ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM ( 84) 677 
 
 
 
Vol. 1984/0 248 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 677 endelig udg.
Bruxelles, den 4. december 1984
memorandum
UDAEBEJEEI5E AF DET 5. EKSF-PROGRAM 
CM ERGONOMI I KUL- OG STÅLINDUSTRIEN
KOM(84) 677 endelig udg.

ferner ane um
Ur1;'rbejaelse* af det 5. FPSF-program 
cm
ergonomi i  kul- oc Ftål inc'nstr j  en 
T  r r h o l H .
I.  I nr'! ed n i  rq
II. Behevet fer det planlagte program
IJT. Programmet
1. Fællesskabets e r gonom i  ha nol i  r gs pr og r am
1.1 Ergonomi og teknisk udvikling
1.2 Produktionsanlæg og -udstyr
1.3 Særlige emner
1.3.1 Faren for hiemekaniske skader
1.3.2 Bevarelse af hørelsen og auditiv kerrmunikation
1.3.3 Belysning i miner
1.4 Udnyttelse af resultaterne
2. Ergonomisk forskning
3. Særlige ergonomiske undersøgelser
IV. Koordinering af arbejdet
V. Programmets resultater
VI. Programmets finansiering cg varighed
VII. Konklusioner

-  1 -
T. Ind] edni pg
"Det 4. EKEF-prcqram ar erce-rcmi i  ku]- oo stål industric-n (1980- .1984)" 
der blev godkendt af Kommissioner for De europæiske Fællesskaber der 
3. september 1980 i  henhold til EKSF-traktatens artikel 95, er ru af­
sluttet. De 13 millioner ECU, der blev stillet til rådighed for pro- 
grammet cg udbredelsen heraf, er blevet anvendt.
Dette fjerde program byggede på det foregående program og bar været 
sar eel.es vellykket med hensyn til gennemførelse af Fællesskabets ergo­
nomi ske handlirgsprogram i de to industrier. Handlingsprogrammet omfat­
tede:
- en række undersøgelse*' til fastlagoelso og vurdering af ergonomi ske 
designparametre for forskellige produktionssystemer eg tilknyttede 
services}stemer,  som blev udfort af eroonomi ske o» upper i industri­
erne med deltagelse af arhejdstaoerne; og
- koordiner:nq og udbredelse af undersøgelsernes resultater til indu­
strierne 'ed hjælp af Fællesskabets ergonomiske handlingsprograms
Informati ege- cg Koc rdinatiensbureau.
Programmet'bar haft stor ergonomisk betydning for mange områder inden 
for sundhed, og sikkerhed i EKSF-industrierne.
Progranmet omfattede formelt de fire medlems!ånde med kulinudstrier 
cg otte m-ed stål industrier.
Fbleende orner er blevet behandlet under proeramret:
- automati serec e systemer
- anlæg cg udstyr (tunge maskiner)
- beskvttelsesbekladning og -udstyr
- belysning i miner.

-  2 -
Et eksempel fra hvert af disse en ner vil give et indtryk af program­
mets effektivitet.
- De fleste af programmets ressourcer er blevet anvendt på c'!e  nye sy­
stemer, der tygger på mikroprocessorer, son er blevet indført i tegge 
industrier, cg man har koncentreret sig an en optimering af menneskets 
rolle i disse systemer afhængig af dets adfærdsmassige karakteristika 
co evner. Det bedste eksempel :  denne henseende er et ryt strengstøb- 
n'ngsanlæg med højt udviklet teknologi, hvor Fællesskabets eraonomi-
h< ndlingsprcgram gennemførte projekter mec deltage.! se af de belgiske, 
tyske og italienske stålindustrier med det fonnål at undersøge og de­
finere de ergoremi ske behov; resultaterne blev anvendt i  design og 
ved konstruktion og blev til sidst vurderet med positivt resultat.
- Under programmet har man afsluttet arbejdet an definering af ergo- 
miske resienparametre for tungt1  maskiner til brug i miner. Arbejdet 
hir gje rt det muligt at udarbejde benstillinger og retningslinier, 
sem skulle kunne anvendes for alt sådant udstyr i en overskuelig
fi emtit .  I et lignende arbejdsprogram, har man udarbejdet ergonomiske 
dfsignparametre for en lang række personaletransportsystoner i  miner.
- En koordineret gruppe projekter udført af stål industrierne i Polland, 
Bilgien og Det forenede Kongerige har foretaget yderligere undersøgel­
ser af beklædning f'l beskyttelse med stank af smeltet metal; denne 
undersøgelse har blandt anret resulteret i  specifikationer for nyt 
mareriale, som yder øget beskyttelse, samtidig med at det er lettere 
end mange af de for tiden anvendte materialer.
- Arbejdet med belysning i miner Hev påbeoyndt under dette program, 
og de første resultater af fælles franske, tyske og engelske under­
søgelser har varet en specificering af de ergonomiske krav, der må 
stilles til belysning af brydningsfrontens afslutning og den prakti­
ske gennemforelse heraf på en rakke brydningsfronter.  Fesultaterne 
af disse undersøgelser vil blive forelagt de forskellice udvalg for 
belysni ngsnormer.

- 3 -
Tidligere latorater ieundersøgel ser har neml ig givet indtryk af, at 
nonnen skulle være ca. 40-50 lix på brydningsfronten, men de under­
søgelser, der er udført på arbejdspladsen under Fællesskabets ergo- 
norihandlingsprogram, viser, af et hensigtsmæssigt be]ysningsniveau 
kan opnås ved så lave værdier 5 cm 5 lux for alle de arbejdsopgaver, 
der udføres ved brydningsfronten, hvis der foreligger ensartede for­
hold uder blænden.
Alle resultaterne af det fjerde program er ved at hlive vurderet og 
sammenfattet. De vil blive forelagt som helhed for industrierne på 
en rakke informationsseminarer,  rom forventes at finde sted i  foråret 
1985. Det er dog en af det femte handlingsprograms væsentlige opgaver,  
hvilket også understreges senere i dette memorandum, et få disse re­
sultater ført ud i daglig praksis i  industrierne.

- 4 -
IT. Behovet for det planlagte program
Ven1  slutningen af det fjerde EKSF-er gonom i pr ogr am har det været muligt 
at nå til en vellykket afslutning på visse aspekter af ergonomihand- 
1 i  ngsprogr ammet.
Nåi: man letragter industrien er det dog klart, at der stadig på manoe 
områder or behov for en yderligere indsats.
Det er for øjeblikket ikke muligt at sige noget endeligt orr de ergono­
miske behov for den nye teknologi i  kul- og stålindustrien på grund af 
de stadice anbringer og den hurtige udnyttelse af mi kroprocessorens 
muligheder i begge disse industrier. Efterhånden scir programmelsyste­
rnerne bliver stadig more raffinerede, vil det være nødvendigt, at rette 
særlig cpmærksanhed mod dette systems ergonar i,  i ordets videste betyd­
ning. Det må sikres, at systemet (forståelse/arhejdsplanlæaning) resul­
terer i arbejdsopgaver,  scm kan (-«strides af en almindelig, uddannet 
operatør. En vurderinc; af sikkerhedsfaren og, måske i  mindre grad, 
sund liedsf aren under vanskelige forhold kan kun bero på formodninger.
Der er også mange arbejdsopgaver,  scm ikke vil blive berørt af den nye 
teknologi, og hvor et stigende krav an bedre livskvalitet på arbejds­
pladsen og større produktivitet nødvendiggør, at industrierne må for­
bedre arbejdsforholdene og miljøet. Fortsat ergonomisk arbejde vil 
støtte en sådan indsats.
Der (r specielt flere større farer, scm stadig påvirker arbejdernes 
helbi ed, og scm i nogen grad kan reduceres ved anvendelse af ergono­
misk« data og principper. "Problemer med ryggen", sar- for øjeblikket 
er d«n største årsag til fravær på grund af sygdom, er et eksempel 
her pii.
Det fjerde programs succes skaker i  sig selv behov for en yderligere 
indsats. Hvis programmet skal være virkelig økonomisk levedygtigt, 
skal te resultater, scm ikke er kortvarioe, integreres i .  .industrier­
nes infrastruktur på mellemlang og lang sigt.

- 5 -
Det er få baggrund heraf, at rer sti33es forf]ag ar "det 5. ergono-
iriprogrem" mod følgende· målsatnirg:
1) at sikre, at ergonomien i  fuldt omfang yder et bidrag til sikker­
heder i  forbindelse med udarbejdelse og installation af nye, hejt 
udviklede teknologiske systemer i EKSF-industrierne;
2) at bidrage ti] at afhjælpe et større sundhedsprebleir i EKSF-indu­
strierne?
3) at fortsartte forbedringen af c enere-ile arbejds- og mil iof or hold; 
at støtte ERSF-industrierne i deres arbejde på at imødekomne kra­
vet cm en bedre livskvalitet på arteidspladsen-
4) at iværksætte akt i  oner,  som udnytter resul taterne af ret tidligere 
program til gavn for den væsentlige målsætning på larc sigt.

-  6 -
III. Programmet
1. Fællesskabets ergonomihandlingsprogram
Det er planen, at Fællesskabets ergonomihandlingsprogram skal om­
fatte tre væsentlige områder med følgende målsætning:
- at sikre, at ergonomiske problemer i forbindelse med sikkerhed, 
som opstår scm følge af den teknologiske udvikling, der finder 
sted i EKSF-industrierne, bliver behandlet med nødvendig og be­
hørig opmærksomhed;
- fortsat at yde et ergonomisk bidrag til sundhed og sikkerhed på 
de mange områder inden for EKSF-industrierne, scm forbliver rela­
tivt uberørte af de nye teknologier;
- at indarbejde de indvundne resultater fra tidligere ergonomipro- 
grammec i den daglige praksis med hensyn til de forskellige aspek­
ter ved de berørte industrigrenes sundhed, sikkerhed og nyerhver­
velser ,  og i den daglige praksis hos designere og producenter af 
udstyr til industrien.
Arbejdet vil ved hjælp af en række projekter blive udført af de er­
gonomiske grupper og organer, scm er blevet oprettet i industrierne 
under de tidligere programmer; med deltagelse af arbejdstagerne og 
i samarbejde med ergonomihandlingsprogrammets Informations- og Koor­
dinationsbureau. Man vil anspare til anvendelse af den kollektive 
ekspertise i en fælles indsat? ved at give prioritet til forslag, 
scm anfatter kooperative projekter på erhvervsgrens- og fællesskabs­
niveau.
Følgende specifikke aspekter indgår i programmet:
1.1 Ergonomisk og teknologisk udvikling
Anvendelse af "ny teknologi" ved omstruktureringen og den lø­
bende udvikling inden for stålproduktion og kuludvinding med­
fører et hastigt stigende antal arbejdsopgaver inden for EKSF- 
industrierne, hvor elementer i forbindelse med design, konstruk­
tion, drift og vedligeholdelse af systemet og dets hjælpefunk­
tioner, scm for eksempel kommunikation og transport, kan give 
en tendens til "mand-maskine uforenelighed",  scm igen rejser 
spørgsmål cm personalets sikkerhed*

- 7 -
Det er et faktum, at "mand-maskine uforenelighed" kan have en 
række årsager; nogle af de kritiske faktorer i disse nye systemer 
vil udgøres af informationsstrømmen til operatøren, hans mulighe­
der for vurdering af denne information og de midler, der er til 
hans rådighed til den nødvendige korrigerende indsats. Alt dette 
skal ligge inden for rammerne af hans normale evner til at forstå 
en reel fysisk situation, san han ikke befinder sig i nærheden af, 
på g;.undlag af displays, der kan vare numeriske, symbolske eller 
i billedform. Disse evner er i sig selv afhængige af ændringer i 
informationsbelastningen, arbejdsperioden, det fysiske miljø og 
arbej dsplanlægning.
For at reducere sikkerhedsfaren i forbindelse med "mand-maskine 
uforenelighed" må der i de fire faser bestående af design, kon­
struktion, drift og vedligeholdelse anvendes ergonomi i forbin­
delse med
- design af materiel- og prograrnmelsystemer,  således at der 
tages hensyn til
.  menneskets evner hvad angår informationsbearbejdning og 
kognition
.  principperne for interaktionen menneske/oomputer 
.  hjælpemidler til beslutningstagning i forbindelse med 
driften
- det fysiske arbejdsmiljøs betydning
- arbejdsplanlægningens betydning
- planlægning og vurdering af operatøruddannelse.
Nærværende program støtter derfor undersøgelse, udvikling og 
vurdering af ovennævnte ergonomiske behov både enkeltvis og 
samlet for EKSF's produktionssystemer og dertil knyttede sy­
stemer, hvorved risikoen for mulige kilder til ulykker redu­
ceres.

-  8 -
1.2 Proc ukt.i cnsenla-g og -udstyr
Trcx r c-e· store omstrukturen ngrproar ammer ,  som omfatter i  nu­
fere Ise af udstyr,  fer byoger på. mi kroprocesser er i kul- og 
stål .industrierne, vi] monne ar le jdsopgaver i  tegce industrier 
på r i  el leml ang siet fortsat være forbundet med systemer, der 
bygcer på traditionelle anlæg og udstyr. Prr eksempel;
- chargering af elektrobueovne;
- of sætning og nedtagning af udstyr ver' bryeningsf ronter·
- te roning af koksovne:
- mc bile anlæg til anvende5 ] se på over fladen;
- m;ruel bearbejdni ng af c ver f]ader:
- lasnirg og losning af skibe.
Ved sådant arbejde kar niveauerne for vibration, støj, tern i  sk 
belastring cg belysning, problemer i  forbindelse med kropsstil­
ling og den fysiologiske belastning enkeltvis og sammen påvirke 
arbejdsmiljøet negativt cc i ekstreme tilfælde kan der være 
tale om sundheds- cg sikkerbedsfarer.
Nærværende program støtter derfor undersøgelser og vurdering af 
de ergonomiske behov for sådant arbejde med henblik på forbed­
ring af arbejdsforholdene.
1.3 Særlige emner
Der er inden for det generelle: område af ergonomiske foranstalt­
ninger i forbindelse med anlæg og udstyr tre specifikke områder 
cf særlig vigtighed hvad angår forbedr i  ng af sundhed oo sikker­
hed i  EKSF-industrien. Det drejer sig om:
1*3.1 Faren for hicmekarlske skader
lændeskader og musk< 1 skarer cenere.lt nr fortsat en væsent­
lig årsag til fravær' på grund af sygdom i EKSF-industrierne.

_ Q
Under det fjerde erconcmiprogram påbegyndtes· forskning med 
henblik på .indsamling af data cm menneskets biemekaniske 
potentiel, hvad angår arbejdsstilling, alder osv. samt 
de arbejdsopgaver i  industrien, der indebærer risiko for 
lændeskader,  muskelskader eller beskadigelse af lemmerne. 
Disse data står til rådiohed for det femte program og 
udgør et ergonomisk bidrag til lettelse af den fysiske 
belastning og reducering af faren for biemekaniske skader,  
icet ergonomi anvendes ved design af
- hjælpemidler til. fysisk krævende lofte- og håndteringsop­
gaver;
- værktoj og udstyr til erfejde på begrænsede eller usæd­
vanlige arbejdsplcidser;
- værktøj til vedligeholdelse.
Nærværende program støtter derfor undersøgelse, udvikling 
og vurdering af de ergonomiske behov ved design af dette 
og andet udstyr og værktøj i nødvendigt omfang med henblik 
på reducering af faten fer Mamekaniske skader.
1.3.2 Fevarel.se af hørelsen og auditiv kommunikation
De ergonomiske aspekter i  forbindelse med horetab på grund 
af langvarig eksponering for høje støjniveauer samt midlerne 
til bevarelse af hørelsen er nu velkendte, beskyttelse og 
bevarelse sker nu ved, at støjen reduceres teknisk ved kil­
den. løsningerne li etaer således egentlig uden for et ergo- 
nom i  programs rammer.. Det må. dog erkendes, at resultaterne 
af sådanne tekniske losninger i  højere grad vil kunne ses 
på mellem!ang end på kort sigt.

-  10  -
I mellemtiden kan man gøre en betydelig indsats for heva- 
relse af hørelsen gennem integrerede programmer, som
- har til formål at reducere støjeksponering ved
* design af udstyr til sekundær støjreduktion, f.eks. 
akustisk belægning, afskærmning osv.;
* personlig beskyttelse, f.eks. høreværn, støjbeskyttede 
områder osv.;
* arbejdsplanlægning;
- omfatter gennemførelse af hyppige rutinemæssige undersø­
gelser af hørelsen med særlig vægt på hørelsens skarphed.
Det må endvidere erkendes, at personligt beskyttelsesud­
styr giver problemer i  forbindelse med kommunikation og 
dermed sikkerhed - særlig i  miner.
De ergonomiske aspekter i forbindelse med disse fremgangs­
måder er blevet behandl et under det fjerde EKSF-pregram med 
betydeligt held, og yderligere arbejde vil muliggøre udvik­
ling af systemer, sar, kan yde beskyttelse af hørelsen i stø­
jende omgivelser uden at udgøre en hindring for forståelsen 
af tale og auditive advarselssignaler.
Nærværende program støtter derfor undersøgelse, udvikling 
oq vurdering af ergonomiske behov ved design af systemer 
til bevarelse af hørelsen og kommunikationssystemer, hvor 
hørelsen spiller en rolle.
1.3.3 Belysning i miner
På fællesskabsniveau glimret belysning af arbejdspladser 
i  miner under jorden stadig mest ved sit fravær. Det for­
modes dog generelt, at øget belysning i  mirer er ønskeligt 
både hvad angår sikkerhed c>q en generel forbedring af 
a r be j dsf or holdene.

- ■ ) ]  -
Dette i  . 13 ustreres på ruværende ti dspurkt. ved, st der i  
stadig hejere grad monteres belysning på maskiner, udvik­
les nye de s i an af hjelm] arnper og installeres belysning 
v e d  overførelses- oc forbindelsessteder sarrt brydnings- 
fronter. Det er vigtigt, at ergonomiske faktorer inddra­
ges i  en sådan udvikling, cg under det fjerde program 
gierne man en vellykket begyndelse med belysning af bryd- 
ni ngsfronter.
Under narværende prr gram vil man derfor fortsætte dette 
arbejde og støtte urdersege!ser,  der tager sigte på at 
fastlægge de nødvendige ergonomi ske normer for design 
af belysning i  minet.
1 .4 Udnyttelse af resultaterne
Aktioner cg forskning under F^?llesskabets III. cc IV. ergonomi-
program har resulteret i  en betydelig mængde viden err de ergono­
miske behov inden for
- kuludvindingsmaskiner
- transportsystemer i mirer under jorden
- belysning . i  miner
- udstyr til regu.1 er i  ng af de termiske forhold omkring mennesket:
- kontrclstaticner i  stål produktionen
- strencstøbnino som et ir tegreret system
- socio-tekniske aspekter ved systemer inden for "ny teknologi"
- automatisering af forskellige processer inden for stålproduk- 
tion
- beskyttelsesboklaadning 5  både stål- cg kul industrien
- metoder til anvendelse i f ergonomi.

-  ]2  -
For fuldstændig at færdiggøre dette arbejde er det nu påkrævet 
at
- vurdere og sammenfatte disse oplysninger cg data;
- stille synteserne til rådighed for arbejdsmarkedets parter i .  
industrien på fællesskalsniveau, erhvervsgrensniveau og virk- 
somhedsni veau:
- udarbejde et effektivt n iddel til kommunikatior med de rele­
vante producenter med henblik på at sikre anvendelsen af ergo­
nomiske data i  prcdukterne·
- på baggrund af de cpnåece data at udvikle normer, vejlecnir- 
ger oo retningslinier i  det omfang, det er muligt.
Nærværende program støtter derfor ved hjælp af Informations- cg 
Kcordinationsbureauet under Fællesskabets ergonomihandlingspro- 
gram det nødvendige erbejce med henblik på at sikre udbredelse 
på alle niveauer af relevante ergonomiske resultater fra ti cli- 
gere programnier samt generel ergonomisk litteratur oo ene vi dere 
at foretage de nødvendige ændri nger af formen for at sikre, at 
dette materiale finder anvende! se ved design og produktion samt 
ved udarbejdelse af normer’,  vejledninger og retningslinier.
2. Ergonomisk forskning
Eet. er med denne del af programmet hensigten at arbejde på at skaffe 
de data, der er behov for inden for Fællesskabes ergonomihandlings- 
prcqram i  det omfang,  vi den om menneskelig præstation eller adfærd 
endnu ikke er til rådighed inden for ergonomien generelt.

-  13  -
Da d< tte forsk)mgsprogram skel kunne imødekomme de hehov, der eksi­
sterer inden for de lobende projekter, med hurtigt og relevant respons, 
og da tic'ligere erfaringer har vist, at et faer d i  as tr ukt urer et. program 
bestående af elementær forskning ikke i tilstrækkelig grad imødekom­
mer disse behov, anses- det ikke for at være hensigtsmæssigt at defi­
nere- emnerne ganske- præcist; de kommer til at ligge inden for de 
cmroder,  der direkte hører inc under det ovenfor beskrevne ergonomi— 
handlingsprogram.
Det forer lås, at forskningsemner i  stedet formuleres af industri­
erne- gennem programmets ekspertudvalg på grundlag af de mest presse­
rende belov fo r data og størst fælles interesse, efterhånden scrn 'i. 
enkelte underprogrammers projekter under Fællesskabets ergoncmihand- 
lingsprocram fastlægges.
3. Undersøgt Iser af sarlige aspekter ved ergonomiens bidrag til sikker- 
hed og si indhed i kul- og stålindustrien
Der opstår relativt små men ofte vigtige og interessante problemer 
ineen for ergonomi eller ergonomiens anvendelse i  det arbejde, der 
udføres af hedriftsleeger,  sikkerhedspersonale, uddannelsespersonale 
cg andre, der beskæftiger sig med ergonomi i praksis. J det omfang, 
løsningen af sådanne problemer kan fremme handlingsprogrammet eller 
den ergonomiske forskning, vil nærværende program støtte og, om 
nødvendigt, igangsætte særligt udvalgte, mindre undersøgel ser.

-  I A  -
IV.  Koordinering of ariejeet
"Det fante EKS1 -ergonomi hane lines programs videnskabelige ekspertudvalg", 
hvori sidder repræsentanter for <Ile nationale ergonomibold i kul- og 
stål i  ndustrierre, som har adgang til den ekspertise, der foreligger hos 
både arbejdsros]kedets parter og has specialister, vil rådgive Kommis­
sionen om de videnskabelige/tekniske aspekter i forbindelse med de indi­
viduelle projekter. Desuden vil udvalget sammensat af producenter og 
arbejdstagere vedrørende artejdsr ikkerbed og arbejder fc'ici r ,  oc pr i  irørt 
dette udvalgs underudvalg rådgive Kommissionen err arbejdsmarkedets par­
ters' holdning til disse projrktei .  I forbi ndelse med forskni ngsprogr anroet 
vil et udvclg cf regeringsekspert er,  hvis medlemmer er i  besiddelse af 
passende kval.if ikationer, endvidere rådgive Kcroroissionen om de enkelte 
projekter.
Da handl ingspregrammets projektei normalt kun er relevante fer EKSF-.in­
dustrierne, cg da der er belov fer en hurtig gennemførelse af handlings­
programmets1  projekter, har ran i de tidligere programmer konstateret, 
at denne form for rådgivningsprocedure er den mest effektive.
Under det fjerde ergonomi prc gram har de nationale ergonomihold i de to 
industrier i .  alle medlemsstaterne konsol i .  rier et og udviklet deres aktivi­
teter, bl.a. koordinering af handl i  ngsprogr ammet.s projekter inden for 
deres, nationale industri og, med assistance fra et centralt kontor 
for koordinering og udbredelse og af informationer,  koordinering og 
forbindelse med andre nationale kold og en rådgivende, videnskabelig 
eksj^er tgruppe på fællesskabsniveau.
Ved hjælp af dette net har det videnskabelige ekspertudvalg med held 
koordineret cc fremmet udvi kl ingen af Falllesskabets ergcnomi handlings­
program under det fjerde program. Det foreslås, at et lignende net stil­
les til rådighed for det femte program.

- 15 -
Det fjerde EKSF-er go ncxnibandl ings pr ograms vi denskabelige ekspertudvalg 
vil også foretage koordineringen af forskningsprogrammet ved hjalp af 
arbejdsgrupper for ce enkelte emner under programmet, idet dette vil 
ske på Lasis af oplysninger fra de halvårlige tekniske heretninoer,  
son Kcmmissionen i Lenhold til kontrakten får tilsendt, samt ved di­
rekte kontakt med forskerne på moder afholdt i Luxembourg eller i forsk­
ningscentrene efter behov.

-  ]6  -
V. Programmets resultater
Nettet bestående af eraononibold, Fællesskabets er goncir j  handl i ngspro- 
grams Informations- og Koordinationsbureau samt handlingsprogrammets 
vi denskabelige ekspertudvalg, som er nævnt i  punkt IV, har vist sig 
at være et effektivt middel til hurtig udbredelse af vigtige resultater 
og situationsrapporter fra både handlings- cg forskningsprogrammet til 
de pågældende sektorer i industrierne via en i  nformati onsbu]letin,  der 
udkommer hvert kvarta], særlige rapporter og i  nformationsmeder i  or hold- 
repræsentanter .  Man regner med at kunne anvende samme informationssystem 
i narværende program.
Ende]ige beretninger i skitseform ar projekterne og om nødvendigt, over­
sigt over projektgrupper vil blive udarbejdet oo udsendt til relevante 
sektorer af industrien og ti] Kommissionen.
Med henblik på en bredere cffentliahed vil oplysninger an igangsættelse 
og endelige resultater af projekterne blive offentliggjort i  "Euro-Ab- 
straots".
De fuldstandige ende]iqe beretninger vil kunne rekvireres fra Kommis­
sionen til interesserede organisationer og enkeltpersoner.
I en lang række til fælde vil oplosninger cm resultaterne blive til­
gængelige i almindelig videnskabelig/teknisk litteratur.
Resultaterne; vil blive forelagt kul- og stålindustrien ved programmets 
afslutning under en rakke informationsseminarer.

17  -
VI. Prf gremmets f j  nans i  er j.ng ro varighed
Det fjerde e rgc rom i  pr oprajs løbetid ver fem ar. Det har vist si c ·  at 
vaf’e til strakke! igt til at hunne uddrage positive:· resultater fra· pro­
jekterne.
r<et fri oslas cerfor,  at det femte pr egran· 1 i geleder, får en varighed
på fem år.
De midler, der skal stilles til rådighed for programmet,  omfatter ikke 
hiet den økonomiske stolte til projekterne men liaeledes omkostri ngerne 
i  torbindel.se mec gennemførelse af programmet oa udbredelse af resul ta­
terne, samt cmkostninoerne vec! offentliggørelse, oversættelse, maskin- 
s k) i vni ng,  d i  st r i bue r i ngsrr er i er os v.
Under vurderingen af de nødvendige midler har man taget hensyn til 
omkostninger ved tiel igere projekter, gennemsritliae emkestringsstic- 
ni nger,  det årlige budget for sooi alfors kninc i  kul- oa stålsektoren 
og eet urst.yr,  1  nsti tut i  ener cg enkeltpersoner behøver for at kunne 
tilrettelægge programmet på tilfredsstillende vis.
I betragtning af ovennævnte forhold, og cla Fæl 1 esskal ets økonomiske 
støtte normalt ikke overstiger fO% af de direkte omkostninger ved pro­
jekterne, i.det resten betales af modtageren, har man ment, at man for 
at kunne gennemføre et tilfredsstillende program, der ken udgøre et 
effektivt ergonomisk bi or ag til forbedring af er hvervsmass· i  g sikkerhed 
cg sundhed i EFSF-industrierne,  må tildele midler, der beløber sig 
til 15 millioner ECU, fordelt over 5 år fra 1985, på følgende måde*
Fa Hess .abets ergonomi handl ingsprogram 11,0 millioner ECU 
Ergonom sk forskning 3,0 millicrcr ECU
Sarlige ergonomiske undersøgel rer 0,5 millioner ECU
D r i  f tsci n kos t  n i nge r 0,5 m i  11 i  ope r ECU

- 18 -
VI].  Konklusioner
Kommissionen for De euiopæiske Fællesskaber aoter
- i  betractnino af behovet for al stimulere flet. ergonomi ske arbejde
i  EKSF-indusfrierne og for at fremme den relevante ergonomiske forsk­
ning mec henblik på en forledr ng af sikkerheden og sundheden i  disse 
.industrier;
- under hensyntagen til de posit've udtalelser cc den enighed, der
er komet til udtryk blandt, rådgivende udvalg på ekspert-, industri- 
eg regeringsniveau;
- under henvisning til artikel 5b i Traktaten cm oprettelse af Dot 
europæiske Kul- og Si· ål fæil esskab;
at iværksætte " d e t  5. program for ergonomi i  kul- c g  stålindustrien" 
til et samlet anslået belob på 1!5 mill ioner F(TJ over en 5-års periode,  
der begynder i  1985.