ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
c) som backup i det sjældne tilfælde, at der opstår tekniske problemer med systemet, som forhindrer en medlemsstat i at anvende eBCD-systemet i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat i bilag 3 til ICCAT-henstilling [18-12] . Forsinkelser i medlemsstaterne med at træffe de nødvendige foranstaltninger såsom at tilvejebringe de data, der er nødvendige for at sikre registrering af brugere i eBCD-systemet, eller andre undgåelige situationer udgør ikke et acceptabelt teknisk problem

c) som backup i det sjældne tilfælde, at der opstår tekniske problemer med systemet, som forhindrer en medlemsstat i at anvende eBCD-systemet i overensstemmelse med de procedurer, der er anført i punkt 6 i bilaget til denne forordning . Forsinkelser i medlemsstaterne med at træffe de nødvendige foranstaltninger såsom at tilvejebringe de data, der er nødvendige for at sikre registrering af brugere i eBCD-systemet, eller andre undgåelige situationer udgør ikke et acceptabelt teknisk problem
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Europa-Parlamentets og Rådets fælles erklæring om anvendelsesområdet for direktiv 2004/37/EF

[offentliggøres i L-udgaven umiddelbart efter den lovgivningsmæssige retsakt]

Europa-Parlamentet og Rådet deler den fælles forståelse, at farlige lægemidler, der indeholder et eller flere stoffer, der opfylder kriterierne for klassificering som kræftfremkaldende (kategori 1A eller 1B), mutagene (kategori 1A eller 1B) eller reproduktionstoksiske stoffer (kategori 1A eller 1B) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1272/2008 falder ind under anvendelsesområdet for direktiv 2004/37/EF. Alle krav i direktiv 2004/37/EF finder tilsvarende anvendelse på farlige lægemidler.

Kommissionens erklæring — handlingsplan og lovgivningsforslag

De forpligtelser, der pålægges Kommissionen i artikel 18a, stk. 3, vedrørende fremlæggelse af en handlingsplan og forelæggelse af et lovgivningsforslag, kan ikke være i strid med Kommissionens institutionelle beføjelser og dens initiativret, der følger direkte af traktaterne.

Artikel 18a, stk. 3, henviser til artikel 16 i direktiv 2004/37/EF, som fastsætter en forpligtelse til at fastsætte grænseværdier på grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder videnskabelige og tekniske data, for alle de stoffer, for hvilke dette er muligt. I forbindelse med gennemførelsen af denne bestemmelse opfordres Kommissionen også til at forelægge den handlingsplan, der er omhandlet i artikel 18a, stk. 3. Af hensyn til gennemsigtigheden vil denne handlingsplan bestå af en liste over de næste 25 nye eller reviderede stoffer, der skal evalueres videnskabeligt. Evalueringerne af stofferne på listen vil indgå i den fastlagte procedure, herunder høring af arbejdsmarkedets parter, udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen og konsekvensanalyse, der forbereder eventuelle nødvendige lovgivningsforslag i tide.
C 342/328

P9_TA(2022)0035

Jernbaner: forlængelse af midlertidige foranstaltninger vedrørende opkrævning af afgifter — covid-19 ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 16. februar 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2020/1429 for så vidt angår varigheden af referenceperioden for anvendelsen af midlertidige foranstaltninger vedrørende opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur (COM(2021)0832 — C9-0001/2022 — 2021/0437(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 342/33)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0832),

— der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0001/2022),

— der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til udtalelse af 19. januar 2022 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

— der henviser til høring af Regionsudvalget,

— der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 26. januar 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163,

1. vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

2. anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag;

3. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

(1) Endnu ikke offentliggjort i EUT.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 10. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
(26) Det er vigtigt og ønskeligt, at Europa-Parlamentet og Rådet regelmæssigt fører drøftelser på politisk plan for at øge bevidstheden om betydningen af at gennemføre Schengenreglerne, og at de holder de medlemsstater, der vedvarende overtræder de fælles regler, ansvarlige og øger presset på dem for at få dem til at afhjælpe de konstaterede mangler. Kommissionen bør give passende input for at lette disse drøftelser, bl.a. gennem vedtagelse af en omfattende årsrapport, der omfatter de evalueringer, der er foretaget i det foregående år, og hvori der gøres status over gennemførelsen af henstillingerne, og som skal indgå i Schengenstatusrapport. Europa-Parlamentet opfordres til at vedtage beslutninger, og Rådet bør vedtage konklusioner for at øge presset på de medlemsstater, der gør utilstrækkelige fremskridt. »Schengenforummet« bør udgøre en unik platform for uformelle drøftelser om Schengensamarbejdet på højt niveau med repræsentanter for Europa-Parlamentet, medlemsstaterne og Kommissionen med henblik på at sikre en bedre gennemførelse af Schengenreglerne.

(26) Det er vigtigt og ønskeligt, at Europa-Parlamentet og Rådet regelmæssigt fører drøftelser på politisk plan for at øge bevidstheden om betydningen af at gennemføre Schengenreglerne, og at de holder de medlemsstater, der vedvarende overtræder de fælles regler, ansvarlige og øger presset på dem for at få dem til at afhjælpe de konstaterede mangler. Begge institutioner bør informeres fuldt ud og på lige fod om alle udviklinger i forbindelse med gennemførelsen af Schengenreglerne i medlemsstaterne. Kommissionen bør give passende input for at lette disse drøftelser, bl.a. gennem vedtagelse af en omfattende årsrapport, der omfatter de evalueringer, der er foretaget i det foregående år, og hvori der gøres status over gennemførelsen af henstillingerne, og som skal indgå i Schengenstatusrapport. Europa-Parlamentet opfordres til at vedtage beslutninger, og Rådet bør vedtage konklusioner for at øge presset på de medlemsstater, der gør utilstrækkelige fremskridt. »Schengenforummet« bør udgøre en unik platform for uformelle drøftelser om Schengensamarbejdet på højt niveau med repræsentanter for Europa-Parlamentet, medlemsstaterne og Kommissionen med henblik på at sikre en bedre gennemførelse af Schengenreglerne.
(15) Hvis andelen af den samlede mængde kvoter i omsætning , der skal overføres til reserven hvert år, vender tilbage til 12 % efter 2023, er der risiko for, at et potentielt skadeligt overskud af kvoter i EU's emissionshandelssystem kan forstyrre markedsstabiliteten. Desuden bør satsen på 24 % efter 2023 fastsættes uafhængigt af den generelle evaluering af direktiv 2003/87/EF og afgørelse (EU) 2015/1814 for at styrke EU's emissionshandelssystem i overensstemmelse med Unionens øgede klimaambitioner for 2030 for at sikre forudsigelighed på markedet.

(15) Det er derfor vigtigt at sikre , at andelen ikke vender tilbage til under 24 % efter 2023, og at minimumsantallet af kvoter, der skal overføres til reserven, ikke falder til under 200 millioner. Dette bør gøres uafhængigt af den generelle evaluering af direktiv 2003/87/EF og afgørelse (EU) 2015/1814 for at styrke EU's emissionshandelssystem i overensstemmelse med Unionens øgede klimaambitioner for 2030 for at sikre dens rettidige ikrafttræden og dermed skabe forudsigelighed på markedet ved at fjerne risikoen for, at satsen falder igen til under 24 %. Fastholdelsen af satsen på 24 % i denne afgørelse bør ikke berøre yderligere revisioner af reserven, herunder i givet fald den kvotesats, der skal overføres til reserven som led i den generelle revision af direktiv 2003/87/EF og afgørelse (EU) 2015/1814, der finder sted i 2022.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 15. december 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 22. december 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. december 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FÆLLES ERKLÆRING VEDRØRENDE FORORDNING (EU) 2022/1031 (1)

Europa-Parlamentet og Rådet erklærer sig indforstået med, at reglerne for komitologiproceduren som aftalt i forbindelse med dette instrument ikke foregriber resultatet af andre, igangværende som fremtidige, lovgivningsmæssige forhandlinger og ikke skaber præcedens for andre lovgivningssagsprocedurer.

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN OM REVISIONEN AF FORORDNINGEN OM INSTRUMENTET FOR INTERNATIONALE OFFENTLIGE UDBUD (FORORDNING (EU) 2022/1031)

Når Kommissionen foretager en revision af anvendelsesområdet, funktionen og effektiviteten af forordning (EU) 2022/1031 i overensstemmelse med dennes artikel 14, vil den også vurdere behovet for at fritage udviklingslande, der er omfattet af den generelle ordning som omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 978/2012, og navnlig de lande, der er omfattet af den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse som defineret i artikel 9 i forordning (EU) nr. 978/2012, for dens anvendelse. Ved denne revision vil Kommissionen være særlig opmærksom på sektorer, der betragtes som strategiske i forbindelse med EU's offentlige udbud.

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN OM ENEKOMPETENCE VEDRØRENDE FORORDNING (EU) 2022/1031

Som bekræftet i Domstolens udtalelse 2/15 hører deltagelsen af tredjelandes økonomiske aktører og deres varer og tjenesteydelser i Unionens udbudsprocedurer ind under anvendelsesområdet for den fælles handelspolitik, hvor Unionen har enekompetence som udtrykkeligt anført i artikel 3, stk. 1, litra e), i TEUF. Medlemsstaterne, deres ordregivende myndigheder og ordregivende enheder må derfor ikke vedtage eller opretholde lovgivningsmæssige eller andre alment gældende foranstaltninger, der regulerer adgangen for tredjelandes økonomiske aktører, varer og tjenesteydelser ud over dem, der anvendes i overensstemmelse med denne forordning og anden EU-lovgivning.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/1031 af 23. juni 2022 om adgangen for tredjelandes erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til Unionens markeder for offentlige udbud og koncessioner og procedurer for støtte til forhandlingerne om adgang for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til tredjelandes markeder for offentlige udbud og koncessioner (Instrument for internationale offentlige udbud) (EUT L 173 af 30.6.2022, s. 1).
Specifikke emissionsreferencemål fra 2030 til 2034

Specifikke emissionsreferencemål = EU-flådedækkende mål2030 + α· (TM-TM0)

hvor:

EU-flådedækkende mål2030 er fastsat i overensstemmelse med punkt 6.1.3.

α er a2030,L, hvor den gennemsnitlige prøvningsmasse for en fabrikants nye lette erhvervskøretøjer er lig med eller mindre end TM0, og a2030,H, hvor den gennemsnitlige prøvningsmasse for en fabrikants nye lette erhvervskøretøjer er større end TM0

hvor:

a2030,L er C4932022DA15010120220608DA0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 8. juni 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/… om ændring af forordning (EU) 2018/1862 for så vidt angår indlæsning i Schengeninformationssystemet (SIS) af indberetninger med oplysninger om tredjelandsstatsborgere i Unionens interesse(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/1190.)C4932022DA33210120220609DA0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juni 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/… om adgangen for tredjelandes erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til Unionens markeder for offentlige udbud og koncessioner og procedurer for støtte til forhandlingerne om adgang for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til tredjelandes markeder for offentlige udbud og koncessioner (Instrument for internationale offentlige udbud)(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/1031.)

a2030,H er C4932022DA15010120220608DA0019.000115021501P9_TC1-COD(2020)0350Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 8. juni 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/… om ændring af forordning (EU) 2018/1862 for så vidt angår indlæsning i Schengeninformationssystemet (SIS) af indberetninger med oplysninger om tredjelandsstatsborgere i Unionens interesse(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/1190.)C4932022DA33210120220609DA0027.000133313331P9_TC1-COD(2012)0060Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juni 2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/… om adgangen for tredjelandes erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til Unionens markeder for offentlige udbud og koncessioner og procedurer for støtte til forhandlingerne om adgang for Unionens erhvervsdrivende, varer og tjenesteydelser til tredjelandes markeder for offentlige udbud og koncessioner (Instrument for internationale offentlige udbud)(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2022/1031.)

gennemsnitlige emissioner2021 er som defineret i punkt 6.2.1

TM er som defineret i punkt 6.2.1

TM0 er som defineret i punkt 6.2.1«
(1a)

Behovet for at gøre en indsats for at reducere emissionerne bliver stadig mere presserende, som Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) anførte i sine seneste rapporter af 7. august 2021 med titlen »Climate change 2021: The Physical Science Basis« (klimaændringer 2021: den fysiske videnskabsbasis) og af 28. februar 2022 med titlen »Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability« (klimaændringer 2022: indvirkning, tilpasning og sårbarhed). IPCC erklærede med meget stor grad af vished, at klimaændringer er en trussel mod menneskers trivsel og planetens sundhed, og at enhver yderligere forsinkelse i den samordnede, foregribende globale indsats for tilpasning og afbødning vil betyde, at man misser et kortvarigt og hurtigt lukkende vindue af muligheder for at sikre en levedygtig og bæredygtig fremtid for alle. Panelet har nye skøn over mulighederne for, at det globale opvarmningsniveau på 1,5 oC overskrides i de kommende årtier, og konstaterer, at en begrænsning af opvarmningen til tæt på 1,5 oC eller endda 2 oC vil være uden for rækkevidde, medmindre der sker øjeblikkelige, hurtige og omfattende reduktioner af drivhusgasemissionerne. Unionen bør derfor reagere på denne påtrængende nødvendighed ved at optrappe sin indsats og etablere sig som en international leder i kampen mod klimaændringer.
(2) Parisaftalen, der blev vedtaget i december 2015 under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), trådte i kraft i november 2016 (»Parisaftalen«) (12). Parterne i Parisaftalen er blevet enige om at holde stigningen i den gennemsnitlige globale temperatur et godt stykke under 2 oC over de førindustrielle niveauer og om at fortsætte indsatsen for at begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC over de førindustrielle niveauer. For at nå målene i Parisaftalen skal alle sektorer i økonomien bidrage til at opnå emissionsreduktioner, herunder international luftfart.

(2) Miljøbeskyttelse er en af de vigtigste udfordringer, som Unionen og resten af verden står over for. Parisaftalen, der blev vedtaget i december 2015 under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), trådte i kraft i november 2016 (»Parisaftalen«) (12). Parterne i Parisaftalen er blevet enige om at holde stigningen i den gennemsnitlige globale temperatur et godt stykke under 2 oC over de førindustrielle niveauer og om at fortsætte indsatsen for at begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC over de førindustrielle niveauer på en måde, der bl.a. afspejler et retfærdigt grundlag og princippet om parternes fælles, men differentierede, ansvar og respektive muligheder i lyset af forskellige nationale forhold. I betragtning af at eksperternes estimeringer, som blev offentliggjort i forbindelse med FN's klimakonference i 2021 (COP26) i Glasgow fra 31. oktober til 13. november 2021, indikerer, at verden er på vej mod en gennemsnitlig stigning i temperaturen på mellem 1,8 oC og 2,4 oC, har parterne i deres konklusioner fra COP26 aftalt, at fastholdelsen af stigningen i den gennemsnitlige globale temperatur til 1,5 oC over de førindustrielle niveauer i væsentlig grad vil reducere risiciene ved og indvirkningerne af klimaændringer, og de forpligtede sig til at styrke deres 2030-mål inden udgangen af 2022 med henblik på at fremskynde klimaindsatsen i dette kritiske årti og sikre, at parterne er på rette vej mod at begrænse den globale temperaturstigning til 1,5 oC . For at nå målene i Parisaftalen skal alle sektorer i økonomien bidrage til at opnå emissionsreduktioner, herunder international luftfart.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 30. marts 2022 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
(13) For at gøre det muligt for medlemsstaterne at drage fordel af de ekstra skatteindtægter, der opkræves for de lavtbeskattede koncernenheder, som er hjemmehørende på deres område, bør medlemsstaterne kunne vælge at anvende et system for indenlandsk ekstraskat. Koncernenheder i en multinational koncern, der er hjemmehørende i en medlemsstat, som har valgt at gennemføre regler svarende til reglen om indkomstintegration og reglen om underbeskattede betalinger i sit eget nationale skattesystem, bør betale ekstraskatten til denne medlemsstat. Samtidig med at medlemsstaterne opnår en vis fleksibilitet med hensyn til den tekniske gennemførelse af systemet for indenlandsk ekstraskat, bør et sådant system sikre en effektiv minimumsbeskatning af kvalificeret indkomst eller tab for koncernenhederne på samme eller tilsvarende måde som reglen om indkomstintegration og reglen om underbeskattede betalinger i dette direktiv .

(13) For at gøre det muligt for medlemsstaterne at drage fordel af de ekstra skatteindtægter, der opkræves for de lavtbeskattede koncernenheder, som er hjemmehørende på deres område, bør medlemsstaterne have mulighed for at vælge at anvende et system for indenlandsk ekstraskat. Koncernenheder i en multinational koncern, der er hjemmehørende i en medlemsstat, som har valgt at gennemføre regler svarende til reglen om indkomstintegration og reglen om underbeskattede betalinger i sit eget nationale skattesystem, bør betale ekstraskatten til denne medlemsstat. Samtidig med at medlemsstaterne opnår en vis fleksibilitet med hensyn til den tekniske gennemførelse af systemet for indenlandsk ekstraskat, bør Rådets Gruppe vedrørende Adfærdskodeksen (erhvervsbeskatning) nøje overvåge anvendelsen af denne skat. Kommissionen bør yde bistand i denne henseende.
P9_TA(2022)0131

Det fælles merværdiafgiftssystem (moms): forlængelse af anvendelsesperioden for den fakultative ordning for omvendt betalingspligt ved levering af bestemte varer og ydelser, som kan være udsat for svig, og for den hurtige reaktionsmekanisme til bekæmpelse af momssvig *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. maj 2022 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår forlængelse af anvendelsesperioden for den fakultative ordning for omvendt betalingspligt ved levering af bestemte varer og ydelser, som kan være udsat for svig, og for den hurtige reaktionsmekanisme til bekæmpelse af momssvig (COM(2022)0039 — C9-0053/2022 — 2022/0027(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2022/C 465/19)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2022)0039),

— der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0053/2022),

— der henviser til forretningsordenens artikel 82,

— der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0128/2022),

1. godkender Kommissionens forslag;

2. anmoder Kommissionen om at foretage en vurdering af virkningerne af ordningen for omvendt betalingspligt, inden anvendelsesperioden for ordningen forlænges yderligere;

3. opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

4. anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad;
(5a)

Komitéen for Vurdering af Persistente Organiske Miljøgifte (POP-komitéen) har foreslået, at Perfluorhexansulfonsyre (PFHxS), salte heraf og PFHxS-beslægtede forbindelser optages i bilag A til konventionen uden specifikke undtagelser (5a) , når risikovurderingen og risikostyringsevalueringen for disse stoffer er afsluttet. En beslutning om at medtage PFHxS, salte heraf og PFHxS-beslægtede forbindelser forventes at blive truffet på Stockholmkonventionen COP-10, som oprindeligt var berammet til juli 2021, og som nu grundet covid-19-pandemiens negative udvikling i mange europæiske lande er planlagt til at finde sted i juni 2022. Det er derfor på grundlag af den nuværende konsekvensanalyse (5b) og for at sikre, at affald, der indeholder de nævnte stoffer, håndteres i overensstemmelse med forskrifterne i konventionen, hensigtsmæssigt allerede nu at ændre bilag IV og V til forordning (EU) 2019/1021 ved at medtage Perfluorhexansulfonsyre (PFHxS), salte heraf og PFHxS-beslægtede forbindelser i bilagene og angive de tilhørende koncentrationsgrænser. Kommissionen bør afspejle disse ændringer af bilag IV og V i andre bilag til forordning (EU) 2019/1021 for at sikre sammenhæng.