KQMV1I SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(90) 136 ende 11 g udg. 
Bruxelles, den 10. maj 1990 
DEN EUROPÆISKE POND FOR 
REGIONALUDVIKLING 
l:jorten</e årsberetning (l()SH) fra Kommissionen (il Rodel, l;.\tropa-Parlamentet og Del Økonomiske 
og Soeialr Udvalg 

Forord 
af Bruce M ILL AN 
medlem af Kommissionen for De Luropæiske Fællesskaber 
med ansvar for regionalpolitik 
For Den Luropæiske Loud for Regionaludvikling var 1988 et overgangsår mellem den gamle ordning og i\cn 
vigtige strukturfondsreform, som trådte i kraft den 1. januar 1989. 
Reformen, der er en opfølgning af bestemmelserne i Den Fælles Akt om økonomisk og social samhørighed, 
indgår i den løbende indsats for at få strukturfondene, herunder LFRU, til at fungere mere effektivt. 1 1988 blev 
det udfoldet nye bestræbelser for at koncentrere FFRlJs støtte på de dåligst stillede regioner, og 
programmerne", der nu er den foretrukne støttemetode, tegnede sig for en voksende andel af fondens 
interventioner. 
Hen nye mekanisme skal sikre en bedre samordning og større effektivitet i forvaltningen af fondene, som 
samtidig får stillet betydelige finansielle midler til rådighed. Medlemsstaterne må imidlertid selv bidrage til 
samhørighedsproecssen ved at fore en stabil og samordnet økonomisk politik. 
Den økonomiske og sociale samhørighed i UV er al afgørende betydning for Fællesskabets eksistens. 
Strukturfondene, herunder Regionalfonden, spiller en vigtig rolle i denne henseende. 
Forord iii 

Indledning 
Hvad er EFRU? 
Det kan være noget vanskeligt for nye læsere at forstå de begreber, der gemmer sig bag udtryk som: egne 
udviklingsmuligheder, særlige fællesskabsaktioner, geografisk koncentration, integrerede foranstaltninger, 
strukturfonde, regionaludviklingsprogrammcr, nationale programmer af interesse for Fællesskabet osv. Det kan 
derfor vare hensigtsmæssigt i denne indledning kort at beskrive nogle hovedbegreber, som vil gøre det nemmere 
at forstå, hvorledes Den Luropæiske Fond for Regionaludvikling, LFRU, fungerer i det daglige indtil 
slutningen af 1988. 
• LFRU er en F,F-strukturfond1, som blev oprettet i 1975 med det formål at bidrage til at rette op på de 
værste regionale skævheder i Fællesskabet ved at støtte udviklingen og strukturtilpasningen i tilbagestående 
regioner og omstillingen i industriområder i tilbagegang. Disse regioner og områder er normalt omfattet 
af nationale støtteordninger med regionalt sigte og godkendt af Kommissionen i medfør af artikel 92 og 
94 i Traktaten om Oprettelse af Det Luropæiske Økonomiske Fællesskab. 
• Hvad finansierer LFRU? 
II RU ydet først og fremmest støtte til investeringer i infrastrukturer såsom industriarealer, veje, 
dæmninger, kraftværker osv. Som bilag til fondsforordningen2 er knyttet en negativliste, som udelukker 
visse infrastrukturkategorier fra LFRU-støttc. F^F'RU yder endvidere støtte til direkte produktive 
investeringer i industri-, håndværks- og servicevirksomhed med henblik på at oprette eller bevare 
arbejdspladser. Ulidelig yder fonden støtte til rådgivning af virksomhederne, navnlig de små og mellemstore 
virksomheder (SMV), og til regionale og lokale myndigheder på områderne markedsføring, ledelse og 
innovation. 
• Hvorledes intervenerer F'FRU? 
F'F'RL kan deltage i finansieringen af programmer (fællesskabsprogrammer og nationale programmer af 
interesse for Fællesskabet), investeringsprojekter og undersøgelser. Lndvidcre kan LFRU intervenere med 
henblik på udnyttelsen af regionernes og især S MV" s egne udviklingsmuligheder såvel via programmer som 
via en helhed af sammenhængende projekter. 
• 1 1 RI: yder tilskud. Under læsningen af denne beretning vil læseren hyppigt støde på udtrykkene "støtte, 
hvorom der er truffet beslutning", og "bevillinger, hvorover der er disponeret". Fr der tale om 
enkeltprojekter, dækker disse udtryk over samme realiteter, men i forbindelse med programmer vedrører 
de beløb, hvorom der er truffet beslutning, programmernes samlede løbetid, medens de bevillinger, 
hvorover der er disponeret, vedrører det enkelle regnskabsår. 
• F FRI s tilskud dækker sædvanligvis 50% af de offentlige udgifter, idet der dog er mulighed for at yde op 
til 55%\ når der er tale om foranstaltninger af særlig betydning for de regioner, hvori de gennemføres. 
• 1 forbindelse med LFRU er forpligtelsesbevillingerne og betalingsbevillingerne adskilt, hvilket betyder, at 
fonden i et givet år kan indgå forpligtelse for et beløb, som så udbetales over flere år i takt med 
foranstaltningens gcnnnemførclsc. For at fremskynde betalingerne kan LFRU yde forskud afhængig af de 
disponible budgetmidler og af gennemførelsestempoet. 
• I 1988 udøvede LFRU sin virksomhed på grundlag af to budgetposter: 
1. Kapitel 50, der omfatter FFRU-interventioner i form af finansiering af fællesskabsprogrammer, 
nationale programmer af interesse for Fællesskabet, projekter og undersøgelser. LFRU's midler 
1 Fællesskabet har to andre stiukfiirfonde, nemlig Den Fuiopæiske .Socialfond og Landbrugsfondens Udviklingssektion, 
jf kapitel 7.1). 
: Indtil slutningen af 1988 Rådets forordning nr. 1787/84 er ikke længere gae.ldende siden 31.12.88. 
' Andelen kan stige (il 70% for regioner i Portugal. 
Indledning v 4 
udloddes her ud fra fastlagte intervaller, der for hver enkelt medlemsstat og for en treårig periode 
.uighcr den øvre og nedre grænse for den støtte, der kan tilfalde den pågældende stat. 
.'. Kapitel S|, der ved to rer finansiering al særlige LI ''-foranstaltninger - tidligere benævnt kvofafri 
aklionet og som et vedtaget al Rådet inden den I januar 1**85. 
Arbejdet med at reformere strukturfondene har været meget intensiv i 1988, hvor de nye bestcinmclsci har set 
dagens lys. Det skal bemærkes, at denne reform, som er en udløber af Den La-Iles Akt, dels skal styrke 
buduetmidlerne og dels skal samordningen og den flerårige programmering. 
Reformen •r°ldte i kraft den I. januar |98c). 
Bemærkning 
I artikel 46 i Rådets forordning (LØF) nr. 1787/84 af 19. juni 1984 om Den Luropæiske Fond for 
Regionaludvikling hedder det: 
I. Hvert år inden den 1. oktober forelægger Kommissionen en beretning for Luropa- Parlamentet, Rådet 
og Det Økonomiske og Sociale i fdvalg om denne forordnings anvendelse i det foregående år." 
?. "Beretningen skal bl.a. omhandle F'FRU s finansielle forvaltning samt de konklusioner, Kommissionen 
draget al den kontrol, der er foretaget af LLRU's virksomhed." 
Denne fjollende beretning, som vedrører 1988, er (.kn sidste under den gamle lovgivning. Det forekommer os 
derfor nyttigt at give et overblik over LFRU fra dens oprettelse i 1975. 
s 
Indhold 
Kapitel L Samoidning af regionalpolitikken I 
1.1 Samordning af regionalpolitikken . . 1 
12 Det indre marked og indvirkningen på regionerne 1 
1.3 Det økonomiske miljø 1 
1.4 De makroøkonomiske virkninger af LFRU's interventioner 2 
Kapitel 2. LI RU's operationelle programmer 7 
2.1 Fællesskabsprogrammer 7 
2.1.1 Vedtagelse af fællesskabsprogrammerne RLSIDLR og RLNAVAI 7 
2.1.2 Iværksættelse af STAR- og VALORLN-programmcrne 8 
2.1.2.1 Gennemførelse af S'FAR-programmernc i medlemsstaterne 8 
2.1.2.2 Gennemførelse af VALORLN-programmcrne i medlemsstaterne 9 
2.1.3 Kommissionens forberedelse af nye initiativer 11 
2.2 Nationale programmer af interesse for Fællesskabet (NPIF) 11 
2.2.1 Godkendte NPIF i 1988 11 
2.2.2 Situationen med hensyn til NPIF', der er godkendt før 1988 17 
2.} LFRU's deltagelse i integrerede udviklingsaktioner i 18 
2.3.1 Situationen med hensyn til igangværende integrerede udviklingsaktioner 18 
2.3.2 De Integrerede Middelhavsprogrammer (IMP) 19 
2.4 De særlige Fællesskabsaktioner 20 
2.4.1 Særlige programmer godkendt i 1988 20 
2.4.2 Gennemførelsen af igangværende programmer 21 
Kapitel 3. Projekterne 27 
1 Ansøgninger vedrørende 7.976 projekter 27 
}.2 Tilsagn om støtte til 3 910 projekter 28 
3. \ Infrastrukturerne modtager 93% af projektstøtten 29 
4 Støtte1 til investeringer i industri-, hådværks- og servicevirksomhed 30 
5 Beskæftigelse 30 
6 \ udnyttelse af egne udviklingsmuligheder 31 
V7 Undersøgelser 32 
8 Projekternes lokalisering 33 
3.8.1 Belgien 33 
3.8.2 Danmark 35 
3.8.3 Tyskland 35 
3.R I Grækenland 35 
3.8.5 Spanien 35 
3.8.6 Frankrig 38 
3.8.7 Irland 40 
3.8.8 Italien 40 
3.8.9 I uxembourg 41 
3.8.10 Nederlandene 42 
3.8.11 Portugal 42 
3.8. i2 Det Forenede Kongerige 43 
Kapitel 4. Den finansielle forvaltning af EFRE's interventioner (forpligtelser, betalinger) 49 
4. Î Lorpligtelsesbevillinger 49 
4.2 Betalinger 50 
4.3 Forpligtelser og betalinger i forbindelse med de sæt lige aktioner 50 
4.4 Kontrol 51 
4.5 "Intervalsystemets" anvendelse 52 
4.6 4.6 Støttens lokalisering 52 
Kapitel 5. LI RU's Virksomhed gennem fjorten år 57 
5.1 Status over LFRU's interventioner 59 
5.1.1 Finansielle midler 1975-1988 59 
5.1.2 Stottens fordeling på intetventionskategorier 60 
5.1.3 Beskæftigelse 6f 
Indhold vii 
^ 2 Geografisk analvsc af LFRU's virksomhed gennem fjorten år 61 
S 2 I Belgien . " 61 
5.2.2 Danmark 62 
S 2.3 Tyskland 63 
5.2.4 Spanien 64 
5.2.5 Grækenland 64 
5.2.6 1 Tankrig 65 
5.2.7 Irland , 66 
5.2.8 Italien 66 
5.2.9 I Aixembourg 67 
5.2.10 Nederlandene 67 
5 2.11 Portugal 68 
5.2.12 Det Forenede Kongerige 68 
Kapitel 6. Oplysning om LFRU's interventioner 71 
6.1 F>c konkrete aktioner 71 
6 2 Information om reformen af strukturfondene 71 
Kapitel 7. Fællesskatcts øvrige interventioner i regionerne 73 
7.1 Strukturfondene 73 
7.2 Finansielle instrumenter 73 
7.3 LKSL-Omstillingslån 73 
7.4 Luropæiske erhvervsfremme- og innovationscentre 74 
7.*> Pilotforanstallningcr 75 
7.5.1 Luropapartncrskab 1988: 75 
7 5 2 Opstilling af en fortegnelse over regionernes eget udviklingspotentiel 75 
Kapitel 8. Reformen af strukturfondene 77 
8.1 I lovcdelcmcnternc i reformen 77 
8.1.1 De prioriterede mål 77 
8.1.2 Fordobling af bevillingerne 77 
8.1.3 Tilbagestående regioner 78 
8.1.4 Regioner ramt af industriel tilbagegang 78 
8.2 Forordningerne 78 
8.2.1 Koordinationsforordningen 79 
8.2.2 LI RI i-forordningen 79 
8.2.3 De andre forordninger 79 
8.3 Retningslinjerne 80 
Bilag A. Statistiske oplysninger 1988 og 1975-1988 83 
Bilag B. Foto af projekter finansieret af KFRU 97 
Bilag ( . Bibliografi: Publikationer i 1988 103 
CM Den Luropæiske Fond for Regionaludvikling og regionalpolitik 103 
C .2 Særlige fællesskabsaktioner med henblik på regionaludvikling 103 
C .3 Stotfe med regionalt sigte 105 
C .4 Integrerede foranstaltninger 106 
C .5 Reform af strukturfondene 107 
Bilag I). Anvendte tegn af forkortelser 109 
Illustrationsliste III 
Tabelliste 113 
KFRU 
Kapitel 1. Samordning af regionalpolitikken 
/./ Samordning af regionalpolitikken 
1988 har været en overgangsperiode, hvor åer er blevet gjort en betydelig indstats for i størst muligt omfang 
at indpasse de generelle principper i reformen af strukturfondene i LF's regionalpolitik. 
1 LØL-Traktaten som ændret ved Fællesaktens artikel 130 B er det præciseret, at alle medlemsstater forpligter 
sig til at samordne deres økonomiske politik med henblik på at opfylde målsætningerne om økonomisk og 
social samhørighed of konvergens. F'ndvidere defineres i artikel 130 C den essentielle rolle, som LFRU spiller 
med henblik på at reducere skævhederne mellem de forskellige regioner og det økonomiske efterslæb i de 
dårligst stiilcdc regioner via strukturel tilpasning og deltagelse i deres økonomiske udvikling samt omstilling af 
industriregioner i tilbagegang. 
I øvrigt danner Rådets forordning nr. 2052/88 af 24. juni 1988 ramme om grundprincipperne i reformen: 
målsætninger og opgaver lor strukturfondene, interventionsmetoder, opstilling af L-F-støtterammcr, 
finansieringsoversigt, nedsættelse af udvalg for de forskellige målsætninger; flere andre forordninger er blevet 
vedtaget af Rådet i 198K som gennemførelsesbestemmelser til rammeforordningen, bl.a. forordning nr. 4253/88 
af 19. december om samordning af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med 
interventionerne fra Den Luropæiske Investeringsbank og de øvrige finansielle instrumenter og forordning 
425488 af 19 december om Den Luropæiske Fond for Regionaludvikling. 
I forbindelse med reformen er der også foretaget en række tilpasninger af regionaludviklingsprogrammcrne, der 
spiller en central rolle i samordningen af medlemsstaternes regionalpolitik og tjener som referenceramme for 
FFRU-støtten. 
Udvalget for Regionalpolitik holdt møde den 18. maj 1988. Det gennemgik regionaludviklingsprogrammcrne 
for Frankrig og Italien (Mez/.ogiorno) og afgav en positiv udtalelse. På grundlag af en redegørelse fra 
Kommissionen lil udvalgets medlemmer blev der endvidere afholdt en bred debat om de vigtigste elementer i 
fondsreformen. 
î 10KK har Kommissionen gennemgået regionaludviklingsprogrammcrne for Spanien for perioden 1986-1990 
efter al have godkendt den nye finansieringsordning for de spanske autonome områder samt den nye 
afgrænsning af rcgionalstøttcområderne. Hermed er alle regionaludviklingsprogrammer af tredje generation 
blevet forelagt og udarbejdet i overensstemmelse med Kommissionens udtalelse af 19. juni 1984 og 
Luropa-Parlamentets beslutning af 12. juli 1985 om rcgionaludviklingsprogrammerne af anden generation. Det 
skal understreges, at kvaliteten ai det af alle medlemsstater fremlagte materiale er betydelig højere end materialet 
for tidligere generationer. 
L2 Det indre marked og indvirkningen på regionerne 
1 1088 har Kommissionen igangsat en række undersøgelser for at vurdere de regionale konsekvenser, som 
gennemførelsen af det indre marked vil kunne få. To af undersøgelserne vedrører nogle af de centrale elementer 
i programmet for det indre marked, nemlig åbningen af de offentlige licitationer og liberalisering af de finansielle 
tjenesteydelser. I andre undersøgelser ses der på konsekvenserne i regioner eller lande med særlige 
karakteristiska: øer, traditionelle industriområder, de fire mindst udviklede medlemsstater. Ln sjette 
undcisøgche ser på faktorer, som kan gøre det muligt at opnå regional konkurrencedygtighed. Formålet med 
alle disse undersøgelser er at afdække, hvilke risici og muligheder der er forbundet med det indre marked, og 
at give Kommissionen en række klare retningslinjer for, hvorledes IT kan hjælpe problemregioner, således at 
diss:- kan få størst mulig gavn af det indre marked. 
1.3 Det økonomiske miljø 
Det økonomiske opsving i Det Luropæiske Fællesskab, som begyndte noget langsomt i 1983, har i løbet af de 
sidste seks år stabiliseret sig som en støt fremgang. Den reale produkfivitetsfrerngang nåede gradvis op på 3,75% 
i 1988. hvorimod væksten synes at være steget med 3% om året. 
Kapitel I. Samordning af regionalpolitikken I 
Den økonomiske vækst har været kraftig siden midten af 1987 og er fortsat i 1988, hvor de faste 
bruttoinvestcringcr har været drivkraften i den interne efterspørgsel. Samtidig er antallet af beskæftigede steget 
med mere end 1% om året, og den økonomiske aktivitet har givet sig udslag i form af større jobskabelse 
Beskæftigelsen inden for industrien er steget svagt i l°88 efter adskillige år med drastiske fald. Men tiet er 
servicesektoren, der har bidraget mest til oprettelsen af nye arbejdspladser, hvoraf mange er deltidsjob •.otn de 
arbejdssøgende synes at foretrække. 
Alligevel er arbejdsløsheden kun faldet lidt. Dette misforhold mellem antallet af nye arbejdspladser og faldet i 
arbejdsløsheden kan forklares ud fra den samtidige forøgelse af antallet af jobsøgende. Mange af de nye 
arbejdspladser er nemlig blevet besat med personer, som indtil nu ikke har været en del af den erhvervsaktive 
befolkning. 
1 1988 ligger Portugal, Spanien og Det forenede Kongerige i spidsen med hensyn til produktivitetsstigning og 
oprettelse af nye arbejdspladser. Opsvinget i investeringerne har ligget betydeligt højere end EF-gennemsnittcl 
i disse tre lande. Derimod er situationen noget utilfredsstillende i Irland, idet produktivitetsfremgangen har 
vaTet på kun 2,5%, beskæftigelsen er gået lidt tilbage, og investeringerne er stagneret. Efter to år med en noget 
svag udvikling i Grækenland er situationen klart forbedret vurderet ud fra indekserne for produktivitet, 
beskæftigelse og investeringer, men væksten i BNP er alligevel ikke tilstrækkelig stor til at sikre økonomisk 
konvergens med det øvrige EF. 
Alt i alt har 1988 været præget af en række positive elementer. Men selv om den vækstfremkaldtc dynamik i 
den økonomiske aktivitet har lettet de ønskede strukturelle tilpasninger, er problemerne langt fra løst, og 
tilpasningerne bør videreføres i usvækket grad. I visse regioner henhørende under mål nr. 1 har udviklingen 
været på et niveau, som har bidraget til en reel konvergens i V]:, medens andre regioner endnu ikke er nået op 
på det nødvendige beskæftigelses- og produktivitetsniveau. De vedvarende skævheder med hensyn til 
arbejdsløshed og indkomster understreger behovet for en bedre defineret strukturpolitik, således som det blev 
vedtaget i forbindelse med reformen af strukturfondene, som har været i gang siden begyndelsen af 1989. 
IA De makroøkonomiske virkninger af EFRU's interventioner 
I 1988 udgjorde fondsstøtten4 0,092% af bruttonationalproduktet5 og 0,46% af de faste bruttoinvesteringer i 
I I . Nåi de samlede investeringer, som er berørt af fondsstøtten, svarer til ca. 234% af forpligtelserne, kan 
det konkluderes, at de samlede investeringer, som LFRU's støtte har medført, må udgøre ca. 1,1% af de faste 
bruttoinvestcringcr i EF, hvilket er et klart bevis for betydningen af de investeringer, der gennemføres med 
støtte fra regionalfonden i de enkelte medlemsstater. 
I FRI "s støtte har imidlertid haft størst betydning i de seks nedennævnte lande, som er nævnt i nedenstående 
tabel, idet størstedelen af befolkningerne bor i ugunstigt stillede regioner. Disse lande har opsuget 86,7% af 
FFRU-støtten, hvis makroøkonomiske betydning fremgår af forholdet mellem fondsstøtten og BNP, og 
forholdet mellem fondsstøtten og de faste bruttoinvestcringcr. som ligger på et ret så højt niveau, når man ser 
på indvirkningen på indkomst og udgifter. 
Fksempclvis udgør FFRU-støtten 1,23% af BNP for Portugal og 4,49% af de faste bruttoinvestcringcr. Tallene 
for Grækenland er henholdsvis 0,76% og 4,22%. 
label I. LFRU-støttcns virkinger på 6 landes økonomier 
Medlemsstat 
Fspana 
Ullas 
Italia 
Ireland 
F'ortugal 
United Kingdom 
1 alt 
KUR 12 
% i ait rim 12 UFRIJ-
støtte Mio 
l.CU 
732,84 
340,62 
964,09 
147,93 
429,99 
56.1,30 
.1.178,77 
.1.667,07 
3.86,7 Befolkning 
støttebe­
rettiget 
Mio 
25,68 
6,55 
22,21 
3,54 
10,21 
21,40 
89,06 
141,6 
63,3 støttebe­
rettiget/ 
samlet bel. 
% 
66,4 
65,7 
18,8 
100 
100 
37,7 
50,8 
43,9 
-Støtte pr. 
indbyg, i 
de støtte-
bcretttige.de 
områder 
ucu 
28,54 
52,02 
43,40 
41,78 
42,12 
26,32 
-
25,9 
-Støtte/ 
RNP % 
0.26 
0,76 
0.14 
0,55 
1,23 
0,08 
-
0,092 
-Støtte/ 
FM % 
1,16 
4,22 
0,70 
3,23 
4,49 
0,46 
-
0,46 
-HNP/ 
indbygger 
PCU 
74 
54 
104 
64 
54 
105 
-
100 
-
' Analysen omfatter ikke fondsstøtte som led i de særlige udviklingsaktioner svarende til 160 mio LCU. 
• BNP i I ( U i løbende priser. 
Ft RI 
Figur I. Kort I. Regional fordeling af FFRU-støtten pr. indbygger i 1988 
«9 
• 
>. * 
Knpitcl I. Samordning af regionalpolitikken .1 
(O 
EFRl'-interventioner i 1988 
I 1988 blev der under de forskellige LFRU-ordninger bevilget i alt 3 667 mio LCU. Nedenstående tabel viser 
bevillingernes fordeling på programmer, projekter og undersøgelser: 
label 2. Bevilgede beløb i 1988 pr. medlemsstat 
(Mio LCU) 
Medlems 
stat 
H 
DK 
D 
GR 
L 
I 
IRL 
I 
I 
NL 
P 
UK 
Com 
FUR 
12 Programmer 
Fæl­
lesskabs­
prog. 
23,06 
5,41 
18,31 
22,40 
1,29 
70,47 NPIF. 
9,54 
4,89 
53,95 
138,04 
48,25 
71,79 
58,84 
105,20 
3,86 
65,79 
173,00 
733,15 lait 
9,54 
4,89 
77,01 
138,04 
48,25 
77,20 
77,15 
105,20 
3,86 
88,19 
174,29 
803,62 Projekter 
Industri., 
hånd­
værks-
og 
service-
virk s. 
1,00 
3,50 
35,92 
0,35 
0,21 
22,48 
43,45 
72,17 
179,08 Infra­
struktur 
14,80 
4,32 
0,47 
202,11 
682,21 
227,20 
45,88 
814,40 
0,74 
22.28 
339.98 
312.25 
2666,74 Reg. 
egne 
udvi-
klings-
muli-
gheder 
0,37 
2,29 
4,27 
2,17 
0,58 
1,48 
3,41 
14,57 lait 
15,80 
8,19 
36,39 
202,46 
684,50 
231,68 
70,53 
858,43 
0,74 
22,28 
341,46 
387,93 
2860,39 Under­
søgelser 
0,06 
0,12 
0,09 
0,27 
0,25 
0,46 
0,34 
1,08 
0,39 
3,06 lait 
25,34 
13,14 
113,40 
340.62 
732,84 
309,15 
147,93 
964,09 
0,74 
26,14 
429,99 
563,30 
0,39 
3667,07 
Hertil kommer 160 mio LCU, som er bevilget til specifikke fællesskabsaktioner. 
Kl RI! /. 
Figur 2. Diagram I. Støtte pr. land i 1988 - fordeling efter interventionstyper 
W00 
100' 
TOO 
•00 
900 
•004 
900 
1004 
100 -i m 
UK I no|vkttr 
kMMtrt 
Infrattnilrturtr NPIF 
ii 1 
GR F mi_ 
MtdltmMttt I. yxci-l L. 
NL DK 
L 
Kapitel I. Samordning af regionalpolitikken 5 41 
Figur X Diagram 2. Støtte pr. land i 1988 - i % af total 
Danmark 
0.4% 
N«toriand 
0.7% 
Bdøiqua 
S5* 
Døutachiand 
3.1% 
FIR! ! 
41 
Kapitel 2. EFRU's operationelle programmer 
Anvendelsen af programmer - som man tidligere eksperimenterde med i forbindelse de særlige foranstaltninger 
- er en vigtig nyskabelse i forbindelse med reformen i 1985. 
Den nye interventionsmetode, der tager form af nationale programmer af interesse for Fællesskabet (NPIF) 
eller fællesskabsprogrammer, indebærer især følgende fordele: 
• den muliggør et bredere samråd mellem de regionale og nationale myndigheder og LF's instanser om de 
regionale strategier og prioriteringen af foranstaltninger, ligesom den indebærer et kontraktforhold mellem 
de forskellige partnere i aktionerne for så vidt angår deres forpligtelser; 
• den indebærer en bredere opfølgning af foranstaltningerne fra de forskellige myndigheders side, hvorved 
man kan sikre en mere effektiv samordning af foranstaltningernes gennemførelse og afdække eventuelle 
hindringer og foreslå de nødvendige ændringer. 
Programmerne, som i 1988 tegnede sig for knap 22% af LFRU's interventioner, skal i forbindelse med 
reformen af fondene være den mest fremtrædende interventionsform. 
2. / Fællesskabsprogrammer 
I henhold til artikel 7 i forordning 1787/84 godkendes fællesskabsprogrammer på grundlag af særlige 
forordninger vedtaget af Rådet på forslag fra Kommissionen. Programmer af denne type omfatter en helhed 
af flerårige foranstaltninger, som direkte opfylder LF's målsætningerne og sikrer gennemførelse af LF's 
politikker. Målet er at bidrage til at løse alvorlige problemer, som præger den økonomiske og sociale situation 
i en eller flere regioner. Ln mere generel målsætning er at sikre en optimal samordning mellem LF's mål for 
udvikling og omstilling af regionerne og de mål, som følger af andre LL politikker. 
Som nævnt i den 13. årsberetning begyndte gennemførelsen af fællesskabsprogrammerne S'FAR 
(telekommunikation) og VALORLN (udnyttelse af regionernes eget energipotentiel) i 1987. 
De to andre programmer - RLSIDLR (omstilling af jern- og stålområder) og RLNAVAL (omstilling i områder 
med skibsbygningsindustri) - der omtalt i den trettende beretning som forslag fra Kommissionen, blev vedtaget 
af Rådet i 1988, og gennemførelsen er allerede indledt i de berørte medlemsstater. 
2.1.1 Vedtagelse af fællesskabsprogrammerne RESIDER og REN AVAL 
På forslag fra Kommissionen* vedtog Rådet den 2. februar1 og den 26. juli" : forordningen om et 
fællesskabsptogram vedrørende omstilling i jern- og stålområdcr (RFSIDFR-programmct) og forordningen om 
et fællesskabsprogram vedrørende omstilling i områder med skibsbygningsindustri (RP'NAVAL-programmct). 
Programmerne løber i fem år og skal ledsage omstruktureringsbcstræbclserne inden for jern- og stålindustrien 
og skibsbygningsindustrien i visse områder, som er stærkt afhængige af disse sektorer. Gennem støtte til 
iværksættelse af nye økonomiske aktiviteter skal programmerne bidrage til oprettelsen af alternative jobs i de 
områder af Y\\ som er hårdest ramt af nedlæggelsen af arbejdsplader i disse sektorer. 
Områderne afgrønses af Kommissionen på grundlag af sektormæssige og socio-økonomiske kriterier. Visse 
områder i Spanien og Portugal kan deltage i programmerne allerede fra deres ikrafttræden. LFRU's deltagelse 
anslås til 300 millioner LCU (RLSIDLR) og 200 millioner FCU (RLNAVAL). Støttens størrelse afhænger 
ni tabet af arbejdspladser indeti for de pågældende industrier. 
Forordningerne danner ramme om Kommissionens fastlæggelse af, hvilke områder der kan modtage støtte i 
henhold til programmerne RLSIDLR og RLNAVAL i takt med tabet af arbejdspladser og afhængig af den 
" III C 272 al 10.10.1987 OJJ III C 291 af 31.10.1987. 
' 328 88. ITT I. 33 af 5.2.1988. 
R 2506'88, ITT I. 225 af 15.8.1988. 
Kapitel 2. RFRU's operationelle programmer M 
økonomiske og sociale situation i regionerne; dernæst udarbejder medlemsstaterne interventionsprogrammer, 
som skal godkendes af Kommissionen. LF's deltagelse kan beløbe sig til 55% af de offentlige udgifte. ('70% i 
Poilugal) til en række sammenhængende foranstaltninger, som lager sigte på sanering af industrigrunde : forfald, 
udnsttelse af egne udviklingsmulighedei (fælles tjenestei loi virksomhederne), tilskud til investeringer ! >inå og 
mellemstore virksomheder samt forbedring af infrastrukturer, som bidrager til igangsættelse, udvikling og 
ilpasning af økonomiske aktiviteter, der fører til oprettelse af nye arbejdspladser. 
Første afgørelser om gennemførelse af RESIDER-programmet 
Kommissionen har en ved afgørelse af 29. juni 1988 besluttet, at arbejdsmarkedsområdet, der omfatter 
grevskabet South Yorkshire (herunder området omkring Sheffield) samt arbejdsmarkedsområdet Scunthorpe i 
grevskaberne Humberside og Lincolnshire) er berettigede til at modtage støtte i henhold til 
RI SI DIR -programmet. Den 27. juli 1988 godkendte Kommissionen det operationelle program for denne 
region, som omfatter støtteforanstaltninger til fordel for små og mellemstore virksomheder og mindre 
infrastrukturarbejder. FFRU-støtten til programmet andrager 5,4 mio LCU for perioden 1988-1990. 
På anmodning af den franske regering vedtog Kommissionen den 9. november en afgørelse, i henhold til 
hvilken departementerne Moselle, Meurthe-et-Mosellc og Nord (bortset fra arrondissementet lille) bliver 
omfattet af LF's RLSIDLR-program. 
1 Her at have optaget arbejdsmarkedsområderne ("Arbeitsmarktregionen") Saarland og Duisburg/Oberhausen, 
Bochum, Dortmund/Unna (Nordrhein-Westfalen) i programmet godkendte Kommissionen i 1988 på 
anmodning af den tyske regering interventionsprogrammerne for Saarland og de tre arbejdsmarkedsområder i 
Nordrhein-Westfalen. 
Med hensyn til RLSIDLR-programmet for Saarland beløber LI RU støtten sig til 13,7 mio LCU. Programmet 
omfatter følgende hovedforanstaltninger: inddragelse af uopdyrkede områder og fornyelse af industrigrunde, 
fremme af innovaton, undersøgelser og sektoranalyser, som skal oplyse små og mellemstore virksomheder om 
markedsmulighederne. 
Som led i fremme af innovation skal der i programmet lægges særlig vægt på igangsættelse af nye aktiviteter i 
de små og mellemstore virksomheder i regionen. 
Fil RP^S I DLR-programmet i Nordrhein-Westfalen er der afsat en støltc på 64,5 mio LCU, som skal anvendes 
til byfornyelse og sanering af industrigrunde for at fremme etableringen af små og mellemstore virksomheder, 
til oprettelse og udvikling af rådgivende organer, som skal fremme virksomhedsinitiativer samt til innovation 
og tilskud til investeringer i små og mellemstore virksomheder. Lndvidere er en betydelig del af fondsstøtten 
afsat til finansiering af økonomiske infrastrukturer, der skal bidrage til oprettelse og tilpasning af aktiviteter, som 
har indvirkning på beskæftigelsen (f.eks. oprettelse af teknologi- og innovationscentre saml håndværkscentre. 
2.1.2 Iværksættelse af STAR- og VALOREN-programmerne 
2.1.2.1 Gennemførelse af S TA R-programmerne i medlemsstaterne 
STAR-dr.rkenland: Dette program, som omfatter en stotte på 100 mio LCU, vedrører alle de græske regioner 
inklusive - for visse foranstaltningers vedkommende - Attika. 78,3% af udgifterne til programmet vedrører 
infrastrukturarbejder, hvoraf digitalisering af landets telekommunikationsnet tegner sig for størstedelen. Resten 
af programmet (21,7%) vedrører foranstaltninger, som skal styrke udbuddet og efterspørgslen for så vidt angår 
avancerede telekommunikationstjenester (informationsforanstaltninger, støtte til små og mellemstore 
virksomheder, etc.) 
STAR progiammet for Grækenland blev vedtaget af Kommissionen i oktober 1987, og indtil udgangen af 1988 
er der blevet indgået forpligtelser for 10,24 mio FCU, hvoraf størstedelen (95,5%) er gået til 
infrastrukturarbejder. Ifølge de to tilsynsudvalg, som indtil nu har afgivet beretning, vil en vis forsinkelse i 
progiammcts indledende fase kunne delvis indhentes i løbet af 1989. Denne forbedring skyides, at det er 
lykkedes at løse en række tekniske og administrative problemer i forbindelse med igangsættelsen af visse større 
projekter, herunder digitaliseringen. 
STAR-Spanien: Interventionsprogrammet S TA R -Spanien vedrører de samme områder som 
VA LO RL N-programmet bortset fra visse forskelle vedrørende regionen Madrid. LLRU's bidrag i perioden 
D87-1991 bliver på 210 mio LCU, og investeringerne skal i første rakke gå til gennemførelse af infrastrukturer 
inden for avanceret telekommunikation. 
Gennemførelsen af programmet er skredet betydeligt frem i 1988 både med hensyn til infrastrukturer og fremme 
af avancerede telekommunikationstjenester. I denne forbindelse blev der i maj vedtaget en bekendtgørelse med 
regler for ikke-kommercielle virksomheder og institutioners indgivning af støtteansøgninger. 
STAR-Frnnkrig: Programmet vedrører Korsika og de oversøiske departementer og omfatter en støtte på 25 
mio FCU (1987-1991). P'n betydelig del af midlerne (mere end 45%) skal gå til fremme af udbud og 
efterspørgsel, for så vidt angår avancerede telekommunikationstjenester, og programmets igangsættelse har 
8 FFRl i 
varet tilfredsstillende. Der har i 1988 været nedsat adskillige studiegrupper omkring oprettelsen af disse 
tjenester, og visse infrastrukturer (især teledata- og transparckoblcre) er gennemført eller ved at blive realiseret. 
Tilsynsudvalget for dette program har holdt møde to gange, og ved udgangen af 1988 havde LFRU indgået 
forpligtelse for 7 mio LCU, svarende til 28% af den samlede støtte. 
STAR-lrland: Gennemførelsen af STAR-programmct i Irland, hvortil LFRU har afsat en støtte på 50 mio 
FCU for perioden 1987-1991, blev videreført i 1988. Nogle af infrastrukturprojekterne i programmet er blevet 
færdiggjort i årets løb. Der er bl.a. tale om en optisk kabelforbindelse mellem Dublin og Holyhead, som 
forbinder Irland med Det Forenede Kongerige, etablering af udstyr til telekonferencer i Dublin, Cork og 
Limerick og etablering af et nationalt net til fjernopkald. Samme år er de første regionale servicecentre blevet 
indviet. Det skal endvidere bemærkes, at man er nået langt meå de tekniske og finansielle 
feasibility-undersøgelser af projekterne vedrørende udbuddet af forskellige avancerede 
telekommunikationstjenester. Således vil nettet for direkte information via telekommunikation formentlig være 
operationelt allerede i 1989. P'ndclig vil der med henblik på at informere og bevidstgøre de små og mellemstore 
virksomheder om fordelene ved og nytten af de tilbudte avancerede tjenester blive indledt en kampagne i 
begyndelsen af 1989. 
STAR-ltalien: Programmet vedrører alle regioner i Mcz/ogiorno og omfatter en samlet LFRU-støtte på 250 
mio LCU (1987-1991). 
Programmet vedrører nye og meget avancerede interventioner, bl.a. basisinfrastrukturer inden for 
telekommunikation (f.eks. et vigtigt bredbåndsnet for hele Mezzogiorno). Programmet er blevet forsinket som 
følge af vanskeligheder med at etablere de administrative strukturer, som skal have ansvaret for den generelle 
samordning af programmet. Således er man kommet et betydeligt skridt videre med fremme af avancerede 
tjenester, men etableringen af infrastrukturer er gået i stå. Alligevel er der ved årets udgang blevet truffet en 
række vigtige afgørelser for at sætte effektivt gang i en række foranstaltninger, og dette er sket efter møder i 
tilsynsudvalget og møder med de forskellige ansvarlige organer. Ved udgangen af 1988 blev det første forskud 
på FFRU-støtten udbetalt svarende til en forpligtelse på 8% af den samlede støtte. 
STAR-Portugal: Interventionsprogrammct STAR-Portugal vedrører perioden 1987-1991 og omfatter en 
FFRl I-støtte på 120 mio FX TI. Programmet gælder hele Portugal bortset fra området omkring Lissabon, hvor 
kun visse aktioner kan godkendes. 
Generelt er gennemførelsen sket i overensstemmelse med det interventionsprogram, som Kommissionen har 
fastsat. 
De godkendte projekter vedrører mestendels offentlige telekommunikationsinfrastrukturer. De vigtigste 
aktioner tager dels sigte på digitalisering af telefonnettet og etablering af offentlige telekommunikationstjenester: 
videotex, pakkekoblet datakommunikation; dels med hensyn til personsøgning: mobiltelefoner og 
vidcokonfctenccfacilitctcr. 'Fil dato har F'FRU indgået forpligtelser til programmet for i alt 42,5 mio LCU og 
foretaget samlede udbetalinger på 25 mio LCU. 
L'n national støtteordning for avancerede telekommunikationstjenester (SISAT) med deltagelse af den private 
sektor i programmet blev vedtaget den 15. juli 1988. Det sene tidspunkt for vedtagelsen har medført, at 
kandidater fra den private sektor har meldt sig med forsinkelse. Der har i 1988 været gennemført en række 
forskellige reklameforanstaltninger, herunder praktisk demonstration af de avancerede 
telekommunikationstjenester for at udbrede kendskabet fil programmet og til dets målsætninger. 
STAR-Det Forenede Kongerige: Som led i STAR-programmct har LFRU afsat en støtte på 21,5 mio LCU 
til Nordirland. Midlerne skal anvendes til etablering af en forbindelse mellem det nationale net og de optiske 
kabelforbindelser til Dublin og Storbritannien samt til fremme af udbud og efterspørgsel inden for avancerede 
telekommunikationstjenester. De virksomheder, som har adgang til at udnytte telekommunikationsnettene i 
Nordirland, har kunnet ansøge om at få lov til at stå for gennemførelsen af de infrastrukturarbejder, som 
programmet omfatter. Som følge af denne procedure har de ansvarlige myndigheder i Det Forenede Kongerige 
overdraget projektet til British Telecom. Arbejderne begyndte i 1989 og afsluttes inden udløbet af programmets 
gennemførelsesfrist.Med hensyn til avancerede telekommunikationstjenester er der allerede indledt to 
undersøgelser og truffet forberedelser til en udstilling. 
2.1.2.2 Gennemførelse af VALOREN-programmerne i medlemsstaterne 
\ AFORJ.S-Grækenland: Programmet indebærer en støtte fra F'FRU på 50 mio LCU og omfatter hele 
Grækenland med undtagelse af "A-zonen" i præfekturet Attika. Hovedmodtagerne er øerne i Det Græske Øhav 
og del nordlige Grækenland. 
VAI ORLN-programmct skal bl.a. bidrage til at udnytte lokale vedvarende energikilder gennem rationel 
energianvendelse og til at fremme en bedre udnyttelse af energipotentiellet. 
Størstedelen af budgettet er afsat til infrastrukturinvesteringer, og en betydelig del er forbeholdt investeringer i 
små og mellemstore virksomheder. 
Kapitel 2. EFRU's operationelle programmer 9 //, 
VALOR I N-programmet for Grækenland blev vedtaget i oktober 1987, og med udgangen af 1988 var der 
indgået forpligtelser for 2,74 mio FCU. Størstedelen af støtten er bestemt for små og mellemstore virksomheder 
samt områderne geotermisk energi og vindenergi. 
Indtil udgangen af 1988 havde der været afholdt to møder i tilsynsudvalgene; der har måttet konstateres en ikke 
ubetydelig forsinkelse i gennemførelsen. Ln revision af den oprindelige tidsplan kan således komme på tale i 
løbet af første halvår 1989. 
VALOR/ilW-Spanien: Intervcntionsprogrammet VALORLN-Spanien tegner sig for et bidrag fra LFRU på 105 
mio FCU for perioden 1987-1991. De vigtigste investeringer vedrører mindre vandkraftværker, biomasse, støtte 
til olicsubstitution i virksomhederne samt infrastrukturer. Programmer dækker alle områder, som er omfattet 
af den nationale ordning or regionalstøtte, dvs. i alt femten regioner. 
Programmet blev godkendt ved udgangen af oktober 1987, men først i 1988 blev 
gennemførelsesbestemmelserne endelig fastlagt, hvorefter udviklingen har været ret så positiv. Dette gælder bl.a. 
indgivelsen af projekter, især efter offentliggørelsen i marts af en ministeriel bekendtgørelse om proceduren. 
Herefter er mere end 170 projekter kommet i gang. 
VALORF.JS-Frankrig: Ligesom STAR-programmct for Frankrig vedrører dette program Korsika og de 
oversøiske departementer; til programmet er der afsat en samlet støtte på 15 mio LCU (i 1987-1991). De 
finansierede foranstaltninger skrider frem i uregelmæssigt tempo, afhængig af hvorledes projekterne er forberedt, 
og om der i forvejen findes støtteproecdurer inden for de områder, der er dækket af VALORIZN-programmet. 
Ftableringcn af anlæg til vandopvarmning ved hjælp af solenergi og fotovoltaisk elektricitetsfremstilling skrider 
f.eks. frem som planlagt, men investeringerne i mindre vandkraftværker og i geotermisk energi gennemføres 
med visse forsinkelser. Samlet udgør de af LFRU indgåede forpligtelser ved udgangen 1988 18% af den 
samlede støtte. 
VALORFN-hiand: Programmet er centreret om vigtige investeringer i udnyttelsen af tørvcressourcerne, 
fcasibility-undersøgelser og investeringer i opførelsen af ca. ti mindre vandkraftanlæg, en fcasibility-undersøgclse 
for at udvælge områder til placering af vindmøller samt foranstaltninger til fremme af en bedre udnyttelse af 
energipotentiellet. Støtten fra LLRU anslås til 25 mio LCU. Med hensyn til programmets gennemførelse er 
foranstaltningerne vedrørende udnyttelse af tørvcressourcerne i øjeblikket forsinket 20% i forhold til tidsplanen, 
men forsinkelsen ventes indhentet ved udgangen af 1989. Opførelsen af mindre vandkraftværker er også noget 
forsinket på grund af de ansvarlige myndigheders afvisning af tilladelse til at anvende bestemte lokaliteter. 
P'lektricitctsselskabet er ved at undersøge mulighederne for at anvende andre placeringer, hvilket vil gøre det 
muligt at gennemføre projektet inden for de fastlagte frister, medmindre er i mellemtiden opstår andre større 
forhindringer. Gennemførelsen af de øvrige foranstaltninger skrider frem i et regelmæssigt tempo. 
VA LOR/: V-Italien: Programmet omfatter samtlige regioner og områder i Mezzogiorno og indebærer en 
LFRU-stotte på 125 mio LCU (1987-1991). VA LO RL N-programmet for Italien tager sigte på samfinansiering 
af nye foranstaltninger, der ønskes gennemført af regionerne og andre (virksomheder, private og offentlige 
organer). Tilskyndet af Dipartimcnto per il Mezzogiorno, der er ansvarlig for programmets gennemførelse, og 
på bagrund af en lang række møder i årets løb er der blevet truffet vigtige afgørelser fra og med april 1988 og 
oprettet arbejdsgrupper og nedsat tekniske udvalg, som har gennemgået og godkendt ca. en fjerdedel af de 
projekter, som regionerne har forelagt. Programmet har haft. stor betydning ved at fremme bl.a. investeringer 
(såvel offentlige som private) i vandkraft, fotovoltaisk energi og vindenergi. De sydligt beliggende virksomheders 
meget begrænsede størrelse har derimod været en Inæmsko for større projekter med henblik på energibesparelse. 
Tilsynsudvalget har holdt sit første møde. Ft første forskud på LFRU- støtten blev udbetalt i september 
svarende til en forpligtelse på ca. 9% af den samlede finansielle ramme. Fn fremskyndelse af betalingerne 
forventes i 1989, hvorved programmet kommer rigtigt i gang. 
1A LOR l N-Portugal: Intervcntionsprogrammet V A LO RLN- Portugal dækker hele det portugisiske område 
og omfatter et. tilskud fra LFRU på 65 mio LCU i perioden 1987-1991. 
I 1988 blev 101 projekter fra den offentlige sektor og 20 projekter fra den private sektor godkendt. 
De vigtigste investeringer vedrørte fast byaffald, biomasse og mindre vandkraftværker. 
I første række andrager LFRU's forpligtelse til programmet 8,95 mio FCU. Som følge af to forskud på hver 
40% beløber LLRU's betalinger til programmet sig til 7,2 mio LCU. 
Det nationale system til fremme af en rationel energiudnyttelse (SIURL) blev først vedtaget den 27. marts 
1988. Den private sektor har derfor ikke kunnet være med fra programmets start. 
Ln vis forsinkelse i programmets gennemførelse skyldes også, at man i kommunerne har været for sent ude 
med at opføre de nødvendige beløb til foranstaltningernes iværksættelse på budgetterne. 
Loi at indhente den oprindelige forsinkelse har de portugisiske myndigheder til hensigt at fremskynde 
iværksættelsen af programmets foranstaltninger. 
VAL()RF\-Det Forenede Kongerige: Programmet for Nordirland (den eneste region i Det Forenede 
Kongerige1, der er støtteberettiget i denne forbindelse) modtager en støtte fra LFRU på 8.04 mio LCU. 
10 LI RI ff 
Foranstaltningerne vedrører undersøgelser og investeringer i vandkraft og vindkraft, undersøgelse af potentiellet 
inden for produktion af biomasse som alternativ energikilder, udvindelse og behandling af tørv og 
foranstaltninger vedrørende effektiv udnyttelse af energiressourcerne. Den vigtigste investering indtil nu i 
forbindelse med programmet vedrører energibesparende foranstaltninger. Iindvidcre lægges der særlig vægt på 
vedvarende og alternative energikilder, herunder foranstaltninger vedrørende etablering af vindmøller og 
vandkraftanlæg ved floden Bann. 
2.1.3 Kommissionens forberedelse af nye initiativer 
Samordning af regionaludviklingen og politikken vedrørende forskning og teknologisk udvikling (STRIDE). 
På grundlag af resultatet af undersøgelser iværksat i 1986" vedrørende den regionale dimension og de regionale 
virkninger af politikken inden for forskning og teknologisk udvikling er forberedelserne til iværksættelsen af et 
operationelt program vedrørende samordning af regionaludvikling og målsætningerne for teknologisk forskning 
og udvikling blevet videreført i 1988. Som led i den nye metode vedrørende Fællesskabets strukturelle 
interventioner, som er indført efter reformen af strukturfondene, vil Kommissionen undersøge mulighederne 
for at tage et sådant initiativ. 
Samordning mellem regionaludviklingen og miljøpolitikken (ENVIREG). 
Som følge af vigtige ændringer som led i reformen af strukturfondene har Kommissionen besluttet at indlede 
et nyt initiativ, der vedrører et program, som skal bidrage til regionaludviklingen gennem foranstaltninger til 
beskyttelse og forbedring af miljøet. Programmet skal vedtages efter 1. januar 1989, hvor de nye forordninger 
træder i kraft. Det forberedende arbejde har fundet sted i 1988, således at resultaterne af allerede gennemførte 
undersøgelser har kunnet vurderes ud fra retningslinjerne i de nye forordninger. 
2.2 Nationale programmer af interesse for Fællesskabet (NPIF) 
Ft nationalt program af interesse for Fællesskabet består af en række samlede og sammenhængende flerårige 
foranstaltninger, som er i overensstemmelse med den nationale politik, og som bidrager til gennemførelsen af 
Fællesskabets målsætninger og politikker. Programmet skal bl.a. fremme konvergensen mellem 
medlemsstaternes økonomier ved at mindske de regionale skævheder. Det omsætter retningslinjerne i de 
regionale udviklingsprogrammer til operationelle forpligtelser. Det kan vedrøre en del af en region eller én eller 
flere regioner i én eller flere medlemsstater. Disse regioner eller områder skal være støtteområder, der er fastlagt 
af medlemsstaterne i henhold til deres støtteordninger med regionalt sigte. 
Udviklingen vedrørende NPIF har været meget markant i 1988, både hvad angår beslutninger og forpligtelser. 
2.2.1 Godkendte NPIF i 1988 
Belgien 
Kommissionen vedtog i 1988 NPIF for Tumhout i regionen Flandern. LFRU's bidrag til programmets 
gen'-.emførelse beløber sig til 10,4 mio P'CU for perioden 1988-1991. 
formålet med programmet er at øge regionens velstand ved at fremme udnyttelsen af egne 
udviklingsmuligheder, især inden for SMV og turisme. Programmet vedrører også en udvikling af det 
økonomiske miljø, især gennem øgede økonomiske infrastrukturer. De planlagte foranstaltninger forventes at 
muliggøre oprettelse af et betydeligt antal arbejdspladser. 
Danmark 
Nedenstående fire NPIF' blev vedtaget i 1988 og har fil formål at udbrede kendskabet til nye teknologier i 
virksomhederne. 
• program for perioden 1988-1991, som skal fremme den teknologiske, økonomiske og industrielle udvikling 
i en del af Århus amt; LFRU's bidrag er på 3,38 mio LCU; 
• program til fremme af ihn økonomiske udvikling i regionaludviklingsområder i en del af Viborg amt 
(1989-1992) med cl bidrag fra LFRU på 5,63 mio LCU; 
• Borntek programmet, der skal sikre know-how og udstyr til Bornholms amt for at øge anvendelsen af ny 
teknologi i små og mellemstore virksomheder; programmet dækker perioden 1988-1992, og LFRU's 
bidrager beløber sig til 2,53 mio P'CU; 
9 Disse forberedende undersøgelser er nærmere beskrevet i 13. Årsberetning (punkt 2.1.3). 
Kapitel 2. RFRU's operationelle programmer 11 /? 
• program, der skal bidrage til omstillingen af virksomheder ved at udbrede kendskabet til nye teknologier 
og rådgive og vejlede disse virksomheder for at styrke deres produktionssystem. Programmet vedrører en 
del af Sønderjyllands amt og dækker perioden 1987-1991. FTRU's bidrag andrager 5,58 mio LCU. 
Alle disse programmer tager hovedsagelig sigte på at øge virksomhedernes konkurrenceevne. De består af en 
helhed af foranstaltninger, der omfatter infrastrukturer såvel som vigtige foranstaltninger vedrørende 
udnyttelsen af egne udviklingsmuligheder inden for rammerne af forordning 1787/84. Generelt omfatter 
ovennævnte fire programmer følgende: 
1. fornyelse af det industrielle miljø gennem anvendelse af nye teknologier, herunder 
informationsteknologierne; 
2. informationskampagne vedrørende informatik og andre nye teknologier; 
3. rådgivnng vedrørende virksomhedsudvikling; 
4. udvikling af produktudviklingsstrategier; 
5. afsætning af produkter og indkredsning af nye markeder. 
lyskland 
I 1988 godkendte Kommissionen de første fem NPIF i Forbundsrepublikken. De dækker alle perioden 
1988-1991. NPIF for Niedersachsen (EFRU-støtte: 50,146 mio LCU) og Schleswig-Holstein (LFRU-støttc: 
53,836 mio LCU) blev vedtaget i juli 1988; NPIF' for Ostbayern (LFRU-støtte: 42,404 mio LCU), 
Nordbayern (LFRU-støtte: 34,695 mio LCU) og Rhcinland-Pfalz (LFRU-støttc: 34,719 mio LCU) blev 
besluttet i december 1988. Programmerne indebærer en samlet LFRU-støtte på 58,474 mio LCU i 1988 (og 
215,8 mio FXTJ for hele perioden). 
Forbundsrepublikkens regionalpolitik er klart opstillet i "Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung 
der regionalen Wirtschaftsstruktur" (den nationale rammeplan) og tager mere sigte på en udjævning af 
eksisterende skævheder inden for hver region end imellem regionerne. Bekæmpelse af arbejdsløsheden, 
nyorientering af traditionelle industrier i tilbagegang samt spredning af aktiviteterne er de vigtigste målsætninger, 
hvortil kommer fremme af servicesektoren, herunder turismen. Dette er rammerne for de fem programmer, 
Kommissionen har udvalgt og godkendt. Foranstaltningerne vedrører især investeringerne i den produktive 
sektor, infrastrukturer i direkte forbindelse med denne sektor samt turisme og foranstaltninger vedrørende 
udnyttelse af egne udviklingsmuligheder. 
Grækenland 
Kommissionen vedtog den 30. november to nationale programmer af interesse for Fællesskabet vedrørende 
departementerne Chios og Fôkis, som vil modtage et bidrag fra LL på henholdsvis 21,858 mio LCU) og 24.414 
mio LCU. 
De særlige problemer på Chios skyldes, at området er en ø og præget af alvorlige demografiske problemer. 
Alligevel findes der rige udviklingsmuligheder (bl.a. inden for turisme og håndværksvirksomhed), som via det 
nationale program af interesse for Fællesskabet skal udnyttes gennem en bedre anvendelse af lokale 
produktionsmuligheder og af lokale ressourcer samt gennem forbedring af infrastrukturerne, som er en 
nødvendig betingelse for at få øen gjort mindre isoleret og tiltrække nye produktive investeringer. 
Investeringerne, som er omfattet af programmet for Chois, vedrører bl.a. forbedring af transportinfrastrukturen 
(lufthavn og havn), vandbygningsarbejder (vandforsyning og kloakering), foranstaltninger til fordel for lokale 
SMV samt foranstaltninger til udvikling af turismen (infrastrukturer, PR-arbejdc og produktive investeringer). 
Området Fôkis er blandt de dårligst stillede i Gra-kenland. Bjerglandsbyerne er præget af alvorlige 
affolkningsproblemer på grund af de manglende basisinfrastrukturer og dårlige udviklingsmuligheder. Desuden 
er disse inden for den sekundære og tertiære sektor (turisme) dårligt udnyttet. 
NPIF for Fôkis skal skabe dynamik i regionen ved at finansiere infrastrukturer (især veje og vandtilførsel) for 
at bringe bjerglandsbyerne ud af isolationen. Desuden skal programmet sikre udnyttelse af lokale 
udviklingsmuligheder gennem samfinansiering af produktive investeringer og støtte til lokale SMV gennem 
serv iceydelser. 
Spanien 
Kommissionen godkendte den 30. november 1988 en støtte på 492,85 mio LCU til følgende NPIF: motorveje 
i Spanien. 
Baggrunden for et særligt NPIF' om bygning af motorveje er den alvorlige mangel på sådanne infrastrukturer i 
Spanien, vejenes helt klare betydning i strukturplanlægningen, de meget store investeringer, som er afsat til den 
nationale vejplan samt arbejdernes hastende karakter. 
12 FFRL •4 
Det er bestemt, at NPIF skal gennemføres i perioden 1988-1992, hvilket falder sammen med færdiggørelsen af 
den nationale vcjplan. Gennemførelsen er imidlertid blevet forsinket et år på grund af de tekniske krav til 
færdiggørelsen af visse arbejder. 
De udvalgle veje ei generelt al national betydning, dvs. veje, som er centraladministrationens ansvar på grund 
af den snævre tilknytning til strategien om gennemførelse al et indre europæisk marked og integration af LI '"s 
perifert beliggende regioner. De udvalgte veje kan betragtes som motorveje. De er ved lov af 1988 defineret som 
separate vejbaner med to spor i hver retning, men dog med visse muligheder for til- og frakørsel. 
De samlede investeringer til dette NPIF anslås til 980,4 mio LCU. 
Der er tale om følgende infrastrukturer: 
• Motorvejen Zaragoza-Madrid-Sevilla, som udgør en del af Europavejen Narbonne-Barcelona-
Madrid-Sevilla, der forbinder det sydvestlige og nordøstlige Spanien og fortsætter mod det centrale Europa 
på tværs af det sydøstlige Frankrig. De berørte regioner er Andalucia, Andalusien, Castilla-la Mancha, 
Castilla-Leôn, Aragon og en del af Madrid, som ikke kan modtage fondstøtte, da der ikke er tale om et 
LFRU- st øtteområde. 
• Motorvejen Burgos-Madrid, som er en del af den strategiske nord-syd-forbindelse, dvs. Iriin-
Burgos-Madrid-Sevilla, og som også er prioriteret på europæisk plan. 
• Motorvejen Burgos-Tordesillas, som er den spanske del af strækningen Lissabon-Burgos-Irun, der gør 
hovedforbindelserne i Castilla-I^ôn fuldstændige og forlænger strækningen Irûn- Burgos helt til 
Tordesillas. 
Italien 
I 1988 godkendte Kommissionen tre NPIF vcdrørender regionerne Abruzzo (1988-1993), Sardegna 
(1988-1992), Toscana (Arcipelago Toscana - 1988-1991). Disse NPIF vedrører hovedvejstrækninger i 
forbindelse med turisme, modernisering og udvikling af SMV og håndværksvirksomheder, miljø og 
infrastrukturer. 
• 'Furisme 
De planlagte foranstaltninger skal udvikle turistcfterspørgslen, især i de indre områder. Derfor skal de 
turistmæssige og kulturelle værdier udnyttes gennem afmærkning af turistruter, opførelse og restaurering 
af hoteller, campingpladser og turistmæssigt attraktive landsbyer. 
Der er ligeledes planlagt en udvidelse af havne og ankerpladser for lystbåde samt opførelse og 
forbedring af skilifter. 
• Industri og håndværk 
Loranstaltningcrne vedrører udstyr til industri- og håndværksområder, som skal stå til rådighed for 
håndværksvirksomheder og små og mellemstore industrier. 
Andre foranstaltninger vedrører oprettelse af centre for teknologioverførsel og samfmanisering af 
støtteordninger med henblik på bl.a. håndværksvirksomheder. Denne foranstaltning vedrører ligeledes 
modernisering af visse af disse områder gennem oprettelse af strukturer, der er bedre tilpasset til 
virksomheder i innovation. 
• Miljø 
Målsætningen i de berørte regioner er at bevare naturressourcerne samt at styre og beskytte miljøet. Der 
lægges mere vægt på sammenhængen mellem interventionerne i miljøsektoren og udnyttelsen af de 
turistmæssige attraktioner. På denne måde vil miljøressourcerne spille en egentlig rolle som 
produktionsfaktor, og der vil ikke blot være tale om at bevare naturressourcerne. 
• Infrastrukturer 
Regionerne planlægger at forbedre infrastruktursystemet i de pågældende områder gennem produktive 
investeringer, som skal gøre det nemmere at realisere og anvende infrastrukturerne. Det er tanken at 
forbedre sekundærveje, vandledninger, kloaknet og vandrensningsanlæg. 
L-LRU samfinansierer også vigtige arbejder med henblik på at undgå forringelse af jorden - især skåninger 
- og at øge beskyttelsen mod jordskred. 
Nederlandene 
Kommissionen vedtog i 1988 tre NPIF for Nederlandene i regionerne Twenle-Helmond, Ooslelijk Zuid-
Limburg og Noord-bricsland. 
LFRU's bidrag til programmet for Tvvente-Helmond, der dækker perioden juli 1988 til juli 1991, er på 4,3 mio 
FCU. Programmet tager sigte på at sætte skub i den økonomiske udvikling i to regioner, der er alvorligt ramt 
Kapitel 2. EFRIJ's operationelle programmer 13 ^o 
af tilbagegangen inden for tekstilindustrien. Størstedelen af de planlagte foranstaltninger tager sigte på en bedre 
udnyttelse af legionens egne udviklingsmuligheder. Med hensyn til de øvrige foranstaltninger prioriteres 
restaurering/indretning af forladte industribygninger med henblik på at kunne huse SMV. 
NPIF for Oostelijk-Zuid-Limburg dækker perioden 1988-1991. LFRU's bidrag til programmets gennemførelse 
anslås til 7,1 mio LCU. Formålet med programmet er at diversificere regionens økonomiske struktur og derved 
skabe nye beskæftigelsesmuligheder. De planlagte foranstaltninger skal derfor forbedre den noget 
utilfredsstillende beskæftigelsessituation i regionen, bl.a. ved at fjerne de problemer, der skyldes den perifere 
beliggenhed. Der er især tale om foranstaltninger, som skal sætte skub i visse sektorer, som frembyder gode 
udviklingsmuligheder, herunder turisme, transport, telematik og SMV. 
Endelig har Kommissionen vedtaget NFPI for regionen Noord-Friesland og hertil afsat en EERU- støtte på 
18,7 mio ECU. Programmet dækker perioden 1988-1992 og tager sigte på at styrke de økonomiske 
infrastrukturer i Noord-Friesland, bl.a. ved at tilvejebringe det nødvendige infrastrukturgrundlag. I programmet 
prioriteres ligeledes foranstaltninger til fremme og udvikling af SMV med henblik på at forbedre 
virksomhedernes konkurrenceevne. 
Portugal 
SAMFINANSIERING AF STØTTEORDNINGEN 
Kommissionen godkendte den 18. januar 1988 en støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling på 
237,9 mio FCU til NPIF', der indgår i samfinansiering med Portugals støtteordning med regionalt sigte; 
programmet dækker perioden 1988-1991. 
Formålet med programmet er at bidrage til den økonomiske udvikling af Portugal og til at mindske de regionale 
skævheder i landet. Støtteordningen vedrører investeringer i industrisektoren (SIBR) og turistsektoren (SIFI'I), 
og omfatter også udvikling af en række tjenester, som skal danne grundlag for oprettelse og modernisering af 
virksomheder (SIPE). 
Ordningen er udformet således, at SMV får lettere adgang til den planlagte støtte og således, at oprettelsen af 
varige arbejdspladser fremmes. Programmet gælder hele Portugal, men støtteintensiteten er afhængig af 
investeringernes lokalisering: regionerne med de laveste indekser for den sociale og økonomiske udvikling 
prioriteres højest. 
Den 19. december 1988 blev der vedtaget en ændring af SIBR for at gøre denne ordning forenelig med den nye 
støtteordning for industrien SINPEDIP. LF's samlede støtte er herefter blevet forhøjet med 14,8 mio ECU for 
at fremme Portugals turistimage i udlandet parallelt med SIFIT. Indtil nu har disse støtteordninger været en 
meget stor succes. 
PI DIP 
Rådet vedtog den 24. juni 1988 et program, der skal modernisere af den portugisiske industri og styrke 
konkurrendedygtigheden med henblik på det indre marked. PEDIP-programmet tager især sigte på følgende 
fire målsætninger: 
- styrkelse af basisinfrastrukturer med henblik på industrien; 
- tilvejebringelse af bedre erhvervsuddannelse; 
- finansiering af produktive investeringer; 
- fremme af produktivitet og industriel kvalitet. 
LFRU's intervention, der især vedrører den første målsætning, beløber sig til ca. 323 mio ECU over 5 år. 
Endvidere er 26,5 mio ECU fra de supplerende ressourcer til "PEDIP" afsat til programmet. 
Det Forenede Kongerige 
1 NPIF Strathclyde 
NPIL for Strathclyde er et vigtigt element i den integrerede udviklingsaktion i denne del af Skotland. 
EL RU's bidrag til programmets gennemførelse beløber sig til 347 mio ECU for perioden 1988-1992. 
Formålet med programmet er at skabe et sundt grundlag for en selvstændig og langsigtet økonomisk 
udvikling. De strategiske målsætninger er følgende: 
• at fremme oprettelse og udvidelse af lokale virksomheder, især SMV inden for sektorer, der frembyder 
gode udviklingsmuligheder; 
• at bistå den lokale industri med at anvende ny teknologi, bl.a. ved at etablere bedre kontakter med 
de regionale organisationer inden for forskning og udvikling; 
• at udvikle en solid og dynamisk turistindustri, såvel i regionens byområder som i landdistrikterne; 
14 El RL Zf 
• at forbedre kommunikationsmidlerne for derved at bistå den lokale industri med at kunne opfylde 
kravene på det indre marked og drage fordel heraf; 
• at forbedre regionens image for at tiltrække investorer. 
Det anslås, al dette program vil kunne bidrage til oprettelsen af mere end 25 000 arbejdspladser. 
2 NPIF Dyfed, Gwynedd, Powys (Wales) 
Disse tre grevskaber har den ringeste befolkningstæthed i England og Wales, idet de dækker næsten tre 
fjerdedele af hele Wales, men kun bebos af en fjerdedel af den samlede walisiske befolkning. 
Programmet (som er en del af en integreret udviklingsaktion) hviler på fem målsætninger: 
• forbedring af vejnettet og transport- og kommunikationsmulighederne i regionen for at mindske de 
negative virkninger af den perifere beliggenhed; 
• forbedring af regionens økonomiske infrastruktur med henblik på at fremme allerede eksisterende 
v irksomheder elier industriers aktiviteter, fremme udviklingen af industri og turisme, hvilket vil gøre 
det muligt at udvide det økonomiske grundlag og fremme udviklingen af lokale initiativer; 
• bistand til fremme af nye industrielle initiativer i regionen; 
• fremme at en optimal udvikling af turismen i regionen; 
• forbedring af miljøet i industriudviklingsområdcrnc og turistområderne for at styrke det økonomiske 
potentiel. 
Det anslås, at programmet vil kunne bidrage til oprettelsen af mellem 12 000 og 16 000 arbejdspladser, 
direkte eller indirekte i forbindelse med gennemførelsen af de planlagte særlige foranstaltninger. 
3. NPIF Bradford (Det Forenede Kongerige) 
Programmet dækker perioden 1988-1992 og er hovedelementet i en integreret udviklingsaktion i Bradford, 
som EF støttet for at etablere et mere solidt grundlag for den økonomiske udvikling, en omstrukturering 
af den lokale økonomi og en nedskæring af den i øjeblikket meget høje arbejdsløshed. 
Der foreslås fire aktionsprogrammer med følgende målsætninger: 
• Okonomisk udvikling: industrigrunde, industrilokaler, oprettelse og udvikling af virksomheder, 
turistudvikling. 
• Infrastrukturer: forbedring af vandforsyningsnettet, kloaknettet, afvandingssystemet og 
elektricitetsforsyningen. 
• Transportinfrastrukturer: forbedring af vejnettet, tilkørsler til industrikomj^lekser, jernbaner. 
• Miljøforbedring med henblik på at give byen et bedre image for besøgende og investorer. 
Programmets gennemførelse skal bidrage til oprettelsen af ca. 10 000-12 000 arbejdspladser. 
4. NPIF jern- og stålområdet Yorkshire and Humberside 
Kommissionen vedtog i december 1988 et nationalt program af interessse for Fællesskabet for jern- og 
stålområdet Yorkshire and Humberside. LFRU's bidrag til programmets gennemførelse anslås til 156,6 
mio ECU og strækker sig indtil 1991. En første tranche af EERU-støtten på 7,9 mio ECU blev afsat 
allerede ved programmets vedtagelse. 
Programmet dækker et område på 1.175 km2 med en befolkning på 1,45 millioner. Området er præget af 
alvorlige strukturelle problemer, som skyldes den alt for store afhængighed af stål-, kul- og sværindustrien 
i øvrigt. Arbejdsløshedsprocenten ligger over det nationale og regionale gennemsnit og viser tendens til 
stigning, især for så vidt angår langtidsledigheden og ungdomsarbejdsløsheden. Endvidere må der 
konstateres et misforhold mellem de udbudte arbejdspladser og de lediges kvalifikationer. 
Programmet indeholder seks hovedmålsætninger afpasset efter problemernes omfang og behovet for at 
forbedre de økonomiske strukturer, bl.a. gennem en maksimal styrkelse af områdets egne 
udviklingsmuligheder. Der er nærmere bestemt tale om følgende målsætninger: (1) at diversificere 
økonomien, (2) al tilvejebringe egnede byggebrunde og industrilokaler, (3) at tilrettelægge 
uddannelsesprogrammer for at tilvejebringe en arbejdskraft, som er kvalificeret, fleksibel og 
hensigtsmæssig, (4) at forbedre kommunikationsnettet, (5) at forbedre miljøet gennem ombygning eller 
nedrivning af bygninger og anlæg, som ikke længere anvendes, 6) at udvikle turistsektoren. 
Fra Den Luropæiske Socialfond forventes et bidrag på ca. 15 mio ECU til foranstaltningerne som led i 
målsætning 3), medens F FRU vil støtte foranstaltningerne under de fem andre målsætninger. Målsætning 
2) og 4) ventes at absorbere mere end 75% af LFRU's støtte. 
Kapitel 2. EFRIJ's operationelle programmer 15 21 
5. NPIF - Highlands and Islands 
Kommissionen har vedtaget et nationalt program af interesse for Fællesskabet (NPIF) forelagt af Det 
Forenede Kongerige vedrørende området Highlands and Islands i Skotland. Denne perifert beliggende 
region i det Nordlige Skotland dækker et område på 38 700 km2 og har et indbyggertal på 368 000, hvilket 
giver en befolkningstæthed på 9,5 pr. km2. Regionen omfatter mere end 90 beboede øer(befolkningstal 
100 000). 
I henhold til programmet skal PT'RE bidrage med 110 mio. ECU i perioden 1988-1991 til dækning af de 
samlede udgifter, og resten tilvejebringes nationalt, idet den private sektor forventes at yde 10 mio. £, og 
resten tilvejebringes at lokale og nationale offentlige myndigheder. 
LIRE har allerede indgået en første forpligtelse på 16,7 mio. ECU. 
Programmets overordnede målsætning er at fremme den økonomiske udvikling i området ved at støtte 
industri og turisme, især små og mellemstore virksomheder (SMV), tilvejebringe hensigtsmæssige 
støtteinfrastrukturer. Programmets målsætninger kan kort beskrives således: 
• forøgelse af produktion og beskæftigelse 
• bevaring af eksisterende bysamfund 
• mindskelse af de problemer, som skyldes den perifere beliggenhed 
• tilvejebringelse af de nødvendige basistjenester for at støtte den økonomiske udvikling 
• maksimering af de muligheder, som ligger i et miljø af høj kvalitet og stor variation. 
6 NPIF - Cornwall 
Kommissionen har godkendt et EERL-tilskud på 23,6 mio. ECU til et nationalt program af interesse for 
Lællcsskabet (NPIE) vedrørende grevskabet Cornwall. 
Programmets overordnede mål er at fremme den regionale økonomiske udvikling og den hermed 
forbundne udvidelse af beskæftigelsesmulighederne samt at mindske skævhederne i indkomster og 
levestandard i Cornwall i forhold til LE som helhed. NPIE er blevet udarbejdet i forbindelse med den 15 
års ramme for Cornwall County Structure Plan, som i denne periode skal tilvejebringe op til 8 500 
yderligere arbejdsjiladser i støtteområderne. 
Nøgleelementerne i den økonomiske vækststrategi er kort fortalt følgende: 
• fornyelse af det eksisterende industrielle grundlag ved at fremme udvidelsen af eksisterende 
virksomheder, blandt andet inden for turisme 
• diversificering af industristi ukturen ved at tiltrække nye industrier 
• forbedring af kvalitet og standard i forbindelse med nye investeringer 
• forbedring af infrastrukturerne, især veje, vandforsyning og kloakering. 
7 NPIF - Plymouth 
Sidst i december godkendte Kommissionen et EFRU-tilskud på 22 mio. ECU til et nationalt program af 
interesse for Fællesskabet (NPIF) for Plymouth. 
Programmet omfatter en række integrerede foranstaltninger, som skal løse områdets problemer og på 
systematisk måde maksimere områdets muligheder i løbet af de næste fire år. Programmet skal bidrage til 
at overvinde de problemer, der skyldes den økonomiske struktur og perifere beliggenhed, som har hæmmet 
områdets udvikling. 
Programmet skal tilvejebringe nye beskæftigelsesmuligheder for at erstatte arbejdspladser, der forventes 
tabt på værfterne Devonport som følge at det meget ringe efterspørgsel inden for denne sektor. Samtidig 
skal programmet udvikle en veluddannet og driftig arbejdsstyrke, et enormt turistpotentiel med 
storbyattraktioner, en rigdom af historiske seværdigheder samt et særdeles smukt bagland. 
E.n analyse af svagheder og styrke i områdets økonomi har ført til udviklingen af følgende strategiske 
målsætninger: 
• diversificering af områdets økonomiske grundlag og beskæftigelsesstruktur for at mindske 
afhængigheden af rcparationsværfter som eneste sektor. 
• integration af aktiviteterne inden for selve området samt nationalt og lokalt gennem forbedring af 
transport og kommunikation. 
• økonomisk regenerering gennem udnyttelse af områdets naturlige, hisloriske og økonomiske aktiver. 
16 FFRl ZÏ 
Tabel 3. Oversigt over finansieringen af NPIF vedtaget i 1988 
Medlemsstat 
Belgique 
Danemark 
Deutschland 
Ellas 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United King. 
EUR 12 Samlet udgift 
(Mio EXT!) 
28,9 
34,3 
1207,3 
84,5 
980,4 
2236,7 
100,9 
1,093 
1787,6 
6461,3 LFRU's 
deltagelse i alt 
(Mio ECU) 
10,3 
17,1 
215,8 
46,3 
493,1 
684,7 
30,1 
296,0 
879,5 
2672,9 Indikativ fordeling i % 
Infrastrukturer 
92,0 
50,5 
83,5 
100,0 
78,5 
79,0 
14,0 
89,8 Produktive 
Investeringer 
47,6 
10,0 
11,0 
79,0 
4,6 Regiones egne 
udviklings­
muligheder 
8,0 
100 
1,9 
6,5 
10,5 
21,0 
6,8 
5,6 
2.2.2 Situationen med hensyn til NPIF, der er godkendt før 1988 
Flertallet af medlemsstaterne har i 1989 gjort de første erfaringer med styringen af programmerne, hvis 
gennemførelse sikres ved hjælp af tilsynsudvalg, der er nedsat i forbindelse med hvert enkelt program. 
Tilsynsudvalgene gør det muligt at følge gennemførelsen og drøfte eventuelle problemer på stedet eller 
tilpasning af visse foranstaltninger. Der holdes møder med deltagelse af Kommissionen i takt med behovet for 
hvert enkelt program. Der afholdes to møder årligt; de tilrettelægges af en repræsentant fra det område, som 
er berørt af programmet, og med deltagelse af den centrale myndighed i mcdlemstatcn, der har ansvaret for 
fysisk planlægning, regionale myndigheder og de af Kommissionens tjenestegrene, som berøres af de planlagte 
foranstaltninger. 
Spanien 
NPIE for Asturias vedrører perioden 1987-1991 og blev godkendt af Kommissionen den 22. oktober 1987. Til 
programmet har ETRU indtil nu afsat forpligtelser på 23,2 mio ECU og betalinger på 11 mio ECU. 
Betalingerne udgør henholdsvis de to første forskud på første års tranche og første forskud på andet års 
udlodning. 
Programmet skrider frem i tilfredsstillende tempo, bortset fra foranstaltningen vedrørende rensning af floder. 
Det er endnu ikke blevet defineret, hvilken deltagelse Ministeriel for Offentlige Arbejder skal have i 
programmet. 
Frankrig 
lin række NPIF' blev vedtaget i 1986 og 1987. Nogle programmer er et led i Integrerede Udviklingsprogrammer 
(IU'A), nemlig NPIE for Bretagne Centrale, Limousin, Auvergne, L'île de la Réunion, det østlige Tarn og det 
sydlige Aveyron, Ariège og Nord-Pas-de-Calais; andre programmer er et led i De Integrerede 
Middelhavsprogrammer (IMP), nemlig programmerne vedrørende Aquitaine, Midi-Pyrénées, 
I anguedoc-Roussillon, Corse og Ardèche, hvor LFRU deltager. 
Mange andre programmer gennemføres udelukkende med støtte fra LFRU, nemlig NPIE for 
Charente-Maritime, Lozère, området Dccazeville og IxMraine. Disse programmer gennemføres under rimeligt 
tilfredsstillende forhold trods vanskelighederne i startfasen 
Programmernes positive virkning mærkes allerede i de berørte områder takket være foranstaltningerne, som skal 
formindske den isolerede beliggenhed og støtte og udvikle eksisterende virksomheder og turismen. 
Informationen i forbindelse med programmerne gennemføres på stadig mere tilfredsstillende måde: skilte med 
forklaring af programmernes indhold, artikler i den regionale presse, foredrag m.v. ... 
Endvidere er der aftalt tilfredsstillende ordninger med bygherrerne om passende information (skilte, opslag). 
Kapitel 2. EFRU's operationelle programmer 17 Zti 
Med hensyn 01 de af LFRU afsatte beløb til disse programmer er der indgået forpligtelsesbevillinger for de fleste 
beløb vedrørende tranenen for 1988. 
Det Forenede Kongerige 
NPIF for Det Forenede Kongerige, som blev godkendt før 1988, skrider frem i tilfredsstillende tempo. I 
forbindelse med tilsynsudvalgene har de berørte nationale og lokale myndigheder fået større erfaring med 
gennemførelsen af programmer. Ikke desto mindre kan der konstateres forsinkelser i nogle programmers forløb 
og budgetmæssig gennemførelse. De ansvarlige myndigheder og Kommissionen følger disse tilfælde med særlig 
opmærksomhed. 
NPIF for Nordirland (artikel 15), som startede i relativt langsomt tempo, vil formentlig være afsluttet ved årets 
udgang. De berørte myndigheder mener, at programmet i høj grad har bidraget til udviklingen af SMV i 
Nordirland. 
2.3 EF RU's deltagelse i integrerede udviklingsaktioner i 
fællesskabet 
Ifølge ELRU-forordningens artikel 34 kan der ved forvaltningen af EERU's midler gives fortrinseret til 
foranstaltninger, der er berettiget til støtte fra LFRU, og som indgår i en integreret udviklingsstrategi, f.eks. i 
integrerede aktioner eller programmer. 
F'FRU yder således støtte til NPIE, der indgår i integrerede udviklingsaktioner (IUA) eller i de integrerede 
middelhavsprogrammer (IMP). Sidstnævnte programmer er baseret på Rådets forordning (EØF) nr. 2088/85. 
2.3.1 Situationen med hensyn til igangværende integrerede udviklingsaktioner 
Frankrig 
IUA for Reunion, som Kommissionen traf beslutning om i december 1987, er nu i fuld gang, bl.a. med hensyn 
til foranstaltningerne inden for landbrug og uddannelse. Imidlertid må der konstateres betydelige forsinkelser 
med hensyn til den foranstaltning, der vedrører ændringen af vandløbsretningen mod vest, som er 
hovedhjørnestenen i EFRU-delcn af denne IUA. Vanskelighederne med at igangsætte denne aktion skyldes, 
at det proceduremæssigt er nødvendigt at indhente statsgodkendelse, hvilket vil forsinke arbejdernes begyndelse 
indtil juli 1989. 
Italien 
Til og med udgangen af 1988 er der ydet LFRU-støttc som led i den integrerede udviklingsaktion i Napoli til 
samlede investeringer på i alt ca. 6.250 mio ECU. Den samlede støtte beløber sig til 1.720 mio ECFJ. 
1 1988 er der truffet beslutning om elleve nye projekter for en støtte på omkring 203 mio ECU. En del af støtten 
skal supplere finansieringen af projekter, og en anden del af støtten skal tilvejebringe yderligere midler til 
basisinfrastrukturer, som bl.a. er gennemført som led i lov 219/81 om genopførelse efter jordskælv. 
De vigtigste problemer, som er forsøgt løst ved hjælp af projekter finansieret i 1988, vedrører transport, miljø 
og forskning. 
• Inden for transportområdet bemærkes: finansiering af endnu en jernbaneforbindelse i byområdet; 
vejarbejder med henblik på at lette vejtrafikken. 
• På miljøområdet bemærkes: vigtige kloakeringsarbejder i området Posillipo; vigtige 
vand infrastrukturarbejder i området Capodimontc samt Pianura. 
• Med hensyn til forskning bemærkes: udstyr til et farmaceutisk fakultet; omstrukturering af 
marincbiologicentret A'Dohrn. 
Portugal 
Kommissionen vedtog den 27. juli 1988 et nationalt program af interesse for Eællesskabct vedrørende Norte 
Alentejano, hvortil EF yder et bidrag på 44 mio ECU over fem år. 
Programmet er koncentreret om udvikling af turisme, industripotentiel, produktive infrastrukturer samt 
miljøbeskyttelse og er en del af en større integreret udviklingsaktion, som Kommissionen godkendte 7. 
november samme år. 
Norte Alentejano er en af de mindst udviklede regioner i Portugal med et BNP pr. indbygger svarende til 82% 
af det nationale gennemsnit. Programmet tager sigte på at fremme den sociale og økonomiske udvikling i 
18 KFRU 2$ 
legionen gennem etablering af et net af turistområder, der kan sætte skub i udviklingen i de øvrige økonomiske 
sektorer. 
2.3.2 De Integrerede Middelhavsprogrammer (IMP) 
De Integrerede Middelhavsprogrammer er flerårige programmer, som bl.a. tager sigte på investering i den 
produktive sektor, gennemførelse af infrastrukturer samt udnyttelse af menneskelige ressourcer. De vedrører 
de forskellige områder af den økonomiske aktivitet: landbrug, fiskeri, energi, håndværk, industri, bygge- og 
anlægsarbejder, tjenesteydelser, herunder turisme. IMP blev vedtaget ved Rådets forordning af 1985 og vedrører 
især følgende tre lande: 
Grækenland 
I løbet af 1988 er alle græske IMP kommet godt i gang. Pr. 31.12.1988 havde Kommissionen således afsaat 
bevillinger til EFRU-delcn af samtlige græske IMP på 244,3 mio ECU, medens betalingerne beløb sig til 153 
mio ECU. 
Det er endnu for tidligt at gøre en første status over gennemførelsen af de græske IMP, men det kan dog 
nævnes, at gennemførelsen af IMP for Makcdonien-Thrakien, det centraløstlige Grækenland og 
Pcloponnes-Vestgrækenland generelt er længere fremme end de øvrige græske IMP. 
Det kan også generelt bekræftes, at de foranstaltninger, der styres på lokalt eller regionalt plan af nomarkierne, 
er længere fremme end de foranstaltninger, der styres af centrale organer fra Athen, i det mindste for så vidt 
angår de af LFRU samfinansierede foranstaltninger. 
Med hensyn til IMP for Kreta har Kommissionen foretaget en formidling af bevillingerne for perioden 
1988-1992 og desuden forhøjet den samlede finansielle ramme en smule i forbindelse med fordelingen af det 
beløb til Grækenland, som manglede for at overholde bestemmelserne i forordning 2088/85 vedrørende IMP, 
i henhold til hvilken der er afsat en samlet finansiel ramme fra EF til Grækenland på 2.000 mio ECU. 
Italien 
Kommissionen godkendte i 1988 IMP vedrørende følgende regioner i Mezzogiorno: Molise, Abruzzo, 
Basilicata, Sardigne, I,azio, Calabria, Campania, Puglia og Sicilia. 
De samlede omkostninger til disse IMP er på ca. 1.400 mio ECU, hvoraf LF's intervention udgør 632 mio 
LCU og LFRU's (NPIE) 275 mio ECU. 
FRU intervenerer i følgende sektorer: industri, håndværk og servicevirksomhed. I sidstnævnte sektor 
genen inføres foranstaltninger inden for finansiel teknik (risikovillig kapital, garantifonde og leasing). Endvidere 
finansierer L'L'RU anlæg og udstyr inden for håndværk og avancerede tjenester med henblik på SMV. 
Frankrig 
Det bemærkes, at LFRU intervenerer som led i visse IMP, som er blevet vedtaget i 1987 i følgende regioner: 
• Aquitaine, Midi-Pyrénées, I^anguedoc-Roussillon 
• Corse, Ardèche. 
Gennemførelsen af disse IMP er sket under tilfredsstillende vilkår i 1988. 
Kapitel 2. EFRU's operationelle programmer 19 ££ 
2.4 De særlige Fællesskabsaktioner 
Der er redegjort for baggrunden for de særlige fællesskabsaktioner i den 13. årsberetning. Disse foranstaltninger, 
hvoraf en del blev iværksat for første gang i 1980, er faktisk de første programmer, der er finansieret af 
Regionalfonden. Der har været stor aktivitet på dette område i 1988, da størstedelen af programmerne afsluttes 
med udgangen af 1989 trods de forsinkelser, der har været i nogle medlemsstater. Situationen har generelt været 
tilfredsstillende i 1988, og der er gjort gode fremskridt for størstedelen af programmernes vedkommende. 
2.4.1 Særlige programmer godkendt i 1988 
Den særlige aktion vedrorende jern- og stålområder 
Kommissionen har godkendt en yderligere støtte til tre særlige flerårige programmer, der skal gennemføres som 
led i den særlige fællesskabsaktion med henblik på regionaludvikling, der er igang i de områder, der er hårdest 
ramt af strukturomlægningen inden for jern- og stålindustrien. Støtten, der er beregnet på grundlag af de 
faktiske kapacitetsnedskæringer, Kommissionen har godkendt som led i strukturomlægningsprogrammerne, 
tildeles regionen Nord-Pas-de-Calais (Erankrig) med 2 mio ECU (indledende støtte: 21 mio ECU), som skal 
anvendes til forbedring af industriområder i forfald i departementet Nord; de tre nederlandske regioner Ijmond, 
Alkmaar og omegn samt Kop van Noord-Holland tildeles 3 mio ECU (indledende støtte: 5 mio ECU), der skal 
anvendes til allerede igangværende foranstaltninger vedrørende forbedring af områder i forfald og forskellige 
foranstaltninger til fordel for SMV. 
Kommissionen har endvidere godkendt de to sidste særlige programmer vedrørende de italienske jern- og 
stålområder, der er fordelt på provinserne Napoli (13,92 mio ECU) og Taranto (14,62 mio ECU). Disse to 
programmer, åer er forelagt af de italienske myndigheder på grundlag af Kommissionens beslutning fra maj 
1987, omfatter hovedsagelig finansiering af støtte til investeringer inden for SMV (ansvarligt organ: Agenzia per 
la Promozione della Sviluppo del Mezzogiorno) og til opførelse af arbejderboliger (ansvarlige organer: region 
Campania og Puglia). Disse programmer afsluttes i 1989. 
Den særlige aktion vedrørende skibsbygningsområdcr 
Kommissionen har godkendt tre særlige programmer i Italien til fordel for provinsen Palermo (2,05 mio ECU), 
Tticste-Gorizia-området (4,13 mio ECU) og en del af Genova-provinsen (5,82 mio ECU). Ca. 30% af støtten 
går til forbedring af områder i forfald, 25% til støtte til investeringer indenfor SMV, og det meste af resten er 
afsat til rådgivning, fælles serviceorganer og fremme af innovation inden for SMV. Disse programmer afsluttes 
i 1991. 
20 KJ RU if 
Tabel 4. Forpligtelser og udbetalinger 1981-1988 (særlige aktioner) 
(Mio LCU) 
Medl. 
sl.U Swrpio^riii! Samlet 
bcvillljng Forpligtelser 
1981/1987 1988 Betalinger 
1981/1987 1988 Forpl./ 
sam.bev. Betal.' 
forpl. 
GR 
GR 
IRI. 
IRI. 
IRI. 
NI. 
NI. 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK Stålindustri 
Teks. Aalst 
Teks. MrvKcron 
Skipbsv firemen 
Skipbsv. Schleswig 
Fiskert Bremerhaven 
Fisken Cuxhavn 
Stal. Bayern 
Stal. N.R.Westfalen 
Stal. Niedersschsen 
Stal. Saarland 
!>ks. Rayreuth 
Teks. Nordch.-west 
Fiskeri 
Skipbsv. Loire Atl 
Skipbsv. Var 
Udvidelse 
Fiskeri Lorient 
Fiskeri Rochellp 
Stal. Airtennet 
Stal. Bourgogne 
Stal. Lorraine 
Stal N.P.de Calais 
Teks. Alsace 
1 eks. Ardeche 
Teks. Ariège 
leks. Gard 
Teks. Picardie 
leks. Vosges 
Teks. M.P.dc Calais 
Udvidelse 
F.nergi 
Skipbsv. Genova 
Skipbsv. Palermo 
Skipbsv. Trieste 
Udvidelse 
linergi I 
F.neigi II 
Stal Genova 
Stal. Livorno 
Stal. Napoli 
Stal. Taranto 
1 eks. Ace7?o 
leks. Bari 
leks. Conto 
leks. Etina 
leks. Leore 
Teks. Palermo 
loks. Perugia 
leks. Pesaro 
leks. Pistoia 
Teks. Treviso 
I eks. Verrelli 
Tekstil 
Grænseområder 1 
GrænseomrJder II 
Stålindustri 
iekstil 
Skibpbsv.-erflsiridust 
Fiskeri 
Stalindustij 
Iekstil 
Grænseområder I 
Grænseområder II 
I alt 34,000 
5,600 
2,400 
8,000 
3,000 
4,100 
4,900 
1,276 
21,982 
5,742 
13,000 
2.800 
9.P0 
n.noo 
10,600 
3,400 
110,000 
6,000 
3.000 
7,000 
6,800 
32,200 
23,000 
5,300 
14,000 
6,900 
5,100 
4,700 
14,600 
28.600 
40,000 
20,000 
5,820 
2,052 
4,128 
130,000 
16,000 
23,000 
7,344 
6,120 
13,916 
14,620 
3,550 
7,750 
10,200 
350,000 
3,190 
3,530 
4,900 
2,790 
2,790 
7,342 
10,510 
3,000 
16,000 
32,000 
8,000 
7,000 
34,000 
15,000 
81,000 
105,000 
8,000 
16,000 12,198 
1,951 
(1,027 
1,637 
1,470 
0.592 
1,747 
1.155 
10,540 
0,976 
10,952 
0,950 
0,fi04 
2,604 
4,766 
1,660 
51,971 
3,556 
1,54! 
3,563 
3,710 
18,669 
10,501 
1,029 
1,778 
1,749 
2,023 
2,388 
7,317 
14,392 
16,404 
2,935 
54,018 
5,026 
14,396 
0,882 
0,867 
2,135 
4,891 
7,045 
0,221 
1,340 
1,867 
3,125 
1,752 
1,571 
5,036 
6,276 
0,700 
16,000 
1,358 
0,766 
2,696 
21,047 
1,994 
36,718 
47,250 
8,000 
1,187 1,192 
1,180 
2,837 
0,759 
1,807 
10,126 
2,643 
23,040 
0,737 
2,090 
2,650 
3,548 
7,483 
1,473 
1,608 
14,158 
9,109 
2,127 
0,162 
1,792 
10,693 
11,513 
2,384 
6,546 
22,310 
4,429 12,198 
3,144 
1,207 
4,474 
2,230 
2,399 
1,747 
1,155 
20,666 
3,618 
10,952 
0,950 
0,604 
2,604 
4,766 
1,660 
75,011 
3,556 
2,278 
3,563 
6,800 
18,669 
13,151 
4,577 
9,261 
1,749 
3,696 
2,388 
7,317 
16,091 
30,561 
12,044 
2,727 
0,162 
1,792 
54,018 
5,026 
19,422 
0,882 
0,867 
10,693 
11,513 
2,135 
4,891 
-7,045 
0,221 
1.340 
1.867 
3,125 
1,752 
1,571 
5,036 
6,27« 
0,700 
16,000 
3,"M3 
0,766 
2,696 
26,935 
1,994 
59,028 
51,679 
8,000 
1,187 
1084,101 448,9^4 160,000 608,9 M 7,710 
1,213 
0,712 
0,982 
8,959 
0,585 
7,977 
1,040 
2,860 
43,111 
2,134 
0,925 
2,138 
2,826 
11,201 
7,613 
0,617 
1,067 
1,433 
4,390 
10,423 
13,943 
2,682 
15,450 
1,508 
1,281 
4,227 
1,875 
1,051 
0,942 
0,420 
14.666 
1.472 
0,651 
1,932 
18,692 
1,196 
29,797 
33,600 
7,354 
0,573 0,831 
0,82! 
3,094 
1,214 
2,039 
1,048 
8,922 
1,830 
2,382 
0,808 
0,362 
0,996 
29,860 
0,943 
0,449 
2,773 
5,538 
2,885 
5,491 
1,487 
2,303 
0,862 
5,668 
16,618 
9,109 
3,519 
10,879 
0,529 
0,520 
6,416 
0434 
2,935 
1,761 
0,133 
0,804 
1,120 
0,781 
0,438 
3,021 
1,334 
3,181 
18,311 
9,712 
0,646 7,710 
2,045 
0,821 
3,094 
1,926 
2,039 
1,048 
0,982 
17,881 
2,415 
10,359 
0,808 
0,362 
1,040 
2,860 
0,996 
72,972 
2,134 
1,867 
2,587 
5,599 
11,201 
13,151 
3,502 
6,558 
1,487 
2,303 
2,295 
4,390 
16,091 
30,561 
11,791 
15,450 
5,026 
10,879 
0,529 
0420 
6,416 
1,815 
2,935 
5,989 
0,133 
0,804 
1,120 
2,656 
1,489 
0,942 
3,021 
3,766 
0,420 
16,000 
3,181 
0,651 
1,932 
26,052 
1,196 
48,108 
43,313 
8,000 
0,573 4,488 
1,099 
0,386 
1,380 
0,304 
0,360 
0,699 
0,173 
2,785 
1,203 
0,593 
0,143 
0,242 
1^64 
1,906 
0,664 
2,039 
1,422 
0,411 
0,976 
1,201 
7,468 
1,075 
2,703 
0,262 
1,193 
0,093 
2,927 
0,253 
2,727 
0,162 
1,792 
38,568 
8544 
0,353 
0,347 
4.277 
11413 
0,320 
1,956 
1,057 
0.088 
0,356 
0,747 
0,459 
0,263 
0,628 
2,014 
2410 
0,28' 
0,561 
0,169 
0,115 
0,764 
0,883 
0,798 
10,920 
8,366 
0,615 35,88 
56,14 
50,31 
55.92 
74,33 
5840 
35.64 
9045 
94,01 
63,01 
84,25 
33,95 
6,59 
20,03 
44,96 
48,83 
68,19 
59,27 
75,93 
50,90 
100,00 
57,98 
57,18 
86,35 
66,15 
25,35 
68,56 
50,80 
50,12 
56,25 
76,40 
60,22 
46,85 
7,91 
43,40 
4145 
31,42 
84,44 
12,02 
14,16 
76,84 
78,75 
60,14 
63,11 
69,07 
63,10 
42,00 
52,88 
63,78 
62,80 
56,29 
6849 
5945 
23,33 
100,00 
11,70 
100,00 
9,58 
3841 
79,22 
13,29 
72,87 
49.22 
100,00 
7,42 
276,995 189,626 466,621 142,352 56,17 63,21 
65,03 
68,03 
69,14 
86,38 
85,00 
60,00 
85,00 
86,52 
66,74 
94,59 
85,00 
60,00 
39,93 
60,00 
60,00 
97,28 
60,00 
81,98 
72,60 
82,34 
60,00 
100,00 
7642 
70,81 
85,00 
65,88 
96,12 
60,00 
100,00 
100,00 
97,90 
28,60 
100,00 
56,01 
60,00 
60,00 
60,00 
60,00 
85,00 
60,00 
85,00 
60.00 
60,00 
60,00 
85,00 
85,00 
60,00 
60,00 
60,00 
60,00 
100,00 
85,00 
9R,12 
85,00 
71,66 
96,72 
60,00 
81,50 
83,81 
100,00 
48,22 
76,62 
2.4.2 Gennemførelsen af igangværende programmer 
Den særlige aktion vedrorende udvidelsen 
• Særligt program vedrørende de græske øer 
Ved sin beslutning af 21. december 1984 godkendte Kommissionen, at der ydes en EERU-støttc på 40 
mio ECU til dette særlige program. Programmet omfatter hovedsagelig foranstaltninger vedrørende SMV, 
turisme, transport og miljø på de græske øer og dækker perioden 1985-1989. 
Ved slutningen af 1987 var der indgået forpliglelser for 16,4 mio LCU. I 1988 var dette program genstand 
for en revision, og herefter blev der disponeret over 14,2 mio IvCU i slutningen af december 1988 og 9,4 
mio FCU i begyndelsen af januar 1989. 
Der vil således være indgået forpligtelser for den samlede støtte på 40 mio LCU, inden programmet 
afsluttes (31.3.1989). I henhold til det reviderede program er en stor del af forpligtelserne i 1988 og 1989 
Kapitel 2. FFRU's operationelle programmer 21 II 
gået til at finansiere en række mindre infrastrukturarbejder, der er knyttet direkte til turistsektoren og 
samfinansicrct af FT RU og de pågældende kommuner. En del af midlerne er gået til samfinansiering af 
indkøb af to små flyvemaskiner, der skal forbedre forbindelsen mellem øerne indbyrdes og til kontinentet. 
• Særligt program vedrørende regionerne Aquitaine, Languedoc-Roussillon og Midi-Pyrénées i Frankrig 
Støtten til dette tilpassede program, der blev godkendt i 1986 af Kommissionen, er på 71,6 mio ECU i 
perioden 1985-1989, som skal føjes til de 38,4 mio FXTJ, der var tildelt det første program, der blev 
gennemført i perioden 1981-1985. Programmet omfatter fire forskellige foranstaltninger: udvikling af SMV, 
innovation, håndværk og turisme i landdistrikter. Efter at der har været afholdt en række møder i 
koordinationsudvalget (februar og marts), har det til dels været muligt at indhente forsinkelserne i dette 
program, og der er blevet disponeret over store EFRU-bevillinger (23 mio ECU) i 1988, hvorefter der i 
alt er indgået forpligtelser for 68% af den samlede bevilling. Hertil kommer en supplerende forpligtelse 
på 6,2 mio FXTJ, der skal disponeres over i begyndelsen af 1989. 
• Særligt program vedrørende Mezzogiorno i Italien 
Den samlede støtte til dette program er på 130 mio FXTJ, nemlig den bevilling, der blev godkendt i 1986 
ved godkendelsen af det tilpassede program og støtten fra det indledende program, der blev gennemført 
indtil 1985. Programmet omfatter fire typer aktioner: udvikling af SMV, innovation, håndværk og turisme 
i landdistrikter. 
Efter en række møder af de ansvarlige italienske myndigheder og efter fastlæggelsen af de 
lovgivningsmæssige og administrative organiseret rammer, har det været muligt at indhente forsinkelserne 
i gennemførelsen af dette program. På grundlag af de bctalingsanmodninger, der var forelagt ved udangen 
af 1988, vil Kommissionen i begyndelsen af 1989 have indgået forpligtelser for ca. 67% af den samlede 
bevilling. De ansvarlige organer har i øvrigt truffet størstedelen af de fornødne foranstaltninger for at sikre 
programmets gennemførelse. 
Den særlige aktion vedrørende jern- og stålområder 
• .Jern- og stålområder i Belgien 
Det tilpassede særlige program, der blev godkendt af Kommissionen i 1986 med en støtte på 34 mio ECU, 
vedrører provinserne Hainaut, liège og Luxembourg. De vertikale foranstaltninger, der forvaltes af lokale 
organer, skrider frem på tilfredsstillende måde. Som følge af forsinkelser i gennemførelsen af de øvrige 
aktioner (forbedring af områder, etablering af støtte til investeringer i SMV) afholdt det udvalg, der følger 
programmets gennemførelse, et møde den 19. juli, hvor det blev bestemt at foreslå Kommissionen en 
ændring af programmets finansieringsplan. På basis af denne ændring, der blev godkendt den 3. november, 
har det i begyndelsen af 1989 været muligt at indgå supplerende forpligtelser på ca. 9 mio ECU. 
• Jern- og stålområder i Forbundsrepublikken Tyskland 
De igangværende særlige programmer vedrører Saarland (godkendt i 1984, støtte 13 mio ECU), områderne 
Bochum, Dortmund og Duisbuig i Nordrhein-Westfalen (1985, 22 mio liCU) og Braunschweig/Salzgitter 
og Osnabruck i Niedersachsen (1985, 5.7 mio EXT!) og Amberg og Schwandorf i Bayern (1985, 1.3 mio 
ECU) 
I 1988 er der foretaget mindre tilpasninger i disse programmer som følge af omfordeling af de finansielle 
midler inden for programmerne. 
Ved udgangen af 1988 var der indgået forpligtelser for i alt 36,4 mio FXTJ, svarende til 87% af den 
godkendte støtte, og foretaget udbetalinger på 31,6 mio FXTJ. Af de fire programmer er programmerne 
vedrørende Bayern, Nordrhein-Westfalen og Saarland længst fremme i gennemførelsen med en 
udnyttelsesgrad på mellem 85 og 95%; udnyttelsesgraden for det særlige program vedrørende 
Niedersachsen var ved slutningen af 1988 på 63%. 
• Jern- og stålområder i Frankrig 
De fire igangværende særlige programmer, der blev godkendt i 1986, vedrører departementerne Moselle 
og Mcurthe-et-Mosclle (støtte 32,2 mio FXTJ), Nord-Pas-de-Calais (23 mio ECU inklusive den yderligere 
støtte på 2 mio PXJU, der blev godkendt den 26. maj) og den nordlige del af departementet Ardennes (7 
mio FXTJ) og arrondissementerne Autun og Charolles i Saône-et-Loirc (6,8 mio ECU). Medens der i 
forbindelse med programmet vedrørende Saône-et-loire var indgået forpligtelser for hele den tildelte støtte 
ved udgangen af 1988, er der for programmerne vedrørende I orrai ne og Nord- Pas-de-Calais foretaget 
ændringer i finansieringsplanen, der blev godkendt, henholdsvis den 22. november og 23. december; det 
forventes, at disse ændringer vil gøre det muligt at indhente de forsinkelser, der er indtrådt siden 1986. De 
af Kommissionen indgåede forpligtelser androg ved udgangen af 1988 i alt 42,2 mio ECU, og betalingerne 
androg 32,5 mio ECU. 
• Jern- og stålområder i Italien 
22 RFRU 2^ 
De to programmer, der blev godkend i af Kommissionen i slutningen af 1987, vedrører provinserne Genova 
(7.34 mio FXTJ) og Livorno (6,12 mio ECU). I februar 1988 blev der afholdt et møde i det udvalg, der 
følger programmerne, medens der blev afholdt møder med de ansvarlige på regionalt og lokalt plan i andet 
halvår 1988. Under hensyntagen til, hvorledes de forskellige foranstaltninger skrider frem, har de italienske 
myndigheder foretaget ændringer i finansieringsplanen. 
• Jern- og stålområdet i Luxembourg 
Det særlige program, der ligeledes blev godkendt i 1986, indebar en støtte på i alt 9 mio ECU. Efter mødet 
i styringsudvalget den 24. februar blev der indgået forpligtelser for programmets resterende midler (6,5 mio 
FX."I ); ved udgangen af 1988 manglede der kun udbetalinger for 0,2 mio ECU. På dette tidspunkt kunne 
det ?æilige program således betragtes som afsluttet med følgende økonomiske resultater: ibrugtagning af 
uudnyttede industribygninger og etablering af en række industriområder (Rodange, Difïerdange), 
modernisering (uden flytning af beboere) af 200 sociale boliger, der var i særligt dårlig stand, og 
investeringsstøtte til ca. 50 virksomheder. 
• Jern- og stålområder i Nederlandene 
Programmel, der blev godkendt i 1985, vedrører støtte til "corop-rcgios" Ijmond, Alkmaar og Kop van 
Noord-Holland; støtten andrager 8 mio ECU, herunder en supplerende støtte på 3 mio LCU, der blev 
godkendt den 26. maj. 
Programmet omfatter hovedsagelig foranstaltninger vedrørende udnyttelse af industriarealer og forbedring 
af erhvervsklimaet for SMV. Ved udgangen af 1988 var der store forsinkelser i gennemførelsen. De af 
Kommissionen indgåede forpligtelser ved årets udgang androg kun 10% af den samlede støtte. 
• Jern- og stålområder i Det Eorenede Kongerige 
Det tilpassede særlige program blev godkendt af Kommissionen i 1984 og vedrører tolv områder i Det 
Forenede Kongerige, der er berørt af strukturomlægningen inden for jern- og stålindustrien. I 1987 
besluttede Kommissionen at tildele en yderligere LFRU-støtte til dette program på 3 mio ECU, hvorved 
den samlede støtte er på 81 mio ECU. Denne forøgelse blev skønnet nødvendig efter beslutningen om at 
nedsætte kapaciteterne i overensstemmelse med de ømstrukturcringsprogrammer, der var godkendt under 
den støtteordning, der var gældende for jern- og stålindustrien indtil 1985. Den 27. juli 1988 godkendte 
Kommissionen de programændringer, der var foreslået af Det Forenede Kongerige, og som var nødvendige 
som folge af forøgelsen af støtten. Den ekstra støtte vil især blive anvendt til foranstaltninger til fordel for 
små og mellemstore virksomheder. Ved udgangen af 1988 androg forpligtelserne 59 mio ECU (73% af 
F.FRU's planlagte bidrag) og betalingerne 48,10 mio FXTJ. 
Den saglige aktion vedrørende skibsbygningsområder 
• Skibsbygningsområder i Forbundsrepublikken Tyskland 
lo wiligc programmer var under gennemførelse i 1988; det ene program vedrører beskæftigelsesområdet 
I.iibeck-Ostholstein, der blev godkendt i 1985 (støtte 3 mio ECU), og hvortil der ved udgangen af 1988 
var indgået forpligtelser for 2,2 mio ECU. Det andel program vedrører beskæftigelsesområdet Bremen og 
Bremerhaven og dækker perioden fra 1987 indtil begyndelsen af 1991 (støtte 8 mio ECU). Forpligtelserne 
til sidstnævnte program androg 4,5 mio FXTJ ved udgangen af 1988. Foranstaltningerne vedrører især 
rådgivning om virksomhedsledelse og innovation til fordel for SMV. 
• Skibsbygningsområder i 1 rankrig 
To særlige programmer var under gennemførelse i 1^88; de vedrører departementet Loirc-Atlantiquc 
(undtagen Nantes) - godkendt i 1986 (støtte 10,6 mio ECT.J) - og støtteområderne i Var og Fa Ciotat 
(støtte 3,4 mio FXTJ) i perioden 1987-1990. I 1988 blev der udbetalt 1 mio LCU. Ved udgangen af 1988 
var der indgået forpligtelser for i alt 6,5 mio ECU (dvs. 46% af den samlede støtte) og udbetalt 3,9 mio 
FCU. 
• Skibsbygningsområder i Det Forenede Kongerige 
Det tilpassede særlige program har fået tildelt en støtte fra LFRU på 34 mio ECU og omfatter regionen 
Strathclyde, grevskaberne Cleveland, Tyne and Wear og Merscyside samt byområdet Belfast. Programmet 
skred frem på tilfredsstillende måde i 1988, og dette betyder, at der ved afslutningen den 31. marts 1989 
formentlig vil være indgået forpligtelser for den samlede støtte. Ved udgangen af 1988 androg 
forpligtelserne 26,93 mio ECU (79,2% af den samlede støtte) og betalingerne 26,05 mio ECU. 
Den særlige aktion vedrørende områder med tekstil- og beklædningsindustri 
• Tekstilområder i Belgien 
To sårlige programmer (1986-1989) vedrørende henholdsvis arrondissementerne Aalst og Oudcnaarde 
(stotte 5,6 mio LCl M og Mouscron (2,â mio PXT ') var under gennemførelse i 1988. I 1988 blev der indgået 
forpligtelser for 2,4 mio ECU. Ved årets udgang androg de samlede forpligtelser 4,3 mio ECU (dvs. 54% 
Kapitel 2. KFRU's operationelle programmer 23 
af støtten) og de samlede betalinger 2,8 mio ECU. Medens programmet for Aalst-Oudenaarde har haft stor 
succes, især som følge af delprogrammet MENTOR (servicefaciliteter for virksomheder), vedrører 
programmet i Mouscron forbedring af forfaldne områder, især det store område 'Centr' Expo" til gavn for 
SMV 
• Tekstilområder i Forbundsrepublikken Tyskland 
To særlige programmer, der blev godkendt i slutningen af 1987, vedrørende beskæftigelsesområdet 
Ahaus/Steinfurt (støtte 9,2 mio ECU) og Bayreuth (støtte 2,8 mio LCU) blev igangsat i 1988. Programmet 
for Ahaus/Steinfurt omfatter især investeringer i SMV til rådgivning i virksomhedsledelse og anvendelse 
af innovation i SMV. Ved udgangen af 1988 var der kun indgået forpligtelser for 0,6 mio ECU (dvs. 7% 
af støtten). Programmet for Bayreuth-området vedrører især forbedring af industriområder og støtte til 
investeringer i SMV. Ved årets udgang var der indgået forpligtelser for 1 mio ECU til dette program, dvs. 
34% af støtten. 
• Tekstilområder i Frankrig 
De igangværende særlige programmer i Frankrig vedrører i perioden 1986-1989 helt eller delvis følgende 
områder: Nord-Pas-de-Calais (støtte 28,6 mio ECU), Vosges (14,6), Loire og Ardèchc (14), 
egnsudviklingsområderne i Alsace (5,3), egnsudviklingsområderne i Somme og kantonerne Catelct og 
Bohain i Aisne (4,7), Ariège og Tam (6,9) og egnsudviklingsområderne i Gard (5,1). Efter mødet i 
koordinationskomitéen i marts er finansieringsplanerne for næsten alle disse programmer blevet ændret i 
årets løb. De nye forpligtelser androg 14,2 mio ECU og de nye betalinger 18,7 mio FXTJ. Ved udgangen 
af 1988 var der indgået forpligtgelser for i alt 45 mio FXTJ, dvs. 57% af den flerårige støtte, hvortil kommer 
13,9 mio LCU, hvorfor der indgås forpligtelser i begyndelsen af 1989. 
• Tekstilområder i Irland 
Det særlige program, der blev godkendt i 1986, vedrører de tre "planning regions" Donegal, North West 
og West. Indtil udgangen af 1988 var der indgået forpligtelser for 700 000 FXTJ (23% af den samlede 
støtte), og betalingerne androg 420 000 ECU. Trods dette programs langsomme start skal der være indgået 
forpligtelser for hele støtten ved programmets afslutning den 31.3.1989. 
• Tekstilområder i Italien 
De igangværende programmer, der alle er godkendt af Kommissionen i 1987, vedrører: 
« syv områder i den nordlige og centrale del, dvs. egnsudviklingsområderne i provinserne Arezzo (støtte 
3,55 mio ECU), Como (10,2), Perugia (4,9), Pesaro-Urbino (2,79), Pistoia (2,79), Trevisø (7,34) og 
Vcrcelli (10,54). Der er afholdt to møder i styringsudvalget i februar og september. Endvidere er der 
afholdt møder med de ansvarlige på regionalt og lokalt plan; 
• fire områder i Mezzogiorno, nemlig i provinserne Bari (7,75), Lnna (0,35), IÆCCC (3,19) og Palermo 
(3,53). Der blev afholdt et møde i styringsudvalget for disse programmer i september. 
Efter ovennævnte møder har de ansvarlige myndigheder udarbejdet ændringer til finansieringsplanerne. 
• Tekstilområder i Nederlandene 
Fællesskabsaktionen vedrører "corop-gebied" Tvvcnte samt tekstilområdet Helmond. Det særlige program, 
der blev godkendt i 1984, omfatter en støtte på 7 mio ECU. De vigtigste foranstaltninger omfatter 
forbedring af forskellige områder i forfald samt etablering af diverse servicefaciliteter for virksomhederne. 
Programmet blev gennemført noget langsomt i 1988. Ved udgangen af 1988 var forpligtelscsniveauet 
næsten det samme som i 1987, dvs. 40% af den samlede støtte. 
• Tekstilområder i Det Forenede Kongerige 
Det særlige program, der blev godkendt af Kommissionen i 1984, har et budget på 105 mio ECU. Det 
vedrører Northern Ireland, Taysidc, tekstilområderne grevskaberne i West Yorkshire, Lancashire og 
Greater Manchester. Ved udgangen af 1988 vedrørte forpligtelserne til dette program 51,67 mio LCU (49% 
af den samlede støtte) og betalingerne 43,31 mio ECU. Støtten til SMV tegner sig for en stor del af 
programmet, medens støtten til infratrukturinvesteringcr endnu ikke er nået op det fastsatte 
absorpf ionsni veau. 
Den særlige aktion vedrørende Fiskeriafhængige områder 
• Fiskeriafhængige områder i Danmark 
Det særlige program til fordel for de fiskeriafhængige områder i Nordjylland og Bornholm blev godkendt 
i 1987. Programmet omfatter 13 mio ECU, hvoraf der ved udgangen af 1988 var indgået forpligtelser for 
2,6 mio FXTJ. Programmet omfatter især forbedring af fiskerihavne, fremme af turisme, støtte til 
investeringer og rådgivning til SMV. I 1988 blev der primært iværksat forberedende undersøgelser med 
henblik på foranstaltninger på turistområdet, anlægsarbcjdcri fiskerihavne og investeringsstøtte til SMV. 
24 FFRl! y/ 
• Fiskeriafhængige områder i Forbund -.•-. publikkcn Tyskland 
De to programmer, der blev godkendt i slutningen al 1087, vedrører perioden 1987 til begyndelsen af 1991 
og dækker beskæftigelsesområderne Bremerhaven (støtte 4,1 mio ECU) og Cuxhaven (4,9 mio FXTJ). De 
foranstaltninger, der finansieres som led i programmerne, har hovedsagelig været koncentreret om 
forbedring af fiskerihavne med henblik på etablering af SMV, fremme af turisme (forbedring af 
grundlæggende udstyr) samt rådgivning til SMV. Hvad angår Bremerhaven området, var der indgået 
forpligtelser for 60% (2.4 mio ECU) af den samlede støtte til dette program, medens forpligtelserne 
vedrørende Cuxhaven området blot androg 36% (1,7 mio ECU) ved udgangen af 1988. 
• Fiskeriafhængige områder i Frankrig 
De to særlige programmer, der blev godkendt i 1986, vedrører perioden 1986-1990 og arrondissementerne 
l orient og Quimper i Bretagne (støtte 6 mio ECU) samt arrondissementet la Rochelle i 
Charente-Maritime (3 mio ECU). Medens sidstnævnte program skrider frem på. tilfredsstillende måde 
(indgåede forpligtelser, 76%, ved udgangen af 1988) er der ikke indgået nye forpligteleser for programmet 
i Bretagne, da arbejderne skrider noget langsomt frem (indgåede forpligtelser 60% i alt). 
• Fiskeriafhængige områder i Det Forenede Kongerige 
De særlige program, der blev godkendt af Kommissionen i 1986, omfatter 15 mio ECU. Det vedrører 
pcndlingsomraderne Blackpool, Hull og Grimsby. Der blev i 1988 ikke indgået nye forpligtelser til dette 
program, og de hidtidige forpligtelser andrager 2 mio FXTJ. 
Den særlige aktion vedrørende udvikling af energiforsyningen i visse regioner i den sydøstlige del af Fællesskabet 
• Bjergområderne i Mezzogiorno 
Den samlede tildeling til dette program er på 39 mio EXT I, der fordeler sig med den støtte, der blev 
godkendt i 1087 ved godkendelsen af det tilpassede program, og tildelingen til det oprindelige program, 
der blev gennemført indtil 1985. Som følge af forpligtelserne og betalingerne i årets løb er der ved udgangen 
af 1988 indgået forpligtelser for ca. 62% af den tildelte støtte. De administrative beslutninger, der er truffet 
i årets løb (nedsættelse af arbejdsgrupper, tekniske udvalg osv.), har i det mindste til dels gjort det muligt 
at indhente de opståede forsinkelser. 
• De græske øer 
Ved sin beslutning af 21. december 1984 godkendte Kommissionen det særlige program på energiområdet 
til fordel for de græske øer med en støtte fra EFRl J på 20 mio ECU. Programmet tager sigte på at mindske 
afhængigheden af olie for øerne i Ægerhavet gennem udvikling af alternative energikilder. Det dækker 
perioden 1085-1989. 
Veil udgangen af 1987 havde LFRU indgået forpligtelser for 2,9 mio ECU. I 1988 var det muligt at 
overvinde de vigtigste vanskeligheder af teknisk og administrativ art, der havde forsinket iværksættelsen 
af en rakke projekter. Efter en revision af programmets tidsplan blev der indgået forpligtelser for 9,1 mio 
FXTJ ved udgangen af december 1988 og en anden forpligtelse på 6,0 mio ECU i begyndelsen af januar 
1989. 
Ved programmets afslutning (31. marts 1989) forventes der således at være indgået forpligtelser for 18 mio 
ECU. Gennemforeisen af foranstaltningerne svarende til de resterende 2,0 mio ECU vil således ske inden 
for rammerne af den nye forordning om strukturfondene. 
Den særlige aktion vedrørende grænseområderne mellem Irland og Nordirland 
Denne aktion blev indført i 1980 ved forordning (LOF) nr. 2619/80 og siden udbygget og videreført i 1985 ved 
forordning (FOF) nr. 3637/85. Aktionens anden fase skal bidrage til at forbedre den økonomiske og sociale 
situation i de pågaddende grænseområder i Nordirland (hele området undtagen byområdet Belfast) har man 
tilkendt en støtte på 16 mio ECU, i 1986. ved udgangen af 1988 androg forpligtelserne 1,18 mio LCU (7,42% 
af den fastsatte støtte) og betalingerne 0,57 mio ECU, og i Irland, der omfatter grevskaberne Donegal, I citrim, 
Cavan, Monaghan, Louth og Sligo, godkendt af Kommissionen i 1987. EERU-støtten er på 32 mio FXTJ, 
og skai anvendes ti! udvidelse af naturgasnettet og turistfremmende foranstaltninger. Ved udgangen af 1988 
androg forpligtelserne 3,74 mio ECU (11,7% af den samlede støtte) og betalingerne 3,18 mio ECU. Den 
budgetma-ssige gennemførelse af disse to programmer skal fremskyndes, når forberedelsen og udvælgelsen af 
projekterne vedrørende turistressourccr er afsluttet. 
Kapitel 2. EFRU's operationelle programmer 25 >*-• 

Kapitel 3. Projekterne 
FERU kan deltage i finansieringen af projekter, der hver for sig vedrører investeringer på over 50.000 LiCU 
inden for industri-, håndværks- og servicevirksomhed eller infrastrukturer. De regioner eller områder, hvor 
LI RI J kan yde støtte til projekter, er begrænset til de støtteområder, som medlemsstaterne har fastlagt for deres 
støtteordninger med regionalt sigte. 
3.1 Ansøgninger vedrørende 7.976 projekter 
Medlemsstaterne indgav i 1988 til Kommissionens tjenestegrene ansøgninger om støtte til 7.976 
investeringsprojekter svarende til et samlet beløb på 6.201 mio ECU (fordelingen på de enkelte medlemsstater 
fremgår af nedenstående tabel). 
Fabel 5. Ansøgninger om stotte fordelt på medlemsstater, 1988 
(Mio LCU) 
Med!.- stat 
B 
DK 
D 
GR 
L 
F 
IRI. 
I 
L 
NL 
P 
UK 
LUR 12 Antal 
projekter 
44 
38 
193 
132 
983 
122 
236 
3.465 
6 
1.835 
922 
7.976 Industri-, 
håndværks- og 
service­
virksomhed 
3,25 
1,29 
27,00 
0,60 
117,11 
35,32 
256,21 
74,26 
515,05 Infrastrukturer 
9,66 
4,48 
58,44 
474,22 
1.644,54 
195,31 
98,65 
1.852,43 
14,71 
794,47 
506,40 
5.653,32 Regionernes 
egne 
udviklings­
muligheder 
0,62 
0,38 
8,30 
4,21 
4,39 
4,01 
1,39 
9,28 
32,58 lait 
13,53 
6,15 
85,44 
474,82 
1.769,95 
199,52 
138,37 
2.112,65 
14,71 
795,86 
589,95 
6.200,94 
Antallet af ansøgninger, der blev indgivet i 1988, var lavere end året før (4.707), hvilket skyldes, at 1988 var 
det sidste år, hvor der kunne indgives ansøgninger i henhold til de gamle bestemmelser, og at de tre vigtigste 
lande, der modtager PT'RU-støtte, Spanien, Italien og Portugal, ønskede at benytte sig af disse bestemmelser, 
der navnlig vedrører mindre projekter. 
Ansøgningerne er fordelt således på de enkelte projektkategorier: 
Industri: 748 projekter for 515,05 mio LCU 
Infrastrukturer: 7 054 projekter for 5 653,32 mio LCU 
Artikel 15: 174 projekter for 32,58 mio LCU. 
Kapitel 3. Projekterne 27 3k 
3.2 Tilsagn om støtte til 3 910 projekter 
I samme tidsrum blev der givet tilsagn til 3 910 projekter om støtte10 på i alt 2 860 mio ECU (se label 6), 
der er fordelt således: 
Industri: 487 projekter for 179,08 mio ECU 
Infrastrukturer: 3 354 projekter for 2 666,74 mio ECU 
Artikel 15: 69 projekter for 14,57 mio ECU. 
Med henblik på at undgå vildledende sammenligninger må det gøres klart, at dels blev der i årets løb ikke truffet 
beslutning om en lang række projekter, der blev indgivet ansøgning om i 1988, dels vedrører tilsagnene i 1988 
også projekter, der blev indgivet i løbet af de foregående år. 
Tabel 6. Projekter, der har modtaget støtte i 1988 
(Mio ECU) 
Medl.-
stat 
B 
DK 
D 
GR 
L 
1 
IRL 
i 
L 
NL 
P 
UK 
EUR 12 Industri., håndværks-
og servicevirksomhed 
Antal 
5 
64 
28 
1 
3 
38 
120 
228 
487 Støtte 
1,00 
3,50 
35,92 
0,35 
0,21 
22,48 
4.3,45 
72,17 
179,08 Infrastrukturer 
Antal 
44 
18 
92 
428 
122 
81 
1313 
1 
9 
887 
359 
3354 Stolte 
14,80 
4,32 
0,47 
202,11 
682,21 
227,20 
45,88 
814,40 
0,74 
22,28 
339,98 
312,35 
2666,74 Regionernes egne 
udviklingsmuligheder 
Antal 
1 
3 
40 
1 
2 
3 
19 
69 Støtte 
0,37 
2,29 
4,27 
2,17 
0,58 
1,48 
3,41 
14,57 lait 
Antal 
49 
83 
28 
93 
431 
165 
120 
1435 
1 
9 
890 
606 
3910 Støtte 
15,80 
8,19 
36,39 
202,46 
684,50 
231,68 
70,53 
858,43 
0,74 
22,28 
341,46 
387,93 
2860,39 
Trods en stigning i de samlede tilsagn i 1988 på 3,8% i forhold til 1987 faldt tilsagnene til projekter i samme 
tidsrum med 4%, hvorved også projekternes andel af F'FRU's samlede tilsagn, der i 1987 havde været på 
84.5%, faldt til 78% i 1988. Projekternes andel af den samlede støtte faldt således med over seks procentpoints 
i dette år. 
Denne nedgang skyldes hovedsagelig den stigende andel, som programmerne opnåede i 1988, idet disse ifølge 
de gamle bestemmelser skal have fortrinsret. 
Nedgangen i støtte til projekter var ikke ligelig fordelt mellem de tolv lande: 
• fem lande (B, F, NL. li, GR), der tilsammen modtog 40% af støtten til projekter, modtog forholdsvis 
mere støtte 
• de syv øvrige medlemsstater (der tilsammen modtog 60% af støtten) modtog derimod mindre støtte til 
projekter fremfor programmer. 
Denne gennemsnitlige støtte pr. projekt (732 000 FXTJ) faldt en smule i forhold til 1987 (800 000 FXTJ). Den 
svarer til 43% af medlemsstaternes offentlige udgifter til 36% af de pågældende investeringer. 
Det må i øvrigt bemærkes, at næsten ni projekter ud af ti er beliggende i fire lande: Italien, Portugal, Det 
Forenede Kongerige og Spanien. 
,n Diesc tilsagn blev opdelt i 11 udlodninger. 
28 Kl RU 35 
Figur 4. Diagram 3 og 4 Støttens fordeling i 1988 på de ti typer af infrastrukturer og de ti industrisektorer, som 
fig mest støtte 
Infrastrukturkategorier 
EMMrlbutlon 
Hovnoarbo|dor 
Godsdistribution 
Uddannolao 
Omrodor mod produkllonovlrkaomhod 
Elproduktion 
Jornbanor 
toindlndvlndlng og-dlotrlbutlan 
Kloakker, ronanfrtgoanlaog 
Vo|o og ondro anlaogsarbo|dor 
»80 soa 4oo »Jô ïoo TOO ooô tcô îôoô îïoô not 
MloECU 
Industrisektorer 
Nosrings- og nydslsssmldlar 
Ikks-mstalllsk« mineraler YrS, 
Maskinindustri 
Kemisk Industri 
Mstalvarslndustri 
Flnanslsil« stottsfunktlonsr 
Gummi- og plastindustri 
Tskilllndustri 
El- og •Isktranlklndustri 
AutomobllJndustrF: rsssrvødsls VA 
VA 
10 20 30 
MIoECU 
3.3 Infrastrukturerne modtager 93% af projektstøtten 
Den samlede støtte til infrastrukturprojekter faldt med 1,5%) i forhold til 1987 ligesom den gennemsnitlige 
støtte pr. projekt, der faldt til 795.000 ECU (895.000 ECU i 1987). 
Kapitel 3. Projekterne 29 3i 
Transportsektoren i spidsen 
Tre sektorer: transport (58%), vandbygning (20%) og energi (8%) modtog alene fire femtedele af bevillingerne. 
I transportsektoren modtager veje og anlægsarbejder 81% af støtten langt foran jernbaner ( i •«%). 
Størsteparten af støtten til infrastrukturer går til Spanien og Italien. 
I vandbygningssektoren gik støtten først og fremmest til kloakeringsprojekter og behandling af spildevand og 
dernæst til projekter vedrørende indvinding og distribution afvand. Disse to kategorier modtager alene ca. 89% 
af stotten til vandbygningsinfrastrukturer. I denne sektor fik Italien i øvrigt over halvdelen af den bevilgede 
slotte 
Tor så vidt angår energiinfrastrukturer, blev ca. 55% af støtten tildelt Grækenland til fordel for et stort projekt 
vedrørende anlæg af et kraftværk. 
Undervisningsmæssige, sociale, medicinske og kulturelle infrastrukturer ligger på fjerdepladsen med 5,5% af 
støtten, og der er for de flestes vedkommende tale om undervisningsmæssige infrastrukturer. Ca. 40% af støtten 
i denne sektor blev tildelt Portugal. 
Denne infrastrukturkategori er tæt fulgt af infrastrukturer i tilknytning til produktionsvirksomhed, hvor 73% 
af støtten blev givet til byggemodning af områder, der skal anvendes til produktionsvirksomhed. 
Endelig modtog infrastrukturer i tilknytning til miljø og telekommunikationer henholdsvis 1,5% og 1,3% af 
støtten. 
3.4 Støtte til investeringer i industri-, hådværks- og 
servicevirksomhed 
Den samlede støtte ti! industriprojekter faldt med 32% i forhold til 1987 ligesom i øvrigt antallet af finansierede 
projekter (- 192) og som følge heraf også støtteandclen i forhold til infrastrukturprojekter. 
Disse ringe resultater skyldes de allerede i 1987 anførte forhold (jf. 13. beretning), dvs. dels den udprægede 
forkærlighed som visse lande med en stor andel af tilbagestående regioner (Grækenland, Portugal) har for at 
søge FT'RU-støttc til grundlæggende infrastrukturer, dels at investeringerne endnu ikke er totalt udnyttede. 
Dog lykkedes det for Tyskland, Danmark og Irland at overskride det mål på 30%, som er fastsat i forordningen, 
fulgt af Storbritannien med 18,5%. 
Fabel 7. Nogletal for projekter vedrørende industri-, håndværks- og servicevirksomhed - sammenligning 
1987-1988 
Smft projekter: 
invcslei ingsbekih 
•: 15 Mio Kcu 
Større 
projekter: 
investeringsbeløb 
15 Mio llcu 
Gennemsnit? 
projekt fiFIUJ-slattc 
pr. projekt 
Mio Hcu 
1987 
0,32 
1,41 
0,38 1988 
0,25 
5,60 
0,36 pr. arbejds­
plads F,cu 
1987 
.1697 
8638 
4165 1988 
3009 
18199 
4077 National støtte 
pr. projekt 
Mio F.cu 
1987 
0,66 
2.85 
0,78 1988 
0,54 
1 7,3 1 
0,88 pr. arbejds­
plads Fcu 
1987 
7567 
17251 
8484 1988 
6349 
56177 
9852 Investeringer 
pr. projekt 
Mio Ecu 
1987 
2,29 
33,54 
3,94 1988 
1,83 
64,83 
3,13 pr. arbejds­
plads llcu 
1987 
26147 
203031 
42899 1988 
21502 
710369 
34782 
3.5 Beskæftigelse 
Jobskabelse er et af hovedformålene med EERU's virksomhed. Ved forelæggelse af støtteansøgninger skal 
medlemsstaterne i forbindelse med investeringer i industri-, håndværks- og servicevirksomhed anføre den 
forventede virkning på beskæftigelsen (artikel 22, stk. 2 og 3). 11 vad de nationale programmer af interesse for 
Fællesskabet angår, skal ansøgningerne indeholde oplysninger, der gør det muligt for Kommissionen at vurdere 
30 FFRl i n 
den forventede direkte eller indirekte virkning på beskæftigelsen (artikel 11). Det anslås, at der i 1988 blev 
oprettet eller bevare» 44.554 arbejdspladser, der er fordelt således: 
label 8. Overslag over skabte og bevarede arbejdspladser i 1988 
Medlemsstat 
Belgique 
Danemark 
Deutschland 
Ellas 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom 
EUR 12 Antal arbejdspladser 
Skabte 
37 
725 
2.357 
134 
165 
198 
3.735 
1.649 
9.710 
18.710 Bevarede 
87 
162 
12 
255 
19.210 
6.118 
25.844 lait 
124 
725 
2.419 
134 
177 
198 
3.990 
20.859 
15.820 
44.554 
Gennemførelsen af infrastrukturinvesteringer er ligeledes en kilde til direkte og indirekte oprettelse af talrige 
aibejdspladser. Anlæg af infrastrukturer kræver nemlig udførelse af en mængde arbejde, bl.a. i sektoren for 
byggeri og offentlige anlægsarbejder. 
Endvidere gælder det ligesom for industriinvesteringer, at gennemførelse af visse infrastrukturer giver anledning 
til oprettelse af arbejdspladser med henblik på disse infrastrukturers drift. Det er navnlig tilfældet med havne, 
lufthavne, kraftværker og forskningscentre, der kræver fast ansættelse af kvalificeret teknisk personale. Det må 
ligeledes understreges, at ligesom produktionsvirksomhed giver visse infrastrukturer anledning til indirekte 
oprettelse af en lang række arbejdspladser. 
3.6 Udnyttelse af egne udviklingsmuligheder 
I forbindelse med udnyttelsen af regionernes egne udviklingsmuligheder" kan EERU deltage i finansiering af 
sammenhængende helheder af foranstaltninger til fordel for virksomheder, særlig små og mellemstore, i 
sektorerne for industri-, håndværks- og turistvirksomhed, med henblik på at stille sådanne serviceydelser til 
deres rådighed, der gør det muligt for dem at udvikle deres aktiviteter, og som letter deres adgang til ny 
teknologi samt til kapitalmarkedet. 
Denne artikel blev i 1988 udnyttet forholdsvis mere end de foregående år, idet beløbene for 1988 (alene for 
projekter) nemlig udgør ca. 50% af det samlede beløb for tidsrummet 1975-1988 for samtlige ansøgninger (jf. 
tabel 9). 
I 1988 tildelte EERU 13,9 mio FXTJ til foranstaltninger eller helheder af foranstaltninger til udnyttelse af egne 
udviklingsmuligheder i seks medlemsstater. 
Støtten til udnyttelse af egne udviklingsmuligchder i Spanien gik først og fremmest til De Europæiske Centre 
for Virksomheder og Fornyelse (CTTT): afholdelse af en del af udgifterne til driften af CEEI i Bilbao (BEAZ), 
afholdelse af udgifterne til drift, af CEEI i Cådiz, deltagelse i programmet for direktionsassistenter inden for 
rammerne af CEEI i Alcalå de Ilenarcs (Madrid). 
I Irland deltog EERU i oprettelsen af en rådgivningsvirksomhed for små og mellemstore virksomheder 
vedrørende produkt- og designudvikling (Dublin). 
I Italien vedrørte den EERU-støttede indsats en helhed af foranstaltninger til økonomisk fremme af små og 
mellemstore virksomheder i provinsen Tcramo, hvis formål er at øge konkurrenceevnen, udvide markedet, 
medvirke til oprettelse af nye virksomheder og herved bevare eller øge den regionale beskæftigelse. 
Artikel 15 i forordning (LØV) ni. 1787/84 
Kapitel 3. Projekterne 31 1\ 
Fabel 9. Støtte i henhold til forordningens artikel 15 - Fordeling på de enkelte medlemsstater 
Medlemsstat 
Belgique 
Danmark 
Deutschland 
Filas 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
I uxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom 
EUR 12 Individuelle projekter 
Mio ECU 
2,26 
4,28 
2,17 
0,54 
1,49 
3,17 
13,91 % 
16,2 
30,8 
15,6 
3,9 
10.7 
22,8 
100 Projekter og programmer 
1975-1988 
1,35 
0,57 
2,19 
13,12 
3,67 
0,54 
0,01 
1,49 
6,19 
29,13 %» 
4,6 
1,9 
7,5 
45,0 
12,5 
1,9 
0,3 
5,1 
21,2 
100,0 
Støtten til Portugal bestod i delvis afholdelse af udgifterne til drift af CEEI NET (Porto) og CEISET (Setiibal). 
De projekter, der modtog støtte i Det Forenede Kongerige, vedrørte udgifter til drift af et CEEI (Mcrseyside 
og Rossendale), oprettelse af servicenet med henblik på at lette adgangen til ny teknologi og overførsel heraf 
(Blackburn, Skelmersdale, Accrington, Rossendale), rådgivning til små og mellemstore virksomheder med 
henblik på fastlæggelse af deres forretningsplan, adgang til forhåndenværende offentlig støtte og forskellige 
finansieringskilder (støttede regioner i North West), gennemførelse af scktorundersøgelser og 
markedsundersøgelser (støttede regioner i North West) og tilrettelæggelse af transportstøtte til nye virksomheder 
samt oprettelse af et hold tværfaglige konsulenter (Ashton-under Lyne). 
I Frankrig blev projekterne forelagt i form af helheder af foranstaltninger i forskellige, økonomiske sektorer, 
bl.a.: 
• håndværk: støtte til rådgivning, fremme af kvalitet og samarbejde, indførelse af edb i forvaltningen, 
tilrettelæggelse af virksomhedsovertagelse (Pays de Foire, Franche-Comte, Basse-Normandie) 
• samarbejde mellem virksomheder, universiteter og forskningscentre: oprettelse af selskaber for industriel 
ingeniørvirksomhed (Bassc-Norinandic), fælles forsøgscentre (lorraine), finansiering af undersøgelser og 
udviklingsforskning i landbrugssektoren (Bassc-Normandie), oprettelse af teknologisk 
rådgivningsvirksomhed i De Regionale Centre for Fornyelse og Teknologioverførsel (Poitou-Charente) 
• oprettelse og overtagelse af virksomheder: oprettedes af væksthuse for virksomheder i Cherbourg, Fiers, 
Vire, Saint-Ixi, udvikling af en hjælpefond til oprettelse og bevilling af ærcslån til iværksættere (i Picardie) 
• fremme af turismen: fremstilling og spredning af reklamepublikationer (Franche-Comté), oprettelse og drift 
af centre til fremme og tilrettelæggelse af den lokale turisme (Basse-Normandie), rådgivningsvirksomhed 
med hensyn til renovering og kvalitetsforbedring af indkvartcringsforholdenc samt fremstilling af 
turistprodukter (Basse-Normandie). 
Endelig må det erindres, at der i øvrigt inden for rammerne af NPIE (jf. kapitel 2.2.1) blev gennemført 
foranstaltninger med henblik på udnyttelse af egne udviklingsmuligheder. 
3.7 Undersøgelser 
De fleste undersøgelser behandles som projekter; EERU finansierer to kategorier af undersøgelser: 
• undersøgelser med nær tilknytning til EERU's virksomhed (forordningens artikel 24, stk. 1). 
Disse kan forelægges af medlemsstaterne og af de lokale og regionale myndigheder (i forståelse med den 
pågældende medlemsstat). EF RU-støttesatsen er fastsat til 50% af omkostningerne, men kan 
undtagelsesvis andrage indtil 70%. 
32 FFRl I tf 
• undersøgelser af særlig betydning for IJRU's virksomhed (artikel 24, stk. 2). 
Disse undersøgelser kan vedrøre forudgående evaluering af støtteansøgninger, faglig bistand til lokale og 
regionale myndigheder i forbindelse med forberedelse af foranstaltninger, der skal forelægges EERU, 
metodestudier, forberedelse af intervent ionsprogrammer og efterfølgende evaluering af gennemførte 
foranstaltninger. 
* 
I 1988 indgav eller godkendte otte medlemsstater i alt 31 støtteansøgninger. Kommissionen iværksatte 4 
undersøgelser på eget initiativ. Der blev truffet beslutning om 27 undesøgelser, hvoraf 11 blev indgivet i 
årets lob. Det samlede beløb, der blev givet tilsagn om, andrager 3,02 mio FXTJ. 
33 undersøgelser, hvoraf de 10 var blevet startet mellem 1980 og slutningen af 1984 og de 23 efter 1985, 
blev afsluttet i 1988, hvilket er en mærkbar forbedring af situationen for undersøgelser, der blev truffet 
beslutning om i dette tidsrum, men som ikke er afsluttet. 
Den 31. december 1988 var 21 undersøgelser, hvortil 
der er bevilget støtte mellem 1980 og 1984, endnu ikke 
afsluttet. 
3.8 Projekternes lokalisering 
3.8.1 Belgien 
I lc)88 blev der givet 15,80 mio ECU til Belgien til fordel for 49 projekter. Dette beløb udgør 62% af den 
samlede l TR Ustøtte til landet i dette år. 6% af støtten til projekter gik til projekter vedrørende investeringer 
i industrivirksomhed, der skal føre til oprettelse og bevarelse af 124 arbejdspladser. De tilbageværende 94%» blev 
givet til infrastrukturprojekter især vedrørende vandindvinding og -distribution (41%»), vejarbejder (36%), 
turisme (15%) og produktionssektoren (13%). 
I almindelighed gives EERU-støtten helt eller delvis til den myndighed, der er ansvarlig for projektet. I de fleste 
tilfælde er der tale om en kommune eller en sammenslutning af kommuner. 
Stottens fordeling på de enkelte regioner 
Flandern 
Regionen Flandern modtog i 1988 1,47 mio ECU i EFRU-støtte, heraf 48,8% til fordel for 4 projekter 
vedrørende produktive investeringer, der skal føre til oprettelse af 35 arbejdspladser. 
De øvrige finansierede projekter vedrører 2 investeringer for behandling og genbrug af affald i Mcerhout og 
Beerse/Merksplas tillige med et projekt vedrørende udvidelse af fritidsparken "Kapermolen" i Ilasselt 
omfattende anlæg af et servicecenter. 
Valloniet 
Vallonict modtog støtte på i alt 14,33 mio ECU til finansiering af 43 projekter. Et eneste projekt vedrører en 
industriinvestering i den kemiske sektor, som på længere sigt skal føre til oprettelse og bevarelse af 89 
arbejdspladser (støtte: 0,3 mio FXTJ). 
De 42 andre projekter er infrastrukturinvesteringer især på området for vandbygning og transport. Det vigtigste 
finansictede projekt vedrører bygning af et rensningsanlæg for spildevand i Malmédy (støtte: 2 mio ECU). 
Andre investeringer skal fremme turismen i betrængte landdistrikter i den sydøstlige del af Belgien: der er tale 
om bl.a. anlæg af en offentlig golfbane og en skiskole (langrend) i Malmédy (støtte: 1,3 mio ECU) og 
modtagclscsinfrastruklurer til kuranstalten i Chaudfontaine (støtte; 2 mio ECU). 
I provinsen Ilainaut blev der givet et betydeligt støttebeløb (1,6 mio ECU) til indretning af motorvejsstationen 
i IIoudcng-Gocgnics i et håndværks- og servicevirksomhedsområdc. Denne motorvejsstation er beregnet til 
virksomheder i transportsektoren. Endelig blev der i tilknytning til produktionsvirksomhed givet støtte på 0,2 
mio ECU til andet afsnit af indretningen af den tidligere Trésignies kaserne i Charleroi til et fælles servicecenter 
for virksomheder. 
Kapitel 3. Projekterne 33 L9 
Figur 5. Kort 2. Den regionale fordeling af FFRF-støtten i 1988 IT RU projekter (mio FCU) 
^7^ 
34 F FRU tft 
3.8.2 Danmark 
I l()88 var i\cn samlede støtte til Danmark på 8,19 mio ECU til 83 projekter. 
Ca. 43% af dette beløb blev givet til 64 projekter i industri- og servicesektoren, medens resten blev givet til 18 
infrastrukturprojekter og til et projekt til udnyttelse af egne udviklingsmuligheder. 
Regionen Vest for Storebælt modtog over 85% af åen samlede støtte, medens regionen Øst for Storebælt 
modtog under 15%. 
For så vidt angår infrastrukturprojekter, blev det meste af støtten givet til erhvervsuddannelsesprojekter. De 
vigtigste projekter, der blev finansieret på industriområdet, vedrører sektoren for forarbejdning af metal og træ 
og sektoren for maskinbygning. 
Kommissionen traf ingen beslutning om ydelse af støtte til fire ansøgninger, der blev indgivet i 1988, hvoraf 
én vedrørte sektorproblemer, og én blev trukket tilbage af medlemsstaten. 
3.8.3 Tyskland 
I 1988 modtog Forbundsrepublikken 'Tyskland støtte på ca. 36 mio ECU til individuelle projekter. Dette 
belob udgør ca. 32%» af den samlede EERU-støtte til denne medlemsstat. Resten gik til De Nationale 
Programmer af Interest' for Fællesskabet og til Fællesskabsprogrammerne. 
Støtten ti! projekter vedrører næsten udelukkende investeringer på industriområdet, der finder sted i de regioner, 
der anses for at. være støtteberettigede inden for rammerne af Forbundsrepublikkens "Gemcinschafts ausgabc". 
Seks delstater modtog støtte i 1988, blandt hvilke Saarland modtog mest (næsten 34%). De andre fem støttede 
delstater var Niedersachsen, Bayern, Rhcinland-Pfalz, I lessen og Nordrhein-Westfalen. De finansierede 
projekter vedrører bl.a. mctalscktoren, automobilindustrien og sektoren for forarbejdning af plastmaterialer og 
træ. Det bør endvidere anføres, at der blev finansieret et projekt på over 15 mio ECU i Trier vedrørende 
brygning af øl på fad og på flaske. 
3.8.4 Grækenland 
I igesom tidligere blev EERU-støtten til Grækenland for størstedelens vedkommende givet til individuelle 
projekter. Dette støtteområde nåede således op på at modtage over 59%» af den samlede støtte til Grækenland, 
der andrager 340,6 mio ECU. Resten (ca. 40,5%) blev benyttet til finansiering af foranstaltninger, der omfattes 
af De Nationale Programmer af Interesse for Eælelsskabet. hvoraf de fleste indgår i de græske IMP'er: 
De finansierede projekter vedrører næsten udelukkende forskellige infrastruktursektorer, bl.a. energisektoren 
(^7% af ilen samlede støtte til projekter) og transportsektoren (32,4%»). 
Det frem gå i af den geografiske fordeling af de støttede projekter, at støtten er koncentreret om regionerne 
Peloponnes og den vestlige del af det græske fastland (ca. 32,6% af støtten til projekter), dernæst regionerne 
Ost- og Vestmakedonien (ca. 25%) og Midtmakedonien (ca. 20%). Det må dog anføres, at denne 
koncentration især skyldes finansieringen af store arbejder under DTvII (Det Nationale Elselskab), der vedrører 
kraftværker i Thisavros i provinsen Drama og i Megalopolis i provinsen Arkadien, samt finansiering af 
omfattende arbejder i forbindelse med vandforsyningsnettet til byen Thessaloniki. 
For så vidt angår de øvrige finansierede projekter, må der gøres opmærksom på dem, der vedrører kystområdet 
i Platygialos i Astakos (monarkiet Actoloakarnia), vejarbejder i I,outra i Acdipsos (monarkiet I'Aibøa) og i 
Patras (monarkiet Achaia), samt arbejder til forbedring af vejen mellem Vytina og det gamle Olympia 
(monarkiet Arkadien). For så vidt angår endelig infrastrukturer af social art, gav F'FRU støtte til sygehusene i 
Didymoticho (monarkiet Evros), Karditsa (monarkiet Karditsa) og Icrapetra på Kreta (monarkiet I^assithi). 
3.8.5 Spanien 
Kommissionens godkendelse i maj 1987 af det spanske forslag om fastlæggelse af den regionale støtteordning 
gjorde det muligt for F'FRU at yde støtte til de fleste spanske regioner i 1988. 15 regioner (Comunidades 
Autonomas) ud af 17 omfattes nemlig af den nye regionale støtteordning, der dækker 85,5% af det nationale 
område og 64,3% af den samlede spanske befolkning. 
Udvidelsen af støtteområderne medførte, at der i 1988 blev forelagt et endnu større antal projekter end for 1987, 
nemlig 605 projekter, mod 487 i l()87. 
I luesten alle spanske regioner blev den andel af FT RU's midler, som de modtog til finansiering af projekter 
inden for deres kompetenceområde, øgel i forhold til 1987. I 1988 nåede de samlede midler op på 302 mio 
IX.'U. hvilket betyder, at ca 45% af de samlede bevillinger er fra EERU til Spanien gik til 
finansieringen af projekter. Hvis der også tages hensyn til støtten til projekter, der henhører under 
Kapitel 3. Projekterne 35 U 
centraladministrationens beføjelser, nåede de samlede PT'RI I- midler til projekter i 1988 op på 685 mio FXTJ, 
dvs. 51,8 mio ECU mere end året før. Denne støtte muliggjorde gennemførelsen af 431 projekter ve^rorentle 
investeringer på 1.415 mio ECU. 
At der i 1988 blev truffet beslutning om et større antal projekter i forhold til de samlede EERU muller til 
Spanien, er en følge af, at antallet af mindre projekter, der blev finansieret, steg mærkbart. Denne fo . uelse er 
udtryk for, at regionerne i højere grad deltager i fondsmekanismen, og skyldes, at deres beføjelser med hensyn 
til finansiering er begrænsede. 
Med hensyn til arten af de finansierede projekter indgav både centraladministrationen og regionerne endnu en 
gang i dette regnskabsår næsten udelukkende ansøgninger til EF'RU om gennemførelse af grundlæggende 
infrastrukturer (transport, energi, vandbygning). Der skal dog lægges ma;rke til nogle betydningsfulde projekter 
i tilknytning til produktionsvirksomhed, særlig tcknologiparker, samt et stigende antal infrastrukturer i 
forbindelse med miljøet. 
Tor så vidt angår den regionale fordeling af støtten, skal det anføres, at den nationale fordelingsordning, ifølge 
hvilken regionerne skal modtage 30%» fra ECI (Eondo de Compensation Interterritorial) for at få adgang til 
I I RU i høj grad er bestemmende for, hvad støtten går til. FT'RU-midlcrne i forbindelse med denne 
mekanisme udgjorde 45% af de samlede bevillinger. De tilbageværende 55% blev givet til projekter, der var 
forelagt af centraladministrationen, og som opfyldte kriterierne for regional betydning, for påtrængende 
nødvendighed og ofte for interesse for Fællesskabet. 
Støttens fordeling på de enkelte regioner 
Galicia 
I 1988 blev der truffet beslutning ørn 50 projekter for denne region, hvoraf 45 var blevet forelagt af de regionale 
mvndigheder (Xunta). Den samlede støtte til disse projekter var på 46,59 mio FXTJ svarende til en investering 
på 91,33 mio FXTJ. 
Set ud fra et sektormæssigt synspunkt vedrørte disse projekter gennemførelse af investeringer i transport-, 
vandbygnings-, miljø og havneinfrastrukturer i tilknytning til produktionsvirksomhed. Blandt de første kan 
nævnes bygning af en ny brolagt vej på strækningen Porrino-Vigo til motorvejen mellem Vigo og den 
portugisiske grænse. Vandbygningsprojekternc vedrører rensning af spildevand samt infrastrukturer til 
drikkevandsforsyning af forskellige byer. På området for miljøbeskyttelse må fremhæves projektet vedrørende 
rensning af stranden ved San Cosme de Parreiros, og blandt havneinfrastrukturerne bemærkes bygning af et 
dige i havnen i Spasante. 
Foi så vidt angår investeringer i tilknytning til produktionsvirksomhed blev der givet støtte til bygning af to 
lagerbygninger til forarbejdning af fisk i havnen i henholdsvis Ribcira og Tragove-Cambados. 
Principado «le Asturias 
Støtten til denne region nåede op på 12,26 mio FXTJ fordelt på 9 landevejsmfrastrukturprojcktcr, hvoraf 4 
henhørte under de regionale myndigheders beføjelser. Opmærksomheden henledes på gennemførelsen af 
arbejder på 4 strækninger af landevej nr. 634, hvorved byerne San Sebastian og Santander forbindes med I,a 
( 'oruna. 
( antahria 
I 1988 modtog denne region EERU-sføttc på 32,35 mio FXTJ til gennemførelse af 9 landevejs- og 
vandbygrungsinfrastrukturprojektcr svarende til en samlet investering på 76 mio FXTJ. Tre af disse projekter 
kommer fra den regionale forvaltning. De største vedrører ombygning til motorvej af visse strækninger af 
landevej nr. 634 (San Sebastiån-Santandcr-La Corufia) mellem byen Castro-Uridiales og grænsen til provinsen 
Vi/caya og strækningen Parayas-Astillero. 
Til disse tre projekter vedrørende Autovia del Cantåbrico må tilføjes finansieringen af omfartsvejen ved byen 
Reinosa og på motorvejen mellem Santandcr og Torrclavega bygning af strækningen Polanco-Torrelavega. 
Pais Vasco 
De finansierede infrastrukturer i denne region vedrører sektorer såsom jernbanerne (linjen mellem San 
Sebastian og Ilendaye samt bybanen i Bilbao), miljø, energi og produktionsvirksomhed. For så vidt angår 
sidstnævnte, gik EERU-støtten til anlæg af flere industriområder og tcknologiparkcrfor små og mellemstore 
viiksomchder i Zamudio samt til indretning af en bygning til CEEI'2 i Vi/caya. Blandt energiinfrastrukturerne 
gjorde II RU-sløtten det muligt at anlægge en gasledning til området Tolosa-Renteria. 
Tor så vidt angår miljø, gik FFRU-støtten til gennemførelse af flere projekter til beskyttelse mod 
o \ ersvøm mel scsfare i byerne Andoain, Azpeitia og ZAimårraga 
n I uropa-isk (Viitrr for Virksomheder og Fornyelse. 
36 FFRL 
Støtten til denne region nåede op på 23,37 mio ECU, der blev fordelt på 19 projekter, hvoraf 14 henhørte 
direkte under Baskerlandets regionale myndighedeis beføjelser, og som svarede til en samlet investering på 
86,93 mio ECU. 
Navarra 
l 1988 godkendtes de første fem projekter for denne region. Den største støtte gik til et projekt, der var forelagt 
af centraladminstrationen med henblik på bygning af et center for anvendt forskning i Galar tilhørende 
Navarras industrisammenslutning. Den samlede støtte til denne region androg 2,47 mio ECU svarende til en 
investering på 8 mio FXTJ. De fire andre projekter (der var forelagt af den regionale regering) vedrørte 
landcvejsinfrastrukturer samt anlæg af en industripark i Ibarrea (Alsasua). 
Aragon 
De 18 projekter, der i denne region modtog EERU-støtte, vedrørte landevejsinfrastrukturer. Blandt disse 
projekter var der adskillige, som vedrørte forbedring af forbindelserne med Frankrig. Støtten androg 18,10 mio 
ECU og investeringen i forbindelse hermed 37,11 mio FXTJ. Blandt de finansierede projekter må fremhæves 
arbejder på landevej nr. 230, der forbinder byen Tortosa med Frankrig gennem Arån-dalen på strækningen 
Benabarrc-Puente de Montanana. 
Madrid 
Denne region modtog i 1988 EERU-støtte på 25,12 mio FXTJ, der blev fordelt på 23 projekter, hvoraf 22 
henhørte under den regionale regerings beføjelser. 
Disse projekter vedrørte investeringer i transport-, vandbygnings- og miljøbeskyttelsesinfrastrukturer samt 
infrastrukturer i tilknytning til produktionsvirksomhed. Støtten muliggjorde bl.a. arbejder på flere 
hovedfærdselsårer bl.a. motorvej Nord N-I (Madrid- Burgos), bygning af strækningen La Cabrera 
(Nord)-Buitrago (Sud). Disse arbejder skal føjes til andre arbejder på denne motorvej, der blev godkendt af 
LFRU i de foregående år, således at manhar kunnet finansiere næsten hele motorvejsstrækningen 
Madrid-Burgos. 
Castilla y Leôn 
De 58 projekter (53 fra den regionale forvaltning og 5 fra centraladministrationen), som modtog støtte i denne 
region, vedrørte for størstedelens vedkommende landcvejsinfrastrukturer og resten vandbygnings- og 
jernbancudstyr. 
De finansierede investeringer androg 140 mio ECU, og de modtog støtte på 70,72 mio ECU. 
På grund af den økonomiske og strategiske betydning kan man fremhæve at flere strækninger af motorvej N-I 
(Madrid hun) og N-VI (Madrid-la Coruna) modtog støtte. Vi kan ligeledes fremhæve betydningen af 
gennemførelsen af projektet i forbindelse med motoromfartsvejen om byen Tordcsillas, som det hidtil har været 
anset for en prøvelse af skulle køre igennem. Denne strækning indgår desuden i en række foranstaltninger, der 
tidligere er blevet finansieret, på den strækning, der forbinder Portugal med Frankrig, og som de næste fire år 
skal gøres til motorvej. 
Castilla-la Mancha 
131,96 mio TXT i blev af EERU tildelt denne region i 1988. De finansierede projekter, der modtog i alt 256,90 
mio ECU (41 i alt, hvoraf 19 blev forelagt af de regionale myndigheder), vedrører vandbygnings-, landevejs-
og jernbaneinfrastrukturinvesteringer. 
Blandt vandbygningsprojekterne kan nævnes bygningen af to dæmninger (I,a Ercsneda og La Tajera). Blandt 
landcvejsinfrastrukturernc kan omtales følgende motorbejsstrækningcr: Valdepenas-Almuradiel på N-IV 
(Autovia de Andalucia), motoromfartsvejen om byen Guadalajara på motorvej N-II (Autovia de Aragon) og 
piojektet Cabanas de la Sagra (Sud)-'Toledo (Nord) på motorvej N-401 (Autovia Madrid-Toledo). For så vidt 
angår jernbaner, må fremhæves investeringerne på tre strækninger af den nye jernbaneadgang i Andalucia for 
højhastighedstog, der forbinder Madrid med Sevilla, og som alene modtog støtte på over 58 mio FXTJ. 
Extrcmadura 
Støtten til de 16 projekter i denne region (hvor 11 kom fra den regionale regering) androg 33,52 mio ECU 
svarende til en investering på 65,16 mio FXTJ. Alle disse investeringer vedrørte transportinfrastrukturer (veje 
og jernbaner) og vandbygningsinfrastrukturer (dæmninger, drikkevandsforsyning og spildevandsrensning). 
Blandt alle disse projekter kan nævnes bygningen af dækningen ved Ribera de Gata og en ny bro over floden 
Guadiana, hvor denne løber gennem byen Mérida. 
Flere landevejsprojekter vil forbedre forbindelserne med Portugal. 
Kapitel 3. Projekterne 37 Å^ 
Catalufia 
Gencralitat de Catalunya opnåede medfinansiering for 20 projekters vedkommende, der sammen med dem, 
centraladministrationen forelagde, udgør samtlige EERU-foranstaltninger i denne region i 1988. Støtten til disse 
projekter nåede op på 38,43 mio FXTJ. 
Blandt disse projekter bemærkes opførelse af et center for anvendt forskning i Cerdanyola del Valles samt anlæg 
af en teknologipark (Parque Tecnologico del Valles) i samme kommune til modtagelse af højteknologiske 
virksomheder. I transportsektoren bemærkes ligeledes visse strækninger på hovedfærdelsaren Manresa-Berga, 
Eje I lobregat samt arbejder på jernbanerne i regionen. 
Comunidad Valenciana 
Opførelse og udstyring af to erhvervsuddannelsescentre i Ontenientc og i Elda udgør de mest originale aspekter 
af EFRU-foranstaltningerne i denne region, hvor de øvrige 41 projekter (hvoraf 33 blev forelagt af de regionale 
myndigheder) var knyttet til landevejs- og vandbygningsinfrastrukturer. Den samlede støtte androg 77,61 mio 
FXTJ. De vigtigste projekter vedrører gennemførelse af to strækninger på Ixvante-motorvejen i Elche og 
Orihuela. 
Andalucia 
I 1988 androg støtten til denne region 124,63 mio FXTJ, der gik til 76 projekter (19 fra centraladministrationen 
og 57 fra den regionale regering), hvortil den samlede investering androg 241,39 mio ECU. 
Disse projekter vedrører landevejs- og jernbanetransport, turisme, vandbygning, energi og miljø. Blandt de 
førstnævnte kan fremhæves finansieringen af syv nye strækninger på motorvejen Sevilla-Granada-Baza samt for 
Costa del Sol-motorvejens vedkommende (N-340) i Mijas kommune fordobling af vejbredden over 12 km, og 
for Andalucia-motorvejens vedkommende (N-IV) omfartsvejen ved byen Carmona. Med hensyn til 
jernbanerne vedrører det vigtigste projekt en strækning af den nye jernbaneadgang i Andalucia mellem Alcolea 
og Cordoba. 
For så vidt angår vandbygningsinfrastrukturerne, muliggjorde støtten i denne sektor bygning og indretning af 
flere drikkevandsforsyningsnet samt bortskaffelses- eller rensningsnet for spildevand. Bemærk opførelsen af 
rensningsanlæg for spildevand i byerne Granada (vest) og Churriana. 
For de øvriges vedkommende vedrører de mest interessante projekter genskabelse af flere strande samt 
indlægning af el i landdistrikter. 
Mureia 
Denne region forelagde en helhed af mindre projekter, hvortil der blev ydet støtte på 6,67 mio ECU. 
Antallet af projekter var på 37, hvoraf de 35 var fra de regionale myndigheder. De vedrørte landevejs-, kyst-
(havnc og mindre strande) og vandbygningsinfrastrukturer (drikkevandsforsyning og spildevandsrensning). Den 
samlede investering, som de stod for, når op på 18,49 mio ECU. Bemærk opførelsen af rensningsanlæg i byerne 
Alcantarilla, Molina de Segura og Ix>rqui-Ccuti samt drikkevandsforsyningsanlægget i den sydlige del af 
området Mar Mcnor. 
Canarias 
De Kanariske Øer fik støtte på 38,27 mio FXTJ til 4 projekter, hvortil svarede en samlet investering på 73,59 
mio ECU. 
Blandt disse projekter er der to, som fortjener særlig opmærsømhed. Det første, der var forelagt af 
centraladministrationen, vedrører et anlæg for afsaltning af havvand til byen Fas Palmas de Gran Canaria, og 
det fik en støtte på 17,8 mio ECU. Med hensyn til det andet, hvor investeringen henhører under den regionale 
regerings beføjelser, vedrører bygning af en strækning af motorvejen las Palmas-Maspalomas, som opnåede 
støtte på 19,1 mio ECU. 
De lo øvrige projekter, der var af mindre økonomisk omfang, og som var forelagt af centraladministrationen, 
muliggjorde rensning af strandene ved San Sebastian (øen Gomera) og Charca de Maspalomas (øen Gran 
Canaria) 
Der forventes stærk økonomisk virkning af disse projekter, eftersom turisme spiller en væsentlig rolle for disse 
øers udvikling. 
3.8.6 Frankrig 
I 1988 blev der tildelt 231 mio FXTJ til 165 individuelle projekter, hvilket svarer til ca. tre fjerdedele af størten 
til Frankrig. 
38 F FRU 45 
Kun 0,1% af støtten gik til finansiering af industriinvesteringsprojekter, i alt 3, som på længere sigt skal føre 
til oprettelse af 145 arbejdspladser. I 1988 opgav de franske myndigheder at ansøge om støtc fra EERU til 
finansiering af investeringer, der på nationalt plan støttes inden for rammerne af "Prime à l'Aménagement du 
'Territoire" (tilskudsordning i forbindelse med fysisk planlægning). 
Næsten hele støtten (98%) vedrørte således finansier. r-.g af infrastrukturinvesteringer, heraf de tre fjerdedele på 
transportområdet, især landevejstransport, 10% til vandbyguir.gsarbejder, 8% til idræts- og kulturanlæg i 
tilknytning til turisme og endelig 5% til infrastrukturer i tilknytning til produktionsvirksomhed. 
Kommissionen gav fortrinsstilling til infrastrukturprojekter, hvor EERU-støtten kan supplere 
finansieringsplanen. I 1988 deltog EERU for første gang i direkte samfinansiering sammen med lokale eller 
regionale myndigheder, men uden finansiel deltagelse fra centraladministrationen. Den øgede anvendelse af 
samfinansiering gjorde det muligt at øge virkningen af LFRU's indsats. Visse offentlige institutioner, såsom 
"Chambres de Commerce et d'Industrie" (handels- og industrisammenslutningerne) og "Ports autonomes" 
(selvstyrende havne) modtog endvidere i 1988 supplerende støtte til foranstaltninger, der var blevet finansieret 
i 1986. 
Del vigtigste projekt, der blev finansieret i 1988, var bygningen af tunnellen ved Puymoens (se regionen 
Midi-Pyrénées). 
Blandt de vigtigste infrastrukturprojekter er to modelforanstaltninger til forureningsbekæmpelse, der 
gennemføres inden for rammerne af Det Europæiske Miljøår i Lorraine (Rosselle-bækkenet)og i Bretagne 
(Urne-bækkenet i Saint-Brieuc). Endvidere skal omtales følgende foranstaltninger: 
• Elektrificering af jernbanelinjen mellem Poitiers og La Rochelle, der skal føre til en bedre betjening af 
havnen i Pallicc, samt forbindelse mellem La Rochelle og det atlantiske højhastighedsnet 
(POTTOU-CIIARENTES; støtte: 7.7 mio ECU). 
Anlæg af et regionalt center for fornyelse og teknologioverførsel samt af et uddannelsesinstitut for højt 
uddannede teknikere i teknologipolen i Charleville-Mé/ières (CHAMPAGNE-ARDENNES; støtte: 2,5 
mio FXTJ). 
Anlæg af en større motorvejsforbindelse inden for rammerne af Transmanche-vejplanen i form af to 
omfartsveje omkring byerne Boulogne-sur-Mer (den sydlige adgang til tunnellen) og Dunkerque (den 
nordlige adgang) til et beløb af i alt 6,2 mio ECU (NORD-PAS-DE-CALAIS). 
• Samfinansiering af 20 landevejsinvesteringerne i regionerne Auvergne, Limousin, Rhône-Alpes, 
Midi-Pvrénées og langucdoc-Roussillon inden for rammerne af vejplanen for Massif-Central til et samlet 
beløb af 29,6 mio ECU (MASSIF CENTRAI,)-• 
• 
• Udvidelse af havnen i Saint-Malo med henblik på modtagelse af bilfærger af tredje generation (2 000 
passiverer hovedsagelig på linjen Saint-Malo-Portsmouth (BRETAGNE, støtte: 6,3 mio FXTJ). 
Afslutning af motorvej A 30's afsnit mellem Knutange og Ilavange med henblik på betjening af den 
europæiske udviklingspol og sikring af forbindelsen med vejnettet i Belgien og Luxembourg 
(LORRAINE; støtte: 7,1 mio FXTJ). 
Støttens fordeling på de enkelte regioner 
En gennemgang af den regionale fordeling af støtten til projekter viser, at de regioner, der har fået mest, er 
Midi-Pvrénées (22% af støtten), fulgt af Langucdoc-Roussillon (15%), de oversøiske franske departementer 
(DOM, 11.5%), Nord Pas-de-Calais ( 11%) og Aquitaine (10%) 
Midi-Pyrénées 
Denne region modtog en samlet støtte på 50,4 mio FXTJ til finansiering af 18 projekter. Det vigtigste 
finansierede projekt er bygning af tunnelen ved Puymorens, der vil lette forbindelserne mellem Toulouse og 
Barcelona (støtte: 25,4 mio ECU). Dette projekt, hvis virkning vil nå ud over regionen Midi-Pyrénées, skal 
fremme samhandelen mellem I''rankrig og Spanien og turismen i Pyrenæerne. Endvidere blev anlægget af 
hovedvej 20. der ligeledes fører til tunnelen, fremmet fem steder (samlet støtte: 10,3 mio ECU). 
Languedoc- Roussillon 
langucdoc-Roussillon er den næstvigtigste støttemodtager med 34,4 mio ECU til 11 projekter: Ud over til 
landevcjsinvcstciinger ydede Kommissionen et samlet beløb på 12,3 mio ECU til opførelse af tre dæmninger 
til flere formål, der skal bidrage til at sikre drikkevandsressourcerne, beskytte dalene mod oversvømmelser, lette 
differentieringen af landbruget og fremme den turistmæssige udvikling. Dette er især tilfældet for dæmningen i 
Puylaurent, der, selv om den ligger i Lozère, skal gøre det muligt at udvikle turismen i Chassezac-dalen i 
Ardèchc (regionen Rhône-Alpes). 
Kapitel 3. Projekterne 39 ^ 
De oversoiskc franske departementer: Guadeloupe, Guyane og Martinique 
Tilsammen fik disse tre regioner i 1988 en samlet EERU-støtte på 26,1 mio FXTJ til finansiering af 16 projekter. 
Særlig skal nævnes følgende: 
Guadeloupe Gennemførelse af andet afsnit af det internationale handelsområde i Pointe-à-Pitre-.Iarry 
omfattende bygninger til modtagelse af nye industrivirksomchder (støtte: 1,9 mio FXTJ). 
Guyane Ilåndværkskammerets opførelse af et pilotsnedkerværksted til grunduddannelse og cftcr-og 
videreuddannelse af unge kunstnere (støtte: 0,3 mio FXTJ) samt genopbygning og udvidelse af broen ved 
Sinnamary på hovedvej 1 (støtte: 6 mio FXTJ). 
Martinique Opførelse af første afsnit af parken for industri-, håndværks- og forskningsvirksomhed i Robert 
(støtte: 3,4 mio ECU). 
3.8.7 Irland 
I 1988 indgav Irland 112 ansøgninger om EERU-støtte til 221 investeringsprojekter. Kommissionen traf 
beslutninger for et samlet beløb af 70,53 mio ECU til fordel for 120 af disse projekter, hvoraf størstedelen 
vedrører mindre projekter med investeringsomkostninger på under 5 mio FXTJ. 
Som tidligere bliver Irland betragtet som udgørende én eneste region inden for rammerne af Fællesskabets 
regionalpolitik, idet hele dets område er berettiget til fondsstøtte. C'a. 37% af bidragene til fordel for 
infrastrukturprojekter blev tildelt arbejder vedrørende udvidelse af vandforsyningsnet og kloaknet forskellige 
steder. Dette viser klart behovet for EERU-støtte til infrastrukturprojekter af denne art i Irland. 
Investeringer, der tager sigte på forbedring og udvidelse af de bestående gas- og elnet modtog i hele landet støtte 
på i alt 8,55 mio ECU. 
Tor første gang forelagde Irland ansøgninger i turist- og kultursektoren og anerkendte således den vigtige rolle, 
som turistvirksomhed spiller for den økonomiske udvikling og jobskabelsen. EERU's bidrag til denne type når 
op på 16% af det samlede beløb til infrastrukturprojekter. 1 mio FXTJ af denne procentdel var bestemt for et 
nyt kulturcenter for National Folk Theatre of Ireland i Tralcc i grevskabet Kerry (der er tale om et teater, der 
formidler Irlands kultur og historie gennem musik og dans), medens 0,43 mio ECU blev tildelt National 
Heritage Park i Wexford, en betydelig turistserværdighed, der tiltrækker ca. 100 000 besøgende om året. Blandt 
de øvrige projekter,der blev finansieret i denne sektor, er en række besøgscentre over hele landet og anlæg af 
en havn og en marina i Kilrush Creek i grevskabet Clare med henblik på omdannelse af den bestående gamle 
havn til en række nye anlæg til fremme af turismen i regionen. 
På transportområdet gav F'FRU støtte ti larbejdcr vedrørende fuldførelse af lufthavnen i Connaught i 
grevskabet Mayo. Dette projekt vil bidrage til den bedst mulige udvikling af lufthavnskapaciteten og af 
Vestirland som helhed. 
LFRU ydede ligeledes midler til yderligere udvikling af det irske telekommunikationsnet. Denne støtte skal 
føjes til beløb, der blev tildelt i 1987 til andre investeringer i denne sektor, og til Fællesskabets bidrag til 
STAR-programmct, der skal lette adgangen til avancerede telekommunikationstjenester. 
Infrastrukturarbejder i tilknytning til produktionsvirksomhed modtog ca. 13% af den samlede støtte. Disse 
arbejder omfatter bl.a. forbedring af havneanlæg i Cork og Dublin med henblik på fremme af ind- og udførsel 
fra og til de pågældende regioner og udvidelse af mulighederne for etablering af virksomheder, der er knyttet til 
havnevirksomhed. På området for forskning og udvikling gav F'FRU støtte til en række investeringer, der har 
til formål at yde teknisk støtte til den irske mikroelektroniske industri. 
Støtten til produktive investeringer nåede op på 32% af det samlede beløb, der blev tildelt projekter, og den 
vedrører en lang række former for forarbejdnignsvirksomhed. De pågældende investeringer tager sigte på 
oprettelse af 3 597 arbejdspladser. 
3.8.8 Italien 
I 1988 modtog l 435 projekter EFRU-stølte på i alt 858,43 mio FXTJ, heraf 5% til 120 industriprojekter og 
94.8% til 1 313 infrastrukturprojekter. 
I 1988 fortsatte ligesom i 1987 tendensen til mindre EFRU-støttc til produktionsvirksomheder, hvor 
projekterne blev færre og mindre. Denne nedgang skyldes i øvrigt, at antallet af afviste projekter steg. 
Med hensvn til den regionale fordeling al støtten indtager Campania førstepladsen med 380 mio FXTJ, fulgt 
af Sicilia med 117 mio FXTJ, Sardegna med 67 mio EX U, Basilicata med 6i mio FXTJ, Abruzzi med 53 mio 
ECU og de øvrige regioner med lavere beløb 
Støtten blev først og fremmest givet til følgende: 
40 F FRU 1(1 
• Statsministeriet, der fik finansieret 14 projekter, der alle gennemføres i det område, der blev ødelagt under 
jordskælvet i 1980; disse projekter gjorde det muligt at opbygge industriområder og alle de infrastrukturer, 
som er nødvendige for driften heraf. Støtten til disse 14 projekter var på 127 mio ECU, der blev fordelt 
mellem Campania og Basilicata. 
• SIP (telefonselskabet)ligeledcs F'ERU-støtte til sin indsats for udvikling af Syditalien. Fællesskabets støtte 
var på 26 mio FXTJ til 6 investeringer, heraf 2 på Sardinien, 2 i Puglia og 2 investeringer henholdsvis i 
Campania og på Sicilia. 
• Styrelsen til fremme af udviklingen i Mezzogiorno modtog støtte på næsten 104 mio ECU til finansiering 
af 139 projekter, heraf 109 vedrørende produktionsvirksomhed. 
Støttens fordeling på de enkelte regioner 
Basilicata 
I denne region deltog EF'RU i finansieringen af 123 projekter, hvoraf tre var på over 15 mio ECU. Der er 
navnlig tale om to projekter vedrørende bygning af to hovedfærdselsårer og det sydlige aisnit af vandledningen 
Basento-Camastra. 
Marche 
Denne region modtog en samlet støtte på 36,46 mio ECU til 91 projekter. Blandt disse projekter er det 
vigtigste bygningen af en ny vandledning til byen Ancona, idet den gamle blev ødelagt ved det store jordskred 
i 1982. 
Molise 
Denne region modtog en samlet støtte på 38,91 mio FXTJ til 108 projekter, heraf 105 infrastrukturprojekter. 
Det vigtigste af disse projekter er oprettelse og omlægning af landbrugsfakultetet under Molises universitet i 
Campobasso; til denne investering stillede EERU 18,107 mia LIT (11,5 mio FXTJ) til rådighed for regionen. 
Puglia 
Denne region modtog støtte på 34,49 mio FXTJ til 43 projekter, heraf 39 infrastrukturprojekter. Det vigtigste 
blandt disse 4.3 projekter er finansieringen af to strækninger af vejen Pcdcsubappenninica, der, når den er færdig, 
vil blive over 100 km lang. 
Sardegna 
Denne region modtog støtte på 66,96 mio ECU til 131 projekter, heraf tre vedrørende produktive investeringer. 
Blandt infrastrukturerne må der gøres opmærksom på finansieringen af et net af rensningsanlægtil spildevand 
fra landbruget, især fra fremstilling af ost og olivenolie, og finansieringen af bygningen af en yderligere start­
og landingsbane i Cagliaris lufthavn Idmes. 
Sicilien 
Denne region modtog støtte på 116,87 mio ECU til 194 projekter, heraf 29 vedrørende produktive 
investeringer. 
Det vigtigste projekt, der blev finansieret i 1988, er bygningen af andet afsnit af naturgasnettet i Palermo. 
Campania 
Denne region modtog støtte på 380,75 mio FXTJ til 227 projekter, heraf 24 vedrørende produktive 
investeringer. 
Blandt infrastrukturprojekterne er der 11 på over 15 mio FXTJ, som indgår i den integrerede foranstaltning 
vedrørende Napoli (IUA). (Nærmere herom i kapitel 2: OID Napoli). 
3.8.9 Luxembourg 
Der blev truffet en beslutning om tillægsstøtte på 0,74 mio FXTJ til fordel for udvidelse af naturgasnettet fra 
Leudelangc til Contern, der allerede havde fået støtte i 1987. 
Kapitel 3. Projekterne 41 /ra 
3.8.10 Nederlandene 
I 1988 modtog de projekter, som Nederlandene fremlagde, støtte på 22,28 mio ECU, hvilket udgør 85% af det 
samlede beløb (projekter + programmer), som blev bevilget af EERU til dette land. Der er bl.a. tale om 9 
investeringsprojekter i infrastruktursektoren. 
For alle de finansierede projekter var fondsstøtten "komplementær", hvilket betyder, at uden denne støtte ville 
de pågældende arbejder være blevet udskudt eller opgivet. Bidragene gives til de myndigheder, som er ansvarlige 
for projekternes iværksættelse (kommunale eller regionale myndigheder) gennem økonomiministeriet. 
Der blev ikke givet støtte til projekter i industrisektoren, eftersom de nederlandske myndigheder ikke forelagde 
ansøgninger i denne sektor. 
Støttens fordeling på de enkelte regioner 
Den nordlige del af landet 
Nordregionen, som omfatter provinserne Groningen, Ericsland og Drenthe, modtog i 1988 en samlet støtte fra 
EERU på 17,96 mio FXTJ til fordel for fem landevcjsinfrastrukturprojekter, et 
vandbygningsinfrastrukturprojekt og et turistinfrastrukturprojekt. 
Det vigtigste projekt vedrører arbejderne i forbindelse med genoprettelse af slusen Oostersluis på kanalen "Van 
Strakenborth" i Groningen, der modtog 8,22 mio FXTJ. De øvrige finansierede projekter er beliggende i 
Groningen (et projekt i I,eck med EERU-støtte på 1,35 mio FXTJ), Eriesland (to projekter på landevej nr. 511 
med ITRU-bidrag på henholdsvis 2,05 og 2,16 mio FXTJ, og et projekt, der vedrører vejforbindelsen fra 
et industrianlæg i Wolvcga med F'FRU- støtte på 1,8 mio FXTJ) og Drenthe (to projekter i Cocvorden og i 
Zweclo med et bidrag på henholdsvis 1,52 og 0,91 mio FXTJ). 
Li mburg 
De nederlandske myndigheder har i en række år koncentreret støtten til Limburg i den sydlige del af regionen. 
I 1988 modtog dette område 4,32 mio ECU til to infrastrukturprojekter. Et af disse projekter vedrører 
bygningen af broen "Zuiderbrug" over floden Maas og de dertil hørende forbindelsesveje til Vcnlo. 
Fondsstøtten på 3,42 mio FXTJ vil gøre det muligt at afslutte arbejdet hurtigere. 
Det andet finansierede projekt vedrører anlæg af vejforbindelsen mellem Maastrichts lufthavn i Beek og 
motorvejen Maastricht-Eindhoven (A2) (EERU-støtte: 0,90 mio ECU). Disse arbejder vil gøre det muligt at 
få forbindelsen med lufthavnens industriområde, der har haft en kraftigere udvikling end forventet. 
3.8.11 Portugal 
FTRU-støttcn til projekter i Portugal udgjorde i 1988 i alt 341,6 mio ECU. Denne støtte gik først og fremmest 
til 8K7 infratrukturprojekter, der svarede til en samlet investering på 772 mio ECU. 
Beløbene til projekter udgør ca. 79% af de beløb, som EERU i 1988 gav tilsagn om til Portugal. Blandt 
infrastrukturprojekterne blev der givet fortrinsret til følgende kategorier: transport (50,2%), vandbygning (22%) 
og sociale infrastrukturer (17%). 
I forhold til foregående regnskabsår kan der konstateres en stærk stigning i de sociale infrastrukturer - især 
uddannelsessektoren, der har fortrinsret såvel på nationalt plan som på EE-plan - og en nedgang i 
investeringerne i energiinfrastrukturer. 
Stottens fordeling på de enkelte regioner 
1 regionen Norte blev der givet støtte på 84,84 mio FXTJ til 287 projekter. Transportinfrastrukturerne modtog 
næsten 43% og vandbygningsinfrastrukturerne næsten 27% af støtten til denne region. Til 
uddannelscsinfrastrukturcrne blev der givet 14,3 mio FXTJ, og blandt projekterne i denne sektor bemærkes 
opførelse af de endelige bygninger Minhos universitet i Braga. 
Regionen Centro modtog 44,38 mio ECU til 240 projekter, hvor 47% gik til vandbygningsinfrastrukturer. I 
denne region modtog også uddannelscsinfrastrukturcrne omfattende støtte fra fonden, nemlig 12,24 mio ECU. 
I regionen Lisboa e Vale do Tcjo blev der givet 131,66 mio ECU (30,5%» af den samlede støtte til Portugal i 
1988) til 171 projekter. Uddannelsessektoren kom i første række i denne region med finansiering af bl.a. Escola 
Superior de Tomar, Escola Agtåria de Santarém; opførelse af bygningen for civilingeniøruddannelsen på 
Fisboas tekniske universitet og opførelse og udstyr til det naturvidenskabelige fakultet samt til nogle gymnasier. 
Regionen Alentejo modtog støtte på 20,60 mio ECU til 89 projekter. I denne region må fremhæves 
finansieringen af et afsnit af vejen mellem Portalcgre og Monfortc, der skal sikre et bedre vejnet i det indre af 
landet og forbedre adgangsmulighederne til de dårligst stillede egne i Alentejo. 
42 FFRU H 
I I98K udgjoide støtten til regionen Algarvc 5,8% (24,87 mio FXTJ til 26 infrastrukturprojekter) af den samlede 
støtte til Portugal. Blandt de finansierede investeringer i denne region må fremhæves projektet vedrørende 
omfartsvejen ved Portimào. EFRU-stølien vi! gøre det muligt at fremskynde disse arbejder meget. Fjernelsen 
af denne llaskchals vil i høj grad forbedre afviklingen af færdslen på den eneste vej, der gennemskærer denne 
turistregion på langs. 
I 1988 modtog den selvstyrende region A cores 3,4% af den samlede støtte til Portugal, nemlig 14,7.3 mio FXTJ 
til 52 projekter. De fleste af de projekter der blev udvalgt til at modtage regionalfondsstøttc, er grundla'ggende 
infrastrukturer (transport, vandbygning og energi), som der er stærk mangel på i regionen, og som man har 
anset for at være uomgængelig nødvendige for al økonomisk udvikling. 
PT'RU-støttcn til den selvstyrende region Madeira androg i 1988 18,70 mio FXTJ til 23 projekter, dvs. 4,6% 
af den samlede støtte til Portugal. Blandt de finansierede projekter fremhæves finansieringen af den 
bæreplansbåd, der skal sejle mellem Madeira og Porto Santo og således fremme turismen på de to øer. 
3.8.12 Det Forenede Kongerige 
I 1988 fremlagde Det Forenede Kongerige 358 ansøgninger om støtte til 817 individuelle projekter. Disse 
ansøgninger, hvortil skal lægges de ansøgninger, der blev indgivet, men hvorom der ikke blev truffet beslutning, 
i de foregående år, gav anledning til 254 kommissionsbeslutninger vedrørende 606 projekter. Det samlede 
støttebeløb til projekter i Det Forenede Kongerige når således op på 387,93 mio ECU. 
North 
Støtten til regionen North andrager 89,03 mio FXTJ til 60 projekter. En meget stor del af dette beløb (91%) 
gik til infrastrukturprojekter. 
Kornmissionen gav støtte til industrianlæg og oprettelse af mindre værksteder på steder, hvor der tidligere var 
miner (Ilordern-minerne i Easington og Boldon-minerne i South Tynesidc). For så vidt angår støtten til 
forbedring og udvikling af turistsektoren, blev 0,95 mio FXTJ anvendt til belysning af Seaburn/Roker-diget. 
It andet vigtigt finansieret projekt var det nye afsnit af elektrificeringen af hovedjernbanelinjen på østkysten, 
der modtog EERU-støtte på 29,93 mio ECU. Dette projekt vil bidrage til en betragtelig forbedring af 
jern banebetjeningen, og det vil styrke regionens industrielle udviklingskapacitet. 
Wales 
I 1988 modtog Wales støtte på 53,86 mio ECU til 34 projekter, og det skal bemærkes, at der i denne region i 
stigende grad finansieres flerårige programmer. 
Infrastrukturprojekterne modtog i alt 52,12 mio ECU, og de vedrører forskellige arbejder, der bl.a. omfatter 
investeringer i turistsektoren både i regionens nordlige og sydlige del. 3,4 mio FXTJ gik til det nye teater i 
Cardiff, der falder inden for rammerne af byens almindelige udviklingsprogram. 
Skotland 
Skotland modtog i alt 58,02 mio FXTJ til 108 projekter. Også i dette tilfælde gik en meget stor del af støtten 
til infrastrukturprojekter af forskellig art. Et af de vigtigste projekter, der modtog 13 mio ECU, var andet afsnit 
af nedlægningen af to undersøiske kabler til elforsyning af Western Isles. 4 mio ECU gik til anlæg af en 
skøjtebane og et svømmebad i Strathclyde, der skal bidrage til udvikling af regionens turistinfrastrukturer. 
North West 
EERI -støtten til regionen North West androg i 1988 46,62 mio FXTJ til 100 projekter, hvoraf de fleste (85%) 
vedrører infrastrukturarbejder. Blandt disse skal anføres to store projekter vedrørende forbedring af regionens 
vejnet, nemlig afsnit 2 og 3 af vejen mellem Manchester og Salford og udvidelse af St. Peter-vejen i Bolton, 
der modtog henholdsvis 10,53 og 3,64 mio FXTJ. En anden del af FFRU-støtten blev givet til grundlæggende 
infrastrukturprojekter til fremme af udviklingen af små og mellemstore virksomheder i regionen. 2,80 mio ECU 
blev givet til udlægning af Ilollinwood-industriområdet i Oldham med henblik på, at dette område skal kunne 
tilbyde etableringsfacilitcter og således tiltrække vigtige virksomheder. Gennemførelsen af dette projekt skal føre 
til oprettelse af 1 600 arbejdspladser. 
South West 
I 1988 modtog 26 projekter i denne region støtte på 15,99 mio FXTJ i alt. En meget stor del af støtten (90%) 
gik til infrastrukturprojekter, der også omfatter en række investeringer, der tager sigte på at fremme turismen i 
regionen. 7,14 mio ECU blev givet til Millbay- fritidscentret i Plymouth, der omfatter et svømmebad, en 
skøjtebane og en stor sal til flere formål. 1st andet projekt, der blev finansieret med henblik på at tiltrække et 
større antal turister i regionen, vedrørte indretning af Buckland Abbey, der modtog støtte på 0,45 mio FXTJ. 
Kapitel 3. Projekterne 43 CQ 
Fast Midlands 
4,84 mio ECU blev i 1988 givet til ni projekter i regionen Fast Midlands. I modsætning til de foregående år 
blev størstedelen af disse midler (86%) givet til infrastrukturer. Dog blev der givet 0,67 mio FXTJ til fire 
produktive investeringer, der skulle føre til oprettelse af 236 arbejdspladser. 
West Midlands 
Regionen West Midlands modtog i 1988 38,40 mio ECU til 84 investeringsprojekter, hvoraf de fleste (84%») 
vedrører infrastrukturer. 
På ny gav Kommissionen støtte til indretning af lokaler til industrivirksomheder eller mindre virksombeder. 
Den støttede også regionens bestræbelser for at fremme turistaktiviteter ved bl.a. at finansiere arbejder i 
domkirkerne i Coventry og I ichfield, der er af stor turistmæssig betydning. 
Yorkshire og Humberside 
I 1988 modtog regionen Yorkshire og Humberside i alt 15,84 mio ECU til 49 projekter, hvoraf næsten alle 
(98%) vedrører infrastrukturarbejder. 0,7 mio ECU gik til oprettelse af Yorkshire minemuseum i Wakefield, 
der indgår i rækken af arbejder med henblik på udnyttelse af den industrielle kulturarv til turistformål, således 
som det var tilfældet for nabobyerne Bradford, Barnsley, Doncaster og Rotherham. 
Et andet vigtigt projekt er Centret for Virksomhed og Fornyelse i Barnsley, der er af særlig interesse for 
udviklingen af små og mellemstore virksomheder i denne region, og som modtog støtte på 1,0 mio ECU. 
Nordirland 
Nordirland modtog atter et meget stort beløb, nemlig ca. 12% af den samlede EERU-støtten til Det Forenede 
Kongerige (projekter og programmer). 
F FR FJ-bidraget til denne region andrager 65,33 mio ECU til 136 projekter. Ligesom i 1986 når Nordirland op 
på den højeste procentdel af finansierede projekter vedrørende produktive investeringer i forhold til andre dele 
af Det Forenede Kongerige. De finansierede industriprojekter tager sigte på oprettelse af 2 500 og bevarelse af 
I. /00 arbejdspladser. Blandt disse må nævnes den nye produktionsvirksomhed for aramidfibre i Maydown, der 
modtog en støtte på 11,33 mio ECU. 
For så vidt angår infrastrukturområdet, blv der givet 1,50 mio ECU til den internationale lufthavn i Belfast og 
0,19 mio FXTJ til opførelse af et virksomhedscenter i Colcraine. 
44 KIRI ! f1 
Tabel 10. Regional fordeling af EFRLJ-støtten i 1988 for programmer, projekter og undersøgelser 
(Mio ECU! 
65 
•o Medlemsstat Region 
BELGIQUE/BELGIË 
Vlanderen 
Wallonie 
DANMARK 
DECTSCHLAND 
Schleswig-Holstein 
Hamburg 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Hessen 
Rheinland-Pfalz 
Baden-Wurttem be rg 
Bayern 
Saarland 
Berlin (West) 
Niedersachsen 
Multi regionale 
ELLAS 
Ana.Sier.Kai .Nisoi 
Kentr.Dyt-Makedonia 
Pelop.Dyt.Ste.EMas 
Thessatia 
An at. Macedonia 
Knti 
Ipiros 
Thraki 
Nisoi AnaLAgaiou 
Multi regionale Programmer 
Fællesskabs­
programmer 
22M 
21,2« 
1.8C 
" N.P.I.F. 
944 
944 
4,89 
53,95 
i 3,46 
8,68 
19,27 
1244 
i 38,04 
4,50 
1,64 
94,85 I alt 
9,54 
944 
4,89 
"7,0J 
13,46 
21,26 
8,68 
19,27 
1244 
1,80 
138,04 
440 
37,0s 
1,64 
94,85 ."roiekter 
Industn-
hindvcrks-
°« servi oevirks. 
1,00 
0,72 
0.28 
340 
35,92 
048 
1,46 
6,13 
6,94 
12,37 
8,44 
0,35 
0,35 Infra­
struktur 
14,80 
0,75 
14,05 
4,32 
0,4" 
0,47 
202,11 
"3 
40.78 
65,9"' 
4,03 
51,"0 
6,31 
5,20 
3,97 
0.68 
1641 Xeg. egne 
udvilkings-
muligheder" 
0.37 I alt 
15,80 
1,47 
14,33 
«,19 
36,39 
048 
1,46 
6,13 
7,41 
12,37 
8,44 
202,46 
7,26 
41,13 
65,97 
4,03 
51,70 
6,31 
5,20 
3.97 
0,68 
16,21 Under­
søgelser 
0,06 
0,12 
0,12 : alt 
25,34 
11,01 
14,33 
13,14 
113,40 
13,46 
21,84 
1,46 
14,81 
26,68 
12,37 
20,98 
1,80 
340,62 
11,76 
41,13 
103,02 
4,03 
51,70 
6,31 
5,20 
3,97 
2,32 
111,18 
Foranstaltninger vedrørende udnyttelsen af egne udviklingsmuligheder indgår også i programmerne. 
Ni, 
Regional fordeling af EFRU-støtten i 1988 for programmer, projekter og undersøgelser (fortsat) 
Medlemsstat Region Fællesskabs­
programmer Industri-
håndværks-
servicevirks. Infra­
struktur Reg. egne 
udvilkings-
muligheder" Under­
søgelser 
ESPANA 
Galicia 
Princ de Astunas 
Cantabna 
Pais Vasco 
Navarra 
Aragon 
Madrid 
Castilla y Leon 
Castilla-La-Mancha 
Extremadura 
Cataluna 
Com. Valenciana 
Andaluaa 
Muraa 
Canarias 
Multi regionale 48 as 4835 
18,92 
2933 68231 
4649 
1236 
32.35 
23,37 
2,47 
18,10 
24,99 
-0,"2 
131,96 
3342 
38,43 
-\61 
123,75 
6,67 
38,27 
1,15 239 
0,88 
1,28 68440 
4649 
1236 
3335 
2337 
2,47 
18,10 
25,12 
70,72 
131,96 
3342 
38,43 
-7,61 
124,63 
6,67 
38.27 
2,43 0,09 
0,06 
0,03 '32,84 
4649 
31,18 
3235 
23,37 
2,47 
18,10 
25,12 
-0,72 
132,02 
3342 
38,46 
7",61 
124,63 
6,67 
38,27 
31,76 
FRANCE 
Ile de France 
Haute-Normandie 
Basse-Normandie 
Picardie 
Champagne-Ardennes 
Bourgogne 
Centre 
Nord-Pas-de-Calais 
Bretagne 
Pays de la Loire 
Poitou-Charentes 
Lorraine 
Alsace 
Franche-Comté 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrénées 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Languedoc-Roussillon 
Prov.-Alpes-Cd'Azur 
Corse 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyane 
Réunion 
Multi regionale -7,20 
3,23 
V6 
1348 
2046 
1,97 
19,69 
5,41 803 
",76 
1348 
2046 
1,97 
19,69 
5,41 0,21 
0,11 
0,06 
0,04 227,20 
331 
244 
-,15 
25,02 
12,36 
8,71 
10,07 
12,90 
0,18 
5,43 
22J4 
50,37 
4,48 
1,14 
34,45 
4,96 
244 
10,88 
10,64 
448 4,27 
1J1 
.10 
0,10 
140 
033 
044 231,68 
4,92 
0,10 
244 
0,11 
25,02 
1236 
8,96 
1147 
13,13 
0,18 
044 
5,43 
22,74 
5037 
4,48 
1,18 
34,45 
4,96 
244 
10,88 
10.64 
448 037 
031 
0,06 309,15 
4,92 
0,10 
244 
0,11 
25,02 
12,36 
8,96 
1147 
21,36 
0,18 
044 
13,19 
36,32 
71,14 
4,48 
3,15 
54,14 
4,96 
".95 
10,88 
10,64 
448 
0,06 
Foranstaltninger vedrørende udnyttelsen af egne udviklingsmuligheder indgår også i programmerne. 
3 
Regional fordeling af EFRU-støtten i 1988 for programmer, projekter og undersøgelser (fortsat) 
Medlemsstat Region 
IRELAND 
Donegal 
North East 
North West 
West 
Midlands 
East 
Mid West 
South East 
South West 
Multiregionale 
ITALIA 
Valle d Aosta 
Lombardia 
Trent.-Alto Adige 
Veneto 
Friuli-Venez.Giulia 
Liguria 
Emilia-Romagna 
Toscana 
Umbria 
Marche 
Lazio 
Abruzzi 
Molise 
Campania 
Puglia 
Basilicata 
Calabria 
Sialia 
Sardegna 
Multiregionale 
LUXEMBOURG 
NEDERLAND 
Noord-Nederland 
Oost-Nederland 
West-Nedertand 
Zeeland 
Zuid-Nederiand 
Multiregionale Programmer 
Fællesskabs­
programmer 
18,3 
18,3 N.P.I.F. 
58,84 
58,84 
10530 
8,44 
0,09 
31,93 
0,08 
5,49 
6.71 
4.93 
14? 
45,94 
3,86 
237 
0,65 
0,94 I alt 
"7,15 
"7,151 
10530 
8.44 
0,09 
31,93 
3,08 
5,49 
6,71 
4,93 
149 
45,94 
3,86 
237 
0,65 
0,94 Projekter 
Industn-
håndværks-
og 
servicevirks. 
22,48 
030 
0.51 
1,08 
0,92 
3,77 
531 
0,71 
4,78 
5,30 
43,45 
0,76 
0,84 
5,44 
3,11 
13,02 
131 
0,94 
8,39 
8,46 
138 nfra-
struktur 
45,88 
2.-4 
3,-1 
037 
3,04 
1,78 
19,75 
630 
2,76 
$.63 
314.4C 
35,-C 
\2M 
47,38 
35.8C 
367,73 
3338 
59,60 
23.98 
108,37 
65,68 
24,38 
0,74 
2238 
17,96 
4,32 Reg. egne 
udvilkings-
muligheder* 
2,1" 
131 
0,96 
048 
044 
0,04 I alt 
7043 
2,94 
132 
1.35 
3,96 
545 
26,17 
7,87 
",S4 
13,93 
858,43 
36,46 
13,30 
5336 
38,91 
380,75 
34,49 
6048 
3237 
116,87 
66,96 
24,38 
0,74 
2238 
17,96 
4,32 Under­
søgelser 
035 
0,06 
0,19 
0,46 
0,46 1 alt 
147,93 
2,94 
132 
1,41 
3,96 
545 
26,36 
".87 
"44 
13,93 
77,15 
964,09 
8,44 
36,46 
13,85 
8539 
38,91 
380,83 
39,98 
6739 
37,30 
118,46 
1124« 
2438 
0,74 
26,14 
2033 
4,97 
0,94 
Foranstaltninger vedrørende udnyttelsen af egne udviklingsmuligheder indgår også i programmerne. 
"3 
1 
9 
Regional fordeling af EFRU-støtten i 1988 for programmer, projekter og undersøgelser (fortsat) 
Medlemsstat Region 
PORTUGAL 
Norte 
Centre 
Lisboa-Vale Tejo 
Alentejo 
Aigarve 
Açores 
Madeira 
Multiregionale 
UNITED KINGDOM 
North 
Yorkshire Humber. 
East Midlands 
East Anglia 
South East 
South West 
West Midlands 
North West 
Wales 
Scotland 
Northern Ireland 
Multiregionale 
Commun. Programmer 
Fællesskabs­
programmer 
22,40 
22,40 
139 
139 
-N.P.I.F. 
65,79 
840 
57,29 
173,00 
16,33 
13,32 
10,39 
8,02 
4049 
84,35 I alt 
88,19 
840 
"9,690 
17439 
16,33 
13,32 
1039 
8,02 
4049 
84,35 
139 Projekter 
Industri-
h åndværks-
og 
servicevirks. 
72,17 
7,78 
0,31 
0,68 
1,63 
6,06 
6,32 
442 
2,97 
41,90 Infra­
struktur 
339,986 
84,84 
4437 
130,92 
20,60 
24,87 
14,73 
18,70 
1,05 
312,35 
8135 
1543 
4,16 
1436 
32,12 
39,03 
49,34 
55,05 
2141 Reg. egne 
udvilkings-
muligheder* 
1,48 
0,11 
0,74 
0.63 
3,41 
032 
137 
1,92 I alt 
341,46 
8434 
44,38 
131,66 
20,60 
24,8" 
14,73 
18,70 
1,68 
387,93 
89,03 
15,84 
4,84 
1549 
38,40 
46,62 
53,86 
58,02 
65,33 Under­
søgelser 
0,34 
0,05 
039 
1,08 
0,02 
033 
0,17 
033 
033 
0,12 
0,08 
0,39 I alt 
42949 
84,89 
44,38 
131,66 
29,10 
24,87 
14,73 
18,99 
81,37 
563,30 
10538 
29,16 
4,84 
26,61 
3847 
54,87 
94,68 
142,49 
65,41 
139 
0,39 
Foranstaltninger vedrørende udnyttelsen af egne udviklingsmuligheder indgår også i programmerne. 
^ 
^ 
Kapitel 4. Den finansielle forvaltning af EFRE's 
interventioner (forpligtelser, betalinger) 
4.1 Forpligtelsesbevillinger 
For så vidt angår FFRU's interventioner eksklusive de særlige fællesskabsaktioner, androg de disponible midler 
til forpligtelser i 1988 3.673,59 mio FCU mod 3.536,36 mio RCU i 1987. Beløbet havde følgende 
sammensætning: 
Tabel 11. Midler til forpligtelser i 1988 
(Mio FCU) 
Bevillinger opført på budgettet i 1988 3.524,00 
Bevillinger, der henstår fra 1987 3,29 
Bevillinger, der er blevet disponible ved: 
- frigørelse 148,79 
- svingninger i ECU-kursen - 2,49 
3.673,59 
De bevillinger, der blev gjort disponible ved frigørelse og svingninger i FCU-kurserne, havde følgende 
sammensætning: 
Tal>el 12. Fordeling på medlemsstaterne forpligtelses bevillinger, der er blevet disponible i 1988 
(Mio FX;FJ) 
Medlemsstat 
Belgique 
Danmark 
Dcutschland 
Mias 
Fspana 
I 'Vance 
Ireland 
Italia 
I uxembourg 
Nederland 
Portugal 
F'nited Kingdom 
FUR 12 Bevillinger, der er blevet disponible ved 
frigørelse 
2,43 
0,43 
9,91 
0,33 
13,53 
21,42 
70,00 
0,97 
0,31 
29,46 
148,79 svingninger i 
FCU-kursen 
0,46 
-0,14 
1,34 
5,15 
-5,60 
-1,67 
-0,66 
30,10 
0,04 
0,93 
2,59 
-34,93 
-2,49 lait 
2,79 
0,29 
11,25 
5,48 
7,93 
19,75 
-0,66 
100,10 
0,04 
1,90 
2,90 
-5,47 
146,30 
Kapitel 4. Hen finansielle forvaltning af EFRF/s interventioner (forpligtelser, betalinger) 49 u 
4.2 Betalinger 
De oprindeligt opførte betalingsbevillinger på 1988-budgettet androg 2.812 mio FCU plus 50 mio FCU for 
den kvotafrie afdeling, hvilket er 14,8% mere end det tilsvarende beløb i 1987. Som anført i tabel 29 i bilaget 
beløb de samlede disponible betalingsbevillinger inklusive en fremførsel på 43,6 mio ECU fra 1987 sig 
imidlertid til 2.905,6 mio ECU. 
Hvad angår de faktisk foretagne betalinger, viser tabel 13, at disse androg 2.903,18 mio ECFJ, hvilket betyder, 
at der er opbrugt 99,9% af de disponible betalingsbevillinger. Beløbet er 18,7% større end det tilsvarende beløb 
året for. 
I realiteten var de af medlemsstaterne indgivne anmodninger om betaling ca. 282 mio ECU større end de 
oprindeligt disponible betalingsbevillinger. 
Ved udgangen af 1988 beløb de uindfriede forpligtelser sig til 6.736,06 mio ECU mod 5.972,17 mio ECU ved 
udgangen af 1987. Denne situation skyldes EERU-reglcrne. Når der er truffet beslutning om at yde støtte, 
indgås der nemlig straks en forpligtelse for det samlede ydede støttebeløb, når der er tale om projekter, og for 
en årlig rate, når der er tale om programmer, medens indfrielsen af denne forpligtelse strækker sig over flere 
regnskabsår alt efter, hvor hurtigt de finansierede investeringer foretages, og hvor hurtigt medlemsstaterne 
afholder de offentlige udgifter. EFRU-betalingerne finder for øvrigt kun sted, efter at den pågældende 
medlemsstat udtrykkeligt har anmodet herom. 
Tabel 30 i bilaget viser for hver medlemsstat de i 1988 foretagne betalinger fordelt efter det regnskabsår, i hvilket 
de tilsvarende forpligtelser er indgået. 
Fabel 13. Foretagne udbetalinger i 1988 og endnu ikke indfriede forpligtelser ultimo 1988 
(Mio ECU) 
Medlems- stat 
Belgique 
Danemark 
Dcutschland 
Ellas 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Fiixembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingd. 
COM 
EUR 12 Forpligt. 
1975-1987 
endnu ikke 
indfriet ultimo 
1987 (•) 
51,90 
17,08 
183,88 
295,57 
555,49 
665,48 
211,14 
2.465,15 
6,05 
93,45 
338,65 
1.087,97 
0,36 
5.972,17 Forpligt. -
teiser 1988 
25,34 
13,14 
113,40 
340,62 
732,84 
309,15 
147,93 
964,09 
0,74 
26,14 
429,99 
563.30 
0,39 
3.667,07 Udbetalinger 
1987 
23,00 
15,58 
60,94 
287,40 
345,34 
263,72 
133,92 
550,32 
2,29 
19,45 
222,76 
519,29 
0,58 
2.444,59 1988 
27,92 
10,06 
75,25 
286,84 
543,56 
377,06 
132,39 
564,00 
0,04 
13,26 
330,73 
541,74 
0,33 
2.903,18 Eorplig-
endnu ikke 
indfriet ultimo 
1988 
49,32 
20,16 
222,03 
349,35 
744,77 
597,57 
226,68 
2.865,24 
6,75 
106,33 
437,91 
1.109,53 
0,42 
6.736,06 
(+) Inklusive beløb, der er lagt til for at tage hensyn til frigørelser samt kurssvingninger for ECU. 
Fabel 31 i bilaget viser de samlede EFRU-betalingcr til hver medlemsstat i 1988 og de foregående år. 
4.3 Forpligtelser og betalinger i forbindelse med de særlige 
aktioner 
'Fabel 14 viser situationen pr. 31. december 1988 med hensyn til anvendelsen af de disponible bevillinger for 
alle de særlige programmer, Kommissionen har godkendt. 
De i 198S indgåede forpligtelser andrager 160 mio ECU, hvilket bringer de samlede forpligtelser indgået siden 
1^81 i foibindclsc med disse aktioner op på ca. 609 mio ECU. Dette beløb svarer til 56% af de rammebeløb, 
der hidtil er godkendt, og som andrager 1.084 mio ECU. 
50 El RF S7 
Betalingerne androg i 1988 189,6 mio ECU, hvilket bringer de samlede betalinger indtil nu op på ca. 467 mio 
ECU svarende til rundt regnet tre fjerdedele af de indgåede forpligtelser (76,7%). 
Tabel 14. Disponible midler og forpligtelser i 1988 (særlige aktioner) 
(Mio ECU) 
Bevillinger opført på budgettet i 1988 160,00 
Indgåede forpligtelser 160,00 
Saldo ved udgangen af regnskabsåret 0,00 
Forholdet mellem betalinger og forpligtelser forbedredes i 1988: 76,7% mod 61,7% i 1987. Forholdet mellem 
de indgåede forpligtelser og de godkendte rammebeløb - som et udtryk for programmernes fremadskriden -
forbedredes med 12,5% i 1988. 
for så vidt angår de individuelle programmer, er situationen den, at det italienske særlige program vedrørende 
"Energi'" fortsat er blokeret, og at det italienske program vedrørende "udvidelsen" er betydeligt forsinket, samt 
at der er vanskeligheder med gennemførelsen af en lang række andre særlige programmer. Kommissionens 
tjenestegrene har haft permanent kontakt med de berørte medlemsstater for at forbedre denne situation. 
4.4 Kontrol 
I 1988 omfattede den af Kommissionen foretagne kontrol på stedet 166 projekter mod 236 i 1987 og 146 i 1986. 
Desuden blev der foretaget kontrol af 18 (mod 3 i 1987) programmer finansieret i henhold til forordning (EØF) 
nr. 1784/84. 
Det siger sig selv, at kontrollen i fremtiden i stadig højere grad vil blive koncentreret på programmer, som 
omfatter flere investeringer, og at kontrolaktiviteten i de enkelte år ikke længere vil være strengt 
sammenlignelige. 
Kontrollen med projekter og programmer i 1988 var ensbetydende med, at anvendelsen af et samlet 
EFRU-støttcbeløb på omkring 703 mio ECU blev underkastet revision 
Kontrollen omfattede ligeledes de særlige "kvotafrie" programmer, som støttes af EERU som særlige 
fællesskabsaktioner. I løbet af 1988 blev ni af disse programmer underkastet kontrol på stedet. 
Desuden fortsatte Kommissionen i 1988 den generelle og systematiske indsats for at fremskynde afslutningen 
af de ikke-afsluttedc sager samt de generelle hvor støttemodtagerne ikke har anmodet om udbetalinger af den 
bevilgede støtte. Dette arbejde vil gradvis blive udvidet til ikkc-afsluttede sager fra de efterfølgende regnskabsår. 
Resultatet heraf har været, at beløbet for uindfriede forpligtelser indgået i tidsrummet 1975-1984 pr. 31. 
december 1988 androg 1.128 mio ECU mod 943,5 mio ECU ved udgangen af 1987, dvs. 16,7% af de samlede 
uindfriede forpligtelser ved udgangen af 1988. 
Kommissionen vedblev i regnskabsårets løb med at benytte den lejlighed, som kontrollen på stedet frembød, 
til sammen med de forvaltende myndigheder at gennemgå de projekter, for hvilke betalingerne udviste 
forsinkelse i forhold til den fastsatte finansieringsoversigt. Formålet hermed var at fastlægge årsagerne til 
forsinkelsen og fremskynde behandlingen eller afslutningen af disse sager ved en endelig betaling, hvis 
projekterne var afsluttet, eller ved en frigørelse, hvis foranstaltningerne ikke var gennemført. I 1988 blev der 
således i tilknytning til de egentlige kontrolforanstaltninger gennemgået 941 såkaldt "hvilende" projekter (mod 
937 i 1987 og 320 i 1986). Efter denne gennemgang blev 58 frigjort, 49 genstand for en anmodning om delvis 
betaling og yderligere 158 afsluttet gennem en endelig betalingsanmodning. 
Der blev ikke under Kommissionens kontrolforanstaltninger på dette område i løbet af 1988 afsløret nogen 
uregelmæssigheder i form af svigagtige forhold medførende uberettigede finansielle fordele på EERU's 
bekostning. 
Gennemgangen af de hvilende projekter bekra'fter, at afslutningsberctningcr om EERU-foranstaltningcrncs 
gennemførelse indsendes med stor forsinkelse, navnlig visse nationale beslutninger om annulleringer, der træffes, 
uden at Kommissionen underrettes derom. 
De nationale myndigheder er i denne sammenhæng blevet anmodet om at fremskynde indsendelsen af denne 
form for information for at forhindre, at frigørelsen af EERU-støtte, som er blevet formålsløs, og 
tilbagesøgningen af allerede udbetalt EERU-støtte, forsinkes unødigt. 
Kapitel 4. Den finansielle forvaltning af E FR F/s interventioner (forpligtelser, betalinger) 51 <"/ 
4.5 " Intervalsystemetf anvendelse 
Da forordning (EØF) nr. 1787/84 udløb den 31. december 1988, har Kommissionen i medfør af artikel 4, 
stk. 5, for det afsluttende regnskabsår 1988 fordelt de EFRU-midler, som oversteg intervallernes nedre grænse 
("margenen"). 
Da der var tale om det sidste år, i hvilket dette system blev anvendt, har Kommissionen benyttet samme 
metode som den, der blev benyttet ved beregningen af fordelingen mellem medlemsstaterne for treåret 
1985-1987, og som blev beskrevet i EFRU's foregående beretning. 
Da der er forelagt et utilstrækkeligt antal med henblik på samfinansiering har en række medlemsstater 
kvaliferede ansøgninger om støtte fra EFRU (B, DK, I, NL) ikke kunnet udnytte hele det beløb inden for 
margenen, som de var berettiget til. 
De beløb, der derved er gjort disponible, er blevet fordelt mellem de øvrige medlemsstater på basis af de 
indgivne ansøgninger om støtte. 
Systemet med margener udgjorde også i år et effektivt incitament til virkeliggørelsen af den prioritering, der er 
fastlagt på EE-plan for EFRU's interventioner; de gennemsnitlige årlige resultater har nemlig siden 1985 været 
i konstant bedring. 
Princippet om en forvaltning af EERU på basis af Fællesskabets interesse i de foranstaltninger, hvortil det yder 
støtte, har klart demonstreret sin nytte. Kommissionen agter derfor som led i gennemførelsen af den nye 
forordning sammen med medlemsstaterne at forstærke anvendelsen af dette princip, når 
fællesskabsstøtterammerne fastlægges, og når de interventioner, der skal gennemføres på basis af samfinansiering 
med EFRU's deltagelse, udvælges. 
Tabel 15. Fordeling af EFRU-margenen i perioden 1985-1988 
Medlemsstat 
Belgique 
Danmark 
Dcutschland 
Ellas 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom Maksimal margen 
i år (Mio ECU) 
7.400 
4.229 
29.954 
80.347 
210.030 
87.395 
27.840 
252.671 
705 
8.105 
124.750 
169.504 De til hver medlems- stat tildelte midler 
(Mio ECU) 
1.036 
854 
12.200 
40.224 
90.969 
25.524 
13.825 
101.310 
255 
57.550 
57.252 (i %) 
0,26 
0,22 
3,09 
10,20 
23,06 
6,47 
3,51 
25,68 
0,06 
12,94 
14,51 Potentielt maks. 
af margenen i % 
fordelt på 
medlemsstater 
14,00 
20,19 
40,73 
50,06 
43,31 
29,21 
49,66 
40,10 
3,14 
46,13 
33,78 
Tabel 15. Fordeling af EFRU-margenen i perioden 1985-1988 
4.6 Støttens lokalisering 
EFRU intervenerer udelukkende i EE-regioner, som er bagefter i udvikling eller er ramt af 
aktivitetsnedgangen inden for visse industrier, som tidligere var dominerende. Der ydes national regionalstøtte 
til disse regioner inden for rammerne af de forskellige ordninger, der findes i medlemsstaterne. Befolkningen 
i de støttede regioner, der altså er berettiget til T;,ERU- støtte, er på 140 millioner svarende til 43,7% af 
Fællesskabets samlede befolkning. 
52 EFRU 
'Fabel 16. Indbyggere i EFRU's intervcntionsområder 
B 
DK 
D 
GR 
E 
E 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 1987 
1986 
1986 
1981 
1981 
1982 
1981 
1985 
1981 
1987 
1981 
1981 
EUR 12 Befolkning (i millioner) 
lait 
9,9 
5,1 
61,0 
9,7 
37,7 
55,6 
3,5 
57,2 
0,4 
14,6 
9,9 
56,3 
320,9 Støtte- berettige 
3,3 
1,1 
22,9 
6,4 
25,0 
22,4 
3,5 
22,2 
0,3 
2,1 
9,9 
21,3 
140,4 I % 
33,1 
20,7 
37,5 
65,7 
66,4 
40,2 
100,0 
38,8 
79,5 
14,7 
100,0 
37,7 
41,3 
Der skete ikke i løbet af 1988 nogen ændringer i de områder, som er berettiget til støtte i medfør af 
forordning nr. 1787/84. 
Tabel 17. De 10 regioner, som har modtaget mest EFRlI-støtte i 1988 
(I absolute tal) 
1 Støtte Mio ECU I % 
1. Campania 380,83 10,4 
2. Irland 147,93 4,0 
3. Scotland 142,49 3,9 
4. Castilla-la-Mancha 132,02 3,6 
5. Lisbon e Vale do Tejo 131,66 3,6 
6. Andalucia 124,63 3,4 
7. Sicilia 118,46 3,2 
8. Sardegna 112,90 3,1 
9. Norte 105,38 2,9 
10 .Pelop.&.Dit.Ster Eli. 103,02 ^8 
TaTT 1.499,32 40^9 
EUR 12 3.667,07 ~~ 100 
Det kan oplyses, at omkring 69% af støtten er gået til de regioner, der er bagefter i udvikling (mål nr. 
1) som defineret i de regler om strukturfondene, som trådte i kraft den 1. januar 1989. 
Kapitel 4. Den finansielle forvaltning af EFRF/s interventioner (forpligtelser, betalinger) 53 é>D 
Fabel 18. Den regionale fordeling af befolkningen og af stotten pr. inbygger i EFRU-interventionsområdcrnc 
Medlemsstat 
BEI GIQUF, 
Viaanderen 
Wallonie 
DANMARK 
Øst for Storebælt 
Vest for Storebælt 
HIUï SCI ILAND 
Schles wig-Holstein 
Btemen 
Nordrhein-Westfalen 
Hessen 
Rheinland-Pfalz 
Baden-Wurttemberg 
Bayern 
Saarland 
Berlin 
Niedersachsen 
1.1 I.AS 
Ana.Ster. Kai Nisoi 
Kcntr.Dyt.Makedonia 
Pelop.Dyt.Ste.F.Uas 
'1 hessalia 
Anatoliki Makedonia 
Kriti 
Ipiros 
Thraki 
Nisoi Anat.Agaiou 
PS PAN A 
Andalucia 
Aragon 
Asturias 
Canarias 
CaiUabria 
Castilla la Mancha 
Castilla-I con 
Cataltina 
Ceuta y Melilla 
Comunidad Valenciana 
Extremadura 
Galicia 
Madrid 
Murcia 
Navarra 
Pais Vasco Befolkning 1 x 
1000 
i alt 
5.686 
3.206 
585 
2.812 
2.623 
671 
16.775 
5.551 
3.599 
9.211 
10.919 
1.037 
1.816 
7.198 
3.996 
1.696 
1.294 
696 
426 
502 
446 
345 
340 
6.441 
1.197 
1.130 
1.368 
513 
1.649 
2.583 
5.956 
119 
3.647 
1.065 
2.812 
4.687 
956 
509 
2.142 Støtle/indb.(ECU)3 
støttebc- rcttiget* 
3.266 
1.308 
1.958 
1.058 
118 
940 
22.851 
2.356 
671 
4.878 
1.421 
1.603 
99 
3.475 
1.037 
1.816 
5.495 
6.397 
652 
1.696 
1.294 
696 
426 
502 
446 
345 
340 
25.029 
6.411 
411 
1.130 
1.368 
513 
1.649 
2.583 
2.139 
119 
1.100 
1.065 
2.812 
856 
956 
158 
1.729 1987 
8 
8 
7 
13 
16 
12 
5 
6 
4 
1 
9 
8 
12 
4 
53 
18 
24 
80 
6 
121 
12 
12 
11 
7 
29 
19 
44 
28 
28 
63 
80 
27 
18 
70 
31 
17 
29 
7 
16 
14 1975/1988 
77 
53 
74 
77 
45 
12 
21 
38 
48 
210 
57 
99 
37 
35 
264 
444 
290 
201 
295 
304 
411 
233 
284 
100 
57 
108 
46 
63 
180 
117 
18 
70 
122 
46 
29 
71 
16 
14 
' Afhængig af kilde gælder disse befolkningstal et tidspunkt inden for perioden 1980-1988. 
2 Befolkningen i H.PRU-interventionsomrâderne. 
1 Støtte/indbygger: inkl. støtten til multiregionale projekter, beregnet på grundlag af det senest kendte støtteberettigede 
befolkningstal. 
54 EFRF 6/ 
Den regionale fordeling af befolkningen og af støtten pr. inbyggcr i EFRU-interventionsområderne (fortsat) 
Medlemsstat 
FRANCE 
Haute Normandie 
Basse Normandie 
Picardie 
Champagne-Ardenne 
Bourgogne 
Centre 
Nord-Pas-de-Calais 
Bretagne 
Pays de la Loire 
Poitou Charentes 
Lorraine 
Alsace 
Franche Comté 
I imousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrénées 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Languedoc-Roussillon 
Provence Côtc-d'Azur 
Corse 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyane 
Réunion 
IRELAND 
ITALIA 
Friuli-Venczia-Giulia 
I'oscana 
Marche 
Lazio 
Abruzzi 
Molise 
Campania 
Puglia 
Basilicata 
Calabria 
Sicilia 
Sardegna Befolkning ' x 1000 
i all 
1.655 
1.351 
1.740 
1.346 
1.596 
2.264 
3.933 
2.708 
2.930 
1.568 
2.320 
1.566 
1.084 
737 
2.657 
2.325 
1.333 
5.016 
1.927 
3.965 
240 
329 
328 
73 
516 
3.508 
1.224 
3.581 
1.421 
5.056 
1.250 
334 
5.651 
4.005 
619 
2.131 
5.084 
1.638 StøtteAndb.(ECU)5 
sløttebe- rcttiget2 
22.402 
153 
969 
541 
354 
43 
209 
2.233 
2.473 
1.963 
1.568 
1.429 
138 
110 
737 
2.016 
1.784 
1.022 
890 
1.666 
618 
240 
329 
328 
73 
516 
3.508 
23.382 
1.224 
30 
279 
1.137 
1.250 
334 
5.651 
4.005 
619 
2.131 
5.084 
1.638 1987 
14 
5 
0,2 
7 
0,5 
11 
5 
5 
7 
15 
1 
5 
18 
18 
40 
4 
3 
32 
8 
33 
33 
32 
63 
42 
41 
281 
131 
12 
68 
116 
67 
10 
109 
17 
23 
69 1975/1988 
33 
49 
11 
76 
20 
23 
88 
129 
68 
61 
149 
76 
28 
194 
91 
198 
154 
75 
132 
59 
330 
368 
317 
1.125 
291 
371 
58 
1.141 
45 
256 
318 
469 
541 
116 
1.038 
303 
219 
307 
1 Afhængig af kilde gælder disse befolkningstal et tidspunkt inden Tor perioden 1980-1988. 
2 Befolkningen i EFRU-intcrvenlionsområderne. 
3 Støtte/indbygger: inkl. slotten til multiregionale projekter, beregnet pft grundlag af det senest kendte støtteberettigede 
befolkningstal. 
Kapitel 4. Den finansielle forvaltning af EFRF/s interventioner (forpligtelser, betalinger) 55 «' 
Den regionale fordeling af befolkningen og af støtten pr. inbygger i FFRU-interventionsområderne (fortsat) 
Medlemsstat 
LUXEMBOURG 
NEDERLAND 
Noord Nederland 
O ost Nederland 
Zuid Nederland 
PORTUGAL 
Norte 
Centro 
Lisboa e Vale do Tejo 
Alentejo 
Algarve 
Açores 
Madeira 
UNITED KINGDOM 
North 
Yorkshire/I lumberside 
Fast Midlands 
South West 
West Midlands 
North West 
Wales 
Scotland 
Northern Ireland Befolkning * x 1000 
i alt 
366 
1.591 
2.961 
1.092 
3.428 
1.751 
3.292 
560 
324 
243 
253 
3.117 
4.917 
3.852 
4.381 
5.187 
6.459 
2.814 
5.150 
1.564 Støtte/indb.fECU)3 
støttebe- rcttiget1 
291 
2.147 
1.316 
108 
723 
9.851 
3.428 
1.751 
3.292 
560 
324 
243 
253 
21.325 
2.589 
2.592 
93 
662 
3.611 
4.139 
2.575 
3.500 
1.564 1987 
3 
12 
15 
7 
44 
25 
25 
40 
52 
77 
61 
75 
26 
41 
11 
52 
40 
11 
13 
37 
41 
42 1975/1988 
61 
119 
45 
113 
93 
119 
61 
270 
210 
301 
253 
300 
152 
769 
348 
85 
156 
300 
358 
335 
1 Afhængig af kilde gælder disse befolkningstal et tidspunkt inden for perioden 1980-1988. 
2 Befolkningen i FFRU-interventionsområderne. 
3 Støtte/indbygger: inkl. støtten til multiregionale projekter, beregnet på grundlag af det senest kendte støtteberettigede 
befolkningstal. 
56 EFRFI 
Kapitel 5- EFRU's Virksomhed gennem fjorten år 
Siden oprettelsen i 1975 har FFRU indgået forpligtelser for 24,4 mia ECU til finansiering af 41 051 projekter, 
80 NPIF, 17 fællesskabsprogrammer og 197 undersøgelser. 
Gennem disse aktioner har der i løbet af disse fjorten år kunnet igangsættes eller bevares en lang række 
økonomiske aktiviteter, og dermed direkte oprettes eller bevares ca. 900 000 arbejdspladser13 og et tilsvarende 
antal indirekte arbejdspladser i tilstødende sociale og økonomiske sektorer. 
label 19. Forpligtelser indgået i 1988 
(Mio ECU) 
Medlems 
stat 
B 
DK 
D 
GR 
F 
F 
IRI 
I 
L 
NI 
P 
UK 
Fælles. 
FUR 
12. Programmer 
Fælles­
skabs­
program -
mer 
23,06 
12,98 
23,02 
9,63 
32,54 
29,27 
51,41 
5,13 
187,04 NPIF 
26,70 
10,26 
53,95 
250,40 
52,57 
252,27 
111,47 
106,92 
1,94 
14,18 
65,79 
460,04 
1406,49 lait 
26,70 
10,26 
77,01 
263,38 
75,59 
261,90 
144,01 
136,19 
1,94 
14,18 
117,20 
465,17 
1593,53 Projekter 
Industri-, 
hånd­
værks-
og 
service­
virks. 
41,67 
25,35 
502,96 
34,51 
11,20 
370,42 
311,27 
975,72 
32,42 
1000,02 
3305,54 Infra­
strukturel 
131,97 
140,42 
347,39 
2149,65 
1945,23 
2156,66 
841,94 
6777,60 
14,69 
200,85 
1080,56 
3620,97 
19407,93 Rcg. 
egne 
udvik-
lings-
mu li­
gheder 
1,35 
0,57 
2,29 
13,11 
3,67 
0,58 
0,01 
1,48 
6,43 
29,49 lait 
174,99 
166,34 
850,35 
2184,16 
1958,72 
2540,19 
1156,88 
7753,90 
14,69 
233,28 
1082,04 
4627,42 
22742,96 Under­
søgelser 
2,00 
6,14 
0,19 
0,24 
0,09 
12,04 
0,99 
21,95 
0,19 
0,58 
10,66 
1,70 
56,77 lait 
203,69 
182,74 
927,55 
2447,78 
2034,40 
2814,13 
1301,88 
7912,04 
16,63 
247,65 
1199,82 
5103,25 
1,70 
24393,26 
Desuden har Kommissionen siden 1981 indgået forpligtelser for 609 mio FiCU 
rammebeløb) som led i de særlige programmer. (56% af det samlede 
Hertil skal lægges de arbejdspladser, der dirckle og indirekte er blevet oprettet i forbindelse med finansiering af 
infrastrukturprojekter. 
Kapitel 5. EFRU's Virksomhed gennem fjorten år 57 &4 
Figur 6. Kort 3. Geografisk fordeling af EFRU-støttcn i perioden 1975-1988 - FFRU-intervcntioner (mio FCU) 
3l 
58 FFRl 1 
5.1 Status over EFRU's interventioner 
5.1.1 Finansielle midler 1975-1988 
I dette tidsrum er de finansielle midler blevet fjortendoblet, som de! fremgår af tabellen nedenfor: 
Fabel 20. EFRU's bevillinger 1975-1988 
(Mio LCU) 
År 
1975 
1976 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 Forpiigtelsesbevil'inger 
Interventioner 
900,0 
1.106,8 
1.463,0 
1.669,0 
1.909,5 
2.025.0 
2.174,9 
3.003,0 
3.217,4 
3.524,0 Særlige aktioner 
45,0 
58,2 
77,0 
90,5 
100,5 
115,0 
115,0 
95,0 
93,6 
160,0 i alt 
257.61 
394.31 
378,51 
581,0 
945,0 
1.165,0 
1.540,0 
1.759,5 
2.010,0 
2.140,0 
2.289,9 
3.098,0 
3.311,0 
3.684,0 Årlig stigning i % 
53,1 
4,0 
53,5 
62,7 
23,3 
32,2 
14,3 
14,2 
6,5 
7,0 
35,3 
6,9 
11,3 Andel af RF's 
budget 1 % 
4,8 
5,6 
4,9 
4,6 
6,1 
6,7 
7,3 
7,6 
7.6 
7,3 
7,5 
8,6 
9,1 
8,1 
' 197S; 300 millioner regningsenheder (mio RR), 1976: 500 mio RR 
197/: 500 mio RR, omregnet i LCU efter den i januar 1978 gældende sats 
I de første fjorten år efter EFRU's oprettelse blev der indgået forpligtelser for næsten alle disponible bevillinger. 
Forskellen mellem de samlede disponible bevillinger og de samlede forpligtelser er på kun 6,52 mio ECU 
svarende til den kumulerede saldo siden EFRU's oprettelse. 'Fabel 21 viser år for år en oversigt over fortsat 
disponible forpligtelsesbevillinger siden EFRU's oprettelse. 'Fabellen viser, at de disponible bevillinger til 
forpligtelser er blevet opbrugt næsten fuldstændigt siden 1975. 
Fabel 21. lorpligtclscsbevilliger, der har henstod ved udgangen af hvert år perioden 1975-1988 
(Mio RCU) 
Ar 
75/77 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 1 orpligtelsesbeviliiger 
01030,40 
581,00 
900,00 
1.106,75 
1.463,00 
1.669,00 
1.909,50 
2.025,00 
2.174,90 
3.003,00 
3.217,42 
3.524,00 Disponible 
forpliglelsesbevilliger 
C) 
01047,23 
599,84 
973,65 
1.169,64 
1.615,17 
1.817,69 
2.164,28 
2327,12 
2.473,69 
3.201,30 
3.536,36 
3.673,59 anvendte bevilliger (') 
01032,20 
556,36 
970,43 
1.137,79 
1.596,19 
1.812,13 
2.121,61 
2.322.20 
2.457,11 
3.186,10 
3.533,18 
3.667,07 Saldo ved udgangen af 
regnskabsåret, 
anvendt det følgende 
regnskabsår 
015,03 
43,48 
3,22 
31,85 
18,98 
5,56 
42,68 
4,92 
16,58 
15,20 
3,18 
6,52 
(') Inklusive fremførelse af bevilliger fra det foregående regnskaber samt beloh, der er blevet disponible som følge af frigørelser 
og justeringer for svingniger i RCU-Kurscn i forbindelse 
med endnu ikke indfriede forpligtelser for de foregående regnskabsar. 
O forpligtelser for de pågældende regnskabsår, korrigeret for svingninger i RCU-Kursen. 
() Rudgetbevilliger:l 300 mio RR, foipligtelsesbevilligenl 312,33 mio RR, anvendte bevilliger: 1 361,64 mio RR, hvilkel giver en 
saldo på 10,69 mio RR omregnet til RCU efter kursen for januar 1978. 
Kapitel 5. KFRU's Virksomhed gennem fjorten år 59 &*> 
Fabel 22 viser udnyttelsen af betalingsbevillingerne siden F'FRU's oprettelse. De årlige tildelinger i form af 
betalingsbevillinger er tilsammen nået op på 15.710,9 mio ECU. Pr. 31. deeember 1988 var der opbrugt 15.705 
mio ECU til betalinger siden 1975, hvilket svarer til næsten samtlige betalingsbevillinger. 
Tabel 22. Udviklingen i betalingsbevillingerne siden 1975 
(Mio ECU) 
Ar 
1975H 
1976(') 
1977(') 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1084 
1985 
1986 
1987 
1988 Betalingsbevillinger 
(a) 
122,31 
229,05 
294,5 T 
525,00 
483,00 
392,38 
(2)+ 16,00 
799,20 
0+ 3,34 
1.015,00 
(')+ 17,78 
1.180,00 
1.312,50 
0+ 18,00 
1.540,00 
0+ 130,00 
2.282,00 
2.488,81 
2.812,00 
(')+ 50,00 Overført saldo 
(b) 
48,25 
64,25 
83,08 
353,19 
323,04 
4,72 
15,85 
97,96 
31,36 
35,88 
115,03 
2,87 
43,60 Foretagne 
udbetalinger (c) 
74,06 
213,05 
275,70 
254,89 
513,15 
726,70 
791,41 
950,67 
1.246,60 
1.325,98 
1.590,85 
2.394,16 
2.444,59 
2.903,18 Saldo (a + b + c) 
48,25 
64,25 
(') 83,08 
353,19 
323,04 
4,72 
15,85 
97,96 
31,36 
35,88 
115,03 
2,87 
47,09 
2,42 
(') Regningsenheder (RE) omregnet til ECU efter gennemsnitskursen for de pågældende år. 
O Overførsel fra afdelingen for særlige fællesskabsaktioner (kap. 51) til afdelingen for støtteaktioner 
(kap. 50). 
5.1.2 Støttens fordeling på interventionskategorier 
Projekter 
EFRU har siden 1975 bevilget ca. 22.700 mio ECU til 41.051 projekter fordelt på samtlige medlemsstater. 
Der er således i forbindelse med 3.354 infrastrukturprojekter ydet en samlet støtte på 19.400 mio ECU svarende 
lil 85,45% af den samlede støtte til projekter. Transport infrastrukturer ligger på førstepladsen med ca. 8,4 mio 
ECU i støtte (43% af støtten til infrastruktur), mens vandbygningsinfrastruktur ligger på andenpladsen med 
ca. 20% af støtten, fulgt af investeringer på energiområdet, der tegner sig for 13,5% af midlerne på 
infrastrukturområdet. 
fil produktive investeringer blev der ydet 3.305 mio ECU i støtte, svarende til 14,5% af den samlede 
projektstøtte. Det kan nævnes, at der blev ydet mest støtte til metalforarbejdningssektoren, nemlig 48,5% af 
midlerne. 
Findelig blev 0,1% af projektstøtten ydet 
udviklingsmuligheder. til aktioner med henblik på udnyttelse af regionernes egne 
Programmer 
Indtil 1985 blev programfmansiering kun anvendt, når der var tale om relativt beskedne beløb, i forbindelse 
med de særlige fællesskabsforanstaltninger (kvotafri). Den form for programfinansiering, der omtales i 
forordningens artikel 6-14 samt 25 og 26, har til formål at forøge virkningen af EFRU's interventioner; det er 
nemlig i forbindelse med programmerne, at der kan opnås en egentlig konvergens mellem Fællesskabets 
prioriteter og de nationale prioriteter samt tilrettelægges en virkelig fælles aktion. Programmerne kan tage form 
af fællesskabsprogrammer eller nationale programmer af interesse for Fællesskabet. 
60 EFRU 
Ifølge målsætningen i forordningens artikel 6 skal mindst 20% af fondens midler ved udgangen af det tredje år 
efter forordningens ikrafttræden (1987) anvendes til programmer. De to første år gik, for så vidt angår NPIE 
og fællesskabsprogrammerne, navnlig med at behandle ansøgninger og vedtage rammebeløb. Det var således 
forst i 1987, at der virkelig kom gang i indgåelsen af forpligtelser, idet støtten til programmer dette år nåede op 
på 15,3% af EFRU's interventioner. Denne procentdel lå ikke langt fra det fastsatte mål, og dette blev mere 
end nået i 1988, hvor 22% af midlerne blev anvendt til programmer. 
Kommissionen har således siden 1985 godkendt 80 nationale programmer af interesse for Fællesskabet (NPIE) 
og 17 fællesskabsprogrammer til et samlet beløb på 6.142 mio ECU. Der er i forbindelse med disse programmer 
indgået forpligtelser for i alt 1.588 mio ECU. 
Det er Frankrig, der har vist størst interesse for sådanne programmer, idet 25 programmer i dette land til et 
samlet beløb af 575 mio ECU for øjeblikket er under gennemførelse. Det Forenede Kongerige ligger imidlertid 
med 18 programmer klart i spidsen, når mrm ser på størrelsen af det samlede investeringsbeløb, der udgør 1.422 
mio ECU, fulgt af Italien, der har forelagt 12 programmer til 1.026 mio ECU. 
Særlige fællesskabsaktioner (kvotafri) 
Som det fremgår af tabel 4, havde Kommissionen for de særlige fællesskabsaktioner taget under ét, ved 
udgangen af 1988, vedtaget særlige programmer til i alt 1.084 mio ECU og i den forbindelse indgået forpligtelser 
for ca. 609 mio FCU svarende fil 56% af den samlede godkendte støtte. 
I 'ndersogelser 
Medlemsstaterne har siden 1975 indgivet 434 ansøgninger om EERU-støtte til undersøgelser og Kommissionen 
har efter en gennemgang af ansøgningerne truffet positiv afgørelse om 211 undersøgelser, hvoraf 113 var 
afsluttet pr. 31.12.1988. 
Vedrørende de resterende 98 undersøgelser: 
• har 4 undersøgelser iværksat inden 1984 og 39 iværksat siden 1985 (heraf 18 i 1988) endnu ikke givet 
anledning til betalingsanmodninger 
• støttebeløbet er blevet frigjort i forbindelse med 5 undersøgelser. 
De samlede forpligtelser for denne periode har andraget 56,77 mio ECU. 
5.1.3 Beskæftigelse 
En af EFRU's hovedopgaver er at arbejde for oprettelse eller bevarelse af arbejdspladser. 
I de forløbne fjorten år har fonden direkte bidraget til oprettelse og bevarelse af ca. 900 000 arbejdspladser inden 
for industri-, håndværks- og servicesektoren og indirekte til et lignende antal arbejdspladser i dertil knyttede 
økonomiske sektorer. Heri er medregnet arbejdspladser oprettet som følge af NPIE. 
Det bør i øvrigt ikke glemmes, at gennemførelsen af infrastrukturinvesteringer ligeledes medfører en betydelig 
direkte og indirekte jobskabelse. Etableringen af infrastrukturerne kræver, at der udføres ret omfattende 
arbejder, bl.a. inden for bygge- og anlægsvirksomhed. 
5.2 Geografisk analyse af EFRU's virksomhed gennem fjorten 
o 
ar 
I løbet af disse fjorten år har 7 lande fået tildelt ca. 93% af støtten. Italien og Det Forenede Kongerige har 
øpnået mest støtte (henholdsvis 32,5% og 20,9%, af støtten), fulgt af Frankrig, Grækenland, Spanien, Irland 
og Portugal. Med hensyn tU støtten pr. indbygger er rækkefølgen en anden, end når man ser på bruttostøtten 
pr. land. Grækenland ligger i spidsen med 382 ECU umiddelbart efterfulgt af Irland (372 ECU), Italien (356 
FCU) og Det Forenede Kongerige (239 ECU). 
Som bekendt tiltrådte Grækenland Fællesskabet i 1981 og Spanien og Portugal i 1986, og fonden har i høj grad 
interveneret i disse tre lande siden deres tiltrædelse af Fællesskabet. I Ivis man foretager en vægtning på grundlag 
af det antal år, EFRU rent faktisk har interveneret i disse lande, ligger Grækenland i spidsen foran Portugal. I 
nedenstående analyse gives en kortfattet oversigt over PTRU's interventioner i hver enkelt af medlemsstaterne 
siden 1075. 
5.2.1 Belgien 
Der er siden 1075 indgået forpligtelser for 203,69 mio ECU i forbindelse med programmer, projekter, udnyttelse 
af regionernes egne udviklingsmuligheder samt undersøgelser. 
Kapitel 5. EFRU's Virksomhed gennem fjorten år 61 £J 
Dette beløb svarer til 0,83% af FIF RU's interventioner i hele Fællesskabet i løbet af samme periode. 
Projekter 
De belgiske myndigheder har siden 1975 ansøgt om en støtte på i alt 277,31 mio ECU til 993 projekter. Heraf 
godkendte Kommissionen, efter en gennemgang i de kompetente tjenestegrene, 637 projekter og indgik 
forpligtelser på i alt 175 mio ECU (dvs. 63% af den støtte, der blev ansøgt om), fordelt således: 
• industriprojekter 41,67 mio ECU 
• infrastrukturprojekter 131,97 mio ECU 
* Udnyttelse af regionernes egne udviklingsmulighedei,35 mio ECU. 
Programmer 
Belgien har endnu ikke modtaget støtte som led i fællesskabsprogrammer; til gengæld har Kommissionen 
godkendt fire nationale programmer af interesse for Fællesskabet (NPIE) forelagt af den belgiske stat: 
• NPIF Eimburg, der indgår i en integreret udviklingsforanstaltning og dækker perioden 1987-1991, til i alt 
32.3 mio ECU. 
Der er siden programmets iværksættelse indgået forpligtelser for 11,3 mio ECU. 
• NPIF Westhoek, der blev godkendt i oktober 1987. Der er indtil 1991 i alt 11,6 mio ECU til rådighed for 
dette program; der er allerede indgået forpligtelser for 3,11 mio ECU. 
• NPIF Tutnhout, der dækker perioden 1988-1991; den samlede støtte er på 10,4 mio ECU, hvoraf der indtil 
nu er indgået forpligtelser for 1,7 mio ECU. 
• Den Europæiske Udviklingstrekant. 
Belgien har fået tdsagn om en samlet støtte på ca. 40 mio ECU som led i dette program. Siden 1986 er 
der i den sammenhæng indgået forpligtelser for 12,2 mio FXTJ. 
Belgien er det EE-land, der har benyttet sig mest af programfinansiering. 
Det skal endvidere nævnes, at der som led i de særlige kvotafri programmer er indgået forpligtelser på 16,5 mio 
ECU af det samlede beløb på 42 mio ECU, der er afsat til følgende tre programmer: 
• jern-og stålområder i provinserne Ilainaut, Eiège og Luxembourg 
• tekstilområder i arrondissementerne Aalst-Oudcnaardc (Flandern) 
• tekstilområder i Mouscron (Valloniet). 
\ Idbetalingerne udgør for øjeblikket 64% af forpligtelserne. 
Støtten har været ligeligt fordelt mellem Valloniet og Flandern. 
5.2.2 Danmark 
Der er siden fondens oprettelse indgået forpligtelser på 182,74 mio ECU i forbindelse med projekter, 
programmer og undersøgelser i Danmark. Beløbet svarer til 0,75% af EFRU's samlede interventioner i 
medlemsstaterne i løbet af denne periode. 
Hertil skal i øvrigt lægges de 2,6 mio ECU, der er ydet som led i det særlige kvotafri program vedrørende fiskeri. 
Mens Grønland stadig udgjorde en del af Fællesskabet, havde det en fortrinsstilling med hensyn til finansiering 
af projekter, og de lokale myndigheder i Danmark modtog kun rent undtagelsesmæssigt EERU-støtte. 
Situationen har ændret sig efter Grønlands udtræden af Fællesskabet pr. 1. januar 1985. De lokale myndigheder 
og andre støtteberettigede organer er nemlig blevet opfordret til at ansøge om EERU-støtte. Dette har bl.a. 
medført øget kontakt mellem de pågældende myndigheder og Kommissionens tjenestegrene. 
Projekter 
De danske myndigheder har siden 1975 ansøgt om en støtte på i alt 179 mio FXTJ til 1 372 projekter. Heraf 
har Kommissionen, efter en gennemgang i de kompetente tjenestegrene, godkendt 1 233 projekter og i den 
forbindelse indgået forpligtelser på i alt 166,34 mio ECU (dvs. 93% af den støtte, der blev ansøgt om), fordelt 
således: 
• 469 industriprojekter til 25,35 mio ECU 
62 EFRU é 
• 763 infrastrukturprojekter ti! 140,42 mio ECU 
• 1 artikel 15-projekt til 0,57 mio ECU. 
Programmer 
• Danmark modtager ikke støtte i forbindelse med fællesskabsprogrammer. 
• Der er seks nationale programmer af interesse for Fællesskabet under gennemførelse i Danmark; EERU 
yder hertil i alt 34,25 mio FXTJ fordelt over perioden 1986 1991. 
Der er indgået forpligtelser på 10,26 mio ECU i forbindelse med disse NPIE (30% af rammebeløbet), 
nemlig: 
• NPIF Nordtek: forventet EERU-støtte 12,10 mio ECU, indgåede forpligtelser 5,81 mio ECU 
• NPIF Ixdland: forventet EERU-støtte 5,03 mio ECU, indgåede forpligtelser 0,56 mio ECU 
• NPIE Borntek: forventet EFRU-støtte 2,53 mio ECU, indgåede forpligtelesr 0,94 mio ECU 
• NPIF" Viborg: forventet EERU-støtte 5,63 mio FXTJ, indgåede forpligtelser 1,44 mio ECFJ 
• NPIF' Århus: forventet EERU-støtte 3,38 mio FXTJ, indgåede forpligtelser 0,25 mio ECU 
• NPIF Sønderjylland: forventet EFRU-støtte 5,58 mio FXTJ, indgåede forpligtelser 1,26 mio FXTJ. 
Desuden er Danmark nu på Kommissionens initiativ omfattet af et særligt kvotafrit program vedrørende 
omstrukturering af områder, der er berørt af iværksættelsen af Fællesskabets fiskeripolitik. Programmet, der 
påbegyndtes ved udgangen af oktober 1987, slutter ved udgangen af februar 1991: 
• rammebeløb 13,0 mio FCU 
• indgåede forpligtelser 2,6 mio ECU, dvs. 20% af den samlede støtte 
• udbetalinger 1,0 mio ECU, dvs. 39% af forpligtelserne. 
5.2.3 Tyskland 
Fonden har siden oprettelsen i 1975 ydet 927,55 mio ECU til projekter, programmer og undersøgelser i 
I y skiand. Beløbet svarer til 3,8% af EFRU's samlede interventioner i medlemstaterne i den pågældende 
periode. 
Hertil skal lægges de 48,8 mio ECU, der er ydet i forbindelse med særlige kvotafri programmer. 
Projekter 
De tyske myndigheder har siden 1975 ansøgt om en støtte på i alt 1.090,71 mio IiCU til 3.644 projekter. 
Gennemgangen i Kommissionens kompetente tjenestegrene førte til vedtagelse af 2.978 projekter, og der er i 
forbindelse med disse indgået forpligtelser for i alt 850,35 mio FXTJ (svarende til 78% af den støtte, der blev 
ansøgt om), fordelt således: 
• 2.116 industriprojekter til 502.96 mio FXTJ 
• 862 infrastrukturprojekter til 347,39 mio FXTJ. 
Programmer 
• lo fællesskabsprogrammer vedrørende stålindustrien (RESIDER) er under gennemførelse i følgende to 
delstater: 
Saarland (EFRU-støtte på 13,7 mio ECU) 
• Nordrhein-Westfalen (EERU-støtte på 64,5 mio FXTJ). 
De hidtil indgåede forpligtelser andrager 1,8 mio FXTJ for Saarlands og 21,6 mio ECU for 
Nordrhein-Westfalens vedkommende. 
• Fem nationale programmer af interesse for Fællesskabet (NPIF) er ligeledes under gennemførelse: 
Schleswig Holstein (EERU-støtte: 53,84 mio ECU; indgåede forpligtelser: 13,46 mio ECU) 
- Niedersachsen (EERU-støtte: 50,15 mio FXTJ; indgåede forpligtelser: 12,54 mio ECU) 
Rhcinland-Pfal/. (EERU-støtte: 34,72 mio ECU; indgåede forpligtelser: 8,68 mio ECU) 
Kapitel 5. EFRU's Virksomhed gennem fjorten år 63 f ° 
Nordbayern (EFRU-støtte: 34,70 mio ECU; indgåede forpligtelser: 8,67 mio ECU) 
Ostbayern (EFRU-støtte: 42,50 mio ECU; indgåede forpligtelser: 10,60 mio ECU). 
I tidvidere er 10 særlige kvotafri programmer til i alt 74 mio FXTJ under gennemførelse i Tyskland fordelt på 
følgende fire aktionskategorier: 
• skibsbygning 
samlet støtte 11,00 mio ECl J 
indgåede forpligtelser 6,70 mio ECU 
udbetalinger 5,02 mio ECU 
• fiskeri 
samlet støtte 9,00 mio ECU 
indgåede forpligtelser 4,10 mio ECU 
udbetalinger 3,08 mio FXTJ 
• jern- og stålindustri 
samlet støtte 42,00 mio ECU 
indgåede forpligtelser 36,40 mio FXTJ 
udbetalinger 31,60 mio ECU 
• tekstilindustri 
samlet støtle 12,00 mio ECU 
ingåede forpligtelser 1,55 mio FXTJ 
udbelalinger 1,17 mio FXTJ. 
De indgåede forpligtelser udgør således 66% af den godkendte støtte, mens udbetalingerne svarertil 83%) af 
forpligtelserne. 
5.2.4 Spanien 
De samlede forpligtelser i forbindelse med projekter, programmer og undersøgelser vedrørende Spanien har 
siden landets tiltrædelse af Fællesskabet andraget 2.034,4 mio ECU. 
Projekter 
De spanske myndigheder har i perioden fra 1. januar 1986 til udgangen af 1988 ansøgt om EERU-støtte til 
2.136 projekter. 1.003 projekter er blevet godkendt, og der er indgået forpligtelser for 1.958 mio ECFJ, heraf: 
• 11 mio FXTJ i forbindelse med 25 industriprojekter 
• 1.945 mio ECU i forbindelse med 975 infrastrukturprojekter 
• 2 mio ECU i forbindelse med 3 projekter til udnyttelse af regionernes egne udviklingsmuligheder. 
Programmer 
• Fællesskabsprogrammer 
STAR: EFRU-støtte 210 mio ECU (indgåede forpligtelser 11,9) indtil 30. oktober 1991 
VAFOREN: EERU-støtte 105 mio FXTJ (indgåede forpligtelser 11,1) indtil 30. oktober 1991 
• Nationale programmer af interesse for Fællesskabet (NPIF) 
To programmer er under gennemførelse: NPIE motorveje, der dækker perioden 1987-1991 (EERU-støtte: 
146,58 mio ECU, indgåede forpligtelser: 23,24 mio EXT I) og NPIF' Autovias, der dækker perioden 1988-
1992 (EERU-støtte: 492,85 mio ECU, indgåede forpligtelser: 29,33 mio ECU). 
5.2.5 Grækenland 
1 perioden januar 1981 - august 1988 har EFRU's samlede støtte til projekter, fællesskabsprogrammer, NPIE 
og undersøgelser vedrørende Grækenland udgjort i alt 2.447 mio ECU. 
Projekter 
Grækenland har modtaget EERU-støtte siden tiltrædelsen af Fællesskabet den 1. januar 1981. Siden da er 1.775 
projekter blevet forelagt med henblik på at opnå støtte; heraf er 1.615 blevet godkendt, og der er tildelt 2.184 
mio FCU i støtte, nemlig: 
• 34,5 mio FXTJ til 133 industriprojekter 
64 EFRU f' 
• 2 149,5 mio ECU til 1 482 infrastrukturprojekter. 
Sidstnævnte projekter (98% af den samlede støtte) vedrører især energi, telekommunikation, transport samt 
anlæg af industriområder. 
Programmer 
• Fællesskabsprogrammer 
• STAR (telekommunikation), der vedrører hele landet. EFRU yder 100 mio ECU (hvoraf der er 
indgået forpligtelser for 10,2 mio ECU) indtil udgangen af oktober 1991. 
« VALOREN (energi), der dækker hele Grækenland med undtagelse af Attica. EFRU yder 50 mio 
ECU i støtte (hvoraf der er indgået forpligtelser for 2,7 mio ECU), ligeledes indtil udgangen af oktober 
1991. 
• Nationale programmer af interesse for Fællesskabet 
Kommissionen har indtil nu vedtaget otte NPIE, hvoraf de seks indgår i IMP og dækker en periode på 
syv år (1985-1991). EFRU's samlede bidrag er på 736 mio FXTJ. De hidtil indgåede forpligtelser andrager 
250 mio ECU. 
Hertil kommer de to kvotafri programmer, der blev vedtaget i 1984, og som løber indtil 31. marts 1989: 
• Udvidelsen, rammebeløb: 40,0 mio ECU, indgåede forpligtelser: 30,56 mio ECU, udbetalinger: 30,56 mio 
ECU. 
• Energi, rammebeløb: 20,0 mio ECU, indgåede forpligtelser: 12,04 mio ECU, udbetalinger: 11,8 mio ECU. 
5.2.6 Frankrig 
Der er siden fondens oprettelse i 1975 indgået forpligtelser for 2 814 mio ECU i forbindelse med projekter, 
programmer, undersøgelser samt udnyttelse af regionernes egne udviklingsmuligheder. 
Beløbet svarer til 11,5% af EFRU's samlede interventioner i medlemsstaterne i den pågældende periode. 
Hertil skal lægges de forpligtelser (174,5 mio ECU), der er indgået i forbindelse med de særlige kvotafri 
programmer. 
Projekter 
De franske myndigheder har i løbet af disse fjorten år ansøgt om en samlet støtte på 3.465 mioECU til 8.968 
projekter. Heraf har Kommissionen, efter en gennemgang i de kompetente tjenestegrene, godkendt 5.300 
projekter og indgået forpligtelser for i alt 2.540 mio FXTJ (dvs. 73,3% af den støtte, der blev ansøgt om), 
fordelt således: 
• 2 229 industriprojekter til 370,42 mio ECU 
• 2 996 infrastrukturprojekter ti! 2 156,66 mio ECU 
• 75 artikel 15-projekter til 13,11 mio ECU. 
Programmer 
• Fællesskabsprogrammer 
• STAR (telekommunikation), hvortil EERU yder 25 mio FXTJ i støtte i perioden 1987-1991. Der er 
indtil nu indgået forpligtelser for 6,97 mio ECU. 
• VAI.OREN (energi), hvortil der er afsat et rammebeløb på 15 mio FXTJ ligeledes for perioden 1987-
1991. Der er hidtil indgået forpligtelser for 2.66 mio ECU. 
• RETSIDER: Kommissionen er netop efter anmodning fra den franske regering gået med til at lade 
dette rpogram omfatte departementerne Moselle, Mcurthe et Moselle og Nord (undtagen Lille). 
• Nationale programmer af interesse for Fællesskabet (NPIE) 
Kommissionen har siden 1985 godkendt 23 NPIE'. EFRU's samlede bidrag til disse programmer udgør for 
perioden 1986-1992 545 mio ECU. Der er hidtil indgået forpligtelser for 252 mio ECU. 
• De særlige kvotafri programmer 
Kapitel 5. EFRU's Virksomhed gennem fjorten år 65 f? 
Frankrig nyder godt af 16 særlige kvotafri programmer (med et samlet støttebeløb på 281,2 mio FXTJ) som 
led i fem særlige foranstaltninger (vedrørende udvidelsen, jern- og stålindustrien, skibsbygningsindustrien, 
fiskeri og tekstilindustrien). 
Der er hidtil indgået forpligtelser på 174,5 mio FXTJ, hvoraf 86% er kommet til udbetaling. 
5.2.7 Irland 
EFRU har indtil udgangen af 1988 indgået forpligtelser på 1.301,88 mio ECU i forbindelse med projekter, 
programmer og undersøgelser vedrørende Irland. 
Projekter 
Den irske regering har indtil udgangen af 1988 ansøgt om en EFRU-støtte på i alt 1.348,5 mio ECU. Efter 
gennemgang af ansøgningerne er 1.459 projekter blevet godkendt, og der er indgået forpligtelser for 1.156,88 
mio ECU, heraf: 
• 311,27 mio FXTJ til 481 industriprojekter 
• 841,94 mio ECU til 975 infrastrukturprojekter 
• 3,67 mio ECU til 3 projekter med henblik på udnyttelse af regionernes egne udviklingsmuligheder. 
Til trods for reformen af 1984, hvorved intervention i form af programmer blev indført, har Irlands 
støtteansøgninger fortsat i meget vid udstrækning vedrørt enkeltprojekter. Ansøgningerne indgives officielt 
gennem finansministeriet af centrale og lokale myndigheder og af statslige eller halvstatslige organisationer. 
Opfordringen til også at søge om støtte til projekter af turistmæssig og kulturel art har fået flere offentlige 
organisationer til at forelægge ansøgninger inden for disse områder: 
Programmer 
• Fællesskabsprogrammer 
• S'FAR (telekommunikation), der vedrører hele landet. EFRU yder en støtte på 50 mio ECU (hvoraf 
der ved udgangen af 1988 var indgået forpligtelser for 20,71) i perioden 1987-1991. 
• VALOREN (energi), der ligeledes vedrører hele landet. EFRU yder en støtte på 25 der er indgået 
forpligtelser for 11,83) i perioden 1987-1991. 
• Et nationalt program af interesse for Fællesskabet med betegnelsen "Road Development in Ireland", 
er blevet iværksat tor perioden 1986-1990 (EERU bidrager hertil med 250 mio ECU, hvoraf der er indgået 
forpligtelser for 111,5 mio FXTJ). 
Hertil kommer de tre kvotafri programmer, som Irland nyder godt af, nemlig: 
• Grænseområder I, der nu er endelig afsluttet, og hvortil EFRU bidrog med 16,00 mio ECU. 
• Grænseområder II, der blev vedtaget af Kommissionen i 1987, og som løber indtil december 1991 
(rammebeløb: 32.00 mio ECU, indgåede forpligtelser: 3,75 mio FXTJ, udbetalinger: 3,18 mio ECU). 
• Tekstilområder, der blev vedtaget af Kommissionen i 1986, og som løber indtil marts 1989 (rammebeløb: 
3,00 mio FXTJ, indgåede forpligtelser: 0,70 mio FXTJ, udbetalinger: 0,42 mio FXTJ). 
5.2.8 Italien 
Fra 1975 til udgangen af 1988 har EFRU indgået forpligtelser på i alt 7.912 mio ECU i forbindelse med 
projekter, programmer og undersøgelser vedrørende Italien, svarende til 32% af forpligtelserne for Fællesskabet 
som helhed. 
Projekter 
Ved udgangen af 1988 havde den italienske regering ansøgt Kommissionen om en EERU-støtte på 12.128 mio 
EXT) vedrørende 25.536 projekter. Efter at de kompetente tjenestegrene havde gennemgået ansøgningerne, blev 
14.966 projekter godkendt, og der er indgået forpligtelser for 7.753,9 mio ECU, heraf: 
• 975,7 mio FXTJ til 2 440 industriprojekter 
• 6 777,6 mio FXTJ til 12 524 infrastrukturprojekter 
• 0,6 mio FXTJ til 2 projekter vedrørende udnyttelse af regionernes egne udviklingsmuligheder. 
66 EFRU 
Italien har modtaget 34% af den samlede projektstøtte, som EERU siden 1985 har ydet i de tolv 
medlemsstater. 
Programmer 
• Fællesskabsprogrammer 
• STAR (telekommunikation), der vedrører Mezzogiorno. EERU yder en støtte på 250 mio ECU 
(hvoraf der er indgået forpligtelser for 18,48 mio ECU) i perioden 1987-1991. 
• VALOREN (energi), der ligeledes vedrører Mezzogiorno. EERFJ yder en støtte på 125 mio ECU 
(indgåede forpligtelser: 10,79 mio ECU) i samme periode. 
• Nationale programmer af interesse for Fællesskabet (NPIE) 
Ti NPIE' er under gennemførelse i Italien, de fleste som led i IMP. Den samlede planlagte EERU- støtte 
andrager 651,08 mio ECU, hvoraf der ved udgangen af 1988 var indgået forpligtelser på ca. 107 mio ECU. 
Hertil kommer endvidere de 21 særlige kvotafri prpogrammer, hvortil Kommissionen har afsat 280 mio ECU 
og indgået forpligtelser for 142 mio ECU. 
5.2.9 Luxembourg 
EFRU har siden 1975 ydet 16,6 mio FXTJ til Storhertugdømmet Luxembourg, heraf: 
• 14,6 mio FXTJ til 29 projekter, alle vedrørende infrastruktur, 
• 2 mio ECU til NPIF for Den Europæiske Udviklingstrekant. 
Ovennævnte NPIE er et af de tre programmer, som Kommissionen vedtog i 1986 efter anmodning fra den 
franske, den belgiske og den luxembourgske regering, og som udgør en helhed. Der skal efter planen oprettes 
et industriområde på 400 ha omkring jern- og stålområdcrnc i Longwy (E), Aubange (B) og Rodange (L), der 
støder op til hinanden. Der er her gået et stort antal arbejdspladser tabt som følge af krisen og 
omstruktureringen inden for jern- og stålsektoren. Programmet for Den Europæiske Udviklingstrekant er det 
første pilotprojekt for samarbejde på tværs af landegrænserne, der gennemføres inden for Fællesskabet. 
I den sydøstlige del af Storhertugdømmet gennemføres der i øvrigt indtil marts 1989 et særligt kvotafrit 
program, som Kommissionen vedtog i 1986 (9 mio FXTJ i liERU-støtte). Programmet gennemføres 
planmæssigt (i finansielt henseende: forpligtelser 100%, udbetalinger 98%) og vil blive afsluttet til den fastsatte 
tid. 
5.2.10 Nederlandene 
Fonden har siden oprettelsen og indtil udgangen af 1988 indgået forpligtelser på i alt 247,65 mio ECU i 
forbindelse med projekter, programmer og undersøgelser vedrørende Nederlandene. Beløbet svarer til knap 1% 
af Ed'RU's samlede forpligtelser i den pågældende periode. 
Hertil kommer de to særlige kvotafri programmer, hvortil Kommissionen har afsat 15 mio liCU og indgået 
forpligtelser på 3,5 mio FXTJ. 
Projekter 
Den nederlandske regering har fra 1975 og indtil udgangen af 1988 ansøgt Kommissionen om en EERU-støtte 
på 233,9 mio ECU til 163 projekter. Efter at være blevet gennemgået af de kompetente tjenestegrene 
godkendtes 136 projekter med samlede forpligtelser på 233,3 mio FXTJ (svarende til 99,7% af den støtte, der 
blev ansøgt om), nemlig: 
• 35 industriprojekter til 32,42 mio ECU 
• 100 infrastrukturprojekter til 200,85 mio ECU 
• 1 artikel 15-projekt til 0,01 mio FXTJ. 
Programmer 
• Nationale programmer af interesse for Fællesskabet (NPIF") 
Fire NPIE er under gennemførelse i Nederlandene. Der er hertil afsat et rammebeløb på 53,45 mio ECU 
og indgået forpligtelser på 14,18 mio ECU. 
Kapitel 5. EFRU's Virksomhed gennem fjorten år 67 *lk 
Det drejer sig om NPIE' Groningen (støtte: 23,32 mio ECU, forpligtelser: 10,32 mio ECU), Friesland 
(støtte: 18.68 mio ECU, forpligtelser: 2,27 mio ECU), Limburg (støtte: 7,15 mio ECU, forpligtelser: 0,65 
miø ECU) og Helmond-1 wente (støtte: 4,3 mio ECU, forpligtelser: 0,94 mio ECU). 
• S;cilige kvotafri programmel 
Nederlandene er omfattet af følgende to særlige kvotafri programmer, hvortil EERU yder en støtte på 15 
mio ECU: der er hidtil indgået forpligtelser for 3,5 mio ECU: 
• Tekstilområder; programmet, der blev godkendt i 1984, støttes af EERU med 7 mio ECU 
(forpligtelser: 2,7 mio ECU) 
• Jern- og stålområder; programmet, der blev godkendt i 1985, støttes med 8 mio ECU (forpligtelser: 
0,8 mio ECU). 
De to programmer løber indtil 31. marts 1989, men gennemførelsen af jern- og stålprogrammet er 
blevet stærkt forsinket. 
5.2.11 Portugal 
Der er siden 1986 indgået forpligtelser på i alt ca. 1.200 mio FXTJ i forbindelse med programmer, projekter og 
undresøgclscr i Portugal. 
Projekter 
Siden tiltrædelsen af Fællesskabet pr. 1. januar 1986 og indtil udgangen af august 1988 har Portugal, hvoraf alle 
dele er berettiget til EFRU-støtte, ansøgt om støtte til 3.707 projekter, næsten alle vedrørende infrastruktur (4 
projekter vedrørte udnyttelse af regionernes egne udviklingsmuligheder). 
Efter en gennemgang af ansøgningerne godkendtes 2.477 projekter, dvs. 67% af de indgivne ansøgninger. 
Kommissionen har indgået forpligtelser på i alt l 082 mio ECU i forbindelse med disse projekter. 
Programmer 
• Fællesskabsprogrammer 
• STAR: EERU yder en støtte på 120 mio ECU for perioden indtil 31. oktober 1991; der er hidtil 
indgået forpligtelser for 42,46 mio ECU. 
• VALOREN: EERU yder en støtte på 65 mio FXTJ, hvoraf der hidtil er indgået forpligtelser for 9,0 
mio ECU, ligeledes for perioden indtil 31. oktober 1991. 
• Nationale programmer af interesse for Fællesskabet (NPIF) 
Regeringen i Lisboa har bevidst valgt af koncentrere ansøgningerne omkring infrastruktursektoren, idet 
den agter at ansøge om fællesskabsstøtte til industrien inden for rammerne af NPIE- støtteordning. Dette 
program blev forelagt i 1986 og blev vedtaget i januar 1988. Ifølge programmet skal EERU yde et 
finansielt bidrag på 252 mio ECU i perioden 1988-1991; der er hidtil indgået forpligtelser for 57,3 mio FXTJ 
i 1988. 
EX andet NPIF vedrørende Portugal blev vedtaget i 1988 som led i den integrerede udviklingsforanstaltning 
vedrørende Norte Alentejo. Fil programmet, der vil blive gennemført i perioden 1988-1992, yder EERU 
44 mio FXTJ, hvoraf der i 1988 blev indgået forpligtelser for 8,5 mio ECU. 
5.2.12 Det Forenede Kongerige 
Fondens samlede forpligtelser i forbindelse med projekter, programmer og undersøgelser vedrørende Det 
Forenede Kongerige har for perioden 1975-1988 udgjort 5.103,25 mio ECU, svarende til 21% af fondens 
samlede forpligtelser. 
Projekter 
Det Forenede Kongeriges regering har indtil udgangen af 1988 ansøgt Kommissionen om en samlet EERU-
stotle på 5**43 mio ECU i forbindelse med 11.272 projekter. For perioden som helhed blev der efter 
Kornmissionens gennemgang af ansøgningerne godkendt 9.218 projekter og indgået forpligtelser for 4.627 mio 
FXTJ, heraf: 
• 1 000 mio FXTJ i forbindelse med 1 687 industriprojekter 
• 3 621 mio FXTJ i forbindelse med 7 511 infrastrukturprojekter 
• 6 mio FXTJ i forbindelse med 20 projekter til udnyttelse af regionernes egne udviklingsmuligheder. 
68 El RU ÏS 
Ifølge den nye EERU-forordning, der trådte i kraft den I. januar 1985, fordeles EFRU's midler efter et 
intervals) stem. Dette har haft en direkte virkning på Det Forenede Kongeriges praksis med hensyn til indgivelse 
af støtteansøgninger. Inden 1985 dækkede de af landet indgivne støtteansøgninger normalt kun lige netop den 
procentsats, der var fastsat som landets andel af fondens midler, mens det sidenhen er blevet således, at enhver 
ansøgning, der i princippet er fundet støtteberettiget, er blevet forelagt Kornmissionen. Dette har medført, at 
støtteansøgningerne langt overstiger de midler, der er til rådighed for Det Forenede Kongerige, og 
Kommissionen har således haft langt hyppigere kontakt med de lokale myndigheder eller myndigheder med 
ansvar for enkeltprojekter. 
Programmer 
• Fællesskabsprogrammer 
• S 1 AR (telekommunikation): EERU yder 21,5 mio ECU (hidtil indgåede forpligtelser 1,91 mio V,CU) 
i perioden 1987-1991. 
• VALOREN (energi): støtten andrager 8,04 mio ECU (hidtil indgåede forpligtelser 1,93 mio FXTJ) i 
perioden 1987-1991. 
• RESIDER (jern- og stålområder): EERU yder 5,42 mio ECU (hidtil indgåede forpligtelser 1,29 mio 
FXTJ) i perioden 1988-1990. 
• Nationale programmer af interesse for Fællesskabet (NPIF) 
Femten NPIE, hvortil der er afsat i alt 1.387,81 mio EXT), er under gennemførelse i Det Forenede 
Kongerige; der er indgået forpligtelser på 460 mio FXTJ i forbindelse med disse NPIF. 
Hertil kommer de særlige kvotafri programmer, hvortil Kommissionen har afsat 259 mio ECU og på 
nuværende tidspunkt har indgået foq^ligfclser på 149 mio ECU (57,5%). 
Der er tale om følgende programmer: 
• skibsbygning (støtte: 34 mio ECU, forpligtelser: 27 mio FXTJ) 
• fiskeri (støtte: 15 mio ECU, forpligtelser: 2 mio ECU) 
• jern- og stålindustri (støtte: 81 mio ECU, forpligtelser: 59 mio ECU) 
• tekstilindustri (støtte: 105 mio ECU, forpligtelser: 52 mio ECU) 
• grænseområder I (støtte: 8 mio FXTJ, forpligtelser: 8 mio FXTJ) 
• grænseområder II (støtte: 16 mio ECU, forpligtelser 1 mio FXTJ). 
Kapitel 5. EFRU's Virksomhed gennem fjorten år 69 f*° 

Kapitel 6. Oplysning om EFRU's interventioner 
På informationsområdet er der i 1988 sket en styrkelse af de konkrete aktioner som led i EFRU's interventioner 
og desuden blevet forberedt nye bestemmelser, som er trådt i kraft i forbindelse med vetagelsen af teksterne om 
reformen af strukturfondene. 
6.1 De konkrete aktioner 
Med hensyn til det første aspekt er der blevet lagt vægt på en mere og mere systematisk anvendelse af de 
retningslinjer for oplysningsvirksomhed, som blev vedtaget af EFRU-udvalget i 1986. Således er der indført 
obligatoriske klausuler vedrørende oplysningsvirksomhed i alle programmer, som er godkendt i årets løb, hvad 
enten det drejer sig om fællesskabsprogrammer, nationale programmer af interese for Fællesskabet eller 
integrerede udviklingsaktioner. I stadig stigende grad er denne fremgangsmåde også blevet anvendt for 
projekternes vedkommende i overensstemmelse med ovennævnte retningslinjer, under forudsætning af at disse 
projekter andrager mere end 1 mio IXTJ og er særligt egnede på grund af den interesse, de kan vække hos den 
lerede offentlighed. Dette gældet først og fremmest infrastrukturer, der berører et stort antal mennesker, f.eks. 
kongrescentre, højere læreanstalter, skoler osv. 
Skal man dømme ud fra den modtagne feedback som f.eks. presserapporter, lokale brochurer, har disse 
foranstaltninger haft en betydelig virkning. Annoncering af programmer har regelmæssigt været hovedemnet i 
den regionale presse. 
Informationen om EFRU's aktiviteter omfatter en lang række forskellige foranstaltninger. Først skal nævnes 
visse PR-aktiviteter som f.eks. offentliggørelsen af artikler, tilrettelæggelsen af konferencer eller gruppebesøg. 
1 det væsentlige har informationsvirksomheden imidlertid været koncentreret om to prioriterede medier: den 
fysiske tilstedeværelse på lokaliteterne takket være skilte og udnyttelse af EFRU's intervention i éedieme så godt 
det er muligt. 
Med hensyn til informationstavlerne er der gradvis sket harmonisering, bl.a. takket være anvendelsen af det i 
19X6 vedtagne FE-bomærke. EX sådant ensartet præg bidrager uden tvivl til at give F'FRU et eget image i de 
berørte regioner. Foruden opsættelse af tavler i forbindelse med gennemførelsen af projekter anvendes også et 
stort antal mindeplader. 
Hvad angår medierne, sker informationen om EFRU-intcrventionernc hovedsagelig via Kommissionens 
Talsmandstjeneste og Kommissionens koivtorer under (il) X. 'Falsmands tjenesten henvender sig først og 
fremmest til de nationale mediers korrespondenter i Bruxelles, medens Kommissionens kontorer i 
medlemstaterne og disses lokale afdelinger dækker den regionale presse. 
På det institutionelle plan informeres de kompetente instanser i Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg om EFRU's godkendelse af støtte og programmer samtidig med pressen. Også fra denne side 
modtager Kommissionen et stort antal spørgsmål vedrørende EFRU's interventioner i de forskellige regioner. 
Parallelt hermed er kontakterne med de faglige organisationer og herunder handelskamrene blevet intensiveret. 
EX stort antal konferencer har gjort det muligt at forklare formålet med ET RU's interventioner. 
Til trods for disse positive aspekter er det dog en kendsgerning, at samarbejdet med medlemsstaterne omkring 
oplysningsvirksomheden kun har hvilet på en "gentlemen's agreement", og at Kommissionen ikke har haft 
budgetmæssige midler hertil. Disse to aspekter bør man således være meget opmærksom på i forbindelse med 
reformen af strukturfondene. 
6.2 Information om reformen af strukturfondene 
De nye bestemmelser på dette område er følgende: 
1 henhold til artikel 32 i koordinationsforordningen (EØF 4253/88) skal det organ, der har ansvaret for 
Kapitel 6. Oplysning om EFRU's interventioner 71 ?» 
gennemførelsen af en foranstaltning, hvortil EE yder finansiel støtte, sikre en hensigtsmæssig information for 
at gøre potentielle støtte modtagere og erhvervsorganisationerne opmærksom på de muligheder, som 
foranstaltningen indebærer og gøre offentligheden opmærksom på den rolle, som EF' spiller i forbindelse med 
l(M.inst.'illiiinj.Mii 
l artikel 12 i den nye FT'RU-forordning (4254/88) er det præcisetet, at bestemmelserne vedrørende information, 
der er omhandlet i artikel 32 i forordning (MØV) 4253/88, og som vedrører EFRU's interventioner, fastsættes 
af Kommissionen og offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers tidende. 
Endelig er det i artikel 7 i samme forordning anført, at EERU inden for visse grænser fremover kan finansiere 
oplysningsvirksomhed. 
Informationspolitikken vil få større betydning fremover. Inden for regionalpolitikken må formidlingen af 
oplysninger ses på baggrund af gennemførelsen af det indre marked og specielt på baggrund af målet om 
økonomisk og social sammenhørighed. Informationsvirksomheden skal bidrage til at fremme lokale initiativer, 
der kan skabe arbejdspladser. Det er således de økonomiske beslutningstagere, man skal søge at nå ud til. 
Virkeliggørelsen af det indre marked vil forstærke produktionsfaktorernes tendens til mobilitet. Udvidelsen af 
de potentielle markeder vil medføre et øget behov for information inden for alle områder og vil samtidig 
bevirke, at de oplysninger, de økonomiske beslutningstagere råder over, stadig hurtigere bliver uaktuelle. 
Det mål, der bør fastsættes på dette område for de dårligt stillede regioner, går ud på at sikre et udbud af 
avancerede tjenesteydelser baseret på støtte til etableringen af tværregionale og internationale samarbejds- og 
informationsutlvckslingsnet. I betragtning af denne nye vækstfaktors betydning for regionaludviklingen vil 
Fællesskabet komme til at spille en væsentlig rolle - i samarbejde med de nationale offentlige myndigheder 
og alle former for faglige sammenslutninger - som "fødselshjælper" ved etableringen af sådanne net. Der er 
tale om en ny aktion, på sin vis en tredje interventionsform ved siden af finansieringen af infrastrukturer og 
støtten til produktive investeringer. 
På baggrund af de nye bestemmelser i koordinationsforordningen og i EFRU-forordningen må det konstateres, 
at Kommissionen fremover får initiativet for så vidt angår oplysningsvirksomhed, og at den ligeledes 
få finansielle ressourcer til gennemførelsen heraf. Det er vigtigt at udnytte disse nye muligheder bedst 
muligt, både for at sikre en tilfredsstillende gennemførelse af regionalpolitikken som sådan og dels på grund 
af de muligheder, som dette åbner for Europas borgere. 
h 
72 EFRU 
Kapitel 7. Fællesskatets øvrige interventioner i regionerne 
EERU er utvivlsomt det vigtigste instrument for regionalpolitikken, men ikke det eneste. Fællesskabet har også 
andre fonde og finansielle instrumenter, som yder deres bidrag til dette mål. Det skal tilføjes, at der også 
gennemføres ikke-finansielle interventioner på områderne virksomhedssamarbejde og innovation. 
7. / Struk turfondene 
Der er yderligere to fonde, nemlig Den F.uropæiske Socialfond og Den Europæiske Udviklings- og Garantifond 
for Landbruget (EUGFI ), som intervenerer til fordel for regionerne. I fremtiden vil der ske en yderligere 
rationalisering og samordning af disse interventioner som led i den igangværende reform af strukturfondene. 
• Den Europæiske Socialfond 
En meget stor del af Den Europæiske Socialfonds støtte er gået til projekter, som er beliggende i de 
regioner, der er berettiget til støtte fra EERU. I løbet af 1988 blev 46% af støtten således anvendt til 
foranstaltninger i de ugunstigt stillede regioner14. 
• EUGFI , Udviklingsafdelingen 
1 198X blev der over EUGFL, Udviklingsafdelingen, afsat 1.131 mio ECU til forbedring af EF- landbrugets 
strukturer og sektorer. Det kan anslås, at 556 mio FXTJ af dette beløb er anvendt til regionsopdcltc 
aktioner. Dette belyder, at EUGFF, Udviklingsafdelingen, i 1988 anvendte ikke mindre end 49% af sin 
samlede støtte til Fællesskabets ugunstigt stillede regioner15. 
7.2 Finansielle instrumenter 
• Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) långivning 
Størstedelen af Den F.uropæiske Investeringsbanks (EIB) långivning går til investering i zoner, der er 
bagefter i udvikling eller har store problemer som følge af industriel tilbagegang. I 1988 tegnede lånene til 
projekter, som bidrog til udviklingen i regionerne, sig for 57% af de samlede finansieringer inden for 
Fællesskabet og 59% af den ydede støtte på grundlag af Bankens egne midler. 
• Foranstaltninger i tilknytning til NEI (Det Nye Fællesskabsinstrument) 
I årets løb blev der undertegnet NEl-lån til et beløb af 500 mio FXTJ mod 447 mio FXTJ i 1987. 
Kommissionen forelagde den 2. december 1988 Rådet et forslag til afgørelse om videreførelse af Det Nye 
Fællesskabsinstruments (NIT) virksomhed. Ligesom tidligere er målet at optage lån på kapitalmarkederne 
i Fællesskabets navn med henblik på videreformidling af disse midler til fremme af investeringerne og 
beskæftigelsen. I det nye NEI første leveår agter Kommissionen fortsat at fokusere på investeringerne i 
de små og mellemstore virksomheder - således som det også tidligere har været tilfældet. 
7.3 EKSF- Omstillingslån 
Kommissionen fører i henhold til EKSE-Traktatens artikel 56 en politik til fremme af beskæftigelsen og den 
økonomiske aktivitet i de områder, der er berørt af aktivitets- og beskæftigelscsnedgangen i FiKSF-sektorerne. 
Denne polilik kommer til konkret til udtryk i en aktion til fremme af investeringer, som kan skabe alternativ 
beskæftigelse. I dette øjemed yder Kommissionen F'KSE'-lån ledsaget af en rentegodtgørelse, som finansieres 
over EKSF"s driftsbudget. 
14 tf. «lo påga-klende Asberetningcr for 1988. 
'< Idem. 
Kapitel 7. Fællesskatets øvrige interventioner i regionerne 73 9o 
Aktionen omfatter alle zoner, som er berørt af den igangværende strukturomlægning i jern- og stålindustrien, 
samt de mineområder, hvor der sker en kraftig nedbringelse i arbejdsstyrken. Betingelserne for ydelse af 
omstillingslån afhænger således af områdernes tab af arbejdspladser eller deres afhængighed af 
EKSF-industriernc. I praksis udgør oprettelse og udbygning af små og mellemstore virksomheder, hvor der kan 
foretages forskellige former for teknologisk innovation, den vigtigste kilde til ny fast beskæftigelse og skal derfor 
stimuleres med alle til rådighed stående midler. Den særlig kraftige forøgelse af globallåncne - indtil 95% af de 
godkendte rentegodtgørelser i 1988 - er en pragmatisk udvikling, som stemmer fuldt ud overens med denne 
målsætning. 
Tabel 23. Globallån: Godkendte dellån i 1988 opdelt på lande 
1 and 
Belgique 
Danemark 
Deulschland 
F.ltas 
Fspana 
France 
Italia 
1 uxembourj» 
Nederland 
United Kingdom 
Saar-I.or-lux 
1 alt Antal 
74 
6 
905 
1 
26 
236 
36 
7 
9 
341 
5 
1.646 Godkendte 
dellånebeløb 
625.153.908 FB. 
5.547.998 DKR 
358.072.050 DM. 
267.360.000 DRA 
2.019.449.581 PTA 
256.971.525 \!V. 
81.057.630.236 LIT 
209.522.000 FLX 
4.022.600 FIFL 
93.208.004 ST£ 
4.245.000 FF. Modværdi (FCU) 
14.374.191 
702.828 
172.487.042 
1.589.167 
14.717.866 
36.396.904 
52.691.834 
4.820.301 
1.716.183 
141.436.147 
602.121 
441.534.584 Rentegodtgørelse 
(ECU) 
1.982.756 
104.738 
20.683.010 
240.000 
1.977.975 
4.980.622 
3.812.093 
385.880 
254.440 
15.910.787 
90.650 
50.422.951 Jobskabclsi 
1.098 
53 
12.415 
80 
1.180 
2.681 
2.110 
308 
108 
9.560 
46 
29.639 
label 24. Godkendte direkte lån i 1988 
I and 
Dcutschland 
United Kingdom 
I alt Antal 
1 
2 
3 Godkendte direkte 
lånebeløb 
54.000.000 DM 
53.000.000 SIX Modværdi (ECU) 
26.060.000 
79.908.000 
105.968.000 Rentegodtgørelse 
(ECU) 
1.000.000 
622.000 
1.622.000 Job­
skabelse 
1.002 
574 
1.576 
7.4 Europæiske erhvervsfremme- og innovationscentre 
Opbygningen af Europæiske Erhvervsfremme- og Innovationscentre og nettet heraf udgør et vigtigt 
hjælpemiddel for Fællesskabets regionalpolitik, idet der derved sikres en optimal anvendelse af de lokale 
menneskelige, naturbestemte og økonomiske ressourcer i forbindelse med oprettelsen og udbygning af små og 
mellemstore virksomheder. Erhvervsfremme- og innovationscentrene fremmer af sådanne hurtigt-voksende 
virksomheder, der er stærkt eksportorienterede. De bistår de eksisterende små og mellemstore virksomheder 
med at nå en sådan størrelse. 
Under budgetpost 543/88 deltog Kommissionen i 1988 i finansieringen af arbejdet forud for oprettelsen af tolv 
erhvervsfremme- og innovationscentre i de af regionalpolitikken omfattede zoner, nemlig Alcala de I lenares, 
Alcoy, Panylonce, Sevilla (Spanien), Clermont-Ferrand (Frankrig), Cagliari, Chieti-Pescara, Salerno, 
Ascoli-Piceno (Italien), Enschede, Ileerlen (Nederlandene) og Patras (Grækenland). 
Siden EE-programmet for erhvervsfremme- og innovationscentre blev lanceret i 1984, er der sammenlagt 
oprettet 35 europæiske erhvervsfremme- og innovationscentre. 
For at øge disse centres effektivitet har Kommissionen endvidere forstærket sin aktivitet til forbedring af 
erh\ crvsfi emme- og innovationscentrenes metoder og procedurer og lagt hovedvægten på en udbygning af det 
europæiske net af erhvervsfremme- og innovationscentre. Kommissionen har således i samarbejde mellem den 
internationale sammenslutning 'European Business and Innovation Centre Network" (EBN) og centrene selv 
søgt at forstærke deres indbyrdes samarbejde, bl.a. for at styrke afsætningskapaciteten for de virksomheder, der 
er tilsluttet nettet. 
74 FFRF 
7.5 Pilotforanstaltninger 
7.5.1 Europa part norsk ab 1988: 
Denne foranstaltning tager sigte på at forstærke samarbejdet mellem de irske små og mellemstore virksomheder 
og andre virksomheder inden for Fællesskabet. 
Foranstaltningen er vedtaget og finansieres af Kommissionen (GD XVI, 250.000 ECU under post 543, og 
SMV-Task Force, 250.000 ECU). 
Foranstaltningen omfatter flere faser: 
• indkredsning og udvælgelse af virksomheder i Irland med henblik på opstilling af et katalog 
• udsendelse af kataloget til europæiske virksomheder via BC-Net's EE-rådgivningskontorer, 
erhvervsfremme- og innovationscentre, udviklingsagenturer, handels- og industrikamre, specialiserede 
konsulenter osv. 
• tilrettelæggelse af et europæisk samarbejdstræf, som løb af stabelen den 23.-24. juni 1989 i Dublin. 
Der deltog omkring 250 personer repræsenterende 186 virksomheder i denne foranstaltning. Der blev knyttet 
600 erhvervsmæssige kontakter. At dømme efter de foreliggende oplysninger ligger det allerede nu klart, at der 
vil blive indgået henved en snes samarbejdsaftaler. 
De positive resultater af forsøget i Irland har bevirket, at der er truffet beslutning om yderligere en 
foranstaltning i 1989, denne gang i Andalusien. 
7.5.2 Opstilling af en fortegnelse over regionernes eget udviklingspotentiel 
Kommissionen har igangsat en undersøgelse, der tager sigte på opstilling af en fortegnelse over de ressourcer, 
som udgør den strategiske del af regionernes lokale udviklingspotentiel. 
Disse ressourcer omfatter infrastruktur (universiteter, forskningslaboratorier, uddannelsescentre), institutionelle 
partnere (lokale udviklingsagenturer, handelskamre osv.) og det finansielle grundlag (banknettet, de lokale 
myndigheders budgetter). 
Fortegnelsen vil i videst mulig udstrækning blive baseret på enkle kriterier, som senere kan gøres mere 
komplicerede, men først og fremmest skal gøre det muligt at finde frem til egnede samarbejdspartnere og 
kortlægge et områdes udviklingspotentiel og lakuner. 
For at forbedre kendskabet til det pågældende område vil der desuden blive opstillet en række samlede 
socioøkonomiske data samt nogle vigtige oplysninger om transportinfrastrukturen. Nogle oplysninger, som 
tilvejebringes af Kommissionen, vil skabe overblik over det arbejde, som den allerede har udført i området (bl.a. 
via strukturfondene). 
Disse data vil først og fremmest blive indsamlet i de områder (niveau II eller III), som er omfattet afmål nr. 
1 og mål nr. 2. 
n 
Kapitel 7. Fællcsskatcts øvrige interventioner i regionerne 75 

Kapitel 8. Reformen af strukturfondene 
I 1988 afsluttedes det arbejde, der var nødvendigt for, at reformen at strukturfondene kunne træde i kraft inden 
for den fastsatte frist, den 1. januar 1989. Reformen, der udgør en af ledsageforanstaltningerne til det indre 
marked i 1993, blev allerede i 1987 (se 13. FTRLJ-bcrctning) behandlet i en meddelelse16 til Rådet fra 
Kommissionen, hvori denne opridser reformens grundlæggende principper. I nærværende kapitel opridses 
hovedelementerne, og der gives en kort omtale af de forskellige forordninger vedrørende reformen. 
8.1 Hovedelementerne i reformen 
8.1.1 De prioriterede mål 
Der er opstillet følgende fem prioriterede mål for interventioner foretaget af fondene, af EIB og af de øvrige 
nansielle instrumenter: 
fremme af udviklingen og strukturtilpasningen i de tilbagestående regioner (mål nr. 1); 
omstilling i de regioner, grænseregioner eller dele af regioner (herunder beskæftigelsesområder og 
bysamfund), der er hårdt ramt af den industrielle tilbagegang (mål nr. 2); 
bekæmpelse af langtidsledighed (mål nr. 3); 
fremme af den erhvervsmæssige integrering af de unge (mål nr. 4); 
med reformen af den fælles landbrugspolitik for øje, fremskynde tilpasningen af landbrugsstrukturerne og 
fremme udviklingen i landdistrikterne (mål nr. 5). 
Virkeliggørelsen af hvert af disse mål overdrages ikke specifikt til den ene eller den anden af de tre fonde, idet 
der er en delvis overlapning med følgende arbejdsfordeling: 
• mål nr. I: EFRU, ESF, EUGFL, Udviklingsafdelingen 
• mål nr. 2: EFRU, ESF 
• mål nr. 3: ESF 
• mål nr. 4: ESF 
• mål nr. 5: EUGFL, Udviklingsafdelingen, ESF, EERU. 
Men det er klart, at EFRU's midler hovedsagelig vil blive anvendt til virkeliggørelse afmål nr. 1 (tilbagestående 
regioner) 
Satserne for den fællesskabsstøtte, der gennem fondene ydes til de forskellige mål, underlægges følgende grænser: 
• Højst 75% af de samlede omkostninger og som hovedregel mindst 50% af de offentlige udgifter for 
foranstaltninger i de regioner, der er berettiget til interventioner under mål nr. 1. 
• Højst 50% af de samlede omkostninger og som hovedregel mindst 25% af de offentlige udgifter for 
foranstaltninger i de øvrige regioner. 
8.1.2 Fordobling af bevillingerne 
I artikel 12, stk. 2 i rammeforordningen hedder det, at forpligtelsesbevillingerne til strukturfondene skal 
fordobles i 1993 i forhold til 1987 målt i faste priser. Ud over hvad der er fastsat for 1988 (7,7 mia ECU) skal 
de årlige stigninger i forpligtelsesbevillingerne være på 1,3 mia ECU fra 1989 til 1992 for at nå op på 12,9 mia 
K' "Gennemførelse af Den Furopæiskc Fælles Akt". 
Kapitel 8. Reformen af strukturfondene 77 % 
FXTJ i lf>92 (1988-priser). Der vil også være en stigning i 1993 for at nå frem til en fordobling, dvs. 14,1 mia 
ECU. 
1 !f)92 vil EF"s budget imidlertid kun svare til 1,2% af BNP for hele Fællesskabet og strukturudgifterne en 
fjerdedel heraf, dvs. 0,3% af BNP. 
8.1.3 Tilbagestående regioner 
Der vil blive gjort en betydelig indsats for at koncentrere budgetmidlerne omkring de tilbagestående regioner 
omfattet af mål nr. 1. Der vil som ovenfor nævnt inden 1992 ske en reel fordobling af strukturfondenes støtte 
til disse regioner. Kommissionen vil sørge for, at der ved fordelingen af de supplerende midler, der tildeles de 
af mål nr 1 omfattede regioner, gøres en særlig indsats for de dårligst stillede regioner. EERU kan anvende op 
til 80% af sine bevillinger på mål nr. 1. 
listen over tilbagestående regioner omfattet af mål nr. 1 fastlægges af Rådet efter kriterier angivet af 
regeringscheferne. Den ser således ud: 
• SPANIEN: Andalucia, Asturias, Castilla-I,e6n, CastiIla-l,a-Mancha, Ceuta y Melilla, Comunidad 
Valenciana, Extremadura, Galicia, Canarias, Murcia 
• FRANKRIG: de franske oversøiske departementer, Corse 
• GR/EKENFAND: hele landet 
• IRLAND: hele landet 
• ITALIEN: Abruzzi, Basilicata, Calabria, Campania, Molisc, Puglia, Sardegne, Sicilia 
• PORTUGAL: hele landet 
• DET FORENEDE KONGERIGE: Nordirland. 
8.1.4 Regioner ramt af industriel tilbagegang 
Selve definitionen af disse regioner indbyder ikke til opstilling af en endelig liste: den industrielle tilbagegang 
er et fænomen, der allerede kendes inden for visse sektorer (jern- og stålindustri, kulindustri, skibsbygning, til 
en vis grad tekstilindustri), men som vil kunne brede sig til andre. Forordningerne indeholder derfor ikke en liste 
over disse regioner, men en række socio-økonomiske kriterier, der anvendes ved fastlæggelsen af grænseregioner, 
beskæftigelsesområder og bysamfund omfattet af mål nr. 2. Disse kriterier kan ændres efter tre år af Rådet, der 
træffer afgørelse med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen. 
Det er Kommissionen, der har opstillet en første liste over de ovenfor nævnte regioner og andre geografiske eller 
administrative enheder efter at have rådført sig med Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling af 
Regionerne. 
8.2 Forordningerne 
Rammeforordningen vedrørende reformen'7 blev vedtaget af Rådet den 24.juni 1988, og de fire 
gennemførelsesforordninger blev, takket være det græske formandskabs og medlemsstaternes ihærdige 
bestræbelser i de følgende seks måneder, vedtaget i december 1988. 
Der er tale om følgende fire gennemførelsesforordninger: 
• en horisontal forordning1" indeholdende de bestemmelser, der er fælles for de tre fonde, og bestemmelser 
vedrørende samordning af fondenes virksomhed indbyrdes og med EIB's virksomhed (Den Europæiske 
Investeringsbank); 
• tre specifikke forordninger, der hver vedrører én af de tre fonde (F'FRU19, ESF, EUGFL). 
Disse forordninger tager generelt sigte på: at opnå en bedre samordning mellem Fællesskabets forskellige 
strukturinstrumenter; at fastlægge de nærmere retningslinjer for deres virksomhed; at skabe en øget fleksibilitet, 
således at fondens virksomhed bedre kan tilpasses de lokale behov; at forenkle og harmonisere 
interventionsprocedurerne og -metoderne. 
r Rådets forordning (F.ØF) nr. 205? 88. 
IR Radels forordning (ØF) nr. 4253/88. 
»" Rådets forordning (EØF) nr. 4254/88. 
78 RFRIi 
8.2.1 Koordinationsforordningen 
Den indeholder hovedsagelig fællcsbestcmmelser om koordination og forvaltning. 
• Partnerskab: Der skal ske en decentralisering af forvaltningen af fondens interventioner for at sikre et 
virkeligt partnerskab mellem lokale, regionale og nationale myndigheder og Fællesskabet. 
Kommissionen ønsker nemlig at muliggøre fondsintervcniioner, der så vidt muligt er i overensstemmelse 
med de lokale forhold og er forbundet med så lidt bureaukrati som muligt. 
• Planlægning : Denne foregår i tre omgange: 
• de af medlemsstaterne forelagte planer, der er udtrvk for deres prioriteter og ønsker med hensyn til 
anvendelsen af fondene, 
• fællesskabsstøtterammen, der afspejler de prioriteter, der er fastlagt på fællesskabsplan, samt 
prioriteter, der er en følge ,d Fællesskabets initiativer; dette er kernen i reformen, den centrale etape 
i dialogen og koordinationen, 
• operationelle interventioner, hvorved fællesskabsstsøtterammcn udmøntes i praksis, hovedsagelig i 
form af programmer, hvori deltager én eller flere fonde. 
• Opfølgning og evaluering : Forenklingen og decentraliseringen gør det nødvendigt at lægge større vægt 
på opfølgning og evaluering. Derfor skal der foregå en stadig kontrol med de opnåede resultater, og 
foranstaltningerne skal om nødvendigt tilpasses de nye behov, der opstår under gennemførelsen. 
• Forenklede finansieringsprocedurer : På grund af forskellige regelsæt var det tidligere vanskeligt for fondene 
al gennemføre fællesaktioner. Nu muliggør harmoniserede bestemmelser en bedre organisation af 
Kommissionens arbejde. 
I øvrigt har Kommissionen vedtaget, at dens finansielle interventioner via strukturfondene vil blive 
gennemført i FXTJ. 
• Harmonisering af støttesatserne og anvendelse af en kombination af støtte og lån : Fondenes støttesatser 
i forbindelse med finansieringen af aktioner i henhold til mål nr. 1, 2, 3,4 og 5b fastsættes af Kommissionen 
inden for rammerne af partnerskabet. Kombinationen af støtte og lån er et væsentligt princip ved 
forvaltningen af fondene; den forudsætter et aktivt samarbejde mellem EIB og de andre låneinstrumenter, 
navnlig under udarbejdelsen af fællesskabsstøtterammen. 
8.2.2 EFRU-forordningen 
Ifølge Den Fælles Akt skal EFRU bidrage til at udligne de største regionale skævheder i Fællesskabet ved at 
deltage i udviklingen og den strukturelle tilpasning af de områder, der er bagefter i udvikling, og i omstillingen 
af de industriområder, der er i tilbagegang. F'FRU intervenerer således i forbindelse med mål nr. 1, 2 og 5b. 
Den skal bidrage til at styrke regionernes økonomiske potentiel, støtte strukturtilpasningen og væksten og 
skabe stabile arbejdspladser. For at nå disse mål deltager den i finansieringen af produktive investeringer, 
infrastrukturinvesteringer og aktioner, der tager sigte på at udnytte regionernes egne udviklingsmuligheder. 
Desuden arbejder EFRU fortsat på at fremme regionaludviklingen på fællesskabsplan, at opmuntre til 
samarbejde på tværs af landegrænserne og udveksling af erfaringer mellem medlemsstaterne. 
Kommissionen udarbejder en periodisk beretning om den økonomiske og sociale situation og udvikling i 
Fællesskabets regioner med henblik på at vurdere regionalpolitikkens virkninger og fastlægge retningslinjer for 
den fremtidige politik. 
På det operationelle plan har den nye EERU-forordning givet fleksibilitet, idet Regionalfonden får mulighed 
for at udnytte alle former for finansiel intervention, nemlig: samfinansiering af operationelle programmer, 
af støtteordninger eller større projekter; tildeling af globallån; støtte til faglig bistand og til eventuelle 
forberedelser i forbindelse med udarbejdelse af aktioner. 
8.2.3 De andre forordninger 
Den nye forordning for Den Kiiropæiskc Socialfond (ESF) 
• Fonden intervenerer horisontalt i forbindelse med mål nr. 3 (langtidsledighed) og nr. 4 (erhvervsmæssig 
integrering af de unge). 
• Den intervenerer efter nærmere fastsatte støtteregler i forbindelse med mål nr. 1,2 og 5b, for at sikre stabil 
beskæftigelse og udvikle nye beskæftigelsesmuligheder til fordel for arbejdsløse eller personer, der er truet 
af arbejdsløshed. 
Kapitel 8. Reformen af strukturfondene 79 % 
Den nye forordning om landbrugsstrukturerne (EUCFF, Udviklingsafdelingen) 
• EUGFI , Udviklingsafdelingen, intervenerer i forbindelse med mål nr. 1, 5a og 5b. 
Mål nr. 5a har en horisontal karakter, idet målet søges virkeliggjort over hele Fællesskabet. 'Filpasningen 
al landbrugsstrukturerne er nært knyttet til reformen af den fælles landbrugspolitik og indebærer en 
forøgelse af den finansielle indsats i form af strukturforanstaltninger i forbindelse med omstillingen af 
landbrugsproduktionen. 
Desuden skal Fællesskabet spille en ny og central rolle i forbindelse med fremme af udviklingen i 
landdistrikterne i forbindelse med mål nr. 1 og 5b, navnlig gennem omstilling, revitalisering og økonomisk 
stimulering af disse områder. Formålet er således at udvikle initiativer, der ikke tager sigte på 
landbrugsproduktion, men på alternative aktiviteter. 
8.3 Retningslinjerne 
Kommissionen godkendte den 15. februar 1989 retningslinjerne for interventioner i de regioner, der henhører 
under mål nr. 1 og 2. Formålet er at forklare over for Kommissionens partnere, hvilke prioriteringer de skal 
følge i forbindelse med reformen af strukturfondene under de forskellige programmeringsctaper. 
Retningslinjerne i det følgende har først og fremmest til formål at sætte de ringest stillede regioner i stand til 
at tage de udfordringer op, som det indre marked i 1993 vil udgøre. 
• Prioritering af jobskabelse 
Regionalpolitikken skal primært bidrage til at mindske de regionale skævheder i Fællesskabet ved at 
fremme produktive og jobskabende investeringer (industri, håndværk, servicevirksomhed) og investeringer 
i infrastrukturer som led i udviklingen af økonomiske aktiviteter. De regionale skævheder med hensyn til 
produktivitet, beskæftigelse og indkomst vil kun kunne mindskes, hvis produktionen og antallet af nye 
arbejdspladser i medlemsstaterne og de dårligt stillede regioner øges i et tempo, som er væsentlig hurtigere 
end gennemsnittet for Europa. 
Ved udarbejdelsen af fællesskabsstøtterammer20 vil der blive tilstræbt en ligevægt mellem infrastrukturerne 
(som tidligere tegnede sig for størstedelen af EFRU's inverventioner i de ugunstigt stillede regioner) og de 
produktive investeringer. 
• 
• Kombination af lån og tilskud 
Kommissionen har tænkt sig at udnytte mulighederne i de nye strukturfondes bestemmelser for at 
kombinere tilskud og lån til infrastrukturer og produktive investeringer og på den måde udnytte 
budgetmidlerne mere effektivt. For infrastrukturernes vedkommende vil kombinationen være baseret på 
størrelsen af de nettoindbetalinger, som investeringen skaber. 
Udvikling af lokale initiativer 
Horisontale udviklingsforanstaltningcr på nationalt eller endog regionalt plan er ikke altid egnede til at 
udnytte hele det lokale potentiel for jobskabelse. Kommissionen har til hensigt at lade mellemled, 
herunder især regionale udviklingsinstitutioner, der virker i regionerne og således er tæt på de økonomiske 
aktører, varetage administrationen af globale støttetildelinger, der skal anvendes som tilskud til lokale, 
jobskabende initiativer (oprettelse af små og mellemstore virksomheder, serviceydelser til virksomhederne, 
fremme af økonomiske aktiviteter osv.). 
Spredning af de økonomiske aktiviteter 
For at undgå afhængigheden af få og strukturelt svage økonomiske sektorer vil en af prioriteringerne i ET"s 
regionalpolitik være at bidrage til at diversificere det økonomiske grundlag i de ugunstigt stillede regioner. 
Der bør gives prioritet til investeringer, som bidrager til anvendelsen af avancerede produktionsteknikker 
og til højteknologiske sektorer. 
Regioner henhørende under målsætning nr. 1 Ved gennemgangen af medlemsstaternes støtteansøgninger 
og ved fastsættelsen af fællesskabsstøtterammerne som led i partnerskabet med medlemsstaterne vil 
Kommissionen navnlig vurdere, hvorledes de påtænkte infrastrukturer bidrager til at øge regionernes 
økonomiske potentiel. På grundlag af situationen og regionernes behov vil der blive givet fortrinsret til 
ansøgninger, som i størst udstrækning fremmer udviklingen af sådanne infrastrukturer (f.eks. inden for 
transport, telekommunikation, erhvervsuddannelse, forskning og udvikling osv.). 
Regioner henhørende under målsætning nr. 2 Der vil især blive lagt vægt på produktive investeringer for 
at kunne tilbyde alternativ beskæftigelse i stedet for ile arbejdspladser, som er blevet nedlagt i industrierne 
i tilbagegang. Interventionerne vedrørende infrastrukturer vil blive rettet mod fornyelse af tidligere 
industriområder og infrastrukturer, som kræver modernisering som grundlag for etablering og udvikling 
af nye økonomiske aktiviteter. 
30 Fællesskabsstøtterammerne er et værktøj, som gør det muligt al koordinere LF's strukturstøtte i bestemte regioner på 
grundlag af regionale udviklingsplaner. 
80 FFRl! ti 
Regionaludvikling på KF-plan 
l'a over interventionerne i regioner og områder henhørende under mål nr. i og 2 vil Fællesskabet også 
via den nye EF RU-forordnings artikel 102' finansiere følgende foranstaltninger på hele FT's område: 
• undersøgelser vedrørende fysisk planlægning i EE, 
• pilotprojekter, især i grænseområder, 
• udveksling af erfaringer og samarbejde om udvikling mellem regioner i EE. 
21 Rådets forordning nr. 4254/88. 
SI 
Kapitel 8. Reformen af strukturfondene 81 

Bilag A. Statistiske oplysninger 1988 og 1975-1988 
5° 
Bilag A. Statistiske oplysninger 1988 og 1975-1988 83 
Tabel 25. Antal støttede projekter i 1988 (detaljeret) 
?5 
S3 Medlems­
stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EUR 12 Industri-, håndværks- og 
servicevirksomhed 
Store(1) 
investe­
ringer 
5 
64 
22 
1 
3 
37 
120 
225 
477 Små(2) 
investe­
ringer 
6 
1 
3 
10 I alt 
5 
64 
28 
1 
3 
38 
120 
228 
487 Infrastruktur 
Store(') 
investe­
ringer 
44 
18 
S3 
411 
114 
81 
1.293 
7 
879 
350 
3.281 Smal1) 
investe­
ringer 
9 
17 
8 
20 
8 
9 
73 I ait 
44 
18 
92 
428 
122 
81 
1.313 
1 
9 
887 
359 
3.354 1 ait 
store(') 
investe­
ringer 
49 
83 
22 
84 
414 
157 
119 
1.415 
1 
881 
594 
3.826 I alt 
sma(2) 
investe­
ringer 
6 
9 
17 
8 
1 
20 
2 
9 
12 
84 I alt egne 
udviklings­
muligheder 
1 
3 
40 
1 
2 
3 
19 
69 
Store projekter: hvor investeringsbeløbet er på 15 mio ECU eller derover 
Små projekter: hvor investeringsbeløbet er på under 15 mio ECU 
Tabel 26. Indgåede forpligtelser i forbindelse med projekter i 1988 (detaljeret) 
Medlems­
stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EUR 12 Industri-, håndværks- og 
servicevirksomhed 
Store(') 
investe­
ringer 
1,00 
3,49 
7,50 
035 
0,21 
20,57 
43,45 
46,28 
122,85 Småt2) 
investe­
ringer 
28,42 
1,91 
25,89 
56,22 I alt 
1,00 
3,49 
35,92 
0,35 
0,21 
22,48 
43,45 
72,17 
179,08 Infrastruktur 
Storef) 
investe­
ringer 
14,80 
4,32 
44,83 
436,92 
174,83 
45,88 
406,61 
0,74 
10,69 
247,78 
174,10 
1561,50 Små(2) 
investe­
ringer 
0,47 
157,28 
245,29 
52,37 
407,79 
11,59 
92,20 
138,25 
1105.24 I alt 
14,80 
4,32 
0,47 
202,11 
682,21 
227,20 
45,88 
814,40 
0,74 
22,28 
339,98 
312,35 
2666,74 I alt 
storef) 
investe­
ringer 
15,80 
7,81 
7,50 
45,18 
436,92 
175,04 
66,45 
450,06 
0,74 
10,69 
247,78 
220,38 
1684.35 I alt 
små(2) 
investe­
ringer 
28,89 
157,28 
245,29 
52,37 
1,91 
407,79 
11,59 
92,20 
164,14 
1161,46 I alt egne 
udviklings­
muligheder 
0,37 
2,29 
4,27 
2,17 
0,58 
1,48 
3,41 
14,57 
^-£. 
Tabel 27. Støttens fordeling pa infrastrukturkategorier i 1988 (detaljeret) 
;Mio ECU) 
75 
> Infrastrukturkategorier 
1. KNYTTET TIL PRODUKTIVE AKTIVITETER 
2. TRANSPORT 
H Områder til produktive formai 
12 Opførelse af fabrikker 
13 Centre til forskning, undersøg., ;j. ydelser 
14 Handelscentre 
2. TRANSPORT 
iO Forskelligt 
21 Veje. vejarbejder 
22 Jernbanelinier 
23 Havnearbejder 
24 Vandveje 
25 Lufthavne 
26 Transportnet i byer 
27 Andre transportnet (kabelbaner m.m.) 
3. TELEKOMMUNIkATION 
30 Forskelligt 
31 Telefon, telex 
32 Radio, fjernsyn 
33 Informationstransmission 
4. ENERGI 
40 Forskelligt 
41 Elproduktion 
42 Elforsyning 
44 Fordelingsnet til gas 
5. VANDFORSYNING/KLOAKERING 
50 Forskelligt 
51 Dæmninger 
52 Vandindvinding, fordeling af vand 
53 Overnslingssystemer 
54 Kloakker, rensningsanlcg 
6. BESKYTTELSE AF MIUØET 
50 Forskelligt 
61 Kystsikring 
62 Afvandings-Zjordbeskytielsesarbejder 
63 Beskyttelse/fornyelse omrader/landskaber 
64 Forbrændingsanlæg/genbrug affald 
65 Foranstaltninger mod forurening 
-. UDDANNELSE, KULTUR, FRITID 
"0 Forskelligt 
71 Uddannelse 
'T2/73 Soc.med.og sundhedsmæssige infrastrukturer 
"4 Kulturelle infrastrukturer 
"5 Sports-fritidsmæssige anlæg 
lait 
Samlet investering 
National støtte Stor? investeringer 
Projekter 
203 
i 
:i8 
38 
:g 
148X 
4 
1309 
50 
62 
4 
15 
1 
3 
24 
15 
6 
2 
1 
123 
7 
ol 
33 
!259 
S9 
i 
542 
8 
612 
30 
6 
25 
!4 
ii 
143 
11 
62 
25 
38 
3281 Støtte 
IP.32 
",33 
77,64 
8,42 
19.07 
4,86 
846,66 
0,95 
745.78 
48,-0 
28,20 
0,68 
14,62 
0,32 
-.41 
34,79 
4,98 
26,16 
0,93 
2,72 
42,08 
3,49 
80" 
10,-1 
!9.60 
360,99 
22,10 
15,35 
81,06 
87O0 
40,96 
4.98 
10,23 
6,19 
8,14 
8,75 
2,67 
124,80 
741 
69,82 
10,60 
18,63 
1805 
1567,64 
3442,89 
3410,62 Små investeringer 
Projekter 
1 
1 
46 
33 
1 
1 
-
9 
5 
1 
1 
3 
3 
-
3 
1 
73 Støtte 
26,94 
26,94 
704,33 
510.81 
155,40 
18,21 
8,41 
8,20 
3,30 
1-202 
118.-6 
17.08 
36,38 
182,82 
24,31 
27,69 
240,47 
2,68 
248,66 
19,74 
12,60 
7,15 
1106,06 
2837,65 
280244 I alt 
Proiekter 
204 
8 
119 
38 
28 
11 
1494 
4 
1342 
57 
64 
5 
16 
1 
i 
24 
15 
6 
2 
1 
132 
27 
63 
35 
1273 
90 
11 
549 
8 
615 
8000 
6.00 
2500 
1400 roo uoo 
7,00 
146 
11 
64 
25 
39 
3354 Støtte 
14406 
7,33 
10448 
8,42 
19,07 
4,86 
1550,99 
0,95 
125649 
204,10 
46,41 
9,10 
22,82 
0,32 
:o,"t 
34,79 
4,98 
26,16 
0,93 
2,-2 
214,3! 
3,4? 
12".03 
27.30 
£5,99 
543,81 
24,31 
2-,69 
240,47 
2.68 
248,66 
40,96 
498 
1003 
6,19 
8,14 
8,75 
2,67 
14445 
74 i 
82,42 
10,60 
i 8,63 
25,39 
2673,70 
628044 
6213,16 
Disse beløb er beregnet pi baggrund af den valutakurs, som var gældende pi del tidspunkt, hvor beslutningen 
om støtte blev truffet, og kan derfor afvige fra de tal der blev benyttet pi bogføringstidspunktet 
Tî 
Tabel 28. Forpligtelser indgået i forbindelse med projekter i 1988, fordelt på brancher (industri-
serviceerhverv) håndværks- og 
(Mio ECU) 
Sektorer NACE 
!. ENERGI 
Forskelligt 
11 Kulminedrift 
2. UDVIND.FORARBEJDN.MINERALER.KEMI 
21 Udvinding m.v. af miner, metaller 
22 Fremstille bearbejdn.metaller 
23 Udv. lkke-metalliske mineraler 
24 Sten-, 1er- og glasindustri 
25 Kemisk industri 
26 Fremstilling af kemofibre 
3. METALFORARB. INDUSTRI, FINMEKANIK 
31 Fremstilling af metalvarer 
32 Maskinindustri 
33 Fremst-koniormaskdatabh.materiel 
34 Elektroindustri 
35 Automobilindustn 
36 Transporimiddelind.<undt.biler> 
37 Finmekanisk, optisk industri 
4. ANDEN FREMSTILLINGSVIRKSOMHED 
41/42 Nærings-,-nydelsesmiddelind. 
42 Industrie du sucre 
43 Tekstilindustri 
44 Læder-'lædervareindustri 
45 Fodtøjs- beklædningsindustri 
46 Træ-, træmøbelindustri 
47 Papir- papirvare-/grafisk industri 
48 Gummi-/ plastindustri 
49 Anden fremstillingsvirksomhed 
S. BYGGE-/ANLÆGSVIRKSOMHED 
6. TIL 9. TJENESTEYDELSER 
61 Engroshandel 
62 Genbrug 
64/65 Detailhandel 
66 Hotel og restauration 
83 Serviceerh.,kredit,finans.,forsikr 
! alt 
Investering 
National støtte Store investeringer 
Projekt. 
i 
2 
68 
4 
6 
31 
25 
1 
169 
59 
43 
4 
40 
S 
9 
220 
J7 
10 
24 
; 
20 
44 
33 
43 
8 2 
83 
3 
1 
2 
5 
72 
546 Støtte 
0,73 
0,33 
0,39 
21,13 
0,93 
1,04 
0,02 
8.97 
10,02 
0,15 
4105 
9,64 
945 
104 
16,17 
2,38 
0,63 
1,64 
5143 
846 
2.18 
904 
0.04 
402 
5.71 
7,70 
1109 
249 
004 
1406 
004 
0,79 
0,42 
0,68 
12,04 
12903 Arbejds­
pladser 
08 
68 
21043 
15 
471 
8 
19144 
1385 
20 
8546 
1596 
2084 
3670 
3203 
6730 
2520 
3710 
10171 
9740 
169 
2183 
30 
1337 
1404 
1791 
1853 
430 
104 
589 
194 
20 
67 
-9 
229 
40521 
887,85 
27303 Små investeringer 
Proieku 
5 
1 
5 
1 
1 
3 
10 Støtte 
33,31 
140 
-.15 
24,66 
22,78 
3,84 
11,34 
",60 
56,09 Arbejds­
pladser 
: 
2124 
61 
513 
1550 
958 
"1 
330 
557 
-
3082 
648,38 
173,14 I ilt 
Proiekt. 
4 
2 
68043 
45 
671 
1 
31144 
2585 
1 
174 
60 
43 
4 
42 
10 
5 
1 
225 
37 
11 
25 
~l 
20 
44 
!3 
46 
8 
2 
83 
3 
l 
2 
5 
-2 
556 Støtte 
0.73 
0,33 
0,33 
21,13 
0,93 
1,04 
3,02 
8,97 
10.02 
0,15 
74,66 
11,14 
945 
1,34 
23,32 
27,03 
0,63 
!,64 
"4J1 
846 
6,02 
2048 
0,04 
402 
5,71 
7,"0 
18,90 
249 
OO» 
1406 
0,34 
0,79 
0,42 
0,68 
12,04 
185,32 Arbejds­
pladser 
68 
68 
21043 
15 
471 
8 
19144 
1385 
20 
10670 
1657 
2084 
367 
3716 
2223 
252 
371 
11129 
974 
240 
2513 
30 
1337 
1404 
1791 
2410 
430 
104 
589 
194 
20 
67 
79 
229 
43603 
153601 
446,47 
V-J4, 
••^0 
Tabel 29. Budgetsituationen 1988 
1. Udnyttelse af forpligtelsesbevillingerne 
;Mio ECÏ 
Disponible forpligtelsesbevillinger i 1988 
Bevillinger, 
opført på 
budgettet for 
1988 
3.524,00 Bevillinger, der 
henstår fra 1987 
3.29 Bev-;., der er blevet disponible ved: 
frigørelse af 
iidligere 
forpligtelser 
1-18,79 kurssvingninger i 
forb. m. tid­
ligere forplig­
telser 
- 2,49 ! alt 
3.673,59 Udnyttelse i 1987 
Indgåede 
forpligtelser Disponible 
Bevillinger pr. 
31.12.88 
3,667,07 j 6.52 
2. Udnyttelse af betalingsbevillingerne 
i Mio FICU") 
Disponible betalingsbevillinger i 1988 
Fremf. fra 
1987 
43,60 Bevil. for 1988 
2862,00 l alt 
2905,60 Udbetalinger i 1988 
Over fremfør­
sler 1987 
-13,60 Over bevil­
linger 1988 
2859,58 I alt 
2903,18 Ikke-udnyttede betalingsbevil­
linger pr. 31.12.1987 
Over fremfør­
sler 1987 
-Over bevil­
linger 1988 
2,42 
30 30 3. Udviklingen med hensyn til de indgåede forpligtelser 
(Mio ECU) 
Forpligtelser 
mdg. 1975-1987 
og endnu ikke 
er indfriet pr. 
1.1.1988 
6118,47 Frigjorte 
beløb og 
justeringer 
-146,30 Forpligtelser indgået i 1988 
Over bevil.,der 
henstår fra 
1987 
3,29 Over bevil. for 
1987 
3663,78 I alt 
3667,07 Forpligtelser 
1975-1987, 
endnu ikke er 
indfriet — for­
pligtelser 1987 
9639,24 Forpiigtel- ser 
indfriet i 1988 
2903,18 Ikke-indfriede 
forpligtelser 
pr.31.12.S8 
6736,06 
4>. 
Tabel 30. Udbetalinger i 1988 vedrørende forpligtelser indgået i perioden 1975-1988 
(Mio) 
(Mio ECU) Tabel 31. Betalinger til medlemslandene 1975-1988 Medlemssiat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EF. 
EUR 12 1975-84 
11,40 
0,68 
8,723 
2,78 
53,81 
1,9! 
203,20 
0,04 
9,73 
32,64 
324,91 lidbeta 
1985 
3,53 
0,59 
2,404 
13,94 
69,78 
0,37 
41,91 
1,80 
35,18 
169,50 linger 1988 vedri 
1986 
4,26 
3,16 
7,94 
22,21 
53,27 
77,64 
6,63 
107,97 
0,56 
27,85 
82,93 
0,18 
364.60 srende 
1987 
4,65 
3,60 
28,89 
42,76 
219,62 
112,65 
85,34 
187,81 
131,93 
230,51 
0,03 
1047,79 1988 
4,08 
2,03 
27,30 
205,15 
270,67 
63,18 
38,14 
23,11 
1,17 
170,95 
160,48 
0,12 
966,38 Udbetalinger I alt 
27,92 
10,06 
75,25 
286,84 
543,56 
377,06 
132,39 
56433 
0,04 
13,26 
330,73 
541,74 
033 
2903,18 
At 
1975 
1976 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 B 
T,08 
3,46 
5,97 
3,10 
6,59 
9,17 
1046 
M)3 
5,63 
12,00 
21,61 
23,00 
27,92 DK 
1,64 
4,42 
6,14 
1,38 
9,13 
9,44 
10,69 
14^7 
16,70 
28,10 
",69 
18,94 
1548 
10,06 D 
17,35 
34,40 
42,18 
46,03 
50,45 
36,19 
61,65 
45,05 
43,92 
59,19 
38,23 
60,94 
75.25 E 
314,30 
345,34 
54346 GR 
122,00 
152,35 
21449 
212,63 
309,04 
302,87 
287,40 
286,84 F 
15,63 
29,99 
45,40 
40,65 
103,61 
99,66 
62,16 
126,18 
21446 
190,23 
233,23 
200,36 
263,72 
377,06 IRL 
5,21 
12,08 
14,09 
20,46 
32,89 
6945 
7932 
91,18 
9147 
10142 
114,66 
''7,04 
133,92 
132,39 I 
34^0 
"^5,85 
92,82 
7843 
143,73 
249,08 
210,16 
276,97 
34440 
435,11 
381,13 
''01,45 
550,32 
564,00 L 
0,25 
0,47 
0,13 
0,21 
0,30 
0,99 
0,96 
0,06 
0,02 
2,49 
0,65 
0,13 
2,29 
0,04 NX 
3,29 
6,67 
3,64 
6,48 
8,65 
V0 
5,66 
3,24 
18,12 
14,74 
15,31 
11,82 
19,45 
13,26 P 
188,78 
222,76 
330,73 UK 
13,85 
59,14 
75,62 
59,03 
165,73 
233,24 
255,10 
21346 
294,46 
291,61 
457,75 
468,26 
519,29 
541,74 EF. 
0,37 
048 
0,33 EUR 
12 
74,06 
213,05 
275,70 
254,89 
513,10 
726,70 
791,41 
950,67 
1246,60 
1325,98 
1590,65 
2394,16 
244449 
2903,18 
Tabel 32. Fordeling mellem medlemsstatterne af de forpligtelser, der er indgået i forbindelse med infrasruktuprojekter i 1988 
(Mio ECU) 
Medl. stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EUR 12 Knyttet til 
produktive 
aktiviteter 
0,32 
0,35 
0,11 
26,61 
11,64 
6.00 
49,86 
22,81 
26,45 
143,14 Transport 
5,70 
1,90 
0,01 
65,47 
548,65 
170,31 
i,71 
349,64 
22,28 
168,17 
212,33 
1546,17 Telekommu­
nikation 
4,98 
26,22 
0,93 
2,77 
34,90 Energi 
0,10 
116,24 
7,03 
8,55 
57,77 
0,74 
8,33 
13,45 
212,21 Vandbygning 
6,53 
0,25 
10,30 
84.61 
22.? 5 
17.13 
302,70 
77,83 
23,29 
545,00 Miljøet 
0,09 
13.00 
9,29 
5,85 
4,62 
8,16 
41,01 Uddannelse, 
kultur, sport 
fritid 
2,24 
2,00 
10,09 
2,31 
13,61 
",51 
22,36 
58,29 
25,90 
144,31 1 alt 
14,80 
4,32 
0.47 
202,11 
682,21 
227,20 
45,88 
814,40 
0,74 
22,28 
339,98 
312,35 
2666,74 
N© 30 oo 
-o Tabel 33. Fordeling mellem medlemsstatterne af de forpligtelser, der er indgået i forbindeise med infrastrukturprojekter 
1975-1988 
(Mio ECU) 
Medl. stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EUR 12 Knyttet til 
produktive 
aktiviteter 
28,48 
11,45 
143,31 
33,00 
27,89 
50,21 
21,29 
903,84 
4,02 
10,46 
35,90 
367,14 
1636,99 Transport 
23,56 
66,61 
51,77 
585,73 
1402,20 
1280,38 
271,40 
2166,71 
6,77 
182,53 
524,59 
1802,11 
8364,36 Telekommu­
nikation 
15,27 
428,27 
274,92 
244,68 
71,77 
1,28 
0,93 
233,70 
1270,82 Energi 
2,16 
30,77 
21,80 
667,22 
147,59 
387,70 
17,09 
901,12 
1,24 
147,63 
2798,20 
2604,13 Vandbygning 
42,51 
7,96 
61,22 
301,56 
342,98 
86,89 
233,63 
2526,38 
1,41 
2,76 
238,04 
640,65 
4485,99 Miljøet 
10,02 
0,88 
7,45 
1,20 
16,48 
19,10 
11,42 
139,49 
9,0.3 
79,76 
294,82 Uddannelse, 
kultur, sport 
fritid 
28,63 
12,66 
53,39 
122,70 
2,31 
71,86 
42,43 
127,43 
1,60 
3,98 
115,30 
216,04 
798,31 I alt 
135,36 
145,60 
338,94 
2139,68 
1939,45 
2171,06 
841,94 
6836,74 
15,04 
201,01 
1070,42 
3619,22 
19455,46 
Tabel 34. Fordeling mellem medlemsstaterne at støtten til industri-, håndværks- og servicesektoren i 1988 
(Mio ECU) 
Medlemsstat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EUR 12 Energi 
0,21 
0,45 
0,66 Mineraler og 
deres 
derivater, 
kemisk 
industri 
0,28 
0,11 
0,29 
0,35 
2,84 
11,00 
7,13 
22,00 Metalforarbej-
dende, fin­
mekanisk og 
optisk industri 
0,14 
1,12 
22,30 
0,02 
12,71 
11,05 
27,78 
75,12 Anden frems­
tillingsvirk­
somhed 
0,57 
1,52 
12,14 
0,09 
6,93 
20,02 
33,93 
76,10 Bygge- og 
anlægsvirk­
somhed 
0,24 
0,24 Tjenestey­
delser 
0,45 
1,19 
0,09 
0,48 
0,11 
2,64 
4,96 I alt 
1,00 
3,50 
35,92 
0,35 
0,21 
22,48 
43,45 
0,11 
72,17 
179,08 
Tabel 35. Fordeling mellem medlemsstaterne at støtten til industri- håndværks- og servicesektoren 1975-1988 
(Mio ECU) 
Medlemsstat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EUR 12 Energi 
0,94 
0,21 
2,99 
2,41 
0,13 
8,18 
89,71 
104,57 Mineraler og 
deres 
derivater, 
kemisk 
industri 
16,30 
2,25 
79,91 
15,26 
3,86 
39,99 
43,96 
243,20 
8,63 
567,50 
102.86 Metalforarbej-
dende, Fin­
mekanisk og 
optisk industri 
19,76 
12,21 
237,11 
8,12 
2,61 
232,31 
211,72 
391,84 
5,48 
487,03 
1608,19 Anden frems­
tillingsvirk­
somhed 
8,81 
9,44 
177,04 
14,51 
4,67 
106,62 
51,40 
329,20 
12,21 
268,77 
982,67 Bygge- og 
anlægsvirk­
somhed 
0,06 
0,21 
0,25 
0,52 
0,81 
3,70 
1,55 
7,10 Tjenestey­
delser 
2,28 
0,97 
9,70 
4.86 
0,02 
6,00 
0,27 
8,96 
2,79 
0,11 
14,74 
50,70 I alt 
44,22 
25,39 
507,00 
42,74 
11,16 
396,70 
313.35 
983,08 
32,83 
0,11 
978,01 
3774,10 
NO 30 30 
NO 
'Jt Tabel 36. Investeringer i forbindelse med projekter, der har modtaget støtte i 1988 
(Mio ECU) 
Medl.-
stat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EUR 12 Industri- .håndværks- og 
servicevirksomhed 
Antal 
5 
64 
28 
l 
3 
38 
120 
228 
487 Invest. 
11,90 
54,48 
595,58 
3,86 
4,63 
167,36 
152,18 
534,59 
1524,60 Infrastrukturer 
Antal 
44 
18 
92 
428 
122 
81 
1313 
1 
9 
887 
359 
3354 Invest. 
44,17 
8,83 
489,83 
1409,79 
752.43 
95,01 
1841,08 
3,84 
105,17 
779,11 
728,32 
6257.59 Egne udviklings­
muligheder 
Antal 
1 
3 
40 
1 
2 
3 
19 
69 Invest. 
1,30 
5,83 
15,76 
0,64 
1,19 
3,08 
6,27 
34,57 lait 
Antal 
49 
83 
28 
93 
431 
165 
120 
1435 
1 
9 
890 
606 
3910 Invest. 
56,08 
65,11 
595,58 
493.69 
1415.62 
772.83 
263,01 
1994.46 
3,84 
105,17 
782,19 
1269,18 
7816,76 
NO 
30 30 
71 
Tabel 37. Regional fordeling af bevillingerne for 1975-1988 til programmer, projekter og undersøgelser 
(Mio ECU) 
! 
Medlemsstat Region 
B ELG IQ U E/B ELG IE 
V landeren 
Wallonie 
DANMARK 
DEUTSCHLAND 
Schles wig-H ols tein 
Hamburg 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Hessen 
Rheinland-Pfalz 
B aden-Wurttemberg 
Bayern 
Saarland 
Berlin (West) 
Niedersachsen 
Multiregionale 
ELLAS 
Ana.Ster.Kai Nisoi 
Kentr. Dyt M akedonia 
Pelop.Dyt.Ste.Ellas 
Thessalia 
Anat. M akedonia 
Kriti 
Ipiros 
Thraki 
Nisoi Anat-Agaiou 
Multiregionale Programmer 
Fællesskabs 
programme 
-
-
23,06 
21,26 
1,80 
12,98 
12,98 ; N.P.I.F. 
26.70 
14,45 
12,25 
10,26 
53,95 
13,46 
8,68 
19,27 
12,54 
250,40 
4,50 
37,05 
37,43 
1,64 
169,78 I alt 
26,70 
14,45 
12,25 
10,26 
77,01 
13,46 
21,26 
8,68 
19,27 
12,54 
1,80 
263,38 
4,50 
37,05 
37,43 
1,64 
182,76 Projekter 
Industri-, 
håndværks-
og 
servicevirks 
41,67 
28,29 
13,38 
5,35 
502,96 
53,00 
0,74 
63,52 
39,80 
61,41 
13,02 
82,49 
87,68 
5,19 
96,03 
0,08 
34,51 
1.76 
3.81 
2,89 
2,79 
1,83 
0,99 
4,56 
7,40 
4,59 
3,89 Infra­
struktur 
131,97 
56,11 
75,86 
140,42 
347,39 
38,26 
7,47 
18,18 
14,51 
6,71 
7,84 
96,55 
14,75 
61,79 
81,33 
2149,65 
166,07 
749,29 
335,23 
137,38 
123,97 
114,18 
178,71 
73,01 
90,52 
181,29 Reg. egne 
udviklings­
muligheder'' 
1,35 
1,34 
0,01 
0,57 
-
-I alt 
174,99 
85,74 
89,25 
166,34 
850,35 
91,26 
8,21 
81,70 
54,31 
68,12 
20,86 
179,04 
102,43 
66,98 
177,36 
0,08 
2184,16 
167,83 
753,10 
338,12 
140,17 
125,80 
115,17 
183,27 
80,41 
95,11 
185,18 " - "1 
Under­
søgelser 
2,00 
0,13 
1,87 
6,14 
0,19 
0,04 
0,11 
0,04 
0,24 
0,24 I alt 
203,69 
100,32 
103,37 
182,74 
927,55 
104,72 
8,21 
102,96 
54,31 
76,80 
20,86 
198,31 
102,47 
67,09 
189,94 
1,88 
2447,78 
172,33 
753,10 
375,17 
140,17 
125,80 
152,60 
183,27 
80,41 
96,75 
368,18 
Foranstaltninger,der tager sigte på udnyttelsen af regionernes egne udviklingsmuligheder,er indeholdt under programmer. 
Regional fordeling af bevillingerne for 1975-1988 til programmer, projekter og undersøgelser (fortsat) 
Mio ECUNi 
IQ 
> 
NØ 30 30 
NO 
NVI 
I 
NØ 30 30 | Programmer 
Medlemsstat Region 
ES PAN A j 
Galicia 
Princ. de Asturias 
Cantabria 
Pais Vasco 
Navarra 
Aragon 
Madrid 
Castilla y Leôn 
Castiila- La- M ancha 
Extremadura 
Cataluna 
Com. Valenciana 
Andalucia 
.Murcia 
Canarias 
Multiregionale 
FRANCE 
Ile de France 
Haute-Normandie 
B asse- N ormandie 
Picardie 
Champagne-Ardennes 
Bourgogne 
Centre 
N ord- Pas-de-Calais 
Bretagne 
Pays de la Loire 
Poiiou-Charentes 
Lorraine 
.Alsace 
Franche-Comté 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrénées 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Languedoc- Roussillon 
Prov.-Alpes-C.d'Azur 
Corse 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyane 
Réunion 
Multiregionale 1 Fællesskabs-}- M p r p 
programmel" 
i 
23,02 1 
23,02 
9,63 
5,41 
4,22 52,57 
23,24 
29,33 
252,27 
21,17 
4,06 
2,80 
20,88 
29,80 
22,23 
50,46 
19,40 
8,33 
36,26 
13,80 
13,01 
10,07 I alt 
75,59 
23,24 
52,35 
261,90 
21,17 
4,06 
2,80 
20,88 
29,80 
22,23 
50,46 
19,40 
8,33 
36,26 
19,21 
13,01 
14,29 Projekter 
Industri-, 
håndværks-
servicevirks 
11,20 
3,43 
1,12 
1,38 
0,62 
4,65 
370,42 
2,97 
9,36 
3,32 
7,56 
0,65 
2,36 
75,64 
25,38 
41,63 
17,94 
54,62 
7,82 
0,50 
6,20 
26,42 
23,40 
14,64 
20,76 
13,36 
1,97 
0,65 
3,20 
3,67 
3,63 
2,77 Infra­
struktur 
1945,23 
125,61 
98,66 
32,35 
23,37 
2,47 
23,65 
24,99 
301,42 
296,09 
130,02 
38,43 
77,61 
638,01 
68,04 
63,36 
1,15 
2156,66 
2,12 
35,08 
2,44 
19,43 
2,15 
100,16 
288,51 
90,47 
73,45 
137,17 
2,53 
1,50 
106,99 
135,56 
279,97 
122,75 
37,78 
171,00 
34,54 
59,54 
117,82 
100,23 
78,48 
123,12 
33,87 Reg.egne 
udviklings­
muligheder" 
2,29 
0,13 
0,88 
1,28 
13,11 
2,61 
0,10 
0,21 
0,31 
2,52 
2,45 
1,96 
0,32 
0,16 
1,05 
1,42 I alt 
1958,72 
129,04 
98,66 
32,35 
23,37 
2,47 
23,65 
25,12 
302,54 
297,47 
130,64 
38,43 
77,61 
643,54 
68,04 
63,36 
2,43 
2540,19 
5,09 
47,05 
5,86 
26,99 
0,86 
4,82 
175.80 
316,41 
134,55 
93,35 
192,11 
10,51 
3,05 
113,19 
161,98 
303,37 
138,81 
58,54 
184,36 
36,51 
60,19 
121,02 
103,90 
82,11 
125,89 
33,87 Under­
søgelser 
0,09 
0.06 
0,03 
12,04 
0,07 
0,07 
0,21 
0,08 
0,14 
11,41 
0,06 I alt 
2034,40 
129,04 
121,90 
32,35 
23,37 
2,47 
23,65 
25,12 
302,54 
297,53 
! 30,64 
38,46 
77,61 
643,54 
68,04 
63,36 
54,78 
2814,13 
5,09 
47,12 
5,86 
26,99 
0,86 
4,82 
196,97 
320,47 
134,55 
96,15 
213,06 
10,51 
3,05 
142,99 
184,21 
354,04 
158,21 
66,87 
220,70 
36,51 
79,40 
121,02 
104,04 
82,11 
150,31 
48,22 
Foranstaltninger,der tager sigte på udnytteisen af regionernes egne udviklingsmuligheder.er indeholdt under programmer. 
o 
Regional fordeling af bevillingerne for 1975-1988 til programmer, projekter og undersøgelser (fortsat) 
Mio ECU 
Medlemsstat Region 
IRELAND 
Donegal 
North East 
North West 
West 
Midlands 
East 
Mid West 
South East 
South West 
Multiregionale 
ITALIA 
Piemonte 
Vaile d'Aosta 
Lombardia 
Trentmo-Aldo Adige 
Veneto 
Frmli-Venez.Giulia 
Liguna 
Emiiia-Romagna 
Toscana 
Umbna 
Marche 
1 .azio 
Abruzzi 
.Molise 
Campania 
Pugiia 
Basilicata 
Calabria 
Sicilia 
Sardegna 
Multiregionale 
LUXEMBOURG 
NEDERLAND 
Noord-Nederland 
Oost-Nederland 
West-Nederland 
Zeeland 
Zuid-Nederland 
Multiregionale ... Programmer 
i 
Fællesskabe ,.. | it 
programmer 
32,54 
32,54 
29,27 
29,27 
-; 11,47 
111,47 
106,92 
8,44 
0,09 
31,93 
o!o8 
5,49 
6,71 
4,93 
1,59 
45,94 
1,94 
14,18 
12,59 
0,65 
0.94 144,01 
144,01 
136,19 
-
8.44 
' 
0,09 
31,93 
1 72 
o!o8 
5,49 
6,71 
4,93 
1,59 
45,94 
29,27 
1,94 
14,18 
12,59 
0,65 
0,94 Projekter 
Industri-. 
håndværks-I Infra-
og ! struktur 
servicevirks) 
311,27 
5.72 
8,11 
13,57 
17,01 
17,07 
84,86 
54,57 
31,83 
53,97 
24,56 
975,72 
1,28 
29.14 
113,07 
120,17 
13,26 
322,49 
95,46 
149,10 
39,36 
56.25 
26,14 
-
32,42 
16,85 
15,57 841.94 
18,13 
12,71 
20,65 
43,29 
25,93 
183,09 
69,35 
39,86 
111,33 
317,60 
6777,60 
71,28 
24,30 
95,59 
177,33 
237,95 
138,04 
2718,01 
365,06 
486,98 
602,01 
1056,53 
428,42 
375,60 
14,69 
200,85 
127,64 
4,87 
65,51 
2,83 ! 
Reg.egne j 
udviklings- ] 1 alt 
mulishedeH 
1 3,67 
0,10 
0,78 
1.21 
0,96 
0,62 
0,58 
0,54 
0,04 
0,01 
0,01 i 156,88 
23,95 
20,82 
34,22 
61,08 
43,00 
269,16 
124,88 
71,69 
165,92 
342,16 
7753,90 
"1.28 
25,58 
124,73 
290,90 
358,66 
151,30 
3050,50 
460,52 
636,08 
641,37 
1112,82 
454,56 
375,60 
14,69 
233,28 
144,49 
4,87 
81,09 
2,83 Under­
søgelser 
0,99 
0,03 
0,07 
0,19 
0,70 
21,95 
0,23 
0,86 
0,51 
6.59 
3,57 
6,15 
0,30 
0,54 
3,06 
0,14 
-
0,19 
0,16 
0,03 I ait 
1301,88 
23,98 
20,82 
34,29 
61,08 
43,00 
269,35 
124,88 
71,69 
165,92 
486,87 
7912,04 
"1,28 
34.25 
•25,59 
291,50 
397,18 
156,59 
3056,73 
466,31 
642.79 
646,30 
1114,95 
50.3,56 
405,01 
16,63 
247,65 
157,24 
4,87 
81,74 
3,80 
Foranstaltninger,der tager sigte på udnytteisen af regionernes egne udviklingsmuligheder.er indeholdt under programmer. 
Regional fordeling af bevillingerne for 1975-1988 til programmer, projekter og undersøgelser (fortsat) 
(Mio ECU) 
> Medlemsstat Region 
PORTUGAL 
Norte 
Centro 
Lisboa-Vaie Tejo 
.Alentejo 
Algarve 
Açores 
Madeira 
Multiregionale 
UNITED KINGDOM 
North 
Yorkshire Hurnber. 
East Midlands 
East Anglia 
South East 
South West 
West Midlands 
North West 
Wales 
Scotland 
Nothern Ireland 
Multiregionale 
Commun. 
Eur 12 Programmer 
Fællesskabs 
programme 
51,41 
51,41 
5,13 
5,13 
-
187,04 N.P.I.F. 
r 
65,79 
3,50 
57,29 
460,04 
47,23 
13,32 
10,39 
21,50 
104.66 
53.89 
209,05 
-
1406,49 I alt 
117,20 
8,50 
108,70 
465,17 
47,23 
13,32 
10,39 
21,50 
104,66 
53,89 
209,05 
5,13 
-
1593,53 Projekter 
Industri-, 
håndværks-
og 
servicevirks 
-
1000,02 
149,26 
36,56 
12,73 
15,11 
15,23 
94,05 
130,99 
250,76 
194,21 
101,12 
-
3305,54 Infra­
struktur 
1050,56 
317,76 
207,^7 
198,95 
142,67 
67,97 
73,12 
63,44 
8,88 
3620,97 
579,60 
342,37 
57,82 
204,31 
270,77 
446,93 
585,02 
788,67 
326,19 
19,29 
-
19407,93 Reg. egne 
udviklings­
muligheder" 
1,48 
0,11 
0,74 
0,63 
6,43 
0,22 
1,27 
1,84 
3,10 
-
29,49 I alt 
1082,04 
317,76 
207,88 
199,69 
142,67 
67,97 
73,12 
63,44 
9,51 
4627,42 
728,86 
378,93 
70,55 
219,42 
286,22 
542,25 
716,01 
1041,27 
523,50 
120,41 
-
22742,96 Under­
søgelser 
0,58 
0,05 
0,53 
10,66 
0,89 
0,71 
0,93 
0,62 
0,33 
0,95 
: ,66 
1,61 
1,17 
1,79 
1,70 
56,77 I alt 
1199,82 
317,81 
207,88 
199.&9 
151,17 
67,97 
73,12 
63,97 
118,21 
5103,25 
776,98 
392,96 
71,48 
230,43 
308,05 
647,86 
771,56 
1251,93 
524,67 
127,33 
1,70 
24393,26 
Foranstaltninger,der tager sigte på udnyttelsen af regionernes egne udviklingsmuligheder,er indeholdt under programmer. 
N© 30 00 
NO 
-4 
CA 
i 
NS 
30 30 

Bilag B. Foto af projekter finansieret af EFRU 
hk 
Bilag B. Foto af projekter finansieret af EFRU 97 
98 F.FRIJ Figur 8. Mluslration 2. Anlæg nf en molorvcjsutincluing i Bayonnc (!• K) 
ligiir *>. Illustration .*. Den ju.-igoiiski- motorvej: nfsnitlH Mcco (.îun«l;il/ijnr<*i (F) 
Bilag B. Foto af projekter finansieret af EFRU 99 (oC 
Figur 10. Illustration 4. Den integrerede l'oianslatning i Napoli: Anlæg af undergrundsbanen i Napoli (I) 
100 EFRU i<4 
Figur I I. Illustintion 5. Anlæg af dm anden central lil behandling af affald i byen Porto (F) 
Bilag B. Foto af projekter finansieret af KFRU 101 PI 
Figur 12. Illustration 6. FI RU har deltaget i opførelsen af fritidscentret i Bodmin (Cornwall) (UK) 
102 F FRU /O] 
Bilag C. Bibliografi: Publikationer i 1988 
Cl Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og 
regionalpolitik 
Udtalelse om Kommissionens Tredje Periodiske Beretning om den sociale og den økonomiske situation 
i Fællesskabets regioner 
(FIT nr. C 35 af 8. februar 1988, s. 15) 
Ydelse af støtte fra Den I europæiske Fond for Regionaludvikling for cåret 1985 (5. og 6. tranche) 
(FITnr. C 85 af 4. april 1988, s. 1) 
Udtalelse om Kommissionens Tolvte Årsberetning om Den Huropiske Fond om Regionaludvikling 
(FIT nr. C 175 af 4. juli 1988, s. 17) 
Udtalelse om "Vn udviklingspolitik for bjergområderne" 
("FIT nr. C 175 af 4. juli 1988, s. 47) 
Kommissionens afgørelse af 24. juni 1988 om nedsættelse af et Rådgivende Råd af Regionale og Fokale 
Myndigheder (88/487/FØI• ) 
(FIT nr. F 247 af 6. september 1988, s. 23) 
Beslutning om Kommissionens Tredje Periodiske Beretning om den sociale og økonomiske situation i 
Fællesskabets regioner 
(FFT nr C 235 af 12. september 1988, s. 178) 
Beslutning om de regionale virkninger af bygningen af en tunnel under Kanalen og en bro over 
Messinastrædet 
(FIT nr. C 262 af 10. oktober 1988, s. 45) 
Den luropæiske Fond for Regionaludvikling (FFRU) i: Revisionsretten: Årsberetning for regnskabsåret 
1987 med institutionernes svar 
(III nr. C 316 af 12. december 1988, s. 97) 
Beslutning om den fælles regionalpolitik og regionernes rolle 
(I'll nr. C 326 af 19. december 1988, s. 289) 
Rådgivende Råd af Regionale Fokale Myndigheder - Kommissionens afgørelse af 24. juni 1988 
(FFT nr. C 329 af 22. december (988, s. 4) 
C .2 Særlige fællesskabsaktioner med henblik på 
regionaludvikling 
• 
• /Fndringer til forslag til Rådets forordning (FOF) om gennemførelse af et fællesskabsprogram, der skal 
bidrage til omstillingen i jern- og stålområder (RFSII)FR-prograrnmet) 
(FIT nr. C 9 af 14. januar 1988, s. 14) 
lovgivningsmæssig beslutning med udtalelse fra lUiropa-Parlamentet om forslag fra Kommissionen til 
Rådels forordning om gennemførelse af et fællesskabsprogram, der skal bidrage til omstillingen i jern- og 
stålindustrien (RFS11)1 dl-programmet) 
(HIT nr. C 13 af 18. januar 1988, s. 116) 
Kommissionens beslutning af 22. oktober 1987 om godkendelse af intervcntionsprogrammet for 
Grækenland til gennemførelse af fællesskabsprogrammet til udvikling af visse ugunstigt stillede regioner i 
Fællesskabet gennem udnyttelse af deres eget energipotentiel (VAFORFN- programmet) (88/48/FØF) 
(FIT nr. F 30 af 2. februar 1988, s. 25) 
Bilag C. Bibliografi: Publikationer i 1988 103 HO 
• 
• 
• 
• Kommissionens beslutning af 22. oklobcr 1987 om godkendelse af intervcntionsprogrammet for Spanien 
lil gennemførelse af fælesskabssprogrammet til udvikling af visse ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet 
izcnncm udnyttelse af deres eget energipotentiel (VA1 ORFN- programmet) (88/49(FØF) 
(FIT nr F 30 af 2. februar 1988, s. 27) 
Kommissionens beslutning af 22 oktober 1987 om godkendelse af interventionsprogrammel for l tankrig 
til gennemførelse af fællesskabsprogrammet til udvikling al visse ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet 
gennem udnyttelse af deres eget energipotentiel (VAFORFN- programmet) (88/50/FØF) 
(FFT nr. F 30 af 2. februar 1988, s. 28) 
Kommissionens beslutning af 22. oktober 1987 om godkendelse af intervcntionsprogrammet for Irland til 
gennemførelse, af fællesskabsprogrammet til udvikling af visse ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet 
gennem udnyttelse af deres eget energipotentiel (VAFORFN- programmet) (88/51 /KØF) 
(IT"l nr. I 30 af 2. februar 1988, s. 29) 
Kommissionens beslutning af 22. oktober 1987 om godkendelse af intervcntionsprogrammet for Italien til 
gennemførelse af fællesskabsprogrammet til udvikling af visse ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet 
gennem udnyttelse af deres eget energipotentiel (VAFORFN- programmet) (88/52/HØF) 
(FIT nr. F 30 af 2. februar 1988, s. 30) 
Kommissionens beslutning af 22. oktober 1987 om godkendelse af intervcntionsprogrammet for Portugal 
til gennemførelse af fællesskabsprogrammet til udvikling af visse ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet 
gennem udnyttelse af deres eget energipotentiel (VAFORFN- programmet.) (88/53/FØF) 
(FFT nr. I 30 af 2. februar 1988, s. 31) 
Kommissionens beslutning af 22. oktober 1987 om godkendelse af intervcntionsprogrammet for Det 
Forenede Kongerige til gennemførelse af fællesskabsprogrammet til udvikling af visse ugunstigt stillede 
regioner i Fællesskabet gennem udnyttelse af deres eget energipotentiel (VAFORFN- programmet) 
(88/54/FØF) 
(FFI nr. F 30 af 2. februar 1988, s. 32) 
Kommissionens beslutning af 22. oktober 1987 om godkendelse af intervcntionsprogrammet for 
Grækenland til gennemførelse af fællesskabsprogram tuet til udvikling af visse ugunstigt stillede regioner i 
Fællesskabet gennem bedre adgang til avancerede telekommunikationstjenester (STAR-programmet) 
(88/5 STOF) 
(FIT nr. F 30 af 2. februar 1988, s. 33) 
Kommissionens beslutning af 22. oktober 1987 om godkendelse af intervcntionsprogrammet for Spanien 
(il gennemførelse af fællesskabsprogrammet til udvikling af visse ugunstigt stillede, regioner i Fællesskabet 
gennem bedre adgang til avancerede telekommunikationstjenester (STAR-programmet) (88/56/FØF) 
(FIT nr. F 30 af 2. februar 1988, s. 34) 
Kommissionens beslutning af 22. oktober 1987 om godkendelse af intervcntionsprogrammet for Frankrig 
til gennemførelse af fællesskabsprogrammet til udvikling af visse ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet 
gennem bedre adgang til avancerede telekommunikationstjenester (STAR-programmet) (88/57/FØF) 
(HIT nr. F 30 af 2. februar 1988, s. 35) 
Kommissionens beslutning af 22. oktober 1987 om godkendelse af intervcntionsprogrammet for Irland til 
gennemførelse af fællesskabsprogrammet til udvikling af visse ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet 
gennem bedre adgang til avancerede telekommunikationstjenester (STAR-programmct) (88/58/FØF) 
(FIT nr. I. 30 af 2. februar 1988. s. 36) 
Kommissionens beslutning af 22. oktober 1987 om godkendelse af intervcntionsprogrammet for Italien til 
gennemførelse af fællesskabsprogrammet til udvikling af visse ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet 
gennem bedre adgang lil avancerede telekommunikationstjenester (SI AR -programmet) (88/59/FØF) 
(FIT nr. F 30 af 2. februar 1988, s. 37) 
• Kommissionens beslutning af 22. oktober 1987 om godkendelse af intervcntionsprogrammet for Portugal 
til gennemførelse af fællesskabsprogrammet til udvikling af visse ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet 
gennem bedre adgang til avancerede telekommunikationstjenester (STAR-programmet) (88/60/FØF) 
(III nr. F 30 af 2. februar 1988, s. 38) 
• Kommissionens beslutning af 22. oktober 1987 om godkendelse af intervcntionsprogrammet for Det 
Forenede Kongerige til gennemførelse af fællesskabsprogrammet til udvikling af visse ugunstigt stillede 
regioner i Fællesskabet gennem bedre adgang til avancerede telekommunikationstjenester 
(STAR-programmet) (88/61/IsØF) 
(FIT nr. I 30 af 2. februar 1988, s. 39) 
• Rådets forordning (FØF) nr. 328/88 af 2. februar 1988 om iværksættelse af et fællesskabsprogram, der skal 
bidrage til omstillingen i jern- og stålområder (RHS1DHR-programmet) 
(HIT nr. F 33 af 5. februar 1988. s. 1) 
104 EFRU Hi 
• Torslag til Rådets forordning (FØF) osn finansiel støtte til Portugal med henblik på et særligt program for 
industriudvikling (PI-DIP) KOM(88) 141 endelig udg. 
(II l'nr. C 120 af 7. maj 1988, s. 9) 
• Rådets forordning (FØF) nr. 2053/88 af 24. juni 19X8 om finansiel støtte til Portugal med henblik på et 
særligt program for industriudvikling (PIT)IP) 
(HITnr. F 185 af 15. juli 1988, s. 21) 
• I ovmæssig beslutning med udtalelse fra Furopa-Parlamentet om forslag til Rådets forordning vedrørende 
gennemførelsen af et fællesskabsprogram, der skal bidrage til omstillingen i skibsbygningsområder 
(RFNAVAF- programmet) 
(FFT nr. C 187 af 18. juli 1988, s. 156) 
• Beslutning om anden meddelelse fra Kommissionen om "Skibsbygning - industrielle, sociale og regionale 
aspekter" 
(FFT nr. C 187 af 18. juli 1988, s. 149) 
• /lindringer til forslaget til Rådets forordning (FØF) om gennemførelse af et fællesskabsprogram, der skal 
bidrage til omstillingen i skibsbygningsområder (RFNAVAF-programmet) KOM(88) 369 endelig udg. 
(FIT nr. C 201 af 2. august 1988, s. 4) 
• Udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg om forslaget til Rådets forordning om finansiel støtte 
til Portugal med henblik på et særligt program for industriudvikling, PFDIP 
(FIT nr. C 208 af 8. august 1988, s. 51) 
• Kommissionens beslutning af 27. juni 1988 om de områder, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, i Rådets 
forordning (FØF) nr. 328/88 om iværksættelse af et fællesskabsprogram, der skal bidrage til omstillingen i 
jern- og stålområder (RFSIDFR-programmet) (88/443/FØF) 
(FIT nr. I, 218 af 9. august 1988, s. 28) 
• Kommissionens beslutning af 29. juni 1988 om de områder, som er omhandlet i artikel 3, stk. 2, i Rådets 
forordning (FØF) nr. 328/88 om iværksættelse af et fællesskabsprogram, der skal bidrage til omstillingen i 
jern- og stålområder (RFSIDHR-programmet) (88/444/FØF) 
(FIT nr. F 218 af 9. august 1988, s. 29) 
• Kommissionens beslutning af 11. juli 1988 om områder omhandlet i artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning 
(FØF) nr. 328/88 om iværksættelseaf et fællesskabsprogram, der skal bidrage til omstillingen i jern- og 
stålområder (RFSIDFR-programmet) (88/459/FØF) 
(FFT nr. I 221 af 12. august 1988, s. 62) 
• Rådets forordning (FØF) nr. 2506/88 af 26. juli 1988 om gennemførelse af et fællesskabsprogram, der skal 
bidrage til omstillingen i skibsbygningsområder (RFNAVAF-programmct) 
(FIT nr. F 225 af 15. august 1988, s. 24) 
• Torslag til Rådets forordning (MØ]1) om en fællesskabsaktion for oprettelse og udvikling af centre for 
Virksomheder og Innovation samt et net heraf KOM(88) 396 endelig udg. 
(HIT nr. C 214 af 16. august 1988, s. 65) 
• Kommissionens beslutning af 9. november 1988 om områder omhandlet i artikel 3, stk. 2, i Rådets 
forordning (FØF) nr. 328/88 om iværksættelseaf et fællesskabsprogram, der skal bidrage til omstillingen i 
jern- og stålområder (RFSIDFR-programmet) (88/588/FØF) 
(III nr. F 316 af 23. november 1988, s. 50) 
• Udbud Pilotaktion vedrørende etablering og udvikling af startkapital (seed capital) 
(HFI' C 306 af 1. december 1988, s. 12) 
• Berigtigelse til pilotaktion vedrørende etablering og udvikling af startkapital (seed capital) 
(HIT nr. C 324 af 17. december 1988, s. 16) 
• Kommissionens generelle retningslinjer for gennemførelsen af PFDIP i 1988-1989 
(FIT nr. C 336 af 31. december 1988, s. 4) 
C. 3 Støtte med regionalt sigte 
• Kommissionens meddelelse vedrørende metoden for anvendelse af FØF- Traktatens artikel 92, stk. 3, litra 
a) og c), på regionalstøtte 
(II T nr. C 212 af 12. august 1988, s. 2) 
• Kommissionens beslutning af 29. marts 1988 vedrørende den franske regerings planlagte støtte i visse 
områder i Haute-Normandie, Franche-Comté og Sarthc, i omstillingsområderne Dunkerque, Le Creusot, 
Fos og Cacn samt i området Roubaix-Tourcoing (88/565/FØF) 
(FIT nr. F 310 af 16. november 1988, s. 28) 
Bilag C. Bibliografi: Publikationer i 1988 105 m 
C.4 Integrerede foranstaltninger 
• Kommissionens beslutning af 15. juli 1987 om godkendelse af et integreret middelhavsprogram for 
regionen Fangucdoc-Roussillon (88/24/FØF) 
(FFT nr. F 12 af 16. januar 1988, s. 35) 
• Kommissionens beslutning af 15. juli 1987 om godkendelse af et integreret middelhavsprogram for 
regionen Midi-Pyrénccs (88/25/FØF) 
(FIT nr. I. 12 af 16. januar 1988, s. 45) 
• Kommissionens beslutning af 15. juli 1987 om godkendelse af et integreret middelhavsprogram for 
regionen Aquitaine (88/26/FØF) 
(HIT nr I 14 af 19. januar 1988, s. 14) 
• Kommissionens beslutning af 15. juli 1987 om godkendelse af et integreret middelhavsprogram for 
departementet Ardèchc (88/38/FØF) 
(FFT nr. F 21 af 27. januar 1988, s. 28) 
• Kommissionens beslutning af 15. juli 1987 om godkendelse af et integreret middelhavsprogram for 
regionen Corse (88/62/FØF) 
(FIT nr. F 32 af 4. februar 1988. s. 23) 
• Kommissionens beslutning af 15. juli 1987 om godkendelse af et integreret middelhavsprogram for 
departmentet Drôme (88/63/FØF) 
(FFT nr. F 32 af 4. februar 1988, s. 32) 
• Kommissionens beslutning af 15. juli 1987 om godkendelse af et integreret middelhavsprogram for 
regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur (88/72/FØF) 
(TIT nr. I, 34 af 6. februar 1988, s. 42) 
• Beslutning om et integreret udviklingsprogram for De Kanariske Øer 
(HIT nr. C 49 af 22. februar 1988, s. 176) 
• Kommissionens beslutning af 14. december 1987 om ændring af beslutning 84/73/FØF om gennemførelse 
af en pilotforanstaltning om øen IÆSDOS, Grækenland, i monarkiet Fesbos som forberedelse til 
iværksættelsen af de Integrerede Middelhavsprogrammer og beslutning 86/39/FØF om gennemførelse af 
en pilotforanstaltning i monarkiet Grevcna, Grækenland, som forberedelse til iværksættelsen af De 
Integrerede Middelhavsprogrammer (88/207/FØF) 
(FIT nr. F 95 af 13. april 1988, s. 11) 
• Kommissionens beslutning af 24. marts 1988 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
regionen Marche (88/258/FØF) 
(FIT nr. F 107 af 28. april 1988, s. 39) 
• Kommissionens beslutning af 25. marts 1988 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
regionen Abruzzo (88/259/FØF) 
(FFTnr. F 107 af 28. april 1988, s. 41) 
• Kommissionens beslutning af 11. december 1987 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
De Tgæiske Øer (88/312/FØF) 
(III nr. F 140 af 7. juni 1988, s. 15) 
• Kommissionens beslutning af 11, december 1987 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
Attika (88/313/FØF) 
(FFT nr. F 140 af 7. juni 1988, s. 23) 
• Kommissionens beslutning af 11. december 1987 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
Midt- og Østgrækenland (88/317/FØF) 
(HIT nr. H 143 af 10. juni 1988, s. 28) 
• Kommissionens beslutning af 19. maj 1988 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
regionen Umbria (88/340/FØF) 
(FFT nr. F 156 af 23. juni 1988, s. 64) 
• Kommissionens beslutning af 19. maj 1988 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
regionen Fmilia Romagna (88/341/FØF) 
(FFT nr. I 156 af 23. juni 1988, s. 66) 
• Kommissionens beslutning af 18. december 1987 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
regionen Molisc (88/352/FØF) 
(FIT nr. F 160 af 28. juni 1988, s. 54) 
106 KFRU //3 
Revisionsretten. Særberetning tir. 2/88 om anvendelse af den integrerede metode ved Fællesskabets 
finansiering af foranstaltninger med strukturelt sigte med Kommissionens svar 
(FIT nr. C 188 af 18. juli 1988, s. I) 
Kommissionens beslutning af 13. juni 1988 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
regionen Figuria (88/391/HOF) 
(FITnr. I 188 af 19. juli 1988, s. 40) 
Kommissionens beslutning af 13. juni 1988 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
regionen Toscana (88/392/FØF) 
(FITnr. F 188 af 19. juli 1988, s. 42) 
Kommissionens beslutning af 20. oktober 1987 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
Nordgrækenland (88/399/FØF) 
(FITnr. F 191 af 22. juli 1988, s. 17) 
Kommissionens beslutning af 20. oktober 1987 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram 
vedrørende informationsteknologi i Grækenland (88/400/FØF) 
(TFT nr. F 191 af 22. juli 1988, s. 25) 
Kommissionens beslutning af 20. oktober 1987 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
Vestgrækenland og Peloponnes (88/401/FØF) 
(FIT nr. F 191 af 22. juli 1988, s. 32) 
Kommissionens beslutning af 12. juli 1988 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
regionen Basilicata (88/460/FØF) 
(FFT nr. F 223 af 13. august 1988, s. 37) 
Kommissionens beslutning af 20. juli 1988 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
regionen Sardegna (88/463/FØF) 
(FIT nr. I, 223 af 13. august 1988, s. 45) 
Kommissionens beslutning af 22. juli 1988 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for Den 
Nordlige Adriaterlagunc (88/464/FØF) 
(FIT nr. F 223 af 13. august 1988, s. 46) 
Kommissionens beslutning af 5. oktober 1988 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
regionen I^zio (88/527/FØF) 
(FFT nr. F 288 af 21. oktober 1988, s. 48) 
Beslutning om el udviklingsprogram for de spansk-portugisiske grænseområder 
(HIT nr. C 262 af 10. oktober 1988, s. 41) 
Kommissionens beslutning af 12. oktober 1988 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
regionen Campania (88/536/FØF) 
(ITT nr. U 292 af 26. oktober 1988, s. 20) 
Kommissionens beslutning af 12. oktober 1988 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
regionen Puglia (88/537/FØF) 
(HIT nr. I, 292 af 26. oktober 1988, s. 21) 
Kommissionens beslutning af 12. oktober 1988 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
regionen Calabria (88/538/FØF) 
(FIT nr. I 292 af 26. oktober 1988, s. 22) 
Kommissionens beslutning af 12. oktober 1988 om godkendelse af et Integreret Middelhavsprogram for 
regionen SiciJia (88/539/FØF) 
(FIT nr. I 292 af 26. oktober 1988, s. 23) 
C.5 Reform af strukturfondene 
• Beslutning om finansieringsteknikker i forbindelse med Fællesskabets strukturfonde 
(FIT nr. C 94 af 11. april 1988, s. 32) 
Forslag til Rådets forordning (FØF) om strukturfondenes opgaver og effektivitet samt samordningen af 
deres interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Furopæiske Investeringsbank og 
de øvrige eksisterende finansielle instrumenter KOM(88) 144 endelig udg. 
(FFT C 151 af 9. juni 1988, s. 4) 
lovgivningsmæssig beslutning med udtalelse fra Furopa-Parlamentet om det ændrede forslag til Rådets 
forordning (FØF) om strukturfondenes opgaver og effektivitet samt samordningen af deres interventioner 
Bilag C. Bibliografi: Publikationer i 1988 107 m 
• 
• 
• indbyrdes såvel som interventionerne fra Den Furopæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende 
finansielle instrumenter (fremlagt af Kommissionen i henhold til FØF-Trakatens artikel 149, stk. 3). 
(HIT nr. C. 167 af 27. juni 1988, s. 449) 
Udtalelse om Kommissionens ændrede forslag til Rådets forordning (FØF) om strukturfondenes opgaver 
og effektivitet samt samordningen af deres interventioner indbyrdes med interventionerne fra Den 
Furopæiske Investeringsbank (FIB) og fra de øvrige finansielle instrumenter 
(FITnr. C 175 af 4. juli 1988, s. 56) 
Rådets forordning (FØF) nr. 2052/88 af 24. juni 1988 strukturfondenes opgaver og effektivitet samt 
samordningen af deres interventioner indbyrdes såvel som interventionerne fra Den Furopæiske 
Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter 
(FITnr. F 185 af 15. juli 1988, s. 9) 
Forslag til Rådets forordning (FØF) om gennemførelsesbestemmelser til forordning (FØF) nr. 2052/88 for 
så vidt angår samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med 
interventionerne fra Den Furopæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter. 
KOM(88) 500/2 endelig udg. - SYN 151 
(FFT nr. C 256 af 3. oktober 1988, s. 1) 
Forslag til Rådets forordning (FOI) om gennemførelsesbestemmelser til forordning (FØF) nr. 2052/88 for 
så vidt angår Den Furopæiske Fond for Regionaludvikling. KOM(88) 500/2 endelig udg. - SYN 151 
(FFT nr. C 256 af 3. oktober 1988, s. 12) 
Udtalelse om forslaget ti! Rådets forordning om gennemførelsesbestemmelser til forordning (FØF) nr. 
2052/88 for så vidt angår samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som 
med interventionerne fra Den Furopæiske Investeringsbank (P'IB) og de øvrige eksisterende finansielle 
instrumenter 
(HIT nr. C 337 af 31. december 1988, s. 39) 
Udtalelse om forslaget til Rådets forordning om gennemførelsesbestemmelser til forordning (FØF) nr. 
2052/88 for så vidt angår Den Furopæiske Fond for Regionaludvikling 
(HIT nr. C 337 af 31. december 1988, s. 44) 
Rådets forordning (FØF") nr. 4253/88 af 19. december 1988 om gennemførelsesbestemmelser til forordning 
(FOF) nr. 2052/88 for så vidt angår samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes 
såvel som med interventionerne fra Den Furopæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle 
instrumenter 
(FIT nr. F 374 af 31. december 1988, s. 1) 
Rådets forordning (FØF) nr. 4254/88 af 19. december 1988 om gennemførelsesbestemmelser til forordning 
(FØF) nr. 2052/88 for så vidt angår Den Furopæiske Tond for Regionaludvikling 
(FFT nr. F 374 af 31. december 1988, s. 15) 
H S 
108 KFRU 
Bilag D. Anvendte tegn af forkortelser 
BNP Bruttonationalprodukt (i løbende priser) 
FF'RU Den Furopæiske Fond for Regionaludviling 
F1B Den Furopæiske Investeringsbank 
F IC Frhvcrvsfremme- og Innovationscenter 
FKSF Det Furopæiske Kul- og Stålfællcsskab 
FMS Det Furopæiske Monetære System 
TSF Den Furopæiske Socialfond 
FUGFÏ Den Furopæiske Udviklings- og Garantifond for I andbruget 
FUT Den Furopæiske Udviklingstrekant 
FØF Det Furopæiske Økonomiske Fællesskab 
IMP Integrerede Middelhavsprogrammer 
KOM Kommissionen for de Furopæiske Fællesskaber 
NACF Systematisk fortegnelse over økonomiske aktiviteter i De Furopæiske Fællesskaber 
NIC' Det Nye Fællesskabsinstrument 
NPIF Nationalt Program af Interesse for Fællesskabet 
PFDIP Finansiel støtte til Portugal med henblik på et særligt program for industriudvikling 
SMV Små og mellemstore virksomheder 
B Belgien 
DK Danmark 
D Tyskland 
\, Spanien 
F Frankrig 
GR Grækenland 
IRI Irland 
I Italien 
I I uxembourg 
NI Nederlandene 
P Portugal 
UK Det Forenede Kongerige 
]:IR 12 Del Furopæiske Fællesskabs medlemsstater under et 
Bilag D. Anvendte tegn af forkortelser 109 
BFR Belgiske francs 
DKR Danske kroner 
DM Tyske mark 
DR Drachmcr 
\V Franske francs 
1RF Irske pund 
III Italienske lire 
I FR 1 uxcmbourgske francs 
HIT Gylden 
PIA Pesetas 
UKI Pund sterling 
FCU Furopæisk valutaenhed (Furopean Currency Unit) 
RF Regningsenheder 
< mindre end 
> større end 
"•« procent 
mio million 
mia milliard 
110 KFRU 
Illustrationsliste 
Figur 1. Kort 1 3 
Figur 2. Diagram 1 5 
Figur 3. Diagram 2 6 
Figur 4. Diagram 3 og 4 29 
Figur 5. Kort 2 34 
Figur 6. Kort 3 58 
Figur 7. Illustration 1 97 
Figur 8. Illustration 2 98 
Figur 9. Illustration 3 99 
Figur 10. Illustration 4 100 
Figur 11. Illustration 5 101 
Figur 12. Illustration 6 102 
/// 
Illustrationsliste 111 

Tabelliste 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
label 
Tabel 
label 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 
Tabel 12. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
18. 
19. 
20. 
21 
22 
2\. 
24. 
25. 
26. 
27. 
28. 
'Tabel 29. 
"abel 30 
Tabel 31 
Tabel 32. 
Tabel 33. 
Tabel 34. 
Tabel 35. 
Tabel >6 
Tabel 37. FFRl i-støttens virkinger på 6 landes økonomier 2 
Bevilgede beløb i 1988 pr. medlemsstat 4 
Oversigt over finansieringen af NPIF vedtaget i 1988 17 
Forpligtelser og udbetalinger 1981-1988 (særlige aktioner) 21 
Ansøgninger om støtte fordelt på medlemsstater, 1988 27 
Projekter, der har modtaget støtte i 1988 28 
Nøgletal for projekter vedrørende industri-, håndværks- og servicevirksomhed - sammenligning 
1987-1988 30 
Overslag over skabte og bevarede arbejdspladser i 1988 31 
Støtte i henhold til forordningens artikel 15 - Fordeling på de enkelte medlemsstater 32 
Regional fordeling af FFRU-støtten i 1988 for programmer, projekter og undersøgelser 45 
Midler til forpligtelser i 1988 49 
Fordeling på medlemsstaterne forpligtelses bevillinger, der er blevet disponible i 1988 49 
Toretagne udbetalinger i 1988 og endnu ikke indfriede forpligtelser ultimo 1988 50 
Disponible midler og forpligtelser i 1988 (særlige aktioner) 51 
Tordeling af FFRU-margencn i perioden 1985-1988 52 
Indbyggere i FFRU's interventionsområder 53 
De 10 regioner, som har modtaget mest FFRU-støttc i 1988 5.3 
Den regionale fordeling af befolkningen og af støtten pr. inbyggcr i 
FFRU-interventionsområderne 54 
Forpligtelser indgået i 1988 57 
FFRU's bevillinger 1975-1988 59 
Forpligtelscsbevilligcr, der har henstod ved udgangen af hvert år i perioden 1975-1988 59 
Udviklingen i betalingsbevillingerne siden 1975 60 
Globallån: Godkendte dcllån i 1988 opdelt på lande 74 
Godkendte direkte lån i 1988 74 
Antal støttede projekter i 1988 (detaljeret) 84 
Indgåede forpligtelser i forbindelse med projekter i 1988 (detaljeret) 84 
Støttens fordeling på infrastrukturkategoricr i 1988 (detaljeret) 85 
Forpligtelser indgået i forbindelse med projekter i 1988, fordelt på brancher (industri-, 
håndværks- og serviceerhverv) 86 
Budgetsituationen 1988 87 
Udbetalinger i 1988 vedrørende forpligtelser indgået i perioden 1975-1988 88 
Betalinger til medlemslandene 1975-1988 88 
Fordeling mellem mcdlemsstatterne af de forpligtelser, der er indgået i forbindelse med 
infrasruktuprojekter i 1988 89 
Tordeling mellem medlemsstatterne af de forpligtelser, der er indgået i forbindelse med 
infrastrukturprojekter 1975-1988 " 89 
Fordeling mellem medlemsstaterne at støtten til industri-, håndværks- og servicesektoren i 1988 90 
Hordeling mellem medlemsstaterne at støtten til industri-, håndværks- og servicesektoren 
1975-1988 90 
Investeringer i forbindelse med projekter, der har modtaget støtte i 1988 91 
Regional fordeling af bevillingerne for 1975-1988 til programmer, projekter og undersøgelser . . 92 
Tabelliste 113 u )', 


ISSN 0254-1459 
KOM(90) 136 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 14 
Katalognummer : CB-CO-90-205-DA-C 
ISBN 92-77-60184-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg