EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 5.6.2019 COM(2019) 530 final BERETNING FRA KOMMISSIONEN Cypern



Rapport udarbejdet i henhold til artikel 126, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde



BERETNING FRA KOMMISSIONEN Cypern



Rapport udarbejdet i henhold til artikel 126, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde 1. Indledning Der er i artikel 126 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (traktaten) fastsat en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud ("EDP-proceduren"). Proceduren er nærmere beskrevet i forordning (EF) nr. 1467/97 om "fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud" , som indgår i stabilitets- og vækstpagten. Der er i forordning (EU) nr. 473/2013 fastsat særlige bestemmelser for de euromedlemsstater, der er omfattet af en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. I henhold til traktatens artikel 126, stk. 2, skal Kommissionen overvåge, om budgetdisciplinen overholdes, på grundlag af følgende to kriterier: a) hvorvidt den procentdel, som det forventede eller faktiske offentlige underskud udgør af bruttonationalproduktet (BNP), overstiger referenceværdien på 3 %, medmindre denne procentdel er faldet væsentligt og vedvarende og har nået et niveau, der ligger tæt på referenceværdien, eller overskridelsen af referenceværdien kun er exceptionel og midlertidig, og nævnte procentdel fortsat ligger tæt på referenceværdien, og b) hvorvidt den procentdel, som den offentlige gæld udgør af bruttonationalproduktet, overstiger referenceværdien på 60 %, medmindre denne procentdel mindskes tilstrækkeligt og nærmer sig referenceværdien med en tilfredsstillende hastighed. Ifølge traktatens artikel 126, stk. 3, udarbejder Kommissionen en rapport, hvis en medlemsstat ikke opfylder kravene i forbindelse med et af eller begge disse kriterier. I rapporten skal der ligeledes "tages […] hensyn til, om det offentlige underskud overstiger de offentlige investeringsudgifter, samt til alle andre relevante forhold, herunder medlemsstatens økonomiske og budgetmæssige situation på mellemlang sigt". Denne rapport, som er det første skridt i EDP-proceduren, indeholder en analyse af Cyperns overholdelse af underskuds- og gældskriteriet i traktaten og er udarbejdet under behørig hensyntagen til den økonomiske baggrund og andre relevante forhold. Ifølge de oplysninger, som de cypriotiske myndigheder indsendte den 29. marts 2019 , og som efterfølgende er blevet valideret af Eurostat , nåede Cyperns samlede offentlige underskud op på 4,8 % af BNP i 2018, mens gælden var på 102,5 % af BNP, hvilket er højere end de traktatfæstede referenceværdier på hhv. 3 % og 60 % af BNP. I underretningen forventes der for 2019 et samlet offentligt overskud på 3,4 % af BNP og en gældskvote på 95,9 % af BNP. I Cyperns stabilitetsprogram for 2019, som Kommissionen modtog den 30. april 2019, forventes et samlet overskud på 3,0 % af BNP og en gældskvote på 95,7 % af BNP. De indberettede oplysninger viser, at Cypern ikke opfyldte underskudskriteriet i 2018 (jf. tabel 1), idet det indberettede samlede offentlige underskud var større end referenceværdien på 3 % af BNP. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019, som blev offentliggjort den 7. maj 2019, forventes Cypern at opfylde underskudskriteriet i 2019 og 2020, hvor der forventes et overskud på den samlede saldo på hhv. 3 % og 2,8 % af BNP. På grundlag af scenariet i stabilitetsprogrammet forventes Cypern også at opfylde underskudskriteriet fra og med 2019 med et planlagt samlet overskud på hhv. 3,0 % af BNP i 2019 og 2,6 % af BNP i 2020. Cyperns manglende overholdelse af underskudskriteriet i 2018 giver umiddelbart anledning til at konkludere, at der er tale om et uforholdsmæssigt stort underskud i stabilitets- og vækstpagtens forstand, men før der kan drages en endelig konklusion herom, må der tages hensyn til alle relevante forhold som anført i det følgende. Selv om Cyperns gældskvote er på over 60 % af BNP i 2018, overholdt landet overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet i 2018 og forventes at overholde gældsreduktionsmålet i 2019 og 2020. Dette peger i retning af, at Cypern opfylder gældskriteriet i forbindelse med stabilitets- og vækstpagten. Tabel 1. Offentlig gæld (i % af BNP) Kommissionen har derfor udarbejdet denne rapport, som indeholder en samlet vurdering af afvigelsen fra underskudskriteriet for at undersøge, hvorvidt det er berettiget at iværksætte en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Afsnit 2 i rapporten indeholder en gennemgang af underskudskriteriet. Afsnit 3 indeholder en gennemgang af gældskriteriet. Afsnit 4 omhandler offentlige investeringer og andre relevante forhold, herunder en vurdering af tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning. Rapporten tager hensyn til Kommissionens forårsprognose 2019. 2.Underskudskriteriet Cyperns samlede offentlige saldo gik fra et overskud på 1,8 % af BNP i 2017 til et underskud på 4,8 % i 2018. Sidstnævnte omfatter den engangsvirkning på 8,3 % af BNP, der skyldes statsstøtten i forbindelse med salget og den velordnede afvikling af Cyprus Cooperative Bank. Den samlede saldo eksklusive engangsforanstaltninger beløb sig til et overskud på 3,5 % af BNP i 2018. Ifølge Kommissionens forårsprognose fra 2019 forventes den offentlige saldo igen at nå et overskud på 3,0 % af BNP i 2019. Ifølge Kommissionens prognose vil det samlede overskud være på 2,8 % af BNP i 2020 under antagelse af en uændret politik. I den flerårige kurs, der er udstukket i stabilitetsprogrammet, forudses der samlede overskud i løbet af prognoseperioden. I stabilitetsprogrammet forventes der navnlig et samlet overskud på 3,0 % af BNP i 2019 og på 2,6 % af BNP i 2020. Det planlagte forventede overskud for 2019 er således stort set det samme i stabilitetsprogrammet og i Kommissionens forårsprognose 2019. Forskellen i 2020 mellem Kommissionens prognose og fremskrivningerne i stabilitetsprogrammet skyldes de makroøkonomiske antagelser, de mere dynamiske indtægter (baseret på opnåede resultater) samt de mere konservative udgiftsantagelser i Kommissionens prognose. Det samlede offentlige underskud nåede i 2018 op på 4,8 % af BNP, hvilket er et godt stykke over og ikke tæt på den traktatfæstede referenceværdi på 3 % af BNP.

Overskridelsen af referenceværdien på 3 % af BNP i 2018 er ikke exceptionel, da den hverken skyldes en usædvanlig begivenhed eller et alvorligt økonomisk tilbageslag i traktatens og stabilitets- og vækstpagtens forstand. I Kommissionens forårsprognose 2019 forventes der i 2019 en fortsat kraftig vækst på 3,1 % og i 2020 en vis afmatning til 2,7 %. Overskridelsen af referenceværdien på 3 % af BNP er midlertidig i traktatens og stabilitets- og vækstpagtens forstand. Kommissionens budgetprognoser og stabilitetsprogrammet tyder navnlig på, at der igen vil være overskud på den offentlige saldo fra og med 2019, og at referenceværdien dermed ikke vil blive overskredet. Alt i alt var underskuddet i 2018 højere end og ikke tæt på den traktatfæstede referenceværdi på 3 % af BNP. Overskridelsen anses ikke for at være exceptionel, selv om den er midlertidig i traktatens og stabilitets- og vækstpagtens forstand. Analysen indikerer således, at gældskriteriet som fastlagt i traktaten og forordning (EF) nr. 1467/1997 tilsyneladende ikke er overholdt på grundlag af de endelige tal for 2018, men før der kan drages en endelig konklusion herom, må der tages hensyn til alle relevante forhold. 3.Gældskriteriet Den offentlige gældskvote steg til 102,5 % i 2018, hvilket delvis udlignede det bratte fald til 95,8 % af BNP i 2017. Stigningen skyldes hovedsagelig, at der i forbindelse med de statslige støtteforanstaltninger vedrørende salget og den velordnede afvikling af Cyprus Cooperative Bank i april og juli 2018 blev udstedt en række statsobligationer, der samlet udgjorde 15 % af BNP (3,2 mia. EUR). Den udvikling gav i 2018 anledning til en betydelig positiv stock-flow-tilpasning, der bragte den offentlige gælds kurs op på et nyt niveau. I 2018 steg gældskvoten imidlertid kun med 7 procentpoint af BNP sammenlignet med det foregående år, idet de underliggende gode finanspolitiske resultater, sneboldeffekten og den aktive gældsstyring delvis kompenserede for gældsstigningen i forbindelse med Cyprus Cooperative Bank. Gældsdynamikken behandles mere indgående i afsnit 4.3. I Kommissionens forårsprognose 2019 forventes der i de kommende år en støt nedbringelse af gælden til 96,5 % af BNP i 2019 og til under 90 % i 2020. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes gældskvoten at falde brat i perioden 2019-2022, hovedsagelig som følge af forventede høje overskud på den primære saldo (over 4,0 % af BNP) og en kraftig nominel vækst i BNP. Den offentlige gæld forventes i 2019 at falde til 95,7 % af BNP og i 2020 at falde yderligere til under 90 %. Forskellen i forhold til Kommissionens fremskrivning under antagelse af en uændret politik skyldes hovedsagelig mere optimistiske fremskrivninger med hensyn til væksten og inflationen samt en lavere stock-flow-tilpasning. Tabel 2: Opfyldelse af gældsreduktionsmålet Efter ophævelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i 2015 var Cypern underlagt en treårig overgangsperiode, hvor landet skulle overholde gældsreduktionsmålet. Overgangsperioden varede fra 2016 til 2018. Da den offentlige gæld forventes at blive liggende på over 60 % af BNP, finder gældsreduktionsmålet anvendelse fra og med 2019. De indberettede oplysninger viser, at Cypern har gjort tilstrækkelige fremskridt hen imod opfyldelsen af gældsreduktionsmålet i 2018 (jf. tabel 2), idet ændringen af den strukturelle saldo er anslået til at overstige den krævede minimale lineære strukturelle tilpasning i 2018 (med 4,3 % af BNP). Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 forventes Cypern også at opfylde gældsreduktionsmålet i 2019 og 2020 med en negativ afvigelse fra gældsreduktionsmålet på hhv. 6,5 % og 4,7 % af BNP. På grundlag af scenariet i stabilitetsprogrammet forventes Cypern også at opfylde gældskriteriet i 2019 og 2020. Cypern forventes at opfylde gældsreduktionsmålet, tydeliggjort af den negative afvigelse fra gældsreduktionsmålet på hhv. 9,1 % og 8,7 % af BNP. Cypern opfylder således gældskriteriet som fastlagt i traktaten og forordning (EF) nr. 1467/97. 4. Relevante forhold I henhold til traktatens artikel 126, stk. 3, skal der i Kommissionens rapport "ligeledes tages hensyn til, om det offentlige underskud overstiger de offentlige investeringsudgifter, samt til alle andre relevante forhold, herunder medlemsstatens økonomiske og budgetmæssige situation på mellemlang sigt". I artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97 præciseres det, hvilke forhold der er tale om, idet det fastsættes, at der skal tages behørigt hensyn til "alle andre forhold, som efter den pågældende medlemsstats opfattelse er relevante for at kunne foretage en samlet kvalitativ vurdering af overholdelsen af underskuds- og gældskriteriet, og som medlemsstaten har forelagt Rådet og Kommissionen". I henhold til artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97, skal der ved vurderingen af, om gældskriteriet er overholdt, tages hensyn til de relevante forhold. Hvis den procentdel, som den offentlige gæld udgør af BNP, overstiger referenceværdien, tages der imidlertid kun hensyn til disse forhold i faserne forud for, at det fastslås, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud (jf. artikel 126, stk. 4, 5 og 6, i traktaten), hvis følgende dobbelte betingelse er fuldstændigt opfyldt, nemlig at det offentlige underskud ligger tæt på referenceværdien og kun midlertidigt overskrider referenceværdien. Eftersom den offentlige gældskvote er på 102,5 % af BNP, og underskuddet er på 4,8 % af BNP og derved ikke ligger tæt på den traktatfæstede referenceværdi, kan der altså ikke tages hensyn til de relevante forhold i faserne forud for, at det fastslås, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern. I henhold til artikel 2, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1467/97 tages der, hvis Rådet har fastslået, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i en medlemsstat, hensyn til de relevante forhold i forbindelse med de efterfølgende skridt i proceduren, navnlig ved fastsættelsen af en frist for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud og en eventuel forlængelse af denne frist. I nedenstående underafsnit gennemgås: 1) budgetstillingen på mellemlang sigt, herunder en vurdering af overholdelsen af den krævede tilpasningssti hen imod den mellemfristede budgetmålsætning og af udviklingen i de offentlige investeringer, 2) udviklingen, dynamikken og holdbarheden i den offentlige gæld på mellemlang sigt, 3) den økonomiske situation på mellemlang sigt, 4) andre forhold, som Kommissionen finder relevante, og 5) andre forhold, som medlemsstaten har påpeget. 4.1. Budgetstilling på mellemlang sigt

Den efterfølgende vurdering af Cyperns overholdelse af den forebyggende del viser, at der i 2018 var et overskud på den strukturelle saldo på 2,0 % af BNP, hvilket er et godt stykke over den mellemfristede målsætning om strukturel budgetbalance. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 forventes Cypern fortsat at forblive over sin mellemfristede budgetmålsætning i 2019 og 2020. Samlet saldo, strukturel saldo og tilpasninger hen imod den mellemfristede budgetmålsætning Samlet saldo Cyperns samlede saldo faldt fra et overskud på 1,8 % af BNP i 2017 og på 0,3 % af BNP i 2016 til et underskud på 4,8 % af BNP i 2018. Indtægtskvoten steg med 0,8 procentpoint af BNP som følge af en stærk økonomisk vækst, herunder de kraftigt voksende skatteindtægter, og den gunstige udvikling på arbejdsmarkedet. Udgiftskvoten steg med 7,3 procentpoint af BNP, hvilket hovedsagelig skyldtes virkningen af de statslige støtteforanstaltninger i forbindelse med salget og den velordnede afvikling af Cyprus Cooperative Bank. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 vil det offentlige overskud udgøre 3,0 % af BNP i 2019 og 2,8 % af BNP i 2020. I stabilitetsprogrammet sigtes der mod et samlet overskud på 3,0 % af BNP i 2019 og på 2,6 % af BNP i 2020. Mellemfristet budgetmålsætning og strukturel saldo Cyperns strukturelle saldo udviste et overskud på 2,0 % af BNP i 2018, hvilket er en stigning fra 1,3 % af BNP i 2017 og 1,1 % af BNP i 2016. Den strukturelle saldo i 2018 lå dermed et godt stykke over den mellemfristede målsætning om strukturel budgetbalance. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 forventes det strukturelle overskud at falde til 1,1 % af BNP i 2019 og til 0,7 % af BNP i 2020, hvilket delvis kan tilskrives forøgelsen af det positive produktionsgab. På grundlag af oplysningerne i stabilitetsprogrammet forventes den genberegnede strukturelle saldo at ligge på 1,5 % af BNP i 2019 og på 1,0 % af BNP i 2020, hvorefter den forventes at falde yderligere i løbet af programperioden. I både Kommissionens forårsprognose 2019 og stabilitetsprogrammet forventes den strukturelle saldo fortsat at ligge over den mellemfristede målsætning i 2019 og 2020. Afvigelsen i forhold til Kommissionens prognose skyldes forskellen i det planlagte samlede overskud og en lavere fremskrivning af produktionsgabet, som medfører en svagere konjunkturtilpasning. Offentlige investeringer Efter lavpunktet på 2,1 % af BNP i 2014 steg de offentlige investeringer i Cypern til 2,7 % af BNP i 2017, hvilket bringer dem op på højde med EU-gennemsnittet. De offentlige investeringer steg yderligere til 5,5 % af BNP i 2018, selv om stigningen hovedsagelig skyldes, at to nye enheder (Sedipes og Kedipes) som følge af salget og den velordnede afvikling af Cyprus Cooperative Bank blev optaget i sektoren for offentlig forvaltning. Disse enheder tegnede sig navnlig for en investering på ca. 670 mio. EUR, hvilket svarer til de faste aktiver, der blev modtaget som sikkerhed fra den tidligere Cyprus Cooperative Bank. De offentlige investeringer i Cypern udgjorde i 2017 og 2018 hhv. 7,3 % og 12,4 % af de samlede offentlige udgifter. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2019 forventes de offentlige investeringer i løbet af prognoseperioden at falde til omkring 2,0 % af BNP. Regeringen beskriver i sin strategierklæring de vigtigste investeringsprioriteter. I overensstemmelse med det nationale reformprogram for 2019 er det overordnede mål for strategien at øge vækstpotentialet og konkurrenceevnen og at sikre holdbar vækst på lang sigt. For at gøre Cypern mere attraktivt for investorer lægges der vægt på reformer, der har til formål at skabe et effektivt erhvervsklima, gøre det lettere at investere, fremme bedre regulering og forenkle procedurer. Andre prioriteter vedrører reformer, der sigter mod at effektivisere den offentlige sektor, fremme SMV'er og iværksætterkulturen og gøre domstolsbehandlingen mere effektiv. Disse reformer afspejles også i de landespecifikke henstillinger. Fremadrettet forventes investeringerne (både de offentlige og private) at blive kanaliseret over i områder som energi, turisme, skibsfart, industri, uddannelse, sundhed, retsvæsenet, forskning og innovation, digitalisering og miljø. 4.2. Offentlig gæld på mellemlang sigt Selv om den offentlige gæld som følge af foranstaltningerne til støtte for banksektoren er steget i 2018, hvilket delvis udligner faldet i 2017, forventes den fra og med 2019 at falde støt, idet der fortsat forventes store overskud på den primære saldo og en stærk nominel vækst i BNP. Ifølge Kommissionens analyse af den finanspolitiske holdbarhed består der dog stadig visse finanspolitiske risici. Navnlig den høje offentlige gæld gør Cypern sårbar over for eventuelle finansielle og økonomiske chok. Risiciene afbødes i nogen grad af de moderate mellemfristede finansieringsbehov og de finansielle markeders mere positive opfattelse af Cyperns suveræne risiko. Gældsdynamik Efter at være faldet betydeligt (med næsten 10 procentpoint af BNP) til 95,8 % af BNP ved udgangen af 2017 steg den offentlige gæld i 2018 til 102,5 % af BNP. Stigningen skyldtes hovedsagelig den statslige engangsstøtte i forbindelse med salget og den velordnede afvikling af Cyprus Cooperative Bank, navnlig udstedelsen af en række statsobligationer i april og juli 2018, der samlet udgjorde 15 % af BNP (3,2 mia. EUR). Som følge heraf nåede Cyperns offentlige gæld op på et nyt niveau. Gældskvoten steg i 2018 imidlertid kun med 7 procentpoint af BNP i forhold til 2017, idet de underliggende gode finanspolitiske resultater, sneboldeffekten (dvs. en ændret gældskvote som følge af forskellen mellem den nominelle vækst og rentesatsen) og den aktive gældsstyring delvis kompenserede for gældsstigningen i forbindelse med Cyprus Cooperative Bank. Sidstnævnte indebar tilbagebetaling af en del af gælden fra de akkumulerede likvide beholdninger, navnlig indfriede staten hele sin gæld til Central Bank of Cyprus (svarende til 483 mio. EUR eller 2,3 % af BNP) i december 2018. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 forventes gældskvoten at falde støt til 96,4 % af BNP i 2019 for så at falde yderligere til under 90 % af BNP i 2020. Faldet kan hovedsagelig tilskrives forventede store overskud på det primære budget på omkring 5 % af BNP og en stærk nominel vækst i BNP. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gæld at falde kraftigt i løbet af perioden 2019-2022. Den offentlige gæld forventes i 2019 at falde brat til 95,7 % af BNP og i 2020 at falde yderligere til under 90 %. I Kommissionens forårsprognose 2019 forventes der i 2019 en lidt lavere gældsnedbringelse end det, der er forudset i stabilitetsprogrammet, hvilket primært skyldes mere forsigtige fremskrivninger med hensyn til vækst og inflation samt en højere stock-flow-tilpasning (i form af akkumulering af finansielle aktiver). Renteudgifter

I overensstemmelse med den generelle tendens i landene i euroområdet er renten på de cypriotiske gældsinstrumenter historisk lav. Renten på 7-årige obligationer lå ved udgangen af april 2019 på omkring 0,9 %, mens den for 10-årige obligationer lå på omkring 1,4 %, hvilket er det laveste niveau siden 2015. At dømme ud fra de indberettede data er den implicitte rentesats i de senere år faldet fra 3,0 % i 2015 til 2,4 % i 2018. Den forventes at blive liggende på omkring 2,4 % i 2019. Gældsbæredygtighed De cypriotiske myndigheder har benyttet gunstige markedsvilkår til at refinansiere den udestående gæld til en langt lavere rente med en længere løbetid. Analysen af den finanspolitiske holdbarhed viser finanspolitiske risici på kort sigt, selv om det forventede store overskud på den primære saldo burde gøre det muligt at nedbringe den offentlige gæld i 2019 betydeligt og derved i nogen grad afbøde disse risici. S0-indikatoren tyder på, at der over en etårig periode er risici for et finanspolitisk pres. Sårbarheden skyldes navnlig både finanspolitiske forhold og aspekter vedrørende den finansielle konkurrenceevne. Den kan primært tilskrives de engangsforanstaltninger til støtte for banksektoren, der førte til en forværring af flere finanspolitiske variabler, såsom den primære saldo og den offentlige netto- og bruttogæld i 2018, samt den høje gæld i den private sektor. Endelig har de finansielle markeder fået en mere positiv opfattelse af Cyperns suveræne risiko, hvilket er med til at afbøde risiciene på kort sigt. På mellemlang og lang sigt er der mellemhøje risici for Cyperns finanspolitiske holdbarhed. Den negative værdi af S1-indikatoren for holdbarhedsgabet tyder på, at det ikke er nødvendigt med en umiddelbar finanspolitisk tilpasning for senest i 2033 at bringe gælden ned under referenceværdien på 60 % af BNP, hvilket derfor peger på en lav risiko på mellemlang sigt. Gældsbæredygtighedsanalysen viser imidlertid, at gældskvoten senest i 2029 vil falde til lidt over den kritiske grænse på 60 %, hvilket tyder på en mellemhøj risiko. På lang sigt anses Cyperns finanspolitiske holdbarhed for at være i mellemhøj risiko. S2-indikatoren for holdbarhedsgabet viser en lav risiko, mens gældsholdbarhedsanalysen peger i retning af en mellemhøj risiko på lang sigt grundet sårbarheder forbundet med den store gældsbyrde. Ovenstående risici og den høje offentlige gæld understreger betydningen af at opretholde den finanspolitiske disciplin på mellemlang til lang sigt og gennemføre vækstfremmende strukturreformer for at sikre en fortsat nedbringelse af den offentlige gæld. 4.3. Økonomisk situation på mellemlang sigt På trods af gennemførelsen af flere strukturreformer er den potentielle vækst i Cypern fortsat begrænset, idet der stadig er tilbageværende problemer, såsom den meget store andel af misligholdte lån i finanssektoren og en høj privat og offentlig gældsætning. Cypern har gjort visse fremskridt med hensyn til at efterleve de landespecifikke henstillinger fra 2018, navnlig ved at gennemføre vigtige foranstaltninger som led i en omfattende strategi til at nedbringe omfanget af misligholdte lån, lette SMV'ers adgang til finansiering og gøre klar til at gennemføre første fase af den nationale sygesikringsordning. Konjunkturforhold, potentiel vækst og inflation Cypern var et af de lande i Europa, der blev hårdest ramt af den økonomiske krise, og anmodede derfor om ekstern finansiel bistand. Landet var i perioden 2013-2015 underlagt det økonomiske tilpasningsprogram med særlig vægt på finanssektoren. Der ses dog stadig eftervirkninger af krisen, såsom salget og den velordnede afvikling af den næststørste bank (dvs. Cyprus Cooperative Bank) i 2018. I løbet af perioden 2012-2014 oplevede Cypern en økonomisk afmatning, men siden 2015 er der igen opnået realvækst. Fra og med 2016 har Cypern befundet sig i et kraftigt konjunkturopsving med en årlig realvækst, der i perioden 2016-2017 lå på over 4 % og i 2018 lå tæt herpå. Arbejdsmarkedet er i stærk bedring, og beskæftigelsen er på det seneste vokset med ca. 4 % om året, mens lønstigningen har været moderat. Arbejdsløsheden er faldet fra næsten 17 %, da krisen var på sit højeste, til 7,1 % i februar 2019. På det seneste er også langtidsledigheden faldet. Tabel 3: Makroøkonomisk udvikling og budgetudvikling (i % af BNP) Fremadrettet forventes der en solid realvækst som følge af den indenlandske efterspørgsel og mere specifikt det private forbrug og investeringerne. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 forventes der en BNP-vækst på 3,1 % i 2019 og 2,7 % i 2020. Cypern har i flere år haft en meget svag inflation, og dette forventes at fortsætte. HICP forventes at stige til 0,9 % i 2019 (efter en inflation på 0,8 % i 2018) og derefter stige yderligere til 1,1 % i 2020. På trods af gennemførelsen af flere strukturreformer er den potentielle vækst i Cypern fortsat begrænset, idet der stadig er tilbageværende problemer, såsom den meget store andel af misligholdte lån i finanssektoren og en høj privat og offentlig gældsætning. Den potentielle vækst anslås til ca. 2 % i perioden 2018-2020, som især kapitalintensiteten men også den samlede arbejdsproduktivitet (øget pga. højere beskæftigelse) har bidraget til. Efter i flere år at have bidraget negativt anslås totalfaktorproduktiviteten i 2019 og 2020 at blive positiv, men stadig at ligge meget tæt på nul. Produktionsgabet er positivt og vil stige yderligere. Det forventes at stige fra 2,8 % i 2018 til 4,3 % i 2020. Strukturreformer Cyperns regering bekræfter i sit nationale reformprogram, som blev vedtaget den 15. april 2019, sit tilsagn om at gennemføre et omfattende strukturreformprogram med henblik på at sikre en holdbar vækst på lang sigt. De vigtigste reformprioriteter har som skitseret i det nationale reformprogram sigte på at håndtere de udfordringer, der påpeges i Rådets landespecifikke henstillinger for 2018 og i landerapporten for Cypern 2019. Det blev i 2019-landerapporten for Cypern konkluderet, at landet generelt har gjort visse fremskridt med hensyn til at efterleve de landespecifikke henstillinger fra 2018. Nærmere bestemt er der gjort betydelige fremskridt med at gennemføre vigtige foranstaltninger som led i en omfattende strategi til at nedbringe omfanget af misligholdte lån, herunder ved at styrke de retlige rammer for insolvens, fuldbyrdelse og videresalg af lån. Cypern har gjort visse fremskridt med at lette SMV'ers adgang til finansiering ved at oprette nye finansielle instrumenter og gøre klar til at gennemføre første fase af den nationale sygesikringsordning. Der er kun gjort begrænsede fremskridt med at: i) reformere den offentlige forvaltning og de lokale myndigheder, ii) gennemføre planlagte privatiseringsprojekter, iii) gøre retssystemet mere effektivt, iv) oprette et pålideligt system til udstedelse og overdragelse af skøder, v) forbedre den offentlige arbejdsformidling, så den mere effektivt når ud til de unge, og vi) reformere uddannelsessystemet. Der er ikke gjort fremskridt med hensyn til styrkelsen af tilsynet med forsikringsselskaber og pensionsfonde samt forenklingen af de administrative procedurer i forbindelse med større investeringer. Derudover kunne Kommissionen i februar 2019 konkludere, at Cypern er berørt af uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer i form af en høj privat og offentlig gæld, en høj udlandsgæld og en stor andel af misligholdte lån i en situation, hvor arbejdsløsheden, selv om den er faldende, stadig er forholdsvis høj og den potentielle vækst lav. 4.4. Andre forhold, som Kommissionen finder relevante