6.Nokia Network Systems er et helejet datterselskab af Nokia Oy i Finland. Nokia Network Systems er en virksomhed inden for datanet og kommunikationsudstyr.

4.De finske myndigheder indgav ansøgning EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems den 22. november 2016, dvs. inden for en periode på 12 uger fra den dato, hvor interventionskriterierne, der er omhandlet i EGF-forordningens artikel 4, var opfyldt. Kommissionen bekræftede modtagelsen af ansøgningen samme dag og anmodede Nederlandene om yderligere oplysninger den 2. december 2016. Der blev indsendt yderligere oplysninger inden for seks uger efter anmodningen. Fristen på 12 uger efter modtagelsen af den fuldstændige ansøgning, inden for hvilken Kommissionen skal afslutte sin vurdering af, om ansøgningen opfylder betingelserne, for at der kan ydes økonomisk støtte, udløber den 7. april 2017.

Dato for kvittering for modtagelse af ansøgningen

3.Efter en vurdering af denne ansøgning har Kommissionen i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i EGF-forordningen konkluderet, at betingelserne for økonomisk EGF-støtte er opfyldt.

1.De regler, der gælder for økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF), er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 ("EGF-forordningen").

19.Inden for de seneste to år har den finske IKT-sektor været karakteriseret af mange ansættelser sideløbende med et stort antal afskedigelser. Der er et betydeligt pres med hensyn til at opretholde varernes konkurrencedygtighed.

18.Sektoren for fremstilling af computere, elektroniske og optiske produkter har hidtil været genstand for 15 EGF-ansøgninger, hvoraf 12 var baseret på handelsrelateret globalisering og 3 på den globale finansielle og økonomiske krise. Tre ansøgninger ud af de 15 blev indgivet af Finland.

17.Konkurrencen mellem arbejdstagere fra Unionen og fra lande uden for Unionen er intensiv. De ansatte i den europæiske IKT-sektor bliver stadig ældre og er mindre godt uddannede end deres amerikanske og asiatiske modparter. Finske IKT-fagfolk står over for en stadig mere global konkurrence i forhold til ansatte i andre sektorer.

13.I IKT-sektoren var outsourcing af fremstilling af komponenter og inden for generelle fremstillingsprocesser de europæiske producenters svar på det voksende behov for at opnå en konkurrencemæssig fordel i et hurtigt skiftende konkurrencemiljø, først og fremmest fra Østasien.

12.For at fastslå, at der findes en sammenhæng mellem afskedigelserne og de gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, som kan tilskrives globaliseringen, og som er omhandlet i forordning (EF) nr. 546/2009, anfører Finland, at IKT-sektoren er en af de industrisektorer, der er mest sårbare over for ændringer i den globale økonomi på grund af den stærke konkurrence, hurtige teknologiske fremskridt og innovationer, fusioner, overtagelser og outsourcing.

20.IT-netværkssektoren har oplevet en række vigtige udviklingstendenser inden for de seneste år. Der er et øget behov for effektivitet og for et bredere udbud af tjenesteydelser.

21.Den teknologiske industri havde i gennemsnit 326 000 beskæftigede i 2008. I 2015 beskæftigede industrien 289 000 personer. Inden for industrien steg antallet af ansatte i IKT-sektoren fra 52 000 (2008) til 60 000 (2015). I denne periode forsvandt der mange arbejdspladser, og mange andre blev oprettet i IKT-sektoren.

22.I de seneste år har Nokia Oy oprettet et joint venture sammen med Siemens vedrørende netværksteknologier, truffet beslutning om at sælge dele af sine virksomheder til Microsoft og fusioneret med Alcatel med henblik på at konkurrere med større konkurrenter inden for branchen for netværkskommunikation. I 2016 rapporterede Nokia Oy om personalenedskæringer. Nokia Oy ønsker at reducere de årlige driftsomkostninger med 900 mio. EUR ved udgangen af 2018. Samtidig begyndte Nokia at træffe foranstaltninger til at overflytte sine ressourcer til fremtidens teknologier.

23.Nokia Oy's globale omstruktureringsprogram, herunder personalenedskæringerne, er nødvendigt for at kunne konkurrere med østasiatiske konkurrenter. De dermed forbundne personalenedskæringer forventes at være afsluttet ved udgangen af 2018.

24.De personer, som blev arbejdsløse fra Nokia Oy i 2016, er i højt uddannede (40 %) eller har en mellemlang uddannelse (60 %). De har arbejdet inden for programmering og design.

Afskedigelsernes forventede virkning på økonomien på lokalt, regionalt og nationalt plan og på beskæftigelsen

Nyland

25.I Nyland er de generelle økonomiske vilkår inden for de vigtigste sektorer faldende, og industrisektorerne har reduceret deres personale i de sidste tre måneder. Den samlede omsætning for virksomhederne i informations- og kommunikationssektoren oplevede en nedgang på 2,5 % i første kvartal af 2016.

26.I 2012-2016 vedrørte omfattende afskedigelser i området omkring Helsingfors, Esbo og Vanda hovedsagelig elektronik- og softwareindustrisektorer (6 000 ansatte blev afskediget i den givne periode). Mindre virksomheder og underleverandører har også afskediget personale.

27.Nokia Oy er den største IKT-virksomhed i Finland. I 2014 var der 730 nye og 759 lukkede virksomheder inden for IKT-sektoren i Nyland. Samme år var antallet af IKT-virksomheder i Nyland på 7 114 (dvs. 51 % af det samlede tal nationalt set).

28.De medarbejdere, der blev afskediget af Nokia Oy i Nyland, er overvejende højt kvalificerede personer og personer med en mellemlang uddannelse, og halvdelen af dem er over 50 år. De er beskæftiget inden for programmering og design. Deres faglige kvalifikationer er i mange tilfælde forældede.

29.Situationen i Nyland er vanskelig for højt uddannede ingeniører og for medarbejdere over 50 år.

30.Arbejdsløsheden blandt de højtuddannede er generelt på et højt niveau, og der er ikke kun tale om arbejdstagere med tekniske kvalifikationer. Kontormedarbejdere, bogholdere og alment kontorpersonale inden for lønbehandling indgår også i arbejdsløshedsstatistikken i Nyland.

Birkaland

31.Målt på omsætning er fremstillingsindustrien den største erhvervssektor i Birkaland med den teknologiske industrisektor (48 %), skovindustrisektoren (25 %) og industrisektoren for kemiske stoffer, gummi og plastik (18 %) som de væsentligste områder.

32.I september 2016 var antallet af arbejdsløse jobsøgende, der var registreret hos arbejdsformidlingen i Birkaland, på 36 186, hvilket var 1 % mere end året før. Arbejdsløshedsprocenten i Birkaland har i lang tid ligget over landsgennemsnittet.

33.Den vigtigste årsag til den vedvarende høje arbejdsløshed i de seneste år er krisen hos de eksportorienterede og fremstillingsindustribaserede aktiviteter i regionen samt de drastiske strukturelle ændringer, navnlig inden for IKT-sektoren. I 2015 afskedigede store IKT-virksomheder i Birkaland over 1 000 medarbejdere.

34.De aktuelle strukturproblemer i Birkaland afspejles i øget arbejdsløshed blandt de højtuddannede, der mere end fordobledes i perioden 2012-2016. Medio 2016 havde ca. 33 % af de arbejdsløse akademikere været arbejdsløse i mere end et år uden afbrydelser.

Norra Österbotten

35.Arbejdsløsheden er stadig høj i regionen Norra Österbotten. Andelen af arbejdsløse jobsøgende har ligget over gennemsnittet for hele landet. Ved udgangen af april 2016 lå arbejdsløshedsprocenten i hele landet på 13,0 %, i Norra Österbotten var den på 14,3 %, og i Uleåborg udgjorde den 16,1 %.