KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 05.12.1995 
KOM(95) 435 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
INFORMATIONS- OG 
SAMARBEJDSNETTENES FREMTIDIGE 
VIRKE INDEN FOR RAMMERNE AF 
VIRKSOMHEDSPOLITIKKEN 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
INFORMATIONS- OG SAMARBEJDSNETTENES 
FREMTIDIGE VIRKE INDEN FOR RAMMERNE 
AF VIRKSOMHEDSPOLITIKKEN 3 
INDLEDNING 3 
1. NETTENES BETYDNING UNDERSTREGES AF 
EN ØKONOMISK UDVIKLING PRÆGET AF 
DYBTGÅENDE FORANDRINGER I VIRKSOMHEDERNES INDBYRDES 
RELATIONER 3 
2 DEN VOKSENDE BETYDNING AF NETTENE SOM ARBEJDSMETODE 4 
3. NETTENES FORANKRING I FÆLLESSKABSPOLITIKKEN 6 
4. DENNE RAPPORT, DER ER UDARBEJDET PÅ BAGGRUND 
AF UDVIKLINGEN OG PÅ GRUNDLAG AF EN BREDT 
ANLAGT HØRING AF INFORMATIONS- OG SAMARBEJDSNETTENE, 
AFSPEJLER EN FÆLLES VILJE TIL AT VIDEREFØRE OG INTENSIVERE 
AKTIONEN I OVERENSSTEMMELSE MED DE OPERATIONELLE MÅL 7 
FØRSTEDEL 8 
"NETTENES BAGGRUND OG MAL" 8 
I NETTENES BAGGRUND 8 
II. EURO INFO CENTRE (EIC-NET) 8 
1.2. BUSINESS COOPERATIONNETWORK (BC-NET) 8 
1.3. BUREAU DE RAPPROCHEMENT DES ENTREPRISES (BRE) 9 
II. NETTENES MÅL 9 
III. EURO INFO CENTRE (EIC-NET) 9 
II. 2. BUSINESS COOPERATION NETWORK (BC-NET) 10 
11.3. BUREAU DE RAPPROCHEMENTDES ENTREPRISES (BRE) 11 
ANDEN DEL 12 
"NETTENES NUVÆRENDE SITUATION" 12 
I EIC-NETTETS OPBYGNING 12 
II. NETTETS SAMMENSÆTNING-MÅLGRUPPE 12 
1.2. TJENESTER DER TILBYDES AF DEN CENTRALE STRUKTUR 13 
1.3. TJENESTER DER TILBYDES SLUTBRUGERNE AF MEDLEMMERNE 13 
II SAMARBEJDSNETTENE 14 
III. BC-NET 14 
II.2. BRE 17 
III FINANSIERINGEN AF NETTENE 18 
III I. FINANSIERING AF EIC-NETTET 18 
III. 2. FINANSIE1UNG AF BC-NET OG BRE 19 
IV SAMSPILLET MELLEM NETTENE 20 
TREDJEDEL 21 
"VURDERING AF NETTENE OG FREMTIDSPERSPEKTIVER" 21 
I MEDLEMMERNES VURDERING AF NETTENE 21 
II. EIC-NETTET 22 
1.2. BC-NETTET 24 
1.3. BRE-NETTET 26 
II FREMTIDSPERSPEKTIVER 27 
II. I. EIC-NETTET 27 
112. BC-NETTET 35 
11.3. BRE-NETTET 40 
III. SAMSPILLET MELLEM NETTENE 41 
///. 1. SAMSPILLET MELLEM 
VIRKSOMHEDSPOLITIKKENS TRE NET 42 
III. 2. SAMSPILLET MELLEM FÆLLESSKABSAKTIONER 43 
///. 3. SAMSPILLET MELLEM VIRKSOMHEDSPOLITIKKENS NET, 
OG ANDRE INFORMATIONSNET UNDER KOMMISSIONEN 44 
///. 4. SAMSPILLET MELLEM VIRKSOMHEDSPOLITIKKENS NET, 
OG NATIONALE OG REGIONALE NET. 44 
KONKLUSION 46-47 
INFORMATIONS- OG SAMARBEJDSNETTENES 
FREMTIDIGE FUNKTION INDEN FOR RAMMERNE AF 
VIRKSOMHEDSPOLITIKKEN 
INDLEDNING 
Det indre marked trådte i kraft den 1. januar 1993. Det er imidlertid indlysende, at et marked 
ikke begrænser sig til en juridisk ramme; fremvæksten af en markedsdimension i form af 
forretningsforbindelser, som for de fleste virksomheders vedkommende bygger på et 
transnationalt grundlag, vil derfor også stadig kræve en lang række initiativer og megen tid. 
Det er således påkrævet at stimulere alle de berørte aktørers indsats med henblik på at føre den 
horisontale enhed, der karakteriserer det indre marked, ud i livet. 
I den forbindelse har de decentrale net, der er etableret i hele Fællesskabet, en vigtig rolle at 
udfylde med henblik på at fremme europæiseringen af virksomhedernes arbejde og forberede 
disse til at leve op til globaliseringen af økonomien. 
Den hurtige økonomiske udvikling og strukturændringer kræver nemlig en tilpasning af og en 
styrkelse af nettene for på passende vis at sikre fremdriften i nettenes aktivitet. 
1. NETTENES BETYDNING UNDERSTREGES AF EN ØKONOMISK 
UDVIKLING PRÆGET AF DYBTGÅENDE FORANDRINGER I 
VIRKSOMHEDERNES INDBYRDES RELATIONER 
Efter en lang recessionsperiode kan det konstateres, at den europæiske økonomi og 
verdensøkonomien er i færd med at undergå en kraftig ekspansion. 
Denne udvikling understøttes bl.a. af gennemførelsen af det indre marked, af den generelle 
overgang til markedsøkonomi efter østblokkens sammenbrud og den yderligere liberalisering af 
verdenshandelen efter Uruguay-runden. 
Langt størsteparten af landene i verden har således nu accepteret markedsøkonomiens 
spilleregler, og strukturreformer udløser ny efterspørgsel; man ser således meget store 
markeder skyde op i Asien og Syd- og Mellemamerika samt i Central- og Østeuropa og i 
Middelhavsområdet. 
Dette giver store muligheder for ekspansion og samarbejde, der gør, at de økonomiske udsigter 
i Europa og globalt helt afgjort er de gunstigste, man har set siden 1960'erne; der er tale om en 
grundlæggende tendens, der også understøttes af globaliseringen af økonomien, både hvad 
angår produktion og handel. Den nyligt indgåede aftale under Uruguay-runden påskynder 
denne tendens. 
Det er imidlertid klart, at langt de fleste virksomheder endnu ikke er tilstrækkelig bevidste om 
de nye udfordringer og de nye muligheder. Det er således nødvendigt at stimulere 
virksomhedskulturen og virksomhedsånden, for at de enkelte virksomheder på fyldestgørende 
vis kan følge med i udviklingen og udnytte markedsmulighederne. 
I den forbindelse bør det navnlig understreges, hvor vigtige informations- og 
samarbejdsopgaverne er, idet disse kan hjælpe virksomhederne med at udtænke effektive 
strategier på vejen mod en bedre konkurrenceevne. 
Ved at forstærke virkningerne af en stærk fremdrift som et resultat af det stadig stærkere 
samarbejde mellem de forskellige netmedlemmer bidrager denne aktion desuden til at forstærke 
den økonomiske og sociale samhørighed mellem virksomhederne i de forskellige egne af Den 
Europæiske Union. 
2. DEN VOKSENDE BETYDNING AF NETTENE SOM ARBEJDSMETODE 
Der er grund til at understrege den væsentlige rolle, nettene spiller som arbejdsmetode indført 
af Kommissionen inden for rammerne af virksomhedspolitikken. 
Metoden går ud på at støtte sig på formidlere, der er i direkte kontakt med virksomhederne, og 
som derfor er bedst i stand til at rådgive disse. Metoden bygger på de eksisterende 
institutioner, og opfylder derfor fuldt ud kravene om subsidiaritet og effektivitet i kraft af en 
gearingseffekt. 
Disse partnere påtager sig betydelige investeringer, hvad enten der er tale om EIC-
værtsstrukturer, BC-NET-konsulenter eller BRE-korrespondenter. Samtidig indebærer de 
indbyrdes forskellige strukturer og strategier, at man først og fremmest bør satse på 
fremgangsmåderne i overensstemmelse med filosofien bag nettene og mindre på en homogen 
udformning af slutproduktet, der er medlemmernes ansvar. 
Dette fører til en styring, som fokuserer på partnerskab, stimulering og aktivering, hvilket giver 
den enkelte desto bedre muligheder for at udnytte ressourcerne, som udgifterne i stor 
udstrækning deles mellem Fællesskabet og de decentrale instanser. Således giver 
"løftestangseffekten", som fremkaldes af Fællesskabets bidrag, et stort antal 
samarbejdspartnere på alle niveauer mulighed for at deltage i udviklingen af de transnationale 
informations- og samarbejdsaktioner. 
Det strategiske mål med denne tilgangsvinkel er at stille en decentral rådgivnings- og 
støtteinfrastruktur, som er i stand til at takle den transnationale økonomiske virkelighed i hele 
Fællesskabet og globalt, til rådighed for slutbrugerne, nemlig SMV Fællesskabets rolle er at 
støtte formidlernes indsats, idet det dog må understreges, at det tilkommer medlemsstaterne at 
udvikle de bedst mulige serviceinfrastrukturer både med hensyn til offentlig medvirken og til 
kvaliteten af rådgivningen. De samordnede aktioner, der er udviklet af medlemsstaterne og 
Kommissionen, vil muliggøre yderligere fremskridt, hvad angår udvekslingen af bedre 
fremgangsmåder såvel med hensyn til virksomhedsmiljøet som med hensyn til de 
støtteforanstaltninger der er bedst egnede til at sikre virksomhedsetablering og -udvikling. 
I den forbindelse skal det bemærkes, at der for blot fa år siden var meget få eksperter i 
Fællesskabet inden for SMV-information og transnationalt samarbejde mellem SMV, som var i 
stand til at arbejde på tværs af grænserne. 
Fællesskabsaktionen har således bidraget til at udbrede kendskabet til betydningen af dette 
arbejde og til at fremme uddannelsen af flere eksperter, der er i stand til at støtte 
virksomhederne og til at fremme en sand europæisk virksomhedskultur. Men der er tale om et 
nyt fænomen, som endnu er langt fra at nå det niveau, vore hovedkonkurrenter, især 
amerikanske, befinder sig på for hvem det er almindeligt at anvende erhvervskonsulenter og 
advokater. 
Historisk set blev BRE-nettet oprettet som det første i 1973 efterfulgt af EIC-nettet i 1987 og 
BC-NET i 1988. Denne kronologiske rækkefølge svarer i realiteten til en stigende 
sværhedsgrad. BRE-nettet har nemlig fra starten tilbudt en særdeles enkel slutydelse, som 
kræver en relativt begrænset indledende investering. Derimod kræver E1C mere komplekse 
ydelser i form af en bred og formålstjenlig information. 
Endelig kræver BC-NET endnu mere komplekse analyser og følgelig en større investering i tid, 
navnlig i analyse- og støttefasen over for samarbejdspartnerne inden indgåelsen af en 
partnerskabsaftale. 
Denne historiske udvikling forklarer de indbyrdes overlapninger, der er mellem nettene, i 
hvilken forbindelse man bør huske, at det væsentlige er at bistå kunden, nemlig virksomheden, 
således at denne bliver tilfreds. 
De nye udfordringer, som virksomhederne står over for, burde i øvrigt medvirke til, at man 
definerede udbuddet af tjenesteydelser nærmere inden for rammerne af en kvalitetspolitik, som 
alle medlemmer er interesseret i at medvirke til. Denne metode vil ligeledes give en betragtelig 
merværdi. 
Nettene som arbejdsmetode fremhæves nu som en model for andre Fællesskabsaktioner, idet 
den meget konkret inddrager alle de berørte aktører med henblik på bedre at virkeliggøre de 
opstillede mål. Gennem en samordning af indsatsen på lokalt, regionalt og nationalt niveau 
saml på fællesskabsplan og i kraft af nettenes gearingseffekt gør arbejdsmetoden det muligt at 
udvikle den kritiske masse, der er nødvendig for at nå ud til et stigende antal 
virksomhedsledere. Det er nemlig væsentligt gennem en integreret tilgangsvinkel at 
tilvejebringe en støtte, der kvalitetsmæssigt er tilpasset de nye behov, og som samtidig er fuldt 
synlig. Denne fremgangsmåde bygger således på frivillig deltagelse og på en forening af den 
kvalitetsmæssige og finansielle indsats, som ydes af Den Europæiske Union og en række 
banebrydende - offentlige, delvis offentlige eller private - aktører inden for virksomhedsstøtte. 
Arbejdsmetoden har gjort det muligt at udbrede kendskabet til disse aktioner - om ikke i 
tilstrækkelig så dog trods alt i væsentlig grad - blandt målgrupperne, således som 
meningsmålinger og de seneste rapporter vidner om (jf. Gallup-undersøgelsen og Ernst & 
Young- og Grant Thornton-rapporterne). Dette giver en færdighed i styring af og tilyn med 
nettene, som er særdeles betydningsfuld på tærsklen til informationssamfundet. Derfor bør de 
fælles teknologiske medier af typen VANS (Value Added Network Service) udstrækkes til alle 
nettene, således at man kan anvende dette potentiale fuldt ud. 
Denne arbejdsmetode med net af europæisk natur, ville ikke kunne erstattes af en aktion på 
lokalt plan, selv om en sådan er nok så vigtig og ønskelig. 
3. NETTENES FORANKRING I FÆLLESSKABSPOLITIKKEN 
EIC-informationsnettene (Euro Info Centre) og samarbejdsnettene BC-NET (Business 
Cooperation Network) og BRE (Bureau de Rapprochement des Entreprises) indgår som 
hovedelementer i virksomhedspolitikken med det formål at stimulere væksten i Fællesskabet i 
medfør af Rådets afgørelse af 14. juni 1993 om et flerårigt fællesskabshandlingsprogram til 
fordel for SMV. 
Den rapport vedrørende informations- og samarbejdsnettenes fremtidige funktion, der er 
omhandlet i nævnte afgørelse, bør indeholde en analyse af produkter, målgrupper og 
finansiering, herunder en undersøgelse af mulighederne for selvfinansiering, på baggrund af 
henstillingerne i de seneste evalueringsrapporter. 
Efter etableringen af disse net har Traktaten om Den Europæiske Union, navnlig traktatens 
artikel 130, understreget vigtigheden af Fællesskabets og medlemsstaternes aktion til sikring af 
udviklingen af fællesskabsindustriens konkurrenceevne; især understreges betydningen af at 
fremme et klima, der dels er gunstigt for initiativer og udvikling og udvikling af virksomheder 
overalt i Fællesskabet, navnlig SMV, dels er gunstigt for virksomhedssamarbejdet. Disse 
målsætninger fremhæver betydningen af først en informationsaktion og efterfølgende af 
udviklingen af partnerskaber mellem virksomheder. 
Hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse gør i øvrigt opmærksom på disse 
prioriteringer og betydningen af SMV som konkurrencefaktor, idet den understreger den 
betydning, som både information og samarbejde har, og idet den samtidig baner vejen for det 
integrerede program til fordel for SMV og håndværksfagene '. 
Dette program, der er forelagt af Kommissionen og godkendt af Rådet ved afgørelse 
af 10. oktober 1994 2, peger på betydningen af et nyt og udvidet partnerskab for Fællesskabet, 
medlemsstaterne på alle niveauer og formidlerne med det formål at forbedre kvaliteten af den 
støtte, der ydes SMV. Dette betyder ikke, at der er tale om en rent mekanisk udvidelse af de 
eksisterende net, idet styrken i relationerne også er betinget af, at medlemstallet holdes på et 
passende niveau. 
4. DENNE RAPPORT, DER ER UDARBEJDET PÅ BAGGRUND AF 
UDVIKLINGEN OG PÅ GRUNDLAG AF EN BREDT ANLAGT HØRING AF 
INFORMATIONS- OG SAMARBEJDSNETTENE, AFSPEJLER EN FÆLLES 
VILJE TIL AT VIDEREFØRE OG INTENSIVERE AKTIONEN I 
OVERENSSTEMMELSE MED DE OPERATIONELLE MÅL 
Denne rapport vedrørende nettenes fremtidige funktion bygger på aktuelle oplysninger og på 
en kritisk analyse af den mulige udvikling og kommer på det grundlag med forslag til, hvilke 
prioriterede mål, der bør forfølges i den nye sammenhæng, idet den samtidig redegør for de 
funktionelle og finansielle konsekvenser. 
1 KOM(94) 207 endelig utlg. af 3. juni 1994 
2 /i/T C 294 af 22. oktober 1994 
FØRSTE DEL 
"NETTENES BAGGRUND OG MAL" 
I. NETTENES BAGGRUND 
/. /. EURO INFO CENTRE (EIC) 
Pilotprojektet "EF-rådgivningskontorer" var et af de 6 store projekter under 
aktionsprogrammet til fordel for SMV, der i princippet blev godkendt af Rådet den 
3. november 1986. 
Blandt de konkrete aktioner under dette program blev vægten i særlig grad lagt på 
formidlingen af HF-informationer gennem etablering af pilotprojektet "EF-
rådgivningskontorer". 
Fra september 1987 til årets udgang blev der i hele Fællesskabet oprettet 39 centre, som nu 
benævnes "Euro Info Centre" (EIC-nettet), de blev udvalgt på grundlag af en licitation med en 
strengt gennemført procedure. 
I en meddelelse fra Kommissionen til Rådet og til Europa-Parlamentet i marts 1988 opregnes 
de særdeles positive resultater af evalueringen af denne pilotfase og af projektet vedrørende 
udvidelsen til ca. 200 centre. Denne udvidelse blev godkendt af Rådet den 30. juni 1988. Efter 
godkendelsen af en kvalitetsevalueringsrapport blev der etableret et udvidelsesprogram, som 
efter en indkaldelse af ansøgninger gjorde det muligt at forøge antallet af EIC 
til 187 (meddelelse af 5. juni 1989) og 14 afdelinger, som senere blev suppleret med 7 EIC i de 
nye tyske delstater, 1 EIC i Grækenland og 1 i Det Forenede Kongerige, hvilket bragte det 
samlede antal op på 210 EIC. 
I 1994 blev der åbnet 5 EIC i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, således at 
antallet af centre kom op på 215. Nettet er for tiden ved at blive suppleret i forbindelse med de 
nye medlemsstater og EØS-medlemsstaterne, hvilket betyder ca. 30 nye EIC. 
Nettet er også blevet udvidet til 15 korrespondancecentre (EICC) i de central- og 
østeuropæiske lande og i Middelhavsbækkenet. 
/. 2. BUSINESS COOPERA TION NETWORK (BC-NET) 
BC-NETtet, der blev lanceret i 1988, har til opgave at fremme det målrettede 
virksomhedssamarbejde. Det skulle endvidere opfylde de behov, BRE ikke kunne opfylde, især 
anvendelsen af professionelle konsulenter, korte frister for behandling af samarbejdsprofiler og 
fortrolighed. 
Det gennemgik en eksperimentel fase i perioden juli 1988-juli 1990, og indtrådte i 
efteråret 1990 - altså for mindre end 5 år siden - i en konsoliderings- og udviklingsfase. 
I forbindelse med BC-NETtets etablering blev der i forhold til nettets opgaver ikke skelnet 
mellem de forskellige samarbejdstyper; BC-NETtet skulle forberede virksomhederne til 
gennemførelsen af det indre marked. Siden da er der udviklet nye interaktive 
konsultationsmader for bl.a. at tage højde for det tekniske og teknologiske samarbejdes særlige 
beskaffenhed. Der gennemføres i øjeblikket en evaluering af et pilotforsøg med anvendelse af 
en dokumentationsbase på server med henblik på udvidelse til andre samarbejdsområder. 
/. 3. BUREA U DE RAPPROCHEMENT DES ENTREPRISES (BRE) 
BRE blev oprettet i 1973 og blev forbedret i 1990; nettet har følgende karakteristika: 
• det er et ikke-fortroligt system, der giver mulighed for en betragtelig udvidelse af 
samarbejdsmulighederne; 
• systemets fleksibilitet muliggør en direkte adgang til virksomhederne og til 
korrespondenterne - inden for rammerne af de regler for anvendelsen, der er fastsat i den 
overenskomst, som er indgået med Europa-Kommissionen - således at instrumentet kan 
tilpasses kravene i hvert enkelt tilfælde. 
BRE er blevet et brugervenligt redskab til brug for udveksling og internationalisering, og nettet 
er vokset støt siden genaktiveringen i 1990. Det udfylder således en vigtig rolle i forbindelse 
med førstegangskontakter og tilpasser sig fint enkle strukturer, som ofte er det første man 
møder på nye markeder, der befinder sig i en udviklingsfase. 
II. NETTENES MÅL 
//. 1. EURO INFO CENTRE (EIC) 
11.1.1.- EIC's hovedopgave består i at hjælpe virksomheden med at gøre sig bekendt 
med det indre markeds risici og muligheder og at tilpasse sin strategi i 
overensstemmelse hermed. 
Den oprindelige opgave for nettet af Euro Info Centre bestod i at informere 
virksomhederne om Fællesskabets politikker og programmer, om mulighederne i 
forbindelse med gennemførelsen af det indre marked i 1993 og om de risici, der er 
forbundet med et marked i konstant udvikling: nødvendigheden af at tilpasse 
produkterne til et mere åbent og konkurrencepræget marked, innovation, søgning efter 
nye afsætningsmuligheder, søgning efter samarbejdspartnere osv. 
Der findes i dag praktisk taget et EIC i hver region i Europa, idet EIC er placeret i en 
"moderorganisation", som normalt udgøres af et handelskammer, et håndværks- og 
erhvervsråd, en regional organisation, en sammenslutning (banker osv). 
10 
Over halvdelen af EIC har endvidere udviklet et sekundært net, som alt i alt udgør ca. 
5 000 kontaktcentre i Europa. 
Gennem samarbejdet med EIC findes der således ca. 6 000 personer, som på nært eller 
fjernt hold arbejder til fordel for virksomhedernes lokale udvikling. 
11.1.2.- Nettets udvikling: specialiseringer, rådgivning over for virksomhederne og 
management. 
Efterhånden er den oprindelige opgave som partner for virksomheden, der ønsker at 
blive informeret om de forskellige aspekter af lovgivningen inden for det indre marked, 
blevet suppleret med en ny dimension for en lang række EIC's vedkommende. En del af 
disse har nemlig med tiden opnået en ofte meget vidtgående specialisering i forbindelse 
med andre eksisterende net såsom kontaktcentrene, CII, inden for: 
licitationer; 
skattelovgivning; 
europæisk forskning og teknologisk udvikling; 
miljølovgivning; 
strukturfonde; 
ansporing til partnerskab osv. 
Denne ekspertise har ofte givet sig udslag i en bred vifte af nye tjenesteydelser, gennem 
hvilke EIC bistår virksomhederne på områder, der ofte er vanskeligt tilgængelige for 
SMV. 
Som eksempel kan kort nævnes, at EIC har udviklet og distribueret en række 
programmer, der gør udbuddene lettere fordøjelige i forbindelse med licitationer. 
Hvad angår foranstaltninger til fordel for en bedre beskyttelse af miljøet har en række 
EIC til brug for SMV udarbejdet et praktisk redskab til evaluering af virksomhedernes 
resultater i forbindelse med udviklingen af en strategi på dette område. 
II.2. BUSINESS COOPERATION NETWORK (BC-NET) 
De opgaver, BC-NET fik tildelt i 1988, var at etablere og aktivere et net af 
250 erhvervskonsulenter eller mere, som blev udvalgt i henhold til en procedure med 
opfordring til deltagelse i et samarbejde i alle medlemsstater (EFT C nr. 224/2 af 
21. august 1987). Dette net tager sigte på at udvikle et samarbejde mellem virksomheder og 
regioner i Fællesskabet og globalt, bl.a. gennem tilvejebringelse af samarbejdsmuligheder i et 
centralt, datamatiseret system med sammenligning af profiler (matching). Denne aktivitet 
varetages ikke af private selskaber. 
11 
Business Cooperation Network tilbyder nu SMV en komplet bistand, og søgning efter 
samarbejdspartnere er kun et enkelt aspekt af denne bistand. Søgningen kan ske som svar på et 
specifikt samarbejdstilbud, som kan dække alle de økonomiske sektorer og alle 
samarbejdstyper (finansiel, handelsmæssig, industriel og teknologisk). Søgningen kan 
gennemføres som et supplement til matching-fasen, idet man gennem nettet udsender 
målrettede budskaber (Flash profiles) til konsulenter, som kunne tænkes at være i stand til at 
opspore potentielle samarbejdspartnere. 
Forud for søgningen efter samarbejdspartnere er der ofte foretaget en analyse af 
virksomhedens situation og af de strategiske valg, denne må foretage. Derfor er BC-NETs 
udviklingsprogram centreret omkring aktivering og information i selve nettet og omkring 
udvikling og forbedring af redskabets brugervenlighed. Samtidig har man fortsat arbejdet på en 
geografisk udvidelse og et voksende samspil med andre aktioner, som også arbejder med 
søgning efter samarbejdspartnere (INTERPRISE-programmet, Europartenariat). 
II.3. BUREA U DE RAPPROCHEMENT DES ENTREPRISES (BRE) 
BRE opererer decentralt gennem et net af korrespondenter i alle medlemsstater og i en lang 
række tredjelande. Nettets målsætning er udveksling og udbredelse - gennem et vidtspændende 
net - af ikke-fortrolige samarbejdtilbud fra SMV. Korrespondenterne varetager for egne midler 
en bred formidling af tilbuddene. 
Systemet tilbyder også direkte adgang for de virksomheder, der ønsker det, ud over 
anvendelsen af korrespondenter. Dette gør det muligt for de mindste virksomheder og 
håndværksvirksomheder at forsøge sig med internationalt samarbejde med særdeles beskedne 
omkostninger. 
12 
ANDEN DEL 
"NETTENES NUVÆRENDE SITUATION" 
Det bør påpeges, at på det institutionelle plan er nettene genstand for en rolledeling mellem 
Kommissionen og medlemsstaterne. 
Det er væsentligt, at understrege, at medlemsstaterne i høj grad inddrages gennem 
styringsudvalget3; medlemsstaterne skal således godkende retningslinjerne for nettene, den 
årlige budgetfordeling og de periodiske evalueringer vedrørende nettenes udvikling. Dette 
viser, at der eksisterer et aktivt partnerskab mellem de offentlige organer, der er berørt af 
denne indsats for en europæisering af SMV. 
Fordelingen af opgaverne mellem Kommissionen og de formidlere, der er berørt af styringen af 
nettene, er beskrevet nedenfor. 
I. EIC-NETTETS OPBYGNING 
/. /. NETTETS SAMMENSÆTNING - MÅLGRUPPE 
Pr 1. januar 1995 var nettets sammensætning som følger: 215 Euro Info Centre, hvortil 
kommer centrene i de nye medlemsstater og korrespondancecentrene 
Disse EIC er placeret i offentlige og private organisationer, som arbejder i nær kontakt til 
SMV. Disse organisationer indgår en overenskomst med Kommissionen, der kan forlænges 
årligt, og som indeholder regler for alle indbyrdes relationer. 
I henhold til nettets strategiske målsætning er hovedmålgruppen virksomhederne og først og 
fremmest SMV. 
Uden at råde over andre specialiserede informationskilder har EIC imidlertid også måttet 
opfylde behovene hos en mere forskelligartet population. 
Siden 1989 og indtil den 1. januar 1995 er 1 190 548 spørgsmål blevet behandlet, heraf 
285 252 i 1994. 
Langt størstedelen af spørgsmålene kommer direkte fra erhvervsledere (50%); konsulenter og 
offentlige institutioner tegner sig for 20%, andre EIC for 15% og den brede offentlighed 
for 13%. 
•V Oprettet ved artikel 4 i Rådets afgorehe 93/379/IÎ0F af 14. juni 1993 {EFl7. 161 af 2 udi 1993) 
13 
Et stort flertal mener, at EIC nu bør koncentrere sig om virksomhederne, medens et mindretal 
(bl.a. de irske moderorganisationer) mener, at man bør fortsætte med at behandle spørgsmål 
f.eks. fra studerende, hvoraf en del er potentielle virksomhedsledere Der er opstillet skøn over, 
hvor mange virksomhedssager EIC og moderorganisationerne har behandlet. 
1.2. TJENESTER, DER TILBYDES AF DEN CENTRALE STRUKTUR 
Tjenesteydelserne omfatter bl.a.: 
• rådighed over en komplet samling af EF-retsforskrifter; 
• temaorienterede informationsprodukter, der tjener til at uddybe råinformationerne; 
• Information Officer-t]enesten, der skal besvare spørgsmål, der er videregivet af Euro Info 
Centrene; 
• adgang til Fællesskabets databaser; 
• aktivering af nettet i bred forstand, herunder EIC-personalets videreuddannelse i EF-
anliggender; 
• rådighed over og vedligeholdelse af et datamatiseret kommunikationssystem til opfyldelse 
af nettets behov ( Work Station, VANS); 
• støtte til en indsats for kvalitetsforbedring, herunder ansporing til certificering og 
udarbejdelse af kvalitetsnormer. 
Den operationelle del af aktionen henhører ikke under det offentlige og varetages af eksterne 
kontrahenter. 
Med henblik på at sikre gennemsigtighed og en bred deltagelse er nettet repræsenteret gennem 
en rådgivende tilsynsgruppe, der omfatter to eller tre medlemmer pr land, og som går på tur 
imellem medlemmerne. Desuden mødes medlemmerne på nationalt plan på eget initiativ for at 
drøfte spørgsmål af fælles interesse. 
1.3. TJENESTER, DER TILBYDES SLUTBRUGERNE AF MEDLEMMERNE 
Det er allerede nævnt, at strukturerne og netmedlemmernes strategier er meget forskellige. Det 
er derfor vanskeligt her at opstille en fuldstændig og detaljeret beskrivelse af de tjenester, som 
tilbydes virksomhederne. Alle disse tjenesteydelser omfatter imidlertid særdeles detaljerede 
informationer om fællesskabslovgivningen og om adgangen til programmer og politikker. 
EIC's aktion begrænser sig ikke til de informationer, der gives som svar på specifikke 
spørgsmål, men EIC-systemet formidler også mere generelle informationer, der har til formål at 
højne virksomhedernes opmærksomhed, herunder målrettede publikationer. 
14 
Endvidere udvikler EIC i stadig større grad en bistands- og rådgivningsaktion med henblik på 
at vejlede virksomhederne og støtte dem i deres strategiske valg. 
Med henblik på at gennemføre alle disse opgaver kan EIC således samarbejde med: 
• de andre centre i deres værtsstruktur (hvilket gør det muligt at europæisere hele strukturen, 
at udvide tilbuddet om tjenesteydelser i marken og at forøge informationsmængden); 
• deres regionale net af korrespondenter i form af forskelligartede strukturer (lokale 
myndigheder, erhvervsorganisationer, universiteter, forskningscentre, presseorganer osv), 
• de regionale, administrative myndigheder (som har til opgave at udbrede kendskabet til de 
nationale retsforskrifter, at sikre gennemførelsen og at forberede fællesskabsprocedurerne 
sammen med de regionale, udøvende myndigheder). 
Dette netværk gør det muligt ikke kun at besvare enkeltstående spørgsmål, men også at sikre: 
• en sammenkobling mellem fællesskabsinformationerne og nationale informationer (hvilket 
er uundværligt for en fuldstændig realisering af det indre marked); 
• en debat om lokale, geografiske eller sektorielle problemer; 
• en undersøgelse af gunstige muligheder og etableringen af specifikke projekter med egnede 
deltagere og inden for de kortest mulige tidsrammer. 
Dette fører f.eks. til afholdelse af lokale, økonomiske arrangementer og til gennemførelse af 
specifikke formidlingskampagner, seminarer og uddannelsesaktioner, transnationale 
partnerskabsaktioner, fælles bud i forbindelse med licitationer osv. 
1 modsætning til de oprindelige forventninger har det vist sig, at informationer som sådan er 
vanskelige at sælge, idet brugerne betragter dem som en offentlig tjenesteydelse. Dette har i 
øvrigt i kraft af en stigende efterspørgsel medført fremvækst af produkter indeholdende en 
merværdi, som enten giver en egenindtægt eller ej, alt afhængig af værtsstrukturernes juridiske 
status. Et forsøg på at harmonisere disse fremgangsmåder i hele nettet har således ikke kunnet 
gennemføres. 
Selv om denne ramme er fælles for alle EIC, kan man i dag fa øje på store forskelle inden for 
Euro Info Center-nettet med hensyn til indtægter fra aktiviteterne; medens kun 18% af et EIC's 
driftsudgifter i gennemsnit dækkes af egenindtægter (faktureringer, medlemskab og sponsorer), 
dækker en række Euro Info Centre - f.eks. i Nederlandene og i Det Forenede Kongerige - i dag 
op til over 50% af deres driftsudgifter via egenindtægter. 
II. SAMARBEJDSNETTENE 
//./. BC-NET 
II. 1.1. NETTETS SAMMENSÆTNING - MÅLGRUPPE 
Pr. 1. januar 1995 var nettets sammensætning som følger: 397 konsulenter, heraf 365 i 
Den Europæiske Union og 32 fra tredjelande dækkende i alt 39 lande. 
15 
BC-NETs konsulenter er private eller offentlige organer, der er specialiserede i 
erhvervsrådgivning: konsulentfirmaer, advokater, banker, handels- og industrikamre, 
erhvervsorganisationer osv. Nettets struktur viser, at den private sektor er stærkest 
repræsenteret og at denne sektors engagement er voksende, idet 58% af konsulenterne 
kommer fra den private sektor, 29% fra den offentlige og 13% fra den delvis offentlige 
sektor. 
Konsulenterne indgår med Europa-Kommissionen en overenskomst, der kan forlænges 
fra år til år, og som fastlægger rammerne for konsulenternes opgaver Konsulenterne er 
udvalgt på grundlag af deres evne til inden for deres fagområde at opfylde 
virksomhedernes behov inden for transnationalt samarbejde 
De forpligter sig til at overholde et adfærdskodeks indeholdende de principper, der skal 
følges ved behandlingen af en samarbejdsmulighed. De har erfaring med internationale 
kontakter og hjælper derigennem - ud over de tekniske, juridiske og administrative 
aspekter - virksomhederne med at løse problemer i forbindelse med kulturelle forskelle 
og fremmedsprog, som de støder på i det transnationale samarbejde. 
Målgruppen er virksomhederne, specielt SMV, i overensstemmelse med nettets 
strategiske mål. 
Den konstante forbedring af medlemmernes kvalifikationer og udviklingen af 
instrumentet gør det muligt på passende vis at behandle henvendelser fra virksomheder, 
der ønsker at styrke deres transnationale engagementer såvel i Europa som globalt 
gennem partnerskaber. 
Fra 1988 til I januar 1995 er der registreret i alt 85 576 profiler I 1994 modtog den 
centrale enhed over 10 000 samarbejdsprofiler, som i forvejen var udarbejdet og 
behandlet af konsulenterne. 
Ligesom for 1993 er der her tale om et fald i forhold til de foregående år som et resultat 
af indførelsen af brugerbetaling; denne faldende tendens er i dag fladet ud. 
Det er endvidere interessant gennem en analyse af samarbejdstyperne at bemærke en 
tendens til en fortsat vækst i det tekniske samarbejde (32% i 1994), hvilket bl.a. afspejler 
industrisektorernes betydning. 
11.1.2. TJENESTERDER TILBYDES AF DEN CENTRALE STRUKTUR 
Den centrale enheds aktioner er udviklet med henblik på varetagelsen af følgende 
opgaver: medens aktionerne i starten kun drejede sig om at stille et datamatiseret redskab 
til rådighed til gennemførelse af sammenligning af forespørgsler om samarbejde, er de 
senere udvidet til at omfatte stimulering og aktivering af nettet, herunder formidling af 
generelle informationer om europæiske spørgsmål og uddannelse i forbindelse med 
samarbejdsaktiviteterne. 
16 
Den centrale enhed tager hensyn til BC-NETtets udviklingsstrategi, som sigter mod en 
større specialisering omkring tematiske grupper. 
Hertil kommer en Help Desk inden for teknik og kvalitet, der har til formål at bistå med 
udarbejdelsen af og kvalitetskontrollen med samarbejdsprofilerne og en målrettet indsats 
over for sektorerne og de geografiske zoner. 
Disse tjenesteydelser er tilpasset konsulenternes behov med aktiv og regelmæssig 
deltagelse af den rådgivende tilsynsgruppe, der består af ca. 50 medlemmer, og er baseret 
på så brede høringer som muligt af nettet, hvilket illustreres af de nationale møder, der 
blev afholdt i 1994 på Kommissionens initiativ. 
I forbindelse med disse prioriteringer kan bl.a. nævnes følgende aktioner, der alle 
afspejler et ønske om at højne aktiviteternes kvalitet: 
en regelmæssig gennemgang af nettets aktiviteter med udelukkelse hvert år af de 
mindst aktive medlemmer (art, antal og kvalitet); 
personlige besøg hos konsulenterne for bedre at måle de tildelte ressourcer og de 
anvendte metoder; 
en gennemgang af samarbejdsprofilerne, som foretages af den centrale enhed, med 
henblik på at afdække vanskelige punkter eller indlæsningsfejl; 
nationale møder med henblik på at fremme den fælles indsats til forbedring af 
kvaliteten og af formidlingsaktionerne; 
uddannelse af nettets medlemmer. 
//. 1.3. TJENESTER DER TILBYDES AF KONSULENTERNE 
Konsulenterne tilbyder - alt efter deres opgave, målsætninger og virksomhedens ønske -
forskelligartede tjenester med det formål at bistå virksomhederne på de forskellige stadier 
afsøgningen efter samarbejdspartnere: 
• diagnose af virksomheden med henblik på udvikling af en hensigtsmæssig strategi, 
navnlig på europæisk plan; 
• nærmere bestemmelse af strategiens gennemførelse, specielt gennem et 
grænseoverskridende samarbejde; 
• søgning i egentlig forstand - ved hjælp af nettet og de forskellige disponible midler -
af den potentielle samarbejdspartner, afhængig af hvilken partnerskabstype der 
ønskes; 
• bistand og rådgivning til virksomheden under de forhandlinger, der skal føre til 
indgåelse af en samarbejdsaftale. 
Den enkelte konsulent har mulighed for at henvise kunden (virksomheden) til andre 
medlemmer af nettet afhængig af hvilken fagkundskab, der er brug for. Dette er muligt i 
kraft af de særdeles tætte relationer, der er opbygget omkring anvendelsen af et fælles 
instrument. 
17 
11.2. BRE-NETTET 
II. 2.1. NETTETS SAMMENSÆTNING - MÅLGRUPPE 
Pr. 1. januar 1995 var nettets sammensætning som følger: 461 korrespondenter, heraf 
352 i Den Europæiske Union og 109 fra tredjelande dækkende i alt 59 lande. 
Korrespondenterne indgår med Europa-Kommissionen en overenskomst, der kan 
forlænges fra år til år, og som bl.a. fastsætter de hovedopgaver, de påtager sig lokalt med 
henblik på udbredelse og formidling af tilbuddene. 
BREs målgruppe er virksomhederne og specielt SMV. 
BREs hovedkarakteristika og især den direkte adgang, virksomhederne har, gør det 
velegnet til at medvirke til formidlingen af den første fase af et samarbejde. Dette aspekt 
er navnlig interessant for små virksomheder, herunder håndværksvirksomheder. 
I 1994 modtog nettet 7 629 samarbejdsprofiler, og der er behandlet over 24 000 
samarbejdsprofiler siden den 1. april 1990 med en konstant fremgang i antallet. 
II.2.2. TJENESTER DER TILBYDES AF DEN CENTRALE STRUKTUR 
Den centrale enhed modtager alle forespørgslerne og tilbuddene om samarbejde, der 
stammer enten fra korrespondenterne eller direkte fra virksomhederne. 
Den centrale enhed sørger for, at forespørgslernes og tilbuddenes opstilling svarer til 
standarderne og at de oversættes, inden de sendes videre til nettets medlemmer. 
En tilsyns-gruppe, der tæller ca. 50 medlemmer af nettet, tjener til at fremme en 
regelmæssig dialog med korrespondenterne, og hertil kommer nationale møder, som 
normalt afholdes på initiativ af Kommissionen, samt lejlighedsvise møder, navnlig i 
forbindelse med større partnerskabsmøder i eller uden for Den Europæiske Union 
(Europartenariat, MedPartenariat). 
18 
//. 2.3. TJENESTER DER TILBYDES AF KORRESPONDENTERNE 
Korrespondenterne varetager offentliggørelsen af samarbejdstilbuddene enten i kendte 
økonomiske tidsskrifter eller i fagblade. Denne opgave påhviler dem helt og holdent, og 
den giver nettet et godt grundlag såvel med hensyn til nettets udvikling som med hensyn 
til udbredelsen af kendskabet til nettet. 
BRE-korrespondenterne yder således en vigtig indsats til fordel for det internationale 
samarbejde, som indtager en særdeles betydningsfuld plads på baggrund af den 
globalisering økonomien i øjeblikket undergår. Et vigtigt eksempel er den rolle som 
indikator, BRE spillede allerede i 1993 i forbindelse med den hurtige udvikling på det 
kinesiske marked. 
III. NETTENES FINANSIERING 
///./. FINANSIERING AF EIC-NETTET 
Udgiften på 9 300 000 ECU i 1994, som blev finansieret via budgetpost B5-320, udgør ca. 
25% af nettets samlede udgifter; de øvrige udgifter finansieres hovedsagelig af 
moderorganisationerne, men også gennem en lang række egenindtægter (fakturering, 
sponsorater, støtte fra regeringer osv). Det bør nævnes, at EICC (korrespondancecentrene) 
ikke modtager nogen direkte finansiel støtte fra Kommissionen. 
Kommissionens finansielle bidrag til EIC-nettets funktion udgjorde i 1994 4,6 mio. ECU. Det 
består i en præmie, der er betinget af, at EIC overholder visse principper med hensyn til 
kvalitet og støtte: 
• undgå en tendens i retning af kun at vælge kunder med finansiel kapacitet; 
• sikre en mærkning af EIC's basisinformationer, der betragtes som lidet rentable af aktørerne 
på informationsmarkedet; 
• sikre tilbagemelding fra virksomhederne i de forskellige regioner. 
I den forbindelse er der grund til at fremdrage et argument, som moderorganisationerne 
gentagne gange har gjort gældende: selv om Europa-Kommissionens direkte bidrag kan 
forekomme beskedent i forhold til et EIC's gennemsnitlige budget, insisterer de på, at bidraget 
bibeholdes som partnerskabsgaranti, der endvidere åbner døren for andre indtægtskilder (lokale 
og regionale myndigheder og private sponsorer). 
Den centrale struktur har et team af eksterne konsulenter, der repræsenterer en gennemsnitlig 
årlig udgift på 3,5 mio. ECU over budgetpost B5-320. 
19 
111.2. FINANSIERING AF BRE OG BC-NET 
BC- og BRE-nettenes samlede udgifter er vanskelige at beregne på grund af de forskelligartede 
midler, der mobiliseres af konsulenterne, som bærer alle udgifter i forbindelse med analysen af 
og støtten til virksomhedernes strategi og samarbejdsprojekter. Udgiften via budgetpost B5-
320 har i de seneste to år andraget mindre end 1 mio. ECU årligt uafhængigt af indtægterne fra 
brugerbetalingen. Udgiften dækker løn til eksternt personale, der udelukkende anvendes til 
vedligeholdelse, EDB-udvikling og logistisk støtte til BC- og BRE-nettene. 
De to net råder over et fælles, eksternt, centralt hold af konsulenter, der navnlig er beskæftiget 
med den daglige styring, uddannelse, EDB-indkodning og -udvikling; denne fremgangsmåde 
giver en optimal drift, især hvad angår rentabilitet og finansiel styring. Det skønnes, at disse 
ressourcer er fordelt mellem BC-NETtet og BRE i forholdet 65% til 35%. 
Den budgetmæssige styring af udgifterne til drift/udvikling af BC- og BRE-nettene, som 
varetages af Kommissionen, blev indledt i 1990, det år BRE-nettet blev genaktiveret og 
BC-NETtet indtrådte i konsoliderings- og udviklingsfasen. Denne budgetstrategi er blevet 
videreført trods udvidelsen af nettene som svar på et klart behov hos virksomhederne både med 
hensyn til tæthed og geografisk dækning, hvilket har medført et ikke ubetydeligt ekstra 
arbejdspres for den centrale struktur. 
Udvidelsespolitikken af BC-NET til industrialiserede tredjelande, som siden 1993 modtager 
finansiel støtte fra GD I, bl.a. med henblik på uddannelse af tredjelandenes medlemmer, har ført 
til, at der opkræves et fast beløb af vedkommende land, og til at kræve brugerbetaling for de 
tjenester, der ydes de "nationale kontaktpunkter". 
Denne brugerbetaling er siden den 1. januar 1993 blevet udstrakt til alle Fællesskabets 
konsulenter. BC-NETs indtægter for 1993 andrager ca. 300 000 ECU, der er mulighed for at 
genanvende disse midler med henblik på at understøtte nettenes udvikling, især på det 
kvalitetsmæssige plan. Ud over at indtægterne udgør en finansiel støtte, kan de også tjene som 
indirekte effektivitetsmålestok, for som den eksterne evaluering understregede i 1992 "vil 
nettets nytte først blive endeligt kendt, hvis brugerne, medlemmerne af nettet eller 
virksomhederne, accepterer at betale for en tjenesteydelse, de har modtaget". 
Det fald i antallet af samarbejdsprofiler, som blev registreret fra det første år efter indførelsen 
af brugerbetaling, var ventet på baggrund af en holdningsændring og omfanget af denne 
storstilede aktion. Men dels har man fra og med 1993 konstateret en heldig virkning på 
kvaliteten af tilbuddene gennem den centrale enheds kontrol af samarbejdsprofiler og dels har 
man konstateret en stabilisering i antallet af samarbejdsprofiler fra og med 1994 trods tilsyns-
politikken, der medførte et fald i antallet af medlemmer. Til gengæld fortsætter BRE-nettets 
tjenesteydelser med at være gratis, idet alle annonceudgifter dog skal betales af 
korrespondenterne. 
20 
IV. SAMSPILLET MELLEM NETTENE 
Samspillet mellem nettene udspringer af de forskellige aktiviteter, der er udviklet i 
værtsorganisationerne, og af den måde hvorpå etableringen af nettene er forløbet. 
Således blev de EIC, der ønskede det, i starten betragtet som retmæssige medlemmer af 
BC-NETtet. Siden hen er de imidlertid blevet undergivet de samme betingelser for medlemskab 
som de øvrige strukturer. 
Dette forklarer den nuværende integrering af de tre net: 
• 85 personer er på samme tid medlemmer af BC- og BRE-nettet; 
• 42 personer er på samme tid medlemmer af BC- og EIC-nettet; 
» 41 personer er på samme tid medlemmer af EIC- og BRE-nettet; 
• og 69 personer er på samme tid medlemmer af alle tre net (EIC, BC og BRE). 
De sammel tal kan imidlertid også tolkes på en anden måde, hvor man lægger vægten på 
saniarbejdselementet (også på informationsområdet), eller hvor man henleder 
opmærksomheden på den betydelige risiko for sammenblanding, der kan opstå, når de tilbudte 
serviceydelser ikke er gennemskuelige nok. 
21 
TREDJE DEL 
"VURDERING AF NETTENE OG DERES FINANSIERINGSPERSPEKTIVER" 
I. MEDLEMMERNES VURDERING AF NETTENE 
Nettenes opbygning og virkemåde, som Kommissionen har valgt, gør det ikke muligt at 
foretage en fyldestgørende vurdering af de opnåede resultater på grundlag af det vigtigste 
kriterium, nemlig kundens tilfredshed. Kommissionen har imidlertid haft gode grunde til at 
forsøge at etablere et samarbejde med allerede eksisterende formidlere i stedet for at oprette 
EF-informationskontorer, som den ville have det fulde ansvar for med hensyn til deres virke og 
finansiering, herunder kvaliteten af den tjeneste, som tilbydes slutbrugeren. 
Den valgte metode betyder, at Kommissionen fuldt ud bør acceptere den måde, hvorpå dens 
partnere tilrettelægger deres relationer med slutbrugerne, og at metoden derfor deler fordelene 
og ulemperne ved de forskellige strukturer, der findes i Fællesskabet, for så vidt angår 
tildelingen af finansielle og menneskelige ressourcer, omfanget af de tjenester, der tilbydes 
virksomhederne, og udbredelsen af kendskabet til tjenesteydelserne blandt disse. 
Dette betyder naturligvis ikke, at Kommissionen ikke bør interessere sig for relationerne 
mellem værtsstrukturer og slutbrugere. Gennem stimuleringsmetoden kan Kommissionen 
anspore sine partnere til at yde den nødvendige indsats med henblik på at opnå et optimalt 
resultat. Kommissionen glæder sig ligeledes over de undersøgelser, der er gennemført på 
nationalt plan (jf Ernst & Young's undersøgelse vedrørende de britiske EIC's funktion), hvis 
resultater indtil nu har været særdeles opmuntrende. 
Men Kommissionen bør passe på ikke at blande sig på områder, hvor den ikke har fuld kontrol 
med alle parametre, idet den kun dækker en forholdsvis lille del af nettets samlede udgifter og 
for de tre nets vedkommende kun optræder som et mellemled. 
Dette er grunden til, at spørgsmålet om nettenes fremtidige funktion i det følgende vil blive 
analyseret ud fra de vurderinger, der er fremkommet fra medlemmerne af nettet. Disse 
understreger enstemmigt nødvendigheden af at videreføre fællesskabsaktionen på informations-
og samarbejdsområdet, således som Kommissionen har kunnet konstatere gennem talrige 
kontakter. Gennemførelsen af Fællesskabets lovgivningsprogram i forbindelse med 
gennemførelsen af det indre marked betyder på ingen måde, at dette store projekt allerede er 
blevet en del af virksomhedernes dagligdag. 
22 
Europæiseringen af de mellemled, der skal tilbyde virksomhederne tjenester, er heller ikke så 
vidt fremskreden, at den indsats, som Kommissionen har gjort for at stimulere fremvæksten af 
en infrastruktur, der er i stand til at bistå SMV i deres europæiserings- og 
internationaliseringsbestræbelser, er blevet forældet. 
Det er med hensyn til nettets virkemåde, at der er fremkommet en vis kritik fra 
medlemmenernes side, som vil blive omtalt nedenfor, uden at det dog er muligt at præcisere 
omfanget af kritikken. Det fremgår i øvrigt af denne kritik, at Kommissionen med sin 
stimuleringsmetode ikke kan gøre yderligere, idet kritikken ikke så meget vedrører nettenes 
virke som de nationale støttesystemernes tilpasning til virksomhedernes behov. Der er i øvrigt 
lanceret en debat om dette spørgsmål i flere medlemsstater, hvad enten der er tale om 
serviceydelser til virksomhederne i almindelighed eller om tjenesteydelser, der tilsigter en bedre 
tilpasning af SMV på det indre marked. 
Fællesskabet har reageret i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet ved at iværksætte 
det integrerede program til fordel for SMV og håndværksfagene, og der er lanceret en første 
samordnet aktion vedrørende tjenesteydelser til virksomhederne. Fællesskabet har ligeledes 
bidraget til en løsning på problemet gennem etableringen af EF-initiativet for SMV, som 
muliggør samfinansiering på området. 
Uanset udfaldet af denne debat glæder Kommissionen sig over, at den foregår på et plan, der 
understreger det store ansvar, som medlemsstaterne har. 
I det specifikke tilfælde hvor debatten vedrører iværksættelsen af en større national indsats til 
fordel for europæiseringen af SMV, er Kommissionen naturligvis mere direkte involveret. 
Kommissionen vil gerne i den forbindelse nævne, at den glæder sig over en sådan udvikling, 
iden den understreger, at de europæiske net udgør et uundværligt supplement til de nationale 
arrangementer i kraft af de betydelige horisontale og personlige relationer, som nettene er i 
stand til at etablere mellem de nationale systemer. 
/./. EIC-NETTET 
1.1.1. MÅLGRUPPE - NETTETS SAMMENSÆTNING 
Kritikken vedrører først og fremmest følgende punkter: 
• det forhold, at der findes strukturer med henholdsvis mange og fa menneskelige 
ressourcer risikerer at skabe et net med flere hastigheder; 
• det forhold, at der stadig er for fa EIC, der fungerer som knudepunkter, hvilket 
skaber uligevægt mellem udbud og efterspørgsel; 
• det forhold, at der er for mange EIC i visse store byer. 
23 
/. /. 2. NET/ENES Kl 'ALIIETSPOLIIIK 
En effektiv kvalitetspolitik anses normalt som værende af største betydning for en god 
netværkseffekt. 
Kritikken vedrører først og fremmest følgende punkter: 
• det forhold, at denne politik stadig i for høj grad er præget af den mindste 
fællesnævner, idet man indtager en tøvende holdning med hensyn til iværksættelsen af 
sanktionerne på grund af en vis politisering af debatten; 
• det forhold, at de kriterier, der fører til betegnelsen som "rødt" EIC, er alt for 
bureaukratiske; 
• det forhold, at den centrale struktur ikke har afstukket nogen retningslinier, og at den 
centrale struktur lægger alt for stor vægt på en styring efter målsætninger opstillet af 
moderorganisationerne. 
/. /. 3. PRODUKTET - DEN CENTRALE STRUKTURS ROLLE 
Hvad angår de tjenester, der tilbydes af den centrale struktur, fremsættes der ofte kritik 
af karakteren af de informationsprodukter, der stilles til rådighed for EIC. 
Sidstnævnte klager over stadig at modtage for mange generelle, ikke-målrettede 
informationer, og at de produkter, der tjener til at lette uddybningen af disse 
informationer, ikke i tilstrækkelig grad er tilpasset virksomhedens behov. Disse 
produkter burde i højere grad være tilpasset den enkelte sektor, således at de kan gives 
direkte videre til virksomheden. Med hensyn til fordelingen af ansvar mellem den centrale 
struktur og medlemmerne af nettet, burde ifølge kritikken medlemmernes rolle mindskes 
til fordel for en styrkelse af den centrale struktur. 
Hvad angår fordelingen af budgetmidler mellem den centrale struktur og medlemmerne 
af nettet, støder man ofte på et argument i modsat retning, nemlig at den del af budgettet, 
der tildeles den centrale struktur er for stor i forhold til Fællesskabets finansielle bidrag til 
den løbende finansiering af EIC-nettet. 
1.1.4. NETEFFEKT 
Størsteparten af moderorganisationerne er enige om betydningen af neteffekten; nogle 
anser den endda på længere sigt for at være den største fordel ved deltagelsen i nettet. 
Visse kritikere gør gældende - samtidig med at de betoner de allerede eksisterende 
relationer mellem nettets medlemmer - at disse relationer kun vedrører et vist antal EIC 
og lader de EIC, der ikke deltager i udvekslingen, ude af betragtning. 
24 
Der burde derfor gøres en kraftig indsats for at udvikle alle mulighederne i de horisontale 
forbindelser i betragtning dels af den store specialisering mellem EIC indbyrdes og dels af 
de nye opgaver, der åbner sig for dem, som følge af en større integrering i 
moderorganisationernes strategier og strukturer. 
1.1.5. FORMIDLING 
Der er almindelig enighed om vigtigheden at formidle af tjenesteydelserne over for 
slutbrugerne, der stadig kun har et relativt ringe kendskab til dem. 
Kritikken går især på, at formidlingskampagnerne stadig ikke er tilstrækkelig decentrale, 
trods de bestræbelser Kommissionen har udfoldet i løbet af 1994, og trods de fremskridt 
der er gjort med hensyn til en decentralisering af arbejdet. Visse EIC mener fortsat, at 
Kommissionen burde begrænse sig til at finansiere de formidlingskampagner, der 
styres 100% af de nationale net. 
1.1.6. FINANSIERING 
Kritikken, der navnlig kommer fra EIC-net-medlemmernes regeringer, vedrører 
bevillingen, der anses for at være for høj, især på baggrund af 
selvfinansieringsmulighederne. 
Omvendt kritiserer medlemmerne af nettet ofte Fællesskabets bidrag til EIC-nettets 
funktion, der betragtes som værende for lille, især i sammenligning med andre netværk i 
Fællesskabet. 
1.2. BC-NETTET 
1.2.1. MÅLGRUPPE - NETTETS SAMMENSÆTNING 
Der rejses ofte kritik af, at sammensætningen stadig er for uensartet, et problem der i 
øvrigt hænger sammen med det forhold, at kvaliteten af neteffekten stadig er uensartet. 
Derfor har et betydeligt antal medlemmer også stillet krav om møder i tematiske grupper, 
hvor man vil kunne uddybe den faglige viden på de forskellige samarbejdsområder. 
25 
/. 2.2. NET LETS KVALITETSPOLITIK 
Der er rejst kritik vedrørende kvaliteten og antallet af de indlæste profiler. 
Flertallet af konsulenterne ønsker, at der udvikles en samlet hjælpeservice, som dækker 
alle partnerskabstyper, og som skulle være ansvarlig for nettenes kvalitet i enhver 
henseende. 
Imidlertid er den systematiske gennemgang af medlemmernes aktivitet, der er indført af 
Kommissionen, til en vis grad blevet kritiseret af dem, der ikke har faet forlænget 
overenskomsten, og det skal i øvrigt nævnes, at mange af disse samtidig anmodede om at 
forblive i nettet. 
Omvendt støtter et flertal af konsulenterne denne metode, der sikrer en tilstrækkelig 
ensartethed med hensyn til faglige kvalifikationer; en del af konsulenterne beklager i 
øvrigt, at en lignende kvalitetspolitik ikke følges systematisk af EIC-
samarbejdskonferencen på grund af overlapninger mellem de tre net. Andre mener, at 
man bør styrke kvalitetskontrolfunktionen yderligere, navnlig hvad angår konsulenternes 
kvalifikationer og kvaliteten af samarbejdsprofilerne. 
/. 2.3. PRODUKTET - DEN CENTRALE STRUKTURS ROLLE 
Arbejdsmetoden med samarbejdsprofiler og matching af disse betragtes af mange 
medlemmer - uanset værdien - som et redskab til søgning efter samarbejdspartnere, men 
ikke som det eneste. 
Kritikerne opfordrer til, at man supplerer det nuværende apparat gennem adgang til 
databaser eller til yderligere informationer, især for at overvinde de stivheder, der 
uundgåeligt er til stede i forbindelse med matching af samarbejdsprofilerne, specielt hvad 
angår meget tekniske sektorer. 
Ifølge visse kritikere fokuserer den centrale struktur stadig for meget på EDB-værktøjet. 
Der rejses ofte kritik af stivheden og begrænsningerne i EDB-systemet, dels på grund af 
forældede programmer, dels på grund af nødvendigheden af at øge midlerne til søgning 
efter samarbejdspartnere. 
På den baggrund burde hovedindsatsen rettes imod en aktivering af nettet, som forbliver 
det grundlæggende element. 
En række medlemmer ønsker en styrkelse af uddannelses og aktiveringsaktionen, og 
beklager, at den centrale struktur råder over for fa midler til at opfylde dette mål. 
26 
1.2.4. NETEFFEKT 
Det bliver stadig vigtigere for medlemmerne at disponere over personlige kontakter 
inden for nettet for at kunne gennemføre en analyse af sager, der kræver en fælles og 
hurtig aktion. Men en del af dem har undertiden vanskeligheder ved for alle medlemmers 
vedkommende at opnå en reaktion svarende til forventningerne. 
1.2.5. FORMIDLING 
Medlemmerne kræver en styrkelse af formidlingen med henblik på at forbedre og udvide 
nettets image over for SMV sideløbende med de andre aktioner inden for samarbejde og 
information, samt en større støtte fra GD XXIII til bevidstgørelsesaktioner. 
Nettet bør i højere grad inddrages i de formidlings- og informationsaktioner, der er 
iværksat inden for rammerne af virksomhedspolitikken og partnerskabsaktionerne i bred 
forstand. 
1.2.6. FINANSIERING 
En række regeringsrepræsentanter gør opmærksom på det hensigtsmæssige i at 
undersøge mulighederne for selvfinansiering for et net, der har en tæt tilknytning til 
markedet. 
Omvendt er der en række konsulenter, der noterer sig de bestræbelser, der er gjort for at 
nedskære budgettet og derfor ønsker en styrkelse af BC-NETs placering i forbindelse 
med Fællesskabets støtteordninger, i særdeleshed en mere retfærdig behandling på lige 
fod med andre lignende net. De kræver endvidere en nyvurdering af den aktuelle 
brugerbetalingsmetode, som efter deres mening - ud over at være besværlig at 
gennemføre - favoriserer behandlingen af tilbuddene på bekostning af indlæsningen af 
samarbejdsprofiler. 
1.3. BRE-NETTET 
Det bør påpeges, at BRE på grund af sine hovedkarakteristika kun i ringe omfang er genstand 
for kritik og bemærkninger. Dette skyldes helt klart, at det er nemt at få adgang til nettet, og at 
dets funktion er enkel; forhold der bekræftes af medlemmernes udsagn. 
Imidlertid kunne en række medlemmer ønske sig en bedre sortering af de oplysninger, der 
sendes videre til korrespondenterne, samt en hurtigere indkodning og oversættelse af 
samarbejdstilbuddene og -forespørgslerne. 
Endelig har BRE ikke været udsat for kritik vedrørende finansieringen 
(Jvf. ovenfor, afsnit 1.2.2). 
27 
11. FREMTIDSPERSPEKTIVER 
//./. EIC-NETTET 
IL 1.1. MÅLGRUPPE - NETTETS SAMMENSÆTNING 
Det er helt klart, at man i projektets start prioriterede en maksimal geografisk dækning 
for nettet på grund af målsætningen om sammenhæng og ønsket om at bringe 
virksomhederne nærmere informationskilden vedrørende det indre marked, dvs. 
Kommissionen. 
En fokusering på SMV-populationen ville have medført, at man koncentrerede 
etableringen af EIC i områder med mange virksomheder Dette afspejles i nettets 
sammensætning, således som dette har udviklet sig gennem årene. 
Der er nemlig forskelle mellem strukturerne, alt efter om de er rige eller fattige på 
menneskelige og finansielle ressourcer, og alt efter om de udfylder et hul med hensyn til 
generelle informationer om Europa eller er en struktur blandt andre, som er i stand til at 
levere mere specialiserede og målrettede informationer. Inden for rammerne af denne 
maksimale dækning foregår der trods alt en fokusering på områder med mange SMV, 
hvilket medfører, at EIC er overrepræsenterede i de større byer 
Til sikring af en maksimal dækningsgrad finder man side om side organer, der i realiteten 
fungerer som knudepunkt, og organer der alene i kraft af deres geografiske placering 
optræder helt selvstændigt. Sidstnævnte type har imidlertid spillet en særdeles vigtig 
rolle, idet den har gjort det muligt at forstærke neteffekten; det er nemlig i kraft af den 
decentrale placering i regionerne, at nettet fuldt ud har kunnet udvikle sit potentiale som 
bindeled mellem regionerne via direkte kontakter fra center til center og fra 
værtsorganisation til værtsorganisation. 
Kommissionen mener stadig - ligesom langt størsteparten af medlemmerne - at en ren 
pyiamidestruktur i nettet ville afskære regionerne fra en direkte kontakt med Bruxelles, 
men også og især fra horisontale kontakter med andre regioner i Europa. Det betyder 
ikke, at det ikke i visse medlemslande vil være nyttigt at inddrage andre 
knudepunktorganisationer for - men på samme grundlag - at berige hele EIC-nettet. 
Man bør i princippet fastholde den geografiske dækning som en førsteprioritet, idet 
sammenhængen i nettet er et vigtigt og aktuelt mål. Man har ikke desto mindre - navnlig 
efter offentliggørelsen af hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse -
kunnet konstatere en kraftig tendens hos værtsorganisationerne til yderligere at 
koncentrere EIC's aktivitet omkring levering af informationer og bistand til SMV. En 
række værtsorganisationer har taget hensyn hertil i forbindelse med en intern 
reorganisering. Dette afspejles også i EIC's arbejdsmetoder, der mere og mere går i 
retning af en aktiv politik over for virksomhederne, samtidig med at de bibeholder deres 
traditionelle funktion, nemlig at besvare anmodninger om informationer. 
28 
I visse tilfælde - og som et supplement - er der skabt et samarbejde mellem organer, som 
leverer generelle informationer om Europa, og EIC, der i højere grad er specialiseret i at 
dække SMV-populationens behov. 
En sådan samarbejdsstrategi burde udvikles i relation til Kommissionens øvrige 
informationskanaler og -net. Dette udelukker ikke, at ét og samme organ i visse områder 
med få informationsinfrastrukturer fortsætter med at betjene både SMV og andre 
informationssøgende, ja endog kombinerer EIC-funktionen og aktionerne i tilknytning til 
et andet EF-netværk Omvendt kan man f.eks. i visse lande med en traditionelt stærkt 
decentral og udviklet informationsinfrastruktur integrere den generelle information, der 
er rettet imod virksomhederne, i den informationsindsats, der sigter på borgerne, medens 
de rådgivende og opsøgende aktiviteter i forhold til virksomhederne fortsat beror hos 
EIC. 
Efter vor opfattelse bør valget af EIC-strategi i forhold til en opdeling af opgaverne i en 
generel og en specialiseret indsats fortsat bygge på fleksibilitet, for så vidt som EIC-
nettets største værdi beror på dets forankring i de lokale forhold. På grundlag af denne 
konstatering af en samtidig tilstedeværelse i nettet af forskellige arbejdsmodeller 
forpligter Kommissionen sig til at styrke udvekslingen af erfaringer og bedre metoder 
mellem de forskellige EIC med henblik på at sikre den størst mulige sammenhæng i nettet 
og at fremme et bredere samarbejde med informationsnettene inden for én og samme 
region. 
//. /. 2. NETTETS KVALITETSPOLITIK 
De forskelligartede situationer, som afspejler sig i nettets sammensætning, forudsætter en 
kvalitetspolitik; i modsat fald risikerer man en svækkelse af neteffekten EIC bør således 
gensidigt forpligte sig til at opretholde et mindstemål af kvalitet, således at man kan 
udvide den indbyrdes udveksling af tjenesteydelser, som er grundlaget for neteffekten. 
Ellers risikerer man, at der dannes mindre net inden for nettet - net som ikke baserer sig 
på et regionalt tilhørsforhold eller på et fælles tema, men på forskelle i kvalitetsniveauet. 
Dette krav om kvalitet er blevet forstået og accepteret af langt størsteparten af 
medlemmerne og har ført til en gradvis iværksættelse af en kvalitetspolitik. Efter et 
forsøg på overdreven systematisering er denne politik gået i retning af ansporing og 
hjælp til opfyldelse af kvalitetsmålsætningen til gengæld for et finansielt bidrag fra 
Fællesskabets side. 
Trods opmuntrende resultater er der stadig en vis tøven med hensyn til fuldt ud at 
acceptere konsekvenserne af denne politik. Disse består i bortfald af det finansielle bidrag 
og - i tilfælde af tildeling af betegnelsen "rødt" center for anden gang - i en opfordring til 
værtsorganisationen til at tage sit medlemskab af nettet op til fornyet overvejelse. Man 
forstår således, at for mange værtsorganisationer, der er dybt forankret i lokale og 
regionale strukturer, men som først for nylig har haft behov for at udvikle sig på 
europæisk plan, har det finansielle aspekt været fremherskende. Men udfordringen 
rækker længere end det. 
29 
Det må også siges, at der fra en del sider er kritik af en ensartet finansieringsnøgle, der 
gælder for alle, idet forholdene er forskellige fra region til region. Men hvis man ikke 
holder sig til en ensartet finansieringsnøgle, vil det i betydelig grad kunne skade 
sammenhængseffekten, der er uadskilleligt forbundet med nettet, så meget mere som der 
ved iværksættelsen af finansieringsnøglen allerede er taget højde for de forskelligartede 
situationer og for en målstyret ledelse. 
Denne tøven kan delvis forklares ved en vis tvivl om de kriterier, der anvendes til 
klassificering af centrene. Disse kriterier betoner kvalitetsaspektet, og lægger samtidig 
stor vægt på levering til tiden af en skematisk beretning om centrets aktivitet. Den 
evaluering, Kommissionen foretager, bygger nemlig udelukkende på informationer fra 
EIC og ikke på brugerundersøgelser. Det skal dog nævnes, at EIC har mulighed for at 
supplere denne beretning gennem en årlig opstilling af kvalitetsmålsætninger, og at EIC 
med henblik på gennemførelsen af disse målsætninger kan fa hjælp af en konsulent, der 
ansættes af Kommissionen. 
Der viste sig i begyndelsen vanskeligheder med hensyn til at opnå accept af denne 
mulighed, for så vidt som EIC forventede, at retningslinjerne for deres arbejde kom fra 
Kommissionen snarere end fra deres værtsorganisation. Der har således undertiden været 
en vis sammenblanding mellem kvalitetsmålsætningerne og de strategiske målsætninger, 
der vedrører informationsindholdet; medens sidstnævnte klart henhører under 
Kommissionen, for så vidt som de afhænger af den aktuelle situation i Fællesskabet, er 
kvalitetsmålsætningerne relateret til de lokale forhold og afhænger af den enkelte 
værtsstrukturs strategi. 
For ikke desto mindre at imødekomme den kritik, der ofte fremsættes over for den alt for 
bureaukratiske karakter, klassificeringen antager, er Kommissionen parat til at give 
afkald på kvartalsberetningen til fordel for en årlig beretning, for så vidt som EIC 
accepterer at indrette sig på en målstyret ledelse, og medlemsstaterne er enige om at 
iværksætte sanktionerne på en mere systematisk måde. I den forbindelse bør man 
revidere den aktuelle politik, som går ud på at opsplitte det finansielle bidrag i to dele, 
under hensyntagen til om kvalitetskriterierne er opfyldt. 
I tilfælde af at denne politik fører til geografiske skævheder i nettet, bør man undersøge, 
hvorledes man gennem regionalpolitikken kunne bidrage til at afbøde dette. 
Det lader imidlertid til, at hovedparten af værtsstrukturerne endnu ikke har valgt denne 
metode, men foretrækker at fastholde kvartalsberetningen. Eftersom der fra visse sider 
stadig fremsættes kritik af den alt for bureaukratiske karakter, klassificeringen antager, 
kan forklaringen ligge i en afvisning af en målstyret ledelse (MBO) og i de finansielle 
konsekvenser, der kunne slå kraftigere igennem. Dette kunne være en af årsagerne til, at 
nettet stadig er splittet med hensyn til det mulige valg af en årlig betænkning og 
vurderingen af MBO. 
30 
//. 1.3. PRODUKTET - DEN CENTRALE STRUKTURS ROLLE 
Som det tidligere er påpeget, består Kommissionens produkt kun af en tjenesteydelse på 
mellemstadium. Produktet bør sætte EIC i stand til at besvare alle spørgsmål, de 
modtager fra slutbrugerne. 
I princippet er Kommissionens informationsprodukter således ikke rettet direkte mod 
virksomhederne. Dette udelukker ikke, at visse undersøgelser og informationsdossierer 
kan anvendes direkte og derfor sendes uden videre til EIC's kunder 
Målsætningen om at sætte EIC i stand til at udføre deres opgave forfølges gennem to 
foranstaltninger: 
• ved at stille uddybende dokumenter til rådighed, der gør det muligt bedre at forstå 
den råinformation, som Kommissionen leverer, 
• ved at uddanne lederne af Euro Info Centrene, så de bliver i stand til opretholde en 
direkte dialog med Kommissionens tjenestemænd, der deltager i lovgivningsarbejdet 
og i Fællesskabets programmer. 
Da Kommissionen ikke har situationen i de forskellige sektorer og regioner tæt inde på 
livet, har den i forbindelse med disse to foranstaltninger ikke kunnet tage de sektorielle 
eller regionale forskelle i betragtning. 
Den kritik, der navnlig er rettet mod de dokumenter, som er udarbejdet af den centrale 
struktur, vil således ikke være let at imødekomme. Et indirekte svar på EIC's 
anmodninger kunne bestå i at rette henvendelse til erhvervsorganisationerne på 
europæisk plan, for at disse kan stille resultatet af undersøgelser eller et 
dokumentationsmateriale med udgangspunkt i den enkelte sektor til rådighed for EIC-
nettet. 
En lignende henvendelse kunne ske til de nationale erhvervsorganisationer, for så vidt 
som disse er tættere på forholdene på det regionale plan og derfor måtte have taget 
større hensyn til disse forhold i eventuelle undersøgelser. 
Dette kunne være en måde, hvorpå man kunne forbedre mulighederne for en uddybning 
af det foreliggende dokumentationsmateriale. 
31 
Dels på grund af de store omkostninger, der påhviler den centrale struktur i forbindelse 
med produktionen af uddybende tekster, dels på grund af den hyppige kritik af 
fordelingen af EIC-budgettet mellem de centrale strukturer og nettet, kunne man 
forestille sig en anden løsning, der bestod i at prioritere uddannelsesforanstaltningen og 
helt at nedlægge den centrale enheds produktion af uddybende dokumentationsmateriale. 
Denne løsning kunne begrundes i det faktum, at informationsmarkedet nu bugner af 
tilbud, og at opgaven derfor kunne være eventuelt at registrere disse tilbud og gøre dem 
nemt tilgængelige for EIC. Som følge af det lavere tempo i lovgivningsarbejdet vil der 
være en tendens til, at disse publikationer forældes langsommere og derfor ville kunne 
dække EIC's behov. På den anden side kan man stille sig det spørgsmål, hvilken metode 
der vil være den bedst egnede med hensyn til uddybningen af råteksterne: uddybende 
dokumentationsmateriale eller direkte kontakt med producenterne af teksterne. 
Sidstnævnte løsning ville i øvrigt have den fordel, at den ville styrke neteffekten gennem 
menneskelige kontakter, som er lettere at skabe i forbindelse med 
uddannelsesforanstaltninger. I betragtning af neteffektens voksende betydning er dette et 
vægtigt argument. Imidlertid ville argumentet have mindre slagkraft, hvis Kommissionen 
skulle følge den opfordring til en decentralisering af uddannelsesforanstaltningerne, der 
er fremsat af dem, der er bekymret over, at EIC-medlemmerne alt for ofte er fraværende 
fra deres post. I øvrigt kommer neteffekten også til udtryk gennem den indbyrdes 
udveksling af informationsprodukter mellem EIC, som disse selv har udarbejdet, og som 
har karakter af et slutprodukt i den sammenhæng, hvori de er udarbejdet. 
Der lader til at tegne sig et flertal i nettet for at fastholde denne produktion. 
Kommissionen, der altid er rede til at yde nettene den bedste service, vil opmærksomt 
følge denne udvikling 
Disse to alternativer ville således betyde indførelse af en styringsmodel for nettet, der 
bygger på stimulerings- og aktiveringsmetoder, som netop er de redskaber, der passer 
Kommissionen bedst i forbindelse med dennes udadrettede aktiviteter. 
En opgivelse af denne metode ville betyde en radikal ændring af Kommissionens strategi. 
Denne ville da have et medansvar med hensyn til det endelige produkt, hvilket kun ville 
være muligt på grundlag aflangt mere intense relationer, også på det finansielle område, 
med et mindre antal EIC, som da ville være forpligtet til at udvise resultater. I så fald 
ville Kommissionen sandsynligvis udelukkende samarbejde med knudepunkterne, som på 
deres side ville påtage sig formidlingen af den videre kontakt ud i nettet. På grund af de 
mange forskellige organisationer, der indgår i nettet, og som er af den største nytte, bør 
der nok opereres med flere knudepunkter pr. land. Disse skulle da have til opgave at 
udarbejde slutproduktet på vegne af Kommissionen. Ud over tabet af neteffekt ville 
denne metode højst sandsynligt betyde en omkostningsforøgelse. Den bør derfor nok 
forkastes. 
32 
IL 1.4. NETEFFEKT 
Neteffekten er det vigtigste resultat af EIC-projektet. Alle moderorganisationerne og 
EIC selv er enige om dens store betydning. For visse EIC udgør den endog på længere 
sigt hovedgevinsten ved deres deltagelse i denne fællesskabsaktion. 
Det er helt klart, at neteffekten er stærkest blandt de 39 EIC fra eksperimentalfasen, men 
der er udfoldet store anstrengelser af den centrale struktur og Kommissionen for at skabe 
denne neteffekt og for at fastholde den efter 1987, og det samtidig med en kraftig 
geografisk udvidelse: 
• en række tematiske eller geografiske grupper, som er oprettet inden for nettet, samt 
uddannelsesforanstaltningerne og de årlige konferencer er tænkt som 
aktiveringsredskaber i nettet; 
• den kvalitetspolitik, Kommissionen har ført igennem nogen tid, forfølger samme mål, 
• for nylig er Kommissionen med henblik på at forstærke neteffekten begyndt at 
fremme udvekslingen af informationsprodukter, som er produceret af EIC; 
• Kommissionen har opfordret de medlemmer af EIC-nettet, der er 
eksportfremmecentre, og som er samlet i en Europæisk Økonomisk Firmagruppe 
(EØFG), til at danne et katalog af markedsundersøgelser, der kan gøres tilgængeligt 
for nettets medlemmer; denne opfordring er for øjeblikket til overvejelse. 
• procentdelen af de spørgsmål, som EIC stiller deres kolleger (15%), er stadig ret lav, 
men den er voksende. Dette er i øvrigt naturligt, for så vidt som efterspørgslen i 
stadig højere grad vedrører markedsinformationer, som Kommissionen ikke kan 
levere; 
• i den sammenhæng bør endvidere nævnes samarbejdskonferencen, der er oprettet 
inden for nettet på anmodning af de medlemmer, der er specialiseret i søgning efter 
partnere. 
Det er imidlertid klart, at neteffekten endnu ikke har nået sit optimale niveau. Den 
hyppige udskiftning i EIC-personalet spiller en rolle i den forbindelse, fordi neteffekten 
meget ofte er baseret på menneskelige relationer. Oprettelsen af team af flersprogede 
mænd og kvinder, der er fortrolige med de krav, der stilles i et tværnationalt miljø, og 
som er orienteret om de lokale, regionale, nationale og europæiske forhold og metoder 
og uddannet i anvendelsen af teknologisk avancerede kommunikations- og 
informationsværktøjer, er et af EIC-nettets større resultater, som det gælder om at 
bevare og forbedre. Efterhånden som EIC integreres yderligere i deres værtsstrukturer, 
vil disse opdage nettets mange funktioner og vil anvende det i deres regionale 
udviklingsstrategi. Det er muligt, at EIC i den forbindelse fortrinsvis vil henvende sig til 
kolleger, der tilhører lignende nationale net. Således vil en af de store fordele ved EIC-
nettet bestå i, at det gennem sin særdeles frugtbare sammensætning har bidraget til at 
nedbryde grænserne på erhvervskonsulentområdet. 
33 
I denne sammenhæng vil det være ønskeligt, om tilsynsgruppen fik en mere 
fremtrædende rolle. 
Endelig er der problemet med at sikre alle medlemmer af nettet en deltagelse på lige fod, 
for det må erkendes, at den ulige tildeling af finansielle og menneskelige ressourcer til 
EIC kan føre til en sprængning af nettet i undernet, som ikke har det samme 
aktivitetsniveau. Der er her tale om et problem, der har været rejst gentagne gange og 
som vedrører den begrænsede finansiering fra Fællesskabets side; men problemet kunne 
måske løses gennem en tilknytning til andre fællesskabspolitikker, bl.a. 
regionalpolitikken. 
I den udstrækning en omfordeling af den centrale strukturs opgaver frigør finansielle 
ressourcer trods den samtidige styrkelse af uddannelsen af medlemmer, burde man 
overveje at øge tilskuddet til EIC. Det kunne overvejes at forhøje tilskuddet til et fast 
beløb på 30 000 ECU om året fordelt på alle de områder, der i øjeblikket modtager støtte 
(adgang til databaser, omkostninger i forbindelse med tilslutning til VANS, godtgørelse 
for en formidlingsindsats for visse EIC). Udbetalingen af beløbet er naturligvis betinget af 
overholdelsen af de tidligere nævnte kvalitetskriterier. 
Idéen om en forhøjelse af bidraget fra 20 000 til 30 000 ECU, som samtidig blev et fast, 
årligt beløb, har fået en blandet modtagelse, idet en stor del af medlemmerne 
tilsyneladende frygter en løsning, hvor de reelle omkostninger ikke er klart identificeret. 
De samme medlemmer synes således at foretrække videreførelsen af en 
kvartalsberetning, der synes mere klart relateret til bestemte styringsaspekter. En række 
medlemmer understreger i øvrigt, at de i tilknytning til sidstnævnte fremgangsmåde 
støtter idéen om en budgetforhøjelse. 
11.1.5. FORMIDLING 
I henhold til det integrerede program til fordel for SMV og håndværksfagene bør alle, 
der er ansvarlige for aktioner til fordel for virksomhederne, have opmærksomheden 
specielt henledt på stimuleringen af efterspørgslen efter tjenesteydelser til 
virksomhederne. Dette gælder også for de tjenester, der tilbydes af EIC-nettet. I medfør 
af de overenskomster, der er indgået med det enkelte EIC, er dette forpligtet til at sikre 
den nødvendige formidling på det nationale plan. 
34 
Kommissionen har gennem en årrække suppleret sin indsats, idet den har gennemført en 
række informationsaktioner på europæisk plan med henblik på at understøtte det enkelte 
EIC's decentrale formidlingsaktioner. Måden, hvorpå disse aktioner er blevet 
gennemført, har rejst en vis kritik, som imidlertid er blevet mindre, efterhånden som 
Kommissionen begyndte at decentralisere gennemførelsen. Trods Kommissionens 
redegørelser, er kravene om en støtte til aktioner, der tilrettelægges og gennemføres helt 
igennem på nationalt plan ikke forstummet. Det bør imidlertid bemærkes, at et forsøg på 
at indhente forslag på nationalt plan ikke har givet et anvendeligt resultat, idet et 
nationalt forslag i sig selv repræsenterer mere end halvdelen af det disponible budget, og 
andre forslag er af en temmelig uensartet kvalitet; endvidere er der en medlemsstat, man 
ikke har modtaget noget forslag fra. Dette viser betydningen af at søge at nå til den 
bedste forståelse inden for rammerne af et partnerskab mellem Kommissionen og EIC på 
dette område 
II. 1.6. FINANSIERING 
EIC-nettet bygger stadig på den oprindelige tanke om, at de enkelte centre bør ende med 
at blive selvfinansierende; imidlertid har endnu intet af de net, som arbejder med 
generelle informationer i medlemslandene, nået dette mål. 
Et meget klart flertal af dem, der har givet deres mening til kende, forkaster muligheden 
af selvfinansiering, idet de understreger aktivitetens offentlige karakter. En række EIC 
har godt nok opnået særdeles interessante resultater; sagen er blot, at disse afhænger 
stærkt af de lovgivningsmæssige rammer og af den enkelte værtsstrukturs lokale 
traditioner. 
Man burde derfor se i øjnene, at Kommissionens finansielle bidrag - som nogle mener er 
for højt - i virkeligheden er for beskedent til at kunne understøtte et net af denne størrelse 
og kompleksitet. Dette gælder ligeledes for de menneskelige ressourcer 
Kommissionen fortsætter sin rationaliseringsindsats, navnlig i forbindelse med den 
centrale strukturs organisation og har herunder opnået konkrete resultater. Der er 
imidlertid en grænse, som ikke bør overskrides, idet man ellers risikerer at reducere 
tjenesteydelserne, hvilket Kommissionen altid har søgt at undgå. En yderligere 
rationalisering kan således kun opnås gennem opgivelse af en hel aktivitetsgren i den 
centrale struktur (informationsproduktet, som tjener til fortolkning af råinformationen). 
Dette giver samtidig Kommissionen anledning til at henlede medlemsstaternes 
opmærksomhed på det finansielle problems størrelse. Den glæder sig over den debat, der 
er indledt i en medlemsstat som følge af en rapport udarbejdet af den pågældende 
regering. 
35 
IL 2. BC-NETTET 
11.2.1. MÅLGRUPPE - NETTETSSAMMENS AUNING 
BC-NETtets målgruppe, dvs. slutbrugeren, er den SMV, som ønsker at internationalisere 
sine aktiviteter og som er parat til at knytte en konsulent til sig med henblik på at opstille 
og iværksætte virksomhedens europæiske strategi. 
BC-NETtet har traditionelt været orienteret mod brugerne; det tager nu mere og mere 
hensyn til kvalifikationerne hos de konsulenter, der tilbyder SMV tjenester. 
Dette forklarer nettets sammensætning, som hovedsagelig omfatter private konsulenter, 
men også en række offentlige eller delvis offentlige organisationer Sammensætningen er 
uden tvivl også udtryk for forskelligartede lokale situationer med hensyn til 
tilstedeværelsen eller ej af konsulenter, der er specialiseret i SMV. Disse forskelle har 
været årsag til problemer. Arbejdsmetoderne er nemlig ofte forskellige, afhængig af om 
der tilbringes megen tid med forholdsvis få kunder, hvilket normalt er tilfældet for en 
privat konsulent, eller om der tilbringes relativt lidt tid med et større antal kunder, hvilket 
normalt er tilfældet i forbindelse med de offentlige tjenester, der tilbydes af en række 
organisationer. Det er navnlig ved opfølgningen af kontakterne at disse forskelle lader til 
at vise sig, af hvilken grund der fra visse sider er fremsat ønske om en mere ensartet 
sammensætning af nettet. 
Imidlertid betoner langt størsteparten af medlemmerne betydningen af at fastholde nettets 
forskelligartethed, dels hvad angår den geografiske dækning, dels hvad angår 
konsulenternes offentlige, delvis offentlige og private status, for at kunne udnytte de 
nødvendige indbyrdes forbindelser mellem de finansielle, tekniske og handelsmæssige 
samarbejdsområder. 
Kommissionen har hidtil offentliggjort indkaldelse af ansøgninger i EF-Tidende, når den 
med regelmæssige mellemrum har foretaget en udvidelse af nettet, idet udvælgelsen 
dernæst skete på grundlag af et spørgeskema vedrørende ansøgernes faglige profil og 
erfaringer. 
Imidlertid har det eneste kriterium, der har været anvendt ved evalueringen af en 
aktivitet, som et medlem af nettet har udført, bestået i medlemmets faktiske aktivitet, 
som især afspejles i antallet af forslag til eller anmodning om profiler. Da det efter 
manges mening er nødvendigt at sørge for, at aktiviteten rækker længere end blot til det 
øjeblik, hvor kontakten etableres, og at tage mere hensyn til SMV's behov for støtte i 
forhandlingsfasen, kunne der tænkes indført et nyt kriterium i de nye 
udvidelsesprocedurer og i de kommende screeninger, som tager hensyn til dette krav. 
Men Kommissionen ville ved iværksættelsen af et sådant kriterium støde på 
vanskeligheder med hensyn til at få tilbagemelding fra konsulenterne vedrørende de 
enkelte operationer efter selve kontaktfasen. 
36 
Et alternativ ville være, at de der føler sig mindre tiltrukket af en integreret service som 
opfølgning på kontaktfasen og i forbindelse med partnerskabet, udtrådte af samarbejdet, 
idet der findes andre muligheder for disse på fællesskabsplan (BRE, EIC-
samarbejdskonferencen). 
Anmodningen fra et stort antal medlemmers side om møder i tematiske grupper, som 
giver mulighed for at uddybe den faglige viden vedrørende forskellige aspekter af 
samarbejdet (finansielt, teknisk eller kommercielt samarbejde), må betragtes som et 
forsøg på at løse dette problem omkring nettets forskelligartede sammensætning. 
//. 2.2. NETTETS KVALITETSPOLITIK 
Samtlige konsulenter er enige om nødvendigheden af en kvalitetsorienteret politik. Den 
er blevet iværksat gennem en periodisk og regelmæssig evaluering af den aktivitet, 
medlemmerne af nettet udfører, en evaluering, som fører til en regelmæssig udskiftning af 
medlemmerne på grundlag af deres transnationale aktivitet, betragtet såvel ud fra en 
kvantitativ som fra en kvalitativ synsvinkel. Også her sker evalueringen på grundlag af 
informationer fra medlemmerne af nettet, og ikke på basis af undersøgelser foretaget 
blandt kunderne. Dette svarer til den karakter af mellemstadium, som Kommissionens 
tjenesteydelser har. 
Hvad angår forbindelsen til slutbrugeren, er medlemmerne enedes om et adfærdskodeks, 
der indgår i en generel aftale. Der er endog nogen der ønsker, at kodeksets tvingende og 
kontrollerende karakter styrkes. Man kunne i den forbindelse forestille sig, at der blev 
opstillet en standardnorm for konsulenterne, som fandt anvendelse på de tjenester, der 
tilbydes virksomhederne. Dette er en idé, som er fremsat i det integrerede program til 
fordel for SMV og håndværksfagene. Gennemførelsen af idéen ville kræve en medvirken 
fra de europæiske standardiseringsinstitutioner og højst sandsynligt en 
certificeringsmetode bestående i en ekstern revision af medlemmerne. 
En anden idé går ud på besøg i marken, eventuelt sammen med de medlemmer, der har 
udvist de bedste resultater. 
//. 2.3. PRODUKTET - DEN CENTRALE STRUKTURS ROLLE 
Efter manges opfattelse består BC-NETs særlige funktion i at stille et datamatiseret 
værktøj til rådighed, som gør det muligt at matche samarbejdsprofiler. Dette har sin 
forklaring i projektets oprindelse, idet etableringen af det datamatiserede produkt fandt 
sted før oprettelsen af nettet. Den første licitation bestod da også i at udvælge 
konsulenter, som kunne anvende BC-NETtets datasystem eksperimentalt. Anvendelsen 
af delte værktøj udgør det samlende element i nettet, hvis strategiske mål i realiteten bør 
bestå i at stille et net af konsulenter, der er i stand til at bistå SMV med 
grænseoverskridende aktiviteter, til rådighed for disse. 
37 
Da konsulenterne først beherskede værktøjet, gjorde de opmærksom på behovet for at 
udvide de tjenester, som den centrale struktur tilbyder nettet, i retning af en styrkelse af 
aktiveringen af selve nettet. Inden konsulenten når så vidt som til at indlæse en 
samarbejdsprofil, analyserer han ofte virksomhedens strategiske situation og giver råd 
om gennemførligheden af en europæisk strategi og af de midler, der skal til, hvilket 
forstærker hans behov for informationer og uddannelse. På den anden side er der - efter 
den første kontakt mellem virksomhederne, hvis samarbejdsprofiler passer sammen -
behov for en række andre foranstaltninger, inden man når frem til indgåelsen af en 
samarbejdsaftale. SMV har ofte behov for bistand i denne svære fase, et forhold alle er 
enige om. 
Hvad værktøjet angår, viser erfaringen, at matching af profiler alene ikke er tilstrækkelig, 
hvilket navnlig har ført til indførelsen af "Flash Profiles". Den rivende udvikling i EDB-
programmernes brugervenlighed har også givet anledning til begrundet kritik med hensyn 
til forsinkelsen i fornyelsen af værktøjet, der - selv om det forbedres regelmæssigt -
stadig tilhører den gamle generation. 
Trods disse tilpasninger har der været problemer med hensyn til den almene accept af 
metoden, hvilket har givet sig udslag i et fald i antallet af indlæste samarbejdsprofiler. 
Dette fald skyldes kun delvis indførelsen af brugerbetaling. Imidlertid er der en række 
konsulenter, der anvender BC-NET intensivt, som stadig har en positiv holdning. Alt i alt 
må det konkluderes, at det bliver nødvendigt med yderligere justeringer. Dette har i 
øvrigt ført til krav om, at der sikres mulighed for at oprette en database på grundlag af de 
informationer, der findes i BC-NET, BRE, Europartenariat og INTERPRISE-
programmet. En sådan database ville være åben for et bredere publikum. Det bør dog 
overvejes efter hvilke regler disse databaser til sin tid skal styres, både hvad angår 
virksomhedsprofiler og samarbejdsprojekter. Der er i øjeblikket undersøgelser igang 
vedrørende de juridiske og økonomiske problemer i forbindelse med et sådant forslag. 
På baggrund af ovenstående burde Kommissionen i fremtiden koncentrere den centrale 
strukturs opgaver yderligere omkring aktiveringsfiinktionerne. Dette omfatter 
aktiveringen af tematiske grupper, som der er et stadig større krav om. 
Dette gælder navnlig med hensyn til det industrielle og teknologiske samarbejde med en 
gruppe, der arbejder med gennemførelsen af ekstraforanstaltninger, der i højere grad 
opfylder de teknologiske krav (oprettelse af en database i form af pilotforsøg). Denne 
fremgangsmåde vil tjene som model for aktionsområdet "offentlige licitationer". Det 
burde også gælde med hensyn til den "finansielle støtte" til samarbejdsprojekterne. 
Det bemærkes, at adgangen til disse grupper nu sker på grundlag af ansøgninger, som 
konsulenterne indgiver til den centrale enhed ledsaget af fyldige oplysninger, der gør det 
muligt at foretage en passende udvælgelse. Den kommende udvidelse af nettet vil således 
bygge dels på en mere målrettet udvælgelsesprocedure på grundlag af disse behov, dels 
på en forpligtigelse til at indlæse et bestemt antal samarbejdsprofiler i BC-NET-
værktøjet. 
38 
Forbedringen af EDB-mcdict vil blive fortsat, da den vil gøre det muligt at gennemføre 
forskning og at reagere meget hurtigt - hvad der er i overensstemmelse med 
virksomhedernes behov - og hver dag at gennemføre matching af og søgning iblandt 
tusinder af henvendelser, og samtidig vil man kunne sikre bred adgang til hele nettet. 
For så vidt angår spørgsmålet, om EDB-værktøjet bør fornys for at tilpasse det til 
udviklingen, vil det blive nødvendigt der foretages en registrering af BC-NET-
konsulenterne, og der bør anmodes om genanvendelse af indtægterne fra 
brugerbetalingen til en sådan investering. 
11.2.4. NETEFFEKT 
Det er et faktum, at BC-NET-projektet på dette område har undergået en klar udvikling, 
idet kontakten mellem brugerne af nettet har haft førsteprioritet. De resultater, som 
medlemmerne opnår, er ofte udsprunget af den kontakt, der har været mellem disse 
Denne personlige kontakt bør udbygges yderligere ud fra en hovedaktivitet, som bygger 
på nærhedsprincippet, og som gør det muligt at gennemføre supplerende aktiviteter. 
Neteffekten vil da blive så meget desto større, som indsatsen for at indføre en ensartet 
kvalitet i BC-NET vil være nået et skridt videre på grundlag af fælles praksis på 
samarbejdsområdet, hvor der lægges vægt på en komplet service over for kunden såvel 
før som efter matching. 
For at understøtte denne udvikling bør man styrke indsatsen for at stimulere og aktivere 
nettet, bl.a. undergrupperne. 
11.2.5. FORMIDLING 
Betydningen af en formidling af nettets tjenesteydelser over for slutbrugerne er 
uomtvistelig. Netmedlemmernes krav om en styrkelse af BC-NETs image støder 
imidlertid på et problem, hvad angår den økonomiske støtte fra den centrale struktur. 
Erfaringen har vist, at på grund af de begrænsede finansielle ressourcer, der kan bevilges 
til formidlingsaktiviteter, er det mere formålstjenligt for Kommissionen at inddrage 
BC-NET i en mere generel informationsindsats, der omfatter alle de tjenesteydelser, som 
Fællesskabet stiller til rådighed for SMV. I det omfang netmedlemmernes begrundede 
krav støder på finansielle begrænsninger, bør Kommissionen gøre, hvad den kan for at 
inddrage netmedlemmerne yderligere i planlægningen af disse formidlingsaktiviteter. 
39 
11.2.6. FINANSIERING 
I lovedkritikken fra visse mcdlemsstatsrepi æsentanter vedrører niveauet af den offentlige 
finansiering af BC-NETtet. Kommissionen har således allerede forpligtet sig til at yde en 
indsats, der sigter mod selvfinansiering. I betragtning af resultaterne i forbindelse med 
overgangen til brugerbetaling er budgetudgifterne for BRE og BC-NET tilsammen faldet 
til mindre end 1 mio. ECU pr. år. Dette er ikke en særlig stor udgift for et net af denne 
kompleksitet og størrelse. 
I øvrigt gør medlemmerne af nettet ofte opmærksom på forskellen i behandlingen af 
medlemmerne af andre fællesskabsnet og af BC-NET. 
Brugerbetalingen har ikke mindsket antallet af anmodninger om deltagelse i nettet Til 
gengæld har den bevirket en - sandsynligvis midlertidig - nedgang i antallet af profiler, 
som er blevet behandlet af nettet. På baggrund heraf har Kommissionen til hensigt at 
fastholde princippet om brugerbetaling, men agter samtidig at ændre ved den måde, 
brugerbetalingen sker på. Det foreslås at gå over til betalingen af et fast beløb i starten af 
regnskabsåret imod udlevering af et BC-NET-medlemskort Dette vil give et løft i 
antallet at behandlede profiler og gøre den nuværende brugerbetalingsprocedure (specifik 
udvikling af EDB-værktøjer, hundredvis af individuelle opkrævninger med risiko for 
betalingsvægring, betalingsforsinkelse osv.) mindre tung. 
Følgelig går et flertal ind for brugerbetaling i form af et fast beløb, samtidig med at det 
kræver, at størrelsen af dette bidrag underkastes en nærmere undersøgelse for at man kan 
fastholde forskellene og ligevægten i nettet. 
,Denne fremgangsmåde ligger endvidere på linje med henstillingerne i 
evalueringsrapporten fra 1992 4; bidraget, der kunne andrage 1 000 ECU om året med 
mulighed for en regulering hvert andet år, kunne sikre en stabil ekstraindtægt. Man 
kunne forestille sig reduktioner i bidraget på op til 500 ECU for derigennem at tilskynde 
til større bidrag til basen og således belønne de mest aktive På denne måde kunne 
tilskuddet til driftsbudgettet på mellemlang sigt holdes ned på under I mio. ECU om året 
for BC-NET og BRE 
Hvad angår det ofte fremsatte krav om en finansiel støtte til de virksomheder, som det 
ville være passende at bistå efter den indledende kontakt med henblik på at nå frem til en 
partnerskabsaftale, mener Kommissionen, at dette krav falder uden for rammerne af 
BC-NETs virkefelt. Kommissionen har inden for rammerne af sit flerårige program 
finansieret en pilotaktion til fordel for de håndværksfag, der har størst behov for en sådan 
bistand. EF-initiativet for SMV gør det ligeledes muligt for medlemsstaterne at opnå en 
samfinansiering for programmer af denne art. 
4 KOM (92) 1800 af 11. november 1992 
40 
11.3. BRE-NETTET 
BRE-nettets arbejdsgang har kun været genstand for meget lidt kritik. Der har ikke været 
nogen større indvendinger imod nettets sammensætning eller af den periodiske gennemgang af 
medlemmernes aktivitet, som accepteres af det store flertal. 
Nettet er ikke oprettet for at fremme udvekslingen mellem medlemmerne, men snarere for at 
sikre udbredelsen af samarbejdstilbud inden for og uden for Fællesskabet. 
BREs ikke-fortrolige karakter og den geografiske dækning i forbindelse med dets enkle 
virkemåde bør bevares som grundlæggende træk. Den heraf følgende fleksibilitet gør det 
således muligt for korrespondenterne - ud fra de begrænsninger og regler, der er opstillet i den 
overenskomst, de har indgået med Kommissionen - at anvende nettet på en måde, der er i 
overensstemmelse med virksomhedernes ønsker, især de mindste virksomheder. Alle disse 
elementer har gjort det muligt for BRE at befordre internationaliseringen, og dette aspekt vil 
blive udviklet yderligere på baggrund af globaliseringen af økonomi og handel. 
Som svar på en kritik fra korrespondenterne vil den centrale struktur udvikle en bedre 
sortering af samarbejdstilbud og -forespørgsler, således at det bliver nemmere for 
medlemmerne at arbejde med disse. Medlemmerne af nettet understreger således betydningen 
af den formidlende aktion, som yderligere fremhæver BRE-nettets grundlæggende 
karakteristika: nemt at anvende, billigt, stor udbredelseskapacitet og en struktur af 
internationalt tilsnit. 
Den centrale enhed vil ligeledes tilsigte at reducere indkodnings- og oversættelsesfristerne. I 
den forbindelse vil man i de nærmeste måneder undersøge muligheden af "automatisk 
oversættelse/sprogkontrol", hvilket vil have den fordel, at man kunne give brugerne mulighed 
for at anvende deres eget sprog. Dette betragtes som et særdeles vigtigt element, især for de 
virksomheder, der ønsker at internationalisere deres aktiviteter, men som kun råder over 
begrænsede menneskelige ressourcer. Endvidere bør der også sikres en hurtigere fremsendelse 
af samarbejdstilbud gennem en mere intensiv anvendelse af medier af typen disketter eller e-
post (VANS). 
Hvad udbredelsen af kendskabet til BRE angår, gælder bemærkningerne om BC-NET også for 
BRE. Til gengæld for en videreførelse af gratisprincippet bør BRE-korrespondenterne forpligte 
sig til at udvikle en politik til formidling af virksomhedspolitikkens samarbejdsaktioner, og det 
foreslås at tilpasse overenskomsterne hertil. 
Med hensyn til finansieringen af BRE-nettet skal det bemærkes, at det forhold, at 
korrespondenterne påtager sig omkostningerne i forbindelse med BRE-nettets 
annonceringaktiviteter, allerede er et vigtigt økonomisk element i betragtning af de anvendte 
medier og de nødvendige foranstaltninger i forbindelse med præsentationen. Denne investering 
er af største betydning for nettets nytte og for udbredelsen af kendskabet til det. 
41 
Det finansielle bidrag fra Fællesskabet er relativt beskedent i forhold til mængden af de 
behandlede henvendelser i kraft af den styring, som BC-NET/BREs eksterne team varetager, 
samt af det forhold at dette arbejdshold udgør en enhed. Finansieringen dækker hovedsagelig 
udgifter til indkodning. På den baggrund - og i betragtning af nettets opgaver og de indhøstede 
erfaringer - ville indførelse af brugerbetaling have en negativ effekt rent økonomisk, ligesom 
den ville kun have en ringe indvirkning på budgettet og ville virke afskrækkende på visse 
målgrupper (små virksomheder og håndværksfag). 
III. SAMSPILLET MELLEM NETTENE 
Der findes fortalere for en privatisering af BC-NET, idet disse slår på konkurrencemomentet 
over for private tjenesteydelser. Bortset fra det faktum at dette argument også kunne gælde for 
EIC og BRE, bør der opnås enighed om betydningen af privatiseringen, som kan forstås på to 
måder: enten betyder den en komplet selvfinansiering af værktøjet gennem brugerbetaling, eller 
også betyder den, at Kommissionen trækker sig helt ud, og medlemmerne selv styrer nettet 
Hvad selvfinansiering angår, kan der henvises til afsnit II.2.6. Med hensyn til selvstyring synes 
denne løsning udelukket, så længe værktøjet eksisterer, så meget mere som aktiviteterne bør 
foregå i hele Fællesskabet. 
Forslaget om at privatisere BC-NETtet kombineres ofte med et forslag om at støtte SMVs 
anvendelse af eksterne konsulenter gennem de således opnåede besparelser. Imidlertid ville en 
foranstaltning af denne art have en særdeles begrænset effekt i betragtning af det beskedne 
budget, der tildeles BC-NETtet. Derfor ser Kommissionen ingen fordel heri i forhold til støtten 
til et net af konsulenter med et indgående kendskab til fællesskabsforhold. 
Endelig kan man helt bestemt også udlede meget af de erfaringer, der er indhøstet af BC-NET, 
på et tidspunkt hvor USAs forbundsregering netop har støttet lanceringen af et net til søgning 
efter samarbejdspartnere, der synes at fungere på et lignende grundlag med elektronisk 
matching, for teknologisk avancerede virksomheder ("Unisphere") 
Der findes fortalere for en fusionering af BC-NET og BRE. En sådan fusionering forekommer 
os ikke særlig heldig, for - som vi allerede har anført - udfylder de to net forskellige funktioner, 
samtidig med at de begge opfylder virksomhedernes behov. Det vil imidlertid være 
formålstjenligt at søge at klarlægge, hvad det enkelte nets hovedfunktion består i. I den 
forbindelse er BRE klart blevet et net, der hovedsagelig formidler ikke-fortrolige 
samarbejdstilbud og -forespørgsler, medens aktiviteterne i BC-NET bevarer en vis fortrolig 
karakter. 
42 
lin række medlemmer har rejst spørgsmålet om ét enkelt net bestående af EIC-BC- og BRE-
ak l i vilelerne. I den forbindelse bør man også - ud over umuligheden af at fusionere 
værtsorganisationer, der ofte er forskellige af natur og/eller staiktur - gøre opmærksom på 
forskellene i tjenesteydelserne. Hvis man skulle nedlægge en tjenesteydelse, burde man også 
logisk set nedlægge de mindre professionelle ydelser i overensstemmelse med den udviklede 
kvalitetspolitik. Imidlertid opfylder den enkelte tjenesteydelse forskellige behov hos forskellige 
kunder, således som det allerede er påpeget, og det væsentlige består i at øge kvaliteten i alle 
tjenesteydelserne. 
Imidlertid er Kommissionen lydhør over for andre kommentarer - netop i forbindelse med 
effektiviteten af de tjenester, der tilbydes virksomheden - som tilsigter at forbedre samspillet 
mellem nettene. 
///. /. SAMSPILLET MELLEM VIRKSOMHEDSPOLITIKKENS TRE NET 
Det er ikke uden grund, at der er overlapninger i sammensætningen af de tre net På den ene 
side finder der en tilnærmelse sted mellem EIC og BC-NET, for så vidt som en række EIC i 
slørre og større grad gennemfører samarbejdsaktioner i form af en tjenesteydelse med en 
merværdi, idet de udvikler denne aktivitet dels gennem samarbejdskonferencen, dels i egenskab 
af medlemmer af BC-NET. På den anden side har medlemmerne af BC-NET, for så vidt som 
de forventer andre tjenester fra nettets side end adgangen til EDB-værktøjet, i stigende grad 
givet udtryk for ønsket om at modtage generelle informationer, som de kan anvende i 
forbindelse med den strategiske bistand til SMV. Hvad BRE angår, tilbyder det tjenester til 
medlemmerne af de to andre net. 
Der er ikke her tale om at forbyde overlapninger mellem nettene. Men det er nødvendigt at 
tydeliggøre de tjenester, der tilbydes af de enkelte net på samarbejdsområdet. I modsat fald vil 
slutbrugeren ikke få klar information om, hvilke tjenesteydelser, han vil kunne opnå ved at 
henvende sig til det ene frem for det andet af de tre net. 
BRE tilbyder en simpel form for service i form af udsendelse af samarbejdstilbud og -
henvendelser og i form af tilbagemelding på sine informationer Nettet driver ikke opsøgende 
arbejde. Samarbejdskonferencen inden for EIC-nettet kombinerer udsendelsen af 
samarbejdstilbud og -henvendelser på den ene side og den indbyrdes aktivitet mellem profilerne 
på den anden side, men frembyder en række mangler med hensyn til fokusering og opstilling af 
samarbejdstilbuddene og den senere opfølgning. BC-NET tilbyder en komplet service: 
opstilling og udsendelse af samarbejdstilbuddene og opfølgning i tilfælde af matching. 
Det problemet, der opstår, er mangelen på gennemsigtighed mellem disse tre tjenester, i det 
øjeblik et medlem tilhører to eller tre net. Denne mangel bør afhjælpes gennem indførelsen af et 
adfærdskodeks for de medlemmer, der er med i EIC-samarbejdskonferencen, og ved at 
opstramme adfærdskodekset for BC-NET-medlemmerne. 
For endvidere at fremme kommunikationen mellem nettene, og især mellem EIC-
samarbejdskonferencen og BC-NET, er der blevet udarbejdet en samarbejdsformular (C.P.) - i 
det store og hele på grundlag af en lignende formular, som findes inden for BRE, og med træk 
tilfælles med BC-NETs formular; samarbejdsformularen vil blive cirkuleret generelt som e-post 
Licnnem VANS. 
43 
Det vil endvidere være hensigtsmæssigt at fremme mere konstante kontakter mellem 
medlemmerne af de forskellige net. Denne aktion er blevet indledt gennem en række møder, 
som f.eks. er blevet afholdt i forbindelse med Europartenariat. Aktionen bør imidlertid fremmes 
systematisk på det regionale plan. 
Hvad angår effektiviseringen af de centrale strukturer, kunne man på baggrund af eksemplet 
med fælles BC-NET- og BRE-strukturer måske rejse spørgsmålet om en tilnærmelse til den 
centrale EIC-struktur. 
Imidlertid synes en sådan tilnærmelse ikke velbegrundet i betragtning af forskellene i nettenes 
sammensætning og i de opgaver, der skal løses, som kræver aktiveringsforanstaltninger af 
forskellig art. Følgelig er en effektivisering så meget mindre velbegrundet, som man også bør 
stille sig det spørgsmål, om tilstedeværelsen af en enkelt konsulent ikke ville udgøre en høj 
fagmæssig risiko, herunder også for varetagelsen af det offentlige aspekt ved opgaverne. Dette 
udelukker ikke, at visse funktioner lejlighedsvis i fællesskab vil kunne udføres på effektiv vis. 
///. 2. SAMSPILLET MELLEM FÆLLESSKABSAKTIONER 
Der bør etableres et samspil mellem nettene inden for rammerne af virksomhedspolitikken og 
de fællesskabsnet, der tilsigter at opfylde specifikke behov hos virksomhederne med det formål 
at øge merværdien af de enkelte aktioner. 
Dette er allerede sket mellem EIC, BC-NET og BRE og de øvrige aktioner på 
samarbejdsområdet, nemlig Europartenariat og INTERPRISE. Denne udvikling bør fortsættes 
i fremtiden og udvides til underleverandøraktionen (SCAN: Subcontracting Assistance 
Network), til den regionale aktion (Virksomheds- og Innovationscentret), til det nye 
innovationsprogram til iværksættelse af det nye rammeprograms aktivitet III og til den 
eksterne aktion (European Business Information Center). 
Denne udvikling imødekommer også et ønske fremsat af de øvrige Generaldirektorater, som, 
samtidig med at de anerkender betydningen af nettene inden for rammerne af 
virksomhedspolitikken, anmoder om at kunne anvende dem til formidling af informationer og 
gennemførelse af en række aktioner. 
For så vidt som man ikke kan generalisere med hensyn til den foretrukne anvendelse af nettene 
inden for rammerne af virksomhedspolitikken, fordi de opgaver, der skal udføres, er så 
forskellige, vil der blive sørget for, at EIC-værtsorganisationerne så vidt muligt får mulighed 
for at deltage i og/eller udvikle et samspil mellem nettene. 
Det vil i øvrigt blive påset, at de forskellige net inden for rammerne af virksomhedspolitikken 
indgår i et samspil med og supplerer de andre fællesskabsnet, som ofte har specialiseret sig 
inden for et bestemt område, f.eks. nettene inden for forskning og teknologisk udvikling. 
44 
111.3. SAMSPILLET MELLEM VIRKSOMHEDSPOLITIKKENS NET OG ANDRE 
INFORMATIONSNET UNDER KOMMISSIONEN 
EIC, BC-NET og BRE indgår i en langt bredere vifte af kontaktcentre og net, der er oprettet 
på initiativ af Kommissionen, som i 1994 indledte en ny politik over for disse. Hensigten med 
denne fremgangsmåde er at opnå en optimering med hensyn til de forskellige nets rolle gennem 
forsøget på at skabe sammenhæng og komplementaritet mellem informationsaktionerne med 
det formål at undgå dobbeltarbejde og spredning af indsatsen. 
Kommissionen søger gennem en global strategi dels at fastslå, hvilke behov og fælles 
problemer alle nettene har, dels at præcisere, hvad der er karakteristisk for det enkelte net. Der 
kunne således opstilles - og måske ligefrem tilskyndes til - et effektivt samarbejde mellem 
nettene, især på regionalt plan. 
I-eks findes der i dag over 300 CDE (europæiske dokumentationscentre) placeret på 
universiteterne, de forespørgsler om informationer, de modtager, kommer ofte fra studerende, 
som er interesseret i virksomhedspolitik, og hvoraf en del udgør morgendagens driftsledere. 
Desuden varetager mere end 50 Carrefours informationsopgaver i Unionens landdistrikter, 
hvor der er mange små virksomheder og håndværksvirksomheder. Det er klart, at et 
samarbejde med EIC vil være oplagt i begge tilfælde, idet disse med vejledning og råd vil 
kunne hjælpe brugerne med at finde de bedste informationskilder. 
Samtidig skal det nævnes, at nettet Team Europe i dag omfatter 760 foredragsholdere, hvoraf 
en del er specialiseret inden for fællesskabsforanstaltninger til fordel for virksomhederne. Deres 
erfaringer viser sig således at være til stor nytte for de informationsaktioner, der gennemføres 
på dette område. 
Denne vilje til samarbejde og endog til at fremme udvekslingen mellem disse net er allerede til 
stede; det viser den interesse, der er for de periodiske møder, som især afholdes af 
repræsentanterne for Kommissionen i medlemsstaterne, og som lederne af de forskellige EF-
informationsnet deltager i. 
///. 4. SAMSPILLET MELLEM VIRKSOMHEDSPOLITIKKENS NET OG NA TIONALE 
OG REG I ON A LE NET 
Det bør for det første understreges, at Kommissionen i forbindelse med etableringen af EIC-
nettet henvendte sig til organisationer, hvis opgave er at formidle informationer til 
virksomhederne på nationalt eller regionalt plan, og som derfor i langt de fleste tilfælde er 
medlemmer af nationale net. I visse tilfælde har EIC fået til opgave at informere og aktivere 
andre organer, der tilbyder SMV tjenester. 
45 
Spørgsmålet om en institutionalisering og om en styrkelse af denne aktiveringsfunktion på 
regionalt plan er blevet rejst såvel indadtil som udadtil. Kommissionen ser kun fordele heri, for 
så vidt som et sådant forslag indgår i en national indsats og for så vidt som dette ikke fører til 
en udvanding af EIC's egen informationsindsats over for virksomhederne Med andre ord burde 
de EIC, der også påtager sig en aktiveringsrolle, få øget deres midler inden for rammerne af 
den nationale politik. 
En anden udvikling har været at etablere en aktiveringsfunktion inden for rammerne af et 
nationalt net med det formål at samle alle de tjenester, der tilbydes virksomhederne i området, 
under samme tag (f.eks. "Business Links" i Det Forenede Kongerige). 
Da EIC er en sådan tjeneste, vil de blive opfordret til at indgå i et sådant fællesskab, for så vidt 
som EIC's værtsorganisation deltager i denne aktion. Kommissionen støtter en sådan udvikling, 
i det omfang denne ikke reducerer EF-informationernes synlighed, men i kraft af 
organisationernes samlede indsats medfører bedre informering og rådgivning af 
virksomhederne. 
Der er ligeledes kræfter i gang for at udvikle kontakterne mellem BC-NET og BRE og de 
nationale eller regionale net, der forfølger komplementære mål, og denne udvikling bør 
understøttes. 
46 
KONKLUSION 
Det er vigtigt på samme tid at understrege omfanget af de allerede opnåede resultater og af det 
arbejde, der venter forude. 
Resultaterne er udsprunget af den uerstattelige netværksmetode, der støtter sig på et bredt 
partnerskab med decentrale mellemled, som påtager sig en stor del af samfinansieringen. 
Det strategiske mål for de forskellige net inden for rammerne af virksomhedspolitikken består i 
at stille en informations-, rådgivnings- og støtteinfrastruktur til rådighed for SMV i hele 
Fællesskabet og globalt. 
Det arbejde, der venter forude, kræver en styrkelse med hensyn til kvalitet, effektivitet og en 
tilpasning af midlerne til SMVs behov. 
Dette indebærer, at man bør tilpasse nettenes sammensætning til målsætningerne for 
udviklingen af en kvalitetspolitik og måle resultaterne heraf, at man bør revidere den centrale 
strukturs rolle, idet man prioriterer aktivering og uddannelse, samt at man bør forstærke 
neteffekten og virkningerne af formidlingsaktiviteterne. 
lindelig bør man, hvad finansieringen angår, gennemføre en så effektiv rationalisering som 
muligt, idet man samtidig sørger for ikke at overskride visse grænser, således at man kan 
bevare de opnåede resultater og måske endda forbedre disse med hensyn til sammenhængen i 
nettene og den udfordring, der ligger i globaliseringen af økonomien. 
I den forbindelse bør den fordel, der allerede er opnået i kraft af netsamarbejdet, øges i 
betydelig grad, eventuelt gennem en modernisering af EDB- og kommunikationsværktøjerne 
med henblik på at bringe den lokale udvikling i samklang med globaliseringen af produktion og 
handel. 
Således bør SMV støttes yderligere i forbindelse med udarbejdelsen af deres europæiske og 
internationale strategier, og de bør informeres bedre om markederne og rådgives effektivt om 
samarbejdsmulighederne, for at de kan få det maksimale ud af det indre marked og af de nye 
markedsmuligheder, især i Central- og Østeuropa og i Middelhavsområdet, men også i 
Sydamerika og i Asien. 
Dette er så meget desto vigtigere, som markederne udvikler og ændrer sig ekstremt hurtigt, og 
al der kræves en høj yde- og konkurrenceevne for at gøre sig gældende. 
47 
Disse mål vil ikke kunne opfyldes uden en styrkelse af nettene, for sa vidt angår medlemmernes 
kvalifikationer, og uden at nettene er komplementære med hensyn til deres respektive nicher 
Dette betyder, at man så vidt muligt bør bevidstgøre virksomhederne om omfanget af de 
igangværende strukturændringer, og at man bør hjælpe dem med at opstille en udadrettet 
strategi og med at skaffe sig de nødvendige midler til at føre denne ud i livet. Det er væsentligt 
gennem en koordineret indsats at sikre, at alle instanser, der er beskæftiget med at udvikle 
SMVs muligheder, arbejder i denne retning. 
Således vil information, partnerskaber og alliancer være eminente redskaber for de 
virksomheder, der ønsker at skaffe sig kontakter, øge omsætningen, forbedre 
konkurrenceevnen og vinde indpas på nye markeder i et stadig mere åbent og 
konkurrencepræget miljø. 
Med dette for øje bør nettene med udgangspunkt i en kvalitetsforbedring og en forbedring af 
tjenesteydelserne såvel på informations- som på samarbejdsområdet yde en særlig indsats for al 
gøre opmærksomme på sig selv over for målgrupperne, idet de derigennem åbner vejen for en 
stimulerende, nyskabende og synlig aktion. 
I virksomhedernes interesse og af hensyn til en kvalificeret støtte til deres udviklingsstrategi, vil 
det være en fordel at nettene handler i samspil med andre fællesskabsprogrammer og med de 
aktioner, der gennemføres af andre nationale eller regionale instanser. Iværksættelsen af de 
forskellige foranstaltninger til fordel for virksomhederne vil således kunne berige hinanden og 
de vil derved opnå en større rækkevidde. 
BO es 
LV 
ISSN 0254-1459 
K(j)M(95) 435 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 08 10 
Katalognummer : CB-C0-95-477-DA-C 
ISBN 92-77-93688-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg ;