Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU-handelspolitikke ns fore nelighed 
med den europæiske grønne pagt
(initiativudt alelse)
(2020/C 429/10)
Ordf ører: John BRYAN
Plenarf orsamlingens beslutning 20.2.2020
Retsgr undlag Forretningsordenens artikel 32, stk. 2
Initiativudtalelse
Kompet ence Sektionen for Landbr ug, Udvikling af Landdistr ikterne og Miljø
Vedtag et i sektionen 8.7.2020
Vedtag et på plenar forsamlingen 18.9.2020
Plenarf orsamling nr. 554
Resultat af afstemning en
(for/imod/hverk en for eller imod)216/1/3
1.Konklusioner og anbefalinger
1.1. EØSU glæder sig over den europæiske grønne pagt, navnlig fra jord til bord-strate gien og biodiversit etsstrategien, 
som er ambitiøse, vil få stor betydning for EU's landbr ug og fødevaresekt or og vil spille en central rolle i fremtidig e 
handelsaf taler .
1.2. EØSU er overbevist om, at EU skal reager e på covid -19-kr isen ved hurtigt at gennemf øre den europæiske 
genopretningsplan for at få EU's økonomi helt op at køre igen så hurtigt som muligt under hensyntagen til sundheds- og 
miljør isiciene. Den grønne pagt bør være en integreret del af genopretningen.
1.3. Eftersom verdens økonomi står over for en hidtil uset udfordr ing med recession som følge af covid-19-kr isen, har 
fair og rege lbaserede lige vilkår i handelen aldr ig været mere vigtige som drivkraf t for den økonomisk e genopretning. Et 
velfunger ende og åbent indre mark ed i EU samt inter national handel er af afgørende betydning. Ifølge EØSU må EU ikke 
tillade, at handelspolitikken ender i en defensiv position.
1.4. De grundlæggende erfaringer , som EU skal tage med sig fra covid -19-kr isen, er bl.a.:
1)at One Health-k oncept et og fødevaresikkerh eden og fødevaresuverænitet en spiller en afgørende rolle for Europa
2)at der er behov for en stærk fælles landbr ugspolitik og en bæredygtig og modstandsdygtig forsyningskæde for fødevarer 
og vigtige sundhedsrelaterede produkte r
3)at der er beho v for, at EU har et stærkt og velfi nansieret budget for egne indtægter til håndte ring af kriser
4)at handel og beskyttelse af EU's indre marke d er vigtigt for at forhindre en renationaliser ing og en gentage lse af en 
udvikling som brexit.
1.5. EØSU anmoder om, at indvirkningen af fra jord til bord-strate gien og biodiversitets strategien under den grønne 
pagt på EU's handelsaf taler og landbr ugs- og landbr ugsf ødevaresektor vurderes fuldt ud med en detaljeret konsekvens -
analyse.C 429/66 DA Den Europæiske Unions Tidende 11.12.2020
1.6. Det er alment anerkendt, at handelen med landbr ugsprodukter spiller en central rolle med hensyn til at opfylde de 
fleste, om ikke alle, verdensmålene for bæredygtig udvikling, og at WTO spiller en vigtig rolle med henblik på at nå disse 
mål, og at dette ville være langt vanskelig ere uden en effektiv multilate ral handelsmekanisme.
1.7. EØSU foreslår , at alle fremtidige EU-handelsaf taler medtager fra jord til bord-strategien og biodiversitetsstrat egien 
under den grønne pagt som globale standarder for bæredygtighed, idet det anerkende s, at medtagelse og gennemf ørelse af 
verdensmålene for bæredygtig udvikling og højere standarder i multilaterale handelsaf taler er ekstremt udfordrende. Der 
lader til at være mulighed for stør re fremskr idt med hensyn til verdensmålene og vigtige miljømæssig e og sociale standarder 
i bilaterale handelsaf taler på kort sigt.
1.8. EU er nødt til at sikre, at handelsaf taler ne ikke eksternaliserer problemet og øger skovryd ning en i andre lande.
1.9. EØSU finder det afgørende, at EU's landbr ugs- og landbr ugsf ødevaresektors levedygtighed og konkur renceevne ikke 
udhules af højere omk ostninger og standarder på grund af fra jord til bord- og biodiversitets strategier ne under den grønne 
pagt, som konkur renterne ikke er villige til at vedtag e og gennemf øre.
1.10. EØSU mener , at der er behov for en meget stør re sammenhæng og koordiner ing mellem og på tværs af 
EU-politikke r såsom fra jord til bord-strategien og biodiversitetsstrat egien under den grønne pagt, den fælles 
landbr ugspolitik og handels- og socialpolitikk en.
1.11. Landbr ug, i overensste mmelse med EU's familielandbr ugsmodel, spiller en afgørende rolle i forbindelse med 
gennemf ørelsen af fra jord til bord-strate gien og biodiversitetsstrat egien under den grønne pagt, og det er vigtigt, at der er et 
passende budg et for den fælles landbr ugspolitik til dækning en af de ekstra krav til landbr uger ne.
1.12. Hvad angå r omlægning af landbr ugsjord til økologisk produktion, skal konsekvenser ne af det deraf følgende fald i 
produktionen vurderes. Forskningen skal intensiveres for at definere begrebet »økologisk« bedre og vurdere det økologiske 
landbr ugs faktisk e nettobi drag til den globale bæredygtighed, herunder biodiversitet en.
1.13. Alle EU's handelsaf taler skal overholde EU's SPS-beste mmelser og efterleve forsigtighedspr incippet.
2.Bagg rund
Den europæiske grønne pagt
2.1. Den europæiske grønne pagt (1) er en ambitiøs meddelelse og forpligte lse til at tackle de klima- og miljømæssig e 
udfordr inger.
2.2. Den grønne pagt er en ny væks tstrat egi, der sigter mod at omdanne EU til et retfærdigt og velstående samfund, med 
en moder ne, ressourceeffekt iv og konkur rencedygtig økonomi, hvor der senest i 2050 ikke længe re er nogen 
nettoem issioner af drivhusg asser , og hvor den økonomisk e væks t er afkoblet fra ressourceanve ndelsen.
2.3. Den grønne pagt har til formål at beskytt e, bevare og øge EU's naturkapital og beskytte borger nes sundhed og trivsel 
mod miljørelat erede trusler og konsekvenser . Denne omstilling skal være retfærdig og inklusiv . Mennesket skal være i 
centr um, og der skal sættes fokus på regioner ne, industr ierne og arbejdstagerne .
2.4. Kommissionen har sagt, at den grønne pagt er en integrere t del af Kommissionens strate gi for handelspolitikke n til 
gennemf ørelse af FN's 2030-dagsorden og målene for bæredygtig udvikling (2).11.12.2020 DA Den Europæiske Unions Tidende C 429/67
(1) COM(2019) 640 final.
(2) Målene for bæredygtig udvikling.
2.5. De vigtigste mål i den europæiske grønne pagt er vist i figure n (3) nedenf or:
Fra jord til bord-str ategi og biodiv ersite tsstr ategi
2.6. Inden for rammer ne af den grønne pagt er formålet med fra jord til bord-strat egien (4) at gøre EU's fødevaresystem 
til en global standard for bæredygtighed.
2.7. EU's biodiversitetsstrat egi (5) har til formål at vende biodiversit etstabet og genoprett e naturen.
2.8. Nog le af de primære formål med fra jord til bord-strate gien og biodiversitetsstrat egien er følgende:
—Reduktion af anve ndelsen af kem iske pesticider med 50 % inden 2030
—Reduktion af tabet af nær ingsst offer med 50 % og anve ndelsen af gødning med 20 % inden 2030
—Reduktion af salget af antimikrobielle stoffer til opdrætt ede dyr med 50 % inden 2030
—Revision og forbedr ing af lovgi vningen om dyrevelf ærd på grundlag af videnskabelig dokumentation
—Udvidelse af økologisk landbr ug til 25 % af EU's landområde inden 2030
—Tydeliggørelse af konkur rencereg lerne for fælles initiativer for at styrk e landbr ugernes position i forsyningskæden
—Udvikling af en grøn model, der belønner landbr uger ne for kulsto fbinding gennem den fælles landbr ugspolitik eller 
mark edet
—Plantning af 3 mia. træer inden 2030
—Standsning af faldet i bestøvere
—Genopretning af 25 000 km af EU's floder til en fritflydende tilstand
—Beskytt else af 30 % af EU's land- og havområder
—Stimuler ing af bæredygtigt fødevaref orbr ug og fremme af sunde fødevarer til overkommelige priser for alle.C 429/68 DA Den Europæiske Unions Tidende 11.12.2020
(3) COM(2019) 640 final — Figur 1.
(4) Fra jord til bord-strategien.
(5) Biodiversit etsstrategien.
2.9. Sammenfat tende har strate gierne til formål at sikre bæredygtige fødevarer til overkommelige priser for europæer ne, 
håndtere klimaf orandr ingerne, beskytt e miljøet og bevare biodiversitet en.
2.10. EØSU bifalde r fra jord til bord-strat egien og biodiversitetsstrat egien under den grønne pagt og de fastlagt e mål (6).
EU's handelspolitik
2.11. I opgavebe skrivelsen fra formanden for Kommissionen til kommissæren for handel, Phil Hoga n, i december 2019 
er lige konkur rencevilkår for alle det centrale budskab med hensyn til EU's handelspolitik og Europas plads i hjer tet af det 
regelbasere de multilaterale system (7). Formanden fastsætter , at kommissæren for handel skal sikre opfyldelsen af målene for 
bæredygtig udvikling og sørge for, at alle nye handelsaf taler indeholder et særligt kapit el om bæredygtig udvikling.
2.12. EU vil støtte den globale omstilling til bæredygtige landbr ugsf ødevaresystemer i overensst emmelse med målene i 
fra jord til bord-strate gien og målene for bæredygtig udvikling. Gennem sine ekster ne politikker , herunder 
handelspolitikke n, vil EU — med alle sine partnere i både bilat erale, regionale og multilate rale fora — arbejde for 
udvikling af grønne alliancer for bæredygtige fødevaresyste mer . EU vil sikre fuldstændig gennemf ørelse og håndhævelse af 
best emmelser ne om handel og bæredygtig udvikling i alle handelsaf taler , bl.a. via EU's øverste ansvarlige for håndhævelse af 
handelsaf taler .
3.Diskussionsemner
Betydning en og værdien af handel
3.1. EU er verdens største økonomi med et BNP pr. indbygg er på 25 000 EUR for de 450 mio. forbr ugere (8). Det er 
verdens største handelsblok . EU er den største handelspar tner for 80 lande.
3.2. Handel og invest eringer er helt afgørende for EU. I meddelelsen »Handel for alle« blev det fremhævet, at over 36 mio. 
job i EU, et ud af syv job, er afhængige af ekspor t uden for EU, og at 90 % af den globale økonomisk e væks t over de næste 
15 år forvent es at blive skabt uden for Europa.
3.3. Intern og ekster n handel på EU's indre marked, som gennemf øres under en fri, retfærdig og rege lbaseret politik på 
verdensmarke det, er yderst vigtigt for EU og de 450 mio. borge re (9). EU's handel med varer med resten af verden udgjorde 
3 936 mia. EUR i 2018.
3.4. Statistikke r for EU's handel med landbr ugsf ødevarer (10) viser , at 2019 var et rekordår . Eksportværdien af 
landbr ugsf ødevareprodukter udgjorde i alt 151,2 mia. EUR, mens impor ten beløb sig til 119,3 mia. EUR, hvilk et bragte den 
samlede værdi af handelen for året op på 270,5 mia. EUR. Handelsoverskuddet voksede med 10,9 mia. EUR i forhold til 
2018 og nåede op på et hidtil uset niveau på 31,9 mia. EUR. Fødevareindustr ien spiller en afgørende rolle inden for handel 
og ekspor t.
3.5. EØSU har tidlige re fremhævet landbr ugshandelens betydning for den fremtidige udvikling af landbr uget i EU i lyset 
af den globale fødevaresikkerhed (11).
3.6. EØSU har vedtaget en udtalelse om Landbr ugets rolle i multilate rale, bilat erale og regionale handelsf orhandlinge r i 
lyset af WTO-minist ermødet i Nairobi (12). Udtalelsen påpeger , at WTO er og bliver et levedygtigt og effektivt forum for 
handelsf orhandlinge r, navnlig på landbr ugsområdet.
3.7. Det faktum, at WTO ikke har været i stand til at fremme multilateral handel, og krisen i tvistbilæggelsesmekanismen 
udgør alvorlig e trusler mod multilateralisme og regelbaseret handel.11.12.2020 DA Den Europæiske Unions Tidende C 429/69
(6) Se EØSU's udtalelser Fra jord til bord: en bæredygtig fødevarestr ategi og EU's biodive rsitetsstr ategi for 2030 om fra jord til bord-strategien 
og biodiversitetsstrat egien (se side 51 og 259 i denne EUT).
(7) Se opga vebeskr ivelsen.
(8) https://ec.europa.eu/trade/policy/eu-position-in-worl d-trade/
(9) Eurostat
(10) https://ec.europa.eu/inf o/news/2019-record-year -eu-agr i-food-trade-2020-mar -27_en#moreinf o
(11) EØSU's udtalelse om landbr ugshandelens betydning for den fremtidig e udvikling af landbr uget i EU i lyset af den globale 
fødevaresikkerhed (EUT C 13 af 15.1.2016, s. 97).
(12) EØSU's udtalelse om landbr ugets rolle i multilat erale, bilaterale og regionale handelsf orhandlinger i lyset af WTO minister mødet i 
Nairobi (EUT C 173 af 31.5.2017, s. 20).
3.8. Dette bør dog ikke mindske den rolle, som et velfungerende WTO spiller i forbindelse med global handel, og 
vigtigheden af et rege lbaseret multilate ralt system, der fremmes af EU.
3.9. I udtalelsen om reform af WTO giver EØSU udtr yk for, at der med henblik på tilpasning til udvikling en i 
verdenshandelen bør gennemf øres hast ereformer så hurtigt som muligt, navnlig for driften af tvistbilæggelsesi nstansens 
appelorgan, men også at WTO-medlemmer ne bør foretage mere ambitiøse og syste miske ændr inger. Disse forslag, der 
støttes af EØSU, dækk er primær t tre områder : arbejdsmarkedsmæssig e standarder og anstændigt arbejde, målsætning er 
vedr ørende klimaf orandr ingerne og opfyldelse af FN's 2030-mål for bæredygtig udvikling (13).
3.10. Ifølge EØSU må EU ikke tillade, at handelspolitikke n ender i en defensiv position. Betydningen og værdien af 
handel har aldr ig været mere afgørende, end den er i forbindelse med covid -19-kr isen og bestræbelser ne for økonomisk 
genopretning i hele EU og verden.
3.11. EØSU mener , at EU skal vedtage en ambitiøs tilgang med henblik på at fremme og lette den økonomiske 
genopretning gennem den grønne pagt og den europæiske genopretningsplan.
3.12. Den grønne pagt skal afbalancere opretholdelsen af stærk handel med beskytt elsen af arbejdspladser og miljøet og 
samtidig opretholde Europas konkur renceevne. Ligele des må strate gien ikke medf øre konkur rencef ordele for impor t fra 
lande uden for EU til EU markedet, herunder økologiske varer fra tredjelande, der imp orteres til EU, som skal fremstilles i 
overensstemmelse med de samme EU-bestemmelser , som gælder for producent er i EU (14). Det vil være nødvendigt at 
indf øre et EU-cer tificeringssystem for sporbarhed og økologisk kvalitet og at mærke produkte r produceret i EU som 
»Øk ologisk fremstillet i EU« og produkter fra tredjelande som »Øk ologisk fremstillet uden for EU« i en læsevenlig 
skriftstør relse. Der vil også være beho v for et uafhængigt og dynamisk akkrediter ingssyste m på EU-niveau, hvilket i 
øjeblikket varetage s af ét enkelt nationalt akkrediteri ngsorga n, der funge rer under offentlig myndighed, til specifikt at 
behandle spørgsmål i forbindelse med akkreditering af kontrolorganer og foreb yggelse af svindel med økologiske varer , 
hvad angår handel og aktivite ter i den økologiske sekt or.
3.13. Det er afgørende, at EU's indre marke d er effektivt og fungerer korrekt. EØSU er af den stærke overbevisning, at der 
ikke må ske nogen renationaliser ing af EU-markeder ne.
3.14. EØSU anerkender vigtigheden og værdien af regelbaseret handel, der opererer på lige vilkår , og det store bidrag, 
som den vil yde til den økonomisk e genopretning efter covid-19.
Handel og bær edygti g udvikling
3.15. Bæredygtig udvikling betyder , at man opfylder nutidens beho v, samtidig med at man sikrer , at fremtidige 
generationer kan få opfyldt deres beho v. FN's 2030-dagsorden fastsætter 17 primære mål for bæredygtig udvikling og 169 
tilknyt tede mål.
3.16. Fra jord til bord-strategien og biodiversitetsstrat egien går langt videre end målene for bæredygtig udvikling og 
fastsætter et helt nyt sæt kriterier med et mål om at skabe »en ny global standard for bæredygtighed«.
3.17. EU-rett en kræver , at alle relevante EU-politikke r, herunder handels- og konkur rencepolitikken, skal fremme en 
bæredygtig udvikling. EU's handelspolitik sigte r mod at sikre, at den økonomisk e udvikling går hånd i hånd med social 
retfærdighe d, respekt for mennesker ettigheder ne, høje arbejdsmarkedsm æssige standarder og høje miljøstandarder , 
samtidig med at EU's plantesundh edsbestemmelser opretholdes og forsigtighedspr incippet overholdes.
3.18. EØSU har i årenes løb udarbejdet adskillig e udtalelser om forsk ellige aspekter af handelen og den bæredygtige 
udvikling, herunder udtalelser om kapitler ne om handel og bæredygtig udvikling i EU's frihandelsaf taler (15) og den centrale 
rolle, som handel og invester ing spiller med hensyn til at opfylde og gennemf øre målene for bæredygtig udvikling (16).C 429/70 DA Den Europæiske Unions Tidende 11.12.2020
(13) https://www .eesc.europa.eu/da/node/63550
(14) Se EU-lo vgivningen for den økologiske sektor: https://ec.europa.eu/inf o/food-farming-f isher ies/f arming/organic-f arming/ 
legislation_da.
(15) EØSU's udtalelse om Kapitler om handel og bæredygtig udvikling i EU's frihandelsaf taler (EUT C 227 af 28.6.2018, s. 27).
(16) EØSU's udtalelse om Handels og investeringers centrale rolle i forbindelse med opfyldelse og gennemf ørelse af målene for 
bæredygtig udvikling (EUT C 129 af 11.4.2018, s. 27).
3.19. I sin tidlig ere udtalelse opfordrer EØSU Kommissionen til at være mere ambitiøs med hensyn til at styrke en 
effektiv håndhævelse af forpligtelserne i kapitler ne om handel og bæredygtig udvikling, og fremhæver , at tilgang en til 
kapitler ne om handel og bæredygtig udvikling er for snæver , for så vidt angå r forbr uger nes interesser . EØSU fremhæver 
endvidere spørgsmålene om finans iering og ressourcer i forbindelse med driften af inter ne rådgivende grupper og brugen af 
sanktioner .
3.20. I sidstnævnte udtalelse giver EØSU udtr yk for sin overbevisning om, at målene for bæredygtig udvikling i 
kombination med Parisaftalen vil ændre den globale dagsorden for handel på grundlæggende vis, især hvad angå r handel 
med industr ivarer og landbr ugsprodukter . EØSU bemærke r dog, at målene for bæredygtig udvikling ikke er juridisk 
bindende, og at der mang ler en tvistbilæggelsesordning. I udtalelsen understreges det, at ansvarlig forretningsskik spiller en 
central rolle for opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling, og at den private sekt or har afgørende betydning på dette 
område. Der opfordres desuden til, at der udarbejdes en fyldestgørende konsekvensanalyse af de sandsynlig e konsekvenser , 
som gennemf ørelsen af målene for bæredygtig udvikling og Parisaftalen vil have for EU's handels- og konkur rencepolitik, 
herunder landbr uget.
3.21. Det er almindeligt anerkendt, at handelen med landbr ugsprodukter spiller en central rolle med hensyn til at 
opfylde de fleste , om ikke alle, målene for bæredygtig udvikling, og at WTO spiller en vigtig rolle med henblik på at nå 
målene for bæredygtig udvikling, og at dette ville være langt sværere at opnå uden en effektiv multilateral 
handelsmekanisme (17).
3.22. Der opstår en rækk e centrale spørgsmål med hensyn til fra jord til bord-strate gien og biodiversitets strategien under 
den grønne pagt, EU's handelspolitik og bæredygtig udvikling, herunder: Hvor realistisk er det, at EU kan fastsætte og 
gennemf øre et nyt sæt af højere standarder , der rækker ud over niveauer ne i målene for bæredygtig udvikling? Kan EU få 
sine handelspar tnere til at bakk e op om gennemf ørelsen af kapitler ne om handel og bæredygtig udvikling? Kan EU gå et 
skridt videre og få handelspar tner ne eller sågar EU-medlemsstaterne til at bakk e op om et andet og højere niveau af 
bæredygtig udvikling via den grønne pagt? Hvo r langt vil EU gå med hensyn til at fremme målene for bæredygtig udvikling 
og/eller fra jord til bord-strategien og biodiversit etsstrategien i fremtidige handelsf orhandlinger? Hvilke omk ostninger vil 
den grønne pagt medf øre for de europæiske landbr ugere og landbr ugssekto ren? Hvilken betydning har dette for EU's 
konkur renceevne på handelsområdet?
3.23. EØSU mener , at EU bør gennemf øre lovgi vning, der pålægg er virksomheder due dilige nce i hele deres 
forsyningskæde med henblik på at afdække , forhindre og afbøde miljømæssige og sociale risici samt krænkelser af 
mennesk erettigheder ne.
Håndhæ velse
3.24. EU bør styrk e sit fokus på håndhævelse og gennemf ørelse af målene for bæredygtig udvikling og standarder ne i 
frihandelsaf taler . Det er mege t vigtigt med en korrekt og stærk over vågning, gennemf ørelse og håndhævelse af alle aspekt er 
af handelsaf taler ne, da de bliver mere detaljerede og inklusive, og især da de udvides til områder for bæredygtig udvikling, 
der ikke kan værdisættes, såsom miljøet og klimaf orandr ingerne. Den nyest e teknologi som f.eks. den, der er til rådighed for 
Det Fælles Forskningscenter (18), bør bruges til at over våge vigtige problemer såsom skovryd ning.
3.25. Procedurer ne for overvågning og håndhævelse skal være tydelige, hurtige, effektive og økonomisk gennemsigtig e; 
omk ostningerne skal deles ligeligt under hensyntagen til, hvad der er økonomisk overk ommeligt for små landbr ugere.
Transpor t og energi
3.26. Den grønne pagt bør have mege t stør re fokus på transpor t- og energipolitikken. Transpor t tegner sig for 24 % af 
de globale CO2-emissioner (og forventes at nå op på 40 % af de samlede emissioner inden 2030 (19)). Det bredere 
energif orbr ug bør også overvåge s nøje, og der bør gives stør re incitamenter til anvendelse af vedvarende energi.11.12.2020 DA Den Europæiske Unions Tidende C 429/71
(17) Se fodnote 12.
(18) https://ec.europa.eu/inf o/depar tments/joint-research -centre_da
(19) EØSU's udtalelse om EU's handels- og investeringspol itikke rs rolle i styrkel sen af EU's økonomisk e resultate r EUT C 47 af 
11.2.2020, s. 38) — især kapitel 5, som vedrører handel og bæredygtig udvikling, navnlig med hensyn til målene for bæredygtig 
udvikling og Parisaf talen.
Fra jord til bord-str ategien og biodiv ersitetsstr ategien under den grønne pagt
3.27. Fra jord til bord-strategien og biodiversitetsstrat egien under den grønne pagt skal støtte den økonomisk e 
bæredygtighed hos de europæiske landbr ugere og i landbr ugssektoren kraf tigt og forbedre den måde, marke derne fungerer 
på, og samtidig bidrage til en mere økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig landbr ugsf ødevaresekt or. Det er i tråd 
med EØSU's vision for »den bæredygtige økonomi, vi har brug for« (20).
3.28. I udtalelsen om en samlet fødevarepolitik i EU (21) opfordrer EØSU til en mere bæredygtig fødevarepolitik med det 
formål at fremme sunde kostvaner med udgangspunkt i bæredygtige fødevaresystemer , hvor landbr uget kædes sammen 
med ernær ings- og økosystemtjenest er, og forsyningskæder , der beskytt er folkesundheden for alle samfundsgr upper i EU.
3.29. Fra jord til bord-strat egien afspejler mange af tanke rne i disse udtalelser , og EØSU har bidrag et til at skabe det 
nødvendige momentum til at sikre dette.
3.30. Med hensyn til det specifikke forslag om at reducere anve ndelsen af pesticider skal landbr uger ne kunne erstatte 
disse produkte r med sikre og bæredygtige alter nativer , der beskytter udbyttet og beskytter mod eventuelle trusler mod 
fødevaresikke rheden. Forskning og inno vation på et solidt videnskabeligt grundlag er afgørende for gennemf ørelsen af 
alternative bæredygtige løsninger inden for bekæmpelsen af skadegørere.
3.31. En reduceret anvendelse af gødning skal baseres på solid forskning om planer for håndte ring af nær ingsstoff er, 
jordbundsundersøgelser , opfyldelse af afgrøders nær ingsst ofbehov , præcisionsanvendelse og opretholdelse af nær ingsst of-
balancen i jordbunden.
3.32. En reduceret brug af antimikrobielle stoffer er yderst vigtig med henblik på mennesker s sundhed og sikke rhed 
(»One Health« (22)-tilgang en).
3.33. Forbedr ing af dyresundheden og dyrevelfærd en er et vigtigt og ønsk eligt mål, men det belønnes desvær re ikke altid 
på marke det, og de dermed forbundne omk ostninger bliver ofte ikke dækk et. Den fælles landbr ugspolitik har en mege t 
stærk politik , der garanterer , at europæiske dyr opdrætt es i overe nsstemmelse med de højeste standarder for sporbarhed, 
dyresundhed og dyrevelfærd og de højeste miljøstandarder i verden. Med hensyn til intern ational handel bør gensidighed 
med hensyn til dyrevelfærd sstandarder være et af de vigtigste krav i handelsaf taler med tredjelande.
3.34. Hvad angår de reduktionsmål, der er fastlagt i fra jord til bord-strat egien for antimikrobielle stoff er, pesticider og 
gødning, bør der ved hjælp af bench mark s tages højde for det fremskr idt, der allerede er gjor t i mange medlemsstater over 
de senere år.
3.35. Med hensyn til omlægningen af mere land til økologisk produktion skal konsekvenser ne af den deraf følgende 
produktionsnedg ang analyseres. Forskningen skal intens iveres for at definere begrebet »økologisk« bedre og vurdere dets 
faktiske nettobi drag til den globale bæredygtighed. Derudo ver kan produktionsomk ostning erne være højere for økologisk 
landbr ug, hvilket igen ikke nødvendigvis afspejles på detailniveau. Dette kan betyde, at økologisk landbr ug pga. de højere 
omk ostninger ender med ikke at være holdbar t. EU skal også vurdere indvirkning en på markedet med hensyn til 
pristillæg/levedygtigheden af en firdobbelt stigning i den økologiske produktion.
Den fælles landbr ugspolitik og fra jord til bord-str ategien og biodiv ersite tsstr ategien under den grønne pagt
3.36. Den nuværende reformproces for den fælles landbr ugspolitik blev indledt i 2018 med lancer ing af 
lovgi vningsf orslag i juni 2018 (23). Den nye fælles landbr ugspolitik indeholder højere ambitioner , navnlig med hensyn til 
miljøet og klimaf orandr ingerne .
3.37. Forslage ne til den nye fælles landbr ugspolitik indeholder følgende specifikke målsætninger:
—Støtt e en bæredygtig landbr ugsindk omst og modstandsdygtigheden i hele EU for at øge fødevaresikkerhedenC 429/72 DA Den Europæiske Unions Tidende 11.12.2020
(20) EØSU's udtalelse om den bæredygtige økonomi, vi har brug for (EUT C 106 af 31.3.2020, s. 1).
(21) EØSU's udtalelse om civilsamfundets bidrag til udviklingen af en samlet fødevarepolitik i EU (EUT C 129 af 11.4.2018, s. 18).
(22) https://onehealthejp.eu/about/.
(23) https://ec.europa.eu/commission/sites /beta-political/f iles/budget- may2018-moder nising-cap_da.pdf.
—Styrke markedsor ienteringen og øge konkur renceevnen, herunder stør re fokus på forskning, teknologi og digitaliser ing
—Forbedre landbr ugernes position i værdikæden
—Bidrag e til modvirkning af og tilpasning til klimaf orandr ingerne samt bæredygtig energi
—Fremme bæredygtig udvikling og effektiv forvaltning af natur ressourcer såsom vand, jord og luft
—Bidrag e til beskyttelsen af biodiversitet, forbedre økosyst emtjenester ne og bevare levest eder og landskaber
—Tiltrække unge landbr ugere og fremme virksomhedsudviklingen i landdistr ikterne
—Fremme beskæf tigelse, væks t, social inklusion og lokaludvikling i landdistr ikterne, herunder bioøk onomi og 
bæredygtigt skovbr ug
—Forbedre det europæiske landbr ugs reaktion på samfundets krav til fødevarer og sundhed, herunder sikre, nærende og 
bæredygtig e fødevarer samt til dyrevelfærd.
3.38. Det er et specifikt krav i den nye fælles landbr ugspolitik, at direkt e betalinge r vil blive ydet på betingelse af styrk ede 
miljø- og klimakrav . Medlemsstater ne skal tilbyde økoordninger til at støtte landbr ugerne til at gå videre end de 
obliga toriske krav .
3.39. Ifølge forslagene til den nye fælles landbr ugspolitik skal mindst 30 % af den nationale tildeling til udvikling af 
landdistr ikterne afsættes til miljø- og klimaf oranstaltninge r. 40 % af den fælles landbr ugspolitiks samlede budget forvent es 
at bidrage til klimaf oranstaltning er (24).
3.40. I forbindelse med den fælles landbr ugspolitik skal medlemsstater ne udarbejde strategisk e planer , som fastsætter , 
hvordan de planlægg er at opfylde de specifikke mål i den fælles landbr ugspolitik. Medlemsstaterne fastsætter mål for, hvad 
de vil opnå i programmer ingsper ioden, på grundlag af et fælles sæt resultatindikato rer.
3.41. I løbet af de senest e to år har EU's institutioner allerede gjor t betydelige fremskr idt med hensyn til at fremme 
forslag ene i den fælles landbr ugspolitik, og det er yderst vigtigt, at forslag ene i den grønne pagt ikke vender denne udvikling. 
Det bliver vansk eligt at tilpasse de strate giske planer under den fælles landbr ugspolitik til EU's grønne pagt, men det skal 
kunne lade sig gøre.
EU-markede ts kurs og en rimelig pris
3.42. I fra jord til bord-strat egien og biodiversit etsstrategien under den grønne pagt fastslås det mege t klar t, at en 
gennemsnitlig landbr uger i EU i øjeblikk et tjener cirka halvdelen af en gennemsnitlig arbejdstag er i økonomien som helhed.
3.43. For at sikre de europæiske landbr ugere en mere bæredygtig indtjening er det vigtigt, at markedet betaler en rimelig 
pris, som ligger over produktionsomk ostningerne , for fødevarer . Fra jord til bord-strat egien skal udstikke kursen for et 
marke d, hvor høje standarder for de europæiske landbr ugeres fødevareproduktionen har betydning, og hvor der betales for 
dem. Fra jord til bord-strategien skal sikre dette gennem initiativer til at forbyde illoyal handelspraks is (25), forhindre salg til 
under pris og sikre, at marke dspr isen fordeles ligeligt over hele forsyningskæden.
Budg et
3.44. Forslagne til den flerår ige finansielle ramme, herunder en reduktion af budgett et for den fælles landbr ugspolitik på 
9 % i faste priser, er ikke forenelige med ambitioner ne i fra jord til bord-strate gien og biodiversitets strategie n under den 
grønne pagt.
3.45. For at opfylde strate giernes målsætning er må der ikke skæres i budgett et for den fælles landbr ugspolitik. Budgett et 
skal forhøjes for at tage højde for de ekstra krav til landbr uger ne og inflationen og beskytte landbr uger nes grundbetalinger 
og landbr ugsordning erne inden for programmet for udvikling af landdistr ikter.11.12.2020 DA Den Europæiske Unions Tidende C 429/73
(24) https://ec.europa.eu/commission/presscor ner/detail/da/IP_18_3985.
(25) EØSU's udtalelse om forslag til Europa-Parlamen tets og Rådets direktiv om illoyal handelsprak sis i relationer mellem virksomheder i 
fødevaref orsyningskæden (EUT C 440 af 6.12.2018, s. 165).
3.46. Der skal kompense res for en eventuel nedga ng i landbr ugernes produktion og indtjening som følge af 
gennemf ørelsen af denne strategi.
3.47. EØSU gentag er sin støtt e til, at EU's budg et bør forhøjes for at sikre passende midler til den fælles landbr ugspolitik 
og de nye politiske mål og udfordr inger (26).
Videnskabeligt baser et
3.48. Klimaindsatsen skal baseres på en nøjagtig måling af aktivite ten på bedr iftsniveau. På nuværende tidspunkt 
afspejler den måde, man måler methan på, ikke den aller nyeste viden (27), og landbr ugerne anerkendes ikke for det kulsto f, 
der er bindes i deres græsarealer og levende hegn. Disse spørgsmål skal behandles i fra jord til bord-strat egien og 
biodiversitets strategien for at sikre, at alle emissioner , der udledes og bindes af sekt oren, opgøres retfærdigt og nøjagtigt.
Retf ærdig omstilling
3.49. En retfærdig omstilling for alle af afgørende betydning i den nye grønne politik. Omk ostningerne forbundet med 
gennemf ørelsen af en ny politik skal afholdes af alle, fra landbr ugere og fabrikant er til detailhandlere og forbr ugere. Vi skal 
fasttømre tanken om, at ingen lades i stikk en (28), og beskytte de mest sårbare mod utilsigt ede konsekvenser af den nye 
politik .
Sikr ing af ensar tede standar der
3.50. WTO's aftale om anve ndelse af sundheds- og plantesundhedsf oranstaltning er (SPS-af talen) fra 1995 vedr ører 
anve ndelsen af reglerne for fødevaresikke rhed og dyre- og plante sundhed. Artikel 5, stk. 7, i aftalen omhandler 
forsigtighedspr incippet, som nu er indskrevet i Lissabontraktat en. Ethver t forsøg på at ændre denne aftale på et andet 
niveau end det multilaterale vil få vidtrækk ende konsekvenser for verdenshandelsordenen og for selve aftalens fremtidige 
troværd ighed (29).
3.51. EU skal insist ere på, at de sociale og miljømæssig e standarder og dyrevelfærds- og plantesundhedsstandarder ne i 
tredjelande, der ekspor terer til EU, i langt højere grad skal stemme overe ns med de standarder , man kræver af europæiske 
landbr ugere. Produkte r, som importeres til EU, og som ikke overholder standarder ne, må ikke skubbe europæiske produkter 
af høj kvalitet , der produceres under den overordnede fra jord til bord-strate gi og biodiversitetsstrat egien, af marke det. 
Europa kan ligele des ikke eksternalisere sin ambition om at opfylde klimamålene gennem kulsto flækag e.
3.52. EU skal også undg å eventuelle fristelser til at give indrøm melser på landbr ugsområdet, som kan under minere den 
indenlandsk e produktion. EU skal også afskaffe anvendelsen af dobbelte standarder på landbr ugsområdet i partnerlandene, 
især i forbindelse med SPS- og TBT -aftaler .
Arbejdskr aft
3.53. Und ersøgelser har vist, at frihandelsaf taler er et velegnet instr ument til at forbedre den beskæf tigelsesmæssig e 
situation i partnerlande (30). ILO konkluderede i 2016 i en undersøgelse af de arbejdsmark edsretlige bestemmelser i 76 ud af 
de mere end 260 frihandelsaf taler , at en kombination af teknisk samarbejde, kontrolmekanismer og civilsamfundets 
deltag else har bidraget til at forbedre situationen med hensyn til arbejdstagerre ttigheder i forsk ellige sekt orer .
Konsekv ensanalyse
3.54. God lovgi vning er lovgivning, som kontrolleres grundigt, før den indf øres. Alle de foranstaltninge r, der foreslås 
som led i fra jord til bord-strate gien og biodiversitetsstrat egien under den grønne pagt, skal omfatt es af en detaljeret 
konsekvensanalyse af lovgivning en, herunder bench marking, før der træffes eventuelle politiske eller reguler ingsmæssige 
beslutninger .C 429/74 DA Den Europæiske Unions Tidende 11.12.2020
(26) https://www .eesc.europa.eu/da/our -work/opinions-inf ormation-repor ts/opinions/cap-legislative-proposals.
(27) Allen, M.R., Shine, K.P., Fuglestvedt, J.S., Millar , R.J., Cain, M., Frame, D.J. og Macey , A.H. , (2018) »A solution to the 
misrepresentations of CO2-equivalent emissions of shor t-lived climate pollutants under ambitious mitiga tion«. npj Climate and 
Atmospher ic Science, 1(1), s. 16.
(28) EØSU's udtalelse om at ingen skal lades i stikken ved gennemf ørelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling (EUT C 47 af 
11.2.2020, s. 30).
(29) Se fodnote 12.
(30) Innovation in the social pillars of sustainable development af Evita Schmieg (det tyske institut for inter nationale og sikkerhedsmæssige spørgsmål 
(SWP)).
Sko vbrug og skovr ydning
3.55. Udvidelse af det område, der bruges til skovbrug i EU, er en positiv udvikling, som vil få en meget gavnlig 
indf lydelse på klimaf orandr ingerne. Den skal ledsage s af solid finansier ing, så landbr ugere ikke mister indtjening i 
betragtning af invester ingernes varighed.
3.56. EU's handelspolitik skal i overensstemmelse med opnåelsen af målene i den grønne pagt og fra jord til 
bord-strate gien være mege t bevidst om at sikre, at EU's imp ort ikke øger skovrydningen i handelspar tnerlande uden for EU. 
Eksempler på dette problem er imp ort af oksekød og soja fra MER COSUR -landene (Brasilien), impor t af okse- og lammekød 
fra Australien og palmeolie fra Indonesien.
3.57. EØSU opfordrer Kommissionen til at være bedre til at oplyse og skabe opmærks omhed hos de europæiske 
forbr ugere om udfordr ingerne i forbindelse med skovryd ning ved at forbedre miljømærkninge n af produkte r og ved at 
oprette et EU-obser vatorium for skovryd ning og en mekanisme for tidlig varsling.
3.58. EØSU anmoder Kommissionen om sammen med lokale befolkninge r at støtte genplantning af afsk ovede områder 
og ny skovrejsning, navnlig i Latinamer ika, Afrika syd for Sahara og nye vækstlande. Kommissionen skal desuden sørge for 
finansi el støtt e og teknisk bistand til tredjelande (både statslig e og ikkestatslig e aktører), navnlig for at bevare »gamle« 
skovøkosystem er.
3.59. EØSU opfordrer Kommissionen til at forbedre kvalitet en og troværdigheden af mærkning en af »imp ort med nul 
skovrydning« ved at tilskynde til konverg ens mellem værktøjer og udvidelse af eksisterende certificer inger, foretage 
kortlægning af arealanvendelse ved hjælp af telemåling, støtt e producenterne i gennemf ørelsen og styrk e kontroller i hele 
forsyningskæden.
4.Konsekv enser ne af covid-19
4.1. Corona viruskr isen viser , hvor sårbare vi er over for globaliserede produktionskæder og inter national handel efter 
»just-in-time«-pr incippet, som forhindrer os i at skaffe vigtige varer i tilfæld e af markedsc hok: mundbind, vigtige læge midler 
osv. Der vil igen opstå nye kriser som denne. En tilbag eføring af aktivitet erne inden for industr i, landbr ug og tjeneste ydelser 
bør muliggøre stør re auto nomi i forhold til de internationale markeder , generhver velse af kontrollen med 
produktionsmetode rne og en igangsætning af en miljømæssig og social omstilling af aktivite terne .
4.2. Pandemien har mindet os om vores tætte bånd til naturen og beho vet for at beskytt e biodiversit eten og forhindre 
skovrydning.
4.3. Konsekvenser ne af den igan gværende covid -19-kr ise for verdens økonomi er så alvo rlige, at Den Inter nationale 
Valutaf ond (IMF) har advaret om, at verden står over for sin værste økonomisk e recession siden den store depression i 
1930'er ne.
4.4. IMF forudser , at verdens BNP vil falde med 3 % i 2020, mens andre vurderer , at den globale afmatning vil ligge på 
mellem 2,3 % og 4,8 % og koste mellem 2 og 4 bio. USD. IMF har forudset, at BNP vil falde med 5,9 % i USA og med 7,5 % i 
euroområdet i 2020 (31). EU's BNP faldt i andet kvar tal 2020 med 15 %, og overordnet set forventes der en nedgang i EU's 
økonomi på 7 % i 2020 (32).
4.5. En af de store følgevirkninger af den store depression i 1930'er ne var mang len på fødevaresikkerh ed og 
-suverænitet, der resulte rede i fødevaremangel og sult i nogle EU-lande og stater i USA, hvilk et igen førte til uroligheder og 
udvikling af ekstremistiske politiske grupper .
4.6. En vigtig erfar ing fra covid-19-nødsituationen er betydning en af fødevaresikkerhed og fødevaresuverænitet for EU, 
og det understreger endnu engang, hvor vigtigt det er for EU med en velfi nansieret fælles landbr ugspolitik.
4.7. Covid -19-nødsituationen bør styrk e vigtigheden af den fælles landbr ugspolitik for EU (33) og styrk e de oprindelige 
mål for den fælles landbr ugspolitik som fastsat i artikel 39 i TEUF , navnlig:
—at sikre landbr ugsbef olkningen en rimelig levestandard, især ved en forhøjelse af de individuelle indk omst er for de 
personer , der er beskæf tiget inden for landbr uget
—at sikre forbr uger ne rimelige priser på landbr ugsvarer .11.12.2020 DA Den Europæiske Unions Tidende C 429/75
(31) https://blogs.imf.org/2020/04/14/the-great-loc kdown-w orst-economic-downtur n-since-the-great-depression/.
(32) COM(2020) 456 final, https://eur -lex.europa.eu/leg al-content/D A/TXT/?ur i=CELEX:52020DC0456.
(33) EØSU's udtalelse om Lovgivningsforslag om den fælles landbr ugspolitik (EUT C 62 af 15.2.2019, s. 214).
4.8. Vigtigheden af en stærk økonomisk reaktion fra EU's side på covid-19-nødsituationen kan ikke understrege s nok. 
Kommissionens indsats med hensyn til landbr uget har indtil nu været skuffe nde med hastende mark edsf oranstaltninger 
med finansi ering på blot 78 mio. EUR.
4.9. Med henblik på at genoprette den europæiske økonomi efter covid -19-kr isen har EU lanceret genopretningsplanen 
Next Generation EU, som omfat ter yderlig ere 750 mia. EUR, og som sammen med EU-budgett et for 2021-2027 vil beløbe 
sig til 1,85 bio. EUR.
4.10. Vigtigheden af en stærk økonomisk reaktion fra EU's side på covid-19-nødsituationen kan ikke understreges nok. 
Kommissionen skal hjælpe med at genopbygg e og styrke økonomien, fødevaresikke rheden, bæredygtige forsyningskæder , 
tilvejebr ingelsen og tilgæng eligheden af medicinsk udstyr baseret på One Health-tilgang en, landbr uget og landbr ugs-
sekt oren samt beskytte miljøet.
Bruxelles, den 18. sept ember 2020.
Luca JAHIER
Formand  
for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg C 429/76 DA Den Europæiske Unions Tidende 11.12.2020