1. Baggrund

Visumdialogen mellem Den Europæiske Union (i det følgende benævnt "EU") og Georgien, hvor man undersøger betingelserne for visumfri indrejse for Georgiens statsborgere i EU, blev indledt den 4. juni 2012. Den 15. oktober 2012 bekræftede Rådet EU's engagement i "det fælles mål om med tiden at opnå visumfrihed, forudsat at der er betingelser til stede for en velforvaltet og sikker mobilitet".[1] Handlingsplanen om visumliberalisering (i det følgende benævnt "handlingsplanen") blev fremlagt i Tbilisi, Georgien, for myndighederne i Georgien af Kommissionen den 25. februar 2013.

Handlingsplanen bygger på fire hovedområder, nemlig 1) dokumentsikkerhed, herunder biometri, 2) integreret grænseforvaltning, migrationsforvaltning, asylpolitik, 3) offentlig orden og sikkerhed og 4) forbindelser udadtil og grundlæggende rettigheder. Den omfatter to typer benchmarks, nemlig foreløbige benchmarks, som vedrører den overordnede politiske ramme (lovgivning og planlægning), som skal bane vej for at nå mere specifikke benchmarks (praktisk og bæredygtig gennemførelse af relevante foranstaltninger).

Den 20. marts 2013 blev der afholdt et møde mellem højtstående embedsmænd om tilsynet med dialogen om visumliberalisering, hvor de georgiske myndigheder fremlagde de foranstaltninger, der allerede var blevet iværksat for at gennemføre handlingsplanen, og redegjorde for de næste skridt. Den 5. april forelagde Georgien sin første statusrapport, som efterfølgende blev ajourført og forelagt den 8. maj. Efter en foreløbig vurdering den 19. juni sendte Kommissionen skriftlige bemærkninger om statusrapportens opbygning og indhold til de georgiske myndigheder og fremhævede nødvendigheden af at tilvejebringe alle relevante love og strategidokumenter. Den 31. juli fremsendte Georgien en væsentlig revideret version med de krævede redaktionelle ændringer og indholdsrelaterede præciseringer samt en lang række love og strategidokumenter.

Den 9.-11. oktober blev der gennemført et evalueringsbesøg på stedet i Tbilisi med deltagelse af eksperter fra Europa-Kommissionen, EU's medlemsstater og EU's delegation til Georgien. På evalueringsbesøget blev der fokuseret på de hovedområder, hvor det blev vurderet, at det var sket størst fremskridt med hensyn til gennemførelsen, nemlig hovedområde 1 og hovedområde 2.

2. Metodologi

I overensstemmelse med den metodologi, der er beskrevet i handlingsplanen, skal Kommissionen give Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse om Georgiens gennemførelse af handlingsplanen. Nærværende rapport er den første af denne type meddelelser.

De faktuelle oplysninger, der er indeholdt i rapporten, bygger på den statusrapport, som Georgien forelagde den 31. juli 2013, efterfølgende ajourførte oplysninger, som Kommissionen har modtaget, og de oplysninger, der blev givet under EU's evalueringsbesøg.

Vurderingen er baseret på det skrivebordsarbejde, som Kommissionens tjenestegrene og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, herunder EU's delegation til Georgien har udført. Desuden blev benchmarkene under hovedområde 1 og hovedområde 2 vurderet på stedet af Kommissionens tjenestegrene og nationale eksperter i forbindelse med evalueringsbesøget i oktober 2013. Som følge heraf bliver hovedområde 1 og hovedområde 2 grundigt evalueret, mens vurderingen af hovedområde 3 og hovedområde 4 alene er en foreløbig vurdering, der vil blive bygget videre på under evalueringsbesøg, som bliver arrangeret, når der er sket større fremskridt med hensyn til gennemførelsen af disse benchmarks.

Rapporten er opbygget på samme måde som handlingsplanen. Under de afsnit, der vedrører de enkelte hovedområder i handlingsplanen, er der i rapporten angivet alle de relevante benchmarks fra den første (lovgivningsmæssige og planlægningsmæssige) fase. Den indeholder en beskrivelse af gennemførelsen af disse benchmarks, og, hvor det er muligt, udstedes der anbefalinger til de georgiske myndigheder, afhængigt af, de fremskridt der gøres med hensyn til gennemførelsen, og de tilgængelige oplysninger. Rapportens konklusion indeholder en generel vurdering og en beskrivelse af de næste skridt.

3. Hovedområde 1: Dokumentsikkerhed, herunder biometri

Konsolidering af den retlige og institutionelle ramme med henblik på sikring af den integritet og sikkerhed, der er forbundet med civilstands- og folkeregistreringsproceduren, herunder registreringen af alle georgiske statsborgere i et ensartet og sikkert elektronisk folkeregister med et passende beskyttelsesniveau, der er i overensstemmelse med de højeste databeskyttelsesstandarder

Agenturet for udvikling af den offentlige administration (i det følgende benævnt "PSDA") under indenrigsministeriet er den hovedansvarlige for registreringen af borgerne og udstedelsen af identitets- og rejsedokumenter. PSDA leverer disse ydelser med udgangspunkt i sine 65 regionale kontorer.

En ensrettet database for registrering af borgerne og rejsedokumenter har været på plads siden 2005. Digitaliseringen af registrerede borgeroplysninger blev påbegyndt i 2007, men et stort antal borgeroplysninger mangler stadig at blive registreret. I 2008 blev der indført en automatisering af hele borgerregistreringsproceduren. Siden 2008 har et ansigtsgenkendelsessystem ligeledes været i funktion, og ca. 11 mio. fotografier er indtil videre blevet lagret i databasen.

Siden 1994 har enhver borger, der får udstedt et id-kort eller et pas, fået tildelt et personligt identifikationsnummer (i det følgende benævnt "PIN-nummer"). Siden 2008 er dette PIN-nummer blevet registreret i databasen på fødselsregistreringstidspunktet eller, når det drejer sig om borgere født før 2008, på tidspunktet for udstedelsen af et id-kort eller et pas eller for registreringen af opholdssted. Søgninger i databasen kan foretages ved på baggrund af PIN-nummer, fornavn, efternavn, fødselsdato eller foto.

Der er i loven fastlagt betingelser, som skal være opfyldt for at kunne ændre efternavn. Der er imidlertid ingen begrænsninger med hensyn til ændring af fornavn, hvilket medfører ændring af en persons identitet og følgelig giver anledning til udstedelse af et nyt pas eller et rejsedokument. PIN-nummeret forbliver uændret, men det er kun relevant for de nationale myndigheder, da EU's medlemsstater ikke har adgang til de personoplysninger, der er knyttet til PIN-nummeret, når de gennemfører kontrol ved ydre grænseovergange.

I henhold til retsakterne om tilrettelæggelsen af forskellige procedurer i forbindelse med registrering af borgere, herunder bekendtgørelse nr. 98 af 27. juli 2011, fordeles opgaverne mellem forkontor (skranke) og bagkontor (sagsbehandling). En række kvalitetskontrolmekanismer er på plads, herunder software, der tildeler personale på bagkontoret vilkårlige sager, hvilket mindsker risikoen for korruption og bedrageri. Af samme årsag registreres alle handlinger i systemet og er sporbare.

Loven om beskyttelse af personoplysninger og fastlæggelse af grundlæggende definitioner og principper trådte i kraft i maj 2012. I juni 2013 blev den tilsynsførende for databeskyttelse udpeget. På den tilsynsførendes initiativ er eksperter i øjeblikket i færd med at se på muligheden for yderligere forbedringer af den nuværende lovgivning.[2] Der vil derfor først på et senere tidspunkt blive foretaget en komplet vurdering af de relevante bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger.

Konsolidering af den retlige og institutionelle ramme for udstedelse af maskinlæsbare biometriske pas, der opfylder ICAO's højeste standarder og anbefalede praksis på grundlag af sikker identitetsforvaltning (personregister og underliggende dokumenter), i henhold til princippet om "en person – et dokument", herunder for så vidt angår diplomatpas og tjenestepas

Georgien udsteder på nuværende tidspunkt to pastyper, nemlig et ikke-biometrisk maskinlæsbart pas (siden 2006) og et biometrisk pas (siden 2010), der blev indført med økonomisk støtte fra EU. Den første type bliver primært udstedt på konsulaterne, mens den anden type udstedes inden for Georgiens område.

Det er for øjeblikket ikke muligt at vurdere lovgivningen vedrørende indsamling af fingeraftryk og de relevante undtagelser, da de georgiske myndigheder stadig mangler at fremsende den nødvendige lovgivning[3]. Det er ikke længere tilladt at forlænge gyldigheden af pas. De relevante bestemmelser blev afskaffet i 2005, og i henhold til de georgiske myndigheder er de nye bestemmelser fastlagt i et dekret.[4] Ifølge de georgiske myndigheder er princippet om "en person – et dokument" fastlagt i en PSDA-bekendtgørelse fra 2012.[5] Betingelserne for, hvornår det er tilladt en person at have mere end ét pas, vil blive fastlagt i en lov, der ventes vedtaget i november 2013.

Indberetninger til Interpol-databasen om bortkomne og stjålne pas er forskriftsmæssig standardpraksis.

Der er indtil videre udstedt 233 id-kort med neutral status og 29 rejsedokumenter med neutral status til personer, der er bosiddende i Abkhasien og Sydossetien (Tskhinvali-regionen).[6]

Vedtagelse af en klar tidsplan for den fuldstændige indførelse af biometriske pas, herunder på Georgiens konsulater i udlandet, og for den fuldstændige udfasning af gamle pas, der ikke opfylder ICAO's krav

Lovgivningen om indførelse af biometriske pas på konsulater samt en plan for udfasning af ikke-biometriske pas ventes vedtaget i november 2013.

Vedtagelse af en etisk kodeks og uddannelsesprogrammer om korruptionsbekæmpelse, sikker forvaltning af personlige dokumenter og beskyttelse af personoplysninger, som er rettet mod tjenestemænd hos offentlige myndigheder, der behandler pas, id-kort og andre underliggende dokumenter

Lovgivningen om korruptionsbekæmpelse i forbindelse med dokumentsikkerhed er i det store og hele på plads. De relevante lovbestemmelser, der trådte i kraft i 2008, er for øjeblikket ved at blive omarbejdet og ventes vedtaget inden udgangen af 2013.

Selv om der ikke findes særlige uddannelsesprogrammer, hvor fokus er rettet mod forebyggelse og bekæmpelse af korruption, har PSDA tilrettelagt interne kurser, der gennemføres to gange årligt. Der findes ligeledes en revisionstjeneste, som er ansvarlig for undersøgelsen af overtrædelser af materiel ret og procesret og for undersøgelse af korruption. Revisionstjenesten refererer direkte til chefen for PSDA.

På grundlag af ovenstående konklusioner anbefales det, at de georgiske myndigheder foretager følgende i forbindelse med benchmarkene under hovedområde 1:

· vedtager loven om indførelse af biometriske pas på konsulater, planen om udfasning af ikke-biometriske pas og bestemmelserne om udstedelse af et ekstra pas

· vedtager adfærdskodeksen for tjenestemænd ansat i PSDA

· udarbejder planen for en fuldstændig digitalisering af civilstandsregistret med angivelse af en vejledende tidsplan

· genovervejer spørgsmålet om ændring af fornavn

· tilvejebringer alle relevante retsakter vedrørende indsamling og lagring af fingeraftryk, forbud mod forlængelse af gyldigheden af pas og gennemførelse af princippet om "en person – et dokument"

· tilvejebringer oplysninger om eventuelle ændringer af ordningen om beskyttelse af personlige oplysninger, som er relevante i forhold til benchmarkene under hovedområde 1.

4. Hovedområde 2: Integreret grænseforvaltning, migrationsforvaltning, asylpolitik

4.1. Integreret grænseforvaltning

Konsolidering af den retlige og institutionelle ramme for grænseforvaltning i overensstemmelse med de europæiske og internationale standarder samt sikring af et effektivt samarbejde mellem alle de agenturer, som beskæftiger sig med grænseforvaltning, herunder især politipatruljetjenesten, grænsepolitiet og grænsepolitiets kystvagt

Over de seneste par år har Georgien formået at omdanne sit tidligere militærbaserede grænsebeskyttelsessystem til et retshåndhævelsessystem baseret på den europæiske model. Den retlige og institutionelle ramme er på plads. De relevante retsregler er fastlagt i forfatningen, i internationale og bilaterale aftaler, i loven om Georgiens statsgrænser fra 1998, i loven om politi fra 2013[7], i loven om grænsepoliti fra 2006, i loven om søtransportområdet fra 1998, i loven om forsvar fra 1997, i præsidentielle dekreter (f.eks. dekretet om regler vedrørende grænseordning og -beskyttelse fra 1999, dekretet om en integreret grænseforvaltningsstrategi for Georgien fra 2008 osv.), indenrigsministeriets bekendtgørelse om forskrifter vedrørende grænserepræsentanter – grænsekommissærer fra 2012, loven om internationalt samarbejde om retshåndhævelse fra 2013 og forskellige fælles bekendtgørelser, aftaler og operative standardprocedurer.

Reformen af den institutionelle ramme blev allerede indledt i 2004. Som følge heraf er grænsepolititjenesten og politipatruljetjenesten under indenrigsministeriet og skattevæsenet under finansministeriet blevet ansvarlige for gennemførelsen af Georgiens integrerede grænseforvaltning.

Samarbejdet mellem agenturerne er alsidigt reguleret i bl.a. indenrigs- og finansministeriets fælles bekendtgørelse om opgaver og beføjelser, justits-, udenrigs- og indenrigsministeriets fælles bekendtgørelse om informationsudveksling og det gensidige aftalememorandum fra 2013 mellem indenrigsministeriet og finansministeriet om overordnede regler for samarbejdet mellem indenrigsministeriets politipatruljetjeneste og grænsepolititjeneste og skattevæsenet under finansministeriet om forsvar af statsgrænser.

Grænsedragningsprocessen skrider frem. Grænsedragningen til Tyrkiet er allerede gennemført fuldt ud, og der er nedsat grænsedragningsudvalg med hensyn til grænser til andre nabolande. 71 % af grænsen til Armenien og 66 % af grænsen til Aserbajdsjan er allerede blevet fastlagt. 86 % af grænsen til Rusland er blevet fastlagt i grænsedragningsudvalgene og i ekspertgrupperne, men arbejdet blev indstillet som følge af militærkonflikten i 2008.

Der er grænsekontrol på grænsen til Tyrkiet, Armenien og Aserbajdsjan. Grænsen til Rusland overvåges kun delvist, og grænsen i de to besatte områder, Sydossetien[8] og Abkhasien[9], kontrolleres ikke af de georgiske myndigheder.

Vedtagelse af en national integreret grænseforvaltningsstrategi og handlingsplan med angivelse af en tidsplan og særlige mål for den videre udvikling af lovgivning, organisation, infrastruktur, udstyr og behovet for finansielle og menneskelige ressourcer inden for området grænseforvaltning samt internationalt samarbejde

Den integrerede grænseforvaltningsstrategi, der blev vedtaget i 2008 og ændret i 2012 med støtte fra EU, bygger på den integrerede grænseforvaltningsmodel. Strategien indeholder de målsætninger, der skal nås i perioden 2008-2013. I kølvandet på vedtagelsen af strategien udarbejdede arbejdsgruppen på tværs af agenturerne en handlingsplan for den integrerede grænseforvaltningsstrategi, som blev vedtaget i 2009. Georgiens integrerede grænseforvaltningsstrategi er meget omfattende. Grænseforvaltningsstrategien og handlingsplanen indeholder realistiske mål, en tydelig ansvarsfordeling og sikring af det nødvendige tilsyn. I den integrerede grænseforvaltningsstrategi og handlingsplanen fokuseres der på kapacitetsopbygning og samarbejde mellem agenturerne.

Georgien deltager i det internationale samarbejde på området for grænseforvaltning. Landet samarbejder med EU-medlemsstater[10], andre lande og internationale organisationer. Der er et tæt regionalt samarbejde med Tyrkiet. Der er blevet forelagt Aserbajdsjan et udkast til en aftale om grænsekommissærers aktiviteter, og samarbejdet med Armeniens grænseagentur er for nylig blevet intensiveret.[11] En lovgivningsmæssig ramme for samarbejde med Rusland er ligeledes på plads.

Vedtagelse af en etisk kodeks og uddannelsesprogrammer, herunder om korruptionsbekæmpelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, overholdelse af menneskerettigheder, asylprocedurer og foranstaltninger til bekæmpelse af menneskehandel, som specifikt er rettet mod grænsevagter, toldvæsenet og alle andre ansatte, der beskæftiger sig med grænseforvaltning og/eller -overvågning

I maj 2013 vedtog indenrigsministeriet den etiske politikodeks, der ligeledes finder anvendelse på grænsepoliti og politipatruljer. I april 2013 vedtog generaldirektøren for Georgiens skattevæsen den etiske kodeks og adfærdskodeksen for Georgiens toldvæsen. Desuden vedtog indenrigsministeriet i maj 2013 særskilte instrukser for ansatte ved grænsepolitiet og i politipatruljen og ansatte, der arbejder ved grænseovergangssteder. Disse instrukser omhandler menneskerettigheder og særlig de ansattes forpligtelser, når de oplever bestikkelse, tilfælde af organiseret kriminalitet osv.

Akademiet under indenrigsministeriet er ansvarligt for tilrettelæggelsen af grunduddannelsesforløb for nyansatte, efteruddannelse og kompetencegivende kurser. Det tilrettelægger ligeledes grunduddannelse for nyansatte i toldvæsenet og specialuddannelse for ansatte i toldvæsenet (f.eks. kontrol af rejsedokumenter).

Uddannelsesprogrammerne for ansatte i grænsepolitiet og politipatruljen er baseret på anbefalinger fra europæiske og amerikanske eksperter. FRONTEX Common Core Curriculum (fælles grundlæggende uddannelsesprogram) indgår i indenrigsministeriets akademis uddannelsesprogram. Grunduddannelsen er en kombination af teoretiske og praktiske lektioner. Der gennemføres specialiseret ad hoc-uddannelse inden for områder som grænsekontrolforvaltning, ulovlig migration og organiseret kriminalitet, menneskehandel, korruption og dokumentfalsk. Akademiet under indenrigsministeriet tilbyder ligeledes kurser i den etiske politikodeks og i politivirksomhed rettet mod offentligheden, som omfatter forhold til nationale, racemæssige og religiøse mindretal. For at understøtte uddannelse på arbejdspladsen har akademiet oprettet mobile undervisningsenheder.

Fra begyndelsen af 2013 er varigheden af grunduddannelsen for ansatte i politipatruljen og ved grænsepolitiet blevet forlænget.[12] Desuden er der for nylig blevet indført en række nye emner (f.eks. embedsmisbrug og myndighedsmisbrug, politi og medier og menneskehandel samt narkotika) og visse videregående uddannelsesforløb er blevet forlænget (f.eks. med hensyn til grænsepolitiet vedrørende beskyttelse af menneskerettigheder, bekæmpelse af organiseret kriminalitet, asylansøgere og flygtninge og korruption samt embedsmisbrug).

På grundlag af de ovenstående konklusioner anbefales det, at de georgiske myndigheder foretager følgende i forbindelse med benchmarkene vedrørende integreret grænseforvaltning:

· fastlægger en ny flerårig integreret grænseforvaltningsstrategi og en ledsagende handlingsplan for perioden efter 2013 med henblik på videreudvikling af det hidtil udførte arbejde. Den kommende integrerede grænseforvaltningsstrategi bør omfatte et stærkt kapacitetsopbygningselement for fortsat at styrke grænseforvaltningen, særlig på den grønne grænse, hvor der er behov for forbedring af de teknologiske, infrastrukturmæssige og udstyrsrelaterede kompetencer

· fortsætter arbejdet med at etablere samarbejde med nabolande. De nødvendige aftaler skal indgås for at bane vejen for et fremtidigt teknisk samarbejde ved grænsen

styrker uddannelsen af grænsevagter, ansatte i toldvæsenet og alle andre ansatte, der beskæftiger sig med grænseforvaltning og/eller -overvågning, ved at tilrettelægge videreuddannelse og fremme uddannelse på arbejdet ved at lægge særlig vægt på udvikling af e-læringskompetencer som supplement til de mobile undervisningsenheder overvejer en yderligere forlængelse af grunduddannelsens varighed og en videreudvikling af den videregående uddannelse.

4.2. Migrationsforvaltning

Konsolidering af den retlige og institutionelle ramme for migrationspolitik i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder, herunder med hensyn til lovlig migration/migration med henblik på arbejde, foranstaltninger til støtte af integration af udlændinge og reintegration af georgiske statsborgere (der enten vender hjem frivilligt eller ufrivilligt) og til bekæmpelse af ulovlig migration (herunder fortsatte forhandlinger om tilbagetagelsesaftaler med de vigtigste oprindelseslande og/eller transitlande og national afsløring af ulovlige indvandrere)

Der er ved at blive fastlagt en lovramme for migrationspolitik. Den 30. oktober 2013 vedtog regeringen et lovforslag om udlændinges og statsløse personers retsstilling, som ventes forelagt parlamentet inden for kort tid. Lovforslaget indeholder bestemmelser vedrørende lovlig og ulovlig migration samt integration af udlændinge. Når loven er vedtaget, vil omtrent 10 vedtægter også skulle vedtages med henblik på opnåelse af et fuldstændigt regelkompleks.

Den institutionelle ramme for samordningen af migrationspolitikker er veludviklet. I 2010 blev den statslige komité for migrationsspørgsmål oprettet. Komitéen består af repræsentanter for 12 relevante ministerier[13] og er ansvarlig for den overordnede samordning med hensyn til migrationsforvaltning.

På området for bekæmpelse af ulovlig migration er der planlagt yderligere effektiviseringer. Når loven om udlændinges og statsløse personers retsstilling og loven fra 2013 om politi er trådt i kraft, vil politiet være bemyndiget til at identificere og undersøge udlændinge og iværksætte udvisningsprocedurer. Der vil ligeledes blive oprettet en migrationstjeneste under indenrigsministeriet med ansvar for samordning af bekæmpelsen af ulovlig migration.

Inden for rammerne af mobilitetspartnerskabet er der med støtte fra EU blevet oprettet et mobilitetscenter, der har til opgave at hjælpe med reintegrationen af tilbagevendte georgiske migranter. Dette center bistår tilbagevendte migranter ved at udarbejde en personlig reintegrationsplan, herunder en forretningsplan, og ved om nødvendigt at yde lægehjælp samt midlertidig indkvartering.

Georgien er også i færd med at oprette et midlertidigt indkvarteringscenter for ulovlige migranter, der opholder sig på georgisk territorium. Arkitekttegningerne er blevet godkendt, og opførelsen af bygningerne ventes påbegyndt i november 2013. Centret vil kunne huse op til 70 personer, og der vil blive truffet særlige foranstaltninger for sårbare migranter og familier. Der er allerede blevet udarbejdet et forslag til vedtægter for indkvarteringscentret.

Georgien har undertegnet tilbagetagelsesaftaler med EU, Schweiz, Norge og Ukraine. Inden for rammerne af tilbagetagelsesaftalen med EU er der undertegnet gennemførelsesprotokoller med Bulgarien, Estland, Ungarn, Østrig, Belgien, Nederlandene og Luxembourg. Protokollen med Slovakiet er klar til undertegnelse, og der pågår forhandlinger om yderligere protokoller med Tjekkiet, Litauen, Polen og Portugal. Der er ad diplomatisk vej blevet indledt forhandlinger med Cypern, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Italien, Spanien og Sverige. Et udkast til tilbagetagelsesaftale er klar til undertegnelse med Danmark og Moldova. Georgien har endvidere indledt forhandlinger om en tilbagetagelsesaftale med Armenien, Aserbajdsjan, Bangladesh, Hviderusland, Indien og Pakistan.

Georgien har ligeledes indført det elektroniske sagsforvaltningssystem om tilbagetagelse, der koordineres af udenrigsministeriet, er finansieret af EU og gennemført med bistand fra Den Internationale Organisation for Migration.

Vedtagelse af en national migrationsstrategi for effektiv gennemførelse af reglerne for migrationspolitik og en dertilhørende handlingsplan med angivelse af tidsplan, særlige mål, foranstaltninger, resultater, resultatindikatorer og behovet for menneskelige og finansielle ressourcer

Georgiens migrationsstrategi 2013-2015 er blevet udarbejdet af de georgiske myndigheder med bistand fra europæiske eksperter inden for rammerne af mobilitetpartnerskabets projekt om målrettede initiativer. Strategien blev vedtaget i marts 2013, og den ledsagende handlingsplan blev vedtaget i juni 2013. I strategien fokuseres der på områder såsom forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig migration, fremme af lovlig migration og reintegration af georgiske statsborgere samt udvikling af Georgiens asylsystem. Handlingsplanen indeholder en fortegnelse over konkrete aktiviteter og fastsatte frister samt en fortegnelse over de kompetente myndigheder og gennemførelsespartnere.

Indførelse af en ordning til overvågning af antallet af migranter og migrationsstrømme, hvorved der regelmæssigt bliver ajourført en migrationsprofil for Georgien ved anvendelse af en ensrettet elektronisk database, der indeholder oplysninger om såvel ulovlig som lovlig migration, samt om asylansøgere/flygtninge, og etableres organer, som er ansvarlige for at indhente og analysere data.

Det ensrettede system til analyse af migration er i en indledende udviklingsfase. Relevante ministerier og agenturer indsamler allerede oplysninger og data vedrørende personer, der krydser grænsen, opholdstilladelser, visa og varighed, udlændinge i Georgien, udlændinge udvist fra Georgien, juridiske personer etableret af udlændinge osv. Når systemet bliver fuldt operativt, vil disse oplysninger blive indsamlet og behandlet. En elektronisk database over ulovlige migranter er oprettet inden for rammerne af indenrigsministeriet og er i øjeblikket i en testfase. Det ventes, at databasen vil være operativ, når loven om udlændinges og statsløse personers retsstilling træder i kraft, hvilket sandsynligvis sker i 2014.

Indtil videre har Georgien genereret migrationsprofiler for perioden 2005-2010 og perioden 2011-2013, som blev vedtaget i september 2013.

På grundlag af ovenstående konklusioner anbefales det, at de georgiske myndigheder foretager følgende i forbindelse med benchmarkene vedrørende migrationsforvaltning:

· fastlægger retsreglerne for migrationsforvaltning ved at vedtage loven om udlændinges og statsløse personers retsstilling og alle nødvendige vedtægter

· konsoliderer og effektiviserer de institutionelle kapaciteter yderligere ved bl.a. at oprette en migrationstjeneste under indenrigsministeriet

· styrker institutionaliseringen af mobilitetscentret inden for forvaltningsstrukturer, herunder ved at tilvejebringe tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til formidling af bistand til reintegration

· fremskynder arbejdet med det midlertidige indkvarteringscenter for ulovlige migranter og sørger for, at der tilvejebringes de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer for at sikre centrets operative kapacitet

· fortsætter gennemførelsen af migrationsstrategien og handlingsplanen og påbegynder udarbejdelsen af strategien til den næste programperiode

· fremskynder udviklingen af et ensrettet system til analyse af migration i overensstemmelse med databeskyttelsesstandarder

· styrker dataindsamlingskapaciteten ved bl.a. at færdiggøre den elektroniske database om ulovlig migration.

4.3. Asylpolitik

Konsolidering, i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder, af den retlige og institutionelle ramme for asylpolitik i fuld overensstemmelse med princippet om non-refoulement samt ved medtagelse af subsidiær beskyttelse gennem vedtagelse af lovgivning, der sikrer praktisk adgang til retfærdige procedurer med henblik på identifikation af retsstilling, beskyttelse af rettigheder (fri bevægelighed, sundhedspleje, uddannelse og øvrige arbejdsmæssige og sociale rettigheder), holdbare løsninger, herunder integration af flygtninge eller personer, som nyder anden form for international beskyttelse, samt særlig hensyntagen til sårbare grupper

Loven om flygtninge og humanitær status (i det følgende benævnt "flygtningeloven")[14] blev vedtaget i 2011. Efter vedtagelsen heraf er der blevet vedtaget tre vedtægter om fastlæggelse af procedurer for tildeling af flygtningestatus eller af anden form for beskyttelse, regulering af indkvartering i modtagelsescentre og om fastlæggelse af reglerne for årlig registrering af asylansøgere i Georgien.

Princippet om non-refoulement er konsolideret på passende vis i flygtningeloven. Loven indeholder ligeledes en angivelse af de betingelser, der skal være opfyldt for at tildele humanitær status, i overensstemmelse med artikel 3 i den europæiske menneskerettighedskonvention.

I henhold til flygtningeloven skal en person, der opholder sig ulovligt i Georgien, ansøge om asyl inden for 24 timer fra indrejsetidspunktet, og kun særlige udefrakommende omstændigheder kan begrunde en forlængelse af denne frist. Hvis fristen overskrides, afvises ansøgningen. Denne frist finder ikke anvendelse på personer, der opholder sig lovligt i Georgien.

Efter en foreløbig vurdering af asylansøgningen bliver der udarbejdet en profil af asylansøgeren, og den pågældende person får tildelt status som asylansøger for en periode på seks måneder. En eventuel negativ afgørelse i denne indledende fase kan prøves ved domstolene. Når personen er registreret som asylansøger, foretages der en afhøring, hvor oplysninger om oprindelseslandet indhentes, og der træffes en afgørelse med hensyn til retsstillingen. En eventuel negativ afgørelse kan appelleres.

Ministeriet for internt fordrevne personer fra de besatte områder, indkvartering og flygtninge er ansvarligt for asylprocedurer og for indkvartering af asylansøgere og personer, som nyder international beskyttelse. Seks ansatte er ansvarlige for at træffe afgørelser i asylsager. På nuværende tidspunkt indhenter en fuldtidsansat og en deltidsansat oplysningerne om oprindelseslandet. Ministeriet har planer om at oprette en enhed i 2014, der alene skal beskæftige sig med oplysninger om oprindelseslande.

Der udstedes først et dokument til asylansøgerne til attestering af deres retsstilling, efter at afgørelsen om registrering er truffet. Dette dokument indeholder et foto og basisoplysninger. Den kompetente myndighed skal inden for 10 dage træffe afgørelse om, hvorvidt en person skal registreres som asylansøger. Eventuelt negative afgørelser kan appelleres til tre på hinanden følgende retsinstanser, hvilket i betragtning af retssagernes varighed kan give anledning til situationer, hvor asylansøgere ikke er i besiddelse af dokumentation, der bekræfter deres status, før efter appelsagens afslutning.

Asylansøgere bliver modtaget i et dertil indrettet modtagelsescenter, som kan huse 60 personer.[15] Der bliver taget særlig vare på sårbare grupper. I henhold til de forelagte oplysninger bliver der udpeget en værge for hvert uledsaget barn, der søger asyl, og tolkebistand er tilgængelig i centret. Netværket af offentlige sundhedstjenester yder lægehjælp, som finansieres over statsbudgettet.

Flygtninge og personer, der tildeles humanitær status, er berettiget til indkvartering i et modtagelsescenter i en periode på tre måneder efter tildelingen af status, adgang til uddannelse og lægehjælp samt sociale ydelser. Det er tilladt personerne at rejse til et andet land og/eller vende tilbage til oprindelseslandet. Der bliver udstedt en midlertidig opholdstilladelse og et rejsedokument (konventionspas udstedt i overensstemmelse med FN's Genèvekonvention). Der gives ligeledes adgang til sprogkurser (både georgisk og fremmedsprog) og uddannelse.

På grundlag af ovenstående konklusioner anbefales det, at de georgiske myndigheder foretager følgende i forbindelse med benchmarket vedrørende asylpolitik:

· gennemfører yderligere forbedringer af den nuværende retlige og institutionelle ramme gennem indførelse af de nødvendige ændringer, herunder ændringer, der sikrer dokumentation til asylansøgere helt fra begyndelsen af asylproceduren

· genovervejer bestemmelserne, hvorefter der stilles krav om indgivelse af asylansøgning inden for 24 timer fra indrejse i Georgien. Indgivelse af ansøgningen efter udløbet af de 24 timer bør ikke udgøre den eneste begrundelse for afvisning af asylansøgningen

· styrker ministeriets institutionelle kapacitet, herunder for så vidt angår menneskelige ressourcer og særlig med hensyn til det personale, der er ansvarligt for indhentning af oplysninger om oprindelseslandet

· øger kapaciteten med hensyn til modtagelse og indkvartering af asylansøgere

· styrker kapaciteten med hensyn til dataindsamling

· stiller relevante statistiske oplysninger til rådighed for Kommissionen

· foretager en yderligere gennemgang af asylproceduren for at vurdere, om appelmuligheden, herunder dens opsættende virkning indtil tredje og sidste retsinstans, har en negativ indvirkning på effektiviteten af asylproceduren og asylpolitikken generelt.

5. Hovedområde 3: Offentlig orden og sikkerhed

5.1. Forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, terrorisme og korruption

Konsolidering, i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder, af den retlige og institutionelle ramme for forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet samt en national strategi og handlingsplan med angivelse af en klar tidsplan for særlige mål, foranstaltninger, resultater, resultatindikatorer og behovet for menneskelige og finansielle ressourcer

Georgien gør fremskridt med hensyn til konsolideringen af sin lovgivningsmæssige ramme for forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet. Ud over den allerede gældende lovgivning, dvs. loven om organiseret kriminalitet og pengeafpresning, relevante bestemmelser i straffeloven og strafferetsplejeloven og loven om strafferetlig efterretningsvirksomhed, blev der den 4. oktober 2013 vedtaget en ny lov, der træder i kraft den 1. januar 2014.

I oktober 2013 blev der i medfør af et præsidentielt dekret vedtaget en national strategi om bekæmpelse af organiseret kriminalitet for 2013-14. Denne strategi omhandler en lang række forskellige former for organiseret kriminalitet, herunder såkaldte "sammensvorne tyve", pengeafpresning, tyveri af køretøjer, ulovlig handel med skydevåben og it-kriminalitet. Den 4. november 2013 blev der vedtaget en handlingsplan om bekæmpelse af organiseret kriminalitet.

Der er ligeledes ved at blive fastlagt en institutionel ramme. Rådet for bekæmpelse af organiseret kriminalitet på tværs af agenturer blev oprettet i henhold til regeringsdekret af 13. juni 2013. Rådet er sammensat af repræsentanter for relevante ministerier, og dets primære opgave består i at føre tilsyn med gennemførelsen af den ovennævnte strategi og handlingsplan.

Konsolidering, i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder, af den retlige og institutionelle ramme for bekæmpelse af menneskehandel samt en tilhørende national handlingsplan med angivelse af en klar tidsplan, særlige mål, foranstaltninger, resultater, resultatindikatorer og behovet for menneskelige og finansielle ressourcer

Georgien er langt fremme med gennemførelsen af benchmarket vedrørende menneskehandel.

Siden 2003 er menneskehandel blevet medregnet som kriminalitet i Georgiens straffelov. Efterfølgende ændringer af loven har medført en skærpelse af sanktionerne for menneskehandel, indførelse af strafansvar for juridiske personer og kriminalisering af benyttelse af ofre for menneskehandels tjenester. I overensstemmelse med en anbefaling udstedt af Ekspertgruppen til Bekæmpelse af Menneskehandel under Europarådet (Greta) blev loven fra 2006 om bekæmpelse af menneskehandel og loven om børneofre for menneskehandel ændret i april 2012, idet der bl.a. blev indført en bestemmelse om individuelle risikovurderinger med udgangspunkt i barnets tarv.[16]

En statslig fond til beskyttelse af ofre for menneskehandel og et råd for bekæmpelse af menneskehandel på tværs af agenturerne har været på plads siden 2006. Rådet, der er under ledelse af justitsministeriet, er sammensat af repræsentanter for relevante ministerier og statslige agenturer. Den 15. marts 2013 vedtog Georgiens præsident den af rådet udarbejdede nationale handlingsplan for 2013-2014 om bekæmpelse af menneskehandel. Handlingsplanen omhandler emner såsom forebyggelse af menneskehandel, samarbejde med lokale og internationale ngo'er, forbedring af anklagemyndighedens særlige efterforskningsmetoder og agenturernes samordning af foranstaltninger relateret til menneskehandel.

Konsolidering, i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder, af den retlige og institutionelle ramme for forebyggelse og bekæmpelse af korruption og en national strategi og handlingsplan om bekæmpelse af korruption med angivelse af en klar tidsplan for særlige mål, foranstaltninger, resultater, resultatindikatorer og behovet for menneskelige og finansielle ressourcer, herunder konsolidering af korruptionsbekæmpelsesfunktionen i korruptionsbekæmpelsesorganer som f.eks. rådet for samordning af korruptionsbekæmpelse på tværs af agenturer (ACICC), navnlig med det formål at sikre uafhængighed, effektivitet, kompetenceudvikling og ansvarlighed i de myndigheder, der er ansvarlige for korruptionsbekæmpelse, og at styrke disse myndigheders indbyrdes informationsudveksling; sikring af en fornuftig retlig og institutionel ramme og nødvendig afledt ret med henblik på at opnå en optimal funktion af interne kontrolordninger, der bidrager til forebyggelse og bekæmpelse af korruption, herunder korruption på højt niveau og korruption i internationale transaktioner, og til fastlæggelse af integritetsstandarder i offentlige institutioner/myndigheder; efterlevelse af anbefalinger udstedt af Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption (GRECO)

I løbet af de seneste ti år har Georgien gennemført en omfattende reformprocedure til bekæmpelse af korruption og fastlagt en retlig og institutionel ramme, som har udmøntet sig i konkrete resultater med hensyn til korruptionsforebyggelse og -bekæmpelse.[17] Georgien har undertegnet De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af korruption og har ratificeret Europarådets relevante konventioner om korruption, nemlig civilretskonventionen om korruption fra 2003 og strafferetskonventionen om korruption fra 2008 og dens tillægsprotokol fra 2013.

Georgien har gjort betydelige fremskridt med hensyn til kriminalisering af korruption. Overtrædelser i form af aktiv og passiv bestikkelse i Georgiens straffelov omfatter tilbud og løfter om bestikkelse, bestikkelse til tredjemand og bestikkelse gennem mellemmand. I november 2011 blev overtrædelser som følge af aktiv handel med indflydelse ændret, således at de nu ligeledes omfatter tredjemand. Passiv og aktiv bestikkelse, handel med indflydelse, hvidvaskning af penge og erhvervsmæssig bestikkelse udløser strafansvar for juridiske personer.

I henhold til GRECOs rapport fra tredje evalueringsrunde med hensyn til anklager (compliance report on incriminations)[18] har Georgien gennemført tre ud af fem anbefalinger tilfredsstillende, og to anbefalinger om ratificering af tillægsprotokollen til strafferetskonventionen om korruption og bestemmelsen om anger ("effective regret") er blevet delvist gennemført. Den 27. juli ratificerede Georgien tillægsprotokollen, og således kan fire ud af de fem anbefalinger anses for at være fuldstændig gennemført.

Rådet for samordning af korruptionsbekæmpelse på tværs af agenturer (ACICC) indledte sit arbejde i 2008. Det består af 34 medlemmer[19], og rådets opgaver består i at samordne korruptionsbekæmpelsesfunktioner, deltage i overvågningen af gennemførelsen af korruptionsbekæmpelsesforanstaltninger og udarbejdelse af lovforslag om forebyggelse og bekæmpelse af korruption. På nuværende tidspunkt omfatter ACICC's centrale strategiske prioriteringer forebyggelse af korruption i retshåndhævende organer, toldvæsenet og skattevæsenet samt gennemsigtighed i partistøtte.

Georgien ændrede i 2011 landets organiske lov om politiske borgersammenslutninger. De nye regler om finansiering af politiske partier omfatter forbud mod bidrag fra juridiske personer, bidragslofter, bankoverførsler som bidragsmetode for at sikre gennemsigtighed og bedre regnskabsførelse med hensyn til partistøtte, begrænsninger af partiers lånemuligheder og begrænsninger af medlemsgebyrer. Statens revisionskontor udpeges som ansvarlig for overvågningen af støtte til parti- og valgkampagner.

I Georgiens lov fra 2009 om interessekonflikter og korruption i den offentlige administration stilles der bl.a. krav om offentliggørelse af offentligt ansattes økonomiske interesser og beskyttelse af whistleblowere. Georgiens kontor for statsadministrationen og ACICC er ved at lægge sidste hånd på Georgiens nye lovforslag om beskyttelse af whistleblowere.

Onlinemekanismen for erklæring om aktiver, der er rettet mod højtstående tjenestemænd, bidrager ligeledes til at forebygge og bekæmpe korruption.[20] I september 2013 blev en ændring, der resulterede i udvidelse af mekanismens anvendelsesområde til at omfatte yderligere 400 tjenestemænd, tilføjet loven om interessekonflikter og korruption i den offentlige administration.

Nylige ændringer af loven om offentlige tjenester omfatter et nyt kapitel om en adfærdskodeks for offentligt ansatte, der er baseret på Europarådets Ministerudvalgs adfærdskodeksmodel for offentligt ansatte.[21] Med disse ændringer indføres der en forpligtelse for alle offentligt ansatte til at foretage indberetning til deres overordnede eller retshåndhævende organer, hvis de er i besiddelse af dokumentation af eller har begrundet mistanke om ulovlig virksomhed, herunder korruption. Ændringerne omfatter ligeledes bestemmelser om obligatorisk undervisning af nyansatte tjenestemænd i korruptionsrelaterede emneområder.

I maj 2013 vedtog Georgiens parlament ændringer til landets lov om domstole med generelle kompetencer, idet den styrkede retssystemets uafhængighed og integritet. Formålet med ændringerne var at sikre overensstemmelse med internationale og europæiske standarder samt med Venedigkommissionens udtalelse, der blev vedtaget under det 94. plenarmøde.[22] Georgien planlægger yderligere reformer om udnævnelse af dommere og forfremmelse heraf.

Ændringer til Georgiens lov om anklagemyndigheden er blevet vedtaget af parlamentet og trådte i kraft i juni 2013. Som følge af disse ændringer er alle anklagerelaterede beføjelser, der tidligere lå hos justitsministeren, overgået til Georgiens statsadvokat. Statsadvokaten udpeges og afskediges af Georgiens præsident på justitsministerens begæring. Statsadvokaten udpeger og afskediger alle anklagere og ansatte i den offentlige anklagemyndighed, gennemfører undersøgelser og retsforfølgelse af overtrædelser, herunder korruptionsrelaterede overtrædelser, der begås af højtstående tjenestemænd, som f.eks. præsidenten, parlamentsmedlemmer eller regeringen, højesteretspræsidenten, ombudsmanden og statsrevisoren.

Der blev i 2010 gennemført en reform af Georgiens offentlige indkøbssystem, hvor et ensrettet elektronisk system for offentlige indkøb blev indført. På nuværende tidspunkt gennemføres alle udbud elektronisk. Det ensrettede elektroniske system for statslige indkøb har fastlagt en "sortliste" med angivelse af virksomheder, der har forbud mod at deltage i statslige indkøbsprocedurer for en periode på et år, og en "hvidliste" med angivelse af virksomheder, der må deltage.

Konsolidering af den retlige og institutionelle ramme for forebyggelse og bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme i overensstemmelse med europæiske og internationale krav, der er fastsat af den finansielle aktionsgruppe for hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme samt regelmæssig ajourføring af den tilhørende nationale strategi; oprettelse og konsolidering af en uafhængig finansiel efterretningsenhed med tilstrækkelige beføjelser og ressourcer

I de senere år har Georgien styrket retsreglerne om bekæmpelse af hvidvaskning af penge/bekæmpelse af finansiering af terrorisme gennem øget teknisk overensstemmelse med både internationale krav og EU-lovgivning om bekæmpelse af hvidvaskning af penge/bekæmpelse af finansiering af terrorisme.

I 2012 blev leasingvirksomheder, revisorer, regnskabsførere og autoriserede kreditinstitutter klassificeret som "forpligtede enheder"[23], og forebyggelsesforanstaltningerne for finansielle institutioner blev styrket. Selv om Georgien agter at udvide retsreglerne i den nærmeste fremtid til også at omfatte advokater, er fortegnelsen over forpligtede enheder endnu ikke fuldt ud i overensstemmelse med internationale og europæiske krav, da loven om bekæmpelse af hvidvaskning af penge ikke finder anvendelse på ejendomsmæglere, udbydere af tjenester til trustfonde og selskaber samt udstedere af elektroniske penge. Georgien har vedtaget en række retsakter baseret på loven om bekæmpelse af hvidvaskning af penge, som indeholder en mere detaljeret definition af de krav, der finder anvendelse på forpligtede enheder, som f.eks. låneforeninger, vekselkontorer, pengeremittenter, kasinoer, lotterier, notarer osv.

Med hensyn til nødvendigheden af at styrke det institutionelle samarbejde har Georgien endnu ikke oprettet et råd for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og bekæmpelse af finansiering af terrorisme, som kunne medvirke til at styre og samordne foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvaskning af penge og bekæmpelse af finansiering af terrorisme, selv om en række kompetente ministerier har undertegnet et aftalememorandum om øget effektivitet i samarbejdet mellem agenturer på området for retshåndhævelse, herunder vedrørende overtrædelser af bestemmelserne om hvidvaskning.

Georgien planlægger at vedtage en national strategi for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og bekæmpelse af finansiering af terrorisme samt en handlingsplan for gennemførelse og har til dette formål nedsat en arbejdsgruppe på tværs af agenturerne.

Oprettelsen af det nationale agentur for folkeregistrering, der har til opgave at forvalte registreringssystemet for juridiske personer, er et vigtigt første skridt i forebyggelsen af misbrug af juridiske personer. I en vurdering af Georgien fra 2012, som blev gennemført af ekspertkomitéen for evaluering af foranstaltningerne til bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (i det følgende benævnt "Moneyval"), blev der konstateret en række væsentlige mangler.[24] Selv om Georgien i december 2011 ændrede lovgivningen med henblik på gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolutioner (i det følgende benævnt "UNSCR") nr. 1267 og 1373, blev der i Moneyvals vurdering ligeledes påpeget mangler med hensyn til fuldt ud at overholde visse retsforskrifter.

Den finansielle overvågningstjeneste, som er Georgiens finansielle efterretningsenhed, blev oprettet i medfør af artikel 10 i loven fra 2003 om bekæmpelse af hvidvaskning af penge. Den finansielle overvågningstjeneste er operativt uafhængig og er ikke underlagt et agentur i forbindelse med udførelsen af sine opgaver. Den finansielle overvågningstjeneste fungerer som et nationalt center for modtagelse, analyse og udbredelse af mistænkelige transaktionsrapporter, rapporter om kontante transaktioner og øvrige relevante oplysninger vedrørende hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. På nuværende tidspunkt er den finansielle overvågningstjeneste i samarbejde med relevante institutioner i færd med at udarbejde ændringsforslag til loven om bekæmpelse af hvidvaskning af penge og bekæmpelse af finansiering af terrorisme med henblik på at afhjælpe de mangler, som blev kortlagt i Moneyvals vurdering fra 2012.

I henhold til Georgiens oplysninger blev ny software, der styrker rapporteringen af mistænkelige transaktioner, indført i december 2011. Selv om effektiviteten heraf ikke kan vurderes fuldt ud på nuværende tidspunkt, giver den meddelte stigning i antallet af sager, der formidles af den finansielle overvågningstjeneste til retshåndhævelsesagenturer, anledning til opmuntring.[25]

Vedtagelse af en national strategi for narkotikabekæmpelse og en handlingsplan i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder med angivelse af en tidsplan for særlige mål, foranstaltninger, resultater, resultatindikatorer og behovet for menneskelige og økonomiske ressourcer

I november 2011 blev der oprettet et råd for samordning på tværs af agenturerne af bekæmpelsen af narkotikamisbrug (i det følgende benævnt "rådet") under justitsministeriet. Internationale organisationer og ngo'er er medlemmer af rådet. I juni udarbejdede rådet den nationale strategi for narkotikabekæmpelse for 2013-2015 og den tilhørende handlingsplan. I henhold til oplysninger modtaget fra de georgiske myndigheder baserede rådet sig i forbindelse med udarbejdelsen af begge dokumenter på EU's narkotikastrategi fra 2012 og på ekspertrådgivning fra Europarådets Pompidou-gruppe, der er ansvarlig for bekæmpelsen af narkotikamisbrug og narkotikahandel. På tidspunktet for udarbejdelsen af nærværende rapport har rådet indarbejdet Pompidou-gruppens bemærkninger i begge dokumenter, som ventes vedtaget af regeringen inden udgangen af 2013. Der sker også fremskridt med hensyn til udarbejdelsen af ændringsforslag til relevante retsakter.[26]

Undertegning, ratificering og gennemførelse i national lovgivning af alle konventioner og tilhørende protokoller under FN og Europarådet, som har relevans for ovennævnte områder, og som omhandler bekæmpelse af terrorisme, herunder Europarådets konvention fra 2005 om hæleri og efterforskning samt beslaglæggelse og konfiskation af udbyttet fra strafbare forhold og om finansiering af terrorisme og Haag-konventionen om beskyttelse af mindreårige (konventionen fra 1996 om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsakter samt om samarbejde vedrørende forældremyndighed og foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige), Europarådets konvention fra 2007 om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug samt tillægsprotokollen til den strafferetlige konvention om korruption

Tillægsprotokollen til den strafferetlige konvention om korruption blev ratificeret af Georgiens parlament i juli 2013, og Europarådets konvention fra 2005 om hæleri og efterforskning samt beslaglæggelse og konfiskation af udbyttet fra strafbare forhold og om finansiering af terrorisme blev ratificeret i oktober 2013. For så vidt angår retsakterne vedrørende beskyttelse af børn, er de nødvendige interne retlige procedurer på vej.

5.2. Retligt samarbejde i straffesager

Konsolidering af den retlige og institutionelle ramme om gensidig retshjælp

Loven om internationalt samarbejde i straffesager, der regulerer spørgsmål om internationalt samarbejde, trådte i kraft i oktober 2010.[27] Loven omhandler internationalt samarbejde, herunder aspekter som gensidig retshjælp, udlevering, overførsel af domfældte, overtagelse af sager og fuldbyrdelse af afgørelser på det strafferetlige område. Georgien har ligeledes undertegnet en række konventioner og bilaterale aftaler under FN og Europarådet, som udgør retsgrundlaget for samarbejde med andre stater.[28] Georgien er ligeledes i færd med at undersøge muligheden for at undertegne den tredje tillægsprotokol til Europarådets konvention fra 1957 om udlevering.

Undertegnelse, ratificering og gennemførelse i national lovgivning af relevante internationale konventioner og protokoller, nemlig anden tillægsprotokol til den europæiske konvention om gensidig retshjælp i straffesager

Anden tillægsprotokol til den europæiske konvention om gensidig retshjælp i straffesager blev undertegnet i marts 2013 og ratificeret af Georgiens parlament i oktober 2013. En ny lov om internationalt samarbejde om retshåndhævelse, hvorved de nødvendige bestemmelser, der er indeholdt i bilaterale og multilaterale internationale traktater, indføres i Georgiens lovgivning, trådte i kraft den 22. oktober 2013.

5.3. Samarbejde om retshåndhævelse

Etablering af en hensigtsmæssig koordineringsmekanisme mellem relevante nationale myndigheder og af en fælles database, som sikrer direkte adgang for de relevante myndigheder

Et aftalememorandum om samarbejde mellem agenturerne om retshåndhævelse indgået mellem indenrigsministeriet, justitsministeriet, finansministeriet, statsadvokaturen og den finansielle overvågningstjeneste trådte i kraft den 16. maj 2013. Med henblik på fremme af samordningen af retshåndhævelse indeholder dette memorandum bestemmelser om bl.a. kontaktpunkter, et sikkert e-mail-udvekslingssystem, nedsættelse af ad hoc-undersøgelsesgrupper osv.

Indenrigsministeriet er i færd med at udvikle software til elektronisk udveksling af oplysninger mellem agenturer med henblik på at lette udvekslingen af fortrolige oplysninger.

5.4. Databeskyttelse

Konsolidering af den retlige og institutionelle ramme for beskyttelse af personoplysninger i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder, herunder gennem vedtagelse af vedtægter, instrukser og retningslinjer med henblik på regulering af procedurer, funktioner og ansvarsområder

Loven om beskyttelse af personoplysninger trådte i kraft i maj 2012. Bestemmelserne i kapitel VII om tjenstligt ansvar trådte i kraft i januar 2013, og visse bestemmelser om den tilsynsførende for databeskyttelses beføjelser over for den private sektor træder først i kraft i 2016.

Den nyligt udnævnte tilsynsførende for databeskyttelse overvejer muligheden for en ændring af loven om beskyttelse af personoplysninger fra 2012, og i denne forbindelse er eksperter er i øjeblikket i færd med at gennemgå retsreglerne.

Undertegnelse, ratificering og gennemførelse i national lovgivning af relevante internationale konventioner, protokoller og anbefalinger, herunder tillægsprotokollen fra 2001 til Europarådets konvention 108 om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger, om tilsynsmyndigheder og grænseoverskridende datastrømme, og anbefaling nr. R (87)15 fra Europarådets Ministerudvalg om politiets brug af personoplysninger

Georgien undertegnede i maj 2013 tillægsprotokollen fra 2001 til Europarådets konvention om beskyttelse af personoplysninger, og parlamentet ratificerede protokollen i juli 2013. Indenrigsministeriet er efter høring af den tilsynsførende for databeskyttelse ved at færdiggøre instrukserne til behandling og beskyttelse af personoplysninger i Georgiens indenrigsministerium.

Oprettelse af en uafhængig tilsynsmyndighed for databeskyttelse med tilstrækkelige beføjelser og ansvarsområder

I overensstemmelse med loven om beskyttelse af personoplysninger er den tilsynsførende uafhængig. Han eller hun bør ikke være underlagt andre tjenestemænd eller offentlige organer, og den tilsynsførende skal ved udøvelsen af sine funktioner finde vejledning i Georgiens forfatning, internationale aftaler, loven om beskyttelse af personoplysninger og øvrige relevante forskrifter og love.

Den 28. juni blev den tilsynsførende for databeskyttelse udpeget ved premierministerens dekret i overensstemmelse med loven om beskyttelse af personoplysninger. I løbet af de første måneder af embedet fastlagde den tilsynsførende kontorets struktur og vedtægter og indledte ansættelsesproceduren. I medfør af regeringsbekendtgørelse nr. 699 af 3. juli 2013 blev der opført en reservebevilling til den tilsynsførende for databeskyttelse. Staten skal stille kontorlokaler og det nødvendige udstyr til rådighed.

På grundlag af de ovenstående konklusioner anbefales det, at de georgiske myndigheder foretager følgende i forbindelse med benchmarkene under hovedområde 3:

· fortsætter indsatsen med hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet og særlig konsoliderer den retlige og institutionelle ramme yderligere, bl.a. gennem vedtagelse af handlingsplanen om bekæmpelse af organiseret kriminalitet

· fortsætter fremskridtet med hensyn til gennemførelse af europæiske og internationale standarder for forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel, idet det særlig anbefales, at de georgiske myndigheder ved revurderingen af det nuværende regelværk bl.a. overvejer at oprette en national observationsmyndighed eller en tilsvarende mekanisme med ansvar for udarbejdelse af vurderinger af tendenser, for så vidt angår menneskehandel, måling af resultaterne af foranstaltninger til bekæmpelse af menneskehandel, indberetning og udvidelse af den undervisning vedrørende menneskehandel, som på nuværende tidspunkt kun tilbydes dommere og politi, til også at omfatte øvrige ansatte i frontlinjen, som f.eks. konsulære tjenester, fagforeninger og ngo'er

fortsætter fremskridtet med hensyn til at fastlægge en lovgivningsmæssig og strategisk ramme for forebyggelse og bekæmpelse af korruption og særlig sikrer, at lovgivningsmæssige, institutionelle og operative garantier er på plads med henblik på sikring af anklagemyndighedens uafhængighed af politisk indblanding; fortsætter reformerne med henblik på yderligere at styrke retssystemets integritet og uafhængighed; med hensyn til erklæring af aktiver og interessekonflikter sikrer, at effektive og uafhængige kontrolordninger samt effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktionsordninger er på plads; gennemfører yderligere revision af forskrifterne om partistøtte under hensyntagen til anbefalingerne udstedt af GRECO, Venedigkommissionen og OSCE/ODIHR; sikrer, at rådet for korruptionsbekæmpelse er i besiddelse af den nødvendige analytiske og organisatoriske kapacitet, herunder passende finansielle og menneskelige ressourcer; vedtager lovgivningen om beskyttelse af whistleblowere og fastlægger en ordning til beskyttelse af whistleblowere for ansatte i private virksomheder, der leverer tjenester finansieret af offentlige midler styrker indsatsen med hensyn til at fastlægge den retlige og institutionelle ramme for forebyggelse og bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. Navnlig bør de mangler, der er kortlagt i Moneyvals rapport, afhjælpes. Det er ydermere nødvendigt at styrke den operative kapacitet og interministerielle samordning, og oprettelsen af et råd for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og bekæmpelse af finansiering af terrorisme kan bidrage fremskridt i denne henseende. Endelig bør den nationale strategi for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og bekæmpelse af finansiering af terrorisme og de tilhørende handlingsplaner vedtages vedtager den nationale strategi for narkotikabekæmpelse og den tilhørende handlingsplan i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder og sikrer, at de nødvendige menneskelige og finansielle ressourcer bliver tilvejebragt med henblik på gennemførelsen heraf, samt konsoliderer den lovgivningsmæssige og strategiske ramme yderligere

· gennemfører Europarådets konvention fra 2005 om hæleri og efterforskning samt beslaglæggelse og konfiskation af udbyttet fra strafbare forhold og om finansiering af terrorisme, tillægsprotokollen til den strafferetlige konvention om korruption samt Haag-konventionen om beskyttelse af mindreårige (konventionen om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsakter samt om samarbejde vedrørende forældremyndighed og foranstaltninger til beskyttelse af mindreårige fra 1996) og Europarådets konvention om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug fra 2007 i den nationale lovgivning

· tilvejebringer yderligere oplysninger om den lovgivningsmæssige og institutionelle ramme for retligt samarbejde i straffesager, herunder relevante bestemmelser i strafferetsplejeloven

· fortsætter styrkelsen af samarbejdet om retshåndhævelse, bl.a. gennem udvikling af software til sikker udveksling af data

· tilvejebringer yderligere oplysninger om den lovgivningsmæssige og institutionelle ramme for databeskyttelse, herunder de ændringer til den nuværende retlige ramme, som er under overvejelse

· færdiggør og vedtager instrukserne til behandling og beskyttelse af personoplysninger i Georgiens indenrigsministerium

· stiller de nødvendige menneskelige, logistiske og finansielle ressourcer til rådighed for den tilsynsførende for databeskyttelse.

6. Hovedområde 4: Eksterne forbindelser og grundlæggende rettigheder

6.1. Fri bevægelighed i Georgien

Konsolidering af retsgrundlaget for registreringsprocedurer for udlændinge med lovligt ophold eller statsløse personer for at undgå uberettigede restriktioner

Retsgrundlaget er under udarbejdelse. Arbejdsgruppen om begrænsning af statsløshed har udarbejdet et lovforslag om georgisk statsborgerskab, der har været sat til interministeriel høring og ventes forelagt parlamentet i løbet af de kommende måneder. Med lovforslaget indføres en række mekanismer, der har til formål at forebygge og begrænse statsløshed som fastslået i FN's konvention fra 1961 om begrænsning af statsløshed. Georgien overvejer ligeledes at tiltræde konventionen fra 1961.

6.2. Betingelser og procedurer i forbindelse med udstedelse af rejse- og identitetsdokumenter

Konsolidering af regelværket for at sikre fuld, reel og lige adgang til rejse- og identitetsdokumenter, herunder for kvinder, børn, personer med handicap, personer tilhørende minoritetsgrupper og andre sårbare grupper

Agenturet for udvikling af den offentlige administration har i samarbejde med UNHCR og UNICEF gennemført adskillige EU-støttede projekter med henblik på at afhjælpe problemet vedrørende papirløse personer. Angiveligt er der siden 2008 blevet identificeret mere end 11 000 papirløse personer, hvoraf 7 000 har gennemgået borgerregistreringsproceduren og modtaget de relevante dokumenter. Siden 2008 er der blevet udstedt rejsedokumenter til flygtninge, og siden 2010 har disse rejsedokumenter indeholdt biometriske data. Der er taget praktiske skridt til at håndtere handicappede personers behov.

6.3. Borgerlige rettigheder, herunder beskyttelse af mindretal

Vedtagelse af omfattende lovgivning om bekæmpelse af diskrimination efter henstillinger fra FN og Europarådets kontrolorganer for at sikre effektiv beskyttelse mod diskrimination

Georgien er i øjeblikket i færd med at fastlægge en omfattende lovgivningsmæssig ramme for bekæmpelse af diskrimination. Ud over forfatningsmæssige bestemmelser om bekæmpelse af diskrimination og bestemmelser indeholdt i forskellige strafferetlige[29], civilretlige og administrative bestemmelser har justitsministeriet udarbejdet et lovforslag om bekæmpelse af diskrimination, der for øjeblikket gennemgås af internationale eksperter og ventes forelagt parlamentet inden udgangen af 2013.

Lovforslaget har til formål at "afskaffe enhver form for diskrimination inden for Georgiens område eller områder under Georgiens myndighed og at sikre, at alle personer har lige adgang til lovbestemte rettigheder, uanset race, farve, sprog, køn, alder, nationalitet, oprindelse, fødested, bopæl, civilstand, graviditet eller moderskab, materiel eller social status, sundhedstilstand, handicap, religion eller tro, nationalt, etnisk eller socialt tilhørsforhold, politisk eller anden overbevisning, seksuel orientering, kønsidentitet eller andre grunde".[30] Den indeholder bestemmelser om forbud mod flere forskellige former for forskelsbehandling[31], definitioner af direkte og indirekte diskrimination[32] og bestemmelser om beskyttelse mod forfølgelse af ofre for diskrimination.[33] Selv om loven skal finde anvendelse på alle områder af de offentlige institutioners virksomhed og fysiske og juridiske personer[34], fremgår det ikke tydeligt, om den ligeledes skal finde anvendelse på den private sektor. Lovforslaget indfører ligeledes den tilsynsførende for ligestilling[35] og indeholder bestemmelser om appelprocedurerne[36], herunder bestemmelser om bevisbyrde.

Undertegnelse, ratificering og gennemførelse i national lovgivning af instrumenter under FN og Europarådet, som har relevans for bekæmpelsen af diskrimination, under hensyntagen til FN's konvention om statsløshed og de stående henstillinger udstedt af Europarådet om den europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog

Georgien har ratificeret en række internationale traktater om mindretalsbeskyttelse og afskaffelse af forskellige former for diskrimination, herunder FN's internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination og Europarådets rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal.

Georgien er ligeledes ved at forberede ratificeringen af den europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog. I juni 2013 nedsatte regeringen derfor en kommission på højt niveau på tværs af agenturerne med ansvar for fastlæggelse af strategien i forbindelse hermed. Denne kommission samarbejder tæt med statslige myndigheder, civilsamfundet og mindretalsgrupper i samfundet samt med Europarådets eksperter.

Fastlæggelse af retfærdige og gennemsigtige betingelser for opnåelse af georgisk statsborgerskab

Som ovenfor nævnt er Georgien i færd med at udarbejde en ny lov om georgisk statsborgerskab. Formålet med lovforslaget er at indføre en retlig ramme for opnåelse af georgisk statsborgerskab, hvor der tages højde for de krav, der er fastlagt i FN's konvention om begrænsning af statsløshed.

Vedtagelse af en omfattende national strategi om menneskerettigheder og en handlingsplan; aktiv efterlevelse af de specifikke anbefalinger udstedt af FN-organer, OSCE/ODIHR, Europarådet/ECRI og internationale menneskerettighedsorganisationer i denne strategi og handlingsplan, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af strategier til bekæmpelse af diskrimination, beskyttelse af mindretal og privatlivets fred og sikring af religionsfrihed

I medfør af regeringsdekretet af 5. juli 2013 blev der oprettet et råd for udarbejdelse på tværs af agenturerne af en strategi og handlingsplan til beskyttelse af menneskerettigheder. Dette råd er sammensat af repræsentanter for kompetente ministerier og andre regeringsorganer. En række repræsentanter fra ngo'er og internationale institutioner[37], herunder EU's delegation til Georgien, opfordres til at deltage i rådets arbejde.

På grundlag af de ovenstående konklusioner anbefales det, at de georgiske myndigheder foretager følgende i forbindelse med hovedområde 4:

· vedtager en ny lov om georgisk statsborgerskab i overensstemmelse med europæiske og internationale krav

· bringer den lovgivningsmæssige ramme i overensstemmelse med FN's konvention fra 1961 om begrænsning af statsløshed

· udvikler en strategi for håndteringen af problemet vedrørende papirløse personer på et mere systematisk og bæredygtigt grundlag

· tilvejebringer oplysninger om relevante lovbestemmelser og omfattende statistiske oplysninger vedrørende registreringsprocedurerne for udlændinge med lovligt ophold og statsløse personer

· vedtager en omfattende lov om bekæmpelse af diskrimination i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder og iværksætter, i lyset af emnets følsomme karakter, en offentlig kampagne med henblik på beskrivelse af loven og bevidstgørelse samt sikrer, at offentligt ansattes uddannelsesprogrammer kommer til at omfatte lektioner, hvor der redegøres for indholdet af den nye lov

· fortsætter udarbejdelsen af strategier med henblik på vedtagelse af den europæiske pagt om regionale sprog eller mindretalssprog og planlægger bevidstgørelsesforanstaltninger

· vedtager en omfattende national strategi for menneskerettigheder og en tilhørende handlingsplan.

7. Overordnet vurdering og næste skridt

Kommissionen har, i overensstemmelse med den fastlagte metodologi, foretaget vurderinger af Georgiens gennemførelse af handlingsplanen. Dette er sket på grundlag af de oplysninger og relevante lovgivningsmæssige og strategiske dokumenter, som Georgien har tilvejebragt. Den skrivebordsbaserede evaluering af hovedområde 1 og hovedområde 2 er blevet suppleret af et evalueringsbesøg på stedet, som blev gennemført af Kommissionens tjenestegrene med bistand fra eksperter fra EU-medlemsstater og EU's delegation til Georgien.

Kommissionen har ligeledes overvåget Georgiens fremskridt inden for områder relateret til handlingsplanen gennem det blandede visumlempelsesudvalg EU-Georgien, det blandede tilbagetagelsesudvalg EU-Georgien og underudvalget EU-Georgien om retfærdighed, frihed og sikkerhed samt menneskerettigheder og demokrati. I alle disse fora er der gjort fremskridt med hensyn til status for dialogen og samarbejdet mellem EU og Georgien.

På grundlag af ovenstående er det Kommissionens opfattelse, at Georgien har gjort meget gode fremskridt med hensyn til gennemførelsen af benchmarkene i handlingsplanens første fase. Proceduren med hensyn til den lovgivningsmæssige og strategiske ramme, der er nødvendig i henhold til benchmarkene vedrørende dokumentsikkerhed, herunder biometri, og benchmarkene vedrørende integreret grænseforvaltning, er allerede i en fremskreden fase. Georgien gør ligeledes gode fremskridt med hensyn til gennemførelsen af benchmarkene i den første fase vedrørende migrationsforvaltning, asylpolitik, offentlig orden og sikkerhed og eksterne forbindelser og grundlæggende rettigheder.

Kommissionen vil fortsat bistå Georgien med gennemførelsen af handlingsplanen og aktivt overvåge opfyldelsen af alle benchmarkene under de fire hovedområder i handlingsplanen med henblik på underretning af Europa-Parlamentet og Rådet i 2014 om kommende fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af handlingsplanen.

[1] Rådets konklusioner om Georgien, 3191. samling i Rådet Udenrigsanliggender, Luxembourg, den 15. oktober 2012, punkt 3.

[2] Se benchmarkene vedrørende databeskyttelse.

[3] Dekret nr. 98 af 27. juli 2011.

[4] Ibid.

[5] Bekendtgørelsen skal tilvejebringes af de georgiske myndigheder.

[6] I henhold til de foreliggende oplysninger anerkendes rejsedokumentet med neutral status af USA, Japan, Israel og otte EU-medlemsstater, nemlig Rumænien, Polen, Bulgarien, Slovakiet, Tjekkiet, Estland, Letland og Litauen.

[7] Denne lov træder i kraft den 1. januar 2014.

[8] 75 km af statsgrænsen.

[9] 258 km af statsgrænsen.

[10] F.eks. Litauen, Letland, Estland, Ungarn, Bulgarien, Polen, Finland og Tyskland.

[11] "Samarbejdsaftalen om grænseanliggender" mellem Georgiens grænsepoliti og Armeniens grænseagentur er under udarbejdelse. Der er ligeledes ved at blive udarbejdet et udkast til en aftale om grænserepræsentanter mellem Georgiens indenrigsministerium og Armeniens nationale sikkerhedstjeneste og et udkast til en protokol om regler for informationsudveksling mellem Georgiens indenrigsministerium og Armeniens nationale sikkerhedstjeneste.

[12] Med hensyn til politipatruljer er uddannelsesforløbet blevet forlænget fra 12 uger (376 timer) til 20 uger (600 timer) og for grænsepolitiet fra 6 uger (235 timer) til 14 uger (420 timer).

[13] Undervisnings- og videnskabsministeriet, kontoret for den statslige minister for spørgsmål om diasporajøder, kontoret for den statslige minister om europæisk og euroatlantisk integration, ministeriet for økonomi og bæredygtig udvikling, justitsministeriet (formand), ministeriet for internt fordrevne personer fra de besatte områder i Georgien, flygtninge og indkvartering, ministeriet for regional udvikling og infrastruktur, udenrigsministeriet, det nationale statistikkontor, finansministeriet, indenrigsministeriet (medformand), arbejds-, sundheds- og socialministeriet.

[14] Loven blev udarbejdet med bistand fra det EU-støttede projekt, som blev gennemført af UNHCR.

[15] Ifølge oplysningerne fra de georgiske myndigheder kan centret i ekstraordinære situationer huse op til 120 personer.

[16] I april 2012.

[17] I en rapport fra Verdensbanken (2012) roses Georgien for sin vellykkede indsats for korruptionsbekæmpelse i den offentlige sektor siden 2003. I henhold til Global Corruption Barometer 2013 har kun 4 % af Georgiens befolkning meddelt, at de har betalt bestikkelse til en af de otte tjenester over den seneste 12-måneders periode. Så mange som 70 % af respondenterne var af den opfattelse, at korruptionsniveauet var faldet væsentligt i løbet af de seneste to år. Georgien lå på 51. pladsen på Transparency Internationals indeks for iagttaget korruption (Corruption Perception Index) 2012 med et resultat på 52 ud af maksimalt 100.

[18] GRECOs tredje evalueringsrunde: "Compliance Report on Georgia" af 21. juni 2013. Rapporten er tilgængelig på http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/greco/evaluations/round3/GrecoRC3(2013)9_Georgia_EN.pdf

[19] 15 højtstående regeringsrepræsentanter, to parlamentsmedlemmer, en repræsentant for retssystemet og 16 observatører, der repræsenterer lokale og internationale ngo'er, internationale organisationer, bidragydere og brancheforeninger.

[20] På nuværende tidspunkt er over 2 800 offentligt ansatte forpligtet til at afgive erklæring om deres aktiver.

[21] OECD's Istanbulhandlingsplan til bekæmpelse af korruption. Anden overvågningsrunde. "Georgia Progress Report (2011). Anti-Corruption Network for Eastern Europe and Central Asia". Rapporten er tilgængelig på: http://www.oecd.org/corruption/acn/48807498.pdf

[22] Fælles udtalelse fra Venedigkommissionen og Europarådets generaldirektorat for menneskerettigheder og retsstatsprincippers direktorat for retlige anliggender og menneskelig værdighed om ændringsforslag til Georgiens organiske lov om domstole med generelle kompetencer. Vedtaget af Venedigkommissionen under det 94. plenarmøde. Venedig, den 8.-9. marts. Udtalelsen er tilgængelig på: http://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2013)007-e

[23] Begrebet "forpligtet enhed" betyder en fysisk eller juridisk person, der er underlagt forpligtelserne i Georgiens lov om bekæmpelse af hvidvaskning af penge.

[24] "Report on Fourth Assessment Visit; Anti-Money Laundering and Combating the Financing of Terrorism", Georgien, 3. juli 2012, som er tilgængelig på: http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/moneyval/Evaluations/round4/GEO4_MER_MONEYVAL(2012)18_en.pdf

[25] Fra 12 i 2012 til 27 i første halvår af 2013.

[26] F.eks. loven om mindre alvorlige overtrædelser, straffeloven, loven om narkotiske stoffer, psykotropiske stoffer, prækursorer og narkotikabekæmpelsesbistand.

[27] I henhold til loven er der kun én central myndighed, nemlig justitsministeriet, der fremsender anmodninger til andre myndigheder.

[28] Herunder den europæiske konvention om udlevering fra 1957 med tilhørende tillægsprotokoller fra 1975 og 1978, den europæiske konvention om gensidig retshjælp i straffesager fra 1959 med tilhørende tillægsprotokol fra 1978, den europæiske konvention om straffedommes internationale retsvirkning fra 1970, den europæiske konvention om bekæmpelse af terrorisme fra 1977 og konventionen om retshjælp og retlige forhold i civilretlige, familieretlig og strafferetlige sager fra 1993.

[29] Herunder bestemmelsen i straffeloven fra 2012 om, at diskrimination udgør en skærpende omstændighed.

[30] Lovforslagets artikel 1.

[31] Lovforslagets artikel 2.

[32] Ibid.

[33] Lovforslagets artikel 21.

[34] Herunder ansættelsesforhold, social sikring og sundhedspleje, adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse, kultur, valg, borgerlige og politiske aktiviteter, offentlig information og medier, retssystemet, fængsler, retshåndhævelse, militæret, statslige tjenester og anvendelse af varer og tjenesteydelser. Lovforslagets artikel 3.

[35] Lovforslagets artikel 7 ff.

[36] Lovforslagets artikel 16-18.

[37] FN's kontor i Georgien, Europarådets kontor i Georgien, USAID's kontor i Georgien, Georgiens advokatsammenslutning, Georgiens sammenslutning af junioradvokater, Transparency Internationals kontor i Georgien, Open Society Georgia Foundation osv.