Kommissionen vil netop overveje den mest passende periode for den næste FFR med henblik på at finde den rigtige balance mellem varigheden af mandatperioden for medlemmer af Europa-Parlamentet og Kommissionen og behovet for stabilitet i programmeringscyklusserne og forudsigelighed i investeringerne.

- fastsættelse af varigheden af programmer og ordninger på grundlag af politiske behov frem for længden af den finansielle planlægningsperiode, krav til medlemsstaterne og Kommissionen om, at de skal fremlægge velbegrundede behov for a) EU-støtte og b) opnåelse af resultater, inden udgifterne fastsættes".

- et løbende budgetteringsprogram med en planlægningshorisont på fem år, klausul(er) om revision af mål og politikker og et løbende evalueringsprogram

Europa-Parlamentet tilsluttede sig de forslag, som Revisionsretten fremsatte i sit "baggrundsnotat om midtvejsrevisionen" af 28.10.2016 om, at "det er tid for Kommissionen til at undersøge andre muligheder, f.eks.:

Derudover søger Kommissionen fortløbende at forbedre sin rapportering om resultater som en del af sin strategi "Et EU-budget med fokus på resultater". Budgetforslaget for 2018 omfatter programerklæringer, der viser, hvad der er opnået med programmerne til dato, og hvilke resultater, fremskridt og udfordringer, der forventes i fremtiden. Dette understøtter en resultatorienteret budgettilgang.

Disse spørgsmål blev grundigt drøftet under dechargeproceduren og vil indgå i de overordnede overvejelser i forbindelse med fastlæggelsen af den flerårige finansielle ramme (FFR). Kommissionens hvidbog om Europas fremtid, der blev offentliggjort i marts 2017, indledte den overordnede debat om Europa i 2025, herunder Europas økonomiske fremtidsudsigter, der blev behandlet mere dybdegående i oplægget om fremtiden for EU's finanser af 28. juni 2017.

Joachim Zeller udtrykte også bekymringer over anvendelsen af finansielle mekanismer, der "ikke bliver finansieret direkte over EU's budget eller er opført på EU's balance", og de mulige risici, der er forbundet med øget anvendelse af finansielle instrumenter.

Joachim Zeller, ordfører for decharge, bemærkede, at EU-budgettet for 2015 havde måttet støtte mere langsigtede politiske prioriteter såsom Kommissionens politiske prioriteter og Europa 2020-strategien, samtidig med at der skulle bruges midler på nødsituationer, der opstod på forskellige politikområder, herunder migration. I den forbindelse efterspurgte han løsninger på, hvordan der kan sikres bedre balance mellem de politiske prioriteter og budgetmidlerne i fremtiden, og hvordan det kan sikres, at der føres parlamentarisk kontrol med alle midler, der vedrører EU-strategier.

De uddybende svar på Europa-Parlamentets og Rådets specifikke dechargeanmodninger, herunder anmodninger, der vedrører Revisionsrettens særberetninger, som også er omfattet af dechargeproceduren for 2015, offentliggøres på et senere tidspunkt.

Denne beretning følger op på de vigtigste af de anmodninger, som Europa-Parlamentet og Rådet har fremsat i forbindelse med dechargen og er en del af den integrerede regnskabspakke om EU-budgettet 2016. Den omhandler navnlig: 1) fremtiden for EU's finanser, 2) budgetmæssig og økonomisk forvaltning, 3) opnåelse af resultater ved hjælp af Unionens budget og 4) forvaltning af fredsfaciliteten for Afrika.

Decharge er en løbende proces, der giver mulighed for at drage lære af fortiden med henblik på at forbedre anvendelsen af EU-midler i fremtiden. På plenarmødet udtrykte Joachim Zeller, ordfører for decharge til Kommissionen, ønske om, at der følges behørigt op på dechargebeslutningen. Med henblik på at give en hurtigere tilbagemelding på Europa-Parlamentets og Rådets primære fokusområder for dechargen har Kommissionen i år besluttet at udarbejde denne opfølgning allerede i juli.

Dechargeproceduren for regnskabsåret 2015 var hele vejen igennem kendetegnet ved en konstruktiv interinstitutionel udveksling af synspunkter om, hvordan man kan forbedre forvaltningen af EU's midler til gavn for borgerne i EU. Under afslutningsdebatten i Europa-Parlamentet i april 2017 støttede centrale aktører fra Europa-Parlamentet og Rådet en tilgang med større fokus på resultater, hvilket bekræfter, at det er ligeså vigtigt at opnå resultater med midlerne fra EU-budgettet, som det er at sikre, at de formelle regler overholdes. Det er fuldt i overensstemmelse med Kommissionens initiativ "Et EU-budget med fokus på resultater", der har til formål at styrke et systematisk fokus på resultater og gøre det lettere for borgere og interessenter at forstå målene for og virkningen af EU's budget. Revisionsretten gav også tilsagn om fortsat at udvikle sin årsberetning og fokusere mere på resultater.

Den 27. april 2017 meddelte Europa-Parlamentet - efter henstilling fra Rådet - Kommissionen decharge for regnskabsåret 2015. Decharge er den procedure, hvorved Europa-Parlamentet og Rådet kontrollerer gennemførelsen af EU-budgettet og holder Europa-Kommissionen ansvarlig for den økonomiske forvaltning heraf. Den Europæiske Revisionsrets årsberetning og særberetninger bidrager med vigtige oplysninger hertil på linje med Kommissionens egen årsberetning og den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet.

FFR drøftes og vedtages som en pakke sammen med bestemmelserne om egne indtægter. Eftersom FFR er afgørende for de årlige lofter for forpligtelsesbevillingerne til EU's største aktivitetsområder samt betalingsbevillingerne, udarbejdes forslagene til lovgivningen om udgiftsprogrammerne således, at den afspejler og overholder de politiske og budgetmæssige valg, der er truffet i forbindelse med fastsættelsen af FFR. Denne lovgivning indeholder derfor generelt revisionsklausuler, der er afpasset med den respektive FFR-periode.

Europa-Parlamentet anmodede også om, at de forslag, som Revisionsretten fremsatte i sit baggrundsnotat om midtvejsrevisionen, og anbefalingerne fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter blev sat på dagsordenen for det næste ekspertmøde om et resultatorienteret budget. Kommissionen vil foreslå gruppen at drøfte de spørgsmål, som Europa-Parlamentet har rejst. Hvad angår de spørgsmål, der direkte vedrører budgetresultaterne, er generelle overvejelser om f.eks. rapportering om resultater og brugen af resultatoplysninger i forbindelse med beslutningsprocessen for budgetcyklussen allerede en del af drøftelserne på ekspertmøderne og vil fortsat være det. Kommissionen vil analysere, hvordan anbefalingerne fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter kan integreres i ekspertgruppens arbejde. Der vil blive taget højde for de erfaringer, der er delt på ekspertmøderne, når den årlige konference om initiativet "Et EU-budget, der fokuserer på resultater" 2017 planlægges.

Europa-Parlamentet opfordrer også Kommissionen til at tage hensyn til Parisaftalen og forhøje det klimarelaterede udgiftsmål for EU-budgettet fra 20 % til 30 %. Kommissionen har redegjort for sin holdning til gennemførligheden af større ændringer af den gældende FFR i sit svar på Revisionsrettens særberetning nr. 31/2016 , som vurderer Kommissionens fremskridt i arbejdet for at opnå, at 20 % af budgettet bruges på klimaindsatsen, og gøre EU's budget til et forbillede for andre med hensyn til indarbejdning af klimaet i hele EU-budgettet.

Kommissionen vil søge at tilpasse budgetudgifterne yderligere til EU's politikmål inden for rammerne af den gældende lovgivning. Med midtvejsrevisionen af den gældende FFR har Kommissionen allerede taget skridt til at styrke budgettet, så det bedre kan understøtte EU's prioriteter. Kommissionens fremtidige budgetforslag (og fremtidige forslag til FFR) vil tage behørigt hensyn til EU's politiske prioriteter og internationale forpligtelser. Målet for FFR efter 2020 er at fastlægge et strømlinet, lønsomt og effektivt sæt EU-programmer, der giver de ønskede resultater i henhold til de politiske prioriteter.

1.2."Skyggebudgetter" bør lægges ind under EU's budget (punkt 24-27)

Kommissionen opfordres til at foreslå foranstaltninger med henblik på at gøre Unionens støtteordninger for gennemførelsen af EU-budgettet bedre rustet til at sikre tilstrækkelig gennemsigtighed og ansvarlighed, at forelægge en undersøgelse af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringers (EFSI) indvirkning på andre programmer og finansielle instrumenter, at sikre, at de finansielle instrumenter er forenelige med Unionens strategi, og udarbejde en meddelelse om de såkaldte "skyggebudgetter".

Kommissionen bemærker, at nogle af disse mekanismer blev oprettet som reaktion på krisen i euroområdet og har mellemstatslig karakter. Derfor ligger de uden for EU-budgettet. Andre instrumenter såsom EFSI og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) supplerer de mere traditionelle mekanismer på EU-budgettet og styrker EU-budgettets opsøgende natur og løftstangseffekt.

Som følge heraf har den nuværende finansielle opbygning af EU gjort det muligt at mobilisere midler til nye behov og udrette mere med mindre. Virkningen af EU-budgettets instrumenter er beskrevet i EU's årsregnskab, der revideres af Revisionsretten. Der rapporteres også særskilt om finansielle instrumenter, trustfonde og faciliteten for flygtninge i Tyrkiet, hvilket sikrer gennemsigtighed og ansvarlighed.

Hvad angår den kommunikation, som Europa-Parlamentet har anmodet om i forbindelse hermed, bemærker Kommissionen, at hvidbogen om Europas fremtid 2025 indledte en overordnet debat og satte gang i overvejelser, der skal danne grundlag for fastlæggelsen af den næste FFR. I forbindelse hermed har Kommissionen netop vedtaget et oplæg om fremtiden for EU's finanser. Spørgsmålet om EU's finansielle opbygning vil indgå i de overordnede overvejelser i forbindelse med fastlæggelsen af den næste FFR.

Hvad angår sikringen af, at de finansielle instrumenter er forenelige med EU's strategi, understreger Kommissionen, at finansielle instrumenter er et værktøj, der er til rådighed for EU's politikker. De er ikke i strid med vedtagne politikker og bør ikke betragtes som en trussel mod andre politikker. Deres anvendelse fremover afhænger af vores ambitioner for EU's budget og politikker, og hvorvidt de udgør et egnet instrument til gavn for disse politikker.

Kommissionen har allerede fremsat et forslag om revision af finansforordningen/omnibus , der har til formål at samle de forskellige EU-finansieringsordninger, navnlig trustfonde, strategiske investeringsfonde, garantifonde, faciliteter, finansielle instrumenter og makrofinansiel bistand, i én enkelt lovramme, nemlig finansforordningen, nærmere betegnet afsnit X. Derudover strømlines reglerne om struktur- og investeringsfonde samt fonde, der forvaltes af Kommissionen, så meget som muligt. Forslaget drøftes i øjeblikket med Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen tager derfor gerne i imod ethvert forslag fra Europa-Parlamentet, der har til formål at forbedre løsningen af disse problemer.

Hvad angår anmodningen om at reevaluere den forudgående vurdering af Connecting Europe-facilitetens (CEF's) låneinstrument i lyset af oprettelsen af EFSI og forelægge Europa-Parlamentet en undersøgelse af EFSI's indvirkning, er det Kommissionens holdning, at den markedsudvikling, der finder sted efter ibrugtagningen af et finansielt instrument, bør evalueres i forbindelse med midtvejsrevisionen af det pågældende instrument.

Når det er sagt, accepterer Kommissionen anmodningen, for så vidt at Kommissionen vil vurdere CEF-låneinstrumentets interaktion med andre EU-initiativer, herunder EFSI, i forbindelse med den midtvejsrevision, der foretages i øjeblikket, og som forventes at være færdig i slutningen af 2017, når de eksterne konsulenter er færdige med rapporten. Derudover vil der blive offentliggjort et tillæg til den forudgående vurdering af CEF, som behandler investeringsbehovet efter ibrugtagningen af EFSI og mulighederne for at lancere et egenkapitalinstrument i CEF-sektorerne.

Desuden er det muligt, at Kommissionen i forbindelse med evalueringen af EFSI fremlægger en undersøgelse EFSI's indvirkning på andre finansielle instrumenter.

2.Budgetmæssig og økonomisk forvaltning (punkt 40-42)

Europa-Parlamentet og Rådet har fremsat tre primære anmodninger vedrørende henholdsvis overvågning af uindfriede forpligtelser, årlig udarbejdelse af et ajourført langsigtet likviditetsoverslag og behovet for at overveje kapacitetsbegrænsningerne i visse medlemsstater og stille teknisk bistand til rådighed for disse med henblik på at øge udnyttelsesgraden, navnlig i forbindelse med de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene).

Hvad angår uindfriede forpligtelser, vil Kommissionen fortsat træffe foranstaltninger over for medlemsstaterne med henblik på at reducere disse og gøre større brug af nettokorrektioner på samhørighedsområdet inden for de lovgivningsmæssige rammer.

Hvad angår støtten til medlemsstaterne, har Kommissionen allerede oprettet en taskforce for bedre gennemførelse, der skal forbedre gennemførelsen af ESI-fondene i visse medlemsstater og sikre, at udgifterne er fuldt ud lovlige og formelt rigtige inden for rammerne af FFR og den relevante lovgivning. Kommissionen har til hensigt at sikre, at man får det fulde udbytte af denne taskforces arbejde, og vil følge en proaktiv og målrettet tilgang over for medlemsstaterne for at optimere udnyttelsen af samhørighedsmidlerne i 2014-2020.

Hvad angår et ajourført langsigtet likviditetsoverslag, fremlagde Kommissionen i meddelelsen om midtvejsgennemgangen/-revisionen af FFR et betalingsoverslag med en vurdering af holdbarheden af de nuværende lofter, et overslag over frigørelser og udviklingen i de uindfriede forpligtelser ("RAL") frem til udløbet af den nuværende FFR.

Kommissionen vil fortløbende overvåge gennemførelsen og ajourføre sine overslag derefter.