BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

I løbet af det seneste år har der i gasforsyningerne fra Rusland været en række afbrydelser, som kun kan forklares som et bevidst forsøg på at bruge energi som politisk våben. Rusland har i mange år været EU's største gasleverandør. Sidste år var EU afhængig af Rusland for mere end 40 % af sine gasforsyninger. Gasforsyningen er faldet konstant siden krigens start. Gastilstrømningen via rørledningerne fra Rusland udgør mindre end 30 % af gennemsnittet i de foregående år. Tolv medlemsstater har aktiveret det første eller andet kriseniveau i henhold til den fælles EU-klassificering. Dette forsyningschok har allerede betydelige konsekvenser for prisen på gas, for elprisen, for inflationen, for den generelle finansielle og makroøkonomiske stabilitet i EU og for alle borgerne.

Der er ingen grund til at tro, at denne forringelse af gasforsyningen vil ophøre. EU står i dag over for en realistisk udsigt til en fuldstændig og langvarig afbrydelse af gasforsyningen fra Rusland på et hvilket som helst tidspunkt. Det skal være forberedt på den og træffe forebyggende foranstaltninger for at afbøde virkningerne af eventuelle omfattende forsyningsafbrydelser.

EU har gjort en vedvarende indsats for at forbedre den generelle forsyningssikkerhedssituation i Unionen i det seneste årti, navnlig med fokus på diversificering gennem infrastrukturudvikling samt styrkelse af rammerne for gasforsyningssikkerhed. Selv om den nuværende ramme er udformet og har været vellykket med hensyn til at håndtere kortvarige afbrydelser og ekstreme vejrforhold, er den stadig utilstrækkelig til at håndtere yderst usikre forsyningsudsigter og omfattende vedvarende forsyningsnedskæringer.

For at imødegå den øgede risiko for den kommende vinter har EU i de seneste måneder styrket sit umiddelbare beredskab over for en sådan omfattende forsyningsafbrydelse betydeligt: EU har fuldt ud udnyttet mulighederne i den nuværende retlige ramme, har indført foranstaltninger, der skal tilskynde til genopfyldning af lagre, har oprettet EU's energiplatform for at støtte diversificeringen af gasforsyningerne og har som led i REPowerEU-planen af 18. maj 2022 bebudet målet om at bringe afhængigheden af russisk fossilt brændsel til ophør så hurtigt som muligt. Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 7. april 2022 til, at der fremlægges en plan for fortsat at sikre EU's energiforsyningssikkerhed på kort sigt. EU's ledere i Det Europæiske Råd anmodede efterfølgende den 31. maj og 23. juni 2022 om hurtigst muligt at forbedre beredskabet over for eventuelle omfattende forsyningsafbrydelser med henblik på at sikre energiforsyning til overkommelige priser.

I lyset af eventuelle yderligere forsyningsnedskæringer fra Ruslands side og med udgangspunkt i behovet for, at EU i fællesskab tager disse nye udfordringer op, er det afgørende at opnå yderligere reduktioner af efterspørgslen efter gas for at undgå vidtrækkende negative konsekvenser for borgerne og EU's økonomi. Den foreslåede forordning skaber en forbedret koordineringsramme for nationale foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen efter gas. Den giver også Kommissionen mulighed for at erklære et nyt EU-kriseniveau, nemlig en "EU-alarmsituation", der udløser en obligatorisk EU-omfattende forpligtelse til at reducere efterspørgslen og tager sigte på at opretholde gasforsyningssikkerheden. Alle medlemsstaters tilsagn om at reducere efterspørgslen efter gas ved hjælp af foranstaltninger efter eget valg i tilfælde af en yderligere forværring af forsyningssituationen, der fører til en EU-alarmsituation, er afgørende for at forhindre betydelig økonomisk skade som følge af yderligere forsyningsafbrydelser. Fælles og velkoordinerede reduktioner af efterspørgslen kan i væsentlig grad mindske risikoen for indskrænkninger i industrier, der er afgørende for EU's forsyningskæder og EU's konkurrenceevne i tilfælde af en omfattende forsyningsafbrydelse. Som det fremgår af meddelelsen "Spar på gassen til en sikker vinter" af 20. juli 2022, er det meget billigere for borgerne og industrien at handle nu for at reducere efterspørgslen i stedet for at blive udsat for ukoordinerede nedskæringer senere.

Ved fastsættelsen af, hvor meget det er nødvendigt at reducere efterspørgslen, for at det vil mindske virkningerne af forsyningsafbrydelsen, uden at alle negative virkninger dog undgås, bør der tages hensyn til de efterspurgte mængder af gas, for hvilke der kan være risiko i tilfælde af en fuldstændig afbrydelse af de russiske gasforsyninger. Disse mængder kan fordeles forholdsmæssigt mellem alle medlemsstater på grundlag af en sammenligning med deres gennemsnitlige forbrug i de seneste 5 år.

For at undgå de væsentlige forvridninger af det indre marked, som sandsynligvis vil opstå, hvis medlemsstaterne reagerer ukoordineret på en potentiel yderligere russisk forsyningsafbrydelse, er det afgørende, at alle medlemsstater handler i fællesskab og i en ånd af solidaritet så hurtigt som muligt. Selv om nogle medlemsstater bliver mere udsatte for virkningerne af en russisk forsyningsafbrydelse, vil alle medlemsstater blive negativt berørt og kan bidrage til at begrænse den økonomiske skade som følge af en sådan afbrydelse. Dette forslag afspejler derfor princippet om energimæssig solidaritet, som for nylig er blevet bekræftet af Domstolen som et grundlæggende princip i EU-retten. Medlemsstater, der gør deres yderste for at afhjælpe gasknaphed på deres område, bør have ret til fuldt ud at drage fordel af deres naboers energimæssige solidaritet.

Da visse medlemsstater imidlertid ikke er i stand til at frigøre betydelige mængder rørledningsgas til gavn for Unionen på grund af deres særlige geografiske eller fysiske situation, f.eks. fordi de ikke har nogen eller kun ringe rørledningssammenkobling med andre medlemsstater, giver forslaget disse medlemsstater mulighed for at anmode om tilladelse til en begrænsning af deres obligatoriske forpligtelse til reduktion af efterspørgslen.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Den foreslåede retsakt indeholder midlertidige, forholdsmæssige og ekstraordinære foranstaltninger. Den supplerer eksisterende relevante EU-initiativer og -lovgivning, som sikrer, at borgerne kan drage fordel af sikre gasforsyninger, og at kunderne beskyttes mod omfattende forsyningsafbrydelser.

Den følger logisk eksisterende initiativer såsom "REPowerEU", forslaget om en pakke om dekarbonisering af brint- og gasmarkedet og initiativet "Spar på gassen til en sikker vinter". Det foreslåede initiativ supplerer fuldt ud EU-lovgivningen om gasforsyningssikkerhed, hvori der allerede er indført et omfattende regelsæt for bedre at beskytte borgere og virksomheder mod forsyningsafbrydelser. Ved forordning (EU) 2017/1938 blev der bl.a. indført nødplaner, ifølge hvilke medlemsstaterne skal forberede sig på forskellige kriseniveauer og planlægge foranstaltninger, der kan træffes i tilfælde af en nationalt alarmsituation. Der er også indført solidaritetsmekanismer, der sikrer, at medlemsstaterne samarbejder på tværs af grænserne for at sikre, at der i tilfælde af forsyningsafbrydelser leveres energi til de kunder i en region, der har mest brug for det. Kommissionens forslag til en pakke om dekarbonisering af brint- og gasmarkedet omfatter yderligere foranstaltninger til at øge beredskabet over for forsyningsafbrydelser.

Efter den russiske invasion af Ukraine har EU udarbejdet REPowerEU-planen med henblik på at bringe EU's afhængighed af russisk fossilt brændsel til ophør så hurtigt som muligt og senest i 2027. Med henblik herpå indeholder REPowerEU-planen foranstaltninger vedrørende energibesparelser og energieffektivitet samt forslag om en fremskyndet udrulning af ren energi til erstatning af fossilt brændsel i boliger, industri og elproduktion. I den forbindelse bygger det foreslåede initiativ på de redskaber, som EU allerede råder over, og er fuldt ud i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i REPowerEU.

Kommissionens forslag til en pakke om dekarbonisering af brint- og gasmarkedet omfatter yderligere foranstaltninger til at øge beredskabet over for forsyningsafbrydelser, navnlig i kraft af revisionen af forordning (EU) 2017/1938. Desuden blev der med den nyligt vedtagne forordning (EU) 2022/1032 om oplagring indført oplagringsforpligtelser som reaktion på den russiske invasion af Ukraine, hvor forsyningsknaphed og prisspidsbelastninger ikke kun kan skyldes infrastruktursvigt eller ekstreme vejrforhold, men også geopolitiske ændringer, der fører til langvarige eller pludselige forsyningsafbrydelser. Oplagringsforpligtelserne i forordning (EU) 2022/1032 bidrager til at opretholde gasforsyningssikkerheden i vinteren 2022-2023.

De eksisterende regler for gasforsyningssikkerhed er imidlertid ikke fuldt ud tilpasset til forsyningssikkerhedsudfordringer af den art og det omfang, vi står over for i øjeblikket, hvor det vil være afgørende med et øjeblikkeligt beredskab for at undgå alvorlige økonomiske og sociale konsekvenser af omfattende forsyningsafbrydelser. Det Europæiske Råd opfordrede derfor i sine konklusioner den 31. maj og den 23. juni 2022 til, at forberedelserne med henblik på yderligere afbrydelser af gasforsyningen udføres hurtigst muligt, og navnlig til, at det gøres muligt at sikre en tættere koordinering med – og mellem – medlemsstaterne.

I meddelelsen "Spar på gassen til en sikker vinter", der blev vedtaget den 20. juli 2022, beskrives de redskaber, som Europa allerede har til rådighed til en koordineret reduktion af efterspørgslen, og hvad der ellers skal gøres, for at Europa er klar til fuldstændige eller delvise afbrydelser. Det foreslåede initiativ er en respons på de øgede risici, der følger af Ruslands krig mod Ukraine, og supplerer fuldt ud de eksisterende regler for forsyningssikkerhed. Det indeholder nye regler for koordinerede reduktioner af efterspørgslen og indfører en ny EU-alarmsituation. Selv om Kommissionen allerede har mulighed for at erklære en nødsituation på EU-plan, er der i øjeblikket ingen mulighed for i henhold til eksisterende lovgivning at erklære en alarmsituation på EU-plan. Den nuværende situation viser imidlertid, at et sådant beredskabsniveau kan være nyttigt for at sikre, at alle medlemsstater træffer de nødvendige forebyggende foranstaltninger for at undgå en energikrise.