om resultatrammen for EU-budgettet for så vidt angår den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027

Indledning

Den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (FFR 2021-2027) er mere end nogensinde tidligere grundstenen i EU's ramme for den økonomiske politik. EU-budgettet vil være drivkraften bag EU's reaktion på covid-19-pandemien. Det vil bidrage til at løse den aktuelle sundhedskrise, kickstarte den europæiske genopretning, styre økonomierne og samfundene i retning af en mere bæredygtig, digital og modstandsdygtig fremtid og styrke EU's geopolitiske rolle.

De næste syv år udbetales der hidtil usete beløb via EU-budgettet til finansieringen af disse udfordringer. NextGenerationEU — det 750 mia. EUR store genopretningsinstrument — og FFR 2021-2027 beløber sig tilsammen til mere end 1,8 bio. EUR. Det er næsten mere end dobbelt så meget som FFR 2014-2020 og er den største investeringspakke, der nogensinde er finansieret over EU-budgettet.

Europa-Kommissionen forpligter sig fuldt ud til at sikre, at FFR 2021-2027 gennemføres i fuld overensstemmelse med de højeste standarder for økonomisk forvaltning, er så effektiv som muligt med henblik på opnåelsen af de centrale målsætninger og skaber værdi for alle EU-borgere. Med andre ord vil Kommissionen sætte EU-budgettets præstation i første række og i centrum. Derfor er resultatrammen afgørende. Denne ramme indeholder alle de redskaber og procedurer, der er nødvendige for at kunne fastsætte målsætninger og måle og overvåge opfyldelsen af disse. Den dækker alle EU-programmer, herunder de der finansieres under NextGenerationEU.

Resultatrammen for EU-budgettet bygger på solide fundamenter: OECD konkluderede, at den resultatorienterede tilgang til budgettering i FFR 2014-2020 var den bedste blandt OECD-landene. Men eftersom EU-budgettet ændrer sig med henblik på at opfylde nye behov i en verden under forandring, ændrer kravene til resultatrammen sig også.

Denne meddelelse opridser hovedtrækkene i resultatrammen og dens primære funktioner, og forklarer, hvordan de oplysninger, der resulterer af resultatrammen, bidrager til EU's politiske mål, forbedrer mulighederne for at reagere fleksibelt på uforudsete nødsituationer, sikrer ansvarlighed og gør det muligt for EU at kommunikere effektivt med de interesserede parter og borgerne om EU-budgettet, og hvordan budgettet skaber værdi i EU-borgernes liv.

Kommissionen kan ikke gennemføre en moderne og stærk resultatramme alene. Hvis EU-programmernes effektivitet og gennemsigtighed skal forbedres, er det nødvendigt med en koordineret indsats, og Kommissionen glæder sig over, at Europa-Parlamentet, Rådet, Den Europæiske Revisionsret og medlemsstaterne lægger mere og mere vægt på resultater. Ved at arbejde sammen kan vi bidrage til at sikre, at dette EU-budget, der er større og mere ambitiøst end noget tidligere budget, udnytter sit fulde potentiale.

Resultater som grundsten i gennemførelsen af budgettet

Et af de vigtige elementer i budgetgennemførelse er at sikre, at midler bruges under fuld overholdelse af alle gældende regler. EU-budgettet er underlagt stærk beskyttelse mod svig, interessekonflikter og dobbeltfinansiering, og FFR 2021-2027 har styrket denne kontrol. Kommissionen forpligter sig fuldt ud til de højeste standarder for økonomisk forvaltning, og dette indebærer direkte handling med henblik på at rette fejl, når de opstår, og nultolerance over for svig, interessekonflikter og andre alvorlige uregelmæssigheder. Dette er grundlaget for tilliden til EU-budgettet.

Samtidig er det ligeså vigtigt, at midlerne rent faktisk bruges på udfordringerne og skaber de forventede resultater ude i medlemsstaterne. Dette opnås på forskellige måder for de forskellige udgiftsprogrammer afhængig af deres specifikke målsætninger og den måde, midlerne bruges på (jf. eksemplerne i boks 1). Men det er og vil fortsat være en central prioritet for Kommissionen at skabe håndgribelige resultater og positive forandringer for borgerne og andre støttemodtagere gennem samtlige interventioner, der støttes over EU-budgettet. Det er et afgørende element i Kommissionens ansvarlighed, at dette lægges åbent frem og er gennemskueligt.

EU-budgettet sætter allerede resultaterne i forreste linje af sine aktiviteter, og denne tilgang udvikles fortsat i perioden 2021-2027. Genopretnings- og resiliensfaciliteten er blot et eksempel. Det er uden sammenligning det største program i perioden 2021-2027, og den resultatorienterede tilgang er indbygget i faciliteten, idet betalinger eksplicit knytter sig til medlemsstaternes opnåelse af delmål, og mål knytter sig til investeringer og reformer i de nationale genopretnings- og resiliensplaner, der finansieres. Samhørighedspolitikken omfattede allerede i perioden 2014-2020 en resultatreserve, der blev tildelt i 2019 på baggrund af en resultatgennemgang, og denne sammenkædning med resultaterne er yderligere udviklet for perioden 2021-2027. I første omgang programmeres kun årene 2021-2025 fuldt ud. Tildelingerne for halvdelen af forpligtelserne for de sidste to år vil ske på grundlag af en midtvejsgennemgang. Gennemgangen vil vurdere programmernes prioriteter og målsætninger og de fremskridt, der er gjort ved udgangen af 2024, under hensyntagen til ændringer i den socioøkonomiske situation, nye udfordringer udpeget i de landespecifikke henstillinger i 2024, høstede erfaringer og andre faktorer.

En moderne resultatramme til et moderne EU-budget

Hvad enten der er tale om lovgivningsforslag eller udgiftsprogrammer, baserer Kommissionen sine interventioner på solid dokumentation og en præcis beskrivelse af det forventede udbytte af interventionen, og hvordan dette opnås. I sin seneste meddelelse om bedre regulering har Kommission styrket dette system yderligere med vigtige nye tiltag f.eks. i forbindelse med høring af interesserede parter, bestræbelserne på at forenkle og reducere byrder, indarbejdelsen af bæredygtighed i politikken for bedre regulering og integrering af strategisk fremsyn i den politiske beslutningsproces.

En moderne resultatramme for EU-budgettet bør være baseret på: a) klarhed og gennemsigtighed om den måde, hvorpå programmerne udformes med det formål at løse konstaterede problemstillinger gennem fastsatte mål, og b) et relevant og robust system, der gør det muligt at måle fremskridtene hen mod opfyldelsen af målsætningerne — og om nødvendigt iværksætte tiltag.

Klare målsætninger

Når en problemstilling er konstateret, og det står klart, at den bedst kan løses på EU-plan, skal der fastsættes klare målsætninger. Udgiftsprogrammerne vil finansiere interventioner, der bidrager til opfyldelsen af disse målsætninger og bidrager til løsningen af de underliggende problemstillinger. Det er derfor vigtigt at fastsætte velafgrænsede målsætninger både hvad angår udformningen af udgiftsprogrammerne og målingen af deres resultater. I kraft af den centrale rolle de spiller, er disse målsætninger indarbejdet i retsakterne for de enkelte EU-udgiftsprogrammer.

De ledsagende program- og resultatresuméer fastsætter de centrale elementer for hvert EU-udgiftsprogram i FFR 2021-2027, nærmere betegnet de problemstillinger, der skal løses, svaret på, hvorfor en intervention på EU-plan kan skabe merværdi, programmets målsætninger, og den type interventioner programmet vil finansiere med henblik på at opfylde målsætningerne.

Relevante indikatorer