EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 11.10.2022 COM(2022) 730 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om gennemførelse og håndhævelse af EU's handelsaftaler













































{SWD(2022) 730 final}



Indholdsfortegnelse I. Indledning I.1 Rapporten I.2 Gennemførelse og håndhævelse af internationale handelsforpligtelser i henhold til multilaterale og bilaterale aftaler — den vigtigste udvikling II. Fuld udnyttelse af de muligheder, som EU's handelsaftaler giver II.1 Handel med præferencepartnere — vigtigste udvikling i 2021 II.2 Fremskyndelse af gennemførelsen af EU's handelsaftaler i Asien, Nord-, Syd- og Mellemamerika, nabolandene og landene i Afrika, Caribien og Stillehavet III. Støtte til små og mellemstore virksomheder til at finde fodfæste i den globale handel IV. Fjernelse af hindringer og løsninger IV.1 Status over handelshindringer og fjernelse heraf IV.2 Det fælles kontaktpunkt for klager V. Bilateral og multilateral håndhævelse af handelsforpligtelser: bilæggelse af tvister V.1 Anvendelse af tvistbilæggelse V.2 Fornyelse af puljer af dommere i tvister vedrørende EU's aftaler



I.Indledning

I.1 Rapporten Dette er Kommissionens anden konsoliderede årsrapport om gennemførelses- og håndhævelsesforanstaltninger inden for handel. Den giver et overblik over de vigtigste aktiviteter til sikring af en effektiv gennemførelse og håndhævelse af EU's handelsaftaler og -ordninger, der er 2021 og første kvartal af 2022 blev styret af Kommissionens øverste ansvarlige for håndhævelse af handelsaftaler. Rapporten dækker foranstaltninger inden for fire prioriterede områder: 1.fuld udnyttelse af de muligheder, som EU's handelsaftaler giver (afsnit II) 2.støtte til små og mellemstore virksomheder til at finde fodfæste i den globale handel (afsnit III) 3.håndtering af hindringer og løsninger uden for formelle tvister (afsnit IV) og 4.bilateral og multilateral håndhævelse af handelsforpligtelser: bilæggelse af tvister (afsnit V). Det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene indeholder yderligere oplysninger, der supplerer afsnit II.2 i rapporten om 38 større EU-handelsaftaler, herunder for første gang et landeark om handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige. Arbejdsdokumentet indeholder også oplysninger, der supplerer afsnit IV.1 i rapporten, navnlig en liste over registrerede nye hindringer og hindringer, der helt eller delvist blev fjernet i 2021. Kommissionens websted indeholder supplerende oplysninger til denne rapport om udviklingen i EU's handel med præferencepartnere i 2021, anvendelsen af toldpræferencer for EU's eksport og import pr. præferencehandelspartner, både for EU og medlemsstaterne, og om udnyttelsesgraden for toldkontingenter. Selv om rapporten fokuserer på gennemførelse og håndhævelse gennem vores indsats i henhold til handelsaftaler, bør den også ses i bredere sammenhæng med de håndhævelsesaktiviteter, som Kommissionen rapporterer særskilt om: ·Anvendelse af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter (mod dumpingimport og subsidieret import samt beskyttelsesforanstaltninger) for at sikre EU's interesser mod illoyal praksis er omfattet af Kommissionens årlige rapporter om handelsbeskyttelse ·Aktiviteter til bekæmpelse af varemærkeforfalskede varer eller andre krænkelser af EU-virksomheders intellektuelle ejendomsrettigheder er omfattet af Kommissionens rapporter om varemærkeforfalskning og piratkopiering, der udgives skiftevis hvert andet år, og rapporten om intellektuelle ejendomsrettigheder ·Screeningsmekanismen for udenlandske direkte investeringer og eksportkontrol med produkter med dobbelt anvendelse, som udgør EU's strategiske kontrol med handel og investeringer på sikkerhedsområdet (STICS), er omfattet af Kommissionens årlige rapporter om screening af udenlandske direkte investeringer og om forordningen om eksportkontrol

·Anvendelse af EU's generelle toldpræferenceordning (GSP) for at give udviklingslande, der er berettigede til særlige incitamenter til bæredygtig udvikling og god regeringsførelse, er omfattet af Kommissionens GSP-rapport. I.2 Gennemførelse og håndhævelse af internationale handelsforpligtelser i henhold til multilaterale og bilaterale aftaler — den vigtigste udvikling Denne anden rapport bekræfter Kommissionens ønske om at sikre, at virksomheder, arbejdstagere og interessenter i hele EU får det fulde udbytte af den internationale handel, og på den anden side at EU's handelspartnere i hele verden lever op til de forpligtelser, de har påtaget sig gennem multilaterale eller bilaterale aftaler. De gode resultater fra juni 2022 på Verdenshandelsorganisationens (WTO's) ministerkonference i Genève, navnlig tilsagnet om at reformere organisationen, herunder tvistbilæggelsesordningen, viser WTO's relevans. Den danner baggrund for EU's handelspartnerskaber i hele verden og den er hjørnestenen i EU's håndhævelsesdagsorden over for nogle af EU's største handelspartnere og en bagstopper over for andre lande, som EU har indgået bilaterale handelsaftaler med. EU havde i 2021 42 præferencehandelsaftaler med 74 partnere. Dette net af aftaler var fortsat vigtigt i rapporteringsperioden (2021 og første kvartal af 2022), hvor virksomhederne i EU og i resten af verden stod i efterdønningerne af covid-19-pandemien. Effekten afhænger imidlertid af, at aftalerne — samt de internationale handelsregler — gennemføres og håndhæves korrekt. De forstyrrelser, som covid-19 har betydet, har også påvirket samhandlen, haft konsekvenser for leveomkostningerne og gjort det vanskeligere for virksomheder af alle størrelser at navigere på udenlandske markeder. Som det fremgår af denne rapport, har der været en fortsat tendens hos nogle af partnerne til at se indad og indføre diskriminerende handelsrestriktioner med det formål at begunstige den lokale produktion og den indenlandske industri. EU har været parat til at sætte ind over for sådanne hindringer. Begivenhederne i de første måneder af 2022 har sat tingene yderligere i relief som følge af Ruslands aggressionskrig mod Ukraine. De afledte forstyrrelser af markeder og forsyningskæder, fordi landene træffer foranstaltninger som reaktion på krigen, understreger betydningen af åben handel og fælles værdier samt alternative muligheder for at opretholde handelen til og fra EU. Med de stigende energipriser og manglen på råvarer, herunder landbrugsprodukter, er EU's net af handelsaftaler en vigtig faktor for at holde markederne åbne og hjælpe virksomheder med at diversificere forsyningskæderne. Yderligere to vigtige udviklinger i rapporteringsperioden bør fremhæves: ·For det første er Det Forenede Kongerige (omfattet af rapporten) efter udløbet af den overgangsperiode, der er fastsat i udtrædelsesaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige, og den midlertidige anvendelse af handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige den 1. januar 2021 blevet EU's vigtigste præferencehandelspartner, hvilket betød, at andelen af EU's handel med præferencepartnere steg fra 32 % til 44 % i forhold til 2020. Det havde også en indvirkning på EU's vareoverskud i forhold til præferencepartnere, som er steget fra 124 mia. EUR i 2020 — hvor der var et meget reduceret handelsniveau på grund af covid-19 — til 208 mia. EUR i 2021. Handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige er en "sui generis"-aftale, som skaber helt særlige udfordringer, fordi Det Forenede Kongeriges status er ændret fra medlemsstat med fuld adgang til det indre marked til tredjelandspartner. Kommissionen udsendte den 24. marts 2022 en særskilt rapport om gennemførelsen og anvendelsen af handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige i 2021. Gennemførelsen i 2021 havde fokus på at hjælpe virksomhederne igennem denne omstilling, herunder ved at præcisere visse aspekter af Det Forenede Kongeriges regler og systemer, samtidig med at der blev reageret på handelshindringer, der risikerer at skade EU's interessenter. ·For det andet sås i 2021 en betydelig forbedring af de transatlantiske forbindelser med USA med løsninger på flere vigtige og langvarige tvister og en ny dynamik i samarbejdet vedrørende Handels- og Teknologirådet. I rapporteringsperioden har EU videreført sin dagsorden vedrørende gennemførelse og håndhævelse på fire hovedområder, og foranstaltningerne har givet gode resultater, hvilket fremgår af følgende eksempler: For det første intensiverede Kommissionen yderligere bestræbelserne på at lette udnyttelsen af de konkrete fordele ved handelsaftalerne, navnlig for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), og tog samtidig fat på spørgsmål vedrørende markedsadgang og bæredygtighed: ·Over tre millioner brugere (72 % fra EU) har besøgt Kommissionens platform Access2Markets (som dækker 135 eksportmarkeder samt alle EU-lande), der er tilføjet nyt indhold om dele af EU's handel med og indkøb af tjenesteydelser, værktøjet til selvevaluering af oprindelsesregler (ROSA) er blevet forbedret ·I 2021 blev 39 eksisterende handelshindringer helt eller delvist fjernet (seks flere end i 2020), hovedsageligt gennem EU's samarbejde med de 24 berørte handelspartnere, desuden var EU's eksport til tredjelande i 2021 7,2 mia. EUR højere takket være 5 års arbejde med at fjerne handelshindringer i perioden 2015-2020, det fælles kontaktpunkt blev taget godt imod af interessenterne, og i 2021 og de første fire måneder af 2022 er det blevet kontaktet mere end 60 gange af EU-interessenter, og der blev indgivet 46 klager om markedsadgangsspørgsmål ·De to sager, der blev fremhævet i rapporten fra 2021 i henhold til EU's forordning om handelshindringer, blev løst med godt resultat over for Mexico vedrørende eksport af tequila (Kommissionen afsluttede sin undersøgelse den 4. februar 2022) og er tæt på en løsning over for Saudi-Arabien vedrørende keramiske fliser.

For det andet fortsatte Kommissionen med at forfølge eller indlede sager om retshåndhævelse ved WTO og gennem de bilaterale aftaler: ·WTO-tvister: Frem til den 30. april 2022 havde EU indbragt 110 af de 612 WTO-tvister, der var blevet indledt siden 1995. Kommissionen fortsatte med at forfølge og forsvare igangværende sager og indledte i begyndelsen af 2022 fire nye sager, heraf 2 mod Kina, 1 mod Egypten og 1 mod Det Forenede Kongerige. Sidstnævnte sag vedrørte vindenergisektoren: allerede den 1. juli, mindre end fire måneder efter, at EU anmodede om WTO-konsultationer, blev parterne enige om en løsning på EU's indvendinger mod forskelsbehandling under Det Forenede Kongeriges ordning "Contracts for Difference" (CfD), som er Det Forenede Kongeriges vigtigste mekanisme til støtte for kulstoffattig elproduktion. ·Frem til den 30. april 2022 har ca. halvdelen af de tvister, der er indledt ved WTO siden den midlertidige ordning for appel og voldgift med flere parter (MPIA) blev indført, været mellem deltagere i MPIA, og med Tyrkiet har EU indgået en særskilt voldgiftsaftale om behandling af mulige appelsager i to sager (se yderligere oplysninger i afsnit V). ·EU fortsatte sin brug af bilaterale tvistbilæggelsesmekanismer til løsning af sager over for Sydkorea, Toldunionen for det Sydlige Afrika og Algeriet, mens håndhævelsen af afgørelsen mod Ukraine er stillet i bero på baggrund af den politiske udvikling. For det tredje har Kommissionen for at færdiggøre sin værktøjskasse og håndtere de aktuelle globale udfordringer på en række områder, navnlig for at støtte den grønne og bæredygtige omstilling ·Afsluttet den fremskyndede revision af sin 15-punkts handlingsplan om handel og bæredygtig udvikling , herunder om forhold vedrørende gennemførelse og håndhævelse, ved den 22. juni 2022 at udsende sin meddelelse ""Handelspartnerskabernes styrke: sammen om en grøn og retfærdig økonomisk vækst"" ·Gjort fremskridt med sit forslag om at forny den generelle præferenceordning: En ny GSP-forordning baseret på et forslag fra Kommissionen af 22. september 2021 drøftes med Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på at få en endelig tekst vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet i sidste kvartal af 2022. For det fjerde har Kommissionen også videreført arbejdet vedrørende andre vigtige nye EU-instrumenter, der i øjeblikket behandles i Europa-Parlamentet og Rådet, eller som netop er vedtaget, for at sikre lige vilkår og forsvare EU og medlemsstaterne mod økonomisk tvang: ·Rådet og Europa-Parlamentet nåede den 14. marts 2022 til politisk enighed om alle udestående spørgsmål vedrørende Kommissionens forslag til et internationalt instrument for offentlige udbud. Med forordningen kan EU endegyldigt begrænse adgangen til EU's indkøbsmarkeder for leverandører fra lande uden tilsvarende adgang til deres udbud. Begrænsningerne kan indebære en tilpasning af den måde, hvorpå tilbud fra det pågældende land vurderes, eller føre til udelukkelse af visse tilbudsgivere fra det pågældende land. Forordningen blev publiceret den 30. juni og trådte i kraft den 29. august 2022. ·Rådet og Europa-Parlamentet nåede den 30. juni til politisk enighed om Kommissionens forslag af 5. maj 2021 til en forordning om forvridninger forårsaget af udenlandske subsidier på det indre marked, som lukker et hul i EU's regler for konkurrence, offentlige indkøb og handel: Med instrumentet får Kommissionen beføjelse til dels at undersøge finansielle bidrag, som offentlige myndigheder i lande uden for EU yder til virksomheder, der udøver en økonomisk aktivitet (herunder indkøb eller fusioner) i EU, dels at afhjælpe deres konkurrenceforvridende virkninger. Forordningen træder i kraft, når den formelt er vedtaget af Rådet og Parlamentet og offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Forordningen vil finde umiddelbar anvendelse i hele EU seks måneder efter ikrafttrædelsen. Anmeldelsespligten træder i kraft ni måneder efter ikrafttrædelsen. ·Kommissionen fremsatte den 8. december 2021 et forslag til et instrument til bekæmpelse af tvang for at sikre beskyttelse af EU's og medlemsstaternes interesser i tilfælde af økonomisk tvang — dvs. når et tredjeland lægger pres på EU eller en medlemsstat for at foretage et bestemt valg inden for deres kompetenceområder gennem foranstaltninger, der påvirker handel eller investeringer. Det primære formål med det foreslåede instrument er at forhindre tredjelande i at anvende økonomisk tvang over for EU eller en medlemsstat. Hvis et tredjeland alligevel benytter sig af tvang, indeholder forslaget bestemmelser om en proces til samarbejde med tredjelandet med henblik på at bringe tvangen til ophør, og det indeholder redskaber til modforanstaltninger som sidste løsning. Forslaget indeholder også en bestemmelse om internationalt samarbejde om økonomisk tvang. Rådet og Europa-Parlamentet udarbejder i øjeblikket deres respektive holdninger med henblik på at indlede de interinstitutionelle forhandlinger, som forventes at starte i efteråret 2022.





I videreførelsen af arbejdet med gennemførelse og håndhævelse indgår Kommissionen i tæt partnerskab med andre EU-institutioner og navnlig medlemsstaterne. I første kvartal af 2022 indledte Kommissionen med støtte fra det franske formandskab en bredere drøftelse om, hvordan samarbejdet med medlemsstater og interessenter om gennemførelse og håndhævelse kan styrkes (herunder virksomheder, handelsfremmende organisationer, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsgrupper, ikke-statslige organisationer), både i Bruxelles og ude i medlemsstaterne samt i tredjelande, hvor over 200 medarbejdere fra GD TRADE i 58 EU-delegationer året rundt arbejder med handelsspørgsmål. Kommissionen har også regelmæssigt aflagt rapport til EP/INTA-udvalget for at ajourføre medlemmerne af Europa-Parlamentet om de vigtigste spørgsmål vedrørende gennemførelse og håndhævelse og har modtaget tilbagemeldinger herfra. Endelig har Kommissionen også samarbejdet med Det Økonomiske og Sociale Udvalg, især på grund af udvalgets rolle med at støtte EU's nationale rådgivende grupper, der er nedsat under EU's 11 handelsaftaler.

II.Fuld udnyttelse af de muligheder, som EU's handelsaftaler giver II.1 Handel med præferencepartnere — vigtigste udvikling i 2021 I 2021 fandt næsten 44 % af EU's handel sted under præferencehandelsaftaler EU's handel med de 74 præferencepartnere var på 1,891 mia. EUR i 2021 svarende til 44 % af EU's udenrigshandel (dvs. eksklusive handel mellem medlemsstaterne). I 2021 nåede EU's eksport til præferencepartnerne op på 1,049 mia. EUR, og EU's import fra samme gruppe af lande beløb sig til 841 mia. EUR. Tilføjes handelen med de partnere, som EU har afsluttet forhandlinger med om aftaler, som er ved at blive vedtaget eller ratificeret (3,4 %), vil andelen for EU's præferencehandel ud af EU's samlede udenrigshandel stige til 47,4 %. Figur 1: EU's udenrigshandel (2021) Kilde: Eurostat, Comext (udtræk pr. marts 2022). Som det fremgår af figur 2 nedenfor, er Det Forenede Kongerige nu EU's største præferencepartner og tegnede sig for 22,8 % af EU's handel med de 74 præferencepartnere, efterfulgt af Schweiz med 14,8 %, Tyrkiet med 8,3 %, Norge med 6,9 % og Japan med 6,6 %, Tilsammen tegnede disse fem partnere sig for næsten 60 % af EU's præferencehandel i 2021. Det Forenede Kongerige er EU's tredjestørste handelspartner samlet set efter Kina og USA, og Schweiz er den fjerdestørste handelspartner. Tyrkiet, Norge, Japan og Sydkorea ligger på sjette- til niendepladsen efter Rusland og foran Indien. Figur 2: EU's varehandel opdelt på præferencepartnere (2021) Kilde: Eurostat, Comext (udtræk pr. marts 2022). EU's varehandel med præferencepartnere (ikke Det Forenede Kongerige) steg igen mere end EU's samlede udenrigshandel ... Som det var tilfældet i perioden 2019-2020, steg handelen mellem EU og præferencepartnerne mere (dvs. 19,5 %) fra 2020 til 2021 end den samlede handel mellem EU og alle handelspartnere (17,6 %) i samme periode. ... men stigningen var lavere, når Det Forenede Kongerige medregnes Som det fremgår af figur 3, steg handelen mellem EU og præferencepartnere plus Det Forenede Kongerige med 13,3 %, dvs. en lavere stigning end handelen mellem EU og alle tredjelande (stigning på 17,6 %), og handelen mellem EU og partnere uden for frihandelsaftaler (stigning på 21,3 %) i samme periode.





Figur 3: Årlig handelsvækst opdelt på partnere (2020-2021) — varer Kilde: Eurostat, Comext (udtræk pr. marts 2022). På samme måde som for alle varer steg EU's handel med landbrugsfødevarer med de 74 præferencepartnere med 4,7 % i 2021, hvilket er lavere end handelen med landbrugsfødevarer mellem EU og alle handelspartnere (stigning på 7,2 %), selv om EU's eksport steg en anelse mere (stigning på 8,2 %) end eksporten af landbrugsfødevarer fra EU til alle handelspartnere, som steg med 7,3 %. Denne tendens skyldtes hovedsagelig EU's import fra Det Forenede Kongerige, som faldt kraftigt i 2021 (med 24,5 %) og blev mere påvirket end importen af ikke-landbrugsprodukter, som faldt med 12 % i samme periode. Blandt de mulige årsager var indførelsen af sundheds- og plantesundhedskontrol (SPS) fra EU's side, men også de vanskeligheder, som erhvervsdrivende i Det Forenede Kongerige har med at skifte fra ordningen for det indre marked til en tredjelandshandelsordning for store dele af eksporten. Samtidig steg EU's overskud i forhold til præferencepartnere i 2021 På den anden side førte overgangen af Det Forenede Kongerige til EU-præferencepartnere også til en stigning i EU's overskud over for præferencepartnere på varehandel, som steg fra 124 mia. EUR i 2020 til 208 mia. EUR i 2021, trods en stærkt reduceret samhandel på grund af covid-19. Omkring 20 % af EU's overskud i forhold til præferencepartnere kan tilskrives landbrugsfødevarer. Som krævet i de respektive forordninger har Kommissionen i 2021 igen overvåget importen til EU af visse industriprodukter og landbrugsfødevarer. Særlige overvågningsforpligtelser for varehandel med Sydkorea og latinamerikanske partnere

Som krævet i forordning (EU) nr. 511/2011 overvågede Kommissionen Sydkoreas import af centrale bildele og elektronik fra de vigtigste leverandører uden for EU. I 2021 steg Koreas import af forbrændingsmotorer (benzin- og dieselmotorer) og bildele i forhold til 2020 (+ 8 %), og det samme gjorde importen af centrale bildele (+ 11 %). På grundlag af disse handelsstatistikker er det ikke muligt at etablere en sammenhæng mellem indrømmelsen af toldgodtgørelse og stigningen i EU's import af biler fra Sydkorea. Importen til EU af friske bananer fra Colombia, Ecuador og Peru samt fra Mellemamerika blev også overvåget af Kommissionen som krævet i forordning (EU) nr. 19/2013 og (EU) nr. 20/2013. Udviklingen i importen i 2021 lå fortsat inden for de seneste årlige gennemsnitlige tendenser. Kommissionen vil fortsat foretage regelmæssige analyser af markedssituationen og EU's bananproducenter og om nødvendigt undersøge situationen sammen med medlemsstaterne og de berørte parter. Handelen med tjenesteydelser faldt, men EU fastholdt ikke desto mindre et overskud inden for tjenesteydelser De nyeste tal for handel med tjenesteydelser er tallene for 2020, som er hentet fra Eurostats betalingsbalancestatistik. Handelen med tjenesteydelser med de 73 præferencepartnere faldt med 16,7 % i 2020 sammenlignet med 2019, og det er et større fald end i den samlede handel med tjenesteydelser med tredjelande (14,6 %).



Figur 4: EU's handel med tjenesteydelser opdelt på præferencepartnere (2020) EU's handel med tjenesteydelser med præferencepartnere viste et handelsoverskud på 91 mia. EUR i 2020, hvilket er et fald fra 106 mia. EUR i 2019, men stadig næsten tre gange så meget som EU's handelsoverskud for alle handelspartnere (dvs. 33 mia. EUR i 2020, hvilket er et fald fra 50 mia. EUR i 2019). Plurilateral aftale om indenlandsk regulering af tjenesteydelser EU har stået i spidsen for forhandlingerne om en skelsættende aftale om at mindske papirarbejdet vedrørende tjenesteydelser. I december 2021 afsluttede en gruppe på 67 WTO-medlemmer, herunder EU, forhandlingerne om det fælles initiativ vedrørende indenlandsk regulering af tjenesteydelser. Det forhandlede resultat indebærer en forenkling af unødigt komplicerede bestemmelser og fjerner en række proceduremæssige hindringer for tjenesteydere. Ifølge OECD vil gennemførelsen af det aftalte bidrage til at nedbringe omkostningerne ved den globale handel med tjenesteydelser med mere end 150 mia. USD om året. Det forventes, at de deltagende medlemmer vil indlede processen med at indarbejde det forhandlede resultat i deres tidsplaner inden udgangen af 2022. Når de reviderede tidsplaner træder i kraft, vil forpligtelserne til indenlandsk regulering finde anvendelse erga omnes. II.2 Fremskyndelse af gennemførelsen af EU's handelsaftaler i Asien, Nord-, Syd- og Mellemamerika, nabolandene og landene i Afrika, Caribien og Stillehavet Underafsnit II.2 giver et overblik over tre primære dele af det gennemførelsesarbejde, som Kommissionen gennemfører for at sikre, at EU's handelsaftaler giver de ønskede resultater. Det illustreres med eksempler fra de fire geografiske regioner (se punkt A-C), en oversigt over aktiviteter til forbedring af gennemførelsen af bestemmelserne om handel og bæredygtig udvikling i EU's handelsaftaler (punkt D) samt oplysninger om Kommissionens ex post-evaluering af frihandelsaftalen mellem EU og Colombia, Ecuador og Peru (punkt D). A.Kommunikation om handelsaftaler og hjælp til virksomhedernes brug heraf

Det er vigtigt at hjælpe virksomhederne med at navigere på nye markeder, når de overvejer internationalisering og måske ønsker at anvende EU's frihandelsaftaler Inden ikrafttrædelsen, men også i løbet af de første et eller to år efter ikrafttrædelsen af en ny handelsaftale, skal interessenterne sætte sig ind i den nye handelsordning. I 2021 gav det udfordringer, navnlig for EU-virksomheder, der handlede med Det Forenede Kongerige, som måtte tilpasse sig de nye handelsforbindelser i henhold til handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige. Målrettet og rettidig kommunikation viste sig at være af afgørende betydning: ·For at lette anvendelsen af handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige gjorde Kommissionen sit yderste for at hjælpe medlemsstaterne og EU's virksomheder med at navigere i det nye miljø ved at: ooffentliggøre rettidige og detaljerede oplysninger på sit websted om de gældende bestemmelser om importprocedurer ved eksport af EU-varer til Det Forenede Kongerige oyde omfattende vejledning om præferencebehandling, oprindelsesregler og toldprocedurer osamarbejde med Det Forenede Kongerige om at give operatørerne præciseringer, hvor det er nødvendigt. Mere generelt hjælper Kommissionen — herunder gennem EU-finansierede projekter — virksomhederne med at udnytte mulighederne og sikre en "first mover"-fordel umiddelbart efter indgåelse af en aftale: ·For eksempel blev der i 2021 iværksat et EU-projekt med henblik på at forbedre EU-virksomheders (navnlig SMV'ers) muligheder for at øge deres handel og investeringer i Vietnam ved at give praktiske oplysninger om, hvordan frihandelsaftalen mellem EU og Vietnam bedst udnyttes. Onlinevejledningen til EU's SMV'er om handel og investeringer i Vietnam blev lanceret i marts 2022. Men selv under aftaler, der har været gældende i et stykke tid, er der stadig et uudnyttet potentiale på andre områder end varehandel. EU-finansierede projekter har til formål at hjælpe virksomhederne med at udnytte de områder: ·For eksempel gennemførte Kommissionen i 2021 et projekt under et partnerskabsinstrument om dataindsamling om offentlige indkøb i Chile for at få bedre kendskab til markedet for offentlige indkøb i Chile, f.eks. ved at måle markedets størrelse og beskrive karakteristika og adgangsbarrierer. Undersøgelsen viser bl.a., at kun 11 ud af 27 medlemsstater indtil videre har deltaget på det chilenske marked for offentlige indkøb, hovedsagelig på centralt plan, mens EU-virksomhedernes markedsandel i den kommunale sektor er meget lav. Navnlig synes markedet for infrastruktur at rumme yderligere potentiale for EU's virksomheder. Erfaringerne fra projektet skal bidrage til at målrette indsatsen for at forbedre europæiske virksomheders deltagelse på markedet. ·Gennem et projekt under et partnerskabsinstrument om præferenceudnyttelsessatser (PUR), der blev afsluttet i august 2021, vurderede Kommissionen udnyttelsen af præferenceordninger for EU's eksport under handelsaftalen med Mellemamerika og udpegede mulige områder for forbedring og styrkelse af gennemførelsen og håndhævelsen af handelsaftaler. Desuden medvirker EU i tekniske samarbejdsprojekter med det mål at forbedre betingelserne for handel og investeringer i henhold til de respektive handelsaftaler ·I 2021 anvendte EU og Mexico f.eks. projektet IP Key Latin America som redskab til at sikre en effektiv beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder med en række aktiviteter inden for intellektuel ejendomsret (f.eks. symposium for dommere, uddannelse i patentundersøgelser osv.). I 2021 fremlagde IP Key Latin America og Instituto Mexicano de la Propiedad Industrial (IMPI) en undersøgelse om intellektuel ejendomsrets økonomiske betydning i Mexico.

·Et EU-finansieret støtteprogram på 10 mio. EUR, der har fungeret siden november 2021, støtter gennemførelsen af den økonomiske partnerskabsaftale mellem EU og SADC i Sydafrika for at forbedre Sydafrikas handels- og forretningsmuligheder ved at fremme den fulde gennemførelse af ØPA'en mellem EU og SADC og samtidig fremme den regionale integration med særligt fokus på landbrugsprodukter. Programmet fokuserer navnlig på: i) løsning af udfordringer vedrørende kvalitetsinfrastruktur og teknisk kapacitet i landbrugsværdikæder, der bremser eksporten til EU og ii) bedre udnyttelse af mulighederne i ØPA'en for nye eksportører af landbrugsprodukter og eksportører med anerkendte geografiske betegnelser. B.Overvågning af forpligtelserne i EU's handelsaftaler Overvågning af forholdene lokalt hjælper Kommissionen med bedre at målrette sine gennemførelsesforanstaltninger Kommissionen har, hovedsagelig gennem sit personale i EU-delegationerne, overvåget udviklingen i en række handelspartnerlande som grundlag for gennemførelsesaktiviteterne, i nogle tilfælde støttet af EU-finansierede projekter: ·For eksempel har Kommissionen i 2021 nøje overvåget gennemførelsen af Det Forenede Kongeriges forpligtelser i hele aftalen med særligt fokus på lige vilkår og bæredygtig udvikling, navnlig hvad angår Det Forenede Kongeriges subsidieregler, udviklingen på miljøområdet, herunder den kemiske sektor, Det Forenede Kongeriges emissionshandelsordning samt frihavne. ·Kommissionen har også nøje overvåget subsidier til vedvarende energi under Det Forenede Kongeriges ordning "Contracts for Difference" som en mulig model for andre britiske subsidieordninger.I denne sammenhæng førte betænkelighederne til indledningen af en tvistbilæggelsessag ved WTO i begyndelsen af 2022 med fokus på den tilsyneladende inddragelse af faktorer såsom "procentdelen af indhold fra Det Forenede Kongerige i vurderingskriterierne ved udvælgelse af leverandører" (se også afsnit V.I). Nøje overvågning af gennemførelsen af bestemmelserne om handel og bæredygtig udvikling i EU's handelsaftaler er afgørende Kommissionen følger nøje handelspartneres overholdelse af forpligtelserne vedrørende handel og bæredygtig udvikling i EU's handelsaftaler. Denne overvågning videreføres i arbejdet i udvalgene for handel og bæredygtig udvikling med bistand fra de strukturer, der er etableret for at inddrage civilsamfundet. I 2021 og første kvartal af 2022 fandt alle udvalgsmøder om handel og bæredygtig udvikling — med undtagelse af udvalgene for Singapore og Moldova — sted som planlagt, dog primært som virtuelle møder på grund af covid-19-pandemien. Dette omfattede de første møder i de nyoprettede udvalg for handel og bæredygtig udvikling mellem EU og Vietnam og mellem EU og Det Forenede Kongerige. Møderne omhandlede spørgsmål som tvangsarbejde, foreningsfrihed, arbejdsmarkedsdialog, forskelsbehandling på arbejdsmarkedet og andre begrænsninger af centrale arbejdsmarkedsprincipper samt ratificering og faktisk gennemførelse af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konventioner, herunder om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Covid-19-pandemiens indvirkning på arbejdslivet har været vidtrækkende og har forværret fattigdom samt kønsbestemte, økonomiske og sociale uligheder og bekræftet behovet for en effektiv gennemførelse af forpligtelserne vedrørende grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen. I udvalgene for handel og bæredygtig udvikling overvågede EU og handelspartnerne også gennemførelsen af multilaterale miljøaftaler og drøftede, hvordan man i fællesskab kan håndtere miljømæssige udfordringer, navnlig med hensyn til klimaændringer, cirkulær økonomi og ressourceeffektivitet (f.eks. plast, affald og restprodukter), og udvekslede synspunkter om nationale handlingsplaner for klima og biodiversitet. EU benyttede muligheden til at ajourføre politikkerne om EU's grønne pagt (såsom CO2-grænsetilpasningsmekanismen, handlingsplanen for den cirkulære økonomi og skovstrategien, herunder initiativet vedrørende skovrydning) og anbefalede sine nærmeste handelspartnere at indføre lignende politikker, ofte med støtte fra fælles aftalte samarbejdsinitiativer. Spørgsmål vedrørende klimaændringer og nationalt bestemte bidrag til Parisaftalen blev behandlet særligt detaljeret blandt andet i udvalget for handel og bæredygtig udvikling med Vietnam i november 2021 og med Japan i januar 2022.

C.Anvendelse af de institutionelle rammer under EU's handelsaftaler for at opnå markedsadgang, løse problemer og skabe yderligere samarbejde De udvalg og arbejdsgrupper, der er nedsat under EU's handelsaftaler, er den vigtigste drivkraft for gennemførelsen af forpligtelserne og for at omsætte de skriftlige aftaler til praktiske fordele for de berørte parter på begge sider. Udvalgene mødes normalt en gang om året og ledes i fællesskab af repræsentanter for parterne. Det blandede udvalg for handel mødes ofte på minister- og kommissærniveau, og møderne forberedes af underudvalg under ledelse af højtstående embedsmænd eller embedsfolk på teknisk niveau, alt efter hvad der er relevant. Oplysninger om dagsordener og rapporter efter møder offentliggøres på Kommissionens websted. Udvalgenes og arbejdsgruppernes arbejde er mangesidet, og de anvendes proaktivt til at øge markedsadgangen, følge op på forpligtelser vedrørende handel og bæredygtig udvikling eller lige konkurrencevilkår, afværge eller fjerne handelshindringer eller styrke samarbejdet, samtidig med at de også udgør en platform for dialog med interessenter og civilsamfundet. Nedenfor gives nogle eksempler. Den institutionelle ramme bidrog til yderligere at frigøre muligheder under frihandelsaftalerne inden for tjenester og intellektuelle ejendomsrettigheder ·I februar 2021 besluttede Japan og EU på mødet i Det Blandede Handelsudvalg at tilføje yderligere 28 geografiske betegnelser fra EU og 28 geografiske betegnelser fra Japan til listen over geografiske betegnelser, der er beskyttet i henhold til aftalen. Det var den anden udvidelse af listen over geografiske betegnelser, og EU og Japan arbejder i øjeblikket med en tredje. ·I marts 2022 afsluttede Canada og EU via samarbejdet i CETA-Udvalget for Tjenesteydelser forhandlingerne om en aftale om gensidig anerkendelse af arkitekters erhvervsmæssige kvalifikationer, og dermed blev EU's første aftale om erhvervsmæssige kvalifikationer undertegnet med et tredjeland. Når aftalen træder i kraft, kan arkitekter fra EU og Canada, som opfylder aftalens kriterier, få deres kvalifikationer anerkendt og dermed lettere levere tjenesteydelser på den anden parts område. Regelmæssige kontakter med partnerlande mellem udvalgsmøder styrkede tilliden mellem parterne og bidrog til forebyggelse af hindringer Frihandelsudvalg tjener også som et forum, hvor parterne ajourfører hinanden om deres respektive love og bestemmelser samt om kommende initiativer, så parterne har mulighed for at rejse indvendinger mod mulige handelshindringer, før de bliver vedtaget ved lov. Derudover styrker udvalgene den gensidige tillid og giver mulighed for at finde praktiske løsninger uden for de regelmæssige årlige møder. Samarbejdet mellem Kommissionen, EU-delegationerne, medlemsstaternes ambassader og interessenter fra erhvervslivet i partnerlandene har i denne sammenhæng vist sig at være afgørende: ·I marts 2022 kunne de beskyttelsesforanstaltninger, som Marokko havde planlagt for importen af valsetråd og rundt armeringsstål samt for koldvalsede stålplader og belagte eller overtrukne plader, hindres gennem et samarbejde mellem EU's delegation og medlemsstaterne. ·I 2021 gav en koordineret indsats fra EU's og medlemsstaternes side samt samarbejdet med de egyptiske myndigheder mulighed for at forhindre den planlagte genindførelse af Egyptens told på biler importeret fra EU. Drøftelserne i frihandelsudvalgene og -organerne giver også mulighed for at søge præciseringer og øge gennemsigtigheden og for at give indmeldinger til offentlige høringsprocesser:

·I 2021 bidrog EU f.eks. til Vietnams offentlige høring om igangværende ændringer af lægemiddellovgivningen og udtrykte bekymring på teknisk og politisk plan på grund af indviklede regler, der indebar forskelsbehandling mellem medlemsstaternes regulerende myndigheder. ·Efter kontakter på politisk plan og drøftelser i Udvalget for Handel med Varer under frihandelsaftalen mellem EU og Korea oplyste Korea, at europæiske interessenter vil få en ny mulighed for at fremsætte deres synspunkter om nye regler vedrørende krav til lokalt indhold på markedet for offshore-vindkraft, der blev offentliggjort i december 2021. Den institutionelle ramme for EU's handelsaftaler bidrog igen til at få fjernet eksisterende handelshindringer i partnerlandene Det er ofte vanskeligt at fjerne eksisterende handelshindringer, også ud fra et politisk perspektiv, da det betyder, at regeringen eller lovgiverne skal afskaffe foranstaltninger, der tidligere er godkendt. Desuden kan restriktiv lovgivning, selv når den er ophævet, fortsat påvirke de lokale myndigheders praksis. Til at løse udfordringerne er en koordineret indsats fra Kommissionen, EU-delegationerne, medlemsstaterne og interessenterne ofte det mest effektive middel. ·Canada arbejdede f.eks. i 2021 med at fjerne visse diskriminerende foranstaltninger vedrørende vin og spiritus, der håndhæves på føderalt plan og i Canadas provinser. Desuden har Canada efter flere års forhandlinger accepteret et harmoniseret EU-certifikat for fjerkrækød, hvilket yderligere letter handelen for eksportører fra godkendte medlemsstater. ·Tyrkiet ophørte med at kræve oprindelsesbevis for produkter med oprindelse uden for EU, og efter Kommissionens indsats i 2021 udsendte de tyrkiske myndigheder yderligere præciseringer til tyrkiske importører. Siden er antallet af krævede oprindelsescertifikater gradvist faldet, også for produkter med oprindelse i EU. Samtidig er den ikkediskriminerende gennemførelse af tillægsprotokollen til associeringsaftalen over for alle medlemsstater, herunder Cypern, fortsat et centralt krav fra EU's side. ·Vietnam godkendte efter anmodning fra Kommissionen en liste over 35 forhåndsgodkendte virksomheder, der er interesserede i at eksportere animalske produkter og/eller fiskerivarer til Vietnam. Virksomhederne kan nu begynde at eksportere fiskerivarer/animalske produkter til Vietnam uden inspektion eller dokumentkontrol. Frihandelsudvalg og -arbejdsgrupper støttede også det bilaterale samarbejde mellem parterne om handelsrelaterede spørgsmål, ofte knyttet til forordninger ... Samarbejdet inden for rammerne af EU's frihandelsaftaler er en integreret del af arbejdet i mange udvalg og skabte igen i 2021 gode resultater, som følgende eksempler viser: ·EU og Japan udveksler regelmæssigt oplysninger og drøfter udestående spørgsmål vedrørende lovgivning om medicinsk udstyr samt andre sektorer. I 2021 blev der efter bilaterale drøftelser og samarbejde med industrien gennemført lovgivningsmæssige forbedringer i Japan for så vidt angår elektroniske brugsanvisninger til medicinsk udstyr og samarbejde med fabrikanterne for så vidt muligt at afkorte forsinkelser i forbindelse med markedsføringstilladelser. ·EU og Canada samarbejder om reguleringsspørgsmål gennem CETA-Forummet for Reguleringssamarbejde (RCF). I forbindelse med EU's RAPEX-system og Canadas RADAR-system, der omhandler forbrugersikkerhed, var der fortsat informationsudveksling, og der blev afholdt kurser for begge parters systembrugere for at forbedre adgangen til data og målrettede varslinger. Desuden udsendte EU og Canada en fælles erklæring om dyrevelfærd i juli 2021 og drøftede forskellige emner, herunder beskyttelse af dyr under søtransport og mulige løsninger til dyrevelfærdsmærkning.

·I 2021 udvidede Kommissionens tjenestegrene og de koreanske myndigheder det tekniske samarbejde om e-certificering og harmonisering af sundhedscertifikater for yderligere at lette handelen med en række forarbejdede landbrugsfødevarer. ... mens udvalgene for handel og bæredygtig udvikling åbnede muligheder for yderligere samarbejde om bæredygtighedsspørgsmål, herunder i multilaterale fora ·På mødet i Udvalget for Handel og Bæredygtig Udvikling i januar 2022 drøftede EU og Japan deres samarbejde i multilaterale fora, herunder den internationale konvention om klimaændringer (initiativer vedrørende metan og skovrydning), og tilkendegav, at de var åbne over for at samarbejde om at opnå yderligere fremskridt hen imod COP27. ·På mødet i februar 2022 i Udvalget for Handel og Bæredygtig Udvikling, der er nedsat i henhold til CETA, drøftede EU og Canada samarbejdet om handels- og arbejdsmarkedsspørgsmål på en række politikområder, herunder bekæmpelse af tvangsarbejde og børnearbejde i globale forsyningskæder. Begge parter understregede deres støtte til og tætte samarbejde med ILO. De økonomiske partnerskabsaftaler med EU's partnere i Afrika, Caribien og Stillehavet tilskyndede fortsat til reformer med støtte fra udviklingssamarbejdet ... Økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er) med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet har en stærk udviklingsdimension og giver incitamenter til reformer, som udviklingssamarbejdet kan bygge videre på. En vellykket gennemførelse heraf afhænger af, at der tages hånd om disse landes interne handelsbegrænsninger gennem Aid for Trade. Statusrapporten om EU's bistand til handel for 2021 viser, at EU med sine medlemsstater var verdens største leverandør af bistand til handel med 38 % af den globale bistand til handel i 2019, hvilket svarer til 17,9 mia. EUR, og at 96 % af EU's bistand til handel samme år gik til lande, der har præferenceadgang til EU-markedet. Rapporten indeholder også yderligere oplysninger om Kommissionens og medlemsstaternes bistand til handel, f.eks. støtte til SMV'ers udnyttelse af mulighederne i handelsaftalerne og forbedringer på områder vedrørende handel og bæredygtig udvikling. Webstedet om EU's bistand til handel har en interaktiv oversigt over modtagerlandene med kontekstspecifikke eksempler på projekter vedrørende bistand til handel. ... og var fortsat udgangspunkt for frugtbare drøftelser om bæredygtighedsspørgsmål I 2021 fortsatte parterne deres dialog om bæredygtighed i værdikæden for kakao med Ghana og Elfenbenskysten, hvor Cameroun deltager som observatør. ·I 2021 blev der afholdt otte tematiske rundbordsdiskussioner — såkaldte "CocoaTalks", hvor forskellige aspekter af bæredygtighed i kakaoværdikæden blev drøftet, herunder leveindkomst, standarder, gennemsigtighed og sporbarhed i forbindelse med børnearbejde og skovrydning, due diligence, skovlandbrug, udviklings- og finansieringsbistand og forbrugerperspektiver. ·Serien af CocoaTalks i 2021 blev afsluttet med en teknisk afrunding i december 2021, hvor der blev gjort status over de tematiske møder og vejen frem blev skitseret (dvs. køreplan og indsatsområder), som blev bekræftet ved et politisk arrangement på højt plan den 28. juni 2022. D.Fokus på handel og bæredygtig udvikling En ny meddelelse fra Kommissionen beskriver, hvordan EU yderligere vil styrke handelsaftalernes bidrag til bæredygtig udvikling ...

Som resultat af revisionen af 15-punktshandlingsplanen og efter en høringsproces på et år udsendte Kommissionen i juni 2022 sin meddelelse "Handelspartnerskabernes styrke: sammen om en grøn og retfærdig økonomisk vækst". Arbejdsmarkedets parter, og herunder både erhvervslivet, fagforeninger og miljø- og menneskerettighedsgrupper, indsendte talrige bidrag, der repræsenterer et bredt spektrum af økonomiske, sociale og miljømæssige interesser. Kommissionen deltog desuden i en omfattende udveksling af synspunkter med Europa-Parlamentet, medlemsstaterne og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. På grundlag af de indmeldinger og anbefalinger, der blev modtaget, udpegede Kommissionen en række politiske prioriteter og centrale indsatsområder, som tilsammen øger fokus på at sikre en effektiv gennemførelse af bestemmelserne om handel og bæredygtig udvikling i EU's handelsaftaler. ... navnlig ved at styrke civilsamfundets rolle ... Som følge af revisionen af handlingsplanen for handel og bæredygtig udvikling sikrer Kommissionen en mere inkluderende høringsproces over for civilsamfundet i alle faser af handelsaftalernes livscyklus. Kommissionen styrker yderligere de interne rådgivende gruppers rolle ved fortsat at stille ressourcer til rådighed til logistik og drift og ved at indbyde repræsentanter for EU's interne rådgivende grupper til medlemsstaternes ekspertgruppe for handel og bæredygtig udvikling under ledelse af Kommissionen. De interne rådgivende grupper bliver nu tættere inddraget i planlægningen af møderne i udvalget for handel og bæredygtig udvikling og navnlig fastlæggelse og overvågning af gennemførelsesprioriteter. Kommissionen fremmer og letter også en øget interaktion mellem EU's og partnerlandenes interne rådgivende grupper og sikrer gennemsigtighed i sammensætningen af de interne rådgivende grupper. EU's interne rådgivende grupper høres også vedrørende EU's tekniske støtteprojekter inden for handel og bæredygtig udvikling i de lande eller partnerregioner, de dækker. ... og sætte fokus på en øget håndhævelse af forpligtelserne vedrørende handel og bæredygtig udvikling, når det er nødvendigt. Kommissionens nye tilgang omfatter en forbedret håndhævelsesmekanisme, som træder i kraft, når den samarbejdsbaserede indsats slår fejl, og det er nødvendigt at gribe ind gennem en afgørelsesproces (ekspertpanel) for at sikre, at den anden part bringer sig selv i overensstemmelse med de aftalte forpligtelser vedrørende handel og bæredygtig udvikling. EU planlægger at medtage procedurer for handel og bæredygtig udvikling i overholdelsesfasen, dvs. den periode, hvor den part, der har en sag, skal gennemføre afgørelsen. Procedurerne fastsætter en periode, hvor den tabende part skal bringe forholdene i overensstemmelse med forpligtelserne, således at både ekspertpanelet og den anden part kan kontrollere, at det er sket. Desuden har EU til hensigt at give mulighed for at anvende handelssanktioner i alvorlige tilfælde af manglende overholdelse af ILO's grundlæggende principper og rettighederne på arbejdspladsen eller ved adfærd, der i væsentlig grad undergraver Parisaftalens formål og målsætninger. Kommissionen har også forbedret mekanismen for klager over overtrædelser af forpligtelser vedrørende handel og bæredygtig udvikling Som led i anvendelsen af den nye tilgang efter gennemgangen af handlingsplanen for handel og bæredygtig udvikling reviderede Kommissionen sine operationelle retningslinjer for det fælles kontaktpunkt for at imødekomme en række særlige betænkeligheder og anmodninger fremsat af interessenterne: ·De reviderede retningslinjer skaber navnlig øget gennemsigtighed og forudsigelighed for interessenterne inden for handel og bæredygtig udvikling med yderligere præcisering af, hvem der kan indgive klager. Det nævnes f.eks. udtrykkeligt, at interne rådgivende grupper kan indgive klager, og at EU-klagere også kan repræsentere interesser for parter i EU's handelspartnerlande. ·De operationelle retningslinjer medfører også forbedringer i den måde, hvorpå klager behandles, navnlig med hensyn til tidsplanen for den indledende vurdering. Kommissionen offentliggør også ikkefortrolige oplysninger om klager vedrørende handel og bæredygtig udvikling for at øge interessenternes opmærksomhed på restriktioner i tredjelande, hvilket afspejler tilgangen til markedsadgang. ·De reviderede operationelle retningslinjer fastsætter tidsfrister, som Kommissionen som hovedregel vil følge for behandlingen af klager vedrørende handel og bæredygtig udvikling: 10 arbejdsdage til at bekræfte modtagelse af klagen 20 arbejdsdage til den første opfølgning over for klageren og 120 arbejdsdage til færdiggørelse af den foreløbige vurdering af klagen. I løbet af rapporteringsperioden har Kommissionen også overvåget Koreas overholdelse af panelets afgørelse i den bilaterale tvist om arbejdstagerrettigheder ... Kommissionen har fortsat overvåget gennemførelsen af den afgørelse, der blev afsagt af ekspertpanelet for handel og bæredygtig udvikling den 20. januar 2021: ·Med hensyn til ratificeringen af grundlæggende ILO-konventioner trådte tre grundlæggende ILO-konventioner i kraft i Korea i april 2022: Konvention nr. 87 om foreningsfrihed og beskyttelse af retten til at organisere sig, nr. 98 om retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger og nr. 29 om tvangsarbejde. ·Med hensyn til indenlandske forbedringer har Korea vedtaget ændringer af sin arbejdsmarkedsordning. Parterne nedsatte et midlertidigt udvalg for handel og bæredygtig udvikling i november 2021 navnlig for at vurdere gennemførelsen af de lovgivningsmæssige ændringer af den koreanske fagforeningslov og retningslinjerne for gennemførelse heraf.

·Med hensyn til ratificeringen af den sidste udestående grundlæggende ILO-konvention nr. 105 om afskaffelse af tvangsarbejde bekræftede Korea sit tilsagn om at videreføre de igangværende bestræbelser på at ratificere konventionen og offentliggjorde den aftalte undersøgelse, der udpeger de nationale bestemmelser, der skal ændres af hensyn til overensstemmelse med ILO-konventionen. Parterne fortsætter drøftelserne frem mod en kommende ratificering.



... og har overvåget Vietnams tiltag for at inddrage civilsamfundet i gennemførelsen af kapitlet om handel og bæredygtig udvikling Vietnam oprettede sin interne rådgivende gruppe den 17. august 2021, dog med en vis forsinkelse. Den 30. december 2021 fulgte Vietnam også op på løftet om at udvide den interne rådgivende gruppe fra tre til seks medlemmer, dog indgår der tilsyneladende endnu ikke en uafhængig arbejdstagerorganisation som medlem. Efter oprettelsen af den interne rådgivende gruppe holdt udvalget for handel og bæredygtig udvikling og det fælles forum det første møde i november 2021. Kommissionen fortsætter med nøje at overvåge Vietnams overholdelse af alle forpligtelserne i henhold til kapitlet om handel og bæredygtig udvikling, herunder elementer vedrørende landets interne rådgivende gruppe. Kommissionen har arbejdet sammen med interessenter fra civilsamfundet og med interne rådgivende grupper om gennemførelsen af forpligtelserne vedrørende handel og bæredygtig udvikling i EU's handelsaftaler Kommissionen har en veletableret proces for afholdelse af møder med interessenter fra civilsamfundet i EU, som kan anvendes til at drøfte handelspolitiske spørgsmål; den såkaldte civilsamfundsdialog. I bilateral sammenhæng samarbejder Kommissionen regelmæssigt med de interne rådgivende grupper, der er oprettet i henhold til aftalerne, og udveksler oplysninger og tilbagemeldinger om gennemførelsesprocessen. Desuden afholdes der regelmæssige fælles møder mellem regeringer og repræsentanter for civilsamfundet fra begge sider efter møderne i udvalget for handel og bæredygtig udvikling, hvilket bidrager til gennemførelsesprocessen. ·I Ecuadors tilfælde fremhævede repræsentanter for civilsamfundet f.eks. i fælles bemærkninger vanskelighederne med at registrere en af arbejdstagerorganisationerne i banansektoren som "fagforening". Kommissionen gav på sit regelmæssige møde med regeringens parter udtryk for betænkeligheder vedrørende overtrædelsen af centrale arbejdsmarkedsforpligtelser og henviste til ILO's henstillinger. Selv om regeringen aldrig medgav, at spørgsmålet var problematisk, var en af de lokale domstole i Ecuador enig i påstanden og anmodede regeringen om at tildele den pågældende organisation status som fagforening. ·I et andet tilfælde handlede Kommissionen i november 2021 på grundlag af specifikke oplysninger fra EU's interne rådgivende gruppe, der er oprettet i henhold til frihandelsaftalen mellem EU og Korea, og rejste en sag vedrørende angivelig forskelsbehandling af leveringspersonale i Korea. Korea præciserede, at deres status som arbejdstagere ikke blev bestridt, men erkendte, at der var et udestående vedrørende anerkendelse af deres ret til kollektive forhandlinger. Sagen er fortsat under behandling. Den 5. juli 2021 indledte og organiserede Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) det første møde for alle EU's interne rådgivende grupper, hvor man samlede medlemmerne af de enkelte interne rådgivende grupper i EU, der er oprettet under EU's 11 handelsaftaler. Højtstående repræsentanter for Europa-Parlamentet og Kommissionen blev indbudt til at deltage. Drøftelserne førte til formuleringen af det uofficielle dokument, "Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups" der blev udsendt i oktober 2021. Flere af de fremsatte forslag blev taget i betragtning som led i Kommissionens revision af handlingsplanen for handel og bæredygtig udvikling, navnlig forslagene om yderligere at styrke de interne rådgivende gruppers rolle ved at stille ressourcer til rådighed til logistisk støtte, invitere repræsentanter for EU's interne rådgivende grupper til møder i medlemsstaternes ekspertgrupper om handel og bæredygtig udvikling, inddrage EU's interne rådgivende grupper i fastlæggelsen og overvågningen af gennemførelsesprioriteterne og fremme gennemsigtighed. Kommissionen forventer på sin side, at civilsamfundsorganisationerne leverer rettidige, velunderbyggede og evidensbaserede bidrag, som er afgørende for at identificere, prioritere og behandle spørgsmål vedrørende handel og bæredygtig udvikling. ... og har fortsat sit samarbejde med ILO om at yde teknisk bistand til en række handelspartnere

I 2021 fortsatte Kommissionen det tætte samarbejde med internationale organisationer såsom ILO og OECD om at fremme bæredygtig handel, hvilket ses af følgende eksempler: ·Kommissionen samarbejder med OECD, ILO og FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder (OHCHR) i gennemførelsen af det fireårige projekt "Responsible business conduct in Latin America and the Caribbean" (2019-2022), som har til formål at fremme intelligent, bæredygtig og inkluderende vækst i regionen ved at støtte ansvarlig forretningsskik i overensstemmelse med internationale instrumenter. Projektet gennemføres i partnerskab med Chile og Mexico, der begge er OECD-medlemmer, og Argentina, Brasilien, Colombia, Costa Rica og Peru, som har tilsluttet sig OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder og oprettet et nationalt kontaktpunkt for ansvarlig forretningsskik, samt to andre partnerøkonomier, nemlig Ecuador og Panama. ·Et andet sideløbende program (ansvarlige forsyningskæder i Asien) gennemføres i seks lande i Asien (Kina, Japan, Myanmar, Thailand, Filippinerne og Vietnam) for at fremme en bæredygtig og inkluderende økonomisk, social og miljømæssig udvikling ved at integrere ansvarlig forretningspraksis i multinationale virksomheders aktiviteter og i deres forsyningskæder. ·Indtil krigen brød ud, havde EU samarbejdet med ILO om at gennemføre det fælles projekt "På vej mod sikkert, sundt og legalt arbejde i Ukraine", som skulle danne grundlag for udarbejdelse af lovforslag om arbejdsmarkedsforhold, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen samt arbejdstilsyn. Projektet har til formål at fremme sikkert, sundt og legalt arbejde i Ukraine. ·I 2021-2022 videreførte EU og ILO det fælles projekt "Trade for Decent Work" i udvalgte handelspartnerlande i Asien og Afrika- Projektet støttede også en række specifikke ad hoc-aktiviteter i udvalgte lande i Latinamerika. Projektet er planlagt til at fortsætte i 2023. ... samtidig med at handelsaftaler anvendes til at fremme samarbejdet om at håndtere de miljømæssige udfordringer ·I 2021 støttede EU gennem sine samarbejdsprojekter Colombias bestræbelser på at overgå til en mere bæredygtig og miljøvenlig økonomi, herunder gennem et pilotprojekt om bæredygtig minedrift i den fattigdomsramte Stillehavsregion i Colombia. ·I juni 2021 afholdt EU og Japan i fællesskab et arrangement med fokus på teknologier og sektorer, der er afgørende for at opnå kulstofneutralitet senest i 2050. På baggrund af resultaterne af samarbejdet mellem EU og Japan om lovgivning og standarder samt mulighederne i den bilaterale handel udvekslede virksomhederne erfaringer og viden om de muligheder for grøn vækst, der kan opnås gennem et samarbejde inden for vedvarende energi, brint, ren mobilitet og de råstoffer, som industrierne har brug for. E.Evaluering af handelsaftalernes virkning danner grundlag for gennemførelsesarbejdet Kommissionen har fortsat særligt fokus at evaluere handelsaftalernes effekt, enten specifikke handelsaftaler eller tværgående emner i flere aftaler. Ex post-evalueringer danner grundlag for forbedring af fremtidige aftaler og anvendes samtidig som referencepunkt ved fastsættelsen af prioriteter for gennemførelse og håndhævelse. Ex-post-evalueringerne af Cariforum-ØPA-aftalen og EU's frihandelsaftaler med seks Middelhavslande blev offentliggjort i henholdsvis januar og marts 2021 og var også omhandlet i årsberetningen for 2021. I april 2022 afsluttede Kommissionen sin ex post-evaluering af handelsaftalen mellem EU og Colombia, Peru og Ecuador.

Ex post-evaluering af frihandelsaftalen med Colombia, Ecuador og Peru: Vigtigste konklusioner ·I Andeslandene var aftalens økonomiske indvirkning på BNP positiv, anslået til 728 mio. USD, og til fordel for alle parter. Den anslåede virkning på beskæftigelse, velfærd og fattigdomsbekæmpelse var også positiv. ·Selv om den samlede effekt sandsynligvis er begrænset, har aftalen og eksporten til EU skabt arbejdspladser i landdistrikterne i Andeslandene. Der er navnlig skabt arbejdspladser i sektorerne frugt, sukker, grøntsager og nødder samt i fiskeriet. I industrien har sektorer som fødevarer, kemiske produkter og tekstiler (sidstnævnte i Colombia og Peru) også opnået fordele. ·Kravet om at skulle tilpasse sig standarderne på EU-markedet har forbedret produktionsstandarderne i Andeslandene, og det har resulteret i produkter af højere kvalitet og flere økologiske produkter som følge af efterspørgslen i EU, beskyttelse af geografiske betegnelser, bedre overholdelse af arbejds- eller miljøstandarder, f.eks. anvendelse af private standarder og certificering. ·Aftalen har fungeret som en platform for arbejde vedrørende bæredygtighedsspørgsmål, herunder regelmæssige udvalg og projekter, der gør det muligt at behandle problemområder: f.eks. foreningsfrihed, anstændige job og børnearbejde, hvor der kan konstateres forbedringer i sektorer, der er omfattet af aftalen. ·Diversificering af handelen: aftalen bidrog til at diversificere og øge eksporten, navnlig fra SMV'er. Konsulentens anbefalinger blev offentliggjort i januar 2022. Kommissionens/GD TRADEs vurdering og opfølgning vil fremgå af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, som forventes offentliggjort i første halvdel af 2023. III. Støtte til små og mellemstore virksomheder til at finde fodfæste i den globale handel SMV'er og familievirksomheder, som udgør 93 % af EU's eksportører, er fortsat i centrum for Kommissionens aktiviteter for at fremme fordelene ved EU's handelsaftaler Trods økonomisk og politisk udfordrende tider er de globale markeder ikke blot en vigtig kilde til vækst. De udgør også et stort potentiale i den økonomiske genopretning. I 2021 fortsatte Kommissionen sine bestræbelser på at hjælpe SMV'erne med at udnytte EU's handelsaftaler. SMV'er udgør langt størstedelen af eksportørerne målt i antal, men de tegner sig kun for en tredjedel af EU's eksport målt i værdi. Kommissionen arbejder også fortsat på at fremme EU's princip "tænk småt" i multilaterale fora såsom WTO og G20 og har været aktiv i WTO's uformelle arbejdsgruppe om mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (MSMV'er) frem mod WTO's ministerkonference, der var blevet udsat og endelig kunne afholdes i juni 2022. A.Opgradering af og opbygning af kendskab til Access2Markets Access2Markets platformen, der blev lanceret i oktober 2020, indeholder detaljerede, praktiske oplysninger til virksomheder, der ønsker at importere eller eksportere varer. Platformen er gratis at benytte og tilgængelig på alle EU's officielle sprog. Oplysningerne om eksport dækker toldsatser, afgifter, procedurer og formaliteter for 135 eksportmarkeder, oprindelsesregler, statistikker og handelshindringer. Tilsvarende oplysninger om import til EU er også til rådighed, nemlig om toldsatser, afgifter, importkrav, oprindelsesregler og statistikker fra hele verden. Fra den 1. januar 2021 var der også fuldstændige oplysninger om EU's handel med Det Forenede Kongerige. I takt med at begivenhederne i Ukraine har udviklet sig i 2022, er platformen blevet ajourført, så den nu omfatter de restriktioner, der er pålagt EU's eksport til Rusland, og mere generelle oplysninger om EU's sanktioner og yderligere vejledning til importører om russiske foranstaltninger, der er indført for eksporten til EU. Access2Markets har haft over 3 millioner unikke besøgende siden lanceringen, 72 % fra EU, og ROSA-værktøjet har i gennemsnit 500 hits om dagen. Den nye version af ROSA indeholder også en vejledning til virksomhederne om, hvordan produkters oprindelse skal dokumenteres. I 2021 har Kommissionen gradvist opgraderet Access2Markets og tilføjet yderligere indhold til brugerne, navnlig relevant indhold til SMV'er, samtidig med at nye interaktive værktøjer er blevet udviklet: ·I september 2021 lancerede Kommissionen Access2Procurement, der er et værktøj, hvor virksomhederne kan hente oplysninger om, hvorvidt et givet udbud er omfattet af en international forpligtelse, som Canada og Japan har indgået i henhold til deres respektive handelsaftaler med EU. I de første otte måneder efter, at værktøjet blev sat i drift, gennemførte brugerne over 2 700 vurderinger, og i første kvartal af 2022 lå antallet af vurderinger på mellem 200 og 300 pr. måned. Som det næste vil værktøjet også omfatte USA, og det bliver senere udvidet yderligere, så det kommer til at omfatte flere af EU's handelspartnere.

·I 2021 blev platformen, der primært omhandlede betingelser for import og eksport af varer, udvidet med oplysninger om handel med tjenesteydelser, herunder værktøjskassen "Getting Started to trade services: imports and exports", som i 2022 blev fulgt op med funktionen "My Trade Assistant for Services and Investment", der dækker den juridiske og den maritime sektor i henhold til aftalerne i Det Forenede Kongerige og Canada. For eksempel kan en EU-virksomhed, der ønsker at levere juridiske tjenesteydelser i Det Forenede Kongerige vedrørende både national og udenlandsk ret, finde oplysninger om forskellige krav, f.eks. om licens og autorisation, forudsætninger, retlig form, nationalitet eller opholdsbetingelser. Funktionens anvendelsesområde vil gradvist blive udvidet med andre tredjelande og sektorer. Kommissionen tilbød fortsat omfattende støtte og uddannelse i Access2Markets til virksomheder, medlemsstater og andre formidlere samt et træningsprogram for undervisere gennem 2021, og dette forventes at fortsætte. Indtil nu har over 6 500 organisationer deltaget i aktiviteterne, der dækker næsten alle EU-sprog. Der blev også afholdt arrangementer med partnere i og uden for EU, f.eks. Centret for Industrielt Samarbejde mellem EU og Japan, med ICEX España og Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ). Aktiviteterne blev markedsført via forskellige medier og platforme, herunder Twitter, samt via Kommissionens websted og YouTube. B.Internationalisering for SMV'er — konkrete tiltag i 2021 Mens alle EU's handelsaftaler har til formål at hjælpe SMV'er med at øge deres forretninger med og på de udenlandske markeder, har tre gældende EU-handelsaftaler særlige bestemmelser vedrørende SMV'er: Den samlede økonomi- og handelsaftale mellem EU og Canada (CETA) indeholder en SMV-henstilling, og den økonomiske partnerskabsaftale mellem EU og Japan (ØPA'en mellem EU og Japan) og handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige indeholder kapitler vedrørende SMV'er, som indeholder bestemmelser om særlige SMV-kontakter på begge sider, og hvor hensigten er at sikre, at SMV'ers interesser og perspektiver inddrages i gennemførelsen af de respektive aftaler. Desuden indeholder kapitlerne vedrørende SMV'er en række praktiske anvisninger til yderligere at øge gennemsigtigheden for SMV'er, navnlig gennem udveksling af oplysninger: I overensstemmelse med kapitlet vedrørende SMV'er i ØPA'en mellem EU og Japan stiller Japan f.eks. (på et offentligt tilgængeligt websted) produktspecifikke oplysninger vedrørende markedsadgang til rådighed pr. toldtarifkode for import af varer, herunder link til myndigheder med ansvar for handelsrelaterede emner, der er indgået aftale om. Parternes kontaktpunkter for SMV'er drøfter, hvordan man yderligere kan strømline og forbedre de tilgængelige værktøjer og oplysninger. I 2021 fortsatte Kommissionen sammen med handelspartnere, medlemsstater og interessenter med at gennemføre SMV-bestemmelserne i CETA og ØPA'en mellem EU og Japan: CETA üSMV-kontaktpunkterne indgik aftale om en SMV-handlingsplan, der fastsætter de konkrete foranstaltninger og en tidsplan for gennemførelsen af SMV-henstillingen. I overensstemmelse med handlingsplanens prioriteter blev der i september 2021 afholdt en rundbordsdiskussion for SMV'er i anledning af fireårsdagen for CETA, som Kommissionen afholdt med hjælp fra EU's handelskammer i Canada (EUCCAN). üDesuden samarbejder EU og Canada om at støtte SMV'ernes internationalisering. Et særligt eksempel omfatter et samarbejde mellem Enterprise Europe Network i Canada og EUCCAN på den ene side og det europæisk-canadiske center for innovation og forskning på den anden side om at levere erhvervs- og innovationsstøttetjenester, der bidrager til at styrke europæiske og canadiske SMV'ers konkurrenceevne og bæredygtighed. ØPA mellem EU og Japan üSMV-kontaktpunkterne færdiggjorde en fælles aktivitetsrapport, og EU og Japan øgede det opsøgende arbejde over for SMV'er gennem centret for industrisamarbejde mellem EU og Japan, som igen i 2021 udsendte to brochurer om "How to import from Japan to the EU using the EPA" og "How to export from the EU to Japan using the EPA". üCentrets Economic Partnership Agreement (EPA) Helpdesk afholdt igen i rapporteringsperioden 47 kurser og interaktive webinarer for virksomhederne og udarbejdede relevante faktablade om forskellige aspekter af ØPA'en mellem EU og Japan, herunder geografiske betegnelser, oprindelsesregler, SMV-kapitel, fiskeri, mejeriprodukter, mobilitet for personer osv. Centret samarbejder også med medlemsstaternes handelsfremmende organisationer og andre europæiske og japanske netværk såsom Enterprise Europe-netværket (EEN) om at gøre ØPA'en mere anvendelig for SMV'erne.

Desuden støtter Kommissionen fortsat europæiske SMV-iværksættere og deres aktiviteter på udfordrende markeder, navnlig gennem EU's SMV-center i Kina. Centret spiller fortsat en afgørende rolle med hensyn til at hjælpe og støtte EU's SMV'er med markedsadgang og/eller virksomhedsudvikling i Kina. Centret hjælper EU's SMV'er med at vurdere, om de er parate til at komme ind på det kinesiske marked, rådgiver om muligheder og risici ved at etablere og udvikle en forretningsmæssig tilstedeværelse på det kinesiske marked (gennem eksport, investeringer eller begge dele) og rådgiver om, hvordan virksomhederne kan udnytte synergier og udveksle bedste praksis. Som eksempel kan nævnes, at centret i 2021 afholdt 62 uddannelseskurser i Kina og EU for over 5 400 SMV'er. C.Samarbejde med Enterprise Europe-netværket En central opgave for Enterprise Europe-netværket (EEN), som blev relanceret under programmet for det indre marked, er at hjælpe EU's virksomheder med at udnytte præferencehandelsordninger, dvs. nedsættelse/afskaffelse af told eller andre omkostninger i forbindelse med lovgivningsmæssig tilpasning. Den 4. august 2021 udsendte Kommissionen en indkaldelse af interessetilkendegivelser til internationale netværkspartnere med flere frister for indsendelse af forslag. Formålet med indkaldelsen er at udpege kundeorienterede erhvervsstøtteorganisationer på hurtigt voksende markeder i Nord-, Syd- og Mellemamerika og (Sydøst) Asien. Der er fokus på lande og handelsblokke, som EU har indgået vidtgående og omfattende handelsaftaler med: ·Internationale og europæiske netværkspartnere samarbejder om at forbedre udnyttelsen af handelsordningerne. De udveksler markedsoplysninger til gavn for europæiske SMV'er. Indtil videre har en lang række erhvervsorganisationer fra USA, Det Forenede Kongerige, Japan, Schweiz, Canada, Israel, Sydkorea og Indien ansøgt om at tilslutte sig EEN. Listen over lande er ikke udtømmende og bliver udvidet ved udløbet af de kommende frister for indgivelse af ansøgninger. ·I det relancerede EEN vil tjenester, der hjælper EU-virksomheder med at udnytte handelsmulighederne i udlandet, blive fuldt integreret i "Network's Client Journey", dvs. at europæiske netværkspartnere forventes at skabe direkte resultater for deres kunder og indberette dem som opnåede resultater via EEN's resultatdatabase. I 2022 nedsatte EEN en ny ekspertgruppe for at fremme kvaliteten af internationaliseringstjenester inden for netværket. Den såkaldte "temagruppe om Internationalisering" med ca. 130 erfarne netværksrådgivere, der er i daglig kontakt med virksomheder i alle medlemsstater og regioner, udnævnte en medformand for at styrke udnyttelsen af EU's handelsaftaler. Medformandens vigtigste rolle bliver at fastlægge dagsordenen for kapacitetsopbygning og uddannelse af netværksrådgivere for at hjælpe europæiske SMV'er med at udnytte handelsmulighederne. Et af de første projekter bliver i samarbejde med Kommissionen at udarbejde et underviserkursus for netværksrådgivere for at udnytte Access2Markets platformen. Ud over samarbejdet med EEN fortsatte Kommissionen sine udvekslinger med europæiske og nationale erhvervssammenslutninger, European Business Organisations "World Wide Network (EBO WWN) og medlemsstaternes handelsfremmende organisationer (TPO'er), som i særlig grad støtter og rådgiver store og små virksomheder om fordelene ved handelsaftaler. D.Aktiviteter til støtte for SMV'er på multilateralt plan (WTO) EU går i spidsen for den multilaterale indsats i Verdenshandelsorganisationen til støtte for SMV'er EU har været aktivt medlem af den uformelle arbejdsgruppe om mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (MSMV-gruppen) siden dens oprettelse efter WTO's 11. ministerkonference i Buenos Aires i 2017. Hvor gruppens oprindelige mandat var at udarbejde et arbejdsprogram, der skulle godkendes på WTO's 12. ministerkonference, bevirkede covid-19-pandemien, at MSMV-gruppen udsendte en erklæring om betydningen af mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder under covid-19-pandemien i maj 2020 og derefter i en hurtig proces vedtog en pakke med seks bløde anbefalinger i december 2020 (pakken om mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder). I overensstemmelse med EU's mangeårige bestræbelser på at fremme internationalisering af mikrovirksomheder og SMV'er under hensyntagen til deres specifikke behov fokuserer MSMV-pakken på at forbedre adgangen til oplysninger for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, gennemføre aftalen om handelslettelser i et forsøg på at lette handelen med mikrovirksomheder og SMV'er, udvikle en integreret database over handelspolitik samt forenkle MSMV'ers adgang til finansiering og grænseoverskridende betalinger gennem udveksling af bedste praksis og oplysninger. Arbejdet fortsatte i 2021, og det første resultat var en database med oplysninger om mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder fra WTO's handelspolitiske eksaminationer ...

I 2021 mødtes gruppen for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder flere gange for at overvåge gennemførelsen af pakken. Navnlig har sekretariatet for den uformelle arbejdsgruppe om mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder afsluttet arbejdet med en database, der indeholder henvisninger til oplysninger om mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder fra WTO's handelspolitiske eksaminationer. På den 12. ministerkonference blev det igangværende arbejde med mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder synliggjort via en erklæring fra formanden for den uformelle gruppe for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder. IV. Fjernelse af hindringer og løsninger IV.1 Status over handelshindringer og fjernelse heraf I 2021 fortsatte Kommissionens arbejde med at afdække, fremhæve og afskaffe handelshindringer, stadig i lyset af covid-19-pandemien, der havde ført til øget protektionisme hos flere af EU's handelspartnere. Det skabte visse vanskeligheder vedrørende logistik og forsyningskæder på grund af prisstigninger inden for transport, råvarer og energi, som medførte højere inflation, efterhånden som året skred frem. Disse vanskelige forhold blev yderligere forværret på grund af den næste covid-19-bølge med omicron-varianten i den anden halvdel af 2021 og de nye udbrud i Kina i 2022 samt den ustabile geopolitiske situation som følge af Ruslands aggressionskrig mod Ukraine. På trods af de vanskelige forhold fortsatte EU i 2021 arbejdet med at identificere og fjerne handelshindringer. I den sammenhæng videreførte Kommissionen samarbejdet med tredjelande i tæt samarbejde med Europa-Parlamentet, medlemsstaterne og erhvervslivet, herunder gennem netværket af EU-delegationer i partnerlande og i Genève. Kommissionen arbejdede både på stedet i tredjelande og gennem den institutionelle ramme, der er fastlagt i EU's handelsaftaler og af WTO (f.eks. gennem WTO's udvalg om tekniske handelshindringer og om sundhed og plantesundhed), og Kommissionen søgte aktivt løsninger på eksisterende og nye spørgsmål. Det forebyggende arbejde var fortsat i fokus for at afdække mulige handelshindringer, før de opstår. Indmeldinger fra EU-virksomheder om urimelig behandling eller restriktive foranstaltninger fra EU's handelspartneres side, var et centralt element i arbejdet. Der var samme fokus på overtrædelse af forpligtelserne vedrørende bæredygtig udvikling i henhold til EU's handelsaftaler. For så vidt angår nye hindringer og klager var 2021 det første hele år med det fælles kontaktpunkt, som blev oprettet for at støtte den øverste ansvarlige for håndhævelse af handelsaftaler og fungerer som kvikskranke, der er tilgængelig via Access2Markets platform, til at indgive klager over (mulige) handelshindringer eller manglende overholdelse af forpligtelserne vedrørende handel og bæredygtig udvikling og EU's GSP-forordning.



A. Opgørelse af registrerede hindringer for handel og investeringer pr. 31. december 2021 Som det fremgår af nedenstående tabel, var der ved udgangen af 2021 opført 455 aktive handels- og investeringshindringer i 65 tredjelande i Kommissionens database Access2Markets: Foranstaltnings art Antal barrierer Sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (SPS) 102 Tekniske handelshindringer (TBT) 81 Told og toldækvivalenter og kvantitative restriktioner 78 Administrative procedurer 39 Tjenesteydelser og investeringer 37 Andre foranstaltninger* 39 Intellektuelle ejendomsrettigheder 34 Offentlige udbud 29 Eksportafgifter og -restriktioner 16 I alt 455 * Andre foranstaltninger omfatter hindringer i forbindelse med handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter og subsidier, foranstaltninger, der påvirker konkurrencen, og andre foranstaltninger, der ikke kan klassificeres i de nævnte kategorier. Antallet af handels- og investeringshindringer, som EU-virksomheder står over for ved eksport til tredjelande, faldt en smule fra 462 aktive hindringer i 2020 til 455 i 2021 til trods for de strukturelle ændringer i handelsmønstrene på grund af Det Forenede Kongeriges udtræden. Antallet af registrerede handelshindringer steg imidlertid fra 372 i 51 tredjelande i 2016 til 462 i 66 lande i 2020 (dvs. med næsten 25 %). Hvis man ser på de handelshindringer, der blev registreret i 2021, er de fleste hindringer blevet registreret i løbet af de seneste fem år (39 %), mens 34 % af alle hindringer har eksisteret i seks til ti år, og 27 % af alle hindringer har været opført på listen i mere end ti år.

Figur 5: Antal hindringer anført efter registreringsdato Hvis man ser på hindringer efter type, viser figur 6 nedenfor, at SPS-foranstaltninger fortsat var kategorien med det største antal handelshindringer (102) i 2021 og tegnede sig for næsten en fjerdedel af alle registrerede hindringer. Selv om det samlede antal SPS-hindringer lå lidt under niveauet i 2020 (107), er SPS-restriktionerne steget støt fra 2016 til 2020, og de er fortsat den største kategori. Den næsthyppigste registrerede type af hindringer i 2021 var fortsat TBT-foranstaltninger (81 hindringer) og toldmæssige foranstaltninger og kvantitative restriktioner (78 hindringer) lige som i 2020. Tilsammen tegnede de tre kategorier sig for næsten 60 % af alle aktive hindringer i 2021. Det afspejler tendensen i 2020.



Figur 6: Typer af hindringer i 2021 EU-virksomheder står over for handelshindringer i hele verden, når de eksporterer deres varer og tjenesteydelser, hvilket fremgår af figur 7 nedenfor.



Figur 7: Geografisk fordeling hindringer pr. region (udgangen af 2021) Som det fremgår af figur 8 nedenfor, var Kina i 2021 fortsat det land med det største antal hindringer, nemlig 39, herefter kom Rusland (32), efterfulgt af USA (27), Indien (26), Tyrkiet (24) og Indonesien (21). Andre lande med ti eller flere hindringer var Brasilien (19), Sydkorea (18), Australien (15), Algeriet (14), Mexico (12), Egypten (11), Malaysia (10) og Vietnam (10). Handelshindringer vedrørende Det Forenede Kongerige indgår endnu ikke i databasen, da det er en helt ny situation med nye handelsrelationer, hvorimod mange af de eksisterende hindringer over for andre partnere har været kendt i flere år.

Ser man på de fem år fra 2016 til 2020, har Rusland og Kina været de to lande med flest handelshindringer, hvor Kina overhalede Rusland i 2018 og indtog førstepladsen. Mens Ruslands handelshindringer har ligget på et forholdsvis stabilt antal (33 i gennemsnit), er Kinas handelshindringer i perioden næsten fordoblet fra 23 i 2016 til 40 i 2020.



Figur 8: Antal handelshindringer pr. handelspartner (udgangen af 2021) B. Udviklingen i handels- og investeringshindringer i 2021 Nye hindringer registreret Med hensyn til nye handelshindringer pr. sektor udgjorde landbrug og fiskeri den største kategori med fire, efterfulgt af tjenesteydelser med tre nye hindringer. På tredjepladsen lå sektoren for keramik og glas og kategorien tværgående foranstaltninger (dvs. som dækker mere end én sektor eller påvirker hele eksporten til det pågældende handelspartnerland) hver med to nye hindringer. Sektor Antal nye barrierer Landbrug og fiskeri 4 Automobilindustrien 1 Keramik og glas 2 Kemikalier 1 Elektronik 1 Tværgående foranstaltninger 2 Andre industrier 1 Tjenester 3 Tekstiler og læder 1 I alt 16 Når man ser på de fem år fra 2016 til 2020, ses det højeste antal nye registrerede handelshindringer i landbrugs- og fiskerisektoren samt vin- og spiritussektoren. Ser man på det samlede antal nye handelshindringer registreret i 2021, viser nedenstående tabel, at der i 2021 blev registreret færre nye hindringer (16) end i 2020 (41), hvilket svarer til et nettofald på 25. Ser man på nye handelshindringer opdelt efter type, lå tekniske handelshindringer (TBT) i 2021 øverst på listen (6 nye registrerede hindringer) i modsætning til 2020, hvor SPS var den største kategori af nye handelshindringer, og kun to nye hindringer vedrørte sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (SPS) sammenlignet med 13 i 2020. Der blev registreret 2 nye handelshindringer i hver af kategorierne toldrestriktioner og kvantitative restriktioner, offentlige indkøb og andre foranstaltninger. Foranstaltnings art Nye hindringer 2021 Nye hindringer 2020 SPS 2 13 Tekniske handelshindringer 6 5 Told og toldækvivalenter og kvantitative restriktioner 2 5 Administrative procedurer 1 5 Tjenesteydelser og investeringer 1 4 Andre foranstaltninger* 2 4 Intellektuelle ejendomsrettigheder 0 3 Offentlige udbud 2 3 Eksportafgifter og -restriktioner 0 1 I alt 16 41 * Andre foranstaltninger omfatter hindringer i forbindelse med handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter og subsidier, foranstaltninger, der påvirker konkurrencen, og andre foranstaltninger, der ikke kan klassificeres i de nævnte kategorier. Det store fald i nye SPS-hindringer kan skyldes, at der ikke var udbrud af afrikansk svinepest i 2021, og mere generelt kan ugunstige økonomiske forhold have bremset indberetningen af hindringer som følge af covid-19, fordi virksomhederne har fokuseret ressourcerne på andre aktiviteter.



C. Hindringer fjernet i 2021 I 2021 blev der fjernet 39 handelshindringer, dvs. seks flere end i 2020: 16 blev helt fjernet, og 23 blev delvist afskaffet. Foranstaltnings art Hindringer fjernet i 2021 Hindringer fjernet i 2020 SPS 15 17 Tekniske handelshindringer 6 6 Told og toldækvivalenter og kvantitative restriktioner 6 2 Administrative procedurer 3 4 Tjenesteydelser og investeringer 2 1 Andre foranstaltninger* 1 1 Intellektuelle ejendomsrettigheder 3 0 Offentlige udbud 1 1 Eksportafgifter og -restriktioner 2 1 I alt 39 33 * Andre foranstaltninger omfatter hindringer i forbindelse med handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter og subsidier, foranstaltninger, der påvirker konkurrencen, og andre foranstaltninger, der ikke kan klassificeres i de nævnte kategorier. Hvis man ser på hindringer, der er fjernet pr. type, udgjorde SPS-hindringer den største kategori med 15 fjernede hindringer, ligesom i 2020 (17). Det havde igen direkte positiv virkning, at hindringerne blev fjernet, herunder for EU's eksportører i mange sektorer, navnlig fødevaresektoren:

·I 2021 omfattede de konkrete resultater af Kommissionens samarbejde på området med medlemsstaterne og erhvervslivet eksempelvis, at Canada accepterede det harmoniserede EU-certifikat for fjerkrækød, og ·Sydkorea ophævede tidligere importforbud for flere medlemsstater, som var blevet indført på grund af højpatogen aviær influenza (HPAI). Med seks delvist eller fuldstændigt fjernede hindringer for hvert land vedrørte kategorien med det næsthøjeste antal tekniske handelshindringer og toldrestriktioner og kvantitative restriktioner. Eksempler på en vellykket løsning på tekniske handelshindringer i 2021 var bl.a.: ·Tilpasning i Australien af standarderne for svovlindhold i brændstof, der ellers medførte en brændstofkvalitet, der ikke kunne anvendes til de nyeste højeffektive motorer fra producenterne i EU ·forbedringer i Tunesien som følge af EU's interventioner for at afbøde virkningerne af told på "ikkevæsentlige" forbrugerprodukter, der var indført for landbrugsprodukter såsom kiwi, frosset tun og honning. Som det fremgår af figur 9 nedenfor, dækkede de hele eller delvise løsninger desuden 24 af EU's handelspartnere. Figur 9: Antal fjernede hindringer pr. partner (2021) Til fjernelse af hindringer anvender Kommissionen en lang række instrumenter, ofte i kombination Valget af instrumenter og fora afhænger af den særlige situation: Kommissionen kan rejse anliggender under en bilateral handelsaftale (f.eks. gennem de etablerede institutionelle strukturer), gennem et af WTO-udvalgene eller gennem de diplomatiske kanaler, herunder ved fælles demarcher med medlemsstaterne eller dialoger på højt plan med handelspartnerne. Som sidste mulighed vil Kommissionen, hvis problemet berettiger det, indbringe tvistbilæggelsessager under de bilaterale aftaler eller ved WTO (læs mere i afsnit V nedenfor). Som svar på anmodninger fra industrien kan Kommissionen også indlede undersøgelser i henhold til EU's forordning om handelshindringer. Nogle handelshindringer blev løst tilfredsstillende gennem bilaterale foranstaltninger ... Det var bl.a. tilfældet vedrørende Tyrkiet — kosmetik: I 2018 begyndte Tyrkiet at kræve en forhåndsfremlæggelse af sikkerhedsvurderingsrapporter for alle kosmetiske produkter, der kommer ind på det tyrkiske marked. Handelsafdelingen ved EU-delegationen i Ankara henvendte sig i samarbejde med medlemsstaternes ambassader til de lokale myndigheder for at få praksis ændret og hindringen fjernet. I begyndelsen af 2021 blev kravet om sikkerhedsvurderingsrapporter ophævet, og for at sikre fuld overensstemmelse med EU udarbejdede Tyrkiet et nyt udkast til lovgivning, som er blevet forelagt Kommissionen til vurdering.



... mens andre handelshindringer blev fjernet inden for de multilaterale rammer for WTO og de tilhørende udvalg ... EU handler på vegne af de 27 medlemsstater og er fortsat en drivkraft i WTO. EU deltager aktivt i alle udvalgene (f.eks. om SPS og TBT), som ofte danner ramme for at rejse sager om vedvarende hindringer for markedsadgang, som andre medlemmer har indført, og finde en løsning herpå, og det giver mulighed for at fremsætte bemærkninger direkte til tredjelande om nye foranstaltninger, inden de træder i kraft som led i SPS- og TBT-anmeldelsesprocedurerne.

Eksempler på vellykket interaktion på multilateralt plan i 2021 er: ·Korea — system til behandling af ballastvand: Efter mere end to års arbejde gennem WTO's TBT-komité udstedte Korea typegodkendelsescertifikater (TAC) til en EU-producent af systemer til behandling af ballastvand. Virksomheden kan derefter installere systemerne på fartøjer under koreansk flag, med det formål at forhindre spredning af invasive arter og dermed garantere sikkerheden til søs og miljøbeskyttelsen. ·Saudi-Arabien — obligatoriske udløbsdatoer for flere fødevareprodukter: I 2021 meddelte Saudi-Arabien, at det havde til hensigt at fastsætte obligatoriske udløbsdatoer for konsumæg (60 dage) og frosne fjerkrækødprodukter (3 måneder) via WTO's SPS-meddelelser. EU fremsatte bemærkninger, hvori det anmodede Saudi-Arabien om at give virksomhedslederne ansvaret for at fastsætte udløbsdatoer inden for et givet tidsinterval og dermed opretholde et højt beskyttelsesniveau, samtidig med at unødige administrative procedurer undgås. De saudiarabiske myndigheder suspenderede gennemførelsen med henblik på yderligere gennemgang. ... og i særlige tilfælde gav forordningen om handelshindringer juridiske muligheder for at håndtere handelshindringer i Mexico og Saudi-Arabien Forordningen om handelshindringer er et retligt instrument, der giver interessenter i EU (virksomheder, industrier, sammenslutninger og medlemsstater) ret til at klage over handelshindringer i tredjelande. Hvis klagen opfylder kriterierne, vurderer Kommissionen, om den påståede hindring reelt udgør en overtrædelse af internationale handelsregler, og om EU bør handle. ·I Tequila-rapporten fra Kommissionens tjenestegrene konkluderedes det, at den mexicanske foranstaltning fortsat bør overvåges, da den giver anledning til betænkeligheder med hensyn til overholdelse af WTO-reglerne. På baggrund af rapporten blev der fundet en gensidigt acceptabel løsning, hvor den relevante eksport af Tequila blev genoptaget, og klageren trak klagen tilbage (proceduren i henhold til forordningen om handelshindringer blev formelt afsluttet i februar 2022). Sagen viser, hvordan anvendelse af hurtige og effektive redskaber til håndhævelse af handelsaftaler kan bidrage til at finde gensidigt acceptable løsninger på handelshindringer. ·I 2021 afsluttede Kommissionens tjenestegrene også deres undersøgelser af Saudi-Arabiens foranstaltninger, der begrænser markedsadgangen for keramiske fliser fra EU. I Rapport om Saudi-Arabien fra kommissionens tjenestegrene blev det konkluderet, at mange aspekter af Saudi-Arabiens nye tekniske forskrifter og den måde, hvorpå de gennemføres, gav anledning til alvorlig bekymring med hensyn til overholdelsen af WTO-lovgivningen, og at tjenestegrenene ville samarbejde med Saudi-Arabien for at sikre en hurtig og effektiv fjernelse af disse hindringer. Arbejdet var igangværende ved udgangen af 2021 og førte til, at Saudi-Arabien i marts 2022 gav en række tilsagn om at imødekomme EU's anmodninger. Kommissionen overvåger gennemførelsen af tilsagnene. D. Partnerskabet for markedsadgang i praksis og resultater i 2021 I forbindelse med håndteringen af handelshindringer arbejder Kommissionen tæt sammen med medlemsstaterne og europæiske erhvervssammenslutninger i forskellige fora, f.eks.: ·Det Rådgivende Udvalg for Markedsadgang (MAAC): Udvalget fungerer som centralt diskussionsforum med månedlige møder, hvor Kommissionens tjenestegrene, embedsmænd fra medlemsstaterne og repræsentanter for mere end 50 erhvervssammenslutninger i EU fra alle sektorer deltager ·De sektorspecifikke arbejdsgrupper om markedsadgang (MAWG): Arbejdsgrupperne mødes en gang om året og har samme struktur som MAAC, men drøftelserne her er sektorbaserede. I øjeblikket er der MAWG for syv sektorer (SPS-spørgsmål, elektronik og IKT, medicinsk udstyr, lægemidler, vin og spiritus, tekstiler, biler og dæk). Figur 10 nedenfor viser den brede vifte af sektorer, der opnår fordele ved den indsats, der ydes i disse og andre fora for at styrke EU-virksomheders markedsadgang i tredjelande. I lighed med den foregående periode fra 2016 til 2020 var landbruget og fiskeriet fortsat de sektorer, hvor det største antal handelshindringer blev fjernet i 2021 (17), svarende til næsten 40 % af alle fjernede hindringer.

Figur 10: Antal fjernede hindringer pr. sektor (2021) I 2021 var den næststørste kategori af fjernede handelshindringer horisontale foranstaltninger, dvs. hindringer gældende for mange sektorer, og fire vedrørte tekstil- og lædersektoren. Derimod lå antallet af fjernede hindringer for de øvrige sektorer forholdsvis stabilt i perioden 2016 til 2020 med visse mindre udsving mellem årene. Overordnet set viste den økonometriske analyse fra GD TRADE, at eksporten fra Den Europæiske Union i 2021, efter at en række hindringer var blevet fjernet i perioden 2015 til 2020, var 7,2 mia. EUR højere, end den ville have været, hvis hindringerne stadig havde eksisteret. Beløbet er 1,8 mia. EUR højere end i 2020 (hvor de hindringer, der blev fjernet i perioden 2014 til 2019, øgede EU-eksporten med yderligere 5.4 mia. EUR), og det er en klar indikation af de direkte fordele ved Kommissionens, medlemsstaternes og virksomhedernes gennemførelses- og håndhævelsesindsats inden for rammerne af partnerskabet om markedsadgang. IV.2 Det fælles kontaktpunkt for klager GD TRADE lancerede det fælles kontaktpunkt den 16. november 2020 for at gøre det lettere at indberette nye (eller formodede) handelshindringer eller overtrædelser af bæredygtighedsforpligtelserne (i henhold til bestemmelserne om handel og bæredygtig udvikling eller den generelle toldpræferenceordning (GSP)). For det første sikrer det fælles kontaktpunkt, at interessenterne nu har ét samlet kontaktpunkt. For det andet har det fælles kontaktpunkt sikret en mere effektiv vurdering af nye problemstillinger og hurtigere beslutninger om passende opfølgning fra Kommissionens side. Under vejledning fra den øverste ansvarlige for håndhævelse af handelsaftaler koordinerer det fælles kontaktpunkt vurderingen af klagerne og etablerer "sagsbehandlingsteam" under Kommissionens tjenestegrene. Det fælles kontaktpunkt har ofte kontakt med mulige klagere forud for fremsættelsen af en formel klage. Klager kan indgives via internettet ved hjælp af en ud af to klageformularer — én vedrørende markedsadgangsspørgsmål og én om handel og bæredygtig udvikling/GSP-relaterede spørgsmål. Formularerne er tilgængelige direkte på Access2Markets platformen, og de er udformet, så det fælles kontaktpunkt får de oplysninger, der er nødvendige for at foretage en første vurdering af spørgsmålet i samarbejde med Kommissionens øvrige tjenestegrene og EU-delegationernes handelsafdelinger og træffe beslutning om opfølgende foranstaltninger i overensstemmelse hermed. Hvis der er behov for yderligere oplysninger eller udtalelser fra andre internationale organisationer (f.eks. ILO om handels- og arbejdsmarkedsspørgsmål), følger det fælles kontaktpunkt op direkte over for klageren. Klageren holdes underrettet om sagens forløb. Når formularen er udfyldt, vurderer det udpegede sagsbehandlerteam klagen og foreslår passende opfølgende foranstaltninger til løsning af problemet. Hvis det fælles kontaktpunkt ikke modtager en officiel klage, forbeholder Kommissionen sig stadig ret til at træffe foranstaltninger på eget initiativ — den såkaldte ex officio-procedure. EKSEMPEL: Klage over restriktioner på EU's eksport af fodtøj til Indien I begyndelsen af 2021 modtog det fælles kontaktpunkt en klage over kendelser vedrørende kvalitetskontrol af fodtøj i Indien. Kendelser vedrørende kvalitetskontrol er en velkendt udfordring for EU-virksomheder, der ønsker at eksportere til Indien, og de påvirker mange forskellige sektorer. Med klagen fik Kommissionen imidlertid kendskab til nye kendelser vedrørende kvalitetskontrol i en ny sektor, nemlig fodtøj. Efter modtagelse af klagen samarbejdede det fælles kontaktpunkt derfor med klageren om at indsamle yderligere oplysninger og udfylde de manglende oplysninger i den oprindelige klageformular. Det fælles kontaktpunkt nedsatte derefter et sagsbehandlerteam bestående af eksperter fra geografiske og sektorspecifikke enheder til at vurdere klagen i detaljer. EU's delegation i New Delhi var også direkte involveret. Konklusionen var klar: Ved ikrafttrædelsen vil kendelserne vedrørende kvalitetskontrol af fodtøj udgøre en handelshindring for virksomheder fra EU. Hindringen blev derfor registreret på Access2Markets. I foråret 2022 skete der en positiv udvikling, da ikrafttrædelsen af kendelserne vedrørende kvalitetskontrol blev udskudt til 2023 til gavn for EU-eksportørerne. Kommissionen arbejder fortsat på at finde en endelig løsning i sagen. Det fælles kontaktpunkt i tal 2021 var det første hele år, hvor det fælles kontaktpunkt var fuldt operationelt. I alt blev det fælles kontaktpunkt kontaktet 61 gange om mulige handelshindringer eller mulige overtrædelser af tredjelandes bæredygtighedsforpligtelser. Kontakterne resulterede i 33 klager via portalen Access2Markets. Alle disse klager vedrørte spørgsmål om markedsadgang. Sager vedrørende bæredygtighed blev nævnt ved et antal møder med interessenter forud for indgivelsen, førte ingen af dem til en formel klage i den periode, som denne rapport omfatter. Når man ser på kilden til klagerne, var langt størstedelen af klagerne (30) indgivet af EU-virksomheder (15 klager blev indgivet direkte af EU-virksomheder, 12 af europæiske erhvervsorganisationer og tre af nationale brancheorganisationer). Kun tre klager kom fra medlemsstaterne. Klagerne vedrørte hindringer for markedsadgang i 21 af EU's handelspartnere, og dækkede alle geografiske regioner. Som det fremgår af figur 11, stod de sydlige nabolande, Mellemøsten, Tyrkiet, Rusland og Centralasien imidlertid for mere end en tredjedel af alle de klager, der blev modtaget i 2021, mens kun én klage vedrørte den nordamerikanske region. Figur 11: Klager modtaget af det fælles kontaktpunkt pr. region





V. Bilateral og multilateral håndhævelse af handelsforpligtelser: bilæggelse af tvister Arbejdet med gennemførelse, foregribelse af potentielle hindringer og håndtering af faktiske hindringer, inden de rodfæstes, er kernen i Kommissionens tilgang til gennemførelse og håndhævelse. For at være så effektivt som muligt bakkes det indledende arbejde op af retssager, når det er nødvendigt. V.1 Anvendelse af tvistbilæggelse A. WTO's tvistbilæggelse Selv om WTO's appelinstans stadig var blokeret, fortsatte EU's tvistbilæggelsesaktiviteter ved WTO. Siden december 2019 har WTO's appelinstans været ude af stand til at høre appelsager på grund af blokeringen af udnævnelser. Det er fortsat en topprioritet for EU at finde en varig løsning på denne situation. På trods af truslen om bindende bilæggelse af WTO-tvister som følge af blokeringen af appelorganet er det i mellemtiden lykkedes EU at gøre fremskridt med et stigende antal WTO-tvister i rapporteringsperioden. MPIA bidrog til disse fremskridt og er en vigtig del af EU's strategi vedrørende situationen i appelorganet. Ved udgangen af april 2022 var 52 ud af de 164 WTO-medlemmer dækket af de 25 MPIA-deltagere. Hvis et WTO-medlem, som EU har en WTO-tvist med, vælger ikke at deltage i MPIA, indgår EU om muligt alternativt en ad hoc-voldgiftsaftale for denne tvist på grundlag af MPIA-modellen. I overensstemmelse hermed indgik EU i marts 2022 ad hoc-voldgiftsaftaler med Tyrkiet i to WTO-tvister (DS583 og DS595, se nedenfor). Ved at nå til enighed om appelvoldgiftsprocedurer sikrede EU og Tyrkiet, at bindende, tostrenget og uafhængig tvistbilæggelse kunne fortsætte i WTO i begge sager. Blandt de tvister, som EU rejste i rapporteringsperioden, var følgende:: ·USA — modne oliven (DS577) — Denne tvist vedrører udligningstold på import af modne oliven fra Spanien, der blev indført under den tidligere amerikanske regering i 2018. Den 19. november 2021 fastslog panelet, at denne udligningstold er ulovlig i henhold til WTO-reglerne. Rapporten blev bindende i december 2021 efter vedtagelse i WTO uden appel. Parterne var enige om, at den rimelige frist, inden for hvilken USA skulle gennemføre rapporten, skulle være den 14. januar 2023. ·Tyrkiet — pharma (DS583) — Denne tvist vedrører EU's anfægtelse af visse tyrkiske foranstaltninger, der påvirker importerede lægemidler. Alle krav blev afgjort til fordel for EU i panelets rapport af 28. april 2022, hvori det konkluderedes, at Tyrkiet ikke kan kræve, at producenter af farmaceutiske produkter flytter produktionen til Tyrkiet, for at produkterne er berettigede til refusion fra sygesikringen i Tyrkiet. Tyrkiet må heller ikke prioritere gennemgang af anmodninger om refusion og markedsføring for indenlandske lægemidler højere end for importerede lægemidler. Tyrkiets har appelleret panelrapporten, og den behandles i henhold til WTO-reglerne i overensstemmelse med den ad hoc-voldgiftsaftale, der er indgået med Tyrkiet (nævnt ovenfor). Aftalen sikrer en bindende bilæggelse af tvisten, herunder med hensyn til eventuelle fremtidige tvister om overholdelse. ·Tyrkiet — beskyttelsesforanstaltninger for stål (DS595) — Denne tvist vedrører EU's stålbeskyttelsesforanstaltning, som EU indførte i februar 2019. Panelets rapport af 29. april 2022 var generelt positiv for EU, og de vigtigste spørgsmål blev løst til fordel for EU. Det er vigtigt at bemærke, at panelet præciserede WTO's regler om beskyttelsesforanstaltninger og dermed bekræftede, at beskyttelsesinstrumentet var til rådighed som reaktion på den globale stålkrise. Panelet fandt, at EU's stålbeskyttelsesordning var forenelig med WTO-reglerne på de fleste af de punkter, som Tyrkiet havde stillet spørgsmålstegn ved, samtidig med at det på tre punkter fandt, at EU's beskyttelsesforanstaltning manglede tilstrækkelig begrundelse. I den forbindelse vil EU gennemføre afgørelsen efter den officielle vedtagelse i WTO. I den foreliggende tvist har ingen af parterne gjort brug af retten til at klage, som er sikret ved den ad hoc-voldgiftsaftale, der er indgået med Tyrkiet. ·USA — stål og aluminium (DS548 og DS559) — I slutningen af 2021 suspenderede EU og USA to tvister i forbindelse med en fælles erklæring fra EU og USA om en "global aftale om bæredygtigt stål og aluminium": (1) DS548 om USA's tillægstold på import af visse typer af stål og aluminium og (2) DS559 om tillægsimporttold opkrævet af EU som reaktion på den amerikanske tillægstold. EU og USA ændrede WTO-panelproceduren i begge tvister til WTO-voldgiftssager, som efterfølgende blev suspenderet på ubestemt tid med mulighed for genoptagelse — om nødvendigt — i fremtiden. Sideløbende hermed forpligtede USA sig til at fjerne "Section 232"-tolden på USA's import af stål og aluminium fra EU op til tidligere handelsmængder, og EU forpligtede sig til midlertidigt at suspendere de tilsvarende EU-udligningsforanstaltninger over for USA.

·USA — store civile luftfartøjer (DS316 og DS353) — Som rapporteret sidste år var et andet vigtigt skridt i 2021 en nedtrapning af tvisterne om "store civile fly". Nedtrapningen blev aftalt mellem EU og USA i midten af juni 2021 inden for rammerne af dokumenterne "Understanding on a cooperation framework for Large Civil Aircraft" (DS316 og DS353). Desuden blev panelprocedurerne videreført i flere andre WTO-tvister, der involverer EU. Disse omfatter Colombia — frosne pomfritter (DS591), hvor panelets rapport forventes at foreligge i andet halvår af 2022 (og som er omfattet af MPIA). Andre vigtige eksempler er EU's sag mod Indien på grund af den urimeligt høje indiske told på visse varer til informations- og kommunikationsteknologisektoren (DS582) og EU's tvist vedrørende Indonesiens forbud mod eksport af nikkelmalm og indenlandske proceskrav, der påvirker nikkelmalm og jernmalm (DS592) samt to defensive sager anlagt af Indonesien og Malaysia vedrørende visse regler om biobrændstoffer i forbindelse med palmeolie (henholdsvis DS593 og DS600). Ruslands uprovokerede og uberettigede