Nr. C 328/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 12. 86 
Udtalelse om forbindelserne mellem Det europæiske Fællesskab, Japan og De forenede Stater 
(86/C 328/12) 
Det økonomiske og sociale Udvalg besluttede den 18. december 1985 i henhold til forretnings­
ordenens artikel 20, stk. 4, at udarbejde en udtalelse om ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets sektion for forbindelser med tredjelande, 
som på grundlag af ordførerne, Henry J. Carlis' og Hans-Werner Staratzke's beretning vedtog 
sin udtalelse den 9. september 1986. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 239. plenarforsamling, mødet den 18. 
september 1986, enstemmigt følgende udtalelse: 
Forbindelserne mellem Det europæiske Fællesskab, 
Japan og De forenede Stater 
1. Det europæiske Fællesskab, De forenede Stater og 
Japan er de vigtigste handelsblokke i verden. De har et 
meget stort ansvar for verdensøkonomien som helhed 
ikke mindst på grund af den snævre indbyrdes økono­
miske og politiske forbindelse med de øvrige lande i 
Europa, Afrika, Asien og Amerika, som er af stor 
betydning på grund af deres befolkning, ressourcer og 
økonomiske udviklingspotentiel. I den foreliggende ud­
talelse behandles især de økonomiske problemer, der 
rejser sig på dette område. 
2. Da EF, USA og Japan sammen repræsenterer ca. 
55 % af verdenshandelen, har de en fælles interesse i at 
skabe et godt klima for at udnytte den internationale 
handels muligheder og bidrage til en mere afbalanceret 
udvikling i verden. 
3. Hvad angår handelen med industrivarer og tjene­
steydelser må de tre partnere helt klart fortsætte med 
at bidrage til at liberalisere samhandelen inden for 
den multilaterale ramme, GATT repræsenterer. I denne 
forbindelse henviser Udvalget til sin udtalelse af 22. maj 
1986 om en ny runde handelsforhandlinger inden for 
GATT og fornyelsen af multifiberarrangementet(1). 
Det voksende handelsunderskud over for USA og Fæl­
lesskabet, som Japan har opbygget i de seneste år, udgør 
en alvorlig trussel imod balancen i verdenshandelen. 
4. Inden for landbrugssektoren bør de tre partnere 
udvise større solidaritet for at løse de problemer, som 
kan føres tilbage til, at udbudet af landbrugsprodukter 
overstiger den reelle efterspørgsel. Overskudsproduk­
tionen både i De forenede Stater og i Fællesskabet har 
ikke blot resulteret i handelsmæssige problemer mellem 
disse indbyrdes, men har også bidraget væsentligt til at 
sænke verdensmarkedsprisen for en lang række basis­
produkter. Dette har betydet, at købekraften er faldet 
i producentlandene af basisprodukter. Japan er langt 
i1) EFT nr. C 207 af 18. 8. 1986. fra selvforsynende med levnedsmidler og foderstoffer, 
men har planer om at øge sin indenlandske produktion 
kraftigt, hvilket, som følge af landets normalt store 
importbehov, vil bidrage til at svække verdensmarkeds­
prisen yderligere. Udvalget mener, at de tre partnere 
bør sætte kraftigt ind på at udnytte komplementariteten 
mellem deres produktioner og tilstræbe en fælles løs­
ning gennem en samordning af deres landbrugspolitik. 
Gennem en mere vidtgående såvel mellemlang som 
langsigtet koordinering både mellem de tre partnere 
indbyrdes som med tredjelande skulle man kunne opnå 
en mere rationel tilrettelæggelse af produktionen, som 
med tiden skulle føre til en gradvis nedbringelse af 
udgifterne til landbrugsstøttepolitikken. De forenede 
Stater, Fællesskabet og Japan bør samordne deres land­
brugspolitik gennem høringer inden for rammerne af et 
nyt internationalt landbrugssystem, som skal udarbej­
des under GATT. Under de kommende forhandlinger 
bør produktionsmålsætninger, subsidier og andre bi-
standsforanstaltninger behandles samtidig med, at man 
tager hensyn til nødvendigheden af en retfærdig interna­
tional arbejdsdeling. 
5. På det valutariske område konstaterer Udvalget 
med tilfredshed, at kursrelationerne mellem yen og 
dollar og mellem EF-valutaerne og dollar udvikler sig 
mere realistisk. Dog ville en liberalisering af kapitalbe­
vægelserne i Japan indebære, at vekselkurserne ville 
svare bedre til den reelle forskel i købekraft og resultere 
i en opskrivning af yen'en i forhold til EF-valutaerne. 
Udviklingen i renteniveauet er også mere realistisk, 
hvilket muliggør et opsving i europæisk økonomi som 
følge af de lavere finansieringsomkostninger, letter ud­
viklingslandenes gældsbyrde (betalingen af renter og 
afdrag) og mindsker deres energiudgifter (lavere dollar­
kurs). 
6. Den høringsmekanisme, der blev fastlagt for nylig 
i Tokyo for at forhindre for voldsomme valutakurs­
svingninger, vil kunne få så meget desto større betyd­
ning i denne forbindelse, hvis væsentlige nationaløko­
nomiske foranstaltninger i videst muligt omfang koor­
dineres. Det bliver mere og mere afgørende, at der 
afholdes regelmæssige konsultationer, før der træffes 
22. 12. 86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 328/31 
afgørelse i vigtige økonomiske spørgsmål, således at 
man i de nationale foranstaltninger tager hensyn til 
konsekvenserne for forbindelserne udadtil og for part­
nerne. Dette er så meget mere vigtigt, som importen fra 
nyligt industrialiserede lande spiller en voksende rolle 
for USA's og Fællesskabets økonomi. 
Forbindelserne mellem Fællesskabet og Japan 
7. Udvalget konstaterer, at efter århundreders isola­
tion har Japan i de sidste fyrre år gjort en væsentlig 
indsats for at åbne sig over for den ydre verden. Over 
en årrække er der foregået en vis internationalisering 
af det japanske samfund, og der har været en tydeligere 
interesse for livsformen i den vestlige verden, hvilket 
skaber udfordringer og muligheder for Fællesskabets 
økonomiske beslutningstagere. 
8. Visse karakteristiske træk ved Japans kultur, som 
f.eks. kommer til udtryk i japanernes store arbejdsind­
sats, deres perfektionisme og konstante stræben efter 
at forbedre kvaliteten af deres produkter, spiller en 
væsentlig rolle i den japanske økonomi. Dertil kommer, 
at Japan i årtier har tilrettelagt sit produktionsapparat 
ud fra en strategisk vurdering og en indtrængen på det 
internationale marked, samtidig med at landet koncen­
trerer sin eksportindsats om bestemte produkter og 
teknologier. Japan er traditionelt kendetegnet ved et 
lavt forbrug og en meget stor opsparingstilbøjelighed. 
9. Denne interesse i det internationale marked har 
dog ikke resulteret i en fundamental ændring af de 
japanske forbrugeres vaner, idet de fortsat foretrækker 
japanske produkter. Desuden gør den meget udprægede 
vertikale integration af produktionen og distributionen 
i Japan, samt de yderst snævre forbindelser mellem 
store virksomheder, banker og regeringen det næsten 
umuligt for udenlandske producenter at trænge igen­
nem på det japanske marked. Det ringe antal af euro­
pæiske entreprenører på det japanske marked, hvilket 
kun til dels kan tilskrives sprogproblemer, er en anden 
grund til det alt for store japanske handelsoverskud, 
der er et foruroligende fænomen. Der er naturligvis 
andre faktorer, som spiller en rolle her, ikke mindst 
den undervurderede yen. 
10. Ovennævnte kulturelle og økonomiske faktorer 
samt den kendsgerning, at den japanske eksport »sty­
res« centralt via et kompliceret, ret uigennemsigtigt, 
men velorganiseret administrativt system (»industrial 
targetting«, »laser beaming«) skaber kort sagt og med 
rette det indtryk i Fællesskabet, at GATT-reglerne ikke 
gælder for Japans vedkommende. 
11. I Japans forsyningspolitik er der adskillige ek­
sempler på handelspraksis (dobbeltprissystem for non-
ferro metaller, begrænsning af importen af fødevarer, 
beskatningsmæssig diskriminering af vin og spiritus), som i deres ordlyd tilsyneladende stemmer overens med 
GATT-bestemmelserne, men som i realiteten strider 
imod ånden heri som følge af de alvorlige konsekvenser, 
de har for handelspartnernes økonomier. 
12. Udvalget tilskynder, at disse spørgsmål tages op 
til behandling under den næste GATT-runde. 
13. I mellemtiden mener Udvalget, at Japan for at 
genskabe balancen i den nuværende situation og undgå, 
at Fællesskabet ser sig nødsaget til at træffe protektio­
nistiske foranstaltninger, bør underbygge sine løfter om 
at åbne sine markeder — afgjort velmente og utvivlsomt 
effektive på lang sigt — med kvantitative importforplig­
telser for at mindske skævheden mellem importen og 
eksporten. Hvis Japan ikke øger sin import fra Fælles­
skabet, må sidstnævnte nødvendigvis træffe foranstalt­
ninger til at bremse den japanske eksport ved hjælp af 
en særtold eller andre effektive handelssanktioner. 
14. Ydermere har Japan nu opnået en teknologisk, 
økonomisk og finansiel udvikling, som indebærer, at 
det bør påtage sig et større ansvar inden for det interna­
tionale valutasystem og over for udviklingslandene. 
15. ØSU anser det for væsentligt, at Japan træffer 
de nødvendige foranstaltninger til hurtigst muligt at 
åbne sit marked mere for færdigvarer, tjenesteydelser og 
investeringer ved at afvikle alle eksisterende hindringer 
bl.a. i forbindelse med offentlige indkøb og etableringen 
af virksomheder (europæiske investeringer i Japan). Det 
er ligeledes væsentligt, at man i højere grad tilstræber 
mere realistiske og stabile vekselkurser mellem yen'en 
og de europæiske valutaer, og at det finansielle system 
i Japan (banker, forsikringsvirksomhed) liberaliseres 
systematisk. Derudover bør Japan øjeblikkeligt ophæve 
importrestriktionerne på visse følsomme forbrugsvarer. 
Fællesskabet bør for sit vedkommende skærpe sine 
procedurer for anvendelse af beskyttelsesklausuler og 
underkaste de japanske investeringer på medlemsstater­
nes område de samme vilkår, som gælder for EF-investe-
ringer i Japan. Endelig tilslutter Udvalget sig Europa-
Parlamentets henstillinger. 
Forbindelserne mellem Det europæiske Fællesskab og 
De forenede Stater 
16. Hver gang Fællesskabet og De forenede Stater 
træffer indenrigs- og udenrigspolitiske foranstaltninger, 
bør det grundlæggende princip være det gensidige an­
svar. Hvad angår De forenede Stater er det først inden 
for de seneste år, at dette land i højere grad er blevet 
integreret i verdensøkonomien. Selv om udenrigshande­
len udøver stadig større indflydelse på den amerikanske 
økonomi som helhed, har USA dog endnu ikke fuldt 
ud erkendt behovet for at tage hensyn til virkningerne 
Nr. C 328/32 De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 12. 86 
af dets egne nationaløkonomiske foranstaltninger på 
andre landes økonomier. Hvad angår forbindelserne 
mellem EF og USA, kan mange spændinger henføres til 
den kendsgerning, at USA ikke tager hensyn til den 
internationale sammenhæng under udformningen af 
landets økonomiske politik. Således har man igennem 
lang tid ikke taget hensyn til årsags-virkningssammen-
hængen mellem budgetunderskud, kapitalimport, dol­
larkurs, mindskelse af den amerikanske konkurrence­
evne. 
17. For tiden forsøger De forenede Stater at løse sine 
handelspolitiske problemer ved at nedskrive dollaren. 
Den voksende konkurrence på det amerikanske mar­
ked, ikke blot fra industrirandene, men også de nyligt 
industrialiserede lande, har affødt en bølge af protektio­
nisme i De forenede Stater. Hidtil er det i vid udstræk­
ning lykkedes den amerikanske administration at holde 
stand imod det protektionistiske pres udsprunget af de 
flere hundrede lovforslag, der er blevet forelagt Kon­
gressen samt virksomheders og økonomiske organisa­
tioners mange anmodninger om importbeskytelsesfor-
anstaltninger i henhold til den gældende handelslovgiv­
ning. Administrationen har således fastholdt sit han­
delspolitiske princip, gående ud på at modsætte sig 
importrestriktioner, fremme åbningen af markeder for 
amerikanske elsportprodukter og kun træffe gengældel-
sesforanstaltninger i tilfælde af, at partnerlandenes re­
geringer udviser ond vilje. 
18. På grundlag af disse principper forelagde USA i 
slutningen af 1985 en liste over handelsrestriktioner, 
som De forenede Stater føler hæmmer landets eksport 
afgørende. Listen omfatter lande taget enkeltvis (med 
Japan som den vigtigste) og Fællesskabet som en enhed. 
EF har til gengæld forelagt sin egen liste med indvendin­
ger mod urimelig handelspraksis fra USA's side. Udval­
get føler, at man dermed har fået større klarhed over 
problemerne, og at man på dette grundlag kan søge at 
finde individuelle løsninger. 
19. På grund af det vigende verdensmarked for land­
brugsprodukter bliver Fællesskabets og USA's øgede 
produktionsoverskud, der falder sammen med en vok­
sende produktion i udviklingslandene, et stadigt mere 
forstyrrende element i den internationale handel, og 
risikoen for en handelskrig mellem USA og EF om såvel 
egne som tredjelandemarkeder er voksende. 
20. Nøje forbundet med disse problemer er den strid, 
der er opstået som følge af Spaniens og Portugals tiltræ­
delse af Fællesskabet. Amerikanerne burde vide, at ud­
videlsen af Fællesskabet til også at omfatte Den iberiske 
Halvø ville få indvirkning på importordningen for land­
brugsprodukter i de pågældende lande. løvrigt betyder 
nedsættelsen af den spanske told til den fælles toldtarifs 
niveau en lettelse for den amerikanske eksport af indu­
strivarer. Den nylige foreløbige aftale mellem Kommis­
sionen og den amerikanske administration skulle bane 
vejen for en gensidigt acceptabel og definitiv løsning på 
dette problem. Udvalget mener dog, at det principielle i problemet, nemlig at det er inden for rammerne af 
GATT, at konsekvenserne af en udvidelse af en told­
union skal behandles, står uløst tilbage. 
21. Et andet grundlæggende stridsspørgsmål i forbin­
delserne mellem EF og USA er begrænsningen af over­
førslen af teknologi. En voksende andel af de nye tekno­
logier som f.eks. mikroelektronik, databehandling, 
automatisering, bioteknologi, luft- og rumfart samt 
telekommunikation kan anvendes til såvel civile som 
militære formål. Derfor mener USA, at man kun kan 
opnå kontrol over militærteknologien gennem øget 
kontrol med den civile teknologi. 
I praksis rammes især EF's eksport til østbloklandene 
af USA's bestræbelser på at pålægge embargo. De ame­
rikanske bestemmelser betyder en uretfærdig håndhæ­
velse af den amerikanske lovgivnings ekstraterritorielle 
rækkevidde. Da alt tilbehør og teknologi, der har sin 
oprindelse i USA, er omfattet af denne lovgivning, kan 
lukrative aftaler mellem Europa og østbloklandene let 
gå i vasken. Udvalget mener derfor, at USA bør revidere 
de pågældende bestemmelser. 
22. Kravet om en frivillig begrænsning af eksporten 
af visse industrivarer (værktøjsmaskiner er et aktuelt 
eksempel) begrundes af den amerikanske administra­
tion med, at den nationale sikkerhed vil blive truet, hvis 
USA bliver afhængig af sådanne varer. Udvalget advarer 
kraftigt imod, at man anvender argumentet »en trussel 
mod den nationale sikkerhed« som et påskud for han­
delsbegrænsninger. 
23. Den såkaldte «Omnibus Tråde Bill«, der blev 
vedtaget af Repræsentanternes Hus i maj 1986, kunne 
danne optakten til en meget farlig udvikling inden for 
verdenshandelen. Loven ville give den amerikanske 
økonomi et instrument, hvormed den vil kunne beskytte 
sig imod praktisk taget al import. Reagan-administra­
tionen er klart gået imod lovforslaget, men skulle den 
— selv også i afsvækket form — blive godkendt af 
Senatet, bør Fællesskabet fordømme loven på det kraf­
tigste og træffe foranstaltninger til at beskytte sine 
handelsinteresser. 
24. Mange medlemmer af den amerikanske Kongres 
har indvendinger imod GATT: det betragtes som et 
ineffektivt instrument til at forsvare De forenede Staters 
»berettigede krav«. Man har ladet forstå, at de nye 
multilaterale handelsforhandlinger bør yde et konkret 
bidrag til De forenede Staters bestræbelser på at løse 
handelsunderskudsproblemet. Udvalget understreger 
dog, at når der er tale om markedsåbning, er verdens­
handelen baseret på princippet om gensidighed. Sigtet 
med en større liberalisering bør ikke kun være at løse 
en enkelt partners handelsproblemer. 
25. Der er risiko for, at forbindelserne mellem EF og 
USA forværres på grund af en ophobning af sektorielle 
22. 12. 86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 328/33 
vanskeligheder. Landbruget er et særligt problem, hvor­
til kommer jern- og stålindustrien, højteknologiske pro­
dukter, maskinværktøjer osv. Den amerikanske Kon­
gres fortolker ofte internationale handelsregler i lyset 
af kortsigtede nationale interesser, skønt det må være i 
De forenede Staters interesse at løse problemerne i 
samarbejde med Fællesskabet. Er dette ikke muligt gen­
nem en direkte dialog, bør problemerne henvises til et 
neutralt organ. GATT har det nødvendige maskineri. 
De to handelspartnere burde dog bestræbe sig på at øge 
effektiviteten af voldgiftsproceduren. 
26. På grund af det ustabile internationale økonomi­
ske klima, den indbyrdes afhængighed mellem økono­
mierne og fælles interesser har USA og EF ikke andet 
alternativ end — på et tillidsfuldt grundlag — at tale 
og arbejde loyalt sammen, både når det drejer sig om 
handelspolitiske, økonomiske og valutariske spørgsmål. 
Konklusioner 
27. Som følge af den voksende skævhed i handelen 
mellem Fællesskabet og Japan såvel som mellem De 
forenede Stater og Japan bør Japan påtage sig et større 
ansvar for verdensøkonomien og verdenshandelen som 
helhed samt træffe de nationaløkonomiske og valutari­
ske foranstaltninger, som er nødvendige for at fjerne 
skævheden og således undgå, at Japans handelspartnere 
træffer gengældelsesforanstaltninger. Der er behov for, 
at Japans økonomi integreres yderligere i verdensøko­
nomien, både hvad angår importen af færdigvarer, tje­
nesteydelser (inddragelse af tjenesteydelser i GATT-
forhandlingerne bør således resultere i et øget pres på 
Japan for at opnå lettere adgang til dets markeder 
f.eks. inden for bank- og forsikringsvirksomhed), visse 
råstoffer samt handelen med teknologi og kapital. 
28. Ethvert land skal tage hensyn til de indenrigspoli­
tiske foranstaltningers konsekvenser for udenrigspoli­
tikken. Dette gælder især for landbrugspolitikken, men 
ligeledes for budget-, regional-, kredit- og industripoli­
tikken. USA, Japan og Fællesskabet bør sammen erken­
de, at deres økonomiske styrke indebærer, at de har et 
ansvar for, hvordan det internationale valutasystem og 
Bruxelles, den 18. september 1986. det internationale handelssystem fungerer samt for den 
økonomiske vækst i verden. Efter sektionens opfattelse 
har resultaterne på dette område hidtil været ret skuf­
fende. 
29. Alle deltagere i den internationale handel har 
interesse i at bevare og styrke den juridiske ramme 
inden for GATT, forhindre nye barrierer og ensidige 
eller bilaterale løsninger. I denne sammenhæng kan det 
ikke accepteres, at aftalen mellem USA og Japan om 
liberalisering eller begrænsning inden for visse specifik­
ke sektorer (halvledere, telekommunikation, medicinal­
udstyr, farmaceutiske og elektroniske produkter) kom­
mer til at skade Fællesskabets interesser. Bilaterale han­
delsaftaler af enhver slags har i realiteten en tendens til 
at fordreje handelsstrømmene til skade for tredjelande, 
som ikke er omfattet af den pågældende aftale. 
30. Bilateralisme og en sektoriel holdning inden for 
verdenshandelen underminerer de to grundpiller i et 
velstandsskabende verdenshandelssystem, nemlig mul­
tilateralisme og mestbegunstigelsesprincippet. Skønt bi­
lateralisme og den sektorielle fremgangsmåde endnu 
ikke omfattes af internationale konventioner (grå områ­
der), er de en hindring for en effektiv international 
arbejdsdeling set ud fra det mest gunstige produktions­
sted. 
31. Udvalget føler, at Fællesskabet hurtigst muligt 
bør gennemføre den fælles handelspolitik, der er ned­
fældet i traktaten. 
32. Fællesskabet bør sammen med sine partnere tage 
initiativ til, at der skabes et mere funktionelt og effektivt 
internationalt valutasystem. 
33. Udvalget understreger endnu engang behovet for 
at fastlægge høringsprocedurer mellem Fællesskabet, 
De forenede Stater og Japan på alle niveauer, herunder 
også erhvervs- og samfundslivets organisationer. Det 
økonomiske og sociale Udvalg bør selv tage de nødven­
dige initiativer på dette felt. Sådanne høringer bør na­
turligvis ikke udelukkende være centreret om de tre 
partneres nøje afgrænsede interesser, men også indbe­
fatte andre handelspartnere og de udviklingslande, som 
Fællesskabet har et særligt ansvar overfor, herunder 
især middelhavslandene og AVS-staterne. 
For Det økonomiske og sociale Udvalg 
Gerd MUHR 
Formand