Nr. C 252/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 9. 82 
Udtalelse om Kommissionens meddelelse til Rådet om »Investering i rationel energi­
udnyttelse» 
Den tekst, som har været genstand for udtalelsen, er offentliggjort i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende nr. C 107 af 28. april 1982, side 4. 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Rådet besluttede den 19. februar 1982 i medfør af artikel 198 i traktaten om oprettelse af 
Det europæiske økonomiske Fællesskab at høre Det økonomiske og sociale Udvalg om det 
nævnte emne. 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 199. plenarforsamling, afholdt i Bruxelles den 
30. juni og 1. juli 1982, sin udtalelse om det nævnte emne. 
Udtalelsens ordlyd er følgende: 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG HAR-
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig artikel 198, 
under henvisning til anmodning af 19. februar 1982 fra 
Rådet for De europæiske Fællesskaber om Udvalgets 
udtalelse om investering i rationel energiudnyttelse og 
»Kommissionens meddelelse og henstilling til Rådet«, 
under henvisning til beslutning truffet af Det økonomiske 
og sociale Udvalgs præsidium den 23. marts 1982 om at 
pålægge afdelingen for energi og nukleare anliggender at 
udarbejde udtalelse, 
under henvisning til udtalelsen vedtaget af afdelingen for 
energi og nukleare anliggender på dens 72. møde den 
4. juni 1982, 
under henvisning til mundtlig beretning ved ordføreren, 
Delourme, og 
under henvisning til forhandlingerne på Udvalgets 
199. plenarforsamling den 30. )uni 1982 og 1. juli 
1982, 
med 110 stemmer for og 1 hverken for eller imod -
VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE: 
INDLEDNING 
Udvalget ser meget velvilligt på den indsats for en mere 
rationel energiudnyttelse (REU), som fremlægges i Kom­
missionens meddelelse. Det er tegn på, at Kommissionen 
udfolder positive bestræbelser, og afdelingen glæder sig 
herover. Den definition på REU, som er anført i doku­
ment KOM(82) 24 endel. på side 1 (3), kunne føre til, at 
en energisubstitutionspolitik forveksles med en politik til 
udbygning af REU. Udvalget minder imidlertid om, at der kan benyttes en 
mere ambitiøs definition på REU. 
Dokumentet »EF og energien« indeholder nogle interes­
sante oplysninger, som indebærer undgåelse af spild, 
nedsættelse af energitab og forbedring af virkningsgraden 
ved energiomdannelse og -anvendelse. Endvidere kan 
REU indebære en nedsættelse af energiindholdet i det 
enkelte produkt og en integrering af begrebet energi­
økonomi i den fysiske planlægning. 
I meddelelsens definition på investering i REU er kun 
omfattet investeringer, der er foretaget på investors eget 
initiativ. 
I det væsentlige drejer det sig om i højere grad at øge 
investeringerne inden for en del af industrisektoren end at 
begunstige en energibesparelsesøkonomi inden for 
energipolitikkens rammer. 
Udvalget ser gerne, at EF's initiativer udvides yder­
ligere. 
I. 
DEN AFGØRENDE BETYDNING AF INVESTERINGER 
MED HENBLIK PÅ RATIONEL ENERGIUDNYTTELSE 
INDEN FOR ENERGI- OG INDUSTRISTRATEGI 
Udvalget mener endvidere, at det er nødvendigt at styrke 
de projekter og programmer, der sigter på en mere 
rationel energiudnyttelse som beskrevet ovenfor. 
For perioden 1981 - 1990 har medlemsstaterne planlagt 
projekter, hvor 80% (400 mia ECU) er afsat til energi­
produktionen og 20 % (100 mia ECU) til foranstaltninger 
med henblik på mere rationel energiudnyttelse (herunder 
investeringer i andre energiformer). 
Udvalget minder om, at erstatning af olie ér et vigtigt 
element i energipolitikken, men det gør ikke en REU-
politik mindre påkrævet. 
27. 9. 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 252/7 
Rationel energiudnyttelse er ikke blot af afgørende 
betydning for energipolitikken, men det må ligeledes 
fremhæves, at REU har positive konsekvenser for øko­
nomien som helhed og specielt for beskæftigelsen. Med­
delelsen påpeger, at indsatsen på dette område indebærer 
oprettelse af 300 000 til 500 000 nye stillinger i Fælles­
skabet fra dato til 1985. Denne vurdering må endda anses 
for at være beskeden? 
Udvalget erkender, at det er overmåde vanskeligt at 
foretage vurderinger af virkningerne på beskæftigelsen. 
Udvalget konstaterer, at Kommissionen ikke ser sig i 
stand til at sammenligne de socio-økonomiske virkninger 
af REU-investeringerne og investeringerne i elektricitets-
produktionen på identisk vis. 
Det er Udvalgets håb, at Kommissionen vil kunne gøre 
fremskridt i den henseende. 
Skal der gennemføres en anden og mere energiøkonomisk 
vækst, må investeringerne nu, hvor de finansielle midler 
er begrænsede, udvælges og placeres med omhu. 
Man kan overveje, om ikke investeringer i REU skal 
konkurrere med eller bør træde i stedet for visse investe­
ringsmuligheder på udbudssiden. 
II. 
MEDLEMSSTATERNES POLITIK OG 
FORANSTALTNINGER 
Næsten ti år efter det første oliechok understreger 
meddelelsen, at der vil kunne iværksættes talrige projek­
ter, der vil være rentable på kort sigt, specielt inden for 
industrier med stort energiforbrug. 
Ved en kombination af relativt simple foranstaltninger i 
form af uddannelse af »eksperter i energistryring«, ukom­
plicerede tekniske forbedringer samt en mere omhyggelig 
udnyttelse af energien vil man navnlig i de små og 
mellemstore virksomheder kunne spare fra 20 til 30 % af 
det nuværende forbrug i talrige virksomheder. 
Imidlertid kan man konstatere - og dette understreges i 
meddelelsen - »at man i udpræget grad foretrækker 
generelle foranstaltninger til fremme af investeringerne i 
industrien fremfor specifikke foranstaltninger vedrøren­
de investeringer i rationel energiudnyttelse. 
Nødvendigheden af at investere i infrastrukturer i ener­
gisektoren er meget forskellig fra det ene land til det 
andet. En række lande påtænker relativt omfattende 
investeringer i havneinfrastrukturer til ekspedition af 
kul. 
De eksisterende infrastrukturer må tilpasses og udbygges 
med henblik på optimal udnyttelse af den mekaniske 
drivkraft og under alle omstændigheder sikres en realis­tisk læsse- og lagerkapacitet, før der foretages nye 
energitunge investeringer. 
Inden for byggesektoren foreligger der relativt store 
muligheder for besparelser. I meddelelsen opgøres de til 
ta. 25 til 30% (*) af det nuværende forbrug i sektoren. 
Det kan konstateres, at den fornyelse af bygninger, der 
skal til for at gennemføre en rationel energiudnyttelse 
først og fremmest er afhængig af den finansielle og 
tekniske støtte fra det offentlige. Et hensigtsmæssigt og 
fuldt udbygget instrument er absolut nødvendigt hertil. 
Det økonomiske og sociale Udvalg henviser til sin 
udtalelse af juli 1981 om byggesektorens situation (J), 
hvor det navnlig betoner den fremadskridende harmoni­
sering af selve byggebestemmelserne (bl. a. med henblik 
på energibesparelse), nødvendigheden af blandt de mate­
rialer, som er til rådighed i Europa, at vælge dem, der 
bedst opfylder kravene om energiøkonomi og -besparelse 
samt den fremskudte plads, der bør gives forskningen på 
dette område. 
Udvalget peger på byggesektorens store betydning hvilket 
ikke fremdrages tilstrækkeligt i meddelelsen, og anmoder 
om nærmere belysning af, hvad der hæmmer boligfor­
nyelse - ikke mindst set i tilknytning til udlej ningssyste-
met - af spørgsmålets tekniske side og af det offentliges 
støtte. Isoleringsprogrammet vil kunne lykkes fuldstæn­
digt, hvis det offentlige virkelig yder en betydelig støtte. 
I St. Geours-rapport nr. II blev det foreslået, at 50% af 
investeringerne i rationel energiudnyttelse skulle gå til 
boligsektoren og den tertiære sektor. 
Forskellene i resultater og målsætninger i de forskellige 
lande gør en detaljeret studie nødvendig, dersom man 
skal kunne drage konklusioner på EF-niveau. 
En koordinering af energipolitikken, specielt, hvad angår 
medlemslandenes indbyrdes foranstaltninger inden for 
rationel energiudnyttelse vil være af afgørende betydning, 
således som det understreges i St. Geours-rapporten 
specielt med hensyn til oprettelse af nye arbejdsplad­
ser. 
Det må konstateres, at mulighederne for rationel energi­
udnyttelse i den øjeblikkelige situation kun er blevet 
udnyttet i begrænset omfang inden for transportsektoren, 
som tegner sig for 25% af Fællesskabets forbrug af 
olieprodukter, og som for 97%'s vedkommende er 
afhængig af disse produkter. 
Den kollektive transports betydning og den bedre energi­
udnyttelse, som den kan indebære, omtales ikke tilstræk­
keligt. Da spørgsmålet har mange andre sider, ser 
afdelingen gerne, at der udarbejdes en samlet studie, som 
også bør forelægges afdelingen. 
0) EFT nr. C 107 af 28. 4. 1982. 
0) »Situationen i byggesektoren i EF«, (EFT nr. C 230 af 
10. 9. 1981). 
Nr. C 252/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 9. 82 
Rationel energiudnyttelse inden for landbruget kan tages 
som eksempel på et vigtigt område for direkte og indirekte 
energiefterspørgsel. 
Den fysiske planlægnings betydning for energibesparelse, 
og vigtigheden af, at forskning og udvikling prioriteres 
højt som foreslået i St. Geours-rapport nr. II kunne 
fortjene større interesse. 
Udvalget minder Kommissionen om de fem henstillinger 
fra Rådet fra marts 1976, hvori der foreslås konkrete 
foranstaltninger til rationel energiudnyttelse, herunder: 
— udvikling ai de kollektive transportmidler, 
— elektriske husholdningsapparaters forbrug. 
Det ville være ønskeligt at indføre disse i handlingspro­
grammet og henstillingen. 
III. 
VANSKELIGHEDER OG HINDRINGER 
1. Vanskeligheder og hindringer, der skyldes den gene­
relle sammenhæng, hvori beslutninger om investering 
i rationel energiudnyttelse træffes 
Investeringerne foretages tit og ofte med kortfristet 
rentabilitet for øje, og investor bliver ikke i tilstrækkelig 
grad tilskyndet til at udnytte energien bedre. 
En vis selektivitet i investeringerne i rationel energiudnyt­
telse forekommer nødvendig, hvis oliesubstitutionen ikke 
skal være et alt for dominerende mål. 
Olieprisen, som har trukket en generel energiprisstigning 
med sig, har langt fra haft den indvirkning på REU, man 
kunne forvente. 
Spørgsmålet er, om grundene til denne sene udvikling 
ikke skal søges i markedernes struktur. 
En forbedring af de finansielle kredsløb er nødvendig, 
hvis forbrugernes behov skal imødekommes. For eksem­
pel kunne bankerne, og andre penge- og finansierings­
institutter tilskyndes til at se mere positivt på ansøgninger 
om lån og støtte til energibesparende foranstaltninger. 
Var der politisk vilje til stede på dette område, kunne man 
få gjort mange af de i dag ineffektive foranstaltninger 
bedre. 
I meddelelsen erklæres det i øvrigt, »at der ikke er nogen 
klar forståelse af de kræfter, der påvirker prisdannelse og 
prisudvikling i energisektoren, og konsekvensen heraf er, 
at ethvert initiativ med hensyn til energiinvesteringer 
udsættes«. 
Mange økonomiske beslutningstagere er ikke tilstrække­
ligt veluddannede og velinformerede. 
Et praktisk kendskab til mulighederne for investeringer i 
rationel energiudnyttelse er nødvendigt, hvis der skal ydes direkte teknisk og økonomisk støtte hertil. De offentlige 
myndigheder kunne fungere som drivkraft i planlægning­
en af rationel udnyttelse af energien. 
Gas- og elektricitetsselskaberne er ikke enerådende, 
således som det menes i dokumentet, men udgør kun en 
del af beslutningstagerne inden for energidistributionen, 
hvor der er stor konkurrence på et meget forskelligt 
juridisk grundlag. 
Man har forlængst konstateret, at når nye produkter eller 
nyt udstyr sendes på markedet, opstår der såvel tekniske 
som økonomiske hindringer. 
Dette gælder også for industribesparende produkter. 
Hermed bliver det næsten umuligt at udnytte de mulig­
heder for stordrift, som kunne opnås ved at fællesskabs-
markedet blev åbnet for udstyr baseret på fællesskabs-
normer. 
Det er ønskeligt, at de berørte erhvervs- og fagorganisa­
tioner inddrages i forhandlingerne om det foreslåede 
emne, og at man når frem til større decentralisering af 
beslutningsprocessen. 
2. Særlige problemer i visse energianvendelsessektorer 
De energitunge industrigrenes situation er blevet forvær­
ret, først og fremmest som følge af prisstigningen på 
energi, og undertiden på grund af manglende investerin­
ger i rationel energiudnyttelse. Med hensyn til energi­
infrastrukturerne må det konstateres, at rentabiliteten 
generelt kun kan sikres på lang sigt og undertiden er 
usikker. 
Når man betænker mulighederne heri for energibesparel­
ser og andre socio-økonomiske fordele, må man konsta­
tere, at den industrielle co-produktion og landbruget ikke 
er behandlet i rimeligt omfang. Årsagen kan være kon­
kurrencen mellem visse foranstaltninger til omlægning til 
andre energiformer og den rationelle energiudnyttelse. 
Med hensyn til de offentlige bygninger er der stadig meget 
at gøre m.h.t. REU. 
Man kan også i denne forbindelse beklage, at man ikke i 
højere grad har beskæftiget sig med husholdningernes 
forbrug, herunder især elektriske husholdningsappara­
ter. 
IV. 
HANDLINGSPROGRAMMER TIL STIMULERING AF 
INVESTERING I RATIONEL ENERGIUDNYTTELSE 
Ud fra de ovennævnte beskrivelser og overvejelser kan vi 
konkludere, at med hensyn til den øgede interesse for 
stimulering af rationel energiudnyttelse falder samtlige 
foranstaltninger inden for to områder: 
27. 9. 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 252/9 
— dels generelle foranstaltninger til fremme af investe­
ring i rationel energiudnyttelse; 
— dels specifikke foranstaltninger inden for visse aktivi­
tetssektorer. 
En forudsætning er, at de økonomiske beslutningstagere 
får den bedst mulige information om pris- og udviklings­
tendenser på energimarkedet. 
Udvalget mener, at det principielt bør undgås, at der 
gøres isolerede og ukoordinerede bestræbelser i de for­
skellige sektorer: på den ene side hvad angår den 
offentlige og den private sektor og industri- og finanssek­
toren, og på den anden side hvad angår de foranstaltnin­
ger, der træffes. Udvalget mener, at de påtænkte foran­
staltninger bør gøres til genstand for en klar og volunta­
ristisk planlægning. Det må imidlertid beklages, at de 
nuværende høje rentesatser kan være en hæmsko for 
projekter med langfristet eller usikker rentabilitet. 
1. Forbedring af de generelle rammer for beslutninger 
om investering i rationel udnyttelse af energien 
a) Det er vigtigt, at man også søger at få de kulekspor-
terende lande til at give forsyningsgarantier. 
b) Udvalget henleder atter opmærksomheden på betyd­
ningen af, at blandt andet gas- og elværkerne for­
pligter sig til en tarifpolitik over for erhvervslivet 
såvel som over for husholdningerne. En sådan for­
pligtelse kan måske også medvirke til at fremme 
coproduktionen i disse sektorer. Generelt set er det 
ønskeligt, at der er balance i de bestræbelser på 
rationel energiudnyttelse, som udfoldes af de sekto­
rer, hvor energien omdannes, og de sektorer, hvor 
energien forbruges endeligt. 
c) Databehandlingen og mere generelt udviklingen af 
nye kommunikationsmidler bør gøre det muligt at 
forbedre uddannelse og information af visse 
økonomiske beslutningstagere. 
d) De økonomiske kredsløb og finansieringsformerne 
bør forbedres. 
De offentlige myndigheder bør sammen med den 
private lånesektor finde frem til nogle løsninger, som 
er bedre egnede, netop med henblik på investering i 
rationel energiudnyttelse. De foreslåede finansie­
ringsbetingelser må imidlertid være i overensstem­
melse med det gældende skattesystem. 
e) Teknologiske fremskridt i denne sektor bør give 
anledning til, at der hurtigst muligt fastlægges EF-
bestemmelser på området både for konceptionen og 
for produkterne. 
f) Hvis lokalt betingede faktorer inddrages (klima, 
naturgivne ressourcer, økonomiske rammer, . . .) vil 
det blive lettere at tage stilling til specifik information, 
som berettiger, at rationel energiudnyttelse frem­
mes. 2. Særlige problemer for visse sektorer af erhvervs­
livet 
Problemer for visse industrigrene 
a) Energitunge industrigrene 
Der bør tages såvel tekniske som økonomiske initiativer, 
der kan fremme en rationel energiudnyttelse, specielt med 
hensyn til kombineret produktion (el/varme), men også 
gennem indførelsen af tarifordninger til fordel for en 
sådan produktion. 
Det må være i de offentlige myndigheders interesse at der 
tages initiativ til omfattende investeringsprogrammer til 
rationel udnyttelse af energien og omdannelse af primær­
energi på basis af kontrakter med de energitunge indu­
strier og under medinddragelse af de berørte socio­
økonomiske kredse. 
b) De små og mellemstore virksomheder 
og de lokale myndigheder 
Det vil være hensigtsmæssigt, at disse to gruppers øko­
nomiske beslutningstagere gøres mere bevidst m.h.t. 
rationel.energiudnyttelse. 
c) Byfornyelse 
Husholdningssektoren er ligeledes et af de bærende 
elementer i en REU-politik. 
Udviklingen af rationel energiudnyttelse i husholdninger­
ne vil i betydeligt omfang være betinget af finansiel og 
teknisk støtte til såvel ejere som lejere og af befolkningens 
købekraft. Denne form for REU udgør et vigtigt marked 
for industrien. Det er undertiden nødvendigt at etablere et 
retsgrundlag, hvis el-værkerne eventuelt skal spille en 
rolle. Det er først og fremmest nybyggeriet (og fortrinsvis 
storbyggeri), som frembyder et yderst fordelagtigt grund­
lag for gennemførelsen af en REU-politik specielt nu, 
hvor der i hovedparten af de europæiske byer er mangel 
på boliger, der opfylder behovene. 
d) Demonstrationsprogrammer 
Når det drejer sig om nye teknologier inden for REU, er 
det som i øvrigt på alle andre områder nødvendigt med en 
»effektivitetsattest«. 
Nye teknikker skal kun kunne markedsføres med en 
sådan attest. 
Dette er demonstrationsprogrammernes reelle fordel, og 
de gør det muligt at sammenkæde industri- og energi­
politik. 
Betydningen af F&U er understreget i St. Geours-rappor-
ten, og Udvalget gjorde i udtalelsen af 26. februar 
1982 (*) opmærksom på, at F&U på REU-området 
burde opføres på listen over energiinvesteringer. 
(') EFT nr. C 138 af 9. 6. 1981, s. 33. 
Nr. C 252/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 9. 82 
e) Gennemførelsen af en REU-politik bør følges op af en 
kontrol med resultaterne, således at man på længere sigt 
ikke blot kan registrere de iværksatte foranstaltninger, 
men også om nødvendigt ændre ved de tidligere trufne 
beslutninger. 
3. Økonomisk tilskyndelse til visse former for investe­
ring 
Kommissionen mener, at visse af de investeringsformer, 
som er blevet omtalt forskellige steder i denne beretning, 
må prioriteres. 
3.1. Investeringer i forbindelse med kombineret varme 
og el-produktion, varmeproduktion til fjernvarme­
net baseret på industrispildvarme samt fast og 
residuelt brændsel 
Specielt investeringer med det formål at udnytte spild­
varme er lovende. 
Der må imidlertid tages hensyn til de lokale forhold, 
således at miljøet og befolkningen sikres en vis beskyt­
telse. 
3.2. Investeringer vedrørende energimæssig udnyttelse 
af visse former for by-, landbrugs- og industri-
affald 
3.3. Investeringer vedrørende omstilling af oliefyrede 
industrikedler til kulfyring 
Selv om der må træffes foranstaltninger til beskyttelse af 
miljøet, må man samtidig være opmærksom på, at en 
sådan omstilling vil medføre betydelige energibesparel­
ser. 
3.4. Investeringer vedrørende behandling af importeret 
kul 
Opførelsen af store anlæg til oplagring og behandling af 
kul i havnene bør overvejes nøje, da der stadigvæk 
hersker stor usikkerhed med hensyn til forsynings-
garanti. 
Når der ydes investeringsstøtte, bør der tilstræbes en 
balance mellem de forskellige REU-sektorer. 
3.5. EF kunne måske også få sat skub i foranstaltnin­
ger til fremme af udviklingen af EF's egne energikilder. 
KONKLUSIONER 
Udvalget ser med tilfredshed på det forsøg på en analyse, 
som ligger i meddelelsen, og som ikke har været mulig 
uden en betydelig arbejdsindsats fra de arbejdsgruppers 
side, som ledes af hr. St. Geours, og som Kommissionen 
har taget initiativet til at nedsætte. Udvalget konstaterer, at disse gruppers rapporter har 
tilskyndet til en gunstig udvikling i Kommissionens 
hensigter, hvilket også illustreres af den her behandlede 
meddelelse til Rådet. 
Udvalget håber, at meddelelsen snarest vil konkretiseres i 
nogle direktiver, der kommer til at omfatte samtlige 
former for REU, og hvori der både tages hensyn til den 
nødvendige interne balance og balancen mellem udbuds­
faktorerne, ikke mindst i betragtning af, at der allerede er 
forløbet ni år siden energikrisen. 
ARBEJDSPLAN 
Udvalget påpeger, at arbejdsplanen i bilagene på bedre 
måde kunne afspejle den ligevægt, som påkaldes i 
analysen, især hvad angår husholdningernes forbrug, 
transportområdet og de samfundsøkonomiske omkost­
ninger. 
Tallene giver et billede af potentiellet, men man kunne 
ønske nogle oplysninger om vurderingsgrundlaget tilfø­
jet. 
Med hensyn til realiseringen af en mere rationel energi­
udnyttelse må efterlyses en politisk vilje, som står mål 
med den, som har vist sig på udbudssiden. 
REU bør således i højere grad betragtes som en bestand­
del af en industri- og beskæftigelsespolitik, som kan yde 
bidrag til en ny form for vækst. 
HENSTILLINGEN 
Udvalget ønsker i første række at udtrykke sin forkær­
lighed for anvendelsen af direktivformen frem for hen­
stillingen. 
Det er givet, at en overdreven centralisering af beslut­
ningstagningen og informationskanalerne vil have en 
yderst skadelig indvirkning på udformningen af en 
REU-politik. 
1. Forøgelsen af REU-investeringerne forekommer 
ønskelig. Men det må dog præciseres, hvor midlerne 
hertil skal komme fra. 
2. Ligevægt mellem udbud og efterspørgsel eller REU 
er nødvendig, hvis man skal opnå et potentiel på 50 % 
besparelser samt intern ligevægt inden for REU. 
3. En stræben frem imod realistiske priser, gennem­
sigtighed på markedet og konsekvens er tydeligvis vigtige 
målsætninger i energipolitikken, men man må desværre 
konstatere, at bestræbelserne i denne retning har stået i 
stampe i en årrække. 
I øvrigt har de høje energipriser næppe fremmet en 
REU-politik, men snarere en omlægning. 
27. 9. 82 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 252/11 
Tilskyndelsen til en tarifpolitik på gas- og el-området skal 
ikke blot være til gavn for industrien, men for forbrugerne 
i det hele taget. 
En bedre tilpasning af de finansielle kredsløb med henblik 
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juni 1982. på at fremme REU-investeringerne må ikke føre til 
skattemæssige omposteringer, og må ikke blot økono­
misk, men også energimæssigt baseres på normer som 
skal fastsættes under hensyntagen til de 
beskæftigelsespolitiske elementer. 
Tomas ROSEINGRAVE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Forkastet ændringsforslag 
Følgende ændringsforslag, forelagt i overensstemmelse med forretningsordenen, blev forkastet under 
forhandlingerne: 
Side 16, pkt. 3.3. 
Følgende tilføjes: 
»Omstilling af oliefyrede centraler til kulfyring kan vurderes positivt ud fra et diversifikations-
synspunkt. 
Ud fra et energiøkonomisk synspunkt vil det være mere hensigtsmæssigt at erstatte større centraler med 
mindre produktionsenheder, som fordeles geografisk«. 
Resultatet af afstemningen 
Stemmer for: 38, stemmer imod: 52, stemmer hverken for eller imod: 11.