KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 02.10.19% 
KOM(%)47! endelig udg 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
OM AT LÆRE I INFORMATIONSSAMFUNDET 
Handlingsplan for et europæisk initiativ på uddannelsesområdet 
(1996-98) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 5 
I. FORDELENE VED ET EUROPÆISK INITIATIV 6 
II. HANDLINGSPLAN FOR ET EUROPÆISK INITIATIV 7 
II. 1 Aktionsområde nr. 1 : Tilskyndelse til sammenkobling på EU-plan af skolenetværk 8 
11.2 Aktionsområde nr. 2: Stimulering af udvikling og udbredelse af undervisningsindhold 
af europæisk interesse, som kan anvendes i pædagogiske sammenhænge 11 
11.3 Aktionsområde nr. 3: Forbedring af uddannelsen af og støtten til lærere og andre 
undervisere ved indførelse af nye teknologier i undervisningen 12 
11.4 Aktionsområde nr. 4: Informering af samtlige aktører om de pædagogiske muligheder 
ved de nye teknologier 14 
III. MOBILISERING AF MIDLER OG AKTØRER OMKRING PARTNERSKABER 
MELLEM DET PRIVATE OG DET OFFENTLIGE ... 15 
III. 1. At udnytte fællesskabsressourcerne 15 
111.2. Stimulering af oprettelse af partnerskaber 16 
111.3. At motivere borgerne og skabe opbakning 17 
KONKLUSION 18 
BILAG : 
Nye offentlige initiativer til fremme af brugen af multimedier i skolerne 19 
Tidsplan 1996-1998 21 
#<-3-4 
INDLEDNING 
I den omfattende globalisering af udvekslinger, teknologisk innovation og økonomiske 
forandringer, som foregår i verden i dag, bliver samfundene udsat for dybe ændringer. 
Europæerne bliver nødt til at forberede sig herpå, og undervisningssystemerne har en vigtig 
rolle at spille i denne forbindelse. 
Med informationssamfundets opståen må hver især sørge for hele tiden, i barndommen såvel 
som i voksentilværelsen, at forny sine kompetencer og indhente nye kvalifikationer'. 
Morgendagens arbejdspladser er på spil, og det er derfor vigtigt, at vi ikke tøver med at 
udnytte informationssamfundets instrumenter, når nye undervisningsmetoder tages i brug. 
Disse prioriteter er blevet understreget af Kommissionen i hvidbogen Undervise og lære: på 
vej mod det kognitive samfund og Den europæiske tillidspagt for beskæftigelsen, som blev 
forelagt for Det Europæiske Råd i Firenze i juni 1996. 
De politisk ansvarlige såvel på fællesskabsplan2 som på nationalt pian har set på omfanget af 
de uddannelsesmæssige og kulturelle udfordringer fra informationssamfundet. 
I Kommissionen har Task Force "Undervisningssoftware og Multimedier" foretaget en analyse 
af multimedier til undervisningsbrug, af markedet for sådanne medier og af deres anvendelse. 
Arbejdet er mundet ud i en række henstillinger om at mobilisere de mange instrumenter, 
Kommissionen råder over, i en koordineret indsats for at styrke forskningen på området og 
støtte udbredelsen af multimedier til undervisningsbrug under hensyn til brugernes behov3. 
Medlemsstaternes undervisningsministre har udsendt et klart politisk signal til Kommissionen 
og medlemsstaterne ved på deres møde i Rådet den 6. maj 1996 at vedtage en resolution om 
fremme af brugen af undervisningsteknologier i samarbejde med den private sektor. 
Både i Europa og den øvrige del af verden har en lang række lande, som f.eks. Det Forenede 
Kongerige, Tyskland, Frankrig, Italien, de nordiske lande og ligeledes USA og Japan, for 
nylig iværksat initiativer, som skal koble skolerne til kommunikationsnettene, uddanne lærerne 
og udvikle software, som er tilpasset de pædagogiske behov (jf. bilag). I en række lande er 
den private sektor meget ivrig efter i samarbejde med de offentlige myndigheder at få skolerne 
udstyret og koblet til nettene . 
Teknologierne er undergået en betydelig udvikling og er blevet mere brugervenlige. De 
pædagogiske behov er blevet præciseret og nyder nu større forståelse. Mange lærere er åbne 
Jf. bl.a. rapporten fra 1995 "Education for Europeans: towards the learning society" fra the European 
Round Table of Industrialists. 
Jf. følgende dokumenter: hvidbogen "Vækst, Konkurrenceevne og Beskæftigelse" (1993); "Europa på 
vej mod informationssamfundet: en handlingsplan" KOM(94) 347; grønbogen om innovation (1996); 
grønbogen "Liv og arbejde i informationssamfundet: Mennesket i centrum" (1996). 
Endelig rapport fra juli 1996, SEC(96) 1426 endelig udg. Kommissionen forbereder på grundlag heraf 
et udbud til offentliggørelse den 15. december 1996, hvori den agter at indkalde samlede forslag for alle 
de programmer, der vedrører multimedier til undervisningsbrug. 
For eksempel Deutsche Telekom og Bertelsmann som led i det tyske initiativ, sammenslutningen af 
britiske kabel operatører, eller Apple, som indfører pilotklasser i 5 lande i Europa. 
over for forsøg med nye undervisningsværktøjer. Vilkårene synes at være til stede, for at 
brugen af teknologier kan udbredes på hele uddannelsesområdet. Det gælder nu om at skabe 
et favorabelt miljø, så der kan ske en hurtig udbredelse, og det skal ske gennem en række 
konkrete tiltag i europæisk regi, som kan støtte de nationale og lokale initiativer. 
Det er i lyset heraf, at Det Europæiske Råd i Firenze støttede dette initiativ og bad 
Kommissionen om hurtigst muligt at udarbejde en handlingsplan. 
I. FORDELENE VED ET EUROPÆISK INITIATIV 
Forskning og pilotforsøg har vist, at informationssamfundets nye teknologier med fordel kan 
udnyttes i undervisningen. Forudsat at de er vel afpasset efter behovene, gør disse værktøjer 
indlæringen af ny viden meget lettere, og de giver anledning til nye indlæringsmetoder, der 
er mere fleksible, personaliserede og interaktive. Der bliver langt flere indgange til almen 
uddannelse og erhvervsuddannelse, og der bliver adgang for langt flere. 
De menneskelige og pædagogiske udvekslinger udbygges, og ved at fremme tværkulturel og 
flersproget kommunikation mellem de 72 millioner elever og studerende og de 4,5 millioner 
lærere, der er spredt ud over Europa, kan informationssamfundets nye redskaber bidrage til 
at styrke den europæiske dimension i undervisningen, ligesom integrationen i ËU fremmes 
gennem de pædagogiske udvekslinger. 
Der er imidlertid meget, som er til hinder for, at de udbredes. Edb-udstyret i 
uddannelsesinstitutionerne er stadigvæk utilstrækkeligt, både med hensyn til antal og til 
kvalitet. De multimedieprogrammer, der findes i handlen, viser sig ofte ikke at være ordentligt 
tilpasset pædagogiske behov. Institutionernes finansieringsmuligheder er underlagt stærke 
budgetmæssige krav og derfor begrænsede. Og endelig forudsætter inddragelsen af nye 
værktøjer i undervisningen efteruddannelse af lærerne samt en ofte vanskelig omorganisering 
af undervisningsmetoder og -systemer. 
Uddannelsesinstitutionerne har til opgave at hjælpe unge med at finde deres plads i 
informationssamfundet, og forhindre at det kun er børn fra de bedst stillede familier og i de 
bedste skoler, der kommer til at nyde godt af de pædagogiske fordele ved multimedierne. 
Konsekvenserne af den stigende ulige adgang til de nye undervisningsmetoder bliver meget 
alvorlige for uddannelsesinstitutionernes fremtid og på længere sigt for beskæftigelsen og 
samhørigheden i samfundene i Europa. 
For få brugere og programudviklere vil skade den europæiske multimedieindustri langt ud i 
fremtiden. Det må ikke glemmes, at denne branche, som hele tiden skaber nye produkter og 
nye tjenesteydelser, med sin dynamik og sin evne til at skabe arbejdspladser, tegner lovende. 
Den europæiske kulturarv, de intellektuelle og økonomiske ressourcer samt en betragtelig 
teknisk ekspertise udgør tilsammen en ballast, som multimedievirksomhederne bør kunne 
drage fordel af på det europæiske marked. 
I modsat fald risikerer de at blive afhængige af pædagogiske og kulturelle programmer, der 
er udviklet af deres største konkurrenter. En sådan situation til være til særlig stor skade for 
den kulturelle identitet og den sproglige mangfoldighed i EU. 
Det europæiske initiativ skal tjene til støtte for den kollektive mobilisering, som allerede er 
påbegyndt i nogle regioner og lande i EU, og på denne måde er initiativet en virkeliggørelse 
af retningslinjerne i Ministerrådets resolution om undervisningssoftware og multimedier. 
Da de forskellige nationale tiltag ofte gennemføres isoleret, kan det europæiske initiativ ved 
at sætte dem i relation til hinanden bidrage til at styrke deres effekt på udviklingen i 
undervisningssektoren. Initiativet skal gælde foranstaltninger, som får størst virkning ved at 
blive gennemført på EU-plan, uddannelsesinstitutionerne skal tilskyndes til at deltage, og der 
skal under hensyn til subsidiaritetsprincippet tages højde for udviklingsmæssige forskelle 
regionerne imellem. 
Endelig vil der med initiativet hurtigere kunne opnås et tilstrækkeligt antal brugere, der vil 
kunne udveksles erfaringer om nye undervisningsmetoder, hvorved den europæiske dimension 
på uddannelsesområdet styrkes, og oprettelsen af et egentligt europæisk marked for 
multimedier til undervisningsbrug vil kunne påbegyndes. 
Det er i denne sammenhæng vigtigt at målrette fællesskabsaktionerne for at få mest muligt ud 
af de begrænsede finansielle midler. Denne handlingsplan er først og fremmest rettet mod 
skoler på primær- og sekundærtrinnet (herunder fagskoler), som er de svage led i 
uddannelseskæden med hensyn til teknologianvendelse. Således er brugen at teknologi her 
langt mindre udbredt end på de videregående uddannelser og på de faglige 
efteruddannelseskurser. 
Det er vigtigt at understrege behovet for at skabe kontinuitet med et livslangt 
uddannelsesforløb, lige fra undervisningen i skolerne til den faglige efteruddannelse. 
Anvendelsen af den nye teknologi inden for de faglige uddannelser er imidlertid ensbetydende 
med andre aktører og andre opgaver. Dette spørgsmål vil blive behandlet i en anden 
meddelelse, som Kommissionen agter at forelægge i den nærmeste fremtid under hensyn til 
de holdninger og argumenter, der er kommet frem under debatten om grønbogen "Liv og 
arbejde i informationssamfundet: Mennesket i centrum". 
II. HANDLINGSPLAN FOR ET EUROPÆISK INITIATIV 
Initiativets tre generelle mål: 
- At fremskynde skolernes indtræden i informationssamfundet ved at give dem nye 
muligheder for at åbne sig for omverdenen. 
-* At udbrede anvendelsen af multimedier i den praktiske undervisning og skabe en kritisk 
masse af brugere, produkter og ydelser hvad angår multimedier til undervisningsbrug. 
- At styrke den europæiske dimension i uddannelserne ved hjælp af værktøjer fra 
informationssamfundet og ved at udnytte den sproglige og kulturelle mangfoldighed. 
For at nå disse mål vil der i initiativet blive fulgt fire komplementære aktionsområder til støtte 
for lokale og nationale initiativer : 
s Initiativet foregår inden for rammerne af den kompetence, Fællesskabet med EU-traktaten har fået på 
7 
AKTIONSOMRÅDER 
1. Tilskyndelse til sammenkobling på EU-pIan af skolenetværk 
2. Stimulering af udvikling og udbredelse af undervisningsindhold 
3. Forbedring af uddannelsen af og støtten til lærerne 
4. Informering af samtlige aktører om de pædagogiske muligheder ved multimedier 
Initiativet vil kunne bistås af en lille gruppe særligt udvalgte personer, hvis visioner og 
engagement nyder almindelig anerkendelse. Gruppen skulle i givet fald optræde som 
initiativets "bannerførere" og give det en ekstra saltvandsindsprøjtning. 
II. 1 Aktionsområde nr. 1: 
Tilskyndelse til sammenkobling på EU-pIan af skolenetværk 
(i) Problematik 
På forsøgsbasis er der enkelte steder på regionalt eller lokalt niveau etableret elektroniske 
netværk for skoler. De giver bl.a. mulighed for at overføre elektronisk post, at lære at 
samarbejde (produktion af tematiske informationsbaser, sammenlignende praktisk arbejde, 
fælles produktioner, der inddrager tekster og billeder), og at tilrettelægge forummer for såvel 
elever som lærere, som på den måde får lejlighed til at udveksle informationer og råd om bl.a. 
praksis. 
De igangværende forsøg viser, hvilke pædagogiske fordele der kan forventes: åbning over for 
det omgivende samfund, en større autonomi ved informationssøgning, større vægt på 
redigeringen af tekster (man skriver "for nogen"), betydningen af fælles arbejde omkring 
temaer af fælles interesse så som miljø, samfund, aktualiteter; og i den forbindelse får man 
kendskab til de kulturelle og sproglige forskelle, hvad enten de er regionale (f.eks. 
sammenligning af livet på landet og i byen) eller nationale (sproglige udvekslinger, 
spørgsmål/svar om det sociale og politiske liv etc.). 
Sammenkoblingen af de regionale og nationale skolenetværk vil kunne få stor betydning for 
undervisningen i fag som sprog, naturvidenskab, historie og kunsthistorie, hvor den europæiske 
dimension er indlysende. Nettene skal gøre det muligt for skolerne løbende at få adgang til 
de oplysninger, som museer og andre institutioner med et uddannelsesmæssigt eller kulturelt 
sigte udsender på edb. 
De eksisterende net omfatter endnu kun et begrænset antal skoler: mindre end 5% af skolerne 
i Europa havde i midten af 1996 adgang til et elektronisk skolenetværk eller til Internet6. 
Endvidere kommunikerer de endnu meget lidt i europæisk målestok på grund af tekniske eller 
sproglige problemer, men også på grund af et manglende kendskab til de forsøg, der foregår 
i medlemsstaterne. 
områderne uddannelse, regional samhørighed, industri, forskning og teknologisk udvikling og 
transeuropæiske kommunikationsnet. 
Denne situation dækker over store nationale forskelle: i Finland og Sverige er 2/3 af skolerne tilsluttet 
netværk, mens det i Det Forenede Kongerige er 15% og i Frankrig og Tyskland mindre end 2%. 
8 
Den nuværende bølge af tilslutning af skoler til Internet, der sker spontant eller efter 
tilskyndelse fra offentlige myndigheder, vil i realiteten hurtigt kunne svækkes på grund af 
tekniske problemer som følge af risikoen for overbebyrdelse på kort sigt af Internet eller som 
følge af, at aktørerne på uddannelsesområdet ikke er tilstrækkeligt oplyste om, hvilken 
pædagogisk nytte man kan drage af de nye teknikker. 
Endvidere går Kommissionen ind for, at offentligheden skal have bedre adgang til 
informationssamfundet, hvilket bl.a. omfatter forbindelser til skoler, universiteter og 
biblioteker. Det forberedende arbejde er blevet iværksat på såvel EU-plan som på nationalt 
plan med henblik på at fremme adgangen til telekommunikation og til ydelser fra 
informationssamfundet på undervisningsområdet. 
Sammenkoblingen af skolenetværkene bør kunne føre til en udveksling af innovativ, 
pædagogisk praksis mellem klasser i hele Europa. Hermed vil man kunne fremme kulturel og 
sproglig mangfoldighed og udnytte igangværende pilotprojekter, der har til formål at skabe et 
pædagogisk miljø, som er åben for innovation, hvad enten projekterne har en lokal, regional, 
national, europæisk eller international dimension8. 
Kommunikationsproblemerne mellem de forskellige sprog er reelle nok og bør ikke 
undervurderes. Skolerne har dog forudsætningerne for at tage den sproglige udfordring op, og 
multimedierne gør det muligt at udtrykke sig i både lyd og billeder, hvilket i høj grad bidrager 
til at fremme den gensidige forståelse. 
Sammenkoblingen skal ske sideløbende med udviklingen af lokale skolenetværk, idet det på 
længere sigt er målet at skabe kontakt mellem samtlige skoler i Europa, også skolerne i de 
dårligst stillede regioner. 
(ii) Iværksættelse 
I forlængelse af Det Europæiske År for Livslang Uddannelse vil der blive lanceret konkrete 
projekter vedrørende sammenkobling af skolenetværk. Initiativet vil bygge på de net, der 
allerede er etableret på lokalt eller regionalt niveau, og som vil blive forbundet med hinanden. 
Dette "netværksnet" vil gradvis blive udvidet til at omfatte samtlige skolenetværk, som 
allerede er eller er ved at blive etableret, samt skoler, som ligger i geografisk isolerede eller 
socialt dårligt stillede områder, og vil kunne udgøre et godt udgangspunkt for etablering af 
venskabsordninger mellem byer eller regioner. 
Initiativet baseres på den politik, de lokale, regionale eller nationale myndigheder fører, idet 
det alene er dem, der kan træffe beslutning om skolernes udstyr. Myndighederne vil i denne 
forbindelse, for de berettigede regioners vedkommende, kunne søge om støtte fra 
strukturfondene. Initiativet baseres ligeledes på forsøgsprojekter, der iværksættes inden for 
rammerne af fællesskabsprogrammer for forskning, almen uddannelse og erhvervsuddannelse. 
7 "Det almene tjenesteudbud for telekommunikation i perspektivet af et fuldt liberaliseret marked" 
KOM(96) 73 endelig udg. Jf. ligeledes initiativet fra britiske Telecommunications Office OFTEL, der 
vedrører oprettelse af en Task Force Education som led i konsultationen om det almene tjenesteudbud. 
8 For eksempel projekter under fællesskabsprogrammer eller projektet "Tværkulturel uddannelse", der blev 
lanceret på G7-topmødet i Bruxelles, som var viet til informationssamfundet. 
Skolernes "netværksnet" skal være åbent over for forsøg, der gennemføres i tredjelande, især 
landene i Central- og Østeuropa. 
Der er behov for flere forskellige typer aktiviteter: 
• Kommissionen vil fremme skabelsen af eksperimentelle undervisningsmiljøer i et mindre 
antal skoler. På den måde får man undersøgt forskellige områder for interaktionen mellem 
teknologi og pædagogik, bl.a. med henblik på udvikling af arbejds værktøj er for samarbejde 
på nettene. 
• Kommissionen opfordrer til at der oprettes net af særlige multimedieklasser, som det 
allerede er sket i visse lande9, hvor lærere og elever får mulighed for dels at udarbejde 
pædagogiske projekter, hvor der anvendes multimedier, dels til at sætte sig ind i brugen af 
nye teknologier på "sites", der er specielt beregnet til dette formål. Netsamarbejdet vil 
ligeledes gøre det nemmere at organisere flersprogede pædagogiske udvekslinger med støtte 
fra speciallærere, og lærerne vil desuden kunne hente råd og vejledning på de særlige 
"sites". 
• Der vil blive afholdt en konference inden slutningen af 1996, hvor man vil gøre op, hvor 
mange nationale skolenet der er udviklet, hvilke behov der er, hvilken praksis man har 
brugt, og hvilke vanskeligheder man er stødt på (af teknologisk, juridisk, regnskabsmæssig 
art osv.). Konferencen vil være for personer, som er inddraget i lokale, regionale og 
nationale initiativer (lærere, edb-virksomheder, netoperatører, udbydere af onlineydelser, 
skoleledere, foreninger). 
• Der vil blive oprettet en workshop, som skal behandle spørgsmål om beskyttelse af den 
intdllckliicllc cHiiloHwel iil mulfiim^Mpmdiifctør l«»r a| fremu^ ,U-m anvpwM^ lil 
pædagogiske formål og om beskyttelse al skolenetværkene i forbindelse med anvendelse 
af Internet (f.eks. Ibrellndelse ai data ul voldelig, racistisk, pornografisk ellet pædofil 
karakter). 
• l'A hitsisal rcsulliiUMiir lin konferencen vil del neunetn en unimnilorliuliCilMifulaNouelNe 
blive fastsat, hvilke tekniske »syenuricr der kim blive tale om lil sammenkobling uf 
skolenellene pil HU-pInn (infmslniUmerne kun snvel være koblede leMbnnel, 
serviceintegrerede digitalnet eller højtydende net med adgang til Internet), saml hvilke 
onikostfliii^er og i]mLasiejin4jsrjieJii\riismej: der kan blive tale om. 
• Styringen af projektet vedrørende sammenkoblingen på EU-plan af netværk bestående af 
lokale og regionale skoler kan overdrages til konsortier, men foregår under alle 
omstændigheder i nært samarbejde med undervisningsministerierne, de ansvarlige lokale 
og regionale myndigheder og de berørte virksomheder ". 
• Kommissionen vil desuden foretage en analyse af de igangværende forsøg i EU-Iandene og 
af de vigtigste partnere, hvis formål det er at udvide anvendelsesområdet for de universelle 
For eksempel i Frankrig: projektet "Multimédia Pédagogique Interactif iværksat af Ligue Française de 
l'Enseignement et de l'Education Permanente (fransk sammenslutning for livslang undervisning og 
uddannelse). 
Især regionerne er aktive hvad angår informationssamfundet. For eksempel er der seks regioner, der 
allerede i 1994 sammen begyndte at udvikle konkrete applikationer (Initiativet IRIS). 
10 
telekommunikationstjenester til at omfatte netværkstilslutning af uddannelsesinstitutionerne. 
På baggrund af resultaterne heraf vil der blive udarbejdet forslag, som skal indgå i den 
overvågningsrapport, som Kommissionen skal fremlægge inden udgangen af 1997 om 
niveau, kvalitet og omfang af de universelle telekommunikationstjenester. 
11.2 Aktionsområde nr. 2: 
Stimulering af udvikling og udbredelse af undervisningsindhold af europæisk interesse, 
som kan anvendes i pædagogiske sammenhænge 
(i) Problematik 
De eksisterende skolenetværk er en bærende del for de pædagogiske udvekslinger, der finder 
sted inden for elevgrupper, mellem elever og lærere eller mellem lærere indbyrdes. De giver 
ligeledes mulighed for at overføre det anvendte pædagogiske materiale, som disse udvekslinger 
er baseret på. Det er derfor vigtigt at stimulere udvikling og udbredelse af sådant materiale. 
Alle medier står stadigvæk hver især for deres egne metoder med hensyn til udvikling, 
fremstilling og distribution. Men med digitaliseringsteknikkernes udvikling bliver det lettere 
at overføre audiovisuelle produktioner eller papirproduktioner til elektroniske medier (CD-
ROM, CD-I eller onlineservice). Multimedieudviklingen forudsætter ikke desto mindre, at 
produkternes indhold og narrative struktur ofte må omdisponeres. Et samarbejde mellem 
professionelle inden for audiovisuelle medier, multimedieudgivelser og undervisningen er af 
afgørende betydning for i fuldt omfang at kunne drage fordel af disse muligheder. 
Mulighederne for udvikling af indholdet vil blive langt større, efterhånden som der kommer 
mange flere digitale fjemsynskanaler. Undervisningsudsendelser og kulturelle udsendelser vil 
kunne opnå særlig stor succes, hvis man ser på forbrugernes forventninger og borgernes krav. 
Fjernsynet er et vidt udbredt værktøj, og audiovisuelle medier vil kunne være en vigtig 
indgang til anvendelse af undervisningsmultimedier i skolen og i hjemmet. 
Disse audiovisuelle produkter kan være dels undervisningsudsendelser, som skal imødekomme 
nærmere bestemte uddannelsesmålsætninger, dels information på højt niveau eller også 
kvalitetsudsendelser for den brede befolkning, som lærerne mener at kunne bruge i 
undervisningen. 
Adskillige fjemsynskanaler har allerede indført "kontinuerlig service" i deres strategi, hvor de 
tilbyder udsendelserne på flere medier, sådan som den svenske undervisningskanal eller BBC, 
der regelmæssigt udsender videokassetter med deres udsendelser. Dette udvides nu også til at 
omfatte digitale medier. Således producerer BBC CD-ROM med teaterstykker af Shakespeare, 
som baseres på deres audiovisuelle produktioner. I Frankrig digitaliserer den franske kanal, 
la Cinquième, en stor del af de produktioner, der udsendes, for dermed at få opbygget en 
programbank. Denne bank kan konsulteres af institutioner ud fra deres specielle behov. De 
tekniske problemer er i dag så godt som løst; men der er stadigvæk problemer af juridisk art. 
Nogle radiokanaler lægger vægt på den europæiske dimension i deres kommercielle strategi. 
Således har 14 offentlige kanaler i Den Europæiske Radiospredningsunion besluttet at øge 
udvekslingen af de af deres udsendelser, der er af europæisk kulturel interesse, ved at oprette 
11 
en fælles serviceenhed. I anden sammenhæng overvejer en række radiokanaler ligeledes et 
projekt vedrørende en europæisk undervisningskanal1 . 
(ii) Iværksættelse 
Der planlægges følgende aktioner: 
« Der er talrige muligheder såvel for produktion som for formidling af AV- og 
multimedieprogrammer. For at få disse muligheder undersøgt vil der inden udgangen af 
1996 blive nedsat en arbejdsgruppe bestående afledende repræsentanter for producenter 
og formidlere af undervisningsudsendelser og multimedieudgivelser. 
Gruppen vil få til opgave at. finde samarbejdsmuligheder for produktion af 
undervisningsprogrammer af almen interesse ( f.eks. sprogindlæring, naturvidenskab, 
europæisk kultur og civilisation, kunst, musik), som er rettet mod såvel de almene 
uddannelser som erhvervsuddannelserne. For at fremme formidlingen af disse programmer 
skal gruppen bl.a. definere generelle principper for kvalitet og udveksling af produktioner, 
der kan anvendes i et pædagogisk øjemed, og undersøge tekniske og juridiske betingelser 
for brugen af dem i skolen eller andre uddannelses- eller kulturcentre. 
• Kommissionen vil for sin del udarbejde en opgørelse over eksisterende europæiske 
multimedieprogrammer, som kan anvendes i pædagogisk øjemed i forskellige medier 
(CD-ROM, CD-I, onlineservice og udsendelser med et pædagogisk sigte). Alle interesserede 
parter vil blive gjort bekendt med resultatet af opgørelsen. 
• Endelig vil Kommissionen støtte en række konkrete projekter og derigennem fremme 
udviklingen og oprettelsen af elektronisk netværkstilslutning af multimediecentre (f.eks. 
mediateker, læreruddannelsescentre, "digitale biblioteker" med onlineservice), hvor brugerne 
kan få adgang til en bred vifte af europæiske produkter og tjenester inden for AV og 
multimedier. 
II.3 Aktionsområde nr. 3: 
Forbedring af uddannelsen af og støtten til lærere og andre undervisere ved indførelse 
af nye teknologier i undervisningen 
(i) Problematik 
Undervisningsmetoderne udvikler sig hele tiden. De såkaldt aktive metoder benyttes allerede 
i stor udstrækning i sprogundervisningen, hvor man længe har benyttet sig af audiovisuelle 
midler. Mange lærere er åbne for innovationer, men får ikke altid tilstrækkelig administrativ 
og social opbakning til at kunne kaste sig ud i forsøg og validering af nye pædagogiske 
metoder. Hertil kommer usikkerheden over for brug af nye værktøjer, som nybegyndere ofte 
1 ' Erfaringerne med audiovisuelle undervisningsmidler er der mange af i andre lande. I Israel har man afsat 
sendetid til undervisningsudsendelser på alle kanaler, også de kommercielle kanaler, i stedet for at 
oprette en egentlig undervisningskanal. I Canada er de offentlige fjemsynskanaler forpligtet til at have 
mindst en ugentlig udsendelse, som frit kan benyttes i pædagogiske øjemed. 
12 
må investere så megen tid i blot for at kunne få det til at fungere, og det er for meget for de 
fleste. 
De steder, hvor man har haft held med indførelse af teknologierne, har de støttet nye 
undervisningsmetoder, hvor initiativet i højere grad er lagt ud til eleverne og i gruppearbejde. 
Lærernes rolle er blevet ændret. De har måttet lære at styre og organisere elevgrupper og 
samtidig sikre overvågningen og evalueringen af den enkeltes læreproces. 
For at indførelsen og udbredelsen af multimedier i undervisningen kan blive vellykket, er det 
blandt andet af afgørende betydning, at lærerkorpset forberedes ordentligt, og at der gives 
faglig støtte i forbindelse med brugen af de nye værktøjer. En sådan uddannelse er en af 
prioriteringerne i medlemsstaternes initiativer (f.eks. "Multimedia in Teacher Training" i 
Nederlandene eller arbejdet i National Council for Educational Technology i Det Forenede 
Kongerige). Der er blevet gennemført mange forsøg, og det, det gælder om nu, er at udnytte 
metoderne og resultaterne bedre på EU-niveau. 
(ii) Iværksættelse 
Den bedste måde at uddanne lærerne på ser ud til at være den praktiske gennemgang på stedet. 
Kurserne må følge udviklingen af skolenetværket og på sigt være rettet mod et stort antal 
lærere, men også mod andre undervisere i betragtning af metodeligheden. 
Uddannelsen skal omfatte anvendelse af værktøjer (udstyr, tjenester og software), 
informationssøgning og strukturering af information på nettene og udvikling og udbredelse af 
multimedieprogrammer til undervisningsbrug. For at styrke uddannelsen opfordres der til at 
tilknytte faglig og pædagogisk støtte til lærerne efter afslutningen af kurset, når de skal benytte 
multimedierne i praksis i klasseværelset. Det drejer sig om at: 
• Udbygge kurserne yderligere inden for fællesskabsprogrammerne. Kommissionen vil 
blandt andet opfordre til udveksling af lærere mellem skolerne i Europa, således at de kan 
dele deres erfaringer med andre, og for at de lærere, der endnu ikke har så megen erfaring, 
kan blive indviet i brugen af multimedier i den konkrete klassesituation. For at nå det størst 
mulige antal lærere vil man i projekterne også tilskynde til udvikling af 
"fjernundervisning", således at de gennem anvendelse af værktøjer til fjernundervisning kan 
få disse faglige erfaringer uden at skulle tage et andet sted hen. 
• Sikre, at resultaterne af de overvejelser og erfaringer, der gøres på nationalt plan, kan 
komme alle lærere til gode. Med skabelsen af et net for centre for uddannelse af lærere 
og andre undervisere, der tager udgangspunkt i lokale og nationale initiativer og 
eksisterende fællesskabsprojekter12, bliver det muligt at udbrede "god praksis" i hele 
Europa. 
12 F.eks. projekterne Trends (telematikapplikationsprogram), Fetiche (Socrates-programmet), Web For 
Schools (informationsteknologiprogram). 
13 
II.4 Aktionsområde nr. 4: 
Informering af samtlige aktører om de pædagogiske muligheder ved de nye teknologier 
(i) Problematik 
At sørge for, at skolerne tilkobles netværk, at udviklingen af undervisningsprogrammer 
stimuleres, og at lærerne uddannes er helt grundliggende, men ikke tilstrækkeligt. For at 
brugen af undervisningsmultimedier kan øges, må såvel lærere, som selv skal beslutte, om de 
vil ændre deres undervisningspraksis, som skoleledere og politisk ansvarlige informeres bedre. 
Politikerne må især gøres opmærksomme på, hvor nødvendigt det er at skabe de rette rammer. 
Informationer om brug af multimedier og AV-produktioner til undervisningsbrug er 
utilstrækkelige og meget spredte. Det er vanskeligt at få adgang til dem på fællesskabsplan 
og ofte endog på lokalt plan. På Internet er der dog oprettet en lang række steder, hvor der 
præsenteres europæiske pædagogiske projekter, som anvender de nye teknikker. Der findes 
ligeledes databaser over teknologier, software, multimedietjenester og AV-produktioner til 
undervisningsbrug i flere medlemsstater og i Kommissionen, og flere er ved at blive oprettet. 
Ved at forenkle adgangen til disse data og ved at give lærere og administrative ledere, som 
har brug for praktisk vejledning, mulighed for at kunne diskutere indbyrdes, kan informationen 
af aktører på uddannelsesområdet forbedres. 
(ii) Iværksættelse 
Ved at skabe forbindelse mellem de forskellige steder på Internet og de sammenkoblede 
databaser i medlemsstaterne vil der blive lettere adgang til information om igangværende 
projekter og om multimedie- og AV-midler til undervisningsbrug, som er tilgængelige i 
Europa. I praksis: 
• Med støtte fra medlemsstaterne vil Kommissionen bidrage til oprettelsen af en platform 
for informationsudveksling på Internet. 
På denne platform kan aktørerne på uddannelsesområdet, på multimedie- og AV-området 
konsultere en vejledning i, hvordan de finder de mange steder på Internet, der vedrører 
igangværende projekter i Fællesskabet, og databaser, der er oprettet i medlemsstaterne. Med 
denne vejledning bliver det lettere at få adgang til præcise informationer om for eksempel 
oprettelse af skolenet, disponibel software, evaluering af værktøjer og praksis i 
medlemsstaterne13, eller om hvordan man kan afprøve og erhverve materiel og software på 
fordelagtige vilkår (rabat). 
Platformen skal også være et debatforum for lærere, pædagogiske medarbejdere og 
skoleledere. 
Jf. forsøget i Tyskland med databasen SODIS, forsøget i Det Forenede Kongerige, der gennemføres 
inden for rammerne af National Council for Educational Technology, eller det franske 
undervisningsministeriums projekt vedrørende udarbejdelse af en oversigt over digitale ressourcer. 
14 
De tekniske specifikationer for netværkstilslutning af eksisterende databaser og servere og 
oprettelse af en flersproget platform på Internet vil blive undersøgt nærmere i forbindelse 
med en gennemførlighedsundersøgelse. 
Lærere og administrative ledere, som endnu ikke har benyttet telematiknet, skal også 
informeres. Kommissionen vil anvende traditionelle medier (brochurer, radioudsendelser 
og AV-midler samt konferencer) for at informere lokale aktører om igangværende forsøg, 
arrangementer og møder om disse temaer, hvilke personer der kan kontaktes, og hvordan 
det skal gøres. 
III. MOBILISERING AF MIDLER OG AKTØRER OMKRING PARTNERSKABER 
MELLEM DET PRIVATE OG DET OFFENTLIGE 
Hvis initiativet skal lykkes, kræver det en kraftig mobilisering af offentlige og private aktører 
på multimedieområdet, hvor de indgår i partnerskaber, der oprettes på fællesskabsplan, på 
nationalt og på regionalt plan, eller gennem oplysningskampagner, der skal informere så 
mange som muligt og motivere borgerne og skabe opbakning. Kommissionen vil støtte 
tiltagene i medlemsstaterne under iagttagelse af subsidiaritetsprincippet og under hensyn til 
udviklingsforskellene regionerne imellem og vil forsøge at fremme samarbejdet mellem dem 
og styrke dem gennem de fire ovennævnte aktionsområder. 
III.l. At udnytte fællesskabsressourcerne 
Initiativet skal udnytte, at fællesskabsinstrumenterne komplementerer dels hinanden, dels de 
nationale instrumenter, hvilket kan ske ved fælles indkaldelse af forslag ifølge henstillingerne 
fra Task Force "Undervisningssoftware og multimedier", idet hvert enkelt instrument skal 
anvendes i overensstemmelse med de særlige regler, der er gældende herfor. Den første 
indkaldelse af forslag af denne type forventes at blive offentliggjort den 15. december 1996. 
Indkaldelsen vil komme til at omfatte følgende programmer: 
• Telematikapplikationer, Informationsteknologier, Socioøkonomisk forskning inden for 
forskning og udvikling gennem forsøgsprojekter eller ledsageforanstaltninger 
• Media II og Info 2000 til udvikling af multimedieprogrammer 
• Socrates og Leonardo da Vinci til uddannelse 
• samt bevillinger til de transeuropæiske telekommunikationsnet med henblik på udvikling 
af multimedieapplikationer til uddannelsesformål. 
Initiativet tilskynder til, at de andre eksisterende finansieringsmuligheder udnyttes i fuldt 
omfang, nemlig: 
• Strukturfondsmidlerne til uddannelsesområdet (herunder udstyr i skolerne i støtteberettigede 
regioner). Denne mulighed vil kunne anvendes, for så vidt som medlemsstaternes 
programmering prioriterer de målsætninger, der gælder for dette initiativ , og under 
14 F.eks. er Spanien og Portugal i færd med at udarbejde regionale planer for indførelse af udstyr i 
15 
forudsætning af at de procedurer, der er fastlagt i bestemmelserne for strukturfondene, 
respekteres. 
De midler, der er afsat til fremme af informationssamfundet. 
III.2. Stimulering af oprettelse af partnerskaber 
Udbygningen af skolernes udstyr inden for multimedier og AV-midler, udviklingen af 
pædagogiske metoder, samt uddannelse af og støtte til lærerne vil kræve en vedvarende 
kollektiv indsats. 
1 nogle lande i Fællesskabet samt i USA findes der allerede partnerskaber mellem den private 
og den offentlige sektor, som skal udbygge brugen af nye teknologier på hele 
uddannelsesområdet15. Det giver ofte skolerne lejlighed til at åbne sig mere for erhvervslivet. 
Aktionerne har bl.a. til formål at: 
Fremme udbredelsen af knowhow om projektplanlægning (metoder til iværksættelse og 
styring). 
Gøre det lettere at oprette varige partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor. 
Det vil skulle fastlægges, hvilke principper for finansiering af udstyr, tjenester og software der 
passer bedst til uddannelsesinstitutionernes behov og finansielle begrænsninger, og som 
samtidig tilfredsstiller partnernes interesser. 
Der vil blive afholdt en workshop i begyndelsen af 1997 om oprettelse af partnerskaber 
mellem den offentlige og den private sektor. Den vil være for repræsentanter for foreninger, 
offentlige myndigheder og virksomheder, som skal prøve at samle deres bestræbelser omkring 
fælles samarbejdsprincipper via hensigtserklæringer ("Memorandum of understanding"). 
For at få iværksat disse hensigtserklæringer skal deltagerne ligeledes undersøge mulighederne 
af at oprette et europæisk organ på foranledning af offentlige og private aktører inden for 
undervisningsmultimedier samt af netoperatører. Dette organ skal være i form af en privat 
stiftelse, hvis juridiske struktur skal fastsættes nærmere under workshoppen. 
Det skal spille en rolle som referencepunkt og som debatforum for aktørerne på europæisk 
plan. Det vil få til opgave at tilskynde til oprettelse af nye partnerskaber i medlemsstaterne 
og i regionerne og sammenslutte allerede eksisterende organisationer. Kommissionen kan i den 
forbindelse tilbyde sin støtte i den indledende fase og hjælpe aktørerne med at komme i 
kontakt med hinanden og kombinere deres bestræbelser med støtte fra medlemsstaterne. 
skolerne. 
Der er således oprettet foreninger i Europa, så som Campo i Italien, Schulen ans Netz i Tyskland, Forum 
i Frankrig og Fimmbo i Nederlandene, inden for erhvervsuddannelse. Der er ligeledes iværksat 
initiativer af denne type for skolerne i USA. 
16 
III.3. At motivere borgerne og skabe opbakning 
Kommissionen vil i samarbejde med alle aktører i sektoren, heriblandt 
multimedievirksomheder og netoperatører, lancere en række aktioner for at gøre aktører og 
ansvarlige på undervisningsområdet opmærksomme på fordelene ved 
undervisningsmultimedier. De højere uddannelsesinstitutioner vil også kunne kobles på. 
Der afholdes hvert år to typer arrangementer: 
• De nettilkoblede skoler afholder "åben-weekend- eller åben-dag-arrangementer, hvor 
arbejdet og fremskridtene med hensyn til den elektroniske netværkstilslutning af skolerne 
vil blive præsenteret. Virksomheder og organisationer vil blive opfordret til at sponsorere 
skoler på forskellig måde og levere den fornødne logistiske støtte til netværkstilslutning af 
nye skoler. 
Disse "åbent hus "-arrangementer på de deltagende skoler skal give forældre, lærere, elever, 
skoleledere og lokale myndigheder mulighed for at få indsigt i aktiviteter, hvor der benyttes 
multimedier. Arrangementerne vil blive afholdt weekenden efter Robert Schuman-dagen 
(den 9. maj). 
• Der vil regelmæssigt med støtte fra Kommissionen blive afholdt en europæisk 
konkurrence om de bedste multimedieprodukter til undervisningsbrug (med tildeling 
af et europæisk identifikationsmærke). Konkurrencen skal bygge på erfaringerne fra Det 
Europæiske År for Livslang Uddannelse, og produkterne skal være udarbejdet i samarbejde 
mellem unge og lærere. Formålet hermed er at give skolerne incitament til at fremstille og 
udbrede multimedieprogrammer på nettene og gøre talentfulde unge kendte inden for 
forlagskredse. 
17 
KONKLUSION 
Hvis europæerne ikke vil risikere at blive sat udenfor i et stadig mere vidensbaseret samfund, 
er det nødvendigt, at de lige fra barnsben af lærer at beherske de nye informations- og 
kommunikationsredskaber. Som det fremgår af Den europæiske tillidspagt for beskæftigelse 
afhænger deres beskæftigelsesmuligheder og deres fremtid deraf. 
Det Europæiske Råd har forstået, hvor vigtigt det er at handle med det samme, for at skolerne 
ikke skal havne på et sidespor i informationssamfundet. På Det Europæiske Rådes opfordring 
har Kommissionen udarbejdet denne toårige handlingsplan, der ved hjælp af midler fra en 
række forskellige fællesskabsinstrumenter har til formål at gennemføre et begrænset antal 
aktioner, som kan tilføre de lokale, regionale og nationale initiativer en europæisk dimension 
og en merværdi ved at blive gennemført i EU-regi. 
Ved at forsyne skolerne med informationssamfundets værktøjer, fremme produktionen og 
udvekslingen af europæiske programmer og tilskynde til, at viden om god praksis for 
undervisningsmultimedier udbredes i vide kredse, bidrager man til den mellemfolkelige 
forståelse, ligesom man styrker den europæiske identitet og integrationen i EU. 
Handlingsplanens mål kan kun nås, hvis medlemsstaterne, regionerne og den private sektor 
engagerer sig seriøst i projektet. EU skal sammen med medlemsstaterne sørge for, at alle 
skoler, universiteter og biblioteker er koblet sammen i net allerede ved årtusindskiftet, således 
at den samlede europæiske ungdom kan få fuldt udbytte af multimedierevolutionen. 
18 
Bilag: 
Nye offentlige initiativer 
til fremme af brugen af multimedier i skolerne 
1. Europa 
Tyskland 
Ministeriet for undervisning, videnskab og teknologi har med støtte fra Deutsche Telekom 
lanceret et treårigt initiativ, "Schulen Ans Netz", som skal koble 10 000 skoler til online-
informationstj enester. 
Danmark 
I forbindelse med den generelle handlingsplan, der blev lanceret i 1994 "INFO 2000 IT&T 
Handlingsplanen" ønsker regeringen at koble samtlige skoler til det nationale og internationale 
net inden år 2000. 
Finland 
Undervisningsministeriet lancerede i 1995 en femårig plan med titlen "Uddannelse og 
forskning i informationssamfundet; en national strategi", som inden år 2000 skal koble alle 
skoler og uddannelsesinstitutioner til informationsnettene. 
Frankrig 
Regeringen betegnede i 1995 244 projekter som projekter "af almen interesse". Nogle af disse 
omhandler uddannelse og kultur. Undervisningsministeriet udarbejder en oversigt over digitale 
midler og er sammen med programudbydere og onlinetjenester gået i gang med at tilbyde 
tjenester. Tretten akademier skal kobles til forskningsnettet RENATER. 
Italien 
I oktober 1995 blev der med en ministerbekendtgørelse oprettet en Task Force, som skulle 
udbygge anvendelsen af teknologier i uddannelsessystemet, og der blev lanceret en 
handlingsplan med henblik på inden år 2005 at få udstyret 20% af skolerne på primærtrinnet 
og 30% af skolerne på sekundærtrinnet med multimediemateriel og -software. 
Det Forenede Kongerige 
I november 1995 lancerede regeringen et initiativ med titlen "Superhighways in Education -
The Way Forward" med henblik på at koble skolerne til informationsnettene. Dette initiativ 
er resultatet af en omfattende høring, der havde fundet sted siden april blandt 400 
organisationer. I den forbindelse er der bevilget 12 mio. ECU til 23 pilotprojekter. 
Sverige 
Siden 1994 har et nationalt skolenetværk, Skoldatanatet, fungeret via Internet. Siden 1995 har 
hver kommune skullet træffe foranstaltninger med henblik på anvendelse af ny teknologi i 
skolen. I henhold til en lov, der er blevet forelagt Rigsdagen, skal det være obligatorisk at 
benytte de nye teknologier til undervisningsbrug på lærergrunduddannelsen. Også lærernes 
efteruddannelse vil blive styrket på dette område. 
19 
Det Europæiske Fællesskab 
Der findes adskillige programmer, som f.eks. Telematikapplikationer, Media II og Info 2000 
(1996-99) samt Socrates og Leonardo (1995-99), der bidrager til forskningen i 
undervisningsmultimedier, til produktionen og udbredelsen heraf og til uddannelse af lærere 
på dette felt. 
2. USA 
I februar 1996 lancerede præsident Clinton det nationale initiativ "The technology literacy 
challenge" med henblik på at koble alle amerikanske skoler til informationsvejene inden år 
2000. Der blev oprettet en "Technology Literacy Challenge Fund" med 1,6 mia. ECU for en 
femårig periode, som skulle tilskynde til oprettelse af partnerskaber, hvor staterne og private 
virksomheder deltager på lige fod. En "Local Innovation Fund" med et budget på 39 mio. 
ECU pr. år vil finansiere lokale initiativer under samme vilkår som offentlig-private 
partnerskaber. 
3. Japan 
Undervisningsministeriet lancerede i 1990 en niårig handlingsplan, som skal gøre eleverne 
fortrolige med brugen af multimedier. Alle skoler skal udstyres med multimediemateriel og -
software. Lærerne skal lære at inddrage multimedier i deres undervisning. Og brugen af 
avancerede teknologier skulle fremmes. MITI lancerede i maj 1994 et program for en 
kommunikationsinfrastruktur, hvor der blandt andet blev lagt vægt på udvikling af 
multimedieapplikationer i undervisningen (jf. blandt andet projektet "De 100 skolers net"). 
20 
"OM AT LÆRE 1 INFORMATIONSSAMFUNDET" 
Vejledende tidsplan 1996-1998 
Handlingsplanen "Om at lære i informationssamfundet" er baseret på en nøje 
koordinering af eksisterende fællesskabsinstrumenter (programmer og budgetmidler), som 
forvaltes af Kommissionen under hensyn til de særlige regler og vilkår, der gælder for 
disse. Der kræves intet tillægsbudget. Ifølge anbefalingerne fra Task Force 
"Undervisningssoftware og Multimedia" gælder det om at kombinere disse programmer 
både indbyrdes og med andre europæiske og nationale programmer fra såvel den 
offentlige som den private sektor og på den måde udnytte deres komplementaritet. 
Aktionsområde nr. 1 
Tilskyndelse til sammenkobling på europæisk plan af Tidshorisont 
skolenetværk 
Oversigt over lokale, nationale og internationale skolenetværk Oktober 1996 
(arbejdsdokument) 
Konference December 1996 
Undersøgelse af de tekniske og finansielle muligheder for at Marts 1997 
gennemføre sammenkoblingen på EU-niveau 
Forberedelse af og tilsyn med skolernes nettilslutning 1997-1998 
Gennemførelse af pilotprojekt om oprettelse af net af 1997-1998 
eksperimentelle multimedieklasser 
Aktionsområde nr. 2 
Stimulering af udvikling og udbredelse af undervisningsindhold Tidshorisont 
Workshops Oktober 1996 
Audiovisuelle medier og uddannelse i Europa 
Forberedelse og ledelse af en arbejdsgruppe med repræsentanter 1997 
for sektoren for undervisningsmultimedier og audiovisuelle 
undervisningsmedier 
Oversigt over programmer og praksis (resultater af undersøgelser) Juni 1997 
Tilskyndelse til og opfølgning af projekter for koproduktion af 1997-1998 
europæiske undervisningsprodukter 
Oversigt over multimediecentre December 1996 
Gennemførlighedundersøgelse og forberedelse af centrenes Marts 1997-1998 
nettilslutning 
21 
Aktionsområde nr. 3 
Uddannelse og støtte til lærere Tidshorisont 
Gennemførelse af uddannelsesprojekter 1997-1998 
Gennemførelse af pædagogiske og teknologiske 1997-1998 
forskningsprojekter i bestående nettilsluttede eksperimentelle 
multimedieklasser 
Gennemførelse af projekter med deltagelse af netværk af 1997-1998 
uddannelsescentre 
Aktionsområde nr. 4 
Informering af samtlige aktører om de pædagogiske Tidshorisont 
muligheder ved multimedier 
Opgørelse over pædagogiske "sites" og tjenester distribueret December 1996 
via de elektroniske net 
Gennemførlighedsundersøgelse om oprettelse af en platform for Marts 1997 
udveksling af informationer på Internet 
Oprettelse og koordinering af projektet vedrørende Internet- September 1997 
platformen 
Information og kontakt med de ansvarlige offentlige 1996-1998 
myndigheder 
Generel information om traditionelle medier 1996-1998 
Gennerelle støtteforanstaltninger 
Udnytte Fællesskabets ressourcer og tilskynde til Tidshorisont 
partnerskaber mellem det offentlige og det private 
Forberedelse af "hensigtserklæringer" om offentlig/private December 1996 
partnerskaber og forberedelser til oprettelse af den 
europæiske stiftelse 
Workshop til fremme af offentlig/private partnerskaber 1997-1998 i samarbejde 
med Bangemann-
underarbej dsgruppen 
Motivere borgerne og skabe opbakning Tidshorisont 
Europæiske "åben dør"-arrangementer på multimedieskoler Maj 1997 og 1998 
Europæisk konkurrence om multimedieprodukter December 1997 og 1998 
22 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 471 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 15 04 
Katalognummer ; CB-CO-96-492-DA-C 
ISBN 92-78-09747-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg