baggrund af en cost-benefit-analyse, hvad det vil betyde, hvis 
man indfører edb på områder, hvor dette endnu ikke er sket, specielt med 
henblik på 
a) ressourceallokering og styring 
b) netværk, der forbinder centrale og lokale kontorer, 
c) redskaber til indgående kontrol (kontrol af oplysninger, udvælgelse af 
virksomheder) 
d)revisionsbesøgsredskaber (ekspertsystemer, datasøgesystemer). 
3. Decentralisering 
3.1. Sprede de tilgængelige oplysninger til det ansvarlige beslutningstagende 
personale 
3.2. Udarbejde håndbøger i kontrol- og restanceforvaltning og særlige 
revisionsprogrammer (ekspertsystemer), så der sikres konsekvens i 
fremgangsmåden, lige stor arbejdseffektivitet og ligebehandling af de 
afgiftspligtige 
3.3. Sikre passende feedback om resultaterne, så kontrollen og evalueringen 
lettes 
41-
4. Indhentning af oplysninger, risikoevaluering 
4.1. Sikre en systematisk indhentning af oplysninger om virksomhedernes 
transaktioner og om risici i forbindelse med bestemte 
virksomhedskategorier (eller erhvervssektorer) 
4.2. Analysere oplysninger om særlige virksomhedskategorier med det formål 
at: 
• fremskaffe omfattende oplysningsmateriale om de enkelte grupper 
• gøre opmærksom på handlemuligheder og særlige kontrolrisici 
• udarbejde vejledninger og revisionsprogrammer med det formål at gøre 
det muligt for personalet at tilpasse de mere generelle 
kontrolprogrammer til specielle krav 
4.3. Sikre, at risikokriterierne er baseret på et bredt grundlag omfattende både 
finansielle risici og almindelige opfyldelsesrisici (unddragelse) 
5. Kontrollens tilrettelæggelse 
5.1. Udvælge og analysere grupper eller enkelte virksomheder efter kategori. 
Udvælgelsen af virksomhederne sker ved hjælp afklare og standardiserede 
udvælgelsesregler, hvori der er i passende omfang er indarbejdet 
risikokriterier. 
5.2. Udarbejdelse af særlige programmer til imødegåelse af de mest relevante 
risici: 
a) risici, som kræver en øjeblikkelig indsats med hensyn til 
kontrol/restanceinddrivelse (f.eks. "føniks"-selskaber og truende 
konkurs) 
b) risici, som kræver særlige, specialiserede teknikker (f.eks. særlige 
erhvervssektorer, systembaseret revision). 
5.3. Øge anvendelsen af både standardiserede revisionsprogrammer og 
moderne bogførings- og revisionssoftware, hvorved det bliver lettere at 
kontrollere og evaluere resultaterne. 
5.4. Nøje kontrollere og integrere forvaltningen af moms med forvaltningen af 
andre afgifter. 
5.5. På effektiv vis kombinere anvendelsen af de tilgængelige 
kontrolinstrumenter (kontrolteknikker): 
• omfattende kontrol af en given virksomheds afgifter i en bestemt 
periode 
• hyppig målrettet kontrol af enkelte afgifter eller på særskilte 
kontrolområder (f.eks. nye virksomheder og momsrefusion) 
-42 
6. Retningslinjer for restanceforvaltning 
6.1. Koordinere kontrol- og inddrivelsesfunktionerne og sikre regelmæssig 
kontakt mellem myndighederne og de afgiftspligtige med det formål at få 
et bedre kendskab til, hvilke afgiftspligtige der eventuelt ikke vil kunne 
opfylde deres forpligtelser, og således gennem et forbedret tilsyn blive i 
stand til hurtigt at gribe præventivt ind ved hjælp af: 
• tidlige rykkere 
• umiddelbar tvangsinddriveise 
6.2. Reducere omkostningerne ved inddrivelse af mindre restancer gennem 
anvendelse af forenklede procedurer så som opkrævning af beløbet over 
den afgiftspligtiges bankkonti. 
6.3. Sikre, at aftaler om henstand med betalingen: 
• kun indgås i de tilfælde, hvor det er muligt at inddrive gælden i henhold 
til den nye tidsplan 
• ikke fungerer som en alternativ finansieringskilde for de afgiftspligtige 
(p.gr.a. sikkerhedsstillelse, højere rentesatser end markedsrenten, korte 
perioder) 
• kun indgås for den kortest mulige periode 
6.4. Genfremsætte krav om betaling af afskrevet gæld, hvis den pågældende 
begynder ny virksomhed. Det må dog ikke virke hæmmende for initiativet. 
7. Evaluering, resultatindikatorer 
7.1. Fortsætte bestræbelserne på at opstille en række klare mål for 
momsforyaltningen, herunder omkostninger og de afgiftspligtiges 
opfyldelse af deres forpligtelser. 
7.2. Opstille en lang række mål og resultatindikatorer, hvorunder der ikke blot 
tages hensyn til administrativ omkostningseffektivitet, men også den 
afgiftspligtiges omkostninger og generelle opfyldelsesniveau. 
7.3. Indføre standardiserede evaluerings- og indberetningsmetoder, der kan 
fungere som kilde til indsamling af sammenhængende og nøjagtige 
oplysninger til brug i forbindelse med resultatkontrol. 
7.4. Indføre en overordnet kontrol- og forvaltningsordning med sigte på 
kvalitet og virkning af det udførte arbejde samt lige behandling af alle 
afgiftspligtige inden for en medlemsstats område. 
-43-
6.3. OPFØLGNING 
Kommissionen har til hensigt at fremme disse forbedringer gennem diverse foranstaltninger 
vedrørende henholdsvis bestemmelser og det praktiske arbejde: 
1. Med hensyn til bestemmelserne har Kommissionen allerede fremsat et forslag om ændring 
af artikel 12, stk. 2 og 3, i forordning 1553". 
Kommissionens forslag indebærer, at dens løbende aktivitet i henhold til artikel 12 skal 
suppleres med kontrolbesøg i medlemsstaterne i forbindelse med systemrevisioner af 
momsprocedurerne. Revisionsplanerne skal opstilles i samarbejde med de nationale 
myndigheder. De eventuelle forbedringer skal fortsat drøftes med den relevante 
myndighed. 
Hvis systemrevisionsresultaterne viser store forskelle med hensyn til effektivitet, kan 
Kommissionen overveje spørgsmålet om henstillinger til de pågældende medlemsstater. 
Med en sådan ændring erkendes det, at det generelt er både i Unionens og 
medlemsstaternes interesse at have en effektiv momsadministration, og at det er muligt 
for Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder at samarbejde på dette område. 
2. I praktisk sammenhæng er det Kommissionens hensigt at bidrage til større effektivitet 
gennem: 
1. afholdelse af regelmæssige møder med medlemsstaternes myndigheder for 
sammen med de pågældende medlemsstater at gennemgå de iværksatte 
foranstaltninger og mulighederne for yderligere forbedringer; 
2. fortsættelse af seminarprogrammet for momsansatte om spørgsmål, der er 
relevante for en forbedring af ovennævnte procedurer, og støtte til lignende 
initiativer fra medlemsstaternes side. Disse seminarer vil specielt fokusere på en 
analyse af konkrete og mulige forbedringer af specifikke procedurer; 
3. fremme af samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder med hensyn til 
udvikling af fælles projekter, hovedsagelig med det formål at analysere specifikke 
virksomhedskategorier og særlige former for manglende opfyldelse og udvikle 
fælles evalueringsindikatorer, så vidt muligt baseret på kvantitativ måling. 
Med Kommissionens ændringsforslag lyder teksten som følger: 
"1. Medlemsstaterne underretter Kommissonen om de procedurer, de anvender ved registrering af 
afgiftspligtige samt ved fastlæggelse og opkrævning af moms, og om det nærmere indhold og virkningen af 
deres kontrolordninger på momsområdet. 
2. Kommissionen kan foretage punktkontrol hos medlemsstaternes myndigheder af de procedurer, det nærmere 
indhold og den virkning, der omhandles i stk. 1. 
Kommissionen undersøger i samarbejde med hver enkelt medlemsstat, om der kan foreslås forbedringer i 
procedurerne med henblik på at gøre dem mere effektive. Med henblik herpå fremsætter Kommissionen 
eventuelt henstillinger til de pågældende medlemsstater. 
3. Kommissionen udarbejder hvert tredje år en rapport om de procedurer, der anvendes i de forskellige 
medlemsstater, samt om de forbedringer, der måtte være planlagt, eventuel ledsaget af Kommissionens 
henstillinger med henblik på at gøre dem mere effektive." 
Tabel 1 
Moms i Fællesskabet og medlemsstaterne 
Fællesskabets egne indtægter angivet efter indtægtskilde 1991-1994 
1991 1992 1993 1994(1) 
Fællesskabets indtægt % % % % 
Landbrugsafgifter 4,4 3,3 2,9 2,9 
Toldafgifter 20,4 18,9 16,8 18,0 
Momsindtægter 53,8 58,0 52,5 51,3 
Fjerde indtægtskilde (BNI) 13,2 13,9 25,2 27,0 
Andet [ 8,1 5,8 2,6 0,7 vy 
(1) 1994-budget 
Fællesskabets indtægt i 1993 angivet efter indtægtskilde i % af den samlede 
indtægt 
Fjord« indtægtskilde 
(BNI) 27% Landbrugsafgifter 3% 
Toldafgifter 18% 
Momsindtægter 52% 
Kilde: Fællesskabets budgethåndbog 
Tabel 2 
Egne indtægter hidrørende fra moms indbetalt af medlemsstaterne 
til Fællesskabets budget (1991-1993) 
Medlemsstat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
I alt EUR 12 1991 
1022,6 3.4% 
608,9 2,0% 
8736,8 28,9% 
469,1 1.6% 
2977.3 9.8% 
7083,3 23,4% 
23 U 0,8% 
5215.0 17,2% 
68,9 0,2% 
1609.1 5.3% 
392,0 1.3% 
1841,8 6,1% 
30255.9 100,0% 1992 
1108.1 3,2% 
618.0 1,8% 
10183,2 29,2% 
508.8 1,5% 
3533,3 10,1% 
7508,1 21,6% 
248,3 0,7% 
5278,0 15,2% 
79,3 0,2% 
1700,7 4.9% 
469.9 1.3% 
3600,9 10,3% 
34836,6 100,0% 1993 
10293 3,0% 
626,4 1,8% 
10565,2 30,6% 
616,7 1,8% 
3304,7 9,6% 
6812,9 19,8% 
282,4 0,8% 
6247,2 18,1% 
114,3 0,3% 
1813,5 5,3% 
527,7 1,5% 
2549,4 7,4% 
34489,9 100,0% 
Kilde: Fællesskabets forvaltningsregnskab 
Note: Talle Tallene er inkl. balancer og UK-korrektionen 
EQNE INDTÆGTER HIDRØRENDE FRA MOMS INDBETALT AF MEDLEMSSTATERNE I 1993 % AF SAMLET BELØB FOR 
EUR 12 W S 
36.0% T 
30,0% + 
26.0% + 
20,0% + 
16.0% + 
10,0% + 
6,0% 
0.0% I KJ,a" ulffiT* I 
Momsindtægter 
i % af samlede skatteindtægter (1) 
1991/1992 
Moms- Skatte- Moms i % 
indtægter indtialt afskatte-
Mia. ECU Mia. ECU indtialt 
B 13,0 77,3 16,8 
DK * 9,8 50,6 19,4 
D 103,4 636,9 16,2 
GR * 6,1 23,5 26,0 
E 28,0 163,4 17,1 
F 77,7 446,6 17,4 
IRL * 2,8 13,5 20,7 
I 55,7 395,8 14,1 
L * 0,6 3,7 15,2 
NL 19,6 118,4 16,5 
P * 3,7 19,8 18,8 
UK 56,4 273,9 20,6 
EUR 121 376,7 2223,3 16,9 
1991 Tabel 3 
Momsindtægterne i medlemsstaterne 
Samlede skatteindtægter i % af BNI 
1991/1992 
Saml.skat-
teindt. i % 
afBNI 
B 45,7 
DK * 48,0 
D 42,5 
GR * 41,1 
E 36,8 
F 43,7 
ERL * 37,1 
I 41,9 
L * 48,8 
NL 47,8 
P * 35,7 
UK 34,0 
EUR 121 41,2 
* -1991 
(1) De samlede skatteindtægter er sammensat af: 
Skat og afgifter pi produktion og import; indkomst- og formueskat; faktiske socialbidrag; kapitalafgift; Momsindtægterne i % afBNI 
1991 1991/1992 
Moms-
indt. i Moms i % 
mia. ECU afBNI 
B 13,0 7,7 
DK * 9,8 9,3 
D 103,4 6,9 
GR * 6,1 10.7 
E 28,0 6,3 
F 77,7 7,6 
LRL * 2,8 7,7 
I 55,7 5,9 
L * 0,6 7,4 
NL 19,6 7,9 
P * 3,7 6,7 
UK 56^4 Tfi 
EUR 12 I 376.7 7.0 
MOMSINDTÆGTERNE I % AF DE SAMLEDE 
SKATTEINDTÆGTER 1991/1992 MOMSINDTÆGTERNE I % AF BNI 1991/1992 
Kild«: Opfølgning af Fmlleukatxt» hvidbog 
-C 
Tabel 4 
Meget små, små, mellemstore og store virksomheder i de enkelte lande i % 
af det samlede antal meget små, små, mellemstore og store virksomheder i Den Europæiske Union 
(industrierhverv, inld. byggesektoren) 
1990 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
KL 
I 1989) 
L 
NL 
P 
UK 
lait Meget små 
Antal % af 
omsætning 
94067 14 
37240 13 
347605 7 
KA. 
477631 
416882 9 
1636 
320233 14 
1449 
55503 
165803 9 
839855 9 
2757904 Små 
Antal % af 
omsætning 
9919 23 
7408 32 
117719 16 
7587 39 
61024 
59124 21 
2569 
93972 37 
627 
14883,05 
19217 30 
50713 20 
444762 Mellemstore 
Antal •/. af 
omsætning 
1081 21 
641 26 
10678 18 
507 42 
3227 
5807 20 
404 
5104 22 
83 
1734 
1830 28 
5016 15 
36112 Store 
Antal */• af 
omsætning 
219 42 
110 28 
2239 59 
60 18 
481 
1210 50 
38 
734 27 
11 
0 
245 34 
1404 56 
6751 lait 
105286 
45399 
478241 
8154 
542363 
483023 
4647 
420043 
2170 
72120 
187095 
896988 
3245529 V? 
Note: Virksomheder i Grækenland og Irland omfatter kun NACE 1-4. Virksomheder i Holland omfatter kun NACE 2-4. 
Note: Omsætning for Danmark og Italien omfatter kun NACE 2-5. Omsætning for Grækenland omfatter kun NACE 1-4. 
Note: Omsætningen for mellemstore virksomheder i Grækenland omfatter tillige omsætningen fra store virksomheder i NACE 
Note: Tallene for Tyskland gælder kun for Vesttyskland og Vestberlin. 
INDUSTRISEKTOREN (INKL. BYOQERI) 1890 
MEJtEMSTOflE • STORE 
OMSÆTNING I INDUSTRISEKTOREN (INKL. BYOQERI) 1990 
MEGET SMÅ D SMÅ MELLEMSTORE STORE 
Tabel 5 
ANDELEN AF VIRKSOMHEDER I FØLSOMME SEKTORER OG DERES OMSÆTNING. 1990 V 
Antal virk. i Omsætning i "Følsomme"sek- "Følsomme" 
Antal Virksomhedernes "følsomme" "følsomme" toreri%af sektorers 
Medlemsstat virksomheder omsætning sektorer sektorer samlet antal oms. i% 
B 487.654 354.174 371.419 195.052! 76 55 
DK 154.090 163.961 110.594 104.760 72 64 
D 2.045.435 2.501.439 1.355.477 1.187.416 66 47 
GR 8.364 22.091 n.a. n.a. n.a. n.a. 
E 2.258.172 n.a. 1.683.833 n.a. 75 n.a. 
F 1.975.747 1.770.877 1.401.651 864.083 71 49 
IRL 4.804 n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. 
I* 1.590.811 1.294.222 1.310.664 705.368 82 55 
L 15.321 n.a. 11.604 n.a. 76 n.a. 
NL 397.864 n.a. 238.136 n.a. 60 n.a. 
P 603.285 133.426 459.093 66.411 76 50 
UK 2.659.952 n.a. 1.985.668 IUL 75 n.a. 
lait 12.188.331 6.218.099 8.928.139 3.123.090J 73 50 
Note: 
Note: 
Note: 
Note: Tallene for Italien er fra 1989 
Medlemsstaterne anvender følgende enheder: 
Virksomheder D, E, F, I, L, P og UK 
Momsenheder B 
Jur. fasts, enheder DK 
Økonomiske enhede NL 
Det er ikke muligt at udskille tallene for "følsomme" sektorer for Grækenland og Irland 
Tallene for Tyskland omfatter kun Vesttyskland og Vestberlin. Ifølge Finanznachrichten 
nr. 57/93 fra Forbundsfrnansministeriet fandtes der i 1990 3 998 371 virksomheder i hele Tyskland 
ANTAL OG OMSÆTNING FOR VIRKSOMHEDER I "FØLSOMME" SEKTORER I DE ENKELTE 
MEDLEMSSTATER ANGIVET I % 
DK D I* L NL P UK lait 
% af antal % af omsætning 
_ lf%\où>-
io^m^BSSGpL TABEL 4 OG 5 
" ••n^.terfSîedte produkter, den. kenusie,indiistn •. • . .. 
^trameotac •:'••-; 
'•wwaa^;-*^ ..... v>---, • 
....; ;;ifei^i^ ' • •';*... 
.'"o;:V;>..•'' ;'•••' • .'•'• :Andre ^àiesteydelser '.•-^;^:.: 
-"•Vi" r ' " •.-.'•-; n_o • ansatte 
s^-::»^ .fe;-.: ,'•# . -i.,; 
• TalàC*. "\ •'•' ..:.••.•• •••; ".••••:.:' 
TABEL NR. 6 
MEDLEMSSTATERNES MOMSADMINISTRATION - ANALYSE AF AFDELINGERNES ANSVAR EFTER OMRÅDER 
Område 
Registrering 
Note 2 
Fastlæggelse 
Note 2 
Opkrævning 
+inddrivclse 
Note 2 
Kontrol 
Note 2 B 
1. De 241 kontorer for momskontrol 
2. Det centrale momskontor for 
afgiftspligtige etableret i udlandet) 
(BCAE) (1) 
1. S L 
2. S L 
1. De 241 kontorer for momskontrol 
2. BCAE 
3. Told-og afgiftsafdelingen (T&A 
afd.) (2) 
1. S L 
2. S L 
3. J L 
1. Indbetalingskontorerne 
2. De 2 regionale 
databehandlingscentre (CTRI) 
3. Databehandlingscentret (CTT) 
4. T&A afd. 
1. S L 2. S B 
3. S C 4. J L 
1 .De 241 kontorer for momskontrol 
2. BCAE 
3. De 11 momsundersøgelses- og 
dokumentationsafdelinger (SRD) 
4. Afdelingen for det særlige skatte­
inspektorat 
5. T&A afd. 
6. De 233 registreringskontorer (3) 
1. S L 2. S L 
3. S L 4. J L 
5. J L 6. J L Notel 
A), B), C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
A),B) 
A), B), C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
A),B) 
A), B), C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
A),B) 
A) DK 
1. Administrations­
afdelinger 
1. J L 
1. Administrations­
afdelinger 
2. Retsafdelinger 
1. J B 
2. J B 
1. Administrations­
afdelinger 
2. Kontrol-og 
inddrivelses­
afdelinger 
1. J B 
2. J B 
1. Kontrol-og 
inddrivelses­
afdelinger 
1. J B Notel 
A), B), C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
A), B), C) D 
1. Finanzamter 
1. J L 
1. Finanzamter (1) 
1. J L 
1. Finanzamter 
1. J L 
1. Finanzamter (2) 
1. J L Notel 
A), B), C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
A), B), C) GR 
1. Finansministeriet 
Informationsteknologi­
tjeneste (MFITC) 
1. J C 
1. Ansvarlig leder af 
afde- Iingen for off. 
finanser (AOF) 
2. Toldkontorer 
1. C,L 
2. C, L 
1. Nationale skattemyndig­
heder (AOF) 
2. Toldkontorer 
1. C,L 
2. C,L 
1. AOF 
2. Afdeling for kontrol 
af varebevægelser 
3. Toldkontorer 
1. C,L 
2. C,B Notel 
A), B), C) 
A), B), C) 
C) 
A), B), C) 
Q 
A), B), C) 
A) 
B),C) 
Note 1: 
A) Afgiftspligtige, der udfører indenlandske transaktioner 
B) Afgiftspligtige, der udfører intrakommunitsere transaktioner 
C) Afgiftspligtige, der udfører transaktioner i og fra tredjelande 
Kilde: Medlemsstaternes besvarelse af EU-spergeskemaet 1994 Note 2: 
S 
J 
C 
L 
B Udelukkende momsadministration 
Momsadministration sammen med andre afgifter 
Central momsadministration 
Lokal momsadministration 
Central og lokal momsadministration 
—C 
TABEL 6 
MOMSADMINISTRATION - ANALYSE AF AFDELINGERNES ANSVAR EFTER OMRÅDER. 
Område 
Registrering 
Note 2 
Fastlæggelse 
Note 2 
Opkrævning 
+ 
inddrivelse 
Note 2 
Kontrol 
s 
I 
I Note 2 
j E 
1. Skatteadministrations­
afdelinger ( 1 ) 
2. Told- og afgiftsafdelinger 
(1) 
1. JB 
22.J C, L 
1. Skatteadministrations­
afdelinger 
2. Told- og afgiftsafdelinger 
(1) 
1. J C, L 
2. C,L 
1. Indbetalingsafdeling 
2. Told- og afgiftsafdelinger 
(1) 
1. J C, L 
2. C,L 
1. Afdelingen for finans-og 
skatteinspektion(2) 
2. Told- og afgiftsafdelinger 
1. J C, B 
2. C,B Notel 
A),B) 
C) 
A), B),C) 
C) 
A), B),C) 
C) 
A), B),C) 
C) F 
1. Generaldirektoratet for 
beskatning ( DGI ) 
2. Generaldirektoratet for 
told og indirekte afgifter ( 
DGDDI ) (1) 
1. J L 
2. J L 
1. DGI2. 
2. DGDDI 
1. J L 
2. J L 
1. DGI 
2. DGDDI 
1. J L 
2. J L 
1. DGI 
2. DGDDI 
1. J L 
2. J L Note 1 
A), B), C) 
C) 
A), B), C) 
C) 
A), B), C) 
C) 
A), B), C) 
B),C) IRL 
1 Den ledende 
skatteinspektors 
kontor 
1 J B 
1 Den ledende 
skatteinspektors 
kontor 
1 J B 
1 Hovedopkræv-
ningskontoret 
2 Told- og afgifts­
myndighederne ved 
moms på import 
1 J B 
2 S B 
1 Den ledende 
skatteinspektors 
kontor 
1 J B Note 1 
A), B), C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
C) 
A), B), C) I 
1 Momskontorer 
2 Toldmyndigheder 
1 S L 
2 
1 Momskontorer 
2 Toldmyndigheder 
1 S L 
2. 
1 Momskontorer 
2 Inddrivelsesafdelinger. 
3 Toldmyndigheder 
1 S L 
2 J L 
3 
1 Momskontorer 
2 Guardia Finanza ( 1 ) 
(finanspoliti) 
3 SECIT 
4 Indtægtsafdeling 
5 Regionale direktorater 
6 Toldmyndigheder 
1. S L 2. J L 
3. J C 4. S C 
5. S L 6. Notel 
A),B) 
Q 
A),B) 
Q 
A),B) 
A), B), C) 
C) 
A),B),C) 
A),B),C) 
A),B),C) 
A),B),C) 
C) 
B),C) 
Note 1: 
A) Afgiftspligtige, der udfører indenlandske transaktioner 
B) Afgiftspligtige, der udfører intrakommunitare transaktioner 
C) Afgiftspligtige, der udfører transaktioner i og fra tredjelande 
Kilde: Kilde: Medlemsstaternes besvarelse af EU-spørgeskemaet 1994 Note 2: 
S 
J 
C 
L 
B Udelukkende momsadministration 
Momsadministration sammen med andre afgifter 
Central momsadministration 
Lokal momsadministration 
Central og lokal momsadministration 
Område 
Registrering 
Note 2 
Fastlæggelse 
Note 2 
Opkrævning 
+inddrivelse 
Note 2 
Kontrol 
Note 2 MEDLEMSS" 
L 
1. Skattekontorer 
2. National 
regnecentral 
(CLE.) 
1. S L 
1. Skattekontorer 
1. S L 
1. Centrale 
indtægtskontor 
1. S C 
1. Skattekontorer 
2. Ekstern inspektion 
1. S B 
2. S B TABEL 6 
fATERNES MOMSADMINISTRATION - ANALYSE AF AFDELINGERNES ANSVAR EFTER OMRÅDER. 
Notel 
A), B), C) 
A),B),C) 
A),B),C) 
A),B),C) NL 
11. Virksomhedsafd. 
2. Afdeling for store 
virksomheder 
3 .Distriktstoldkonto-
rer 
1. JL 3. J L 
2. J L 
1. Virksomhedsafd. 
2. Afdeling for store 
virksomheder 
3. Distriktstoldkonto-
rer 
1. JL 3. J L 
2. J L 
1. Virksomhedsafd. 
2. Afdeling for store 
virksomheder 
3. Distriktstoldkonto-
rer 
1. JL 3. J L 
2. J L 
1. Virksomhedsafd. 
2. Afdeling for store 
virksomheder 
3. Central afdeling for 
intrakommunitære 
transaktioner 
1. J L 3. S C 
2. JL Notel 
A), B), C) 
A), B), C) 
C) 
A), B), C) 
A),B),C) 
C) 
A), B), C) 
A),B),C) 
C) 
A),B),C) 
A),B),C) 
B) P(D 
1. Finansafdelinger 
1. J B 
1. Finansafdelinger 
2. Direktoratet for 
registreringsafdelinger 
1. J B 
2. S B 
1. Finansafdelinger 
2. Direktoratet for 
momsopkrævningsafd. 
3. Generaldirektoratet for told 
på import 
1. J B 3. J L 
2. J B 
1. Direktoratet for 
skatteinspektion og 
beskyttelsesafdelinger 
2. Finansdistriktsdirektorater ved 
skatteinspektionsafd. 
3. Generaldirektoratet for told på 
import 
1. J B 3. J L 
2. J B Notel 
A),B), 
C) 
A), B), 
Q 
A),B), 
C) 
A),B) 
A),B) 
Q 
A),B) 
A),B) 
C) UK 
1. Nationale 
toldmyndigheder, 
momsmyndigheder (HM 
C&E, Pract. Dir.) (1) 
1. SB 
1. HM C&E, Pract. Dir. 
1. SB 
1. HM C&E, Pract. Dir. 
(2) 
1. SB 
1. HM C&E 
2. 90 kontorer, der kontrollerer 
1,6 mio. virksomheder og 22 
kontrolafd. for store 
virksomheder, der kontrollerer 
167 virksomheder 
3. 90 kontorer, der kontrollerer 
185 000 virksomheder og 22 
kontrolafdelinger for store 
virksomheder, der kontrollerer 
150 virksomheder 
1. S B 
2. S B Notel 
A),B),C) 
A), B), C) 
A), B), C) 
A),B),C) 
A 
B),C) 
Notel: 
A) Afgiftspligtige, der udfører indenlandske transaktioner 
B) Afgiftspligtige, der udfører intrakonununitsere transaktioner 
C) Afgiftspligtige, der udfører transaktioner i og fra tredjelande 
Kilde: Medlemsstaternes besvarelse af EU-spørgeskemaet 1994 Note 2: 
S Udelukkende momsadministration 
J Momsadministration sammen med andre afgifter 
C Central momsadministration 
!.. Loki! r.:c.".::;a!!niini£tr:iîio!: 
B Central og lokal momsadministration 
^ 
a 
-4. 
TABEL 6 
MEDLEMSSTATERNES MOMSADMINISTRATION - ANALYSE AF AFDELINGERNES ANSVAR EFTER 
OMRÅDE. 
Kommentarer 
B 
(1) Det centrale momskontor for afgiftspligtige med sæde i udlandet er ansvarlig for registreringen af 
afgiftspligtige, som er etableret uden for Belgien, og som derfor ikke er permanent etableret i Belgien. 
Det er også ansvarligt for godkendelsen af repræsentanter. Registreringen omfatter: a) tal indsamlet på 
lokalt plan og b) national database. 
(2)Told- og afgiftsafdelingen deltager i fastlæggelsen af moms på import, tobaksvarer fremstillet i Belgien 
og mineralsk olie. 
(3) Registreringskontorerne indddrages, hvis der ved salg af nye bygninger beregnes moms. 
DK 
Told- og skatteregionerne er frit stillet med hensyn til den lokale organisation og struktur. Imidlertid skal 
den valgte struktur altid være tilpasset de opgaver, som regionerne får overdraget, og der skal under alle 
omstændigheder være et opkrævningskontor og en kontrol- og revisionsafdeling. 
Told- og skattestyrelsen har i et vist omfang udlagt specielle funktioner med et centralt præg til en enkelt 
eller flere regioner, der varetager den pågældende opgave på landsplan. 
Al kontrol vedrørende intrakommunitær handel foretages af den enkelte region. CLO er udlagt til en 
københavnsk told- og skatteregion og består alene i formidling af oplysninger mellem landene samt 
udarbejdelse af statistikker. 
Uddannelsen af styrelsens medarbejdere varetages i et vist omfang af 8 uddannelsesregioner, der også 
forestår uddannelsen af medarbejderne i de regioner, der er knyttet til den pågældende uddannelsesregion. 
D 
(1) I de tilfælde, hvor der under skattekontorerne er en afdeling for midlertidige angivelser, tager de sig 
udelukkende af momssager. 
(2) I de tilfælde, hvor der under skattekontorerne er en særlig revisionsafdeling, tager de sig udelukkende af 
momssager. 
- Der er ingen særlig struktur, der tager sig af moms. 
- De regionale, provinsielle og lokale økonomiske forvaltninger udgør en del af den ydre struktur af det 
nationale skatteadministrationsagentur (A.E.A.T.). De regionale økonomiske forvaltninger dækker hver 
et selvstyrende samfund, de provinsielle økonomiske forvaltninger svarer til landets provinsstruktur, og 
de lokale økonomiske forvaltninger fungerer på niveauet under provinsen. 
- Disse ydre organer fungerer på decentral vis som skatteadministrations-, kontrol- og 
opkrævningsmyndighed. 
(1) Afgiftspligtige under særlige ordninger for jordbrug, husdyrbrug og fiskeri og detailhandlende under 
særlige ordninger er udelukket, eftersom de ikke længere indsender periodiske momsangivelser. 
(2) Der findes landsdækkende kontorer, som tager sig af store skattebetalere (revision) og inddrivelse af 
større beløb (opkrævning). 
E 
(1) Toldmyndigheden DGDDI opkræver moms på varer importeret enten i kommercielt øjemed eller af 
rejsende og på importerede olieprodukter. Et landsdækkende net bestående af 292 regnskabskontorer 
(herunder både ved grænseovergange og i den indre del af landet) fører tilsyn med opkrævningen af 
afgiften. 
SI 
Skattepolitiet, Guardia di Finanza, er oprettet og sammensat på følgende måde: 
Den 1. januar 1993 havde Guardia di Finanza et personale på 65 348. Herunder var der 2 489 officerer, 
25 950 underofficerer, 37 807 soldater og toldere 
Det er bygget op omkring centrale hovedkvarterer, operationelle enheder og uddannelsesenheder. 
a) De centrale hovedkvarterer, som er Guardia di Finanzas kontrolmyndighed, består af divisioner, 
kontorer og enheder, som er ansvarlige for driften. 
b) De områdeorienterede operationelle enheder består af: (1) 15 områdekommandoer under ledelse af en brigadech 
der som regel dækker en region eller et tilsvarende område, og som kontrollerer: 20 legioner, 1 centml gruppe 
13 regionale grupper under Polizia Tributaria (skattepoliti), 1 landsdækkende specialgruppe under Poli 
Valutaria (valutapoliti), 1 central undersøgelsesafdeling for organiseret kriminalitet og 
bedrageribekæmpelsescenter, (2) 1 luft- og søfartsenhed med hovedkvarter i Rom og med ansvar for luftfarts-
søfartscentrene Pratica di Mare og Gaeta. 
Ude i landet er strukturen ud over de regionale og centrale grupper, som allerede er nævnt, og som 
specielt tager sig af bekæmpelse af skatteunddragelse, baseret på legionshovedkvartererne, som på et 
lavere niveau styrer de praktiske enheder. Blandt disse spilles en særlig vigtig rolle af Polizia 
Tributaries provinsenheder, som har sæde i de enkelte provinsers administrative hovedstad. 
Registrering (c) Momsregistreringen sker ved, at der afgives en erklæring i forbindelse med 
virksomhedsstarten til den relevante Repartiçâo de Finanças (økonomisk afdeling). Erklæringen edb-
behandles af Direcçâo de Serviços do Cadastro (direktorat for registreringsafdelingerne) - Divisâo do 
Cadastra do IVA (momsregistreringsafdeling). Erklæringen, som afgives ved virksomhedsstarten, 
anvendes både i forbindelse med moms og indkomstskat. 
Fastlæggelse (c) Fastlæggelsen finder indledningsvis sted i de økonomiske forvaltninger, som fører tilsyn 
med afgiftspligtige på grundlag af de data, som erklæringen om virksomhedsstart indeholder. 
Opkrævning + inddrivelse (c) Den normale momsopkrævning på grundlag af de månedlige og kvartalsvise 
angivelser centraliseres og edb-behandles i Lissabon i Direcçâo de Serviços de Cobrança do Imposto sobre 
o Valor Acrescentado (direktorat for momsopkrævningsafdelinger), som modtager angivelserne og 
indbetalingen og behandler disse pr. computer. Afgift fra afgiftspligtige, som er omfattet af den forenklede 
ordning for små virksomheder (ordningen for mindre handlende, som er omhandlet i artikel 60 ff. i 
momsloven), indbetales til de økonomiske forvaltninger. Inddrivelsen foretages af de lokale afdelinger 
(økonomiske forvaltninger og afdelinger for offentlige finanser), herunder opkrævning af yderligere beløb 
som følge af revision, restbeløb og obligatorisk fradragne beløb. Moms på import opkræves af de 
forskellige toldkontorer, som også er ansvarlige for opkrævning af andre afgifter, som f.eks. særskatter på 
forbrug (forbrugsafgifter). 
UK 
(1) Registreringen foretages af de lokale momskontorer og to centrale bearbejdningsenheder. Oversøiske 
virksomheder, som ikke er etableret eller har en afgiftsrepræsentant i UK, hører under det lokale kontor i 
Aberdeen. 
(2) Momsrestancer administreres hovedsagelig af de 83 lokale momskontorer. Visse momsrestancer 
administreres imidlertid centralt, f.eks. store virksomheders uerholdelige restancer. 
HM Customs and Excise - VAT Practice Directorate. Rolle og ansvar: 
Momsstrategi- og planlægningskontorer (VSPS): Momsrelateret virksomhedsstrategi, herunder afgiftens 
image, kvalitetsproblemer, afgiftspligtiges rettigheder og pligter, deregulering; strategi for 
informationssystemer, herunder informationsteknologi; strategiinitiativer, herunder personalepolitik og 
projektledelse. 
Momsregistering og opkrævningspolitik (VRCP): Registrering- og udregistreringspolitik, 
standardsatsordningen for landbrugere, særordninger og mindre virksomheder; afgiftssystemer, 
momsdomstole; momspolitik ved import, eksport, nye transportmidler; uerholdelig moms, politik for 
sanering af uerholdelige restancer. 
VAT Management Division (VMD): Kontrolpolitik, opdeling i virksomhedskategorier, multinationale 
firmaer, store virksomheder, insolvente virksomheder; forvaltning af restancer, garanti, 
udlæg/diligenspligt, civil inddrivelse; kontroluddannelsespolitik, forvaltning af restancer og lokale 
momsundersøgelseskontorer (LVOIT); udvikling af informationsteknologi som støtte for de lokale 
kontorers personale, udvælgelse af, hvor der skal aflægges kontrolbesøg, VATPACE og VIES (inkl. ESL); 
fastlæggelse, sanktioner og overtrædelser, behandling af strafbare lovovertrædelser enkeltvis; 
momsopfyldelse; afgiftsprovenuindikator, tilsyn med og udvikling af indtægtsindikatorer, troværdigheds-
og risikoanalysepolitik. 
XV 
-6 
VAT Operations Division (VOPS) 
Finansiering og fremskaffelse af midler, regnskabsjusteringer, rettelse af fejl i angivelser, årsregnskaber og 
yderligere behandling af tilbagebetaling, troværdighedsvurdering; monisinfrastnikturprojekt, forbindelse 
med Departmental Information Technology Division; behandling af insolvens og oplysningskontor for 
insolvente, kontor for store afgiftspligtige, anke af forhøjelser, personale beskæftiget med loven om 
insolvens/administration af tilsyn og fratagelse af rettigheder, ESL, statistisk samarbejde. 
TABEL 7 
MEDLEMSSTATERNES MOMSADMINISTRATION - UDNYTTELSE AF MENNESKELIGE RESSOURCER 
Med­
lems­
stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 1. Personale i alt 
4188 
4 583 (lokale told- og 
skatteregioner) (1) 
+ 581 (centrale told- og 
skaUeadministration 
(2) 
115 853 
(Skattekontorer pr. 
31.12.1992) 
5 650 
26 600 
80 283 ( DGI ) 
6011 
66.256 (Guardia di Finanza) 
251 
4 656 
515 
26725 2. Antal ansatte (i forhold 
til samlet personale - kol. 
1 ) beskæftiget med 
moms 
Momsadmn.: 3 883 
Toldadmn.: 115 
ISI-admn.: 140 
71 828,86 = 62% 
personale beskæftiget med 
moms 
20 563,91 = 17,8% (ca.) 
3 450 
ikke relevant 
ikke relevant 
651 
6123 -(momskontorer) 
118 
ikke relevant 
432 
12765 (hvoraf 750=HQ-
personale) 3. Fordeling af personale beskæftiget med moms (kol. 2) 
A. 
Generelle administrative 
opgaver 
Centraladmn.: 277 
CFP.: 29 
Regionkontor 265 
17.377,95 = 24,2%(ca.) 
4.344,49 = 21,1% (ca.) 
50 
31 
1.888 ( momskontorer) 
85 (sammen med B) 
69 
2498 (ekskl. HQ-personale) B. 
Generelle kontrolopgaver 
Eksterne tjenst: 1 096 
Kontrol: 41 
Told: 115 
28.383,99 = 39,5% (ca.) 
8.833,79 = 43% (ca.) 
3 300 
4 500 
329 
4234 (momskontorer) 
Guardia di Finanza: 2 489 
officerer, 25 950 ikke-
underofficerer, 37 807 
soldater og toldere 
106 (sammen med A) 
363 
3827 C. 
Momskontrol 
Kontrolpers.: 1 581 
ISI- admn.: 140 
SRD.: 109 
12.743,83 = 17,7% (ca.) 
4.054,86 = 19,7% (ca.) 
50 
291 
2427 
2 
5650 4.Yderligere oplysninger 
D. 
Opkrævning og inddrivelse 
Indbetalingskontorer. 
417 
CTIogCTRI:68 
13.323,10= 19,6% (ca., ikke 
indeholdt i A, Bog C) 
3.330,77 = 16,2%(ca., ikke 
indeholdt i A, B og C) 
2 200 
3 800 
10 347 (revisionsafdelinger 
under DGI i 1992) 
108 
504 (momskontorer) 
15 , 
78 
0,1% 
Fodnoter: 
DK: (1) Personale beskæftiget med moms og andre afgifter 
(2) Personale beskæftiget med alle skatter og afgifter 
Forklaring til tabellen 
Kolonne 1 : I denne kolonne er angivet det samlede personale i de administrative enheder, der tager sig af moms (enten alene eller sammen med andre afgifter). 
Kolonne 2: I denne kolonne er angivet det samlede antal ansatte, som er direkte beskæftiget med moms. Hvis afdelingen er ansvarlig for mere end én form for afgift er den relevante andel af det 
samlede personale (kolonne 1) angivet. 
Kolonne 3; Fordeling af det i kolonne 2 angivne personale efter hvilke opgaver de er beskæftiget med. 
Kolonne 4: Her angives, hvor stor en del af det i A, B og C angivne personale, der primært er beskæftiget med opkrævning og inddrivelse af momsrestancer (enten angivet i antal eller andel). 
Kilde: Medlemsstaternes besvarelse at 'LU-spørgeskemaet 1994. 
B (1) 
DK 
D 
GR 
E 
F DGI 
F DGI 
F DGI 
IRL 
Id) 
L 
NL 
NL 
NL 
P 
UK 1991 
1992 
1993 
1991 
1992 
1993 TABEL 8 
UDDANNELSE OG MEDLEMSSTATERNES MOMSADMLNISTRATIONER -
GRUNDLÆGGENDE SPECIALUDDANNELSE 
« 
1 
1 
1 
13 
10 
13 (ii) 
34d 
34d 
34d 
52 
60 
60 (iii) 
150 
155 
400 
40 
30 
24 GENERELLE UDDANNELSESKURSER 1991-1993 
GENEREL UDDANNELSE PA MELLEMNIVEAU 
(i) 
2 
2 
2 
5 
4 
4 (ii) 
30 
30 
30 
60 
6 
60 (iii) 
205 
184 
542 
42 
110 
26 UDDANNELSE PA HØJT 
NIVEAU 
(i) 
1 
1 
2 (ii) 
15 
6 
30 (iii) 
170 
170 
40 
se kommentarer 
1992 
1993 
1991 
1992 . 
1993 
1991 
DGDDI 
1992 
DGDDI 
1993 
DGDDI 
1991 
1992 
1993 
1991 
1992 
1993 
1991: 27 stud. 
1992: 75 stud. 
1993:69 
1991:46 stud. 
1992:32 stud. 
1993:10 stud. 
1991:49 stud. 
1992:49 stud. 
1993: 35 stud. 
1991 
1992 
1993 
1991/1992 
1993 366 
126 
25 
23 
5 
2 
4 
2 
4 
5 
5 
13S.C&L 
6S.CAL 
15 S.CtL 
2S&J 
2SÆJ 
2S&J . 
18 måneder 
(MBO): 
3 ir (HBO): 50min. 
50min. 
45 
45 
50 
6 
S 80 timer kat. A 
J 18 timer 
J 70 timer kat. B 
24 
6 
S 76 timer kat A 
J 26 timer 3 kat J 
78 timer kat B 
24 
12 
S 90 timer kat. A 
J 21 timer kat. B 
J 78 timer kat. B 
35 
21 
2 
15 
36/18 timer 
36/18 timer 
36/18 timer 840 
200 
658 
577 
115 
25 
541kat.A 
712 kat.B 
579 
25 
780 kat A 
954 kat. B 
630 
86 
786 katA 
742 kat.B 
472 
195 
87 
209 
6/6 
10/9 
9/5 27 
135 
85 
105 
140 
4 
38 
81 
32 
3 
5 
3 
83 
44 
3 
11 
11 
79 
84 
10 
1 
1S&J 
1S&J 50min. 
50min 
5 
6 
15 
12 
6d 
8d 
18d 
8 
10 
3d 
9d 
14d 
8 
16 
3d 
Ild 
23d 
28 
15 
36 timer 
36 timer 33 
164 
3750 
3820 
5187 
171 
LS 694 
LJ 1615 
CJ 648 
153 
239 
LS 861 
LJ 1662 
CJ 879 
150 
796 
LS 220 
LJ 1718 
CJ 1478 
191 
16 
9 
14 288 
21 
30 
32 
3 
6 
3 
7 
9 
576 
16 
1S&J 
J erhvervsuddannelse pi højeste trin af sekundærtrinnet 
J kortere videregående erhvervsuddannelse 
universitetsuddannelse 
9 
9 53 
94 73 
185 
Tal foreligger ikke 
(1) C 10 | | ca.100 8 
33 
154 
2 
(2) 13 C 39 
21 
11 
12 
5-15 d 124 
580 
3 489 
49 
ca.120. 1 
(2X3)52 C 50min 
15 
10 
12 
8 
18 
8 
16 
16 
3d 
28 
18 timer (1) 
262 
5-10 dage 362 
725 
781 
1015 
153 
196 
150 
264 
147 
LS 11 515 
882 
23 
1152 
Kilde: Medlemsstaternes besvarelse af EU-spergeskemaet 1994. 
n 
TABEL 8 
UDDANNELSE OG MEDLEMSSTATERNES MOMSADMINISTRATION - GENERELLE UDDANNELSESKURSER 
1993 
Kommentarer 
Tegnforklarinq 
i) antallet af tilbudte kurser (moms) 
ii) kursernes gennemsnitlige længde, f.eks. d (dag) og min. (minutter) 
iii) antallet af ansatte, som deltager i et kursus pr. år (moms) 
a) S og J angiver, om kurserne kun vedrører moms (S) eller også vedrører andre skatter (J) 
b) C og L angiver, om kurserne finder sted på centralt eller lokalt plan 
c) angiver, at undervisningene forestås af tredjepart. 
B: (1): a) Alle de angivne kurser vedrører kun moms: S 
b) Kurserne arrangeres på lokalt plan af de regionale erhvervsuddannelsescentre: L, med tilsyn fra centralt hold 
c) Der er ikke gjort brug af tredjepart. 
- Grundlæggende specialuddannelse: 
- svarer til den grundlæggende uddannelse, der gives til alle ansatte i kategori 1 og 3 
- tailene for 1993 er inklusive de nye medarbejdere fra toldafdelingerne. 
- Generel uddannelse på mellemniveau: 
- svarer til den uddannelse, der gives til de fastansatte, som indstilles til eksamen med henblik på forfremmelse 
til medhjælpende revisor og revisor, dels til de medhjælpende inspektører og medhjælpende revisorer, der 
ansættes på dette niveau 
- Uddannelse på højt niveau : 
- svarer til den uddannelse, der gives til fastansatte, der er indstillet til eksamen med henblik på forfremme se 
til overinspektør. 
DK: i) alle kurser afholdes på centralt og lokalt plan, ii) undervisningstimer 
D: grundlæggende uddannelse: Gennemførelse af teoretiske og praktiske uddannelseskurser sammen med andre 
skatter ved erfarent personale; 3 års forløb for kommende ansatte på højt niveau, herunder 182 timers teoretisk 
momsundervisning; 2 års forløb for kommende ansatte på lavere niveau, herunder 73 timers teoretisk 
momsundervisning; 1 år for kommende ansatte i administrationen. Løbende efteruddannelse i praktiske problemer 
under ansættelsen. 
F: DGI: Generaldirektoratet for Beskatning/GD DDI: Generaldirektoratet for Told og Indirekte Afgifter 
1:1) Personaleuddannelse i moms: 
Uddannelsen af personale i finansministeriet forestås som regel af Scuola Centrale Tributaria "Ezio Vanoni" (national 
skatte- og afgiftsskole), som er oprettet i henhold til lov N 310 af 10. januar 1957, og som direkte hører under 
ministeriet. 
Skatte- og afgiftsskolen har hovedafdeling i Rom og underafdelinger overalt i Italien. Der er ligeledes blevet ivæiksat 
interne efteruddannelseskurser på initiativ af den regionale uddannelsesdirektør. 
Skolens administrative leder er en direktør fra finansministeriet, og dens rektor er udvalgt blandt universitetets 
professorer. 
Undervisningspersonalet består af universitetsprofessorer, dommere, administratorer, advokater og funktionærer. 
Blandt skolens vigtigste kurser og seminarer er de kurser, som afholdes for personale beskæftiget med forebyggelse 
af momssvig. 
Alle, der er beskæftiget med dette område, skal tage et grundlæggende kursus af 4-6 måneders varighed, 
hvorudover direktørerne for de særskilte kontorer og lederne af de enkelte indsatsafdelinger er ansvarlige for den 
fortsatte uddannelse, bl.a. skal de sørge for, at deres personale har den nyeste viden om de forskellige 
momsaspekter. 
De grundlæggende kurser følges op af kurser, hvor man går i dybden med de specifikke emner, der vedrører de 
pågældende kontorers aktiviteter, og der afholdes ligeledes kurser i forbindelse med væsentlige ændringer i 
lovgivningen. 
Uddannelsesprogrammet omfatter også kurser i intrakommunitær moms, teknikker til bedrageribekæmpelse og edb-
systemer. 
L: 1) uddannelse forestås af tredjepart. 
UK: 1) Grundlæggende momsuddannelseskurser (BVT) forestås af de enkelte lokale enheder. Der findes ingen U\ 
for, hvor mange kurser der afholdes lokalt, eller hvor mange der følger kurserne. Kurserne løber over 9 måneder og 
indeholder ca. 10 ugers klasseundervisning, som afbyrdes af praktikperioder. Kurser afholdt på centralt plan udgør 
kun en lille del af de kurser, der gennemføres på årsbasis. 
2) Kurserne forestås lokalt af de enkelte enheder. Der findes ingen oplysninger om, hvor mange kurser der 
gennemføres lokalt, eller hvor mange der følger kurserne. 
3) For personalets vedkommende oplyst af Institute of Chartered Accountants of Scotland. 
TABEL 9 
UDDANNELSE OG MEDLEMSSTATERNES MOMSADMINISTRATION - SÆRLIGE MDOANNELSESKURSER 1991-1993 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F DGI 
F DGI 
F DGI 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 1991 
1992 
1993 
1991 
1992 
1993 
(D(2) 
1991 
DGDDI 
1992 
DGDDI 
1993 
DGDDI 
se tabel 8 
1991 
1992 
1993 RESTANCEINDDRIVELSE 
(i) 
8 
17 
11 
67 
2 
4 
55 
6 
4 
51 
34 
5 (ii) 
30 
30 
30 
4d 
14d 
24 
4d 
14d 
24 
4d 
33d 
35 (iii) 
36 
32 
63 
LS 1337 
CS 32 
579 
LS 1103 
CS 115 
630 
LS 1018 
CS 675 
472 MOMSKONTROL 
(i) 
1 
1 
13 
13 
15 
9S,C 
13 
54 
4 
3 
13 
42 
3 
3 
13 
31 
2 
10 (ii) 
9 
9 
60 
60 
60 
4d 
18d 
5d 
2d 
8 
21d 
6d 
2d 
8 
lOd 
6d 
2d 
28 
Kursusindhold: "Grundlæggende specialuddannelse" 
Kursusindhold: "Grundlæggende specialuddannelse" 
Kursusindhold: "Grundlægende specialuddannelse" 
Intem uddannelse som supplement til de o%'enfor anførte generelle kurser 
1991 
1992 
1993 
1991 
1992 
1993 197 
7 
37 16 
18 
11 3 761 
127 
721 
Ingen tal foreligger 
Ingen tal foreligger 
Ingen tal foreligger 34 
31 
4 
Se tabel 8 for 
detaljer 40 
27 
14 (iii) 
22 
64 
67 
48 
68 
210 
CJ 266 
U 1079 
LS 8! 
153 
CJ 251 
U 833 
LS 64 
150 
CJ 263 
U 618 
LS 28 
191 
536 
474 
70 BRUG AF EDB/RISIKOANALYSER (1) 
(i) 
30 
69 
44 
18 
28 
7 
176 
6 
140 
27 
7 
96 
27 
16 
5 S,J 
7 S,J 
11 S,J 
121 
19 
7 
(1)2 (ii) 
5 
5 
5 
30 
24 
25 
4d 
18 
6d 
2d 
16 
6g 
2d 
28 
24 
24h 
24h 
29 
15 
18 
var der 
gennemført 5 
dages kurser 
for 41 ansatte (iii) 
340 
698 
444 
33 
145 
112 
CJ 2822 
196 
CJ 2248 
U 439 
264 
CJ 1 539 
U 425 
882 
15 
20 
102 
1479 
198 
101 
Pr. 31. marts 
1993 »ANDET 
(i) 
1 
1 
2 
5 
8 
1 
-
-(ii) 
5 
5 
2 
60 
60 
21 
-
-(iii) 
1806 
1708 
1666 
48 
31 
10 
-
-
Kilde: Medlemsstaternes besvarelse af EU-spørgeskemaet 1994. 
*^ 
TABEL 9 
UDDAJNNELSE OG MEDLEMSSTATERNES MOMSADMINISTRATIONER - GENERELLE 
UDDANNELSESKURSER 
Kommentarer 
Tegnforklaring 
i) Antal gennemførte kurser (moms) 
ii) De enkelte kursers gennemsnitslængde 
iii) Antal kursusdeltagere pr. år (moms) 
a) S og J angiver, om kurserne kun vedrører moms (S) eller også vedrører andre skatter (J) 
b) C og L angiver, om kurserne finder sted på centralt eller lokalt plan 
c) angiver, at undervisningen forestås af tredjepart. 
Kilde: Medlemsstaternes besvarelse af EU-spørgeskemaet 1994. 
B: Restanceinddrivelse: dette område er indarbejdet i de øvrige former for uddannelse. 
Momskontrol: uddannelse heri forbeholdes de ansatte medhjælpende inspektører; i 1994 vai det 
nødvendigt at afholde særlige seminarer om kontrol af intrakommunitære transaktioner. 
Brug af edb: der er i denne forbindelse især brug for undervisning i tekstbehandling (WP og 
Works), MS DOS og DBase; består hovedsagelig i specialuddannelse i edb-baseret regnskabsføring 
(Cubic) og programmering. 
Andet: vedrører kun de specielle efteruddannelseskurser, der er blevet tilbudt som følge af den nye 
momslovgivning af 1993. 
D: Oplysningerne vedrører kun den specialuddannelse, som toldpersonale har behov for med henblik på 
de undersøgelsesaktiviteter, der skal gennemføres med henblik på efterlevelse af forordning 
218/92/EØF. 
DK: a) Alle kurser: J/L; ii) timer undervisning 
E: Der afholdes ikke nogen særlige kurser i inddrivelse af momsrestancer og momskontrol, mei de 
ansatte i opkrævnings- og inspektionsafdelingerne deltager dog i de generelle kurser vedrørende 
momsinddrivelse og momskontrol tilrettelagt for hele afgifts- og skatteadministrationen. 
2) Skolen for offentlige finanser under instituttet for skatter og afgifter har i samarbejde med 
afdelingen for behandling af skatteoplysninger under agenturet for statsskatteadministrationen 
(AEAT) udarbejdet en håndbog i databearbejdning for den nye momslov (37/92). Håndbogen kan 
konsulteres på de terminaler, der findes overalt i skatteadministrationen (ca. 16 000). Der har i hele 
nettet været adskillige tilgange. 
L: 1) Uddannelse forestås af IFA og CIE. 
UK: 1) Kurser gennemføres lokalt af de enkelte enheder. Der foreligger ingen oplysninger om, ti vor 
mange kurser der er gennemført på lokalt plan, eller hvor mange deltagere der har været. V 
ùo 
TABEL 10 
MEDLEMSSTATERNES MOMSADMINISTRATION - ANVENDELSE AF EDB 
DATAMATISEREDE 
PROCEDURER (se note 1) 
REGISTRERING AF 
VIRKSOMHEDER (a) 
DATAMATISERET 
BEHANDLING AF 
ANGIVELSER (b) 
INDIVIDUALISERING AF 
ANGEVELSESFORMULA-
RER(c) 
UDSKRIFTER OVER 
AFGIFTSBETALINGER VED 
BANKOVERFØRSEL ELLER 
ELEKTRONISK 
OVERFØRSEL (d) 
KONTROL AF 
BANKRIMESSER TIL 
STATSKASSEN ELLER 
CENTRALBANK 
DATAMATISERET 
KONTROL FOR 
MANGLENDE ANGIVELSER 
(e) 
KONTROL AF 
MOMSREFUSIONER 
(Se også bilag 8) 
KONTROL AF INDGÅENDE 
MOMS 
KONTROL AF BETALING AF 
BØDER 
ANVENDELSE VED 
UDARBEJDELSEN AF 
BAGGRUNDSNOTATER TEL 
KONTROLBESØG 
ANVENDELSE AF 
EKSPERTSYSTEMER TIL AT 
BISTÅ UNDER KONTROL 
PA STEDET 
! 
INTERAKTION MED ANDRE 
AFGIFTSAFDELINGERS 
MATERIALE TEL 
SAMMENLIGNINGS- ELLER 
KONTROLFORMAL 
ANDEN BRUG - SPECIFICER 
VENLIGST JA 
B, D, DK, 
GR, E, F, 
IRL, I, L, 
NL.P.UK 
B, D, DK, 
GR, E, F, 
IRL, I, L, 
NL,P,UK 
B, DK, E F, 
IRL, L, NL, 
P,UK 
B, D, DK, E, 
F, ERL, I, L, 
NL, UK 
B, D, , E, F, 
I, L, NL, P, 
UK 
B, DK, GR, 
E, F, IRL, I, 
L, NL, P, 
UK,D 
B, D, DK, 
GR, E, F, 
ERL, I, NL, 
P,UK 
B, D, DK, 
GR F, ERL, I, 
NL, 
B, D, DK, 
GR, F, ERL, 
I, NL, UK 
D, DK, E, F, 
ERL, NL, P 
D, DK, E, 
ERL, I, NL 
DK, E, ERL, 
I,P 
D, DK.E, F, 
I,L,UK NEJ 
D, GR,, I 
GR,P 
DK, D, GR, 
ERL 
L 
E, L, P, UK 
E,L,P 
B, GR, I, L, 
UK 
B, GR, F, L, 
P,UK 
B, D, GR, F, 
L,NL,UK 
B,NL YDERLIGERE OPLYSNINGER Of note 2) 
DK: Moms og andre skatter og afgifter 
E: se note, pkt. 1 
I: Samlede registre 
P: se tabel 6 
B: Edb-behandling af papirangivelser 
E: Se note, pkt. 2 
ERL: Forenklede tomåneders angivelser og årlige virksomhedsredegørel: er 
L: Ekskl. beregning af tilsvarets størrelse; undersøgelse af... 
P: Se tabel 6 
DK: Anvendes branchekode efter NACE-standard 
D: Se note, pkt. 1 
E: Adressemærkater sendes til de afgiftspligtige 
D: Se note, pkt. 2 
E: Se note, pkt. 4 
D: Se note, pkt. 3 
E: Se note, pkt. 4 
L: Beløb kontrolleres af det centrale betalingskontor 
D: Se note, pkt. 4 
E: Se note, pkt. 5 
I: Sender ikke erindringsskrivelse, men pålægger bøde 
DK: Datamatisk opdeling i kategorier, der er prioriteret til kontrol 
D: Se note, pkt. 5 
E: Se note, pkt. 6 
I. Delvis 
L: Undersøgelse under gennemførelse 
UK: Behandlingen foregår i visse tilfælde manuelt 
D: Se note, pkt. 6 
E: Kontrol foretages af inspektionen 
F: Indledende officiel kontrol 
I: Men automatiseret i afgiftssammenhæng 
L: Undersøgelse under gennemførelse 
D: Se note, pkt. 7 
E: Se note, pkt. 8 
I: Af momskontoreme. Ved restancer, som nyligt er inddrevet på grundlag af 
en skatteliste, foretages kontrollen af de ansatte 
L: Undersøgelse under gennemførelse 
DK: Automatisk udskrift af kontrolnotat (rapport indeholdende alle 
registreringsoplysninger om virksomhederne) 
D: Se note, pkt. 8 
L: Undersøgelse under gennemførelse (ESKORT-projekt) 
NL: Særprogrammer for særlige målgrupper 
DK: ESKORT 
D: Se note, pkt. 9 
I: Under forberedelse 
L: Undersøgelse under gennemførelse (ESKORT-projekt) 
NL: ESKORT-systemet 
UK: Der er imidlertid blevet udarbejdet en pc-baseret applikation 
"VATPACE" til hjælp for kontrollørerne under deres kontrolbesøg 
DK: Integreret administration af alle afgifter 
D: Se note, pkt. 10 
NL: Under udvikling 
P: Anvender VEES 
DK: Edb-revision af regnskaber 
E: Se note, pkt. 9 
F: Software til udvælgelse af og bistand under kontrol på stedet 
L: Statistikker trækkes ud af de centrale DBZ-registre i den n; tionale 
regnecentral ved hjælp af SQL (Structured Query Language) 
UK: Ved hjælp af afdelingens computersystem laves der forskellige ud skrifter 
til kontrolformål 
Kilde: Medlemsstaternes besvarelsee af EU-spørgeskemaet 1994 
Ci 
2-
TABEL 10 
MEDLEMSSTATERNES MOMSADMINISTRATION - ANVENDELSE AF EDB 
Kommentarer 
Notel 
(a) Identificering af virksomheder (personlige oplysninger, firmanavn) efter økonomisk kategori osv. 
(b) Udskrifter over virksomheder på grundlag af særlige oplysninger i angivelserne, med edb-beregning af den 
skyldige afgift 
(c) Individualiseret formular, der er fortrykt eller forsynet med fortrykte selvklæbende etiketter med navn, adresse, 
momsregistreringsnummer og økonomisk sektor, og som sendes til virksomhederne. 
(d) Postering i regnskaberne af betalinger ved bankoverførsel eller elektronisk overførsel. 
(e) Identificering af personer, for hvem der ikke ses nogen postering, og automatisk afsendelse af rykker eller 
momskrav. 
Note 2 
DK 
De lokale edb-bogholderisystemer indeholder restance- og regnskabsfunktioner for områder, som ikke er 
integreret i de landsdækkende edb-systemer. 
D 
(1) Visse delstater indsender sammen med deres angivelser de relevante grundlæggende afgiftsoplysninger på et 
særskilt ark. 
(2) Det er længe siden, at man er begyndt at behandle bankoverførsler elektronisk i de tilfælde, hvor 
myndighederne fremsender automatisk udskrevne (maskinlæsbare) overførselsordrer til de afgiftspligtige 
indeholdende alle oplysninger om formål, beløbsstørrelse og momsregistreringsnummer. Herfter maskinlæses 
ordrerne i den hertil befuldmægtigede bank, beløbene krediteres skatteindbetalingskontorets bankkonto, og 
dataene sendes til skattekontoret på et lagringsmedium. Herefter registreres betalingsoplysningerne direkte i 
indbetalingskontorets regnskaber. 
Efterhånden sender bankerne også alle andre bankoverførsler elektronisk på et lagringsmedium, hvorved det i 
vid udstrækning ikke længere er nødvendigt at bruge kræfter på at registrere data. 
(3) Bankerne giver ingen oplysninger om, hvilken kontrol de foretager i forbindelse med moms (§30a i skatteloven, 
"beskyttelse af bankkunder"). 
(4) I forbindelse med den automatiserede procedure for behandling af foreløbige angivelser og forudbetalinger 
(UW-proceduren) foretages kontrollen en gang om måneden på grundlag af de foreløbige momsangivelser og i 
forbindelse med den automatiske afgiftskontrolprocedure for årsangivelser. 
(5) I forbindelse med UW-proceduren og den automatiske procedure for beregning/fastsættelse af den årlige 
moms (USt-proceduren) gøres angivelser med en skattekredit til genstand for aritmetisk rimelighedskontrcl. og 
de sammenholdes med oplysninger fra tidligere angivelser og den grundlæggende dataservice (1 eks. 
erhvervssektorens nummer). 
I forbindelse med den automatiske skatteopkrævning og den grundlæggende dataservice anvendes der 
maskinkontrol til at beregne eventuelle refusioner og forebygge svig. Denne procedure anvendes i 10 delstater 
og vil blive indført i resten af delstaterne i 1995. 
(6) I forbindelse med UW- og USt-procedurerne anvendes automatisk rimelighedskontrol. 
(7) Bøder og lignende udgifter, der fastsættes i henhold til bødeproceduren for mindre forseelser, krediteres edb-
regnskaberne. Betalingsregistreringen foretages pr. edb, og rykkere, endelige betalingsanmodningei og 
meddelelse om restance udstedes automatisk. 
(8) Kontroloplysninger, ingen brug af edb. 
(9) Pilotforsøg under gennemførelse. 
(10) I visse delstater opbevares oplysninger om erhvervsforbindelser, og man registrerer rele>ante 
momsregistreringsnumre på andre virksomheder. Dette er dog ikke ensbetydende med et edb-baseret 
samarbejde med andre skattemyndigheder. 
u 
-3 
(1) Afgiftspligtiges registreringsangivelser behandles pr. edb. Angivelserne kan dreje sig om nyregistrenng, 
flytning eller ændringer. Blandt oplysningerne i systemet kan nævnes registret over afgiftspligtige, som 
jævnligt skal indgive oversigter over momsfastsættelsen, hvorved det bliver muligt at undersøg« de 
virksomheder, som ikke efterkommer denne forpligtelse. 
(2) De angivelser over fastsættelser, som indgives af store firmaer (månedlige angivelser) og afgiftspligtige, som er 
opført i registret over eksportører og intrakommunitære handelsvirksomheder (ordning med månedelige 
refusioner), edb-behandles af regnskabsmæssige og skattemæssige årsager. 
De kvartalsangivelser over fastsættelser, som indgives af de resterende afgiftspligtige med periodiske 
forpligtelser, edb-behandles udelukkende af regnskabsmæssige årsager. 
Edb-behandlingen tjener et skattemæssigt formål i forbindelse med de oversigtsangivelser af informativ art, 
som de periodiske afgiftspligtige indgiver en gang om året sammen med angivelsen over fastsættelser for årets 
sidste fastsættelsesperiode. 
(3) Der findes ingen fortrykte eller individualiserede formularer. De afgiftspligtige får imidlertid tilsendt 
identifikationsetiketter, som de skal anvende på de formularer, som de indgiver til skattemyndighederne. 
Der findes forskellige former for angivelsesformularer, som anvendes af de forskellige kategorier afgiftspligtige. 
(4) Hvad angår afgiftsbetalinger ved bankoverførsel eller elektronisk overførsel og statskassens eller centralbankens kon 
af bankindtægten henvises der til besvarelsen af spørgsmål 18 i spørgeskemaet, idet der her ledegøres 
institutionernes rolle i det spanske banksystem. De bistår nemlig de offentlige finansm> ndighede 
opkrævningsarbejdet. 
(5) Se bemærkningerne under pkt. 1. Af praktiske grunde undersøges ikke alle virksomheder, som ikke opfy 
forpligtelsen til at indgive angivelser over fastsættelser. 
(6) Det kontrolleres ved hjælp af edb, om der regelmæssigt indkommer angivelser over fastsættelser fra de afgiftspligt 
som anmoder om månedlige refusioner, og som er opført i registret over eksportører og intra) communit 
handelsvirksomder. 
De resterende afgiftspligtige anmoder en gang om året om at få refunderet den del af balancen, der er deres fa 
Samtidig med den årlige oversigtsangivelse edb-behandles de omtalte angivelser med henblik på kontrol. 
(7) Der findes ingen særskilt edb-funktion til kontrol af indgående moms. I Spanien kræves det, at erhvervsvirl somhede 
selvstændige en gang om året indgiver en angivelse med oplysninger om deres tredjeparts transaktioner, herunder b 
kunder og leverandører (denne angivelse ligner meget den kortfattede redegørelse for intrakommunitære tiansaktion 
Edb-behandlingen af disse redegørelser for tredjepartstransaktioner gør det i et vist omfang muligt at kontrollere 
transaktioner, som virksomhederne har opgivet i deres overgivelser over fastsættelser, hvis man samtidig sammenho 
disse data med oplysningerne i deres kunders og leverandørers redegørelser. 
(8) Der gennemføres ingen særskilt edb-kontrol afbetaling afbøder, eftersom man ikke i administrationens vurderinger 
inspektionscertifikaterne skelner mellem bøder og momsrestance. 
(9) Anden brug. 
Jf. pkt. 7 om redegørelse for transaktioner med tredjepart. 
Af andre særlige funktioner kan nævnes: 
- INFORMA-programmet: edb-system til at indhente oplysninger om 
gennemførelsen af lovgivningen til brug i de decentrale tjenestegrene. 
- Elektronisk post: System til at indhente oplysninger om 
gennemførelsesproccdurer. 
- Edb-relaterede momskurser, som afholdes af afdelingen for fjernundervisning 
under skolen for offentlige finanser. 
TABEL 11 
MEDLEMSSTATERNES MOMSKONTROL - ANALYSE AF OMFANGET AF DE KONTROLPROCEDURER. MEDLEMSSTATERNES MYNDIGHEDER 
BENYTTER VED KONTROLLEN 
STADIUM I 
KONTROLLEN 
Kontrol af 
angivelser 
(indledende 
kontrol) 
Efterfølgende/ 
Indgående kontrol 
Momskontrol 
- pi stedet 
(fuldstændig, delvis, 
cyklisk) UDVÆLGELSE AF MULIGE KONTROLPROCEDURER 
- kontrol af udskrifter over angivelser 
sammenholdt med registrerede data 
- kontrol af angivelsernes aritmetiske nøjagtighed 
- kontrolafstemning afbetalingerne med 
angivelserne 
- brug af forud fastsatte parametre til kontrol af angivelsei 
vedrorende små betalinger og høje refusioner med henblik pi 
efterfølgende kontrol 
- brug af detaljerede risikoanalyseparametre 
- andet • pneciser venligst, specielt for 
virksomheder, der udfører intrakommunitære transaktioner 
- sammenholdelse med tidligere angivelser -
troværdighed 
- check af tidligere kontrolrapporter om 
virksomheden 
- sammenholdelse med profiler over forholdet mellem de fysiske 
betalinger og de bogførte værdier for virksomheder af lignende 
størrelse og/eller kategori 
• anmodning om yderligere dokumentation fra 
virksomheden 
- regnskabskontrol/statistisk kontrol af den 
modtagne dokumentation 
- kontakt med: andre moms-eller toldafdelinger 
leverandører 
- gennemsyn af annonceblade osv. 
- andet - præciser 
- udarbejdelse af bagrundsnotater/briefingnoter 
- udarbejdelse afen plan for hver enkelt 
virksomhedskontrol: 
• tidsplan 
• områder, der skat undersøges 
- kontrolprogram 
• stikprøver og kontrol af transaktioner 
• kontrol af svstemer og opfyldelse 
- kontrol af virksomhedens edb-udstyr: 
elektroniske kasseapparater osv. AFGIFTSPLIGTIGE, DER UDFØRER AFGIFTSPLIGTIGE, DER UDFØRER 
INDENLANDSKE TRANSAKTIONER INTRAKOMMUNITÆRE TRANSAKTIONER 
JA 
B, DK.D, GR, E, F, IRL, I, L 
B, DK D, GR, E, F, IRL, L L, 
B, DK, D.GR, E, F, IRL, I, L, P, 
DK, GR, E, F, IRL, I, L 
LUK 
LL 
B, DK.D, GR, E, F, IRL, L L, P, 
UK 
B, DK, GR, E, F, IRL, I, L, P, 
UK 
B,DK,GR,E,F,IRL,UK 
B, DK, GR, E, F, IRL, I, L, P, 
UK 
B, DK, GR, F, IRL, I, L, P, UK 
B, DK, GR, F, IRL, I, L, P,UK 
B,DK,E,F,L,UK 
F,I 
DK, D, GR, E, IRL, I, L, P.UK 
IRL, P, UK 
B, DK, D, GR, E, F, IRL 
DK, D, GR, E, F, IRL, L,, P, 
B, DK, D, GR, F, IRL, P, 
B, DK, D, GR, E, F, IRL, L, P, 
UK 
B, DK, D, GR, E, F IRL.I .UK, 
B, DK, D, GR, E, F, IRL, i'. UK NEJ 
B 
B, GR, E, F 
I, UP, 
P. 
B 
I 
UP, 
B 
L 
P. 
L JA 
B, DK.D, GR, E, F, IRL, I, L 
B, DK.D, GR, E, F, IRL, L P, 
B, DK.D, GR, E, F, IRL, I, P, 
DK, GR, E, F, IRL, I 
I, UK 
F, I, P, 
B, DK.D, GR, E, F, IRL, I, L, P, 
UK 
B.DK, GR, E, F, IRL, I, L, P.UK 
B, DK, GR, E, F, IRL, UK 
B, DK, GR, E, F, IRL, I, L, P, UK 
B, DK, GR, F, IRL, I, L, P, UK 
B, DK, GR, F, IRL, I, L, P, UK 
B ,E, F, L, UK 
F.I 
D, GR, E, IRL, I, L, P, UK 
IRL, P, UK 
B, DK, D, GR, E, F, IRL 
DK, D, GR, E, F, IRL, L,, P, 
B, DK, D GR, F, IRL, P, 
B, DK, D, GR, E, F, IRL, L, P, UK 
B, DK, D, GR, E, F, IRL, L UK 
B, DK, D, GR, E, F, IRL, .P, UK NEJ 
B 
B,GR,E,F 
I,L,P, 
P, 
B 
I 
UP, 
B 
P, 
L YDERLIGERE OPLYSNINGER 
F: check for manglende overholdelse 
[RL: udelukkende store refusioner 
L: 1. refusion, refusion i standardsektorer 
B: særskilt liste for intrakommunitære 
leverancer og erhvervelser 
IRL: udelukkende tilbagebetaling 
F: kontrol afen række særlige poster 
UK: særlig analyse af handelskategori 
I: ait 21 i dekretet om programkontrol 
F: referencetal for udelukkelsen af 
regnskabsbilag 
F: undersøgelse af margenen, ækvivalens 
direkte skatter/moms 
I: overensstemmelseskontrol, 
bankundersøgelser, i forbindelse med generel kontrol 
F: case-studies, oplysningsark 
D: sektorspecifik knowhow, statistik, 
kontrolmeddelelser 
I: jf. art S, 51,32,12 i dekretet om 
kontrolprogrammer 
UK: store virksomheder 
B: ekskl. I.S.I. 
F: edb anvendes 
u: evklisk undersøeelse for foregående år 
Kilde: Medlemslandenes besvarelse af EU-spørgeskemaet 1994 
Note 
DK: I afsnittet om, hvilke områder der skal undersøges, skulle der stå både "ja" og "nej". 
TABEL 12 
MEDLEMSSTATERNES MOMSKONTROL - ANALYSE AF OMFANGET AF DE KONTROLPROCEDURER. MEDLEMSSTATERNES MYNDIGHEDER 
BENYTTER VED KONTROLLEN 
STADIUM I 
KONTROLLEN 
Momskontrol -
på stedet 
(fuldstændig, delvis, 
cyklisk) 
fortsat UDVÆLGELSE AF MULIGE 
KONTROLPROCEDURER 
- lagerkontrol 
• bekræftelse af kontantsaldi/banksaldi 
• samtidig kontrol af store virksomheders lokale 
afdelinger 
• kontakt med - andre told-og 
afgiftsmyndigheder 
- leverandører 
andet (præciser), tredjemand 
• kontakt med andre medlemsstater 
anmodninger om administrativt 
samarbejde i henhold til forordning 
218/92 
anmodninger om gensidig bistand i 
henhold til direktiv 77/799 
samtidig kontrol af multinationale 
virksomheder 
• anden kontrol - præciser 
s AFGIFTSPLIGTIGE, DER UDFØRER 
INDENLANDSKE TRANSAKTIONER 
JA 
B DK, D, E, GR, F, 
IRU l U P, UK 
DK, D, E, GR, F, 
IRU I, UUK 
DK, E, GR, F, IRL, I, 
P.UK 
B DK, D, E, F, IRU I, 
U P,UK 
DK.D, E, F, IRU I, 
UNUP 
DK, D, E,, F, IRU U 
P.UK 
DK F, IRU P, UK 
B DK E, F, IRU I, U 
NUP 
B DK E, F, IRU I, U 
P.UK 
B DK, E, GR, F, IRU 
I, U P, UK 
DKF.IRULUUK NEJ 
B 
B,L 
B 
B 
UK 
NL AFGIFTSPLIGTIGE, DER 
UDFØRER 
INTRAKOMMUNITÆRE 
TRANSAKTIONER 
JA 
B DK, D, E, GR, F, IRU I, 
L, P, UK 
DK, D, E, GR, F, IRL, I, U 
UK 
DK, GR, F, IRL, I, U P, UK 
B, DK,D, E, GR, F, IRU I, 
UP.UK 
DK , D, E, , F, IRU I, U 
NUP 
DK.D, E..F.IRUUP 
DK IRU P, UK 
B DK E, , F, IRU I, UNU 
P,UK 
BDKE,,F,IRUI,UP,UK 
B DK, E, GR, F, IRU L U 
P.UK 
DKF,IRUI,UK YDERLIGERE OPLYSNINGER 
NEJ 
B 
B,L 
B 
B 
NL 
u GR: regelmæssig 
I: ved generel kontrol 
NL: eventuelt kontrolpunkt 
B: om nødvendigt 
D: cyklisk 
I: ved generel kontrol 
NL: eventuelt kontrolpunkt 
B: ekskl. I..S.I. 
I: ved generel kontrol 
NL: eventuelt, hvis det skønnes 
nødvendigt 
D: med toldmyndigheder 
F: efterforskningsafdelinger 
I: ved generel kontrol 
L: direkte skatter, told, private, 
gendannerie 
B: om nødvendigt 
D: i tilfælde af tvivl 
B: om nødvendigt 
DK: bank, revisor og lokale 
skattemyndigheder 
D: i tilfælde af tvivl 
F: øvrige myndigheder 
I: om nødvendigt 
UK: vies-systemet anvendes direkte i 
forbindelse med de lokale kontorer 
I: om nødvendigt 
UK: om nødvendigt 
I: om nødvendigt 
UK udelukkende på forsøgsbasis 
B: fysisk kontrol 
DK: ESKORT, edb-revision 
F: efterprøvning af indtægter 
I: om nødvendigt 
L: formuekontrol 
UK: kontrolbesøg og uanmeldte besøg 
hos intrakommunitære 
handelsvirksomheder 
Kilde: Medlemsstaternes besvarelse af EU-spørgeskemaet 1994 
-^ 
TABEL 13 
MEDLEMSSTATERNES MOMSKONTROL - KONTROLLENS GENNEMSNITLIGE VARIGHED 
KONTROLTYPE 
Kontrol af angivelser 
(indledende kontrol) 
Indgående kontrol 
Fuldstændig generel kontrol 
Delvis/cyklisk kontrol 
Særlig kontrol af virksomheder, 
der beskæftiger sig med 
intrakommunitær handel virksom­
hedens 
størrelse 
lille -
mellem­
stor 
stor 
lille 
mellem­
stor 
stor 
lille 
mellem­
stor 
stor 
lille 
mellem­
stor 
stor GENNEMSNITLIG VARIGHED 
B 
Id 
4d 
8d 
1/2 d 
+ W DK 
jf-
note 
(1) 
jf-
note 
jf-
note 
jf. 
note 
jf. 
note D 
jf. 
note 
(2) 
jf. 
note 
jf-
note 
jf-
note 
jf. 
note GR 
ID 
+ D 
+ W 
1 w 
+ w E 
+ D 
1 W 
+ W 
ID 
+ D 
+ D 
1 W 
+ w F 
ID 
1 D / 
+ D 
+ D / 
+ W 
+ D 
+ D IRL 
løben­
de 
ID 
ID 
+ D 
ID, 
+ D 
+ W 
ID 
+ D 
+ D 
ID 
ID 
ID I 
ID 
ID 
1 W 
+ D 
ID 
+ D 
+ D L 
1/4 
1/3 
1+D 
ID 
+ D 
1W 
+ D 
+ W 
+ w 
ID 
+ D 
1W 
ID 
+ D 
1W NL 
jf. 
note 
(3) P 
fore­
ligger 
ikke 
fore­
ligger 
ikke 
fore­
ligger 
ikke 
fore­
ligger 
ikke 
fore­
ligger 
ikke UK 
jf-
note 
(4) 
fore­
tages 
ikke 
) 
)+D 
) 
) 
)+D 
) 
jf-
note 
Kilde: Medlemsstaternes bevarelse af EU-spørgeskemaet 1994 
NØGLE GENNEMSNITLIG VARIGHED 
1 D = endag 
+ D • flere dage 
1 W = enuge 
+ W = flere uger 
Permanent kontrol 
Noter 
DK (1) : ressourceanvendelsen og kontrolplanlægningen er lagt ud til de regionale kontorer. Der føres ikke i centraladministrationen statistik over, hvor længe de enkelte kontrolbesøg varer, og hvor store 
ressourcer der anvendes 
D (2): Forbundsfmansrninisteriet har ingen oplysninger om kontrollens varighed. Som generel retningslinje skal inspektører dog hvert år kontrollere: 9-12 store firmaer, 20-25 mellemstore firmaer, 40-50 små 
firmaer. 
I forbindelse med konsortier og andre store firmaer strækker kontrollen sig over flere år og omfatter alle regnskabsår, som ikke er kontrolleret. Antal inspektører i 1992: 8 636. Det er ikke muligt at fordele 
inspektørerne efter store, mellemstore og små firmaer. 
Særlig momskontrol 
Kontrollens varighed. En specialiseret momskontrollør udfører i gennemsnit ca. 76 kontroller om året (1992). 
Antal kontrollører (1992): 1048. Det er ikke muligt at fordele kontrollørerne efter store, mellemstore og små firmaer. 
NL (3): Kontrol af Nederlandenes 200 største virksomheder tager i gennemsnit over en uge. Kontrollen foretages af flere kontrollører, herunder specialister, kontrol af de øvrige virksomheder tager en dag 
eller mere og gennemføres afen enkelt kontrollør. Disse tal gælder både fuldstændig og delvis kr itrol. Kontrol af firmaer, som udfører intrakommunitære transaktioner, gennemføres så vidt muligt i 
forbindelse med det normale kontrolprogram. 
uK (4 i iuycn rsæiskiii koiiuoi Koiuioi Kcimciiiii-iies som en ùei ai lien iioiiimic Konuoiiuitkuoii 
^ 
TABEL 14 
MEDLEMSSTATERNES MOMSKONTROL - ANTAL INSPEKTØRER DER DELTAGER I KONTROLLEN 
KONTROLTYPE 
Kontrol af angivelser 
(indledende kontrol) 
Indgående kontrol 
Fuldstændig generel kontrol 
Delvis/cyklisk kontrol 
Særlig kontrol af virksomheder, 
der beskæftiger sig med 
intrakommunitær handel virksom­
hedens 
størrelse 
lille 
mellem­
stor 
stor 
lille 
mellem­
stor 
stor 
lille 
mellem­
stor 
stor 
lille 
mellem­
stor 
stor ANTAL INSPEKTØRER 
B 
1 
1 
1 
1 
2 
1 
1 DK 
note 
(1) 
jf. 
note 
jf. 
note 
if. 
note 
jf-
note D 
jf-
note 
(2) 
jf. 
note 
jf-
note 
jf. 
note 
jf-
note GR 
1 
1 eller 
2 
1 eller 
2 
1 eller 
2 
1 eller 
2 E 
1 
2 
3 
1 
1 
1 
1 
1 
1 F 
1 
1 
1 
1 
1 IRL 
jf-
note 
(3) 
1 
1 
1 
1 
2 
3 
1 
2 
3 
1 
1 
1 I 
ID 
ID 
1W 
+ D 
ID 
+ D 
+ D L 
1 
1 
2 
1 
1 NL 
jf-
note 
(4) P 
fore­
ligger 
ikke 
fore­
ligger 
ikke 
fore­
ligger 
ikke 
fore­
ligger 
ikke 
fore­
ligger 
ikke UK 
ikke relevant 
ikke relevant 
3 
1 
Som ved 
normale 
kontrolfunk­
tioner 
Kilde: Medlemsstaternes besvarelse af EU-spørgeskemaet 1994 
NØGLE 
Noter 
(1) DK: 
(2) 
(3) 
(4) D: 
IRL: 
NL: ANTAL INSPEKTØRER 
1 = en inspektør 
2 = indtil to inspektører 
3 = indtil tre inspektører 
3+ • mere end tre inspektører 
Ressourceanvendelsen og kontrolplanlæghingen er blevet lagt ud til de regionale kontorer. 
Centraladministrationen råder ikke over statistikker om, hvor længe de enkelte kontrolbesøg varer, og hvor store ressourcer der anvendes. 
Foretages af Collector General's Office 
Jf.tabell3 
§^ 
TABEL 15 
MEDLEMSSTATERNES MOMSKONTROL - FORBEDRING AF DE AFGIFTSPLIGTIGES RETTIGHEDER OG ADGANG TIL OPLYSNINGER 
PROCEDURE 
1. Får de afgiftspligtige før kontrolbesøget besked om 
i) tidspunkt 
ii) varighed 
2. Hvis myndigheder foretager en delvis eller cyklisk 
kontrol, meddeles emnet eller området for kontrolbesøget da 
virksomheden 
i) på forhånd? 
ii) ved kontrollens begyndelse? 
3. Drøftes resultaterne af kontrollen med virksomheden 
forud for udarbejdelsen af kontrolrapporten? 
4. Drøftes konklusionerne af kontrollen med virksomheden 
efter udarbejdelsen af kontrolrapporten? 
5. Når en kontrolrapport er afsluttet, kan de konklusioner, 
hvorom der er opnået enighed, da ændres 
i) af myndigheden efter nærmere overvejelse? 
ii) ved fornyet behandling af de kontrollerede bilag? 
ii) ved appel fra virksomheden efter nærmere 
overvejelse? 
6. Benyttes der skriftlige advarsler til at afskrække de 
afgiftspligtige fra fremtidige manglende opfyldelse? JA 
B, DK, D, GR, E, F, 
IRL, L, NL, P, UK 
D,UK 
DK, D, E, F, NL 
DK, GR, E, IRL, I, P 
DK, D, GR, E, F, IRL, 
I, L, NL, UK 
DK, D, F, IRL, I 
B, DK, D, GR, E, F, 
IRL, I, L, ,UK 
B, DK, D, GR, E, F, 
IRL, I, L, ,UK 
B, DK, D, GR, E, F, 
IRL, I, L, UK 
B, DK, GR, E, F NL, 
UK NEJ 
B, F, IRL, 
I, L, NL, 
P 
I 
B, IRL, L, 
LP, UK 
B, F, L, 
UK 
B,P 
B, DK, 
GR, E, L, 
NL,P 
P 
P 
P 
D. I, L, P KOMMENTAR: 
B: kun ved fuldstændig kontrol 
D: obligatorisk 
GR: en dag før for store virksomheder (tilhørende kategori C) 
E: 10 dage 
F: varigheden er forskellig 
IRL: afhængig af samarbejde 
L: nej, hvis mistanke om svig 
UK: i visse tilfælde gives ikke besked (f.eks. ved mistanke om 
unddragelse) 
IRL: det oplyses som regel, hvilken periode der skal undersøges 
B:hvis lejlighed byder sig; der tages hensyn til den afgiftspligtiges 
holdning i kontrolrapporten 
F: mundtligt ved et mode mellem parterne før meddelelsen af 
reguleringerne 
B: hvis lejlighed byder sig; der tages hensyn til de i afgiftspligtiges 
holdning i kontrolrapporten 
D: i tilfælde af, at virksomheden er uenig i konklusionerne 
F: mulighed for at fremsætte skriftlige bemærkninger 
I: virksomheden kan fremsætte bemærkninger, som anføres i 
rapporten 
GR:Kun efter anke mod afdelingen for offentlige finanser ved 
skatteretten 
F:kun under særlige vilkår kan skatte- og retsgrundlaget ændres 
IRL: (i) officielle genoptagelsesprocedurer 
I: princippet om selvforsvar 
L: hvis der fremkommer nye oplysninger 
NL: efter at have modtaget kontrolrapporten har en virksomhed 14 
dage til at reagere. Skattemyndighederne kan ændre konklusionerne, 
hvis der fremkommer nye oplysninger 
B: ja, f.eks. hvis en erklæring ikke fremlægges 
L: ja, med virkning fra 1995 
F: anmodning om betaling 
Kiiuc. ivieuieiusstatenies oeMareibe ai nu-sporgesKemaei iyy-+ 
^ 
TABEL 15 
MEDLEMSSTATERNES MOMSKONTROL - FORBEDRING AF DE AFGIFTSPLIGTIGES RETTIGHEDER OG ADGANG TIL OPLYSNINGER 
7. Får virksomhederne på forhånd besked om, at de 
sandsynligvis vil blive pålagt en stor bøde, og får de 
lejlighed til at fremlægge deres sag? 
8. Har den afgiftspligtige ret til at appellere 
i) gennemførelsen af kontrollen? 
ii) konklusionerne af kontrollen 
9. Skal der, når kontrollen er afsluttet, mindst forløbe et 
bestemt tidsrum, før den afgiftspligtige kan kontrolleres 
igen? 
10. Underrettes de afgiftspligtige om ovennævnte 
procedurer (1-9), måske ved hjælp af dokumenter eller på 
anden måde? (præciser) 
11. Er der andre procedurer, Deres myndighed benytter til 
at forbedre de afgiftspligtiges rettigheder og adgang til 
information? Præciser B, DK, GR, E, F, IRL, 
L,NL,UK 
B, DK, D, E, F, IRL, I, 
L,NL,UK 
B, DK, D, GR, E, F, 
IRL, I, L, NL, P, UK 
D, GR, E, F, P, UK 
B, DK, F, IRL ,P, UK E,LP 
P 
B, DK, D, 
GR, E, F, 
IRL, I, L, 
NL, UK 
B, DK, 
IRL, I,L 
GR,I,L B: oplysning sker gennem skriftlige advarsler, som sætter den 
afgiftspligtige i stand til at forsvare sig selv. 
GR bøden diskuteres, når den er pålagt, med lederen af afdelingen for 
offentlige finanser 
D: altid ret til at blive hørt 
IRL: mulighed for frivillig redegørelse før revisionen påbegyndes 
DK: til Told- og Skattestyrelsen, Momsnævnet og domstolene 
IRL: (i) officiel genoptagelsesprocedure/ (ii)jf. vedlagte note 
L: efter at afgiftsopkrævningen er blevet afsendt 
B: fysisk kontrol og kontrol af refusioner kan altid foretages 
D: ja, men ingen forpligtelse til at undgå overbébyrdelse af den 
afgiftspligtige 
GR: gangen efter foretages kontrollen evL af en ekstraordinær 
kontrolgruppe 
B: de underrettes ikke særskilt, men evt. gennem publikationer 
GR: i kortfattet form 
F: den afgiftspligtiges dokumenter 
B: pressemeddelelser, cirkulærer, udarbejdelse af forklarende 
bemærkninger, alle nye afgiftspligtige modtager 
dokumentationsmateriale for afgiftspligtige, administrationen tilbyder 
undervisning 
F: kontaktperson i hvert departement, uafhængige formidlingsorganer 
IRL: alle afgiftspligtige har adgang til "Charter of Rights" (kopi 
vedlagt) 
I: 1) 
oprettelse af informationskontorer for afgiftspligtige 
2) 
lov nr. 241/90, kapitel V, og forordningen om åbenhed i den 
offentlige forvaltning 
UK: i en række brochurer redegøres der for virksomhedernes 
rettigheder 
Kilde: Medlemsstaternes besvarelse af EU-spørgeskemaet 1994 
-2 S* 
<t 
TABEL 15 
MEDLEMSSTATERNES MOMSKONTROL - FORBEDRING AF DE AFGIFTSPLIGTIGES RETTIGHEDER OG 
ADGANG TIL OPLYSNINGER 
Noter 
DK 
1. Virksomhederne underrettes enten skriftligt, eller der træffes telefonisk aftale om kontrol. Hvis der er mistanke 
om væsentlige uregelmæssigheder, eller der foreligger særlige kontroloplysninger, sker kontrollen uanmeldt. 
Besøgets varighed skønnes, når revisoren ved kontrollens begyndelse har fuldt overblik over kvaliteten af 
regnskabsmaterialet m.v. 
2. Virksomheden orienteres sædvanligvis om, hvilke årsregnskaber/hvilke regnskabsmaterialer revisoren ønsker i il 
sin rådighed under kontrolbesøget. Afhængig af situationen kan revisoren vente med at orientere virksomheden 
indtil kontrollens begyndelse. 
3. Virksomheden orienteres ved kontrollens afslutning om evt. efter- eller tilbagebetaling og evt. overskridelse if 
relevant lovgivning. 
4. Konklusionerne drøftes kun med virksomheden i tilfælde af overtrædelse. I de tilfælde, hvor regnskaberne vist r, 
at alt er i orden, orienteres virksomheden om resultatet uden videre drøftelse. 
5. Resultat/konklusion kan ændres efter indsigelse fra virksomheden, idet fornyet behandling er mulig, hv is 
virksomheden kan fremskaffe evt. manglende dokumentation eller ønsker at fremkomme med nye oplysningei i 
en given sag. 
Virksomheden kan klage til den lokale told- og skatteregion og appellere evt. negativt svar til styrelsen. I en i ække 
tilfælde kan virksomheden få forelagt sin sag for momsnævnet, der træffer administrativ afgørelse. Endvidero kan 
virksomheden indbringe sagen for domstolene. 
7. Virksomhedernes forklaring fremgår af kontrolrapporterne. Virksomhederne kan skriftligt fremlægge 
oplysninger eller gøre indsigelse med det formål at få konklusionerne eller bøderne ændret. 
10. De afgiftspligtige underrettes under kontrolbesøget, men ikke i forvejen. 
11. Ved virksomhedens registrering udsendes en vejledning til virksomheden om de rettigheder og pligter, der ir 
gældende så vel for virksomheden som for den kontrollerende myndighed. 
Ved ny lovgivning eller ændring af bestående udsendes vejledninger med de gældende regler. 
Næsten alle regioner har en informationsfunktion, hvor virksomhederne kan henvende sig med spørgsmål 
vedrørende lovgivningen. 
Virksomhederne inviteres til informationsmøder ved regionerne ved ændring af lovgivning m.v. 
Nyregistrerede virksomheder kan deltage i informationsmøder, og desuden kan der efter virksomhedens <mske 
aflægges et vejledende kontrolbesøg i virksomheden. 
IRL 
I forbindelse med en appelprocedure har appelforligsmanden, som er uafhængig af skattemyndighederne, beføjelse i il 
at afgøre tvister mellem skattemyndighederne og den afgiftspligtige. 
Den afgiftspligtige kan appellere en skønsmæssigt fastsat afgift, beslutning om at han er afgiftspligtig, beslutning om 
hvilken afgift der skal anvendes på varer og tjenesteydelser, og en evt. afvisning af at få afgiften nedsat eller tilbagebetalt. 
Appelforligsmandens afgørelse kan appelleres til domstolene enten af skattemyndigheden eller den afgiftspligtige. 
Proceduren med at indbringe tvister for en appelforligsmand er meget anvendt. Muligheden for appel til domsi olene 
anvendes i mindre omfang. 
Selv om der ikke er tale om nogen lovfæstet ret, kan den afgiftspligtige anmode om at få fristen for betaling af resi nicer 
udsat. Skattemyndighederne vurderer selv, om fristen kan udsættes. 
Når en sag er blevet appelleret til appelforligsmanden, skal den pågældende afgift ikke betales, førend appellen er al gjort. 
I de tilfælde hvor det skønsmæssigt fastsatte beløb bekræftes af forligsmændene, skal afgiften betales, inden de evt. 
appelleres til domstolene. 
Myndighederne kan ikke forhindre en appel, selv om de har mistanke om, at appellen først og fremmest har til formål at 
udsætte betalingen. 
P 
Procedure 1:1 overensstemmelse med artikel 75, stk. 3, i skatteloven bliver der forud for gennemgangen af bilag gi\ it 
meddelelse til den afgiftspligtige. 
Procedure 2:1 overensstemmelse med artikel 75, stk. 3, i skatteloven fremgår det af afdelingens planlægning, hvilke 
område der skal undersøges, og hvilke formål undersøgelsen tjener. 
Procedures 3 og 4: Konklusionerne på kontrollen drøftes ikke med virksomhederne. Senest 30 dage efiîr 
gennemgangen af bilagene skal der imidlertid i henhold til artikel 4 og 5 i skatteloven udarbejdes en rapport med ni 
kort redegørelse for, hvor den afgiftspligtige evt. ikke opfylder loven. Den afgiftspligtige får senest 8 dage senere 
besked om konklusionerne på rapporten. 
Procedure 5: Denne procedure findes ikke i Portugal. 
Procedure 8(ift: De afgiftspligtige kan appellere konklusionerne af kontrollen enten administrativt eller i il 
domstolene. I henhold til momslovens artikel 90, som er indarbejdet i kapitlet om afgiftspligtiges garanti, fastsættes 
det, at afgiftspligtige og personer, som er omfattet af en fælles eller særskilt forpligtelse til at betale afgiften, k;m 
appellere afgiftens fastsættelse eller anfægte fastsættelsen med henvisning til bestemmelserne i skatteloven. 
Som hovedregel har appeller ikke opsættende virkning. Imidlertid er der i de tilfælde, hvor afgiften ikke kan fastsættes 
endeligt på grund af manglende oplysninger, pligt til med henblik på den skønsmæssige beregning af afgiften at følge 
den fastsættelsesprocedure, der er fastsat i momslovens artikel 84. Denne procedure har opsættende virkning. 
I forbindelse med denne procedure har den afgiftspligtige i henhold til artikel 84 i skatteloven mulighed for at henvende 
sig til en ankeinstans og appellere fastsættelsen med henvisning til, at den ikke er korrekt beregnet, da det er sket ved 
hjælp af indikatorer. Disse appeller har også opsættende virkning. Denne procedure ligger uden for de ansv;uiige 
afdelinger. 
Blandt garantierne i forbindelse med skattemyndighedernes procedure findes en administrativ indsigelsesmulighed som 
omtales i artikel 95 og følgende i skatteloven. Denne indsigelsesret kan også appelleres gennem de officielle kan iler i 
overensstemmelse med artikel 100, stk. 1, i skatteloven, idet appellen omfattes af artikel 91 og følgende. 
Appelmuligheden falder kun bort i de tilfælde, hvor ankeinstansen, som er omtalt i artikel 84, stk. 1, i skatteloven, tiæffer 
beslutning i en appelsag vedrørende beregning af skattegrundlaget ved hjælp af indikatorer. 
Muligheden for at få tilbagebetalt afgifter, som er omfattet af artikel 120 og følgende, er indbygget i de skatteretlige 
procedurer, som har til formål at yde retsbeskyttelse for lovbestemte rettigheder og interesser på skatteområdet. 
Bestemmelserne vedrørende disse procedurer findes i artikel 118 i skatteloven. 
Procedure 9: Der er ikke fastsat nogen mindsteperiode. 
Procedure 10: Gennem officielle meddelelser informeres de afgiftspligtige om, hvilke retsmidler de har til deus 
rådighed. 
Procedure 11: De afgiftspligtiges rettigheder beskyttes også på følgende måde: 
Adgang til informationer (artikel 20 i skatteloven) 
Retten til at blive informeret omfatter bl.a.: 
(a) udlægning af, hvordan skattelovgivningen skal fortolkes, og hvordan man bedst kan opfylde loven; 
(b) oplysning om behandlingen af de afgiftspligtiges anmodninger og appeller, og hvornår de kan forvent ;s 
færdigbehandlet; 
(c) indledende information af forpligtende art; 
(d) personer, som er genstand for ondsindede ubekræftede beskyldninger, skal informeres herom; det skal desuden 
oplyses, hvori beskyldningen består, og hvor den stammer fra; 
(e) de afgiftspligtige eller disses repræsentanter har adgang til de individuelle sagsakter, som skattemyndighederne 
råder over. 
Retten til at få en redegørelse (artikel 21 i skatteloven) vedrører: 
(a) når der træffes beslutninger, som berører de afgiftspligtiges lovbeskyttede rettigheder og interesser, skal der giv JS 
en saglig redegørelse herfor med henvisning til retsgrundlag; 
(b) Afgiftspligtige har krav på, at beslutninger ledsages af forklarende bemærkninger. 
Herudover skal det nævnes, at der, når de administrative momsafdelinger foretager ændringer, udarbejdes 
informationsbrochurer indeholdende alle nødvendige oplysninger om, hvordan man skal forholde sig som følge if 
lovændringerne eller de nye procedurebestemmelser, disse informationsbrochurer sendes sammen med de periodiske 
angivelser til alle afgiftspligtige under de normale ordninger. 
-4-
TABEL 16 
MEDLEMSSTATERNES MOMSKONTROLSTATISTIKKER FOR 1992 OG 1993 
OPLYSNINGS 
KATEGORI 
a) Det samlede antal 
registrerede afgiftspligtige 
opdelt efter, hvor hyppigt de 
indgiver angivelse, jf. 
nedenstående 
1992 
1993 
i) en gang om 
måneden 1992 
1993 
ii) en gang i kvartalet 
1992 
1993 
iii) en gang om året 
1992 
1993 
iv) andet 1992 
1993 
b) Antal tilfælde af 
kontrol, der indebærer besøe i 
virksomheden 1992 
1993 
c) Antal tilfælde af indgående 
kontrol, der ikke indebærer 
besog i virksomheden 1992 
1993 
d) Antal afgiftspligtige, 
som ikke 
har 
indgivet 
angivelse 
1992 
1993 ANTAL AFGIFTSPLIGTIGE/TILFÆLDE AF KONTROL AF AFGIFTSPLIGTIGE 
B 
643.412 
658.717 
76.629 
76.952 
411.359 
458.068 
64520 
90.904 
123697 
82731 
81410 
O) 
O) 
(2) 
(2) DK 
404.000 
404 941 
7000 
7071 
290.000 
290.675 
104 000 
104.618 
33.000 
27.000 
medregnet i b) 
medregnet i b) 
20 000 
20.365 D 
1988:2.021.824 
1990:2.103.974 
1988 1.357.263 
1990:1.449.508 
1988: 664.561 
1990: 645.466 
79.407 
82.752 
foreligger ikke 
foreligger ikke GR 
750 000 
820.000 
60.000 
70.000 
130 000 
150 000 
560 000 
600 000 
(hver anden 
måned) 
-
30 000 
30 000 E 
ca 2100000 
26 911 
23 373 F 
2.506.699 
2.527.939 
1 248 307 
1.249.826 
1.209.988 
1.121.977 
30.055 
29.877 
18.349 
126.259 
38.858 
39.413 
450.0000 IRL 
126.754 
I33.II7 
1.199 
1.066 
nul 
32.112 
35.296 
93.443 
96.755 
19.373 
13.158 
foreligger ikke 
foreligger ikke I 
ca 5.200.000 
ca 5.200.000 
5.200.000 
5.200.000 
44.332 
46.185 
142.070 
148.426 
50.000 
foreligger 
ikke L 
23.148 
25.261 
3298 
3221 
16.034 
16.492 
3.816 
5.548 
243 
130 
1.350 
1.200 
3.000 
3.000 NL 
593.188 
637.069 
192687 
206853 
350.109 
380.713 
50.392 
49.503 
intet 
intet 
65.000 
66.000 
534.000 
470.000 
foreligger ikke P 
503.868 
569.604 
83060 
88143 
420.808 
481.461 
a) 34.517 
a) 36.609 
b) 12.795 
b) 47.188 
8.945 
b) 40.850 
97.000 
106.000 UK 
1.555.527 
1.593.770 
426.000 
378.000 
ikke relevant 
ikke relevant 
Kilde: Medlemsstaternes besvarelse af EU-spørgeskemaet 1994 
^ 
TABEL 16 
MEDLEMSSTATERNES MOMSKONTROLSTATISTIKKER FOR 1992 OG 1993 
KATEGORI 
e) Antal berigtigelser af 
afgiftspligti 
ges 
angivelser 
efter 
myndighed 
ens kontrol 
1992 
1993 
f) Antal virksomheders appel til 
uafhængige administrative 
nævn/domstole 
1992 
1993 ANTAL AFGIFTSPLIGTIGE/TILFÆLDE AF KONTROL AF AFGIFTSPLIGTIGE 
B 
194.383 
200.255 
3100(3y961(4) 
3174(3V915(4) DK 
20 000 
ikke statistisk 
beregnet D 
foreligger ikke 
for moms 
alene GR 
15 000 
ca. 
12 000 E 
31838 
28 942 F 
129.942 
127.628 
4.848 
2.997 IRL 
foreligger ikke I 
291.475 
370.682 L 
6.527 
7.581 
13 
7 NL 
494.000 
591.000 
468 
401 P UK 
266.000 
2463 
Noter 
B ( 1 ) En kontrol har retsvirkning, hvis der ikke sker ændringer i det vigtigste af de punkter, der skal kontrolleres. 
Herfra er undtaget kontrol af ejendomsværdi (22.468 i 1992 og 22.353 i 1993) 
(2) De belgiske myndigheder har to muligheder for at løse dette problem: 
• en kontrol, som gør det muligt at rekonstruere indholdet af angivelsen 
• automatisk fastsættelse af afgiften på grundlag af tidligere angivelser. 
(3) En række sager var ikke afsluttet den 31. december 1992 og 1993, herunder uafsluttede sager fra tidligere år. 
(4) Antal sager registreret i 1992 og 1993. 
Kilde: Medlemsstaternes besvarelse af EU-spørgeskemaet 1994 
^ 
TABEL 17 
MEDLEMSSTATERNES MOMSKONTROLSTATISTIKKER FOR 1992 OG 1993 
OPLYSNINGS-
KATEGORI 
en gang om måneden 
1992 
1993 
ii) en gang i kvartalet 
1992 
1993 
iii) en gang om året 
1992 
1993 
iv) andet 1992 
1993 
lait 
1992 
1993 ANTAL MODTAGNE ANGIVELSER 
B (1) 
919.548 
923.424 
1.645.436 
1.832.272 
64.520 
0 
(1) 90.904 
(1) 123.697 
2.720.408 
2.879.393 DK 
84.000 
84.000 
1.082.000 
1.082.000 
259.000 
259.864 
1.425.000 
1.425.864 D (1) 
1988:16.287.156 
1990:17.394.096 
1988:2.658.244 
1990:2.581.864 
1988:18.945.400 
1990:19.975.960 GR (1) 
720.000 
840.000 
520.000 
600.000 
3.360.000 
3.600.000 
4.600.000 
5.040.000 E 
(2) 
ca 9.500.000 F (1) 
14.979.684 
4.839.952 
30.055 
15.009.739 IRL 
foreligger ikke 
foreligger ikke 
intet 
intet 
13.913 
16.106 
386.726 
382.843 
400.639 
398.949 I 
5.200.000 
5.200.000 
5.200.000 
5.200.000 L 
23.398 
23.503 
26.089 
27.024 
3.816 
5.548 
53.303 
56.075 NL 
2.312.244 
2.842.336 
1.400.436 
1.522.852 
50.392 
49.503 
intet 
intet 
3.763.072 
4.414.691 P 
886.020 
931.622 
1.415.406 
1.557.516 
2.30'.426 
2.489.138 UK 
7.129.400 
6.938.900 
Kilde: Medlemsstaternes besvarelse af EU-spørgeskemaet 1994 
Kommentarer 
(1)Anslåede antal afgiftspligtige, som skal indgive månedlige eller kvartalsvise angivelser osv. (dvs. x 12, eller 3) 
(2) Kilde: Første momsrapport 
TABEL 18 
MEDLEMSSTATERNES MOMSKONTROL STATISTIKKER FOR 1992 -1993 
OPLYSNINGS- KATEGORI 
a) Størrelsen af berigtigelser af 
afgiftspligtiges angivelser efter 
myndighedens kontrol 
1992 
1993 FAKTISK BELØBSSTØRRELSE (ANGIVET I NATIONAL VALUTA I MIO.) 
B 
20.171,4 
19.097,7 DK D 
2.027..8 
2.304..6 GR E 
34.873 
30.942,1 F 
12.443 
13473 IRL 
foreligger ikke 
foreligger ikke I 
1.594.(*) 
1.757C) L 
421 „6 
400,1 NL 
281 
436 P 
28,9 
31,6 UK 
1464 under 
500 over 
964 netto 
1641 under 
665 over 
976 netto 
Kilde: Medlemsstaternes besvarelse af EU-spørgeskemaet 1994 
(*) I: i mia. lire 
-c 
¥ 
Bilag 1 
Kontrol af momsregistrering og momsregistreringsnummer 
1. Ret til at lade sig momsregistrere: 
2. Undladelse af at lade sig momsregi­
strere: 
3. Ret til at beholde et tildelt 
momsregistreringsnummer: Alle medlemsstaternes kontrol 
baseret på indsendte angivelser 
- krydskontrol med andre afgifts-
data: F, I, NL 
- oplysninger fra andre ministeri­
elle departementer, f.eks. 
handelsregistre og lister over 
virksomheder: B, D, F, L 
- aktiv undersøgelse og kontrol: 
B, F, NL, P, UK, LRL, DK 
- oplysninger fra andre virksom­
heder, f.eks. under kontrol­
besøg: B, D, E, NL, UK, DK 
- undersøgelse af faglige 
foreningers publikationer: L 
- pressemeddelelser: D, L, NL, 
UK 
- ingen kontrol: D 
- kontrol, hvis ingen angivelser, 
gentagne nulangivelser: B, GR, 
E, IRL, L, UK 
- kontrolbesøg: B, UK 
Kilde: Medlemsstaternes svar på Kommissionens spørgeskema 1994 
y 
Bilag 2 
Sanktioner for fakturaer uden momsregistreringsnummer2 
Ja i: B, DK, GR, E, IRL, I, L, NL, P 
UK (hvis gentagne gange ikke nævnt) 
Nej i: D, F (undtagen i forbindelse med svig) 
2 
Kilde: Medlemsstaternes svar på Kommissionens spørgeskema 1994 
n 
Bilag 3 
Metoder til kontrol af omfanget af leverancer foretaget af ikke-etablerede afgiftspligtige3 
- Udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne: B, DK, D, GR, E, IRL, NL 
- Kontrol af fiskalrepræsentanter: B, DK 
- Oplysninger fra tredjepart: D, F, L, DK 
- Meddelelser i pressen: D, F, L 
- Planlagt: Obligatorisk oplysningspligt for ikke- P 
etablerede afgiftspligtige: 
- Aktiv undersøgelse: D, UK, IRL 
Kontrol af endelige forbrugeres erhvervelse af nye transportmidler inden for Fællesskabet l 
- Betaling af afgiften en forudsætning for registrering eller B, DK, D, F, LRL, I, L, NL, P, UK 
registreringskrydskontrol : 
- Told: GR 
- Automatisk udveksling af oplysninger: B, DK, IRL, UK 
Metoder til kontrol af leverancer transporteret af køberen inden for Fællesskabet * 
1. Kontrol af handelsdokumenter (fakturaer, skriftlige B, DK, F, I, L, NL, P 
ordrer, bankudskrifter osv.): 
2. Aktiv undersøgelse, hvis der er grund til mistanke: 
- almindelig interesse fra personer, der deltager i DK, NL 
transaktionen, f.eks. associerede virksomheder: 
- typen og arten af de solgte varer (f.eks. lystbåde, DK, NL 
campingvogne): 
3. I tilfælde, hvor køberen har afhentet varerne: Kontrol af DK 
momsregistreringsnummeret : 
4. Udveksling af oplysninger med andre medlemsstater: Alle medlemsstater 
3 
Kilde: Medlemsstaternes svar på Kommissionens spørgeskema 1994 
p 
Bilag 4 
Medlemsstaternes erfaringer med anvendelsen af Rådets direktiv 76/308/EØF * 
om gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med foranstaltninger, 
der er finansieret af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, samt 
af landbrugsafgifter og told5 
1. Ingen problemer konstateret: DK, L, P, UK 
2. Kontakt- og informationsproblemer: 
- indviklet procedure: D 
- vanskeligheder med at opnå kontakt med kompetente myndigheder: E, NL 
- sprogproblemer, f.eks. på grund af ikke-standardiseret ledsagende dokumentation: E 
- intet svar i visse tilfælde: F 
- regelmæssige konsultationer findes ikke: NL 
- koordineringsproblemer, hvis mere end to medlemsstater involveret: NL 
- de nødvendige oplysninger til at finde frem til skyldneren er utilstrækkelige: LRL 
- manglende oplysning om tidsgrænser for inddrivelse af fordringer: F 
3. Problemer som følge af utilstrækkelig harmonisering: 
- lovgivningen ikke harmoniseret: GR, I 
- der hæftes i forskelligt omfang: F 
- medlemsstater med betydelige kontrol- og gennemtvingelsesbeføjelser ufordelagtigt stillet 
i forhold til andre medlemsstater: F 
4. Langsom procedure, utilstrækkeligt resultat: D, F, NL 
- ingen begunstigelse af momsrestancer i den pågældende medlemsstat: B 
- ingen mulighed for sikkerhedsforanstaltninger: E 
5. Omkostninger i forbindelse med proceduren: E 
4 
Kilde: Medlemsstaternes svar på Kommissionens spørgeskema 1994 
5 Jf. Rådets direktiv 79/1071/EØF af 6. december 1979 om ændring af direktiv 76/308 
V 
BILAG 5 
DE INTERNORDISKE AFTALER OM RETNINGSLINJER FOR 
GENNEMFØRELSE AF PARALLELKONTROL 
ET EKSEMPEL 
De nordiske lande (Danmark, Finland, Norge, Sverige) har udarbejdet retningslinjer for at 
gøre deres arbejde med parallelkontrol af store virksomheder, der har forretningsaktivitet i 
en række lande, mere effektivt. 
Parallelkontrol er en aftale mellem to eller flere parter om samtidig og uafhængigt af 
hinanden på hinandens område at undersøge afgiftssager vedrørende afgiftspligtige, som 
de har en fælles eller beslægtet interesse i, med henblik på at udveksle eventuelle relevante 
oplysninger, de måtte modtage. 
Hovedformålet med sådanne parallelle kontrolbesøg er at fastslå en afgiftspligtigs korrekte 
momstilsvar, hvor f.eks. omkostningerne deles og udbyttet fordeles mellem dem, der 
betaler afgifterne i de forskellige skatteregioner, eller at behandle hvad der ser ud til at 
være afgiftsomgåelsesteknikker eller i forbindelse med ikke-opgivet indkomst, ulovlige 
betalinger osv. 
I det følgende giver Kommissionen en kort oversigt over de aspekter, der er indeholdt i 
Retningslinjer for gennemførelse af internordisk parallelkontrol, som igen refererer til 
OECD's Model Agreement for the undertaking of simultaneous tax examinations6. 
a) Ansvar og forvaltning 
Det samlede ansvar for parallelkontrollen ligger hos cheferne for afgiftskontrol­
afdelingerne i de forskellige lande. 
En projektgruppe bestående af et medlem fra hvert af de deltagende lande nedsættes 
for at planlægge og gennemføre kontrollen. Denne gruppe skal udpege det land, som 
vil fa ansvar for koordineringen. Der vil normalt blive tale om det land, der foreslår 
en virksomhed til parallelkontrol, eller det land, hvor virksomheden har sit 
hovedsæde. Koordinatoren har en liste over ansvarsområder, der går fra indkaldelse 
af fælles møder, udvælgelse af fælles afgiftskontrolområder og sikring af, at de 
generelle afgiftskontroloplysninger indsamles og distribueres, til overvågning af, 
hvordan arbejdet skrider frem og forberedelse af de endelige analyser osv. 
b) Udvælgelse af virksomheder 
Den nordiske aftale benytter ikke objektive kriterier som risikoanalyse til udvælgelse 
af virksomheder til kontrol. Virksomhederne udpeges snarere på grundlag af, om de 
egner sig til parallel afgiftskontrol. Valget af afgiftskontrolemner kunne baseres på 
OECD's eksempler, f.eks. hvor der er tale om afgiftsomgåelse og unddragelse, en høj 
grad af mangel på opfyldelse af loven om afgifter, eller hvis der er tale om former for 
international skattetænkning, som hvis de blev opdaget kunne give et ekstra 
afgiftsprovenu i de deltagende lande. 
c) Planlægning af afgiftskontrollen 
De nærmere retningslinjer for gennemførelsen af kontrollen fastlægges på et fælles 
møde for hver udvalgt virksomhed. Forinden foretages der en indledende 
undersøgelse af virksomheden, f.eks. af dens finansierings- og regnskabssystem. Den 
udvalgte virksomhed kan inviteres til at deltage i planlægningsmødet. 
OECD C(92)8 l/Endelig udg. 
P 
d) Koordinering af afgiftskontrolprocedurerne 
På planlægningsmødet fastlægges afgiftskontrolområder af fælles interesse og 
retningslinjerne for bistanden samt en tidsplan for gennemførelsen. Drøftelserne 
munder ud i en afgørelse om, hvilke afgiftskontroloplysninger der bør udveksles. 
Denne kan omfatte aftaler om, at revisorer fra et land deltager i undersøgelserne i 
andre lande. 
e) Udveksling af oplysninger mellem revisorerne 
For at sikre, at de deltagende revisorer til stadighed far alle oplysninger om, hvordan 
kontrollen skrider frem og resultaterne af denne, benyttes der informations- og 
nyhedsblade. 
f) Konsultationer 
For at give de deltagende revisorer mulighed for at udveksle erfaringer og drøfte 
yderligere initiativer, afholdes der regelmæssige møder. Sådanne møder afholdes altid 
før afslutningen af kontrollen afen virksomhed. 
g) Færdigbehandling af sagen og den endelige rapport 
Der afholdes et møde for at drøfte konklusionerne og for at nå frem til en fælles 
holdning mellem de forskellige lande til virksomheden med hensyn til de problemer, 
man har fundet i forbindelse med afgiftskontrollen. På mødet foretages der en samlet 
evaluering af projektet. Cheferne for afgiftskontrolafdelingerne i de nordiske lande 
modtager regelmæssigt underretning om alle projekternes udvikling. 
BILAG 6 
KONTROLCYKLUSSEN FOR FORSKELLIGE VIRKSOMHEDSKATEGORIER OG DEFINITIONER AF DEN BENYTTEDE 
STØRRELSE7 
Medlemsstat 
Klassifice­
ring af 
virksomhe­
der 
Større 
Mellemstore 
Mindre 
Små B 
5år 
5 år 
5 år DK 
}} Virksomhe 
» -der 
klassifice­
ret efter 
risiko og 
ikke 
størrelse 
» 
> 
}} D 
4.7. år 
(kontrol af 
alle 
regnskabsår -
("Anschluss-
priifung") 
11.5 år 
19.48 år 
57 år E 
5år 
> 4.000 mio. 
pesetas 
Ikke indberettet 
1.000-4.000 
mio. PTA 
Ikke indberettet 
< 1.000 mio. 
PTA 
Ikke rapporteret F 
6-8 år 
> 100 mio. 
FRF GR 
5år 
> 180 mio. 
DRA 
>180 mio. 
DRA 
< 15 mio. 
DRA I 
3år 
3år 
< 20 mio. 
ECU 
<250 
ansatte 
3år 
<5mio. 
ECU 
<50 
ansatte IRL 
Fore­
ligger 
ikke 
Fore­
ligger 
ikke 
Fore­
ligger 
ikke 
Fore­
ligger 
ikke L 
Forelig­
gerikke 
Forelig­
gerikke 
Forelig­
gerikke 
Forelig­
gerikke NL 
Årligt 
6/7 år 
6/7 år P 
Forelig­
gerikke 
Forelig­
gerikke 
Forelig­
gerikke 
Forelig­
gerikke UK 
Løbende 
> 100 mio. 
GBP 
>} Efter 
}} risiko 
} Gennem 
snitlig 
2Î4-6 år 
Lavt 7 år 
+ mere 
}} 
} 
}} 
} 
Tabellen angiver: i) Hyppigheden af kontrolbesøg efter virksomhedens størrelse. 
ii) Definitionen af størrelse. 
N.B: Visse medlemsstater (DK) klassificerer virksomhederne efter risiko snarere end størrelse og har derfor ikke nogen kontrolcyklus efter virksomhedernes 
størrelse. 
Kilde- Medlemsstaternes svar nå Kommissionens srrøreeskema 1994 
^ 
ï* 
Bilag 7 
COMPUTERSTYREDE EKSPERTSYSTEMER TIL KONTROL I 
MEDLEMSSTATERNE 
BELGIEN: 
Ingen. 
DANMARK: 
ESKORT-systemet - et informationssystem baseret på ekspertsystemteknologi - blev 
indført til momskontrol i 1989. Siden da er systemet til stadighed blevet forbedret og 
udvidet. 
Systemet benyttes nu på alle stadier i moms- og arbejdsgiverkontrollen, og det vil pr. 1. 
oktober 1994 blive udvidet til også at omfatte kontrol af virksomhedernes direkte skatter 
og EUGFL-kontrol. 
Systemet vil derefter indeholde instrumenter, som kan benyttes til støtte for alle stadier i 
den koordinerede kontrol. Før et kontrolbesøg starter, "downloades" alle relevante 
oplysninger om virksomhederne i det centrale system til ESKORT-systemet. Med disse 
oplysninger vil systemet være til hjælp for brugeren ved udarbejdelsen afen kontrolplan. 
TYSKLAND: 
Der benyttes ikke i øjeblikket noget ekspertsystem. Edb-støtten til kontrol på stedet finder 
hovedsagelig sted i form af programmer, der er udviklet til dette formål inden for 
afgiftsadministrationen. 
GRÆKENLAND: 
Administrationen er ved at undersøge muligheden for at indføre ekspertsystemer i 
Grækenland, til at begynde med til kontrol af større virksomheder. 
FRANKRIG: 
Ved udgangen af 1993 stillede Generaldirektoratet for Beskatning software-programmet 
OSIRIS til rådighed for sine forskellige afdelinger til hjælp ved kontrollen af 
regnskaberne. Det er baseret på ekspertsystemteknologi. 
Denne applikation muliggør 
- konsultation af skatteydernes angivelser vedrørende direkte skat og moms. Der er 
planlagt automatisk indsamling af data. Manglende oplysninger kan indsamles af brugerne 
efter behov; 
- kontrol af den regnskabsmæssige konsekvens i afgiftsudskrifterne; 
- detaljeret analyse af oplysningerne i databasen på grundlag af en gruppe af 62 mulige 
undersøgelsesområder. Nogle af disse vedrører mere specifikt moms (overensstemmelse 
mellem direkte skatter og moms, undersøgelse af balancens indtægts- og udgiftsside osv.); 
- tilrådighedstillelse af dokumenter (analyserapport, nøgletalstabeller) med henblik på at 
lette den diagnose, som inspektøren skal stille. 
ti 
Denne software benyttes i de inspektorater, der administrerer de afgiftspligtiges sager. Det 
kan f.eks. give mulighed for at gå mere i dybden ved en kontrol af regnskaberne fra en 
afgiftspligtig, som tidligere er blevet udvalgt på grundlag af oplysninger fra andre 
medlemsstater vedrørende infrakommunitær moms. 
IRLAND: 
Ingen. 
ITALIEN: 
I Italien er et ekspertsystem til hjælp ved afgiftskontrollen i øjeblikket ved at blive testet af 
afgiftsmyndighederne og Guardia Finanza. Systemet giver brugerne to typer helt adskilte 
funktioner. Den første funktion giver operationel støtte til edb-behandling af kontrollen. 
Den anden funktion er beslutningstagende og giver oplysninger og forslag til identificering 
af afgiftsunddragelse ved brug af kontrolfunktioner. De forventede fordele ved at benytte 
systemet er, at kontrollen vil kunne ske hurtigere og blive standardiseret, og man kan være 
fælles om knowhow med henblik på at uddanne mindre erfarne brugere. 
LUXEMBOURG: 
De luxembourgske afgiftsmyndigheder er i øjeblikket ved at undersøge ekspertsystemer af 
ESCORT-typen for at finde ud af, hvor få oplysninger man kan klare sig med, hvis edb-
systemet skal være rentabelt, og om sådanne systemer hurtigt kan tilpasses til 
myndighedernes krav. 
NEDERLANDENE: 
Der er blevet udarbejdet et ekspertprogram, ESCORT, til hjælp for forberedelsen og 
overvågningen af kontrollen Data fra centrale systemer kan "downloades" på ESCORT 
og derefter sammenlignes med data fra virksomhedens egne regnskaber. Programmet 
giver også teknisk backup for de forskellige afgifter og bistand ved udformningen af 
kontrolprogrammet. Det benyttes også til behandling af resultaterne af kontrollen og til at 
udarbejde kontrolrapporten. De inspektører, der foretager kontrollen, forsynes med 
bærbare PC'ere, således at de kan benytte programmet under kontrollen. 
PORTUGAL: 
Ingen. 
SPANIEN: 
Ingen. 
DET FORENEDE KONGERIGE: 
VATPACE (bærbare momsapplikationer i et kontrolmiljø) benyttes til momsopkrævning. 
Det er DOS-baseret og indeholder en række applikationer og hjælpeprogrammer, hvorfor 
det giver kontrolinspektørerne mulighed for at koncentrere sig mere om vurderings­
spørgsmål end rutinemæssige spørgsmål. Nu benyttes også Windows-baserede systemer 
(for endnu større fleksibilitet), og funktioner, der giver adgang til oplysninger om, hvornår 
en virksomhed har indgivet angivelse samt en funktion til kontrol af EU-
momsregistreringsnumre, vil også blive tilføjet. 
ft 
Bilag 8 
TILBAGEBETALING AF MOMS - ANVENDTE KONTROLTEKNIKKER 
BELGIEN: 
Den enkelte afgiftspligtiges dokumenter, der skal kontrolleres, udvælges ved en 
automatiseret procedure på grundlag af forskellige parametre, der har til formål at fastslå, 
at de angivne afgiftsfradrag er plausible. De udvalgte dokumenter behandles på grundlag 
af det materiale, myndighederne har til rådighed, eller som findes på den afgiftspligtiges 
hovedsæde i form af regnskaber og dokumenter, den afgiftspligtige skal udfylde i henhold 
til moms-lovgivningen. 
Endvidere foretages der en systematisk kontrol af størrelsen af den moms, der skal 
tilbagebetales, og i forbindelse med hvilken der er blevet fremsat et udtrykkeligt krav om 
tilbagebetaling. Denne kontrol finder sted hos myndigheden på grundlag af de oprindelige 
dokumenter til støtte for kravet, og hvis det er nødvendigt også på stedet, når 
anmodningen er fremsat afen person, der er etableret i Belgien. 
De kvartalsmæssige angivelsers pålidelighed kontrolleres for hver enkelt berørt 
afgiftspligtigs vedkommende i henhold til en række kriterier. Disse kriterier er baseret på 
en undersøgelse af den afgiftspligtiges individuelle situation og en sammenligning af en 
række faktorer, herunder 
- allerede eksisterende momsrestancer 
- den afgiftspligtige har påbegyndt sin aktivitet mindre end "to år før 
- størrelsen af det beløb, der skal tilbagebetales set i forhold til ordningen med 
indsendelse af angivelser (omsætning) 
- sammenligninger af det beløb, der skal tilbagebetales, med tilbagebetalingerne for 
de sidste fire kvartaler 
- postering i løbet af det foregående år på en kontrolliste vedrørende tilbage­
betalinger 
- såkaldte risikosektorer. 
Visse afgiftspligtige med en bemyndigelse udstedt af myndighederne kan opnå 
månedlig tilbagebetaling af deres momstilgodehavende, når dette er på mindst 10 000 
BFR. Der er så tale om afgiftspligtige, som i løbet af det foregående kalenderår har 
foretaget fritagne transaktioner (eksport, leverancer inden for Fællesskabet osv.) til en 
værdi af mindst 30% af deres omsætning, og som i samme tidsrum har haft en 
overskydende afgift på 500 000 BFR eller mere. En liste over disse afgiftspligtige, som 
anmoder om tilbagebetaling af deres momstilgodehavende, udarbejdes for hvert enkelt 
momskontrolkontor på grundlag af oplysninger fra de periodiske angivelser. 
DANMARK: 
En række kontroldata er blevet trukket ud af edb-systemet med henblik på 
planlægning af kontrollen af momsrefusioner (udbetalingskontrol). Disse oplysninger 
opstilles i henhold til følgende syv specifikke kriterier: 
1) Negative angivelser fra almindelige virksomheder, som ikke henhører under 
kategori 7, og som opfylder et af følgende kriterier: 
- negativt momstilsvar på over 50 000 DKR 
10 
H 
- negativt momstilsvar på mellem 15 000 og 50 000 DKR eller på over 30 000 DKR 
i de sidste to perioder uden udbetalingskontrol. 
2) Negative angivelser på over 2 000 DKR, som ikke falder ind under kategori 7 
eller 1, og som opfylder et af følgende kriterier: 
- negativt momstilsvar på mellem 15 000 og 50 000 DKR 
- samlede restancer på over 2 000 DKR 
- mindst én manglende angivelse 
- over 30 000 DKR i negativt momstilsvar i de sidste fire afregningsperioder uden 
kontrol 
- momsregistreret i under ni måneder 
- kontrollen har ført til berigtigelse inden for de seneste to år. 
3) Negative angivelser på over 2 000 DKR, som ikke er omhandlet i kategori 7, 2 
eller 1 
4) Negative angivelser fra virksomheder med månedlig eller ugentlig afregning 
(særlige kontrolprocedurer). 
5) Negative angivelser fra virksomheder med kreditbegrænsning. 
6) Negative angivelser med undtagelse af sådanne negative angivelser, som er 
modtaget efterfølgende som følge af kontrol. 
7) Negative angivelser fra almindelige virksomheder, der er under overvågning eller 
kontrol. 
På baggrund af disse kontrollister, computerundersøgelser og oplysninger i 
virksomhedernes sagsakter skal der træffes beslutning om, hvorvidt angivelserne kan 
godkendes på grundlag af de foreliggende oplysninger (eventuelt suppleret med 
telefonopkald til virksomheden), eller om det er nødvendigt at foretage kontrol af 
virksomheden. 
Formålet er at finde frem til angivelser i forbindelse med hvilke der er risiko for, at 
der ydes godtgørelse med urette, specielt angivelser i kategori 1, 2, 5 og 6. Grundlaget for 
det negative momstilsvar undersøges under kontrollen af godtgørelsen, dvs. at både 
virksomhedens køb og salg kontrolleres for at opnå vished for, at afgiftstilsvaret er i 
overensstemmelse med lovbestemmelserne og virksomhedens aktiviteter. 
NEDERLANDENE: 
Hver enkelt virksomhed far tildelt sin egen negative norm inden for 
momsadministrationen, hvor der benyttes edb. Nye virksomheder får automatisk tildelt en 
negativ norm på 1 gylden. Resultatet af denne ordning er, at alle negative angivelser og 
krav om refusion, der overstiger normen, udskilles og behandles af myndighederne. Dette 
kan ske ved at behandle virksomhedens sagsakter, at anmode om dokumenter (fakturaer 
osv.) eller ved at foretage kontrol på stedet. Der kan også foretages undersøgelser af 
tredjepart, f.eks. den part, der udsteder en særlig faktura. Inden for afgiftsdepartementet 
træffes der de nødvendige interne kontrolforanstaltninger til at sikre, at beslutninger om 
krav på momsgodtgørelse er korrekte. 
11 
^ 
PORTUGAL: 
Overalt tager procedurerne hensyn til statens behov for at fastslå godtgørelsernes 
legitimitet på en effektiv måde med tilstrækkelige garantier så vidt muligt, og de tager 
også sigte på at undgå at bebyrde virksomhederne med ekstra omkostninger, som ville 
mindske deres konkurrencedygtighed. 
Så i stedet for at stille en garanti kan en afgiftspligtig 
a) i forbindelse med overførsler inden for Fællesskabet indgive en angivelse, der er 
udfærdiget af det kreditinstitut, der tager sig af overførslen, for så vidt som 
købesummen er blevet overført eller skal overføres af dette. 
b) i forbindelse med eksport til tredjelande indgive en fotokopi af 
eksportdokumentet udstedt af det relevante toldsted. 
Ud over de kontrolbesøg i virksomhederne, der kan vise sig at være nødvendige, 
kontrolleres godtgørelsernes legitimitet også af de afgiftsmyndigheder, der udfører intern 
kontrol af ansøgninger om godtgørelser over 1,5 mio. escudos. Til dette formål skal de 
afgiftspligtige fremlægge en række støttedokumenter, der gør det muligt at foretage en 
indledende kontrol af det pågældende tilgodehavendes autenticitet og legitimitet. 
Hvis det af de analyserede oplysninger fremgår, at det er nødvendigt med en kontrol 
på stedet, vil en sådan blive foretaget. 
DET FORENEDE KONGERIGE 
Der foretages kontrol af krav om tilbagebetaling og kun indirekte af "virksomheder" 
i første omgang. 
Anmodningerne er underlagt en række separate automatiske tests. Med disse tests 
foretages der, når de er mest simple, en sammenligning af det beløb, der er fremsat krav 
om, med tidligere krav under hensyntagen til virksomhedens soliditet, hvis den kendes. 
Krav fra nyligt registrerede virksomheder og første eller sjældne krav fra andre 
virksomheder underkastes supplerende tests med det formål at hjælpe til at identificere 
potentielle bedragere. Kravets størrelse benyttes til at beslutte automatisk, om der bør 
indledes en kreditværdighedsundersøgelse, og hvis dette er tilfældet, om undersøgelser før 
eller efter tilbagebetalingen forekommer berettigede. Hver test omfatter en række 
komponenter, i forbindelse med hvilke der benyttes variable parametre (i en på forhånd 
fastlagt rækkefølge). Ved at ændre på parametrene kan kontrollen specifikt målrettes i 
hvert enkelt tilfælde. Der er strenge sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med 
ovennævnte undersøgelse. 
Anmodninger om tilbagebetaling, der ikke kan registreres automatisk, underkastes 
manuel kontrol. I de tilfælde hvor anmodninger endnu ikke er efterkommet, behandles 
sagen centralt af personer, der har direkte adgang til yderligere oplysninger, og som har 
bemyndigelse til at beslutte, om der nu kan foretages tilbagebetaling, og om det er 
nødvendigt med yderligere undersøgelser efter betalingen. De yderligere undersøgelser 
henvises til momskontorerne, som afgør, hvorvidt det er nødvendigt med kontrol i 
virksomhederne. De fleste undersøgelser vedrørende krav, der ikke har kunnet 
efterkommes og færre vedrørende krav, der har kunnet efterkommes, kræver øjeblikkelige 
kontrolbesøg af kontrolpersonalet. 
12 
Bilag 9 
TILBAGEBETALING AF MOMS * 
Antal gennemførte kontrolbesøg og momsgodtgørelsernes antal og størrelse (i millioner af den nationale valuta) i 1991,1992 og 1993 
Medlems­
stat 
Belgien 
Danmark 
Tvskland 
Grækenland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Det Forenede 
Kongerige 1991 
Antal kon­
trolbesøg 
9 687 
14 647 
6 800 
151 000 Antal 
refusioner 
620 738 
124 956 
145 308 
3 869 
71405 
2 500 000 Godtgørelsernes 
størrelse 
163 
109 993 
133 
878 
11893 000 
5 995 
319 333 
23 000 1992 
Antal kon­
trolbesøg 
10 058 
14 014 
5 671 
200 500 Antal 
refusioner 
624 806 
120 297 
148 069 
5 820 
788 000 
63 340 
2 400 000 Godtgørelsernes 
størrelse 
167 
95 302 
135 
923 
14 466 000 
7 148 
15 290 
297 490 
23 500 1993 
Antal kon­
trolbesøg 
9 268 
13 000 
6 118 
193 500 Antal 
refusioner 
636 844 
102 757 
136 098 
5 836 
782 000 
49 853 
2 300 000 Godtgørelsernes 
størrelse 
1994 
134 500 
118 
772 
10 610 000 
7121 
14 402 
226 579 
23 500 
Kilde: Medlemsstaternes svar oå Kommissionens soøreeskema 1994. 
13 
it 
Bilag 10 
SAMARBEJDE MED ANDRE MEDLEMSSTATER OG/ELLER TREDJELANDE 
OM BEKÆMPELSE AF MOMSSVIG (UD OVER DEN GENSIDIGE BISTAND I 
HENHOLD TUL DIREKTIV 77/799/EØF AF 19.12.1977) 9 
BELGIEN: 
Benelux-konventionen om inddrivelse af afgifter af 5. september 1952. 
Aftalen af 29. april 1969 om administrativt strafferetligt samarbejde om bestemmelser 
vedrørende gennemførelsen af den økonomiske union i Benelux og den supplerende 
protokol med særlige afgiftsbestemmelser. 
Særaftalen mellem Belgien og Frankrig. Direkte og umiddelbare samarbejds­
procedurer afprøves på momsområdet. 
Der foretages momskontrol af multinationale virksomheder på eksperimentelt 
grundlag i samarbejde med Det Forenede Kongerige, Danmark og Spanien. 
DANMARK: 
Den nordiske bistandskonventions artikel 12 om bistand på afgiftsområdet. Der er 
blevet foretaget parallelkontrol i en række tilfælde. 
Der foretages momskontrol af multinationale selskaber på eksperimentelt grundlag i 
samarbejde med Det Forenede Kongerige, Belgien og Spanien. 
TYSKLAND: 
Ingen oplysninger. 
GRÆKENLAND: 
Bilateralt samarbejde med USA og de skandinaviske lande. 
FRANKRIG: 
Afgiftskonventioner om bistand med hensyn til opkrævning af moms indgået med 
Monaco, Benin, Burkina Faso, Cameroun, Den Centralafrikanske Republik, 
Elfenbenskysten, Gabon, Madagaskar, Mali, Mauretanien, Niger, Senegal, Togo og 
Mayotte. Der ydes bistand, når momsdebitoren er etableret i et af disse lande eller i 
Mayotte, og det ikke med procedurerne i Frankrig har været muligt at inddrive, 
restancerne. 
Bilateralt eksperiment om momskontrol med Det Forenede Kongerige. 
IRLAND: 
Samarbejdsmemorandum med HM Customs & Excise af 29. juli 1992. Dette 
samarbejdsmemorandum danner baggrund for et operationelt samarbejde vedrørende 
den risiko, afgiftsindtægter er udsat for i handelen mellem Nordirland og Den Irske 
Republik. Hvert år indgås der aftale om et program for revisions- og kontrolbesøg, 
hvorunder virksomheder, der er involveret i grænsehandel, udvælges med henblik på 
kontrol. 
Kilde: Medlemsstaternes svar på Kommissionens spørgeskema 1994. 
14 
%°[ 
ITALIEN: 
Aftaler om gennemførelse af parallelkontrol med USA, Frankrig og Østrig. 
LUXEMBOURG: 
Samarbejde mellem Benelux-landene (se BELGIEN ovenfor). 
NEDERLANDENE: 
Samarbejde mellem Benelux-landene (se BELGIEN ovenfor). 
Aftaler om administrativ bistand med følgende lande i forbindelse med moms på 
import, eksport og transit af varer: 
- aftalen af 7. september 1967 med Belgien, Tyskland, Frankrig, Italien og 
Luxembourg om gensidig bistand mellem de forskellige toldmyndigheder 
- aftalen af 20. december 1983 med Norge om gensidig administrativ bistand på 
toldområdet 
- aftalen af 20. marts 1985 med Sverige om gensidig administrativ bistand på 
toldområdet 
- aftalen af 4. april 1984 med Finland om gensidig administrativ bistand på 
toldområdet. 
PORTUGAL: 
Der er indledt drøftelser med Spanien med henblik på indgåelse af en protokol om 
bilateralt samarbejde om momskontrol inden for Fællesskabet. 
SPANIEN: 
Der foretages momskontrol af multinationale selskaber på eksperimentelt grundlag 
i samarbejde med Det Forenede Kongerige, Belgien og Danmark. Drøftelser med 
Portugal (se ovenfor). 
DET FORENEDE KONGERIGE: 
Der foretages momskontrol af multinationale selskaber på eksperimentelt grundlag 
i samarbejde med Belgien, Danmark og Spanien. 
Bilateralt eksperiment om momskontrol med Frankrig. 
Samarbejde mellem Nordirland og Den Irske Republik (se IRLAND ovenfor). 
15 
Bilag 11 
Adgang til oplysninger om debitors finansielle stilling10 <\o 
Oplysningernes art Medlemsstater 
1. Afgiftsregistre og regnskabsbøger B, DK, D, E, F, I, L, P 
2. Andre registre og officielle kilder 
- domstole B 
- lån B, GR, F 
-jord IRL, P, DK 
- køretøjer F, P, DK 
- handel og forretning DK, F, IRL, P 
3. Banker DK, E, F, I, NL 
D, GR, IRL, P (undtagelsesvis) 
ikke tilladt i L 
4. Tredjepart DK, D, E, F, NL, UK 
10 Kilde: Medlemsstaternes svar på Kommissionens spørgeskema 1994. 
16 
^ 
Bilag 12 
Konkurser. Moms afskrevet eller eftergivet i millioner af national valuta i 
perioden 1991-1993 
Medlemsstat 
B (1) 
DK 
D (2) 
GR 
E (3) 
F (2) 
IRL (3) 
I 
L (4) 
NL 
P 
UK 1991 
Konkurs-
beløb 
72,2 
334,3 
32420,0 
6,0 
27,7 
509,8 Pet. af sml. 
indtægter 
0,015 
0,186 
4,880 
0,298 
0,120 
1,505 1992 
Konkurs­
beløb 
4,5 
689,0 
35970,0 
4,0 
39,2 
530,6 Pet. af sml. 
indtægter 
0,001 
0,348 
5,373 
0,184 
0,151 
1,413 1993 
Konkurs­
beløb 
6,2 
813,1 
22257,0 
40210,0 
2,0 
77,4 
1289,6 Pet. af sml. 
indtægter 
0,001 
0,376 
6,314 
0,089 
0,269 
3.419 
(1) Insolvens: 172,2 (1991), 135,7 (1992), 24,2 (1993). 
(2) Herunder tvangsakkordprocedurer. 
(3) Likvidationsbeløb (konkursprocedurer anvendes sjældent). 
(4) Inkl. afskrivning. 
Kilde: Medlemsstaternes svar på Kommissionens spørgeskema 1994. 
17 
% 
Bilag 13 
BETALINGSHENSTANDSORDNINGER " 
1 JA 1NEJ 
Lokal afgørelse B, DK, D, E, F, I, NL, UK GR, IRL, L 
eller central afgørelse? DK, GR, IRL, L (over visse beløb) F, UK 
B, E, D, I, NL 
Tidsrum maksimalt? D (ratebetaling) D (Henstand) 
- op til 6 måneder DK (3m), GR (2-4m), UK 
- op til 1 år B, I, L, NL 
- op til 3 år IRL 
- derover E, F 
Omlægning mulig? B, E, F, D, I, NL, UK IRL (kun undtagelsesvis), L 
Tilbagekaldelse mulig? B, E, F, D, IRL, I, NL, UK 
Opkræves der renter? alle medlemsstater undtagen UK ; UK 
Er rentesatsen højere end bankrenten? B, DK, GR, F, IRL, L E, D, NL 
Afslag hvis dårlig betaler? B, E, IRL, I, NL, UK D (men under nøje overvågning) 
Forpligtelse til at betale eksisterende B, DK, E, D, IRL, L, NL, UK 
afgift? 
Foranstaltningen godkendes hvis 
a) der er andre finansierings- IRL B, DK, GR, F, L, NL, UK 
muligheder? undtagen Ulfælde 3 nedenfor: E, D D (henstand, undtagen tilfælde 1 
(ratebetaling) nedenfor) 
undtagen tilfælde 2 og 3 nedenfor: I 
b) der stilles garantier? IRL, L GR, UK 
undtagen tilfælde 2, 3 nedenfor: I, NL D (henstand, undtagen tilfælde 1 
undtagen tilfælde 3 nedenfor B, DK, E, F, D nedenfor) 
(ratebetaling) 
c) inddrivelse ville få uforholds- GR NL, UK 
mæssigt alvorlige følger undtagen tilfælde 3 nedenfor: DK, E, F, D, IRL 
undtagen tilfælde 2, 3 nedenfor: I 
d} umiddelbar konkurs? alle medlemsstater 
1. de uforholdsmæssigt alvorlige undtagen tilfælde d) ovenfor: DK, E, F. D, IRL, 
følger kan ikke tilskrives den I 
afgiftspligtige undtagen tilfælde a), c), d) ovenfor: NL. UK 
2. uagtsomhed undtagen tilfælde d) ovenfor: DK, E, D I, NL, UK 
(ratebetaling), IRL 
undtagen tilfælde c) ovenfor: D (henstand) 
3. omgåelse, svig B, DK, E, F, D, I, NL, UK 
I j IRL: undtagen tilfælde a), b) oveiibr 
Noter 
I Portugal kan der ikke ydes henstand med betaling af moms. 
Kilde: EU-momsseminar London 1994. 
18 
p 
Bilag 14 
NATIONALE MÅL OG RESULTATINDIKATORER 12 
Med- Kommentar 
lems-
stat ' : \ _ 
B De to vigtigste nationale mål, der er rapporteret, er: 
- at mindst 50% af de kontrollerede tilfælde vedrører personer, der udfører 
intrakommunitære transaktioner ( 1993 ) 
- at 20% af de personer, der indsender en angivelse i henhold til artikel 53b i 
momsloven, skal kontrolleres for hele 1993. 
DK De samlede mål for kontrollen af indtægterne fastlægges, men de 
udspecificeres ikke for forskellige typer kontrolbesøg eller på moms. Fra 1994 
indgås der "kontrakter" med told- og skatteregionerne om definition af 
målsætninger og tildeling af ressourcer for det følgende år. 
D Der er ingen kvantitative mål. Større virksomheder skal kontrolleres hvert 
fjerde år for alle regnskabsår. 
_E Der er ikke rapporteret nogen specifikke mål eller indikatorer. 
F De fastlagte resultatindikatorer omfatter: 
- omfanget af gennemførelse af kontrolprogrammet 
- antal udsendte rykkerskrivelser og eftergivelser 
- størrelsen af de idømte bøder 
- antallet af straffesager 
GR Målafkast fra kontrolbesøg udtrykt som en andel af det samlede momsprovenu. 
Mål for antallet af kontrolbesøg udtrykt som en andel af det årlige antal 
endelige momsangivelser. 
I Der benyttes en række på hele 47 indikatorer til at kontrollere og sammenligne 
de administrative kontorers funktioner på national, regional og lokal basis. De 
falder ind under følgende hovedområder: 
a) evaluering af kvantitative mål (6 indikatorer) 
b) anvendelse af personaleressourcer (7 indikatorer) 
c) evaluering af kvalitative mål (15 indikatorer) 
d) evaluering af de opnåede resultater (19 indikatorer). 
IRL Specifikke mål og indikatorer er nu under udvikling. 
L Der benyttes lokale snarere end nationale mål. Ingen resultatindikatorer 
benyttes specifikt. 
NL Der er ikke rapporteret om nogen specifikke mål eller indikatorer. 
P Edb-systemet for resultatindikatorer (SIG) er integreret i den nationale 
kontrolplan for at måle kontrolafdelingernes effektivitet kvalitativt og 
kvantitativt. Effektivitetsindikatoreme benyttes til at måle de anvendte 
ressourcer: den tid der benyttes, antallet af involverede medarbejdere og 
diverse omkostninger. Resultatindikatorerne benyttes til at måle, i hvilket 
omfang målene i årsplanen er opfyldt med hensyn til kvantitet, dvs. antallet af 
transaktioner, og kvalitet, korrektioner af afgiftsgrundlaget og korrektioner for 
for lidt indbetalt afgift. 
Ved at kombinere effektivitets- og resultatindikatorerne fas et indtryk af cost-
effectiveness. 
12 Kilde: Medlemsstaternes svar på Kommissionens spørgeskema 1994. 
19 
(ft 
UK Nationale mål: 
- at sikre administration, opkrævning og betaling af moms til tiden 
- at maksimere det potentielle udbytte ved at målrette ressourcerne effektivt 
og tilskynde virksomhederne til frivillig opfyldelse 
- at give virksomhederne fuldstændige og forståelige oplysninger om moms 
Effektivitetsindikatorerne omfatter: 
- for lave brutto- og nettoangivelser fundet under kontrolbesøg 
- yderligere nettomomstilsvar fundet pr. halvdags"session" med de tildelte 
kontrolressourcer 
- gennemførelse af gradvise nedsættelser af momsrestancer. 
20 
Bilag 15 
Effektivitetsskøn i forbindelse med administrationen af moms13 
Medlemsstater Effektivitetsskøn Procent af 
Ja/nej momsindtægterne 
"B la 1.03% ~ 
D Ja c. 2% 
DK 
E Ja 0.8-1% 
_ _ __ _ 
"GR Ja c. 2% 
_ _ 
IRL Ja c. 1% 
_ _ : o.9% 
PT Ja Ingen tal opgivet 
_ _ o.8% 
Bemærk 
i) For de medlemsstater, for hvilket der er angivet et effektivitetsskøn, er 
omkostningerne udtrykt som en procentdel af årets momsindtægter, 
ii) Nogle medlemsstater foretager ikke sådanne skøn (L, I, DK), medens visse andre 
ikke gennemfører dem hvert år (B, D, GR), 
iii) De specifikke omkostningsberegningsmetoder, der benyttes af de enkelte 
medlemsstater, er ikke indberettet (undtagen NL). 
13 Kilde: Medlemsstaternes svar på Kommissionens spørgeskema 1994. 
21 
% 
Bilag 16 
Definition af omgåelse af loven l4 
Med- Kommentar 
lems-
stat 
B Kontrolmyndighederne skelner alene på lokalt plan mellem unddragelse 
foretaget af enkeltpersoner og organiseret unddragelse. 
DK Der skelnes ikke mellem unddragelse foretaget af enkeltpersoner og 
organiseret unddragelse. 
D Omgåelse af momsbestemmelserne er når der benyttes en juridisk 
foranstaltning, der er for omfattende i forhold til det forfulgte mål, formålet 
er at reducere afgiften, og dette ikke er berettiget ud fra økonomiske eller 
andre væsentlige ikke-afgiftsrelaterede grunde. 
Afgiftsunddragelse er når der er tale om overlagt vildledning af afgifts­
myndighederne med hensyn til en afgiftspligtigs forhold for at opnå en 
nedsættelse af afgiften eller uberettigede afgiftsfordele. Vildledning kan 
betyde, at afgifts- eller andre myndigheder får ukorrekte eller ufuldstændige 
oplysninger om forhold vedrørende afgifter, eller at afgiftsmyndighederne 
ikke underrettes herom, selv om der er pligt til det. 
_E Ikke indberettet. 
F Der er ikke nogen definition af omgåelse af afgiften hverken i loven eller i 
domstolsafgørelser. Afgiftsmyndighederne skelner ikke mellem omgåelse og 
unddragelse. 
Afgiftsunddragelse forudsætter både et element af forsætlighed (vilje til at 
komme uden om afgiften) og et materielt element (anvendelse af ulovlige 
fremgangsmåder såsom manglende indgivelse af angivelse, fortielse af 
indkomst). Det er derfor en overtrædelse af loven om afgifter. Der skelnes 
ikke mellem unddragelse foretaget af enkeltpersoner og organiseret 
unddragelse. 
GR Der skelnes mellem afgiftsunddragelse og omgåelse af loven. I sidstnævnte 
tilfælde opkræves afgiften. Afgiften opkræves sammen med bøder og 
eventuelle tillæg. 
I En af forskellene mellem svig (f.eks. at udstede eller benytte fakturaer til 
fiktive transaktioner) og unddragelse (f.eks. at undgå at fakturere 
afgiftspligtige transaktioner) er, at førstnævnte altid straffes med kriminelle 
bøder ud over værdien af den unddragne afgift, medens sidstnævnte kun er 
en lovovertrædelse, hvis den unddragne afgift ligger over et bestemt beløb, 
der er fastsat i loven. Ellers kan der kun anvendes administrative bøder. En 
anden forskel er, at virksomhederne i forbindelse med unddragelse har ret til 
at forbedre sig inden for en bestemt tidsfrist og at få bøderne reduceret, 
medens denne mulighed er udelukket i forbindelse med svig. 
Der skelnes ikke mellem svig begået af enkeltpersoner og organiseret svig. 
IRL Ud fra et operationelt synspunkt skelnes der normalt ikke mellem 
unddragelse og omgåelse af afgiften. Hvad der i første omgang ser ud til at 
være omgåelse af loven, kan i sidste ende vise sig at være unddragelse. 
Organiseret unddragelse (f.eks. aftaler mellem parter om at bedrage), kan 
resultere i større pengebøder og/eller straffesag, alt efter beviserne. 
L | Rapporteret irrelevant. 
14 Kilde: Medlemsstaternes svar på Kommissionens spørgeskema 1994. 
22 
NL Ved unddragelse forstås i Nederlandene, at der handles i strid med de 
gældende bestemmelser. En afgiftspligtig, der gør sig skyldig i unddragelse, 
modtager en supplerende fastsættelse og kan ifalde bøder. Ved omgåelse 
forstår man, at der handles på en måde, som er i strid med ånden i en 
national eller en EU-bestemmelse, men at der rent faktisk ikke handles imod 
nogen gældende bestemmelser. Omgåelse kan kun bekæmpes ved at ændre 
den nationale lovgivning, om nødvendigt efter at have fået tilladelse fra 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber til at fravige et direktiv. 
Efter det oplyste er det ikke muligt at skelne mellem svig begået af 
enkeltpersoner og organiseret svig. 
I Portugal skelnes der ikke mellem svig og omgåelse af loven. 
Der skelnes mellem afgiftskriminalitet (crimes fiscais) og afgiftsforseelser 
(contra-ordanaçôes fiscais) inden for de juridiske rammer for 
afgiftsforseelser bortset fra toldforseelser (RJIFNA). 
Afgiftsunddragelse omfatter ulovlig praksis med det formål ikke at afregne, 
indsende eller betale afgiften eller opnå uberettigede afgiftsfordele, 
godtgørelser eller andre finansielle fordele, som ville reducere 
afgiftsprovenuet. 
UK Undersøgelsen af unddragelse skal bevise, at der er tale om forsætlighed og 
uærlighed og er afhængig af mange faktorer, herunder også beløbets 
størrelse. Undersøgelserne er enten strafferetlige eller civilretlige. Enkelt­
personer og selskaber kan gøres og gøres ansvarlige for både bøder og 
restancer. I tilfælde af fælles angreb på "systemet" vil dets første skridt 
normalt være at retsforfølge sagen. n 
23 
fy 
Bilag 17 
Måling af unddragelse på nationalt plan 15 
Med- Kommentar 
lems-
stat ; 
B Ingen specifikke data eller procedurer. 
DK Ingen specifikke data eller procedurer. 
D Ingen specifikke data eller procedurer. 
E Ikke indberettet. 
F Udviklingen undersøges i resultaterne af afgiftskontrollen og prognoserne 
over det fiskale provenu sammenholdt med de faktiske angivelser. 
GR Sammenligninger af makroøkonomiske data (privatforbrug og investeringer 
sammenholdt med familiebudgetterne). 
I Virkningerne måles ved at sammenligne data fra fastsættelserne med data 
vedrørende virksomhedernes momsangivelser. 
IRL Ingen procedurer iværksat i øjeblikket. 
L Det nationale statistiske kontor (STATEC) er ved at foretage en 
forundersøgelse. 
NL Ingen specifikke data eller procedurer. 
P Der føres dagligt tilsyn med antallet af nye kontrolprocedurer. 
UK Der føres løbende kontrol med statistikker over forbrydelser og unddragelse, 
på baggrund af hvilke der derefter udarbejdes en national profil hvert år. 
15 Kilde: Medlemsstaternes svar på Kommissionens spørgeskema 1994. 
w 
Bilag 18 
TYPER UNDDRAGELSER OG TYPISKE SEKTORER 16 
Unddragelse antager sædvanligvis forskellige velkendte former og opstår hyppigere i 
visse virksomhedssektorer end andre. 
Typer unddragelse 
- Manglende udstedelse af fakturaer 
- Udstedelse af falske eller fiktive fakturaer 
- For lavt angivet salg 
- Eksport til ikke-medlemsstater 
- Beløb fratrukket to gange 
- Tidsmæssig forskydning 
- Moms fratrukket uden støttedokumenter 
- Kreditnotaer ikke bogført 
- For lavt angivne eller forfalskede køb inden for Fællesskabet 
- Fiktive leverancer inden for Fællesskabet 
- "Postkasse"-selskaber (virksomheder med kort eksistens), som lader sig 
momsregistrere og derefter forsvinder 
- Anvendelse af forkerte momsregistreringsnumre/fiktive virksomheder 
- Fiktiv eksport af husdyrbesætninger 
Typiske højrisikosektorer 
- Forarbejdningsindustri 
- Handel og distribution 
- Bygge- og anlægsvirksomhed 
- Servicesektoren 
f.eks. arbejdsformidlingskontorer, hoteller og restauranter og 
levering til private 
- Transportkøretøjer 
- Mellemhandlere 
- Engros- og detailhandel 
- Beklædningsindustri 
- Drikkevarer og brygning 
- Cash and carry 
- Husdyrbesætninger 
16 Kilde: Medlemsstaternes svar på Kommissionens spørgeskema 1994. 
25 
Åfi° 
Bilag 19 
Bekæmpelse af organiseret svig og unddragelse 
et eksempel 
Kommissionen giver i det følgende en kort gennemgang af Danmarks redegørelse - på 
andet momsseminar i Bonn (november 1993). Der er tale om et praktisk eksempel på 
kontrol af organiseret svig i rengøringssektoren i Københavns-området. 
En koordineret parallelkontrol gav ca. 100 millioner DKR, og der forventes yderligere 
50 millioner DKR i bøder. 
Undersøgelsen blev indledt, da der blev opdaget momsunddragelse i form af svind i 
omsætningen i rengøringsfirmaerne. 
Danskerne identificerede en systematisk form for Unddragelse. Selskaberne havde en 
kort levetid, og indgav til at begynde med korrekte momsangivelser og betalte den 
skyldige moms, men efter 6-7 måneder standsede de deres angivelser og betalinger. 
Hvis et selskab fik mistanke om, at det skulle kontrolleres, standsede det sine 
aktiviteter for derefter at genopstå som en ny juridisk enhed, der fortsatte den samme 
forretningsvirksomhed med samme personale og kunder, men med en ny leder. 
Ved brug af deres momsdatabase foretog de danske myndigheder en undersøgelse, 
hvori de benyttede en række parametre til at identificere de selskaber, der skulle 
kontrolleres samt yderligere oplysninger, man ønskede at indhente. 
De benyttede parametre 
Alder: selskabet mere end 2 år gammelt. 
Navne: enslydende stavemåde af efter hinanden følgende selskabsnavne. 
Omsætning: sammenholdt med lønomkostninger. 
Yderligere oplysninger 
- Hoteller og restauranter blev anmodet om at oplyse navnene på de benyttede 
rengøringsfirmaer og den samlede kontraktpris. 
- Der blev anmodet om kopier af rengøringskontrakterne. 
En told- og skatteregion udvalgte 40 rengøringsfirmaer til kontrol. Kontrollen blev 
foretaget uanmeldt i selskaberne for at indhente alt relevant regnskabsmateriale (f.eks. 
fakturaer udstedt af selskabet, kvitteringer, lønkonti, kundekartoteker og kontrakter). 
Selskabernes aktiver blev konfiskeret. 
96 
M 
De konstaterede uoverensstemmelsers art 
Den konstaterede form for svig, der lå til grund, gik ud på at skjule 
personaleomkostningerne ved at udarbejde falske fakturaer fra en underkontrahent for 
det beløb, som delvis var blevet benyttet til ikke-opgivne betalinger til arbejdsstyrken 
og delvis til operatørerne til deres egen fordel. Det kunne således konstateres, at de 
pågældende virksomheder 
- ikke havde medtaget visse kunder i deres omsætning 
- havde benyttet fiktive leverancer, dvs. at virksomhederne blev oprettet alene for at 
skaffe dokumentation for udgifter og derefter forsvandt meget hurtigt. 
Afledt unddragelse 
Denne form for momsunddragelse tyder ofte på unddragelse i forbindelse med den 
direkte indkomstskat, sociale ydelser og arbejdsløshedskasser, når personalet modtager 
offentlig støtte og samtidig modtager ikke-opgivet indtægt fra sådanne selskaber. 
Danskerne konstaterede en indvirkning på momsen samt på A-skat og indkomstskat. 
En række af organisatorerne var forsvundet og havde ofte forladt landet. Politiet og 
toldmyndighederne blev underrettet. 
Resultater 
Resuméerne blev meddelt andre told- og skatteregioner til orientering. 
I i alt 31 ud af 40 tilfælde blev der konstateret uregelmæssigheder. I 21 ud af 40 
tilfælde blev der udarbejdet rapporter med henblik på retsforfølgning. 
Denne foranstaltnings succes i henseende til kontrolresultater (potentielt 150 millioner 
DKR) begrænsedes af, at mange virksomheder ikke var i stand til at betale. Dette 
medførte en betydelig stigning i momsrestancerne. Ved beslaglæggelse af 
virksomhedernes aktiver blev dette potentielle tab reduceret med ca. 10%. 
- denne kontrolforanstaltning standsede effektivt disse virksomheder og kvalte deres 
aktivitet. Brugerne af sådanne ydelser (hoteller og restauranter) er nu mindre 
motiveret for at benytte dem. 
- denne kontrolsag fik stor dækning af medierne i Danmark. 
Kilde: Kommissionens momsseminar i Bonn 1993 
27 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 354 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 09 06 
Katalognummer : CB-CO-95-380-DA-C 
ISBN 92-77-91820-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikaûoner 
L-2985 Luxembourg