BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Den europæiske økonomi er blevet ramt af et eksogent chok, der er dybtgående og hidtil uset, som følge af covid‑19-pandemien. Økonomien trækker sig sammen, arbejdsløsheden er stigende, og den deraf følgende uvished kan sinke genopretningen. De første reaktioner på krisen afhang i høj grad af de nationale og regionale kapaciteter, som varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat og fra region til region på grund af forskellige økonomiske strukturer og finanspolitiske rammer. Sådanne forskelle kan skabe en asymmetrisk genopretning og bidrage til at øge de regionale forskelle, hvilket igen kan underminere det indre marked, den finansielle stabilitet i euroområdet og solidariteten i Unionen.

Spredningen af coronavirusset i de forskellige lande har fået mange regeringer til at træffe hidtil usete foranstaltninger for at dæmme op for pandemien, bl.a. midlertidig nedlukning af virksomheder eller omfattende restriktioner for rejser og mobilitet, hvilket har ført til øget usikkerhed på finansmarkederne. Dette kan igen føre til en markant nedgang i de økonomiske resultater i mange lande med alvorlige sociale konsekvenser. Dette kan frembyde betydelige udfordringer for de offentlige finanser i de kommende år, hvilket igen kan begrænse de offentlige investeringer, der er nødvendige for den økonomiske genopretning.

Kommissionen foreslår at udnytte EU-budgettets fulde potentiale til at mobilisere investeringer og fremrykke den finansielle støtte i de første afgørende år af genopretningen. Disse forslag baserer sig på to søjler. Den ene søjle er et europæisk genopretningsinstrument, der som en kriseforanstaltning midlertidigt vil styrke EU-budgettets finansielle slagkraft ved at udnytte margenen i EU-budgettet til at tilvejebringe yderligere finansiering på de finansielle markeder. Den anden søjle er en forstærket flerårig finansiel ramme for 2021-2027. Kommissionen foreslår at styrke de vigtigste programmer gennem det europæiske genopretningsinstrument, så investeringerne hurtigt kan kanaliseres derhen, hvor behovet er størst, styrke samarbejdet på områder som sundhed og krisestyring og udstyre Unionen med et budget, der er skræddersyet til at fremme en langsigtet omstilling til et mere modstandsdygtigt, grønnere og digitalt Europa.

Dette forslag hører ind under den anden søjle, der er nævnt ovenfor. Det er afgørende at sikre en hurtig genopretning af EU's økonomi efter covid‑19-pandemien og samtidig opfylde traktatens mål om at fremme konvergens og mindske forskelle. Dette kræver skræddersyede tiltag inden for rammerne af de nationale og regionale økonomier. Samhørighedspolitikkens investeringer skal spille en ledende rolle i at sikre et opsving for alle, som kan bane vejen for økonomisk udvikling på længere sigt. Når der ydes støtte, skal der lægges særlig vægt på de regioner, der er hårdest ramt af krisen, og som er ringere rustet til at komme på fode igen.

Det er derfor nødvendigt at foreslå ændringer af anvendelsesområdet og de specifikke mål for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) samt en fleksibel mekanisme, der hurtigt kan ibrugtages, hvis Unionen bliver ramt af andre ekstraordinære begivenheder, der fører til en krisesituation. Samhørighedspolitikken giver allerede nu mulighed for en bred vifte af finansieringsformer, således at den kan tilpasses forholdene i de enkelte medlemsstater og regioner. For at forbedre den samlede økonomiske modstandsdygtighed og genopretning i EU foreslås det imidlertid at øge fleksibiliteten i investeringerne under programmerne for at afhjælpe svagheder i sundhedssektoren, forbedre beredskabet i forbindelse med uventede nødsituationer, fremme jobskabelsen i små og mellemstore virksomheder og udnytte turisme- og kultursektorens økonomiske potentiale fuldt ud. For at forbedre kapaciteten til at forebygge, værne imod, reagere hurtigt på og komme på fode igen efter sundhedsmæssige nødsituationer foreslås det, at investeringer til forbedring af sundhedssystemernes modstandsdygtighed programmeres og gennemføres på en sammenhængende måde. Dette kræver, at investeringer udover at gennemføre infrastruktur også skal kunne omfatte investeringer i udstyr og forsyninger, der er nødvendige for at sikre sundhedssystemernes modstandsdygtighed. Da en effektiv håndtering af enhver krise, som måtte opstå, gør det nødvendigt at levere hensigtsmæssige forsyninger, bør EFRU også kunne finansiere forsyninger for at øge modstandsdygtigheden over for katastrofer i tillæg til at forbedre sundhedssystemernes modstandsdygtighed. I denne sammenhæng er det nødvendigt, at medlemsstaterne sikrer en koordineret tilgang og komplementaritet mellem de investeringer, der finansieres via [sundhedsprogrammet] og EFRU. Nedlukningen som følge af covid‑19-pandemien vil få alvorlige konsekvenser for regioner, hvor kultur- og turismesektoren bidrager væsentligt til de regionale økonomier. Foreliggende data tyder på, at de økonomiske og sociale konsekvenser af de pålagte rejsebegrænsninger samt faldet i kundernes tillid sandsynligvis vil være mest markant i områder, der er mere afhængige af turisme og hotel- og restaurationssektoren. Ud over mulighederne for at støtte kultur og turisme under andre politikmålsætninger foreslås det derfor at skabe et særskilt mål under politikmålsætning 4, der skal gøre det muligt at udnytte potentialet i kultur og turisme til at fremme økonomisk udvikling, social inklusion og social innovation. For at stimulere beskæftigelsesvenlig vækst og konkurrenceevne blandt små og mellemstore virksomheder (SMV'er) bør EFRU's specifikke mål afspejle jobskabelse inden for disse virksomheder. Det foreslås også, at EFRU støtter kriseramte virksomheder, hvor der træffes midlertidige statsstøtteforanstaltninger som reaktion på særlige omstændigheder. Dette er i overensstemmelse med tilgangen i de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte til fordel for økonomien under den aktuelle covid‑19-pandemi og reglerne for ydelse af de minimis-støtte. Og endelig er det nødvendigt at tilpasse indikatorerne for at give mulighed for at anvende output- og resultatindikatorer i forbindelse med turisme og kultur uden for politikmålsætning 5 i overensstemmelse med de foreslåede ændringer af det specifikke mål for kultur og turisme. For at lære af erfaringerne fra den aktuelle krise er det bydende nødvendigt, at de retlige rammer for samhørighedspolitikken fastsætter mekanismer, der hurtigt kan ibrugtages, hvis der i de kommende ti år skulle opstå særlige omstændigheder. Derfor foreslås der midlertidige foranstaltninger for anvendelse af EFRU som reaktion på ekstraordinære og usædvanlige omstændigheder for at sikre, at der under særlige omstændigheder kan gives dispensation fra visse regler for at lette indsatsen over for sådanne omstændigheder. Disse foranstaltninger omfatter muligheden for at udvide anvendelsesområdet for støtte fra EFRU, såsom støtte til driftskapital i SMV'er i form af tilskud, og at give mulighed for at lette de tematiske koncentrationskrav, om nødvendigt, som en midlertidig foranstaltning for at sikre en effektiv indsats som respons på sådanne ekstraordinære og usædvanlige omstændigheder.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Forslaget omfatter kun en målrettet ændring af forslaget til forordning COM(2018) 372 af 29. maj 2018 og er i overensstemmelse med den overordnede retlige ramme, der er fastlagt for fondene, navnlig forslaget til forordning COM(2018) 375 af 29. maj 2018 og forslaget til ændring heraf. Nærværende forslag udgør — sammen med det ændrede forslag til forordning COM(2018) 375 af 29. maj 2018 — et redskab til at støtte den økonomiske genopretning og en kriseresponsmekanisme i henhold til reglerne om delt forvaltning i tilfælde af usædvanlige begivenheder, der forårsager en krisesituation på EU-plan.

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder