Itfài* 
m 
f w m 
1 iÇ«*r '. KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 20.03.1996 
KOM(96) 109 endelig udg. 
: i-O«; 
fSb 
3s" MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
&.'• 
,Ï •••;• 
i«.*-. 
ftfii 
.-J .*•• 
1 H-:.1 EUs STRUKTURINTERVENTIONER OG BESKÆFTIGELSE 

EU's STRUKTURINTERVENTIONER OG BESKÆFTIGELSE 
Indholdsfortegnelse 
Side 
I. Analyse af og status over strukturinterventionernes anvendelse 3 
A. Den strukturskabende indsats under strukturfondene 
er en nødvendig forudsætning for, at der kan 
skabes varige arbejdspladser 3 
B. En beskæftigelseseffekt, der varierer alt efter målene 8 
C. Kvantificering af virkninger 15 
II. Mulige tilpasninger: Ydelse af en mere effektiv indsats 
til gavn for beskæftigelsen inden for rammerne 
af den nuværende programmering 17 
A. Tilvejebringelse af langsigtede strukturer, der kan 
danne grundlag for en varig økonomisk vækst 18 
B. Intensivering af vækstens beskæftigelsesindhold 20 
C. En mere målrettet indsats med henblik på 
tilvejebringelse af økonomisk og social 
solidaritet, herunder lige muligheder 28 
D. Udvidelse og fornyelse af partnerskabet i 
forbindelse med strukturinterventionerne 31 
Konklusioner 35 
Bilag 
EUs STRUKTURINTERVENTIONER OG BESKÆFTIGELSE 
KONTEKST 
Den alvorlige beskæftigelsessituation er genstand for stor opmærksomhed i Den 
Europæiske Union, hvor der i øjeblikket findes omkring 18 mio. ledige, og 
bekæmpelsen af arbejdsløsheden og skabelsen af nye arbejdspladser er derfor meget 
højt prioriteret i Fællesskabet og dets medlemsstater. På Det Europæiske Råd i Essen 
besluttedes det i forlængelse af hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse at iværksætte foranstaltninger på mellemlang sigt på dette område via 
flerårige programmer, der fastlægges af medlemsstaterne. 
I Kommissionens meddelelse til Rådet om opfølgningen af Det Europæiske Råd i 
Essen1 understregede Kommissionen behovet for at sikre sammenhængen mellem den 
politik, der blev fastlagt i Essen og anvendelsen af strukturfondene. I sin nylige 
meddelelse om tendenserne og udviklingen inden for beskæftigelsessystemerne i Den 
Europæiske Union og om den europæiske beskæftigelsesstrategi2, fremlagde 
Kommissionen sine prioriteter med hensyn til strukturfondenes hensyntagen til den 
seneste udvikling og perspektiverne på det beskæftigelsespolitiske område. Denne 
rapport blev positivt modtaget på Det Europæiske Råd i Madrid, hvor man bl.a. 
understregede de gensidigt gavnlige virkninger af en styrket koordinering af de 
økonomiske politikker og strukturpolitikkerne i Unionen. 
Med et budget på 170 mia. ECU i 1995-priser (inklusive Samhørighedsfonden) for 
perioden 1994-1999 spiller strukturfondene - hvad angår den økonomiske og sociale 
samhørighed - en vigtig rolle med hensyn til fremme af beskæftigelsen, navnlig i de 
medlemsstater og regioner, hvor de er koncentreret ved hjælp af en programmering, 
som hovedsagelig henhører under medlemsstaternes ansvar. De bidrager til skabelsen 
af arbejdspladser på kort og lang sigt - dels ved en forbedring af tilpasningen af de 
fysiske og menneskelige ressourcer, dels ved en forbedring af den måde, 
arbejdsmarkedet fungerer på. De har også en virkning på kort sigt, idet de øger 
efterspørgslen efter varer og tjenesteydelser. 
Med henblik på at udjævne de vedvarende regionale forskelle i Den Europæiske Union, 
herunder også med hensyn til beskæftigelse, fremmer man i strukturpolitikkerne en 
afbalanceret udvikling af de prioriterede regioner. De fortsatte regionale uligheder er 
også med til at skabe betydelige spændinger i Unionen; arbejdsløshedsprocenterne 
varierer mellem regionerne fra 3,4% og op til 34,7% dvs. et forhold på 1 til 10 (jf. 
bilag 1). 
KOM (95) 74 endelig udg. af 8. marts 1995. 
KOM (95) 465 endelig udg. af 11.10.1995. 
Arbejdsløshedsstatistikkerne bør i øvrigt suppleres med oplysninger om 
arbejdsløshedsprocenten, som tager hensyn til erhvervsfrekvensen (forholdet mellem 
den del af befolkningen, der er i arbejde, og den del af befolkningen, der befinder sig i 
den erhvervsaktive alder (15-64 år)), således at man kan danne sig et billede af 
underbeskæftigelsen. Også her er der meget store forskelle med erhvervsfrekvenser fra 
51 til 86,5% (jf. bilag 2), og de laveste frekvenser ses i den sydlige del af Unionen 
(den nordlige del af Grækenland, Spanien og Syditalien). 
I de øvrige regioner bidrager strukturpolitikkerne til gennemførelse af 
arbejdsmarkedspolitikker, der dels vedrører integreringen på arbejdsmarkedet af unge, 
langtidsledige og personer, der risikerer at blive udstødt, dels tilpasningen af 
arbejdskraften til den industrielle udvikling. 
Strukturpolitikkerne kan via deres medvirken til fremme af beskæftigelsen desuden 
bidrage til at fremme ligestillingen, hvilket Det Europæiske Råd på sine møder har 
fremhævet som en af EU's og medlemsstaternes prioriterede opgaver. 
I. ANALYSE AF OG STATUS OVER STRUKTURINTERVENTIONERES ANVENDELSE 
A. Den strukturskabende indsats under strukturfondene er en nødvendig 
forudsætning for, at der kan skabes varige arbejdspladser 
1) Strukturinterventionerne indvirker på to områder: 
a) De har for det første en virkning på udbuddet, idet de investeringer, der 
medfinansieres af strukturfondene, medvirker til at forbedre 
produktionsapparatets økonomiske resultater gennem øget tilpasning af 
fysiske og menneskelige ressourcer, hvorved det på sigt er muligt at øge 
beskæftigelsen. 
b) De har desuden en afledt virkning på efterspørgslen, idet de ikke blot 
har en direkte virkning på indtægterne og beskæftigelsen, men også en 
indirekte og afledt virkning på grund af væksten i den endelige 
efterspørgsel; de har endvidere en afsmittende virkning uden for de 
regioner, der modtager støtte, en virkning, som især er til gavn for de 
højest udviklede områder. 
Mere generelt kan strukturpolitikkerne betragtes som et element i de nationale, 
økonomiske politikker, som de bidrager til at medfinansiere. Et typisk eksempel 
herpå er den såkaldte Gemeinschaftsaufgabe i Tyskland, der er en national 
ordning for regional støtte. 
Makroøkonomisk virkning 
Andel i de investeringer, der er foretaget i de berørte regioner 
Hvad angår faste bruttoinvesteringer, udgør EU's andel i investeringerne 
(navnlig under EFRU) næsten 12% af alle offentlige og private invsteringer i 
Grækenland, mellem 8 og 9% i henholdsvis Irland og Portugal og 7% i de 
berørte spanske regioner. Disse andele, som på indeværende tidspunkt ikke 
tager hensyn til samhørighedsfonden, gør det muligt at få et indtryk af 
fondenes økonomiske betydning. Der er her tale om andele, der er beregnet 
på baggrund af de samlede investeringer - både private og offentlige. Tager 
man kun de offentlige investeringer i betragtning, er der tale om betragtelige 
andele, der når helt op på 50% af disse investeringer. 
Indvirkning på væksten i de stater, der modtager støtte 
De første beregninger med hensyn til EFSR'erne (EF-støtterammerne) giver 
grund til at formode, at de vil få en betydelig indvirkning på væksten og 
dermed også på beskæftigelsen. For Portugals og Grækenlands vedkommende 
anslås den ekstra vækst i BNP'et, som skyldes EU-støtten, at være på 0,5% 
om året (mere end 1%, hvis man tager hensyn til det nationale bidrag). Det 
portugisiske og græske BNP forventes således i 1999 at nå et niveau, der 
ligger 3% højere, end hvis der ikke havde været ydet støtte fra EU. 
De første resultater af beregningerne for Spanien og Irland viser en ekstra 
vækst i BNP'et i de berørte regioner på 0,4% pr. år (0,7%, hvis der tages 
hensyn til det nationale bidrag), dvs. et BNP, der i 1999 ligger 2% over det, 
der normalt nås uden støtte. 
Naturligvis afhænger den reelle effekt af væksten i vid udstræknig af den 
generelle økonomiske kontekst, af de resultater, der opnås med de 
makroøkonomiske politikker, og af den internationale økonomiske udvikling. 
2) Der anvendes i forbindelse med strukturinterventionerne en række instrumenter, 
der er centreret omkring tre typer aktioner: støtte til infrastrukturer, støtte til 
produktionssektoren og udvikling af menneskelige ressourcer, 
a) Infrastrukturerne fremmer væksten og dermed også beskæftigelsen: 
(i) bedre infrastrukturer giver positive eksterne effekter (external 
economies) for den private kapital (forøgelse af produktiviteten og 
begrænsning af produktionsomkostningerne). Dette fænomen er især 
mærkbart i regionerne med de dårligste infrastrukturer under mål 1 ; 
(ii) virkningerne på beskæftigelsen er generelt positiv og giver sig 
udtryk i: 
en direkte virkning, der især vedrører bygge- og anlægsarbejder; 
ifølge sagens natur er der tale om midlertidige job, der for en 
dels vedkommende besættes af udefra kommende arbejdskraft; 
en indirekte virkning, der er knyttet til omkostningerne i 
forbindelse med etableringen af infrastrukturer og til, i hvor stor 
grad disse benyttes; jobskabelseseffekten er varierende. 
Infrastrukturer 
De store jernbaneinfrastrukturprogrammer, der støttes af EFRU i Italien og 
Grækenland bidrager direkte til, at der skabes og opretholdes henholdsvis 
37 000 og 11 600 arbejdspladser. Den indirekte virkning er blevet vurderet til 
57 000 arbejdspladser for Italiens og 7 100 for Grækenlands vedkommende. 
Programmet for opførelse og udstyring af 15 hospitalsenheder i den spanske 
region Castilla Leon vil direkte bidrage til skabelse af 445 arbejdspladser. I 
henhold til et første skøn, som formentlig er for lavt, blev der i forbindelse 
med de infrastrukturer, der blev finansieret af Samhørighedsfonden i 1993, 
opnået en beskæftigelseseffekt på i alt 40 000 mandår, hvortil skal føjes 7 500 
mandår i forbindelse med infrastrukturernes drift og anvendelse. 
b) Støtten til produktionssektoren 
Der skal her skelnes mellem ordningerne for støtte til virksomhederne og 
de foranstaltninger, der indirekte indvirker på udbuddet af tjenesteydelser: 
(i) direkte støtte: beskæftigelseseffekten varierer alt efter investeringens 
art (produktivitet, kapacitet, forureningsbekæmpelse, diversificering 
m.m.), sektoren (koefficienten for kapital-arbejde) og mere eller 
mindre strenge krav til beskæftigelsen i forbindelse med tildeling af 
støtten. Man kan ligeledes understrege den væsentligste begrænsning 
ved denne form for støtte: den tildeles ofte automatisk, hvilket 
bevirker, at der ikke altid tages hensyn til beskæftigelsesvariablen i 
finansieringsbeslutningerne. I henhold til strukturfondsforordningerne 
skal man med disse støtteordninger under alle omstændigheder 
fremme skabelse af arbejdspladser eller opretholdelse af varige 
arbejdspladser, hvilket Kommissionen og medlemsstaterne 
systematisk bør føre tilsyn med. Tilsyneladende er mange former for 
direkte støtte ikke i tilstrækkelig grad koncentreret omkring sektorer 
med vækst, og støtten kommer generelt mere de store virksomheder 
til gode end SM Ver (små og mellemstore virksomheder), der ofte er 
teknologisk nyskabende og jobskabende. Den direkte støtte ydes 
samtidig oftere til investeringer i faste aktiver end til immaterielle 
investeringer. 
Støtte til investering 
I Spanien er dette punkt omfattet af lovgivning, og i Tyskland og Det 
Forenede Kongerige er det en forudsætning for tildeling af støtte til 
investering, at investeringen er beskæftigelsesfremmende. 
Investeringsstøtteordningerne i Portugal og i mindre grad i Italien er 
derimod rettet mod virksomhedernes konkurrenceevne, og de jobskabende 
virkninger vil derfor først gøre sig gældende på mellemlang sigt. 
(ii) Tjenesteydelser til virksomhederne: Disse immaterielle 
foranstaltninger er et afgørende element i forbindelse med støtten til 
produktionssektoren. 
Beskæftigelseseffekten er bred, idet tjenestydelserne styrker 
virksomhedernes immaterielle kapital og gør det muligt at øge de 
lokale virksomheders effektivitet og deres eksterne 
konkurrenceevne. Tjenesteydelserne kan opdeles i: 
• rådgivning og vejledning, herunder om finansieringsteknik; 
• støtte til fremme af nyskabelse, kvalitet og FTU, som er af 
særlig stor betydning i de fjernest beliggende og tyndest 
befolkede områder. 
Det er en forudsætning, at der i de pågældende områder er en 
vilje til at blive informeret og til at videreformidle. 
Selv om tjenesteydelsernes direkte virkning på beskæftigelsen er 
relativt begrænset med hensyn til de individuelle økonomiske 
aktiviteter, er der imidlertid ofte tale om højt kvalificerede job 
med stor værditilvækst og et stort generelt potentiale, navnlig for 
så vidt angår etablering af virksomheder, fremme af ny teknologi 
og tættere samarbejde mellem forskningscentre og 
virksomheder. 
Tjenesteydelser til virksomhederne 
I underprogrammet for industrien i den portugisiske EFSR har man i 
særlig grad prioriteret tilvejebringelsen af en fuldstændig række af nye 
tjenesteydelser til virksomhederne. 
SPD'erne (de samlede programmeringsdokumenter) under mål 2 for Det 
Forenede Kongerige indeholder særlige foranstaltninger til støtte for 
etableringen af strategiske grupper af SM Ver i nøglesektorer på 
regionalt niveau med særlig vægt på udviklingen af virksomheder på 
lokalt plan. 
Under mål 6 er der lagt særlig vægt på spørgsmålet om støtte til 
nyskabelse og FTU. Finland vil i disse områder anvende omkring 35% 
af ressourcerne til programmering på dette område. Introduktion af 
telekommunikation i landdistrikter har ligeledes gjort det muligt at 
etablere visse aktiviteter i isolerede områder og at få adgang til visse 
tjenesteydelser og kvalifikationsgivende uddannelse (f.eks. telehuse i Det 
Forenede Kongerige). 
Det skal endelig nævnes, at BIC-fællesskabsprogrammet, som tilbyder 
integreret bistand til etablering af SM Ver, siden lanceringen i 1984 har 
bidraget til konsolidering af ca. 5 600 virksomheder og skabelse af 
27 000 arbejdspladser i Unionen. 
c) Udvikling af menneskelige ressourcer 
Der har på dette område kunnet opnås en lang række virkninger på 
konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse. 
Disse virkninger er nemmere at få klarhed over, hvis de opstilles i to 
forskellige grupper: 
(i) Investering i menneskelige ressourcer gennem uddannelse, i den 
udstrækning produktionssystemet kan absorbere den således 
uddannede arbejdskraft. Herigennem øges produktionspotentialet hos 
den menneskelige faktor, som spiller en stadig større rolle i 
bestræbelserne på at rette op på økonomien og på at stimulere 
væksten. En velkvalificeret arbejdsstyrke gør det muligt at foretage 
investeringer i anlægsaktiver, der giver større produktivitet, og at 
fremme videreformidlingen af ny viden og nye teknikker, som kan 
forbedre virksomhedernes effektivitet og generelt gøre de 
økonomiske systemer mere konkurrencedygtige. 
Man har med strukturfondene i denne forbindelse valgt at udvikle 
kvalifikationer, der er tilpasset beskæftigelsen, gennem en 
modernisering af den almene uddannelse og af den grundlæggende 
faglige uddannelse og styrkelse af uddannelsesmulighederne gennem 
hele den erhvervsaktive periode. Det forsøges endvidere med 
strukturfondene at udvikle de menneskelige ressourcer på området 
forskning, videnskab og teknologi gennem videregående uddannelse 
og gennem uddannelse af ledere og teknikere fra forskningsorganer. 
På mellemlang og lang sigt bidrager dette potentiale til skabelsen af 
nye arbejdspladser og til konsolidering af arbejdspladser, der trues af 
den internationale konkurrence. 
(ii) Aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, som både indvirker på 
udbuddet af arbejde (uddannelsesforanstaltninger) og på 
efterspørgslen efter arbejde (beskæftigelsesfremmende 
foranstaltninger). 
Foranstaltningerne på dette område bidrager til at gøre 
arbejdsmarkedet mere fleksibelt gennem en betydelig støtte til 
makroøkonomiske foranstaltninger til fremme af væksten. De har 
således direkte indflydelse på arbejdsløsheden ved at forbedre 
beskæftigelsesmulighederne for de dårligst kvalificerede grupper i 
befolkningen. Kombineringen af foranstaltninger til støtte for lave 
lønninger med foranstaltninger til forbedring af kvalifikationerne 
bidrager til, at den tilgængelige arbejdsstyrke kan anvendes optimalt 
og til, at der kan opnås større social samhørighed. 
Menneskelige ressourcer 
Der ydes med EFSR'en for Grækenland betydelig finansiel støtte til 
modernisering af den almene uddannelse og af den grundlæggende faglige 
uddannelse. Den valgte strategi omfatter følgende væsentlige elementer: 
- på det sekundære uddannelsesniveau koncentreres indsatsen omkring 
tilpasninger af læseplaner, fremme af tekniske og videnskabelige fag 
samt introduktion til edb; 
- inden for den grundlæggende faglige uddannelse er det en prioritet, at 
erhvervsuddannelsen og lærlingeuddannelsen får tildelt en ny rolle 
- inden for den videregående uddannelse koncentreres indsatsen omkring 
modernisering af styringen af universiteter og styrkelse af samarbejdet 
med virksomhederne. 
I forbindelse med udvikling af menneskelige ressourcer gennem uddannelse 
gør programmerne "Videnbaser" og "Erhvervsuddannelse og beskæftigelse" 
det muligt for Portugal at uddanne 31 200 arbejdstagere, hvoraf 4 700 i 
forskningssektoren. Sådanne foranstaltninger har ligeledes en afgørende 
betydning i områder under mål 2, der berøres af industrielle 
omstruktureringer. 
I flere medlemsstaters bypolitikker lægges der i særlig grad vægt på støtte 
til integrering. I de franske områder under mål 2 støtter man således med 
strukturinterventionerne uddannelses- og beskæftigelsescentre med henblik 
på en omgruppering af serviceorganer, der informerer om beskæftigelse, og 
af uddannelses- og vejledningscentre for ledige. 
Erhvervsuddannelsen tegner sig for ca. 11% af den samlede finansiering 
under mål 5b for perioden 1989-1993 og forventes at tegne sig for ca. 15% 
i den kommende periode, således at det kan lade sig gøre at forbedre 
kvalifikationerne hos erhvervsvaktive i landdistrikterne og at give dem 
forudsætninger for beskæftigelse på nye områder som f.eks. turisme eller 
miljø i visse regioner. 
B. En beskæftigelseseffekt, der varierer alt efter målene 
Virkningen på beskæftigelsen afhænger af omfanget og kombinationen af 
interventioner, som varierer alt efter udgangssituationen, målene for fondene og 
medlemsstaterne. 
1) For områderne under mål 1. der på længere sigt vil tegne sig for 70% af 
strukturfondenes interventioner, prioriteres jobskabelse gennem fremme af 
vækst, der har til formål at begrænse forskellene med hensyn til BNP pr. 
indbygger. Dette forklarer den store indsats, der dels er gjort for generelt at 
modernisere og styrke produktionssektoren, dels for at tilvejebringe forskellige 
grundlæggende infrastrukturer. Med hensyn til beskæftigelsen er det 
væsentligste mål at etablere et økonomisk grundlag for en varig udvikling, der 
kan skabe beskæftigelse på lang sigt, herunder gennem en styrkelse af 
uddannelse, forskning og teknologisk nyskabelse. 
På kort sigt er denne fremgangsmådes indvirkning på beskæftigelsen mindre 
entydig, idet den både medfører skabelse af midlertidige arbejdspladser inden 
for byggeriet og nedlæggelse af arbejdspladser som følge af modernisering og 
omstrukturering af økonomien (landbrug og traditionelle sektorer). Det er i den 
sammenhæng også vigtigt at gøre opmærksom på det bidrag, der kan ydes med 
aktive arbejdsmarkedspolitikker med henblik på at forbedre 
beskæftigelsesmulighederne for arbejdsstyrken. 
MåLL 
Udviklingsstrategien i EFSR'en for Irland er baseret på en styrkelse af de 
sektorer i økonomien, der er truet. På lang sigt vil styrkelsen af disse 
sektorer øge deres konkurrenceevne og produktionskapacitet og dermed også 
beskæftigelsen. Interventionerne til fordel for landbrugsfødevareindustrien, 
som er landets største arbejdsgiver, har til formål at opretholde 
beskæftigelsen, at forbedre produktiviteten i produktionsfasen og at øge 
antallet af arbejdspladser i de tilhørende forarbejdnings- og 
afsætningssektorer. 
I Portugals tilfælde vil udviklingen i økonomien medføre, at der sker en 
nedgang i den erhvervsaktive landbrugsbefolkning, så denne falder fra 
16,7 % af den totale erhvervaktive befolking i 1991 til sandsynligvis mindre 
end 10 % i 1999. De programmer, som strukturfondene medfinansierer, har 
bl.a. til formål at reducere de negative virkninger, som denne 
strukturtilpasning vil medføre. Det skal i den forbindelse nævnes, at mens 
der, i henhold til Planlægningsministeriet, mellem 1989 og 1993 blev skabt 
80 000 arbejdspladser takket være EFSR'en, så var den samlede 
beskæftigelse ved udgangen af denne periode stabil, hvilket vil sige, at der 
er blevet nedlagt et tilsvarende antal arbejdspladser i de sektorer, hvor der 
har været foretaget omlægninger. 
2) For områder under mål 2. hvis definition hviler på kriterier, der i første række 
er knyttet til beskæftigelsen, er prioriteten diversificering og stimulering af 
industrielle sektorer, der er præget af nedgang; sigtet er, at man hurtigst muligt 
opnår en beskæftigelsesfremmende effekt. Til disse områder skal føjes 
industrialiserede og mindre områder under mål 1 i Det Forenede Kongerige 
(Merseyside), i Belgien (Hainaut) og i Frankrig (Nord-Pas-de-Calais), som har 
næsten de samme karakteristika. 
De anvendte instrumenter er således koncentreret omkring støtte til 
produktionssektoren og udvikling af menneskelige ressourcer med henblik på at 
opnå den hurtigst mulige virkning på beskæftigelsen. 
Med hensyn til støtte til produktionssektoren prioriterer de fleste af SPD'erne 
den lokalt baserede udvikling gennem jobskabelse og støtte til jobskabende 
investeringer i eksisterende virksomheder. Denne fremgangsmåde øger 
ligeledes andelen af den indirekte støtte til forbedring af erhvervslivet i forhold 
til den direkte støtte til investering. 
MåLl 
Tendensen til, at der sker en reorientering af den støtte, der ydes til 
produktionssektoren, er særlig tydelig i Det Forenede Kongeriges 
programmer, hvor den del af støtten, der er bevilget til SMVer - fra den 
foregående til den nuværende programmering - er steget fra 10 til 30% af 
den samlede interventionsstøtte. Denne indsats er ligeledes blevet ledsaget af 
en øget medfinansiering fra den private sektor. En lignende tendens - omend 
mindre tydelig - har man kunnet konstatere i Tyskland (bl.a. i SPD'erne for 
Saarland og Nordrhein-Westfalen) og i Frankrig (SPD'et for Lorraine, hvor 
man har prioriteret nyskabelse og foranstaltninger til fordel for 
virksomhedsetableringscentre i de fleste SPD'er). 
Foranstaltningerne til udvikling af menneskelige ressourcer tager især sigte på 
at forbedre produktionsgrundlaget og ledelsen i virksomhederne - herunder 
især i SMV. Denne fremgangsmåde bør medvirke til at fremme 
diversificeringen af den regionale økonomi og gøre det muligt for 
arbejdsstyrken at tilpasse sig de produktionsbehov, der opstår som følge af 
anvendelsen af ny teknologi. 
Da dette punkt hænger sammen med det foregående, bør det mere generelt 
understreges, at der er sket en meget betydelig nedgang i finansieringen af 
infrastrukturer (herunder dem, der er knyttet til produktionssektoren) i forhold 
til den foregående programmering. Med hensyn til beskæftigelsen er der ingen 
tvivl om, at omkostningseffektiviteten forbedres med disse programmer. 
3) Under mål 5 og 6. er der især tale om opretholdelse af aktiviteter, 
beskæftigelse og befolkninger dels i landdistrikter, som ofte er tyndt befolkede 
områder med behov for økonomisk diversificering, dels inden for fiskeriet. 
Det skal bemærkes, at forordningerne vedrørende måLSa (modernisering af 
landbrugsstrukturer) anvendes på samme måde overalt i EU. Tilpasningen 
af strukturerne, som har fundet sted for nylig på grundlag af de nye regler 
for strukturfondene, har gjort det muligt at sikre en bedre samordning 
mellem dette mål og de regionale mål (især hvad angår integrering under 
mål 1) og at tage hensyn til nye faktorer som miljøet og diversificering af 
aktiviteterne i landbrugssektoren. 
10 
Takket være de interventioner, der er gennemført inden for disse rammer, 
kan 15 000 unge landmænd hvert år etablere sig og modtage støtte til 
investering i deres bedrifter. I 33 000 bedrifter sker der endvidere hvert år 
forbedring og modernisering af produktions- og arbejdsbetingelserne, 
hvilket gør det muligt at sikre en bedre beskæftigelse for landbofamilierne, 
at skabe arbejdspladser og at forhindre, at de unge forlader 
landdistrikterne. 
Kompensationsstøtten er ligeledes vigtig, idet den for ca. 1 mio. bedrifter 
på 56% af områderne inden for EU gør det muligt at opnå tilfredsstillende 
indtægter, således at en del af befolkningerne i landdistrikterne kan blive 
boende. 
Landbrugsfødevareindustrien beskæftiger endnu flere personer end 
landbruget, og i visse sektorer - især dem, der er beskæftiget med nye 
markeder og nye forbrugsgoder - kan beskæftigelsen øges yderligere ved 
investering i forbedring og forarbejdning af land- og skovbrugsprodukter. 
Med hensyn til mål 5a (fiskeri) er opgaverne for FIUF dels at begrænse 
fiskeriindsatsen på baggrund af overfiskningen, dels at styrke en sektor, 
som er ramt af en alvorlig strukturkrise. 
Den første type af interventioner vil uvægerligt medføre en nedgang i 
antallet af arbejdspladser, hvilket kan søges kompenseret med 
ledsageforanstaltninger, der er vedtaget af Den Europæiske Union. Disse 
foranstaltninger omfatter støtte til nationale førtidspensioneringsordninger 
og udbetaling af individuelle ophørspræmier til yngre fiskere. Hvad angår 
den anden række af foranstaltninger, kan man forvente en positiv 
beskæftigelseseffekt, selv om det skal understreges, at det væsentligste mål 
med disse er at øge den europæiske fiskeindustris konkurrenceevne. 
11 
Mal 5a - fiskeri 
Inden for forarbejdning af fiskeriprodukter kan FIUF f.eks. frem til 
1999 medvirke til at skabe 750 nye arbejdspladser i Italien og 1 100 i 
Tyskland, men dette instrument vil frem for alt bidrage til at opretholde 
de nuværende arbejdspladser, som er stærkt truet af krisen i sektoren. 
Den samme type overvejelser gør sig gældende for akvakulturen 
(skabelse af 1 300 nye arbejdspladser i Irland) samt for investeringer, 
der har til formål at modernisere flåden og havnefaciliteterne. 
Opretholdelse og skabelse af arbejdspladser er under alle 
omstændigheder betinget af støtte til produktionssektoren. 
Fællesskabsinitiativet PESCA prioriterer derimod beskæftigelse og 
menneskelige ressourcer i kystområderne, og det kan således bidrage til 
opretholdelse af aktivitetsniveauet i disse områder - i fiskerisektoren 
eller uden for denne sektor. PESCA-initiativet kan dels anvendes til 
finansiering af diversificering af virksomhedernes aktiviteter og til 
omskoling af fiskerne til andre erhverv som f.eks. turisme og 
akvakultur, dels anvendes til finansiering af uddannelse, der har til 
formål at forbedre fiskernes faglige kvalifikationer eller generelle 
uddannelse. 
Under mål 5b er beskæftigelsesinterventionerne især koncentreret omkring 
diversificering af aktiviteter. Denne diversificering tager for den egentlige 
landbrugsproduktions vedkommende sigte på opretholdelse af 
beskæftigelsen, navnlig ved større lokal udnyttelse af produkterne, men det 
er inden for andre aktiviteter og sektorer, herunder især turisme, SMVer, 
servicevirksomhed og senest også miljøaktiviteter, at der er blevet skabt 
flest arbejdspladser. Turismen i landdistrikterne, hvis hurtige vækst 
ligeledes har medført udvikling af forskellige hertil knyttede aktiviteter, 
spiller i denne forbindelse en væsentlig rolle. 
12 
MåLifc 
Miljøinterventionerne har især taget sigte på begrænsning af forurening fra 
landbruget og landbrugsfødevareindustrien (bygning af rensningsanlæg i 
Trento, Italien), på rensning af vand i ca. 100 kommuner i Limousin 
(Frankrig), på udvikling af økologisk landbrug i Bretagne (Frankrig) og 
miljøforbedring i skovområder i Kantabrien (Spanien). Sammen med 
beskyttelsen af miljøet spiller økonomisk udnyttelse af det beskyttede miljø 
nu en voksende rolle. I en snes områder, som har været omfattet af 
evalueringen, er der blevet registreret 1 270 initiativer på miljøområdet; de 
har gjort det muligt at opnå en betydelig jobskabelse. 
Renovering og udvikling af landsbyer er ligeledes genstand for mange 
investeringer, som indtil nu har haft en betydelig multiplikatoreffekt, bl.a. i 
byggesektoren og herunder navnlig i Tysklands nye delstater. Som det 
illustreres af det franske eksempel, så er støtten til udvikling af turismen en 
væsentlig faktor til diversificering af områderne under mål 5b. Med hensyn 
til støtten til turisme under strukturfondene skal der ligeledes gøres 
opmærksom på den hurtige udvikling af den "grønne" turisme (f.eks. 
udflugter til strandområderne ved Mont-St.-Michel) og vandre- og 
opdagelsesturisme (f.eks. Stevenson-ruten). • : , 
Man kan fremsætte lignende kommentarer til mål 6, selv om 
programmerne herunder er meget nye. Da der under dette mål er tale om 
områder, der er endnu mere tyndt befolkede end områderne under mål 5b, 
er investering i FTU og i ny informations- og kommunikationsteknologi et 
vigtigt element til erhvervsmæssig diversificering. 
4) Eftersom foranstaltningerne under mål 3 og 4 i første række tager sigte på at 
tilpasse efterspørgslen til udbuddet og dermed på at få ledige job besat, er det 
disse foranstaltninger, der i mest udpræget grad er orienteret mod 
arbejdsmarkedet, og de er derfor også tæt knyttet til beskæftigelsen. Der er tale 
om interventioner, der gennemføres i hele EU. 
På indeværende tidspunkt falder omkring 8% af fondenes foranstaltninger ind 
under mål 3. De tager sigte på integrering af unge (36%), af langtidsledige 
(40%), og af dem, der er truet af udstødelse (16%), samt på specifikke 
aktioner til fremme af lige muligheder for mænd og kvinder (5%). 
13 
MåL2 
Aktionerne under mål 3 tager sigte på udvikling/konsolidering af nationale 
beskæftigelsespolitikker under hensyntagen til regionale og lokale behov. I 
de tyske delstater supplerer strukturinterventionerne således de initiativer, 
der er taget inden for rammerne af loven om beskæftigelsesstøtte. Det 
anslås, at omkring 400 000 personer nyder godt af disse samfinansierede 
foranstaltninger. 
I Spanien er strukturinterventionerne under hensyntagen til den meget høje 
arbejdsløshed blandt unge koncentreret omkring social og erhvervsmæssig 
integrering af denne del af befolkningen. Fællesskabsstøtten styrker i 
overensstemmelse med målsætningen for EU-initiativet Youthstart den 
nationale indsats, som har til formål at øge den andel af de unge i 
aldersgruppen 16-18 år, der går i skole. 
Omkring 2% af aktionerne under strukturfondene falder ind under mål 4 (tilpasning 
af arbejdstagernes kvalifikationer til den industrielle udvikling). 
MåL4 
I Frankrig tager interventionerne under mål 4 især sigte på de dårligst 
kvalificerede, som er særlig udsatte i forbindelse med industrielle 
omstruktureringer. Aktionene til foregribelse af udviklingen gør det ligeledes 
muligt at støtte gennemførelsen af prospektive brancheundersøgelser, at yde 
støtte til rådgivning og virksomhedsanalyser samt til visse aktiviteter under de 
regionale observationsorganer for beskæftigelse og uddannelse. Det er ligeledes 
hensigten, at mindst 70% af de arbejdstagere, der er omfattet af aktioner under 
mål 4, skal komme fra virksomheder med mindre end 500 ansatte, og der skal 
være særlig opmærksomhed omkring virksomheder med mindre end 250 
ansatte. 
I Danmark er det vigtigste mål at forbedre adgangen til efter- og 
videreuddannelse for ansatte i SMVer med henblik på at styrke 
jobrotationsforanstaltninger. 
Beskæftigelseseffekten af aktioner, der er iværksat under mål 3 og 4, kan kun 
vurderes tilfælde for tilfælde og ved hjælp af passende metoder. Det kan imidlertid 
anslås, at omkring 11 mio. personer vil nyde godt af aktioner, der samfinansieres i 
perioden 1994-1999. 
14 
Strukturfondsinterventionerne under mål 3 og 4 gennemføres sædvanligvis under 
vanskelige betingelser på grund af væksten i langtidsledigheden og den økonomiske 
omstrukturering, som i særlig grad rammer de mindst kvalificerede personer på 
arbejdsmarkedet. På denne vanskelige baggrund har strukturinterventionerne vist 
sig at være særligt anvendelige. De samfinansierede programmer, der er tilrettelagt 
på en sådan måde, at de har effekt på både kort og mellemlang sigt, bidrager 
således til at styrke sammenhængen mellem vækst og jobskabelse og til at forbedre 
situationen for de vanskeligst stillede grupper. På trods af de begrænsede 
ressourcer kan disse interventioner ligeledes have en multiplikatoreffekt på de 
nationale politikker. De aktive politikker styrkes således i forhold til de passive 
politikker til sikring af indkomster, og god praksis videreformidles via de 
partnerskaber og netværk, der etableres med disse interventioner. 
Oversigterne i bilag 3 illustrerer denne udvikling, idet det for de enkelte 
medlemsstater og for alle målene anføres, hvor store midler der er anvendt til hver 
af de store kategorier af strukturinterventioner. 
C. Kvantificering af virkninger 
For perioden 1994-1999 afspejler programmeringen af den strukturelle bistand, der 
er etableret i partnerskab, den store betydning, man tillægger fremme af 
beskæftigelsen i hele EU. På grund af dens generelle og indirekte virkninger viser 
den også de vanskeligheder, der er forbundet med at forpligte sig til at opnå 
kvantificerede mål for beskæftigelsen. 
1) Programmerne omfatter ofte mange oplysninger om beskæftigelsen, som - især 
for de støttede regioner - viser, hvor stor betydning de nationalt og regionalt 
ansvarlige tillægger dette område. 
De tilgængelige oplysninger viser imidlertid mere om vanskelighederne ved at 
fastsætte mål for opretholdelse af beskæftigelsen og at evaluere 
beskæftigelseseffekter end om den forventede samlede effekt. Denne situation 
skyldes manglen på konsensus om, hvorledes man skal beregne 
interventionernes beskæftigelseseffekt. F.eks. kan den forventede effekt i 
region A af en foranstaltning til retablering af et tidligere industriområde være, 
at der skabes 30 arbejdspladser pr. investeret million ECU, mens den samme 
foranstaltning i region B anslås at kunne skabe 300 arbejdspladser pr. 
investeret million ECU. 
Denne forskel afhænger ikke nødvendigvis af denne relative effekt af de 
enkelte programmer, men snarere af den type beskæftigelse, der er taget i 
betragtning. I et tilfælde er det f.eks. kun beskæftigelse, der vedrører arbejde 
på industriområdet, der tages i betragtning. I et andet tilfælde medregnes denne 
midlertidige beskæftigelse ikke, hvorimod der tages hensyn til beskæftigelse, 
der skabes af virksomheder, der etablerer sig i det retablerede område. 
15 
Det bliver således nødvendigt at vurdere de forskellige mekanismer, hvormed 
der kan skabes beskæftigelse ved hjælp af strukturfondene, og at tage hensyn 
til, at den samlede beskæftigelseseffekt kan under- eller overvurderes (det 
bliver i den henseende nødvendigt at fastlægge en metode til beregning af 
beskæftigelseseffekten). Hvis man tager det foregående eksempel, kan der 
skabes beskæftigelse: 
direkte i forbindelse med bygge- og anlægsarbejder: istandsættelse, 
tilhørende vejarbejder, programmer for supplerende uddannelse m.m.; 
direkte i forbindelse med resultatet af disse arbejder: nyt personale, der 
skal medvirke til driften af det udstyr, der er blevet medfinansieret med 
strukurinterventionen, beskæftigelse, der skabes på stedet i forbindelse 
med en turistattraktion m.m.; 
direkte eller afledt: beskæftigelse, der skabes med forøget købekraft 
gennem strukturinterventioner, etablering af virksomheder takket være en 
forbedring af erhvervsklimaet og kvalifikationerne hos de menneskelige 
ressourcer m.m. 
Beregningen af disse indirekte virkninger er særlig vanskelig, idet den 
forudsætter en præcis identificering af virkninger på beskæftigelsen, som 
skyldes faktorer, der ikke direkte er knyttet til strukturfondene. 
Af alle disse årsager og især fordi der ikke anvendes en fælles metode, er de 
oplysninger, der fremlægges, temmelig forskelligartede og lader sig kun dårligt 
analysere under ét. 
I SPD'erne under mål 2 og 5b angives der overslag på henholdsvis 650 000 
og 518 000 job for den pågældende periode, men disse tal skal behandles 
med stor forsigtighed på grund af de relative virkninger af til- og 
fraflytninger eller inertien i de berørte områder. 
2) Til løsning af disse problemer har Kommissionen lanceret en række 
undersøgelser, der har til formål at opnå en hurtig forbedring af forståelsen og 
opgørelsen af interventionernes beskæftigelseseffekt. 
Den betydelige makroøkonomiske dimension ved strukturoverførslerne i 
Unionen, især i de medlemsstater, der i vid udstrækning falder ind under mål 1 
(E, EL, I, IRL og P), har en direkte indvirkning på beskæftigelsen. I de 
tilfælde, hvor mål 1 omfatter hele området i en medlemsstat eller i det mindste 
en række store regioner, har man på grundlag af de makroøkonomiske forhold 
kunnet anvende de såkaldte top-down analyser. Selv om der er visse mangler 
herved, bl.a. på grund af den statiske karakter af de forhold, der anvendes som 
antagelser, kan disse teknikker anvendes til i store træk at beskrive 
strukturinterventionernes virkning på indkomsterne og beskæftigelsen. 
16 
For perioden 1994-1999 anslås det af uafhængige kilder, at iværksættelsen af 
SPD'erne vil skabe 1,2 mio. job i samtlige regioner under mål 1, dvs. 4,1 % 
af den aktive befolkning. I Portugals tilfælde er tallet f.eks. 190 000 
arbejdspladser, for Spanien 220 000, for Grækenland 260 000 og for de nye 
tyske delstater 160 000 arbejdspladser. Disse job er imidlertid kun delvist 
nye arbejdspladser, hvilket forklarer den manglende overensstemmelse med 
medlemstaternes beregninger. Oplysningerne fra medlemsstaterne har 
imidlertid den fordel, at de udgør en homogen og sammenlignelig vurdering 
af fællesskabsinterventionernes beskæftigelseseffekt i medlemsstaterne. 
* * * 
Af denne gennemgang af den igangværende programmering fremgår det, at der 
kan foreslås forbedringer, bl.a. over for overvågningsudvalgene og i 
overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om den europæiske 
beskæftigelsesstrategi. Disse forbedringer kan vedrøre en tilpasning af både 
indholdet af interventionerne og den måde, de gennemføres på. Med henblik 
herpå vil der blive anvendt alle tilgængelige metoder (deflator-effekt, 
tilpasninger inden for programmer i henhold til overvågningsudvalgenes 
beføjelser m.m.), og det vil ligeledes blive forsøgt at forbedre sammenhængen 
mellem de makroøkonomiske effekter og de områder, de i praksis berører. 
II. Mulige tilpasninger: Ydelse af en mere effektiv indsats til gavn for 
beskæftigelsen inden for rammerne af den nuværende programmering 
Formålet med strukturfondene er at styrke den økonomiske og sociale samhørighed 
i Unionen. Der må først og fremmest skabes betingelser for en kraftig og varig 
vækst, som tager hensyn til den skærpede internationale konkurrence samt de 
teknologiske ændringer, som følger i stadig hastigere tempo. Men selv om væksten 
er en væsentlig fatktor, er den ikke i sig selv tilstrækkelig til at løse 
beskæftigelsesproblemet. Også vækstens beskæftigelsesindhold må øges. Den 
nuværende tendens til arbejdsdeling, som afspejler sig i lav erhvervsfrekvens og 
høj arbejdsløshed, er uacceptabel og bør afløses af en praksis, som sikrer fuld 
mobilisering af arbejdsstyrken og maksimal udnyttelse af vort økonomiske 
potentiale. Med henblik herpå må der udvikles en større økonomisk og social 
solidaritet og føres en mere aktiv beskæftigelsespolitik. 
Det drejer sig således om at foretage tilpasninger inden for rammerne af den 
nugældende programmering med det formål at øge interventionernes virkning på 
væksten og dennes beskæftigelsesintensitet. Det gælder om at udnytte den 
manøvremargen, der er tilbage i den nuværende programmering, med henblik på: 
17 
A. Tilvejebringelse af langsigtede strukturer, der kan danne grundlag for en varig 
økonomisk vækst 
1) Det bør først og fremmest sikres, at de immatrielle investeringer, som 
efterhånden er blevet en vigtig faktor i den økonomiske vækst, får den plads, 
der tilkommer dem. Ved forvaltningen af strukturfondene lægges der vægt på 
at fremme forskningen og udviklingen i innovationsorienterede virksomheder, 
herunder især SMV. Desuden tilstræbes en konstant forbedring af de 
menneskelige ressourcer ved uddannelse og undervisning, idet sådanne 
foranstaltninger kan bidrage til udviklingen og udbredelsen af nye teknologier 
og produktionsmetoder. 
a) Investeringerne i menneskelige ressourcer er et væsentlig element i de 
immaterielle investeringer, og de bør derfor prioriteres meget højt3. Under 
de nuværende omstændigheder bør opmærksomheden især rettes mod 
følgende prioriterede mål: 
forøgelse af udbuddet, således at alle unge sikres adgang til 
undervisning og en grunduddannelse. Strukturfondene kan yde et 
væsentligt bidrag hertil, navnlig i de dårligst stillede regioner i 
Unionen 
udvikling af et integreret system, der tager sigte på livslang 
undervisning og uddannelse 
tilpasning af undervisningens og uddannelsernes strukturer og 
indhold til de behov, der følger i kølvandet på de økonomiske og 
tekniske ændringer. 
Dette forudsætter en tilpasning af læseplanerne, etablering af 
forbindelser mellem skole og erhvervsliv (lærlingeuddannelse, 
fremme af det private initiativ...) samt tilskyndelse til deltagelse i 
uddannelser organiseret af virksomhederne 
fremme af offentlige og private investeringer i undervisning og 
uddannelse og oprettelse af strukturer, der kan sikre rentabiliteten af 
disse investeringer. 
b) På denne baggrund forekommer det også hensigtsmæssigt at forbedre 
tjenesteydelserne til støtte for virksomhederne, navnlig til SMV. Således 
kunne de nationale og regionale støtteordninger, der er samfinansieret via 
strukturinterventionerne, i højere grad fokusere på foranstaltninger, der 
kan fremme efterspørgslen efter kvalitetstjenesteydelser til gavn for SMV, 
som er en virksomhedskategori, der er karakteriseret ved en meget smidig 
produktionsstruktur. Endmu mere afgørende er det, at der ydes en indsats 
for at styrke udbuddet af sådanne tjenesteydelser til SMV. 
Dette er til stadighed blevet bekræftet i Kommissionens hvidbøger om "Vækst, konkurrenceevne 
og beskæftigelse", Socialpolitik" og "Uddannelsessamfundet". 
18 
Selv om udbuddet af sådanne tjenesteydelser er blevet øget kraftigt i 
regionerne i de sidste ti år, således at der nu er en mangfoldighed af 
relativt specialiserede og ofte konkurrerende servicevirksomheder på 
markedet, har lederne af SMV ofte store problemer med at finde et firma, 
der tilbyder generel rådgivning, og som efter en analyse af virksomhedens 
behov kan henvise dem til specifikke servicevirksomheder. Derfor har 
Kommissionen netop iværksat en række pilotprojekter, som skal bistå de 
regionale aktører med at udarbejde en strategi til fremme af innovationen 
og teknologien i SMV (Regional Innovation Strategies: RIS). Denne består 
i, at man analyserer udbuddet af tjenesteydelser, sammenligner dem og 
tilpasser dem til SMV s forskelligartede behov og samtidig fremmer 
oprettelsen af en struktur (udviklingsagenturer, handelskamre, europæiske 
erhvervsfremme-og innovationscentre (BIC), teknologicentre osv.), eller 
informationsfaciliteter (EU-rådvningskontorer) som er fælles for disse 
servicevirksomheder, og som har form af et regionalt netværk. 
Desuden er der ofte et misforhold mellem den rådgivning, der tilbydes, og 
de finansielle muligheder, hvilket i høj grad svækker tjenesteydelsernes 
effektivitet. Kapitalunderskuddet i SMV er et svagt punkt, og de fleste af 
SMV s problemer med hensyn til hastighed, udvikling og 
internationalisering kan henføres hertil. Kommissionen anbefaler derfor, at 
de finansielle tjenesteydelser - navnlig igangsætningskapital og risikovillig 
kapital og andre finansieringstekniske redskaber - integreres systematisk i 
rådgivnings- og ledsagestrukturerne. International marketing er ligeledes 
en vigtig faktor for udviklingen af SMV. 
2) Det er ligeledes vigtigt at iværksætte foranstaltninger til opfølgning af den 
teknologiske innovation. I denne forbindelse er en række EF-programmer 
blevet iværksat, og en debat er indledt som led i den grønbog om innovation, 
som Kommissionen vedtog den 20.12.1995. 
Informationssamfundet er en kendsgerning, som vi må forholde os til. Det 
gælder derfor om at komme den tekniske udvikling i forkøbet, også ude i 
regionerne, således at det er os, der styrer den, og ikke omvendt. 
Takket været udviklingen af teletjenester og -applikationer er det nu teknisk 
muligt at reagere hurtigt på efterspørgslen efter billigere og bedre 
individualiserede tjenesteydelser. Dette gælder såvel for enkeltpersoner 
(telemedicin, undervisning/uddannelse, handel, reservationer osv.) som for 
erhvervsaktive (distancearbejde), virksomheder og lokale myndigheder. 
Disse nye teknologiers indvirkning på beskæftigelsen svækkes ganske vist i det 
omfang, hvori de modsvarer en rationalisering og automatisering af 
menneskelige hverv. Men da denne udvikling ikke lader sig standse, bør der 
under alle omstændigheder iværksættes ledsageforanstaltninger på et så tidligt 
stadium som muligt. Hvis dette lykkes, vil de nye teknologier også indebære 
fordele såsom: 
19 
åbning og udvidelse af de mindst udviklede (mål 1 og 5b) og mest 
afsidesliggende (mål 6) områders afsætningsmarkeder og forøgelse af deres 
kompetence; f.eks. ligger der et betydeligt potentiale gemt i 
distancearbejdet, og den medicinske fjerndiagnose åbner mulighed for en 
kvalitativ forbedring 
lettere adgang til uddannelse, navnlig i mål 2-, 3- og 4-områderne: 
Muligheden for vedvarende ajourføring af kundskaberne og tilpasning "à la 
carte" af programmerne frembyder betydelige fordele i en verden i hastig 
forandring 
yderligere afkortning af arbejdstiden: de produktivitetsgevinster, der er 
knyttet til disse nye teknologier, fører på længere sigt til en nedsættelse af 
arbejdstiden, hvilket kun kan få en positiv virkning på 
beskæftigelsesmulighederne i servicesektoren. 
Dette er formålet med de pilotprojekter på EF-plan, der skal ledsage 
informationssamfundet, og som for nylig er blevet iværksat som led i IRIS-
initiativet, og med pilotprojekterne i henhold til artikel 10 i EFRU-
forordningen og artikel 6 i ESF-forordningen. 
Informationsteknologier 
Blandt de projekter, der er omfattet af programmeringen, skal nævnes: 
udvikling af telesekretariatsarbejde i Limousin og Aquitaine (Frankrig) og, i 
større målestok, indførelse af nye arbejds-, uddannelses- og 
undervisningsmetoder i Sverige og Finland. 
De britiske programmer, der er baseret på "knowledgebased industries" og 
integrering af turisme, kultur og medieindustri, kan tjene som modeller 
ligesom støtten i form af FTU til de franske SMV, som skal fremme 
udviklingen af et "regionalt videncenter". 
B. Intensivering af vækstens beskæftigelsesindhold 
Det drejer sig her om at genskabe spillerummet mellem vækst og beskæftigelse, 
som i øjeblikket er stærkt indsnævret på grund af kravene om 
konkurrencedygtighed på mellemlang sigt. Der skal således sættes ind på følgende 
områder: 
1) Det beskæftigelsesmæssige aspekt skal tilgodeses i forbindelse med 
finansieringen af erhvervsinfrastrukturer og -investeringer. Dette kriterium skal 
naturligvis tildeles en større vægt, når det drejer sig om de mest udviklede 
regioner. 
a) Generelt bør man være opmærksom på, at: 
metoden og kriterierne for udvælgelse af projekterne ikke altid er 
tilfredsstillende, hvilket giver anledning til udifferentierede 
interventioner, som tager sigte på at reducere de samlede 
investeringsomkostninger. Skønt metoderne generelt er blevet 
forbedret i forhold til den foregående periode, kan de godt blive 
20 
mere selektive og i højere grad tage sigte på de aktioner, som 
rummer de største jobskabelsesmuligheder. 
Procedurerne for tildeling af denne støtte bør i øvrigt forenkles og 
gøres hurtigere - navnlig for SMV. 
Kriterier for udvælgelse af projekterne 
Det i Det Forenede Kongerige anvendte "scoring system" er et 
eksempel på en metode til analyse af det kvalitative aspekt. Metoden 
beror på to væsentlige elementer: dels er der en række generelle 
kriterier, som projekterne skal opfylde, dels er der forskellige 
specifikke kriterier, som danner grundlag for en vurdering af 
projektets kvalitet, set i relation til den pågældende foranstaltning. 
Beskæftigelsen er et af de generelle kriterier, hvilket betyder, at et 
projekt, som ikke resulterer i oprettelsen af arbejdspladser (netto), har 
meget få chancer for at blive udvalgt. Kriterierne vedrørende 
foranstaltningen er baseret på enhedsomkostningsindikatorer, som 
afhænger af den pågældende type intervention. Hertil hører 
omkostningerne pr. arbejdsplads, der oprettes. Kun de mest effektive 
projekter, dvs. de projekter, der har de laveste omkostninger pr. 
nyansat, vil kunne finansieres via støtteordningen. 
Ud fra samme tankegang har visse overvågningsudvalg i mål 5b-
regionerne, f.eks. overvågningsudvalget for den franske region 
Provence-Alpes-Côte d'Azur, føjet jobskabelseskriteriet til rækken af 
kriterier for udvælgelse af projekter. 
det er nødvendigt at anvende mere hensigtsmæssige 
evalueringsmetoder, som er afpasset efter de enkelte regioner, 
således at det bliver lettere at vurdere de kvantificerede 
beskæftigelsesmål (oprettelse og bibeholdelse af arbejdspladser). 
Med henblik på overvågningen af arbejdets gennemførelse kan der 
udarbejdes oversigtstabeller, som gør det muligt at foretage en 
løbende vurdering af de foreløbige virkninger, navnlig af de 
foranstaltninger, der er mest effektive med hensyn til jobskabelse. 
b) En bedre opfølgning af infrastrukturarbejderne og investeringsstøtten er 
nødvendig med henblik på at maksimere virkningerne på beskæftigelsen i 
lokalsamfundet. De store infrastrukturers virkninger på beskæftigelsen er 
nemlig begrænset i to henseender: de er forbigående, og der er risiko for, 
at de i vid udstrækning er af eksogen art. 
Dette burde animere til en mere målrettet indsats. F.eks. kunne der 
etableres et snævert samarbejde mellem bygherrerne ogde projekterende 
(byggelederne) for de større projekter med henblik på at sikre, at afkastet i 
form af arbejdspladser i videst muligt omfang kommer lokalsamfundet til 
gode. Sådanne tiltag bør selvfølgelig først finde sted efter tildeling af 
kontrakter, således at de ikke får indflydelse på indgåelsen af disse (jf- den 
indrammede tekst). 
21 
Desuden kan man give dele af byggeaftalen i underentreprise til lokale 
virksomheder, hvilket stemmer helt overens med Kommissionens 
retningslinjer, ifølge hvilke SMV skal have lettere adgang til offentlige 
aftaler. 
I øvrigt skal der lægges vægt på mulighederne for at bevare de lokale 
arbejdspladser og markeder, der er tilvejebragt på denne måde (jf. den 
indrammede tekst). 
Denne teknik (målrettet uddannelse af arbejdstagerne og modernisering af 
de lokale SMV) kan også anvendes i forbindelse med de store 
erhvervsinvesteringer. 
Opfølgning af infrastrukturerne 
De arbejdspladser, der opstår i kølvandet på infrastrukturerne, er af 
midlertidig karakter, dels fordi de er knyttet til byggearbejder, dels fordi 
der generelt ikke tages skridt til at gøre en del af disse arbejdspladser til 
varige arbejdspladser, når byggeriet er afsluttet (som skoleeksempel kan 
nævnes regionen Andalusien og det område, der blev anvendt til Expo 92 i 
Sevilla); et skøn foretaget på grundlag af de store byggeprojekter under mål 
1 viser, at mellem 50 og 80% af arbejdet udføres af virksomheder (og 
personale), som ikke er hjemmehørende i regionen og undertiden heller 
ikke i medlemsstaten. Dette skøn varierer naturligvis efter de krævede 
kvalifikationer og befolkningstætheden i det område, hvor byggeriet finder 
sted. 
For at øge de beskæftigelsesmæssige virkninger af sådanne byggeprojekter 
kunne der sættes ind med følgende foranstaltninger efter tildeling af 
kontrakter og i overensstemmelse med fællesskabsdirektiverne herom: 
- forhåndsberegning af den enkelte bygherres behov for arbejdskraft 
(inden for de forskellige håndværk) 
22 
- sammenligning af disse behov med ressourcerne på det lokale eller 
regionale arbejdsmarked 
- tilpasning af det lokale udbud til de behov, der ikke dækkes af de 
intensive uddannelsesprogrammer (hvortil der ydes støtte gennem ESF). 
For at gøre arbejdspladserne varige kunne der sættes ind med følgende 
foranstaltninger, som kan være: 
- af endogen art: vedligeholdelse, reparation og administration af 
infrastrukturen og de dertil hørende generelle tjenesteydelser (levering 
af konsumvarer, restaurationsvirksomhed osv.), hvilket svarer til et 
anslået potentiale på 100 000 arbejdspladser pr. år i lokalområdet; dette 
tal kan forhøjes yderligere gennem en systematisk indsats til gavn for 
serviceerhvervene i lokalsamfundet, navnlig i miljøsektoren, 
eller 
- af eksogen art: oprettelse af viden- og kompetencecentre inden for et 
eller flere af de fag, der er involveret i gennemførelsen af byggeriet, 
med henblik på lignende byggerier uden for området. 
Med hensyn til opfølgningen af erhvervsinvesteringer åbner det tyske 
EFSR for de nye delstater visse perspektiver, idet det koncentrerer sig om 
problemet med genbrug af industriaffald og fremmer samarbejdet mellem 
virksomheder.til gavn for de nye SMV. 
2) Overalt, hvor det er nødvendigt, skal der kompenseres for moderniseringen i 
den produktive sektor, hvad enten det drejer sig om at afbøde virkningerne 
heraf i bestemte sektorer (f.eks. inden for fiskeriet) eller i byområder eller at 
bremse afvandringen fra landdistrikterne, som forværrer problemerne i byerne. 
Med henblik herpå bør der ydes en mere effektiv og mere omfattende støtte til 
integrerede foranstaltninger til udvikling af lokalsamfundet, som tager sigte på 
en bedre udnyttelse af produkter eller sektorer, som ikke eller kun i ringe 
omfang er udsat for international konkurrence: 
a) Det drejer sig i første række om at bane vejen for en systematisk udnyttelse 
af regionernes økonomiske potentiale. En sådan strategi bør være baseret 
på specifikke traditions- og kvalitetsorienterede produktionskæder eller 
markedsnicher, som åbner mulighed for en diversificering af regionernes 
afsætningsmarkeder. De lokale produkter og tjenesteydelser har en 
væsentlig rolle at spille i denne forbindelse. Strategien kunne også være 
baseret på et udbud af tjenesteydelser med udgangspunkt i mellemstore 
byer, som er blevet tilført nyt liv. Disse byer kan være med til at påvirke 
den strukturelle udvikling. 
Strategien forudsætter under alle omstændigheder: 
et tættere samarbejde mellem SMV indbyrdes og mellem SMV og 
store virksomheder med henblik på oprettelsen af 
"innovationsbækkener", dvs. nye former for industriområder 
23 
en passende mængde kvalitetstjenesteydelser i form af rådgivning og 
opfølgning, hvilket er af væsentlig betydning for oprettelsen og 
udviklingen af SMV (jf. II/A/1) under hensyntagen til deres vigtige 
jobskabelsesrolle4. 
b) Dernæst skal opmærksomheden, således som det i øvrigt fremgår af 
Kommissionens meddelelse til Rådet5, rettes mod udnyttelsen af de "nye 
beskæftigelsesmuligheder" inden for en række områder, som er afhængige 
af lokale initiativer, og som kan opfylde nye behov, som ikke er dækket i 
tilstrækkeligt omfang, og som hovedsagelig har tilknytning til livskvaliteten 
(tjenesteydelser over for personer, navnlig ældre mennesker, samt kultur, 
turisme og tjenesteydelser i lokalområdet) og forvaltning af ressourcerne 
(kulturarv, miljøbeskyttelse osv., jf. II/B/4), alternativ energi, navnlig 
biomasse). Det drejer sig her om at udvikle nye selvstændige aktiviteter 
med høj arbejdsintensitet, som er baseret på nye behov som følge af den 
demografiske og sociale udvikling i det europæiske samfund: aldring af 
befolkningen (én ud af tre voksne i Den Europæiske Union er over 60 år), 
reduktion af arbejdstiden og en bedre forvaltning af de knappe ressourcer. 
Den filosofi, der ligger bag, er, at der på disse områder er en 
betalingsdygtig potentiel efterspørgsel, som ganske vist skal stimuleres ved 
hjælp af offentlige interventioner - navnlig ved aktivering af de ressourcer, 
der anvendes til passiv arbejdsløshedsunderstøttelse - men som naturligvis 
på længere sigt skal dækkes af den markedsmæssige sektor. 
Jf. Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd i Madrid (CSE(95)2087) om SMV'ernes 
rolle med hensyn til beskæftigelse, vækst og konkurrenceevne i Den Europæiske Union. 
KOM(95)273 af 13. juni 1995 om en europæisk strategi til fremme af lokale udviklings- og 
beskæftigelsesinitiativer. 
24 
Beskæftigelsesmuligheder 
Strategien for udnyttelse af det regionale potentiale skal tage sigte på 
afdækning af traditionsbestemte beskæftigelsesmuligheder, hvad enten 
det drejer sig om: 
"enestående" lokale produkter, som er ved at forsvinde eller allerede 
er forsvundet, men som befolkningen stadigvæk kan huske: 
knowhow og bestemte erhverv, navnlig inden for håndværk, eller 
om 
- typiske håndværksprodukter eller traditionelle produkter, som ganske 
vist ikke er knyttet til et bestemt område, men som er tilstrækkeligt 
differentierede ud fra et konkurrencemæssigt synspunkt og kræver 
passende afsætningsmetoder. 
Eksempler på noget sådant findes i det irske EFSR. 
Lokaludviklingsprogrammet gennemføres ved hjælp af et globaltilskud 
og bygger på de metoder, der anvendes i forbindelse med "community 
development". 
Endvidere er programmet til fremme af det regionale 
udviklingspotentiale i Portugal for nylig (juli 1995) blevet tilpasset, 
således at hovedvægten nu lægges på udviklingen af små og meget små 
virksomheder. 
Endelig findes der masser af gode eksempler i EF-initiativet LEADER, 
hvor de fleste lokale aktionsgrupper støtter projekter, der går ud på at 
forbedre fremstillingen og salget af typiske regionale produkter. 
Inden for mål 2 er finansieringen af SMV, særlig tilvejebringelsen af 
startkapital til de virksomheder, der er ved at blive oprettet, et centralt 
problem. Dette problem kan ikke betragtes isoleret, men må ses i 
sammenhæng med et andet vigtigt problem, nemlig 
virksomhedsstifteraes behov for integrerede tjenesteydelser af høj 
kvalitet, baseret på et partnerskab mellem de forskellige udbydere af 
tjenesteydelser i et område. I de samlede programmeringsdokumenter 
(SPD) for de nye medlemsstater lægges der særlig vægt på disse 
aspekter. 
Støtten til udvikling af nye beskæftigelsesmuligheder skal i øvrigt 
udvides. Man kunne f.eks. omlægge programmerne i Grækenland eller 
anvende de midler, der er frigjort ved anvendelse af "deflator", til at 
støtte en ordning med "beskæftigelseskuponer", som udstedes af de 
nationale myndigheder og svarer til de franske "servicechecks". 
Mere konkret lægges der i SPD for regionen Merseyside (UK) vægt på 
de muligheder, som disse tjenesteydelser frembyder i lokalsamfundet. 
Man har således fundet frem til 38 pathways" som er baseret på lokale 
initiativer. 
25 
3) Tilskvndelse til en dvnamisk omlægning af arbejdet og af arbejdstiden, såfremt 
dette resulterer i en forøgelse af beskæftigelsen. 
Den hastige udbredelse af nye teknikker og de deraf følgende nye 
produktionstyper gør det nødvendigt at tilrettelægge arbejdet på en nye måde. 
Forsinkelserne på dette område kan bremse produktivitetsstigningen og 
mindske de beskæftigelsesmæssige fordele, der er forbundet med fleksible 
arbejdstidsordninger. 
Strukturfondsbistanden kunne spille en rolle som katalysator, idet den via 
beskæftigelsesstøtten kunne finansiere en del af de overgangsomkostninger, der 
er forbundet med indførelsen af nye fremgangsmåder, såsom: 
ordninger, som giver arbejdstagerne mulighed for midlertidigt at afbryde 
deres karriere for at følge en uddannelse; arbejdstageren kunne f.eks. i 
denne periode erstattes med en arbejdsløs 
omlægning af arbejdstiden i hele den erhvervsaktive periode, således at det 
disponible arbejde fordeles bedre. 
Etableringen af egnede uddannelsessystemer for de ansatte i SMV og indførelse 
af ordninger, der åbner mulighed for livslang uddannelse, er vigtige elementer 
i en sådan plan. Også arbejdsmarkedets parter og de økonomiske 
interesseorganisationer har en vigtig rolle at spille. 
Forvaltning af arbejdet og arbejdstiden 
I Danmark kan der i henhold til en lov, der trådte i kraft i 1994, bevilges 
orlov i en periode fra 13 til 52 uger, som finansieres inden for rammerne af 
de satser, der gælder for arbejdsløshedsunderstøttelserne. En sådan orlov 
kan anvendes til videreuddannelse, eller der kan være tale om forældreorlov 
eller et sabbatår. De deraf følgende ledige job åbner mulighed for at ansætte 
arbejdsløse, herunder unge arbejdssøgende. Denne rotation øger 
arbejdsmarkedets fleksibilitet og bidrager til at ajourføre arbejdtagernes 
kvalifikationer gennem hele det erhvervsaktive liv. 
4) Fremme af en miljøvenlig vækst 
Miljøbeskyttelse er en vigtig kilde jobskabelse. Foruden de arbejdspladser, der 
opstår i forbindelse med bygning og vedligeholdelse af infrastrukturer, kan der 
skabes arbejdspladser i den miljørelaterede sektor (den såkaldte "økosektor"), 
som er genstand for stigende interesse. 
Med de varer og tjenester, der tilvejebringes i denne sektor, skal vand-, luft-
og jordforureningen måles, forebygges, begrænses eller korrigeres; denne 
sektor omfatter også behandling af affald og bekæmpelse af støjforurening samt 
energistyring på lokalt niveau. De berørte tjenesteydelser indbefatter endvidere 
miljøkontrol og rådgivning af alle de øvrige industrigrene. Udviklingen af 
disse miljørelaterede industrier, som oftest er baseret på højteknologi og 
innovation (produktion af udstyr til forureningsbekæmpelse, udvikling af 
telematik, der kan bidrage til anvendelse af mere rationelle metoder til 
forvaltning af miljøet på lokalt og regionalt plan, forebyggelse af 
26 
naturkatastrofer og/eller skader forårsaget af mennesker, eller forvaltning af 
naturlige ressourcer, energibesparelser og vedvarende energikilder), antages at 
ville skabe varige arbejdspladser. 
Det skal endvidere bemærkes, at de miljørelaterede tjenesteydelser, 
inklusive igangsætning og vedligeholdelse af de nødvendige infrastrukturer 
- som er overordentlig vigtige for mål 1-regionerne - (f.eks. 
affaldsbehandling, forureningsbekæmpelse, vandforsyning, bevarelse af 
fredede naturområder, samt aktiviteter, som rækker ud over den egentlige 
miljøsektor, men som har stor betydning for borgernes livskvalitet, såsom 
bevarelsen af den nationale arv, byfornyelse osv.) har en høj 
arbejdskraftintensitet, og de kan derfor i høj grad bidrage til øget 
beskæftigelse. 
Kommissionen har allerede i sin meddelelse fra 1988 om landdistrikternes 
fremtid understreget betydningen af en øget miljøbeskyttelse. I 
landdistrikterne åbner den voksende efterspørgsel efter "naturlige" 
landbrugsprodukter, "grøn" turisme, naturområder og vel vedligeholdte 
landskaber nye regionale perspektiver. Andre økonomiske aktiviteter, som 
er afhængige af et "rent" miljø (f.eks. teknologisk forskning), kan desuden 
bidrage betydeligt til en spredning af indkomsterne og dermed hindre 
affolkningen af landdistrikterne. 
Mitøø ' 
Samhørighedsfonden vil i perioden 1993-1999 stille over 16 000 
mio. ECU til rådighed. I de to første år af Samhørighedsfondens 
funktionsperiode (1993-1994) var miljøprojekternes andel i forhold 
til andelen af transportprojekter ca. 40/60; Kommissionen finder 
denne andel utilstrækkelig i forhold til den tilstræbte ligevægt på 
50/50; denne sittiation skal d^ 
27 
I det tyske SPD for mål 2 er 7% af midlerne således afsat til 
udvikling af "rene" teknologier og produkter. Det britiske SPD 
følger samme princip: i det vestlige Skotland anvendes 47 mio. 
ECU til forbedring af regionens image og miljø i forbindelse med 
det prioriterede felt "virksomhedsinfrast^ukturer,,. EFRU skal f.eks. 
finansiere projekter, som tager sigte på omstilling af 
landbrugsarealer og mindsker den slitage, som de historiske 
bygninger og monumenter er udsat for, eller - i begrænset omfang -
projekter, som går ud på at genoprette de naturlige 
beboelseskvarterer i byernes udkant. I regionen Picardie (Frankrig) 
anvendes 17% af SPD-midlerae til dette formål, og et pilotprojekt 
med demonstrationsværdi skal skabe lokale produktionskæder til 
behandling og udnyttelse af husholdningsaffald. 
C. En mere målrettet indsats med henblik på tilvejebringelse af økonomisk og 
social solidaritet, herunder lige muligheder 
Økonomisk og social solidaritet skal holdes klart adskilt fra støtteaspektet. 
Den stigende arbejdsløshed har forringet vilkårene for store dele af befolkningen i 
hele EF og øget tendensen til udstødelse. Dette fænomen rammer især de mest 
sårbare kategorier på arbejdsmarkedet, såsom dårligt stillede unge, kvinder, 
langtidsledige samt en del indvandrere. 
For at bekæmpe og forebygge langtidsledigheden og afværge risiciene for sociale 
brud er det nødvendigt at reformere arbejdsmarkedspolitikken. Det drejer sig om 
at føre en aktiv arbejdsmarkedspolitik frem for blot at udbetale 
arbejdsløshedsunderstøttelse. Det vil herved være muligt at anvende de disponible 
finansielle midler på en produktiv måde og samtidig mobilisere de arbejdsløse og 
de udstødte. Adgangen til arbejdsløshedsunderstøttelserne bør derfor i højere grad 
være knyttet til uddannelses- og beskæftigelsesforanstaltningerog til erhvervelse af 
nye kvalifikationer, så man bedre forebygger langtidsledighed og udstødelse. 
Overførslen af støtten fra passive foranstaltninger til aktive 
arbejdsmarkedsforanstaltninger, som følgelig ikke belaster de offentlige finanser 
yderligere, forudsætter en tilpasning af udbuddet og kvaliteten af 
arbejdsformidlingstjenesterne. Disse forbedringer er nødvendige for effektivt at 
løse de særlige problemer, der gør sig gældende for de arbejdsløse og de dårligst 
stillede befolkningsgrupper, navnlig kvinderne, ved at gøre det lettere for dem at 
få adgang til erhvervsmæssige eller sociale aktiviteter. 
28 
Dette kræver, at der indføres ordninger, som omfatter samtlige foranstaltninger, 
dvs. orientering, uddannelse, rådgivning og beskæftigelsesstøtte, med henblik på at 
lette indslusningsprocessen for de berørte personer. I forbindeles med de 
initiativer, der skal fremme den enkelte borgers aktive deltagelse i erhvervs- og 
samfundslivet, bør der lægges særlig vægt på aspektet "lige muligheder for mænd 
og kvinder". 
Kommissionen foreslog i sin meddelelse af 21. februar 19966, at man i forbindelse 
med strukturfondenes interventioner systematisk tager hensyn til henholdsvis 
kvinder og mænds situation for bedre at medvirke til fremme af ligestillingen, 
Kommissionen foreslog ligeledes en række retningslinjer for, hvorledes 
strukturfondene eventuelt kunne spille en rolle med henblik på at gøre det lettere at 
forene arbejdsliv og familieliv og at integrere de vanskeligst stillede kvinder. 
Denne politik, som sætter aktivitet og beskæftigelse i centrum, kan også 
kombineres med udnyttelse af nye beskæftigelsesmuligheder. Fremme af lokale 
udviklings- og beskæftigelsesinitiativer kunne ske via en aktivering af en del af de 
midler, der anvendes til arbejdsløshedsunderstøttelse, og gennem et tættere 
samarbejde med konkurrencedygtige virksomheder. 
KOM(96)67 endelig udgave af 21. februar 1996 "Integrere ligestilling for kvinder og mænd 
alle Fællesskabets politiske udspil og handlingsprogrammer". 
29 
Økonomisk solidaritet 
1 Hainaut, Belgien (mål 1), sørger lokale udviklingskontorer sammen med de 
regionale myndigheder for social integrering af dårligt stillede unge gennem 
projekter, der tager sigte på at forbedre offentlige bygninger og områder 
(boliger, skoler, renovering af bykvarterer). Modelgruppen, som består af 7-8 
lærlinge, bistås af en socialarbejder og en arbejdsleder, som lærer dem de 
grundlæggende teknikker. På længere sigt skulle denne indledende uddannelse 
føre til en kompetencegivende uddannelse eller til ansættelse. I 1994 deltog 
2 205 personer i sådanne aktioner. Den gennemsnitlige varighed er 453 timer 
pr. deltager, og de gennemsnitlige omkostninger pr. deltager og pr. time 
andrager 6 ECU. 
Med henblik på integreringen af personer, som befinder sig i den yderste 
margen af samfundet, tilbyder de belgiske socialkontorer (CPAS) en personlig 
handlingsplan, som bl.a. indbefatter en uddannelse og desuden giver de 
pågældende personer adgang til socialsikring. Gennemsnitsvarigheden af en 
sådan aktion er 1 350 timer pr. person. 
I Kolding (Danmark) har en gruppe unge, som var i fare for at blive udelukket 
fra arbejdsmarkedet, omdannet en tidligere russisk undervandsbåd til en 
turistattraktion. Projektet blev støttet af kommunen med bistand (40%) fra ESF 
(mål 3) og omfattede såvel praktiske som teoretiske kurser. Efter et grundkursus 
(historie, sprog, turisme) kunne deltagerne vælge mellem forskellige faglige 
kurser (edb, elektronik, afsætning, metallurgi) og praktisk arbejde (publikation, 
kommunikation, oprettelse af et museum for undervandsbåde osv.). I de første 
tre år var der 110 deltagere, hvoraf 69 har fundet arbejde eller deltager i 
uddannelseskurser. De gennemsnitlige omkostninger pr. deltager og pr. time er 
på 18 ECU. 
I Lelystad (Nederlandene) havde ca. 50 langtidsledige om året mulighed for at 
deltage i genopbygningen af et skib fra det 17. århundrede og samtidig deltage i 
erhvervsfaglige uddannelsesprogrammer. I tidens løb er projektet blevet en 
turistattraktion og har taget form af et sociokulturelt foretagende. De fleste 
(224) af de 350 deltagere har fundet arbejde i den private sektor, medens andre 
(70) stadigvæk er under uddannelse. 
Den historiske renovering af den engelske kirke i Hamburg (Tyskland) i årene 
1991-1994 blev foretaget af en gruppe på 10 langtidsledige, som samtidig deltog 
i en kompetencegivende uddannelse inden for byggeri, arkitektur og 
renoveringsteknik. ESF ydede et bidrag på 170 000 ECU. 
30 
D. Udvidelse og fornyelse af partnerskabet i forbindelse med 
strukturinterventionerne 
Der er her peget på en række jobskabelsesmuligheder, som - for at blive udnyttet 
- kræver en styrkelse og en fornyelse af partnerskabet, hvor der tages fuldt hensyn 
til de specifikke beføjelser og den legitimitet, som besiddes af hver enkelt partner, 
der skal medvirke i processens forskellige faser. Det er nemlig i 
gennemførelsesfasen snarere end i indholdet eller i det finansielle omfang af 
strukturinterventionerne, at man skal finde den egentlige manøvremargen. 
1) I denne sammenhæng er det nøvendigt at udvide deltagerkredsen for at opnå 
en tredobbelt, dvs. en økonomisk, finansiel og politisk, merværdi. 
Økonomisk. for så vidt som regionernes meget uensartede 
beskæftigelsessituation kræver mere målrettede og dermed mere effektive 
aktioner og tættere forbindelser til lokalsamfundet. Hvis det skal lykkes at 
bibeholde eller skabe aktiviteter ved mobilisering af et områdes samlede 
ressourcer, er det i øvrigt nødvendigt, at lokalbefolkningen accepterer denne 
strategi, og at der er udsigt til en økonomisk gevinst ved at udvise initiativ. 
Finansiel, eftersom der skæres mere og mere ned på de offentlige midler. En 
udvidelse af det finansielle partnerskab til også at omfatte den private sektor i 
de tilfælde, hvor interventionerne tager direkte sigte på denne sektor, vil gøre 
det muligt at styrke deres løftestangseffekt og deres indvirkning på 
beskæftigelsen. I denne henseende bør der i øvrigt foretages en supplerende 
analyse for at sikre, at der er sammenhæng mellem strukturpolitikkerne og 
konkurrencepolitikken. 
Men dette aspekt er nøje forbundet med kravet om, at private aktører i højere 
grad deltager i forberedelsen og gennemførelsen af interventionerne, således 
som det også har vist sig i forbindelse med globaltilskuddene, som er blevet 
anvendt i adskillige medlemsstater. 
Eoiitisk, for så vidt som HF-interventionerne, navnlig på strukturområdet, 
skal gøres mere synlige for borgerne. Dette vigtige aspekt ved opbygningen 
af Europa, som fremhæver den økonomiske og sociale samhørighed, også 
inden for et område som beskæftigelsen, der berører den enkelte boger, bør 
give anledning til, at offentligheden i højere grad intesserer sig for EU-
anliggender. 
2) Men Kommissionen må fastslå, at de muligheder, der ligger i det politiske, 
økonomiske og sociale partnerskab, ikke udnyttes i tilstrækkelig grad, heller 
ikke i de nationale administrationer. Mobiliseringen af de lokale 
myndigheder, arbejdsmarkedets parter, foreninger og virksomheder er nemlig 
ofte mangelfuld og altid meget formel. Deltagerkredsen bør derfor udvides, 
hvilket forudsætter: 
31 
a) et mere rummeligt territorialt partnerskab: på det organisatoriske plan 
gælder det om at kombinere et traditionelt partnerskab, dvs. et 
"vertikalt" partnerskab mellem nationale, regionale og lokale offentlige 
myndigheder, med et "horisontalt" partnerskab mellem offentlige og 
private aktører på det mest hensigtsmæssige geografiske niveau. 
Det drejer sig først og fremmest om at forbedre interventionernes 
indvirkning på lokalsamfundet. "Skræddersyede" uddannelsesaktioner, 
opfølgning af infrastrukturinvesteringer, etablering af tjenesteydelser til 
støtte for SMV og mere målrettede støtteordninger for den produktive 
sektor forudsætter et mindstemål af decentralisering under udarbejdelsen 
og gennemførelsen af foranstaltningerne. I denne henseende 
forekommer en forbedring af det vertikale partnerskab mellem de 
forskellige administrative niveauer i høj grad berettiget, da de lokale 
aktører er underrepræsenteret eller slet ikke repræsenteret i 
overvågningsudvalgene. 
b) et mere rummeligt økonomisk partnerskab: samtidig bør der tages 
behørigt hensyn til den horisontale dimension af partnerskabet. 
Foranstaltningerne til støtte for den private sektor, interventionerne i 
undervisningssektoren og støtten til FTU kan hverken planlægges eller 
gennemføres uden aktiv deltagelse fra arbejdsmarkedets parter og de 
økonomiske interesseorganisationer, navnlig erhvervssammen­
slutningerne bl.a. for SMV, håndværksvirksomheder og 
erhvervsdrivende foreninger). Dette gælder også for foreninger og 
sammenslutninger i bred forstand, når det drejer sig om 
foranstaltninger, der vedrører det samfundsøkonomiske liv, 
bekæmpelsen af fænomentet "udstødelse af samfundet" og udnyttelsen af 
nye beskæftigelsesmuligheder til ligestilling. 
På det praktiske plan drejer det sig om at sprænge 
overvågningsudvalgenes rammer og udvikle mindre formelle studie- og 
idégrupper, med ten mere ligelig deltagelse af mænd og kvinder, hvor 
man har adgang til øgede mængder relevant information, og hvor man 
kan drøfte beskæftigelsesrelevante projekter på lokalt plan. Dette 
udvidede partnerskab må dog ikke give anledning til tvivl om, hvem der 
gør hvad: de nationale myndigheder skal fortsat koncentrere sig om 
bilæggelse af tvivter, kontrol med den generelle samhørighed og 
udarbejdelse af redskaber til evaluering af projekterne. 
32 
Strukturfonde og partnerskab 
Hvad dette angår, viser analysen, at situationen varierer stærkt, afhængigt af mål 
og medlemsstat: 
1) Overvågningsudvalgenes struktur 
a) MMJL 
Der findes enkelte eksempler på udvidet partnerskab i underudvalgene. Et 
sådant partnerskab findes i regionen Andalusien i Spanien, hvor 
underudvalget, bestående af regionale myndigheder og repræsentanter for 
arbejdsmarkedets parter, drøfter problemerne vedrørende økonomisk 
udvikling og jobskabelse. 
Undertiden er det økonomiske partnerskab struktureret i nøje 
overensstemmelse med de principper og metoder, der anvendes i 
forbindelse med programmeringen og gennemførelsen af interventioner i 
de berørte områder. I nogle medlemsstater (I og IRL) betyder dette, at 
arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer 
inddrages på andet trin, dvs. i forbindelse med de operationelle 
programmer. I nogle tilfælde findes der også et tredje niveau, hvor 
udvalg, der er nedsat af de lokale myndigheder (Irland), beskæftiger sig 
med deres egne områder, og hvor partnerskabet er endnu mere 
rummeligt. I de britiske overvågningsudvalg spiller arbejdsmarkedets 
parter og de økonomiske interesseorganisationer en alt for begrænset 
rolle. I regionerne Merseyside og Highlands and Islands har den 
manglende deltagelse fra den private sektor givet anledning til debat. 
I Tyskland kan der noteres visse fremskridt med hensyn til oprettelsen af 
underudvalg, som indbefatter socioøkonomiske aktører, på delstatsniveau. 
Ministerpræsidenterne har dog tilkendegivet, at de vil begrænse kontakten 
til arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer og 
blot orientere dem om programmernes afvikling. 
En anden mulighed for at udvide overvågningsudvalgenes kapacitet er at 
tilbyde teknisk bistand. I Spanien, f.eks., er der nedsat en ekspertgruppe, 
som behandler alle aspekter vedrørende EFRU- og ESF-interventionerne, 
og som med jævne mellemrum aflægger rapport til overvågningsudvalget. 
b) MâL2 
I mål 2-områderne er det socioøkonomiske partnerskab meget mere 
intenst. Dette gælder f.eks. for Danmark, Belgien og Nederlandene, selv 
om der er visse indbyrdes forskelle med hensyn til beslutningsprocessen. I 
Det Forenede Kongerige, derimod, deltager arbejdsmarkedets parter slet 
ikke i partnerskabet, og de lokale interesseorganisationer er kun 
repræsenteret i begrænset omfang. 
I visse tilfælde er Kommissionen både medlem af udvalget for udvælgelse 
af projekterne og af overvågningsudvalget, hvilket giver den mulighed for 
at fremhæve visse aspekter på et tidligt stadium. I andre tilfælde træffer 
overvågningsudvalget beslutning om udvælgelsen af projekterne på forslag 
af tekniske og finansielle udvalg (Belgien, f.eks.). 
33 
Også i mål 2-områderne (Spanien, f.eks.) nedsættes der underudvalg. 
Metoden med at inddrage de socioøkonomiske aktører på sekundært plan 
anvendes i Frankrig, hvor de er repræsenteret i regionernes økonomiske og 
sociale råd ("Conseils Economiques et Sociaux des régions"), men er helt 
udelukkede fra at deltge i overvågningsudvalgene. Luxembourg 
frembyder et interessant eksempel - som ligeledes gælder for mål 5b - idet 
overvågningsudvalgene ikke blot omfatter de tradtionelle socioøkonomiske 
aktører, men også handelskamrene og erhvervssammenslutningerne. 
I øvrigt ydes der teknisk bistand til overvågningsudvalgene i Spanien, 
Belgien og Nederlandene. 
Endelig er der nedsat et forbindelsesudvalg i Nederlandene med henblik på 
at koordinere mål 2- og mål 5b-programmerne og kombinere dem på den 
bedst mulige måde. 
c) Mål 3 og 4 
Med hensyn til mål 3- og mål 4-interventionerne har Kommissionen 
insisteret på, at arbejdsmarkedets parter og de økonomiske 
interesseorganisationer blev inddraget i forhandlingerne om EFSR og i 
udarbejdelsen af overvågningsudvalgenes forretningsordener. I forbindelse 
med mål 4 er der udfoldet store anstrengelser for at inddrage såvel 
arbejdsmarkedets parter som de økonomiske interesseorganisationer samt 
rådgivning virksomheder og SMV (Tyskland, Frankrig og Nederlandene). 
2) Overvågningsudvalgenes rolle 
Overvågningsudvalgene inddrages i stigende grad i forvaltningen af de 
regionale eller lokale programmer på basis af netværk, der oprettes med 
henblik herpå. I Spanien og Irland er der desuden drøftelser i gang om 
mulighederne for at fastsætte ensartede principper og metoder for 
udarbejdelsen af rapporterne til Kommissionens tjenestegrene om 
interventionernes indvirkning på beskæftigelsen. 
Det er vigtigt, at arbejdsmarkedets parter og de økonomiske 
interesseorganisationer i højere grad inddrages i partnerskabet, og 
overvågningsudvalgene kan under alle omstændigheder praktisere et mere 
aktivt partnerskab. I visse medlemsstater er der iværksat en række praktiske 
foranstaltninger til udvidelse af partnerskabet (til også at omfatte bl.a. 
arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer), som viser, 
at det er muligt at opnå større effektivitet, uden at de administrative 
myndigheders beføjelser derved indskrænkes. Under forskellige betegnelser 
(seminarer, tekniske udvalg, rådgivende sektorudvalg, underudvalg, paneler, 
arbejdsgrupper osv.) mødes en række mindre officielle organer med 
regelmæssige mellemrum for i fællesskab at drøfte samtlige berørte aktørers 
fremtidsudsigter, interesser og indsats. 
34 
Det drejer sig om strukturer, der supplerer overvågningsudvalgene og styres af 
disse, og som åbner mulighed for større udbredelse af informationer og nye 
principper, en mere seriøs behandling af aktørernes problemer og 
indhentning af ekspertudtalelser som supplement til analyserne og 
overvejelserne inden for de forskellige områder, hvilket skaber et bedre 
samspil mellem de foranstaltninger, der skal gennemføres. De italienske 
"aftaler", som er baseret på beskæftigelsesområder, er uden tvivl det mest 
nyskabende og mest fuldendte eksempel på et sådant udvidet og dynamisk 
parterskab. 
Konklusioner7 
1) Udmøntningen af ovennævnte retningslinjer, kræver en samlet indsats fra samtlige 
aktører, som er involveret i gennemførelsen af strukturinterventionerne. 
Kommissionen vil for sit vedkommende under fuld iagttagelse af strukturfondenes 
mål tage de nødvendige politiske initiativer for at bistå sine forskellige partnere 
med iværksættelse af den fremgangsmåde, der er beskrevet i dette dokument. 
I den nuværende fase af programmeringen kan der ikke blive tale om at indlede 
nye forhandlinger om EFSR/SPD. Derimod gælder det om dels at udnytte den i 
programmerne tilbageværende manøvremargen bedst muligt, dels at indstille 
overvågnings- og evalueringssystemerne på en gradvis virkeliggørelse af de i dette 
dokument opstillede prioriterede mål. 
De tjenestegrene, der er ansvarlige for strukturfondene, bør således, under 
hensyntagen til de særlige forhold, der gør sig gældende i de forskellige regioner, 
samordne deres indsats for at sikre, at overvågningsudvalgene efterlever 
ovennævnte principper. Opmærksomheden skal især rettes mod programmeringen 
for den anden periode for mål 2 (1997-1999) samt midtvejsevalueringen af 
interventionerne. I øvrigt vil det være nødvendigt at udnytte de midler, som 
tilvejebringes inden for den eksisterende programmering, enten som følge af den 
årlige anvendelse af "deflator", eller som følge af de forsinkelser, der er opstået i 
regnskabsåret 1994/95. 
Desuden skal evalueringssystemerne og -metoderne tilpasses under skyldig 
hensyntagen til førnævnte retningslinjer. 
På mødet den 13. februar 1996 delte Udvalget for Den Europæiske Socialfond disse analyser og 
generelle retningslinjer. 
35 
2) Med henblik herpå foreslår Kommissionen, i overensstemmelse med førnævnte 
anbefalinger, at der inden for rammerne af strukturpolitikken etableres territoriale 
"beskæftigelsespartnerskaber" mellem offentlige og private aktører, som i øvrigt 
skal have mulighed for at overskride de rammer, der er afstukket af 
strukturfondene. Disse partnerskaber, som indgås på det geografiske eller 
administrative niveau, der er mest hensigtsmæssigt, åbner mulighed for en 
decentraliseret gennemførelse af de områderelaterede dele af de flerårige 
beskæftigelsesprogrammer, hvorom der er indgået aftale med medlemsstaterne. 
Indholdet og den praktiske gennemførelse skal gøres til genstand for dybtgående 
multilaterale drøftelser, således at partnerskaberne i videst muligt omfang afspejler 
den institutionelle situation og praksis i de enkelte medlemsstater. Denne drøftelse, 
som allerede er indledt i strukturfondsudvalgene, kan fortsættes i de fremtidige 
ministerråd og i Europa-Parlamentet. Beskæftigelsespartnerskaberne forudsætter 
dog, at samtlige involverede parter udarbejder "beskæftigelsesdiagnoser", som skal 
danne grundlag for valget af strategi i de forskellige områder. Det drejer sig her 
om at nedbryde barriererne mellem aktørerne - navnlig inden for administrationen 
- og at skabe grobund for nytænkning, f.eks. ved systematisk udbredelse af 
kendskabet til vellykkede projekter. 
Det vil således være hensigtsmæssigt at udvikle en dynamisk politisk struktur på 
basis af erfaringerne fra en række vellykkede eksperimenter i EU såsom 
beskæftigelsesaftalen i Andalusien, beskæftigelsescharteret i Deux-Sèvres / Poitou-
Charentes, og "Area Development Management" i Irland. Denne struktur skal ikke 
konkurrere med overvågningsudvalgene, men fungere som idébank og 
referenceramme, idet formålet er at udnytte alle de muligheder, der er tilbage i den 
nuværende programmering, til støtte for lokale udviklings- og 
beskæftigelsesinitiativer. 
36 
Anni'M1 1 
Unemployment rates, 1994 
European Cornmiii&ion 
Regional Policy and Cohesion 
OG XVI-A4 Austria : unemployment tale lot 1993 
Réunion. Guadeloupe. Martinique. Guyane average unemployment rale 1991-92-93 132 
Annexe 2 
Participation rates, 1993 
European Commission 
Regional Policy and Cohesion 
DG XVI A4 
Annexe 3a 
Contribution des Fonds structurels aux dépenses de développement objectif 1 pour la période 1994-1999 
Mécu prix 1994 
Belgique Allemagne Grèce Espagne France Irlande Italie Pays-Bas Portugal Royaume 
Uni Autriche* EUR 11 % 
Infrastructures 
Transport 
Télécommunica (ions 
Energie 
Environnement & Eau 
Santé 138 
34 
12 
92 1106 
1106 6408 
4002 
252 
864 
624 
666 10628 
6100 
418 
624 
3034 
452 610 
262 
\ 1 
8 
323 
15 1109 
888 
37 
70 
74 
39 4420 
1742 
418 
312 
1867 
81 36 
31 4146 
1872 
• 276 
426 
1056 
516 671 
314 
20 
190 
146 33 
4 
4 
25 29304 
15244 
1435 
2495 
8328 
1770 3.1,2% 
16,2% 
1,5% 
2,7% 
8.9% 
1,9% 
Ressources humaines 
Education 
Formation 
Recherche & 
Développement 254 
.21 
139 
93 4261 
3648 
613 3444 
1878 
1236 
330 7462 
623 
59 J 4 
865 595 
86 
465 
43 2470 
1007 
1094 
368 3184 
2209 
975 40 
28 
11 4110 
1404 
2334 
372 895 
791 
104 43 
4 
32 26713 
5048 
17890 
3775 28,4% 
5,4% 
19,0% 
4,0% 
Environnement productif 
industrie et services 
Agric. & Développement rur 
Pêche 
Tourisme 335 
252 
50 
O 
32 7973 
4748 
3141 
83 3888 
1008 
2040 
150 
690 8023 
3019 
3422 
1033 
550 753 
215 
387 
42 
99 1845 
559 
853 
78 
355 7168 
3708 
2341 
257 
862 56 
22 
22 
8 
5 5006 
2226 
1908 
251 
618 713 
331 
242 
37 
103 
** 3ÔÔ 86 
35 
24 
27 35845 
16088 
14405 
1940 
3313 38,1% 
17,1% 
15,3% 
2,1% 
3,5% 
Autres 246 187 238 211 88 18 732 82 2104 2,2% 
TOTAL 730 13640 13986 26300 2195 5634 14860 150 13994 2360 166 94014 100,0% 
—v 
!••! " Mécu prix 1995 
Annexe 3b Contribution des Fonds Structurels aux dépenses de déveicppement de l'Objectif 2 (1 994-1 996) 
O Mécu prix 1994 
Environnement productif 
Infrastructures de soutien 
Industries et services 
PME 
Tourisme . 
Sites Industriels, aménagement et ' 
réhabilitation 
Environnement ; 
Zones urbaines, aménagement et 
rehabilitation 
Protection de l'environnement, 
infrastructures 
Ressources humaines 
Formation, emploi ; 
Centres de formation, équipements 
Recherche & Développement 
Assistance technique 
TOTAL 
(•) moy. 1995-96 en Mecu 1995 Allemagne 
• 245 
48 
, 24 
' 162 
11 
119 
• 65 
13 
52 
293 
213 
79 
11 
733 Belgique 
76 
37 
17 
12 
10 
16 
11 
3 
8 
53 
27 
9 
17 
4 
160 Danemark 
23 
9 
8 
1 
5 
32 
12 
20 
.1 
56 Espagne 
592 
302 
290 
214 
174 
40 
317 
268 
69 
8 
1130 France 
710 
168 
264 
160 
148 
154 
262 
169 
103 
614 
306 
67 
242 
25 
1765 Italie 
335 
36 
49 
191 
68 
77 
•'., 57 
9 
48 
204 
137 
6 
63 
11 
684 Luxem­
bourg 
1 
2 
2 
2 
2 
/ 
0 
7 Pays-Bas 
131 
31 
36 
30 
34 
41 
5 
5 
113 
90 
23 
9 
300 Royaume­
-Uni 
1038 
252 
248 
330 
207 
189 
138 
138 
755 
628 
39 
188 
22 
2142 Finland 
48 
16 
10 
17 
6 
0 
7 
7 
0 
13 
13 
1 
69 Austria" 
24 
8 
10 
2 
3 
0 
0 
0 
0 
15 
2 
2 
1 
40 Sweden' 
42 
2 
13 
18 
8 
C 
0,24 
0,24 
20 
14 
1 
6 
2 
64 TOTAL 
3264 
901 
671 
1203 
489 
599 
762 
364 
398 
2431 
1608 
123 
699 
95 
7151 . % 
45,6% 
12.6% 
9,4% 
16,8% 
6,8% 
8.4% 
10,7% 
5.1% 
5,6% 
34,0% 
22,5% 
1,7% 
9,8% 
1,3% 
100,0% 
11 
Annexe 3C 
Contribution of the Structural Funds to Objectiva 3 and 4 expenditure on Human Resources (or lt\e period 1094-1096/1899 
Contribution des Fends structurels aux dôpepsos de Ressources Humaines objectifs 3 et 4 pour la periode 1894-1996/1989. 
Øaltrog dot Strukturfonds îu den Auswandungen (Ci Men»chllche tfeeouicen nach Zia! 2 und 4 filr dw Période 1994-1996/1899. 
Wecus1994 
Ob/oct!vo3 
1. Occupationaf lnte^ra!(o/i ol long-torm unemployed 
2. Occupalionol integration o( young porsons 
3. Intonation of person* excluded from the fabour market 
A. Promotion of equal opportunities 
5. Autres 
Total 
Objoctivo 4 
1. Adaptation of v/o/kers to Industrial change 
2. Autres 
Total ' 7 BE 
133 
82 
' 124 
26 
29 
393 
24 
2 
26 OK 
144 
55 
68 
0 
6 
263 
12 
:: 1 
13 OH-
952 
442 
77 
• 160 
50 
1.681 
105 
0 
105 ES 
495 
723 
18Ô 
62 
0 
1.4G0 
369 
0 
369 FR 
724 
550 
7D5 
13 
135 
2 ;52 
200 
0 
300 IT 
423 
668 
132 
105 
91 
1.316 
321 
76 
399 LU 
6 
3 
10 
1 
1 
21 
1 
0 
1 NL 
577 
346 
0 
0 
0 
923 
156 
.0 
156 UK 
562 
474 
360 
90 
15 
1.501 
0 
0 
0 Total 
4.015 
3 671 
1.654 
461 
- 327 
10.128 
1.287 
- 81 
1.368 % 
40 
36 
16 
5 
3 
100 
94 
6 
100 
Noto: Objoctivo 3 In UK is ogroed (or 1994-1996; Objticlivo 4 in BE. OK, DE. FR, LU Is agreod for 1894-1996. no agroeman: for UK. 
•s: 
ri|!ri;it;; I '?: i«.iji ; : i Ahnexe 3D 
Contribution des Fonds structurels aux dépensés de développement de l'objectif 5a-pêche (hors objectif 1), 1994-99 
Mécus1994 B 
24,5 DK 
139T8 D 
74,6 E 
119,6 F--- '/••;'?,; 
• •• *••... ••.••' • 
189,9 FI . 
'. • ' ' 
23 I 
134,4 L 
1.1 NL 
46,6 SE. 
40 UK 
88,8 TOT 
882,3 
Annexe 3E 
DOCUP de l'Objectif 5b (1994-1999) : Allocation communautaire par axe prioritaire de développement I") 
MECU prix courvm 
i :ii: ii i • Axe prioritaire B: 
Diversification agricole et sylvicole j -i ! 20,3 
Diyefài/icetion et développement dos secteurs non-agricoles | 22,8 
!Jf*i- i 'i'i I j 
Protection de l'environnement '•'' I 6.9 
TeJOrisrrie ' ' : • J ' 10.2 
Développement local ai rénovation cfes'villàges ! 3,9 
j Ressources humaines ; 12.9 
(Assistance technique et évaluation ! ' . j 1,1 (total ;.• J 78,1 •••OK t 
14,7 
12.9 
I") 
14,7 
10.6 
1,1 
54.0 DE 
224,2 
321,7 
207;7 
86.7 
146,1 
219.6 
23,0 
1229,0 ES 
297,9 
96.2 
67,5 
45.2 
68,6 
88.6 
C) 
664,0 FR 
683,8 
508,6 
244,8 
266.0 
205,9 
286.3 
43,9 
2239.4 «T , 
331.5 
168.3 
94,6 
168,6 
7.2 
120.9 
12.6 
903.7 LU 
0,7 
0.9 
0.5 
1.0 
2,0 
0,8 
0.2 
6,0 NI 
15,2 
58.1 
35,7 
20.9 
1.1 
17.2 
1,8 
150.0 UK 
64.8 
305.7 
53.9 
174.S 
69.0 
132.1 
10.1 
820.5 total 
1653,2 
1495.2 
721.5 
?8S.i 
503,8 
889.1 
93,7 
6144,7 
- • . • .' •:;•. • 
Axe prioritaire j BE 
Diversification agricole et svlvicole I 26,0% 
Oiverjificetion et développement dos secteurs.non-agricoles ! 29.2% 
Protection de l'environnement , 8,8% 
Tourisme * 13,1% 
Développement local et rénovation des villages 4,9% 
Ressources humaines 16,6% 
Assistence technique et évaluation . . . ' [ 1,4% 
total : 100.0% DK" 
• 27.2% 
24.0% 
(") 
;27,2% 
C'J 
1 9.6% 
2,0% 
100,0% DE 
18.2% 
26.2% 
16,9%. 
7,1% 
11,9% 
17,9% 
. 1,9% 
100,0% ES 
44.9% 
14,5% 
10.2% 
6,8% 
10.3% 
13.4% 
100,0% FR 
30.5% 
22.7% 
10.9% 
11,9% 
9.2% 
12,8% 
2,0% IT 
36.7% 
18.6% 
10,5% 
18.7% 
0.8% 
13.4% 
1,4% 
100.0%; 100,0% LU 
1 1,2% 
14.2% 
8,8% 
16,4% 
34,1% 
12,8% 
2.5% 
100,0% NL 
1 0,1 % 
38,7% 
23.8% 
13.9% 
0.7% 
1 1.4% 
1.2% 
100,0% UK 
7.9% 
3 7.3% 
7.8% 
21.3% 
8.4% 
15.1% 
1,2 % % totai 
total 
26,9% 
24,3% 
11,7% 
12,8% 
3,2% 
14,5% 
1.5% 1 
100.0%; 100.0%! 
I'I Programmes approuvés par habilitation 
(' 'I Les sciions relevant de cet exe sont intégrées dans d'autres axes prioritaires. 
ti SiXi&im 
Annexe 3 F 
Contribution des Fonds Structurels à 
l'Objectif 6 (1995-1999) 
,~;\ 
m . Mecu 1995 
Finlande Suède Total . % 
>•' . '. 
i -
Infrastructures de base 0 13 13 1,6 
Secteur productif 347 152 \ -499 61,1 
Ressources humaines 104 64 1.68 20,5 
Recherche et développement 114 23 137 16,8 
TOTAL < 565 252J :817 100,0 
^vi';' 
1% 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 109 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 13 04 
Katalognummer : CB-CO-96-117-DA-C 
ISBN 92-78-01674-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
U> 7