30. 1. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 23/23 
Udtalelse om forslaget til Rådets beslutning om et flerårigt forsknings- og udviklingsprogram 
for levnedsmiddelvidenskab og -teknologi (1989 til medio 1993) FLAIR 
(89/C 23/10) 
Rådet for De Europæiske Fælleskaber besluttede den 12. juli 1988 under henvisning til EØF-
traktatens artikel 130 Q, stk. 2, at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
om det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for energi, kernekraft og forskning, 
som udpegede John A. de Normann til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 
4. november 1988. 
Det økonomiske og sociale Udvalg (ØSU) vedtog på sin 260. plenarforsamling den 
23. november 1988 enstemmigt følgende udtalelse. 
ØSU støtter forslaget om at anvende følgende udgifter: 
Kommissionen 25 millioner ECU 
Kontrahenter (skøn) 45 millioner ECU 
I alt 70 millioner ECU 
til kontrakter med omkostningsdeling og kontrakter, 
der gennemføres som samordnede aktioner, i forbindel­
se med FLAIR {Food-linked agro-industrial research 
and development) for perioden 1989 til medio 1993. 
1. Generelle bemærkninger 
1.1. ØSU bifalder, at Kommissionen betragter de 
biologiske videnskaber som et samlet hele, der omfatter 
anvendt levnedsmiddel- og landbrugsvidenskab. 
1.2. I rammeprogrammet (1987-1991) (!) bevilges 280 
millioner ECU til udnyttelse og optimal anvendelse af 
biologiske ressourcer. Heraf er 105 millioner ECU afsat 
til agro-industriel teknologi. 
1.3. Dette beløb fordeles på to programmer: 
Forbrugerorienteret agro-industriel levnedsmiddel­
forskning og -udvikling: FLAIR 25 millioner ECU. 
Landbrugsorienteret agro-industriel forskning og tek­
nologisk udvikling baseret på biotekonologi: ECLAIR 
80 millioner ECU. 
1.4. De to programmer fokuserer på to forskellige 
aspekter af agro-industriel forskning og teknisk udvik­
ling. FLAIR beskæftiger sig med forbrugernes fødeva­
reinteresser, medens ECLAIR dækker landbrugets bio­
teknologiske grundlag. 
1.5. De to programmer burde være blevet startet op samtidigt, så de kunne betragtes under ét som to aspek­
ter af samme helded. 
1.6. ØSU afgav udtalelse om ECLAIR den 23. marts 
1988 (2). 
1.7. ØSU fandt det vanskeligt at identificere klare 
overordnede målsætninger i dette program på baggrund 
af Kommissionens politik på det agro-industrielle om­
råde. 
1.8. Det efterlyste ligeledes definitioner, især i forbin­
delse med kvalitet. Kommissionen bedes give en klar 
definition heraf. 
1.9. Det havde gerne set en prioriteret liste over 
arbejdsforslag med angivelse af bevillinger (herunder 
særskilt angivelse af administrationsomkostningerne). 
1.10. ØSU har set det som sin opgave at definere 
retningslinjer og foreslå en priotering. Dette har det 
gjort nedenfor de vigtigste forskningsprojekter med om­
kostningsdeling med henblik på at lette Kommissionens 
valg af disse projekter. 
2. Særlige bemærkninger 
2.1. Ressourcer 
2.1.1. ØSU finder, at der for at skabe bedre balance, 
måske bliver behov for at ændre fordelingen af ramme­
programmets 105 millioner ECU mellem FLAIR og 
ECLAIR på baggrund af de erfaringer, der indvindes, 
efterhånden som programmerne skrider frem. 
Dette bør overvejes ved revisionen af rammeprogram­
met i 1989. 
(!) EFT nr. L 302 af 24. 10. 1987, s. 1. (2) EFT nr. C 134 af 24. 5. 1988, s. 15. 
Nr. C 23/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 1. 89 
2.1.2. Der bør indføres en ordning, der skaber en 
fleksibel balance mellem programmerne, og som kan 
justeres i takt med de lovende muligheder, de første 
programmer rummer. 
2.2. Koordinering 
2.2.1. ØSU er tilfreds med, at Kommissionen har lagt 
passende vægt på koordinering og samarbajde inden for 
rammeprogrammets bioteknologiske område samt med 
direktoraterne for landbrug og forbrugerspørgsmål. 
Disse to direktorater er de vigtigste blandt de mange, 
der er blevet konsulteret, og som har en marginal inte­
resse i dette forslag. 
2.2.2. Der efterlyses dog en klar tilkendegivelse af 
fremtidsudsigterne for COST 90, 90 bis, 91 og 91 bis i 
relation til FLAIR-programmet. 
2.2.3. ØSU lægger uhyre stor vægt på koordinerin­
gen af alle de aktiveter, Kommissionen foreslår på dette 
område. ECLAIR- og FLAIR-programmerne må nød­
vendigvis ses i den bredere sammenhæng, der afstikkes 
med rammeprogrammet aktionslinje 4: »Udnyttelse og 
optimal anvendelse af de biologiske ressourcer«, som 
jo også omfatter et program om landbrugets konkurren­
cedygtighed og forvaltningen af landbrugets ressourcer 
(55 millioner ECU), som Kommissionen for nyligt har 
fremlagt. 
3. Forbrugeraspekter 
3.1. ØSU er fuldt opmærksom på de meget komplice­
rede forbindelser mellem landbrug, industri og forbru­
gere. Dette forslag skal være til gavn for forbrugerne. 
3.2. Et nærmere kendskab til EF-forbrugernes 
synspunkter vil derfor gavne programmet idet dets over­
ordnede mål og de særlige målsætninger for de enkelte 
projekter vil fremstå klarere. 
3.3. De ansvarlige generaldirektorater i Kommissio­
nen bør gøre en yverligere indsats for at indhente for­
brugersynspunkter. 
3.4. De anvendte undersøgelsesmetoders opbygning 
bør vurderes meget omhyggeligt, hvis der skal opnås 
rimelige resultater. 
3.5. Det henstilles til Rådet at bede Kommissionen 
om at påtage sig denne opgave på et velovervejet og 
bredt grundlag. 4. Sociale aspekter 
4.1. ØSU gør opmærksom på det nødvendige i, at 
man griber programmets sociale aspekter an på en 
positif og dynamisk måde, i stedet for at forsøge sig 
med den sædvanlige høring på projektstadiet og derefter 
på stadiet, hvor de succesrige resultater tages i anven­
delse. 
4.2. ØSU foreslår, at Rådet beder Kommissionen om 
at fremsætte positive og konkrete forslag for at nå dette 
mål. 
4.3. En sådan fremgangsmåde stiller på sin side krav 
om en konkret viden om kostvanerne i EF som et 
væsentligt element i en sundheds- og velfærdspolitik. 
Denne viden opnås gennem effektive forbrugerundersø­
gelser. 
4.4. ØSU mener, at Kommissionen bør sikre sig 
imod, at der opstår mistanke om formynderi i forbindel­
se med aktiveter, som måtte tendere mod en ændring 
af regionale præferencer og vaner. 
5. Indhold 
5.1. ØSU mener, at det må foretrækkes, at man 
koncentrerer sig om nogle få projekter af væsentlig 
betydning, som kan give resultater af betydelig værdi. 
5.2. Det foreslår, at arbejdet med forskning og tek­
nologisk udvikling på omkostningsdelingsbasis koncen­
treres om nogle få områder efter følgende retningslinjer: 
— arbejdet skal have en EF-dimension, 
— det foreslåede arbejde skal have en høj grad af 
praktisk gennemførlighed og dermed give løfte om 
værdifulde og anvendelige resultater inden for det 
tidsrum, programmet løber over, 
— arbejdet skal være egnet til Kommissionens finansie­
ring og må ikke overlappe arbejde, som kan eller 
bør udføres andetsteds, 
— de foreslåde projekter skal have en klar og præcis 
målsætning og definition, 
— der skal foreligge en præcis plan for anvendelsen af 
succesrige resultater, og der skal være afsat midler 
til planens gennemførelse. 
5.3. ØSU ser det som sin opgave, med udgangspunkt 
i de retningslinjer, det har afstukket ovenfor, at frem­
sætte visse vigtige forslag til forskningsdelprogrammer 
med omkostningsdeling samt enkeltprojekter inden for 
disse. 
(I) Vurdering og forbedring af levnedsmiddelkvalite­
ten (skal definieres klart af Kommissionen, jf. 
punkt 1.8) 
30. 1. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 23/25 
— kwantitative målinger af »friskhed«. 
(II) Aspekter vedrørende levnedsmiddelhygiejne, -sik­
kerhed og -toksikologi 
— forbedrede, hurtige screenings-tests, der åbner 
mulighed for gennem alternative teknikker at 
anvende mikro-organismer i stedet for dyr, 
— forekomsten af naturlige plantetoksiner og 
disses virkninger på levnedsmidler, 
— forudsigelse af mikroorganismers vækstrater 
og hurtige metoder beregnet for mikrobiologi, 
— bedre forståelse af forholdet mellem levneds­
middelbestanddele og fødevareallergier. 
(III) Ernærings- og sundhedsaspekter 
— levnedsmiddelbestanddelenes ernæringsmæssi­
ge biotilgængelighed. 
(IV) Et nyt forslag fra ØSU 
— der udarbejdes en effektiv database for levneds­
middelforbruget i EF's regioner. 
En sådan er nødvendig som støtte til alle forslag, der 
omfatter indtagelse af ernæring, forbrug af levnedsmid­
deltilsætningsstoffer og indtagelse af toksiske stoffer. 
En sådan database er af afgørende betydning for arbej­
det med risikobeskyttelse. 
6. Tilrettelæggelse af arbejdet med omkostnings-
delingsforslagene 
6.1. ØSU anbefaler, at arbejdet på dette område 
koncentreres om enkelte større projekter med omkost­
ningsdeling, som udvælges fra delprogrammerne. 
6.2. Der bør tilknyttes en task force til hvert projekt. 
Den skal sammensættes under hensyntagen til følgende: 
(I) Der skal inddrages organisationer fra mindst to 
medlemslande i hvert projekt. 
(II) Industrien skal have en væsentlig plads i hver task 
force, ligesom der skal være en afbalanceret delta­
gelse af forsknings- og udviklingsinstitutioner og 
universiteter. 
(III) Man må på et passende niveau planlægge at ind­
drage små og mellemstore virksomheder (!), sand­
synligvis som underkontrahenter; en given pro­
centdel af projektmidlerne bør afsættes hertil. 
(*) En definition af små og mellemstore virksomheder findes i 
informationsrapporten »Betydningen af teknologisk forsk­
ning og udvikling for små og mellemstore virksomheder« 
(ØSU dok. af 20. 8. 1986). (IV) Der bør udvikles en ny fleksibel finansieringsform. 
6.3. Fortilfælde i ESPRIT og lignende projekter skal 
studeres nøje med henblik på deres mulige relevans for 
dette projekt. 
6.4. ØSU mener ikke, at kun en påvisning af succesri­
ge resultater ved anvendelsen af disse begrænsede mid­
ler danne et sundt grundlag for fremtidige anmodninger 
om større bevillinger. En sådan påvisning skal baseres 
på sund public relations. 
7. Revisionsprocedure og fleksibel finansiering 
7.1. ØSU mener ikke, at den revisionsprocedure, som 
foreslås i artikel 4, er tilstrækkelig fleksibel til at kunne 
anvendes som styringsredskab for projektets ledelse. 
7.2. Det bør overvejes at gøre finanseringen af en­
keltprojekter mere fleksibel. 
7.3. Målet må være at vurdere fremskridtene med 
regelmæssige mellemrum (mindst én gang årligt) med 
henblik på at justere projekternes finansiering inden for 
et fastsat totalbeløb. 
7.4. Meget lovende projekter kunne så fortsætte i et 
optimalt tempo. 
7.5. ØSU er klar over, at det er nødvendigt at tage 
visse grundlæggende budgetregeler op til fornyet over­
vejelse, hvis man vil indføre fleksibel finansiering inden 
for programmet. Det er ØSU's opfattelse, at de ændrin­
ger, der skal til for at skabe fleksibilitet, kan give 
forskning på omkostningsdelingsbasis en ny dimension. 
7.6. ØSU noterer sig dog, at det vil være nødvendigt 
at overveje især de små og mellemstore virksomheders 
behov for kontraktsikkerhed. 
8. Samordnede aktionsprogrammer 
8.1. Det bør overvejes at gennemføre de resterende 
programforslag som samordnede aktioner i form af 
pilot- og gennemførlighedsundersøgelser. Disse under­
søgelsers formål skulle være at demonstrere muligheden 
for gode resultater af et større program med omkost­
ningsdeling af væsentlig interesse for industrien. 
Undersøgelser, der opviser gode resultater, skulle danne 
grundlag for, at task force iværksætter flere program­
mer med omkostningsdeling, når der er midler hertil. 
8.2. ØSU forstår, at Kommissionen foreslår ti pro­
jekter som samordnede aktioner, der inddrager med-
Nr. C 23/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 1. 89 
lemslande og COST-lande, med henblik på at realisere 
COST-forslagene. ØSU opfordrer Kommissionen til at tage skridt til at 
efterkomme dette krav i forbindelse med dette forslag. 
8.3. ØSU efterlyser dog en klar tilkendegivelse af 
fremtidsudsigterne for COST-programmerne 90, 90 bis, 
91 og 91 bis i relation til FLAIR-programmerne. 
9. Udnyttelse og formidling af resultater 
Ifølge den Europæiske Fælles Akts artikel 130 K skal 
Rådet definere, hvorledes resultaterne fra specifikke 
programmer skal formidles i detaljer. 10. Meddelelse til ØSU af resultaterne og evalueringer­
ne af rapporten, omhandlet i programforslagets 
artikel 4 
10.1. Rådets opmærksomhed henledes på, at Kom­
missionen har undladt at inddrage Det økonomiske og 
sociale Udvalg i den krævede meddelelse af gennemgan­
gens og evalueringens resultater. 
10.2. I og med ØSU høres om forslaget, bør det 
imidlertid også holdes orienteret om arbejdets forløb. 
Bryssel, den 23. november 1988. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om Kommissionens økonomiske årsberetning 1988/1989 
(89/C 23/11) 
Rådet besluttede den 28. oktober 1988 i henhold til Rådets beslutning 120/74/EØF af 
18. februar 1974 om gennemførelse af høj grad af overensstemmelse inden for den økonomiske 
politik i Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs medlemsstater, særlig artikel 4(1), ændret 
ved beslutning 787/75/EØF(2), at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
om Kommissionens økonomiske årsberetning 1988-1989. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for økonomiske, finansielle og monetære 
spørgsmål, som udpegede Francesco Drago til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse dan 
15. november 1988. 
Det økonomiske og sociale Udvalg (ØSU) vedtog på sin 260. plenarforsamling, den 
23. november 1988, med 112 stemmer for, 5 imod og 2 hverken for eller imod, følgende 
udtalelse. 
1. Vækst, tilpasning og internationalt samarbejde 
1.1. På baggrund af en yderst dynamisk konjunk­
turudvikling, der på forskellig vis begunstiger en støt 
ekspansion i økonomien i industrilandene (3,9%), i 
udviklingslandene (3,5%-4%) og i verdenshandelen 
(7,6%), har den europæiske økonomi i 1988 under ét 
(') EFTnr. L 63 af 5. 3. 1974, s. 16 
(2) EFT nr. L 330 af 24. 12. 1975, s. 52. opvist resultater, som er bedre end dem, der blev forud­
set i de justerede prognoser, der blev udarbejdet ved 
årets begyndelse. 
ØSU er enig med Kommissionen om, hvilke hovedfak­
torer der har bidraget til denne kraftige vækst. Derimod 
har det forbehold med hensyn til prognoser, som i en 
årrække har lidt under manglende nøjagtighed, og med 
hensyn til den vægt, Kommissionen tillægger inflations-
farerne i verdensøkonomien.