A4-0115/98

Beslutning om Den Europaeiske Unions informations- og kommunikationspolitik

Europa-Parlamentet,

* der henviser til sin beslutning af 17. september 1993 ((EFT C 268 af 04.10.1993, s. 192.)) om De Europaeiske Faellesskabers informationspolitik,

* der henviser til sin beslutning af 10. december 1996 om borgernes og samfundsaktoerernes deltagelse i Den Europaeiske Unions institutionelle system ((EFT C 20 af 20.01.1997, s. 31.)),

* der henviser til sin beslutning af 19. november 1997 om Amsterdam-traktaten ((EFT C 371 af 08.12.1997, s. 99.)),

* der henviser til den 17. erklaering om retten til adgang til oplysninger, vedtaget af medlemsstaterne og vedfoejet traktaten om Den Europaeiske Union,

* der henviser til forretningsordenens artikel 148,

* der henviser til betaenkning fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier samt til udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Retlige Anliggender og Borgernes Rettigheder og Udvalget om Institutionelle Spoergsmaal (A4-0115/98),

A. der henviser til, at en virkelig informations- og kommunikationspolitik for de europaeiske institutioner skal virke fremmende for virkeliggoerelsen af maalsaetningen for Den Europaeiske Union i medfoer af traktaterne og bevidstgoere den europaeiske borger om den europaeiske integration; den skal principielt bygge paa en direkte dialog med borgerne,

B. der henviser til, at det er en helt noedvendig forudsaetning for, at flertallet blandt EU-borgerne kan tilslutte sig integrationsprocessen, at institutionernes kommunikationspolitik hurtigt bliver ajourfoert, faar en hoejere profil og goeres mere effektiv,

C. der henviser til, at det paa baggrund af de store begivenheder, som Den Europaeiske Union kan se frem til i de kommende maaneder, er afgoerende at ajourfoere og intensivere oplysnings- og kommunikationsindsatsen for at bevidstgoere borgerne om Unionens resultater og fordele og lettere at opnaa bred tilslutning blandt befolkningen til de kommende faser i integrationsprocessen,

D. der henviser til, at den gennemsnitlige valgdeltagelse ved valg til Europa-Parlamentet er faldet fra 65,9% i 1979 til 58,5% i 1994, og at en stoerre valgdeltagelse i 1999 er af afgoerende betydning i betragtning af Europa-Parlamentets voksende befoejelser (udvidelse af den faelles beslutningstagning) og betydningen af punkterne paa den politiske dagsorden (traktatreform, faelles moent, reform af landbrugs- og samhoerighedspolitikken, Unionens finansiering og udvidelsen),

E. der henviser til, at valgdeltagelse i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet paavirkes negativt af et ufuldstaendigt og/eller negativt billede af Europa-Parlamentet i medierne og den offentlige opinion, og at det kun kan aendres varigt ved fuldstaendig aabenhed og gennemskuelighed omkring institutionens arbejde,

F. der henviser til, at mere medvirken fra Europa-Parlamentets medlemmer i kommunikationsarbejdet i marken vil kunne oege institutionens anseelse og styrke borgernes interesse i at deltage i valget til Europa-Parlamentet i juni 1999,

G. der henviser til, at de kommende valg til Europa-Parlamentet i juni 1999, informationskampagnen i forbindelse med Amsterdam-traktaten og gennemfoerelsen af Den OEkonomiske og Monetaere Union tvinger Unionen til at uddybe kommunikationen med borgerne,

H. der henviser til, at en oplysningskampagne ikke kan bestaa i en ensidig og eksklusiv fremstilling af en bestemt holdning til et forslag, der ikke er bred opbakning om,

I. der henviser til, at brede befolkningsgrupper og navnlig de socialt daarligere stillede grupper er ringe eller utilstraekkeligt orienteret om Unionens indsats og opbygning, at der i disse grupper er en generel negativ holdning til Europa, og at de skal vaere én af de vigtigste maalgrupper i en ny kommunikationspolitik,

J. der henviser til, at denne negative holdning forstaerkes af den enormt store arbejdsloeshed og den sociale udelukkelse, de manglende fremtidsudsigter, problemerne vedroerende borgernes sikkerhed og de negative erfaringer med EU's rolle i verden; der henviser til, at denne negative holdning foerer til fornyet nationalisme og nye former for intolerance, der bringer den europaeiske integration i fare,

K. der henviser til, at opinionsundersoegelser viser, at navnlig kvinderne og de unge forholder sig yderst skeptisk til Den Europaeiske Union,

L. der mener, at komplicerede og uigennemskuelige beslutningsprocedurer i Den Europaeiske Union ikke letter kommunikationen med borgerne, og at selv de bedste kommunikationsstrategier kun formaar lidt i denne sammenhaeng,

M. der henviser til, at informations- og kommunikationspolitikken boer vaere sammenhaengende og effektiv, og den boer med henblik herpaa vaere tilpasset de realiteter, krav og endog begraensninger, der er kendetegnende for Den Europaeiske Union og verden i dag; der boer foelgelig oprettes et organ, der kan varetage en hensigtsmaessig strategisk planlaegning, saa de budskaber, der skal viderebringes, bliver klare, utvetydige og let forstaaelige,

N. der henviser til, at Kommissionen og Europa-Parlamentet har baade sammenfaldende og selvstaendige kommunikationsmaal, og at kommunikationspolitikken boer udformes i faellesskab eller selvstaendigt alt efter, hvilke maal der er tale om; der henviser til, at det styrkede samarbejde boer gennemfoeres saaledes, at hver institution bevarer sin autonomi i et omfang, der sikrer, at den enkelte institutions rolle og ansvar fortsat er synlig,

O. der henviser til, at god kommunikation begynder med et forstaaeligt sprog, ogsaa i traktater, retsforskrifter, meddelelser, rapporter osv., og at den enkelte EU-institution til enhver tid maa tage hensyn dertil,

P. der henviser til, at det, for at kunne naerme EU til borgerne, er af afgoerende betydning at anvende deres sprog, og til, at en hensigtsmaessig informations- og kommunikationspolitik derfor skal respektere den flersprogethed, der er en integreret del af EU,

Q. der henviser til, at gennemskuelighed i finansieringen, alsidig gengivelse af standpunkter og objektivitet er vaesentlige forudsaetninger for trovaerdigheden af enhver informationspolitik,

R. der henviser til, at Den Europaeiske Unions informationspolitik ikke vil kunne afhjaelpe mangelen paa aabenhed og demokrati i institutionerne og beslutningsprocesserne, at de komplekse og uklare procedurer udgoer en uoverstigelig hindring for kommunikationen mellem institutionerne og borgerne, og at de bestemmelser, der blev vedtaget i Amsterdam, desvaerre er utilstraekkelige til at rette op paa den nuvaerende situation,

S. der henviser til, at udvidelsen af Den Europaeiske Union og de problemer, der vil opstaa i forbindelse med Kommissionens forslag i Agenda 2000, vil skabe et yderligere behov for information baade i EU's medlemsstater og i ansoegerlandene,

T. der i denne sammenhaeng henviser til, at det er Europa-Parlamentet, hvis medlemmer er direkte valgt af borgerne, der mere end nogen anden institution har til opgave at stoette de beslutninger, som det selv og dets organer har truffet i loebet af valgperioden,

U. der henviser til, at definitionen af en bedre europaeisk kommunikationspolitik boer tage hensyn til de nye muligheder, som informationssamfundet skaber, herunder muligheden for interaktiv anvendelse af disse muligheder og udviklingen af et elektronisk demokrati,

V. der henviser til, at den forestaaende omlaegning til digitalteknik sandsynligvis vil styrke fjernsynets stilling som den vigtigste kilde for borgerne til at indhente oplysninger,

W. der henviser til, at informations- og kommunikationsaktiviteter ikke boer betragtes som en politik i sig selv, men som en stoette for EU's politikker, og EU boer derfor finansiere metoder og instrumenter, der relaterer til disses formaal,

X. der henviser til, at foelgende faktorer har medvirket til, at den europaeiske kommunikationspolitik ikke har vaeret vellykket:

* utilstraekkelige bevillinger

* utilstraekkelige menneskelige ressourcer, baade kvantitativt og kvalitativt

* manglende koordination mellem EU-institutionerne

* manglende koordination inden for de forskellige institutioner

* utilstraekkelig decentralisering ud i medlemsstaterne

* utilstraekkeligt samarbejde mellem EU-institutionerne og medlemsstaterne

* manglende faelles strategi

* alt for megen information, utilstraekkelig kommunikation

* politikken er i alt for hoej grad afhaengig af budgettet og i utilstraekkelig grad baseret paa erkendelsen af, at kommunikation er den vigtigste maalsaetning i den europaeiske integrationspolitik

* manglende anvendelse af de nye medieformidlingsmuligheder

* gennemfoerelsen af informationspolitikken er ikke tilstraekkelig borgerorienteret

* strukturel eller lejlighedsvis manglende gennemskuelighed og aabenhed i institutionerne

* manglende politik med hensyn til forbindelserne til medierne, bl.a. som foelge af uhensigtsmaessige og kontraproduktive reaktioner fra Parlamentets ansvarlige organer

* utilstraekkelig hensyntagen til den sociale dimension af den europaeiske integration

* utilstraekkelig hensyntagen til den noedvendige deltagelse fra borgernes side i den europaeiske integration

* oplysningerne om Den Europaeiske Unions aktiviteter er alt for ofte skrevet i et uforstaaeligt sprog, som blokerer for den folkelige interesse og forstaaelse,

Y. der henviser til, at det europaeiske program for information af borgerne (Prince), som er ivaerksat paa Parlamentets initiativ, skaber en ny dynamisk udvikling gennem et samarbejde mellem Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer, og at der boer foretages en loebende evaluering af dette program,

Z. der henviser til de erfaringer, som den interinstitutionelle arbejdsgruppe har gjort i de sidste to aar med hensyn til koordinering af informationspolitikken inden for rammerne af Prince,

AA. der henviser til, at en effektiv informationspolitik skal daekke alle samfundsgrupper, at den ikke maa begraenses til at have de administrative og politiske sektorer paa europaeisk og nationalt plan som maalgrupper, og at den boer gennemfoeres i samarbejde med lokale myndigheder, interessesammenslutninger og uddannelsessektoren,

AB. der henviser til, at levende og alsidige informationer indgaar som et element i den demokratiske debat i og om Europa, at den boer afspejle de mange forskellige holdninger i Den Europaeiske Union, at den ikke kun maa give udtryk for et »unuanceret syn« paa Europa, og at den ikke maa udviske meningsforskelle mellem institutioner eller de forskellige politiske overbevisninger, der ligeledes henviser til, at en demokratisk informationspolitik skal bygge paa princippet om aabenhed i lovgivningen og have som maalsaetning at give borgerne mulighed for aktivt at deltage i debatten om den europaeiske lovgivningsproces,

AC. der henviser til, at den naere kontakt til regionale medier paa grund af deres store raekkevidde navnlig via radioen og den skrevne presse spiller en vigtig rolle i den sammenhaeng,

AD. der henviser til, at Regionsudvalget ogsaa maa inddrages i den regionale informationsformidling og -distribution,

AE. der henviser til, at budgetmyndigheden i forbindelse med budgetproceduren i 1995, 1996 og 1997 igangsatte et interinstitutionelt samarbejde om europaeisk information, og isaer at der i forbindelse med 1996-budgettet nedsattes en arbejdsgruppe for informationsaktiviteter, at denne struktur bibeholdtes ved vedtagelsen af 1997-budgettet, hvor der nedsattes en arbejdsgruppe for loebende informationsaktiviteter samt en arbejdsgruppe for prioriterede informationsaktiviteter, og at denne struktur stadig er bevaret i forbindelse med 1998-budgettet,

AF. der henviser til, at der i Arbejdsgruppen for Loebende Informationsaktiviteter paa grundlag af denne beslutning skal ske en videreudbygning og naermere praecisering af det interinstitutionelle samarbejde om europaeisk information,

Kommissionen

1. mener, at Kommissionen boer sikre koordinationen mellem Generaldirektorat X og de oevrige generaldirektorater;

2. mener, at Kommissionen i hoejere grad boer anvende audiovisuelle muligheder og satellittjenester (Europe by Satellite (EBS));

3. paapeger noedvendigheden af at fremme anvendelse af multimedieteknologi, baade inden for det offentlige og i det private erhvervsliv samt i hjemmene for bedre at kunne sprede oplysninger om EU ved hjaelp af disse interaktive medier;

4. anbefaler, at Kommissionen gennemfoerer et oplysningsarbejde i skolerne og understreger noedvendigheden af at uddele publikationer, som er tilpasset de paagaeldende elevers alder og modenhed, men som samtidig sikrer alsidigheden i orienteringen om holdninger til og forslag vedroerende den europaeiske integration;

5. understreger noedvendigheden af, at de oplysninger, som stilles til raadighed, afstemmes bedre efter de vigtigste maalgrupper, saasom pressen, uddannelsesinstitutioner, erhvervslivet og den enkelte borger;

6. foreslaar Kommissionen at gennemfoere grundige forundersoegelser om den europaeiske kommunikationspolitik for at sikre EU-borgerne eventuelt maalrettede oplysninger af hoej kvalitet, der svarer til deres interesser og giver dem et positivt billede af Den Europaeiske Union og mener, at saerlige kampagner, der henvender sig til de unge, kvinder eller borgere i en saerlig vanskelig situation, ville vaere nyttige;

7. er af den opfattelse, at anvendelse og videreformidling af de meningsmaalinger, som Eurobarometer har foretaget, hovedsagelig meningsmaalinger vedroerende saerlige maal og periodiske oversigter, boer gennemfoeres med det formaal for oeje at stoette informationspolitikken og evalueringen af EU's faelles politikker;

8. opfordrer Kommissionen til at foelge retningslinjerne fra Det Europaeiske Raad i Milano og til i samarbejde med medlemsstaternes regeringer at tage initiativ til at sikre folkelig festligholdelse af Europadagen den 9. maj i hele EU;

9. foreslaar, at Kommissionen tilvejebringer information for beslutningstagere;

10. mener, at der skal foretages en regelmaessig evaluering af effektiviteten og omkostningseffektiviteten af alle informationsprogrammer og -initiativer;

11. mener, at der i forbindelse med stoette- og aktionsprogrammer skal vaere mere aabenhed omkring projektudvaelgelsen, og at valget skal begrundes bedre overfor projektansoegerne;

12. anmoder Kommissionen om i alle officielle dokumenter i videst muligt omfang at anvende et enkelt og forstaaeligt sprog og opfordrer den til snarest muligt at fremsaette forslag, som skal sikre offentligheden en grundlaeggende ret til at faa adgang til lovgivningstekster;

13. erindrer om, at de to institutioner med henblik paa en mere effektiv anvendelse af de finansielle midler, der er afsat til information, har vedtaget foelgende faelles grundprincipper:

* decentralisering

* interinstitutionelt samarbejde

* mobilitet og rotation blandt personalet paa de eksterne kontorer

* intensivering af kontakten med borgerne

* optimal udnyttelse af pengemidler;

Samarbejdet mellem Parlamentet og Kommissionen

14. respekterer de enkelte institutioners autonomi som foelge af deres forskellige institutionelle opgaver og ansvarsomraader, men understreger samtidig, at der boer finde et samarbejde sted, og at visse aktiviteter, hvor det er hensigtsmaessigt, boer integreres;

15. fastslaar, at den omstaendighed, at der ikke findes en homogen europaeisk offentlig opinion og at der eksisterer store politiske, kulturelle og social-psykologiske forskelle med hensyn til mediernes struktur og virke i medlemsstaterne, som bl.a. kommer til udtryk i en meget divergerende og ofte skeptisk generel holdning til EU-institutionerne, goer det noedvendigt i hoejere grad af diversificere Kommissionens og Parlamentets informationspolitik paa nationalt og regionalt plan og goere den mindre centralistisk praeget;

16. opfordrer Kommissionen til, idet det forpligter sig til selv at goere det samme, saa hurtigt som muligt at arbejde i retning af en anvendelse i faellesskab af infrastrukturen i Parlamentets og Kommissionens audiovisuelle tjenestegrene og pressecentre for at opnaa den stoerst mulige effektivitet og de bedst mulige resultater af denne indsats;

17. opfordrer Kommissionen til med henblik paa at sikre et saadant samarbejde, inden den 30. september 1998 og i henhold til traktatens relevante bestemmelser at forelaegge et retaktsforslag ud fra foelgende retningslinjer:

* indfoerelse af regelmaessige koordineringsmoeder i Arbejdsgruppen for Loebende Informationsaktiviteter, hvor den naestformand i Europa-Parlamentet, der har information som ansvarsomraade, formaendene for Europa-Parlamentets Budgetudvalg og Kulturudvalg samt generaldirektoeren for Parlamentets GD III moedes med det kommissionsmedlem, der har information som ansvarsomraade og generaldirektoeren for Kommissionens GD X,

* Arbejdsgruppen for Loebende Informationsaktiviteter er ansvarlig for koordineringen af Kommissionens og Europa-Parlamentets oplysnings- og kommunikationsarbejde samt opfoelgningen af de to institutioners faelles indsats; arbejdsgruppen moedes mindst én gang i kvartalet, foretager en regelmaessig evaluering af indsatsen, foreslaar de noedvendige retningslinjer for dennes videreudvikling og aflaegger beretning til Parlamentet,

* alt kommunikationsarbejde, der henvender sig til offentligheden vedroerende almindelig information om institutionernes virke og indholdet af de politiske foranstaltninger generelt, gennemfoeres i faellesskab af Europa-Parlamentet og Kommissionen,

* alt kommunikationsarbejde, der henvender sig til pressen, og al kommunikation vedroerende de to institutioners arbejde inden for deres saerlige institutionelle ansvarsomraader, skal - som det er tilfaeldet for oejeblikket - varetages af to saerskilte informationsafdelinger i de to institutioner, men begge institutioner forpligter sig til at orientere hinanden om deres respektive initiativer; Europa-Parlamentets medlemmer opfordres til at deltage i de forskellige informationskampagner og seminarer, der gennemfoeres i »EU-husene« i medlemsstaterne,

* Kommissionen og Europa-Parlamentet anerkender noedvendigheden af at koordinere alt kommunikationsarbejde,

* arbejdet i GD III og GD X skal, naar det er muligt og hensigtsmaessigt, gennemfoeres paa en decentral maade, dvs. gennem informationskontorerne i medlemsstaterne, eventuelt under anvendelse af medlemsstaternes officielle sprog, og gennem det net af forskellige centre, der findes i medlemsstaterne (Info Points, EDC, Carrefours ruraux osv.); bevillingerne til det decentrale arbejde forhoejes procentvist hvert aar,

* det er noedvendigt, at Kommissionens og Europa-Parlamentets nationale og regionale informationskontorer har lokaler samme sted med det formaal for oeje at oprette »EU-huse« i alle medlemsstater paa nationalt og eventuelt regionalt plan, og at organisationer, som beskaeftiger sig med den europaeiske integration, faar mulighed for at anvende faciliteterne i »EU-husene«,

* »EU-husene« vil goere det lettere for de europaeiske borgere at henvende sig et enkelt sted for at faa information om EU's arbejde og detaljerede informationer om varetagelsen af saerlige opgaver i de to paagaeldende institutioner; »EU-husene« skal vaere lettilgaengelige og ioejnefaldende,

* Parlamentet og Kommissionen skal i Arbejdsgruppen for Loebende Informationsaktiviteter undersoege mulighederne for at skabe initiativer inden for de nye mediers formidlingsomraade; et godt eksempel paa et faelles initiativ er det forslag, som Europa-Parlamentet har fremsat vedroerende »mémoires audiovisuelles de l'Europe«,

* Parlamentet og Kommissionen skal i Arbejdsgruppen for Loebende Informationsaktiviteter fremme produktionen af tv-programmer om arbejdet i de europaeiske institutioner, som kunne udsendes af Euronews og andre radio- og tv-selskaber; man kunne overveje et vist faelles audiovisuelt arbejde, da det vil vaere billigere og mere effektivt og ogsaa have stor symbolsk betydning,

* Parlamentet og Kommissionen skal i Arbejdsgruppen for Loebende Informationsaktiviteter overveje en bedre anvendelse af EBS (Europe by Satellite) fra journalisters, radio- og tv-selskabers og ikke-statslige organisationers side; navnlig boer det overveje at lette oprettelsen af et almennyttigt radio- og tv-selskab, der opfattes som trovaerdigt og uafhaengigt, som kan naa ud til en stor del af seerne i Europa, og som i Europa kan opnaa den samme succes som C-Span i USA; EBS kan eventuelt tilvejebringe udstyr til modtagelse af disse programmer til tredjemand,

* det er noedvendigt, at Parlamentet og Kommissionen i Arbejdsgruppen for Loebende Informationsaktiviteter fremmer udviklingen af den audiovisuelle sektor gennem lokale og regionale kanaler, samarbejdet med europaeiske organisationer som f.eks. EBU (European Broadcasting Union) og de internationale presseagenturer, produktion af audiovisuelle EP-programmer og -radioprogrammer og anvendelse af Internet og CD-ROM inden for rammerne af den CIVIS-struktur, som GD III i Europa-Parlamentet har oprettet, og som indeholder Web-site Europarl, den elektroniske post Europa og »Chat«,

* en decentral og lokal repraesentation fra EU-institutionernes side taet ved borgerne boer styrkes ved at afsaette oegede og tilstraekkelige ressourcer til forskellige net som f.eks. de europaeiske Info Points, om noedvendigt ved at tage bevillingerne til de nationale »EU-huse« i medlemsstaternes hovedstaeder op til fornyet overvejelse; en detaljeret oversigt over budgettet til informationspolitikken, inkl. de decentraliserede aktioner, forelaegges Arbejdsgruppen for Loebende Informationsaktiviteter og offentliggoeres;

18. understreger behovet for at inddrage andre EU-institutioner, fremfor alt Raadet, men ogsaa Regionsudvalget i samarbejdet mellem Parlamentet og Kommissionen;

Parlamentet

19. mener, at det som budgetmyndighed boer undersoege, hvor store bevillinger der skal afsaettes til at gennemfoere en informationspolitik i overensstemmelse med dets maalsaetninger;

20. mener, at det i sin egen beslutningsproces boer tage udgangspunkt i princippet om at sikre den stoerst mulige aabenhed og gang paa gang opfordre de andre institutioner til ligeledes at tilstraebe dette;

21. fremhaever de initiativer, der allerede er truffet, og de resultater, der er opnaaet i de seneste aar gennem Parlamentets indsats for at styrke sin profil og fremhaeve sin politiske, lovgivningsmaessige og budgetmaessige rolle; mener, at denne indsats skal intensiveres i de kommende maaneder foerst og fremmest med henblik paa den praktiske gennemfoerelse af Parlamentets nye befoejelser i henhold til Amsterdam-traktaten og ogsaa valget til Europa-Parlamentet i 1999;

22. mener, at besoegsgrupper er et glimrende middel til at naerme sig borgerne; mener, at det vil vaere hensigtsmaessigt at undersoege, hvilke forbedringer der kan foretages med hensyn til modtagelsen af og programmerne for besoegsgrupperne for dermed at forbedre effektiviteten af de bevillinger, der anvendes paa besoegsgrupper;

23. mener, at det boer afholde en aarlig debat om den politik, som dets egne tjenestegrene foerer paa grundlag af en fastlagt strategi, og at en saadan droeftelse skal vaere baseret paa en betaenkning fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier;

24. henstiller, at den nuvaerende ordning med godtgoerelse af radio- og tv-selskabers udgifter til brug af faciliteter (satellit- og radiokaeder) forenkles i forbindelse med reportager om Parlamentet;

25. mener, at det er vigtigt, at Parlamentets arbejde bringes taettere paa borgerne saerlig gennem tv, og bemaerker, at Europa-Parlamentets medlemmer under moedeperioderne i Strasbourg og Bruxelles samt under udvalgsmoeder i Bruxelles boer kunne benytte audiovisuelle faciliteter;

26. mener, at medlemmerne af Parlamentet boer disponere over passende informationsmateriale (videokassetter, foldere, kort ...) , naar de skal holde et foredrag om Den Europaeiske Union eller et naermere bestemt EU-politisk tema;

27. understreger, at det er vaesentligt, at informationsbudgettet for 1999 oeges for at fremme europaeiske vaerdinormer og demokratiet i et aar, hvor der er valg til Parlamentet, og for at oege valgdeltagelsen;

28. forpligter sig til, og opfordrer sine medlemmer til, i alle officielle dokumenter overalt hvor det er muligt, at bruge et enkelt og forstaaeligt sprog;

29. mener, at negativ og/eller utilstraekkelig oplysning i medierne ikke kan imoedegaas med defensive foranstaltninger, saasom »fiche d'alerte«-systemet, men at en saadan formidling boer foregribes ved en information, der sikrer en stoerre gennemskuelighed saavel indad som udadtil i alle aspekter af Parlamentets virke;

30. mener, at det intet har at skjule, og at der derfor boer opbygges et professionelt men smidigt forhold til journalisterne paa grundlag af den stoerst mulige aabenhed, dog under hensyntagen til medlemmernes og de politiske gruppers ret til en privatsfaere;

De budgetmaessige aspekter

31. understreger, at det som budgetmyndighed er ansvarligt for anvendelsen af de faelles midler i forbindelse med EU's politiske prioriteringer; bifalder de initiativer, der hidtil er taget til at komme taettere paa borgeren via en noeje overvaagning af kommunikations- og informationsaktionerne;

32. henstiller, at de to institutioner under 1999-budgetproceduren vedtager et handlingsprogram og en samlet finansieringsramme for aktiviteter til stoette for EU's prioriterede politikker samt til fremme af borgernes deltagelse i valget til Europa-Parlamentet i 1999;

33. paalaegger sit Praesidium til at tage alle noedvendige skridt til at efterkomme henstillingerne i denne beslutning;

34. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet og Kommissionen.