FØRELOBIGT FORSLAG til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for regnkabsåret 2002 - ALMINDELIG GENNEMGANG - Analyse af udgifterne efter aktiviteter og af indtægterne efter afsnit

(forelagt af Kommissionen)

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning

2. Udgiftsanalyse efter politikområder

3. Udgiftsanalyser efter aktiviteter

3.1. Økonomiske og finansielle anliggender

3.2. Erhvervspolitik

3.3. Konkurrence

3.4. Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold

3.5. Landbrug og udvikling af landdistrikter

3.5.1. Generel præsentation

3.5.2. Hovedgrundlaget for det foreløbige forslag for 2002

3.5.3. Bevillingerne for de enkelte aktiviteter

3.6. Energi og transport

3.7. Miljø

3.8. Indirekte forskning

3.9. Direkte forskning

3.10. Informationssamfundet

3.11. Fiskeri

3.12. Det indre marked

3.13. Regionalpolitik

3.14. Beskatning og toldunion

3.15. Uddannelse og kultur

3.16. Medier og kommunikation

3.17. Sundhed og forbrugerbeskyttelse

3.18. Retlige og indre anliggender

3.19. Eksterne forbindelser

3.20. Handel

3.21. Udvikling og forbindelser med AVS-landene

3.22. Udvidelse

3.23. Humanitær bistand

3.24. Bekæmpelse af svig

3.25. Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

3.26. Kommissionens administration

3.27. Budget

3.28. Budget og finanskontrol

3.29. Statistik

3.30. Pensioner

4. Indtægter - analyse af hvert afsnit

4.1. Samlet vurdering

4.2. Overslag over indtægter i 2002

4.2.1. Traditionelle egne indtægter

4.2.2. Momsgrundlagene

4.2.3. Bruttonationalindkomst(BNI)grundlagene

4.2.4. De øvrige indtægter

4.3. Korrektion af budgetuligevægte

4.4. Budgetmæssige virkninger af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

1. Indledning

For andet år i træk er det foreløbige budgetforslag (FBF) for Europa-Kommissionen udarbejdet ved anvendelse af metoden med aktivitetsbaseret budgetlægning (ABB). Metoden indebærer, at Kommissionens virksomhed opdeles i ca. 200 aktiviteter, samlet i 30 politikområder, der giver grundlag for en samlet analyse af FBF for 2002. ABB giver et overblik over den samlede ressourceanvendelse i forbindelse med hver af Kommissionens politikker, herunder de finansielle bevillinger til aktions- og driftsudgifter og til menneskelige ressourcer. Præsentationen i dokumentet erstatter den traditionelle gennemgang, som var baseret på budgetafsnit og budgetkapitler, og hvor hele budgettets udgiftsside var inddelt i en del A for driftsbevillinger og en del B for aktionsbevillinger.

Til illustration af ABB-metoden følger denne gennemgang den kontoplan, der er under udarbejdelse i Kommissionens tjenestegrene, men som stadig må betragtes som foreløbig. Kontoplanen er struktureret efter afsnit, svarende til politikområder, og underopdelt i kapitler, svarende til aktiviteter. Det første kapitel i hvert afsnit (herefter benævnt ABB kapitel 01) omfatter alle forvaltnings- og støtteressourcer til politikområdet, hvilket gør det muligt at vise de samlede ressourcer for hvert politikområde inden for afsnittet. Andre kapitler omfatter ressourcer til finansielle interventioner, herunder programmer, tilskud mv.

I denne del af dokumentet forelægges det samlede budget opstillet efter politikområder, idet de disponible ressourcer til budgettet for 2001 og FBF 2002 er opdelt på to brede udgiftskategorier, nemlig samlede bevillinger (finansiel intervention samt forvaltnings- og støttefunktioner) og menneskelige ressourcer. I dette afsnit vises også, hvorledes bevillingerne til politikområderne svarer til udgiftsområderne i de finansielle overslag, hvorved der skabes en grænseflade mellem de to budgetstrukturer. I andet afsnit foretages en mere detaljeret gennemgang efter aktiviteter, ligesom forskellene i forhold til 2001-budgettet vises. Det sidste afsnit viser indtægtssiden af FBF 2002 med anvendelse af den traditionelle opdeling i budgetafsnit.

2. Udgiftsanalyse efter politikområder

ABB-terminologi

* Finansielle interventioner omfatter de fleste af de traditionelle bevillinger under del B, men også bevillinger under del A, f.eks. tilskud, som har til formål at opnå en virkning for modtagere uden for EU-institutionerne. Disse ressourcer er tildelt efter aktiviteter.

* Bevillingerne til forvaltnings- og støttefunktioner omfatter de fleste af de traditionelle ressourcer under del A (lønninger, bygninger mv.). Bevillingerne til forvaltnings- og støttefunktioner omfatter også bevillinger under del B, som er af administrativ karakter, f.eks. til faglig og administrativ bistand og andre udgifter til støttefunktioner, der er direkte knyttet til programmet eller foranstaltningen

* Menneskelige ressourcer, som omfatter det vedtægtsomfattede personale (finansieret over afsnit A-1 og A-6) og hjælpepersonale. Hjælpepersonalet omfatter eksternt personale finansieret over afsnit A-1, A-3, A-4, A-6 og A-7, personale finansieret over forskningsbudgettet og skøn over det personale, der er finansieret over strukturfondenes såkaldte "minibudgetter" og over BA-poster.

Nedenstående Tabel II.1 viser, for Kommissionens vedkommende (sektion III), 2001-budgettet og FBF 2002 efter politikområder. Tabellen omfatter de samlede bevillinger og menneskelige ressourcer, der er tildelt hvert politikområde, udtrykt i mandår. De nærmere detaljer for hvert politikområde er vist i det følgende afsnit af nærværende dokument.

Tabel II.1. Sektion III: Budget 2001 og FBF 2002 efter politikområder (i mio. EUR og mandår)

>TABELPOSITION>

Sammenligning mellem det aktivitetsbaserede budget og de finansielle overslag

Den samlede ramme for budgettet er de finansielle overslag, der er fastlagt i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren. Selv om ABB-metoden er benyttet ved udarbejdelsen af FBF 2002, er lofterne for de forskellige udgiftsområder således fortsat det primære referencepunkt. Det er derfor vigtigt at kunne se, hvorledes ABB-kontoplanen er fordelt på udgiftsområderne.

Tabel II.2.a viser FBF 2002 efter politikområder og udgiftsområder. På den vertikale akse er opført de politikområder, som Kommissionens aktiviteter er inddelt i. På den horisontale akse er opført udgiftsområderne i de finansielle overslag (og underudgiftsområder, hvor dette er relevant). Tabellen viser for hvert politikområde, hvilke ressourcer der falder ind under hvert af udgiftsområderne i de finansielle overslag. Eftersom Kommissionens ressourceallokering sker efter ABB-metoden, er denne tabel nødvendig for at kunne kontrollere, at tildelingerne respekterer de fastsatte udgiftslofter.

Beløbene i tabel II.2.a svarer til alle de disponible finansielle ressourcer, inklusive bevillinger til finansielle interventioner og til forvaltnings- og støttefunktioner. Det skal bemærkes, at de fleste politikområder omfatter ressourcer, der falder ind under mere end ét udgiftsområde. F.eks. omfatter politikområdet "fiskeri" ressourcer under udgiftsområde 1a (EUGFL, Garantisektionen), 2a (FIUF), 3 (fiskerikontrol), 4 (internationale fiskeriaftaler) og 5 (bevillinger til forvaltnings- og støttefunktioner til fiskeriet).

Tabel II.2. Tal efter politikområde og udgiftsområde i de finansielle overslag (finansielle interventioner + forvaltnings- og støttefunktioner i mio. EUR)

>TABELPOSITION>

3. Udgiftsanalyser efter aktiviteter

ABB-metoden tager sigte på at vise forbindelsen mellem ressourcetildelingen og de politiske retningslinjer ved at angive ressourcerne efter de politikområder og de aktiviteter, som de politiske initiativer vedrører. Metoden fokuserer derfor på forpligtelsesbevillingerne, som for hvert politikområde vises i de følgende tabeller og kommenteres. Betalingsbevillingerne, som er et resultat af gennemførelsen af budgettet, omtales normalt ikke i denne sammenhæng. Når det anses for nødvendigt for den relevante aktivitet, vil betalingsbevillingerne blive omtalt i kommentarerne.

3.1. Økonomiske og finansielle anliggender

>TABELPOSITION>

Udgifter til forvaltnings- og støttefunktioner til politikområdet økonomiske og finansielle anliggender (EUR52.0 mio; 0.3%)

Der vil ske en intensivering af aktiviteter i forbindelse med indførelsen af euroen i 2002 gennem intern omfordeling af ressourcer, der hentes fra andre aktiviteter. Kommissionen foretager en vurdering af mulighederne for at overføre aktiviteter fra Bruxelles til Luxembourg for at kunne gøre bedst mulig brug af alle disponible ressourcer inden for GD for økonomiske og finansielle anliggender.

Internationale økonomiske og finansielle spørgsmål (337,0 mio. EUR, +8,0 %)

De finansielle interventioner inden for denne aktivitet omfatter makrofinansiel bistand i form af gavebistand til et beløb af 124 mio. EUR og reserven for lån garanteret af EF til et beløb af 213 mio. EUR. Der er her normalt tale om betalingsbalancestøtte, som ledsager IMF-støttede reformprogrammer. De forudsætter, at der vedtages en ad hoc-rådsafgørelse som retsgrundlag. I et forsøg på at gøre de regionale bevillinger mere gennemsigtige er budgetartiklerne for den makrofinansielle bistand siden 2001 blevet integreret i de geografiske kapitler og udgør en del af de regionale finansielle bevillinger.

Den makroøkonomiske gavebistand til Armenien, Georgien og Tadsjikistan i henhold til Rådets afgørelse 97/787/EF videreføres på samme niveau som i 2001-budgettet, dvs. med 24 mio. EUR.

Den makroøkonomiske gavebistand til de vestlige Balkanlande blev øget betydeligt i 2001 (80 mio. EUR) for at imødekomme behovet i området. Det foreslås at øge denne bistand til 100 mio. EUR i 2002. Modtagerne vil, i henhold til det nuværende retsgrundlag og de nye forslag, være Bosnien, Albanien og især Forbundsrepublikken Jugoslavien (Serbien, Montenegro, Kosovo). Dette beløb er en del af de årlige Cards-bevillinger til området.

Garantireserven er fastsat i de finansielle overslag og udvikler sig i takt med inflationen. Den anvendes til at garantere lån, der ydes direkte af EF til tredjelande (lån som makrofinansiel bistand, Euratom-lån) og af EIB.

Finansielle transaktioner (71,9 mio. EUR, -1,2 %)

Inden for rammerne af det erhvervspolitiske program sker der en opfølgning af beskæftigelsesinitiativet (1998-2000). Aktionsposten for fremme af erhvervsvirksomhedernes konkurrenceevne tildeles 71 mio. EUR, ligesom i 2001. Den vedrører fremme af garantimekanismer, der tager sigte på at øge omfanget af lån til SMV, gennem en deling af risikoen med de nationale garantisystemer, og på risikokapitalordninger, som investerer i specialiserede fonde for risikovillig kapital, der fokuserer på de SMV, for hvem investeringsrisikoen er størst. Disse investeringer forvaltes af Den Europæiske Investeringsfond.

En mindre del af bevillingerne går til rentegodtgørelser for lån, der er ydet efter jordskælvet i Grækenland i 1986 og efter cyklonen på Madeira (Portugal) i oktober 1993. Eftersom de udestående lånebeløb falder, er bevillingsbehovet faldet fra 1,3 mio. EUR i 2001 til 0,9 mio. EUR i 2002.

Den Økonomiske og Monetære Union (33,1 mio. EUR, -1,8 %)

På baggrund af indførelsen af euroen fra begyndelsen af 2002 foreslås der afsat et beløb på 28 mio. EUR, hvilket svarer til bevillingerne for 2001, til oplysningskampagnen "Euroen, Europas fælles mønt", der gennemføres inden for rammerne af Prince-programmet (B3-306).

Stigningen i bevillingerne til økonomiske undersøgelser (A-3500) er på 7,5 %, hvilket betegner en videreførelse af foranstaltningerne fra sidste år. Stigningen vil gøre det muligt at udvide undersøgelserne til også at omfatte ansøgerlandene, og den udlignes delvis gennem en nedgang i bevillingerne til undersøgelser vedrørende den monetære union.

3.2. Erhvervspolitik

>TABELPOSITION>

Udgifter til forvaltnings- og støttefunktioner til politikområdet erhvervspolitik (112,3 mio. EUR, +5,6 %)

Fremme af iværksætterånd (43,2 mio. EUR, -4,2 %)

Denne aktivitet omfatter to programmer:

1) Det nye flerårige program for virksomheder og iværksætterånd (2001-2005), som efterfølger det 3. flerårige program for SMV, har til formål:

* at fremme iværksætterånd som en værdifuld og produktiv livsfærdighed

* at fremme et lovregulerings- og erhvervsklima, som tager sigte på en bæredygtig udvikling, og hvor innovation og iværksætterånd kan komme til udfoldelse

* at forbedre SMV's finansielle vilkår

* at forbedre SMV's konkurrenceevne i en vidensbaseret økonomi

* at sikre, at der tilvejebringes og sikres en koordinering af virksomhedsstøttenetværk og tjenester til virksomhederne.

Foranstaltningen vedrørende forbedring af det finansielle miljø indgår i området økonomiske og finansielle anliggender. Hvad angår de øvrige fire foranstaltninger foreslås der et samlet beløb på 27,6 mio. EUR under posterne B5-510 og B5-510A, idet sidstnævnte indgår under ABB kapitel 01.

2) Formålet med IDA-programmet (dataudvekslingsnet mellem administrationerne (B5-7210) er via de transeuropæiske net at yde støtte til de nationale administrationer med teleudveksling af de informationer, data og dokumenter, der er nødvendige for det indre markeds funktion. Den bevilling, der foreslås for 2002 (24 mio. EUR, inklusive BA-posten under ABB kapitel 01), er det samme beløb som i budgettet for 2001.

Forskning - Fremme af innovation og forandring (86,5 mio. EUR, -16,7 %)

Denne aktivitet svarer til det særlige forskningsprogram "Fremme af innovation og tilskyndelse til små og mellemstore virksomheders deltagelse". Formålet er at fremme innovative aktiviteter, bl.a. stiftelse af nye virksomheder, at fremme formidlingen og udnyttelsen af forskningsresultater og at støtte teknologioverførsel til SMV.

Hvis man medtager de administrationsudgifter, der er forudset for dette program under ABB kapitel 01, udgør de foreslåede bevillinger 95 mio. EUR, hvilket betegner en nedgang på ca. 13,5 % i forhold til 2001. Dette svarer til det planlagte forløb af særprogrammet og sikrer, at det samlede beløb, der er afsat til programmet i forbindelse med det 5. rammeprogram for forskning, opføres på budgettet.

Bedre udnyttelse af det indre marked (43,5 mio. EUR, +5,8 %)

Denne aktivitet omfatter foranstaltninger, der skal sikre, at det indre marked fungerer problemfrit i henseende til standardisering og harmonisering, især via følgende aktioner:

1) Det indre markeds funktion og udvikling" (B5-3002) dækker Kommissionens opgaver i relation til gennemførelsen af direktiverne om det indre marked, især anmeldelse af tekniske forskrifter, certificering, autentificering og markedsovervågning inden for standardisering, sektormæssige sammenligninger inden for levnedsmiddel-, lægemiddel-, køretøjs- og bygge- og anlægssektoren mv. Der foreslås forpligtelsesbevillinger på 11,4 mio. EUR for 2002, inklusive BA-posten i ABB kapitel 01, hvilket er en stigning i forhold til de 9,9 mio. EUR for 2001.

2) Tilskuddet til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (B5-3120) ydes for at opnå budgetbalance. Agenturet varetager administrationen af de centraliserede godkendelser, Kommissionen udsteder for nye lægemidler, yder støtte til sikring af gensidig anerkendelse af nationale godkendelser (traditionelle lægemidler), indsamler oplysning og vurderer lægemidlers uønskede virkninger (lægemiddelovervågning) og udarbejder veterinærmedicinske anbefalinger vedrørende levnedsmidler. Der foreslås et tilskud til opnåelse af budgetbalance for 2002 på 14 mio. EUR ligesom i 2001. Gebyrer indbetalt af virksomheder for opnåelse og forlængelse af markedsføringstilladelser i Fællesskabet anslås til 46,5 mio. EUR i 2002 mod 42,6 mio. EUR i 2001.

I dette tilskud er indregnet et beløb på 3,3 mio. EUR, i sammenligning med 1,3 mio. EUR i 2001, som en særlig kompensation for den gebyrfrihed for lægemidler til sjældne sygdomme (B5-3121), der er en følge af en ny forordning, der trådte i kraft i 2000.

3) Standardisering og tilnærmelse af lovgivningerne (B5-313) dækker standardiserings-, kontrol- og autentificeringsforanstaltninger inden for forskellige erhvervssektorer, især via det arbejde vedrørende europæiske standarder, der udføres af de europæiske standardiseringsorganer, tekniske projekter med henblik på indførelse af europæisk overensstemmelsesprøvning og udformning af en informationspolitik om anvendelse af standarder. Til denne artikel foreslås afsat 16,1 mio. EUR for 2002, inklusive BA-posten under ABB kapitel 01, mod 17,1 mio. EUR i 2001-budgettet.

Erhvervsfremme og andre politikker (8,0 mio. EUR, +14.3 %)

"Den industrielle konkurrencepolitik i Den Europæiske Union" (B5-326) har til formål at fremme den løbende omstilling i Fællesskabets erhvervsliv til de industrielle forandringer på et åbent og konkurrencebaseret marked med henblik på at udforme en industriel konkurrencepolitik for EU gennem benchmarking og andre initiativer. Der foreslås forpligtelsesbevillinger på 8,9 mio. EUR for 2002 sammenlignet med 7,9 mio. EUR i budgettet for 2001, inklusive bevillingerne til forvaltning og støtte under ABB kapitel 01. Denne budgetpost finansierer nu også Fællesskabets bidrag til Centret for Industrielt Samarbejde mellem EU og Japan, som arbejder på at lette EU-virksomheders adgang til det japanske marked.

3.3. Konkurrence

>TABELPOSITION>

Gennemførelsen af konkurrencepolitikken inklusive fusionskontrol, kontrol med antitrustpolitik, med liberalisering af markedet og med statsstøtte for at sikre ensartede betingelser for selskaber, der konkurrerer inden for det indre marked, er en af Kommissionens hovedopgaver i henhold til traktaten og en opgave, der er forbundet med stadig mere komplekse udfordringer. Det er også en vigtig dimension i udvidelsesprocessen og en faktor i Europas samlede konkurrencedygtighed. Indførelsen af den fælles valuta har været og vedbliver med at være en yderligere dynamisk faktor, der stimulerer omlægningen af markederne og tilføjer konkurrencepolitikken yderligere udfordringer.

Hovedprioriteterne i 2002 vil omfatte gennemførelsen af de reviderede lovgivningsmæssige rammer for karteller, en forventet revideret ramme for fusionskontrol, mindskelse af forsinkelserne i forbindelse med sager på visse områder og en forøgelse af Kommissionens muligheder for at fokusere på de vigtigste sager, på eget initiativ iværksætte undersøgelser samt kontrollere gennemførelsen og udvikle vejledende retningslinjer for at forhindre, at der opstår konkurrence- og statsstøtteproblemer på et tidligt stadium. Servicesektoren og konkurrence inden for nyligt liberaliserede sektorer, såsom telekommunikation, elektricitet og postvæsen vil være områder af særlig interesse. Der vil også blive lagt særlig vægt på at øge gennemskueligheden i forbindelse med statsstøtte gennem oprettelse af et statsstøtteregister og en resultattavle.

Udgifter til forvaltnings- og støttefunktioner til politikområdet konkurrence (74,1 mio. EUR, +10,8 %)

Der er kalkuleret med langt flere menneskelige ressourcer til at tage sig af det stigende antal fusionssager, statstøtteinterventioner, udvidelsen og yderligere supplerende forpligtelser i forbindelse med internationalt samarbejde.

Fusioner, karteller og liberalisering af markedet (ingen bevillinger)

Prioriteten i forbindelse med fusionskontrol vil være at sikre en effektiv gennemførelse af Kommissionens forpligtelse til at undersøge fusioner af fællesskabsdimension og samtidig nå så langt som muligt med arbejdet på at revidere fusionsforordningen. Dette må ses i lyset af den store stigning i antallet af fusionsbeslutninger i de seneste år (i gennemsnit over 30 %), som fortsætter med uformindsket styrke.

Antitrustpolitik. Med henblik på udvidelsen og den ny europæiske styreform samt på basis af et forslag, der blev vedtaget af Kommissionen i september 2000, vil Kommissionen i 2002 og 2003 indføre nye gennemførelsesbestemmelser for at opnå en mere effektiv anvendelse af EF's antitrustregler (artikel 81 og 82). Den nye ordning bygger på de nationale konkurrencemyndigheders og domstoles mere decentraliserede anvendelse af EF's antitrustregler samt på Europa-Kommissionens fortsatte og skærpede anvendelse af disse EF-regler. Kommissionen har til hensigt at koncentrere sig om de vigtigste sager, som er af afgørende juridisk, økonomisk eller politisk interesse for EU. Det har stadig prioritet at gennemføre dybtgående reformer, der skal danne en moderne, transparent og effektiv retlig ramme om en velfungerende konkurrencepolitik i et udvidet Fællesskab.

Bekæmpelse af karteller og lignende konkurrencebegrænsende aftaler spiller en vigtig rolle ved fastsættelsen af betingelserne for det indre markeds og Den Økonomiske og Monetære Unions succes. En ny rådsforordning, der forventes vedtaget i 2002, vil være afgørende for at skabe et moderne og effektivt instrument til bekæmpelse af karteller.

Liberalisering

Liberalisering er et vigtigt mål for Fællesskabets konkurrencepolitik. Alle vore gennemførelsesinstrumenter (inden for antitrustpolitik, fusioner og statsstøtte) bør understøtte specifikke liberaliseringsinitiativer for at gøre disse bestræbelser effektive til fordel for forbrugerne. Der vil blive lagt særlig vægt på de traditionelle forsyningspligtsektorer (telekommunikation, postvæsen, energi, transport), hvor vort mål vil være at fremme udviklingen af ensartede vilkår på europæisk plan. Ud over den videre liberalisering inden for ovennævnte traditionelle monopolområder er et andet mål i den forbindelse at sikre, at indførelsen af det indre marked inden for kraftigt regulerede sektorer (herunder også liberale erhverv, forsikringsområdet, pensionsfonde, affaldshåndtering og sport) ikke undermineres af konkurrencebegrænsende praksis.

Kontrol med statsstøtte (ingen bevillinger)

Ud over at vurdere de statsstøttemæssige konsekvenser af den stigende liberalisering af hidtidige monopolsektorer agter Kommissionen også at prioritere behandlingen af et betragteligt antal sager/ordninger, som involverer skattepolitiske spørgsmål. Der vil stadig blive lagt vægt på en forenkling og modernisering af statsstøttereglerne samt udvikling af nye retningslinjer, hvor dette er nødvendigt, specielt med hensyn til risikokapital. Kommissionen er ved at udarbejde et statsstøtteregister og en statsstøtteresultattavle, der har til formål at øge gennemsigtigheden og lægge pres på medlemsstaterne for at reducere den konkurrenceforvridende statsstøttes samlede omfang.

Internationalt samarbejde (ingen bevillinger)

På grund af verdensøkonomiens stigende integration får alle konkurrencespørgsmål globale dimensioner, som nødvendiggør et tættere internationalt samarbejde mellem konkurrencemyndighederne i forskellige lande og inden for rammerne af multilaterale organisationer. Med hensyn til udvidelsen vil Kommissionen fortsætte sin indsats med at yde faglig bistand til kandidatlandene for at sikre, at der indføres troværdige konkurrencemyndigheder samt at konkurrencebestemmelserne reelt gennemføres.

3.4. Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold

>TABELPOSITION>

Størstedelen af bevillingerne til dette politikområde går til Den Europæiske Socialfond (ESF). ESF-bevillingerne forvaltes især af medlemsstaterne som led i en decentraliseret forvaltning: der er tale om alle de vigtigste programmer (fællesskabsstøtterammer og enhedsprogrammeringsdokumenter - 8 963 mio. EUR), men også om fællesskabsinitiativet Equal (512 mio. EUR). Inden for ESF forvalter Kommissionen direkte kun bevillinger til innovative forvaltninger og faglig bistand (47 mio. EUR).

Udgifter til forvaltnings- og støttefunktioner til politikområdet beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (94,0 mio. EUR, -8,8 %)

Beskæftigelse og Den Europæiske Socialfond (9 532,6 mio. EUR, -3,0 %)

I det store og hele er forpligtelsesbevillingerne til dette kapitel i ABB-kontoplanen ESF-bevillinger, der er fastlagt på forhånd inden for det samlede rammeprogram for strukturfondene, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Berlin i 1999. Rammeprogrammet beskrives nærmere i den del, der omhandler gennemgangen efter udgiftsområder i de finansielle overslag (udgiftsområde 2).

Regnskabsåret 2002 bliver det tredje i programmeringsperioden 2000-2006.

ESF finansierer:

* mål 1, at fremme udvikling og strukturtilpasning af mindre udviklede regioner (i samarbejde med EFRU, EUGFL, Udviklingssektionen og FIUF)

* mål 2, at fremme økonomisk og social omstilling af områder med strukturproblemer (i samarbejde med EFRU)

* mål 3, at støtte tilpasning og modernisering af politikker og systemer inden for videreuddannelse og beskæftigelse, og

* Equal, fællesskabsinitiativet til udvikling af menneskelige ressourcer i forbindelse med ligestilling.

De aktiviteter, som Den Europæiske Socialfond støtter, omfatter specielt:

* udvikling og fremme af aktiv arbejdsmarkedspolitik til bekæmpelse og forebyggelse af arbejdsløshed

* fremme af ligestilling

* fremme og forbedring af videreuddannelse og konsulentbistand.

Desuden er der tildelt forpligtelsesbevillinger på 47 mio. EUR til innovative foranstaltninger på fællesskabsplan som f.eks. til undersøgelser, pilotprojekter og udveksling af erfaring samt til faglig bistand i form af foranstaltninger til udarbejdelse, overvågning, evaluering og kontrol.

Da der kun er én fond involveret, er ESF-midlerne til mål 3 og Equal fastlagt på forhånd, mens den nøjagtige størrelse af bevillingerne til ESF til mål 1 og 2 direkte afhænger af de beløb, der ydes til programmer, som forhandles med medlemsstaterne. ESF's andel i mål 1 kan stadig ændres en smule afhængigt af afslutningen af visse forhandlinger. For mål 2 er forhandlingerne med visse lande endnu ikke afsluttet. Opdelingen af bevillingerne mellem ESF og EFRU er blevet vurderet på grundlag af den relative andel af de programmer, der besluttes løbende, og må revideres igen senere.

Ud over gennemførelsen af disse budgetposter i den nye periode vil afslutningen af den foregående programmeringsperiode fortsat være en vigtig opgave i 2002, men den vil kun kræve betalingsbevillinger. Det samlede spørgsmål vedrørende betalinger behandles under gennemgangen efter udgiftsområder i de finansielle overslag (udgiftsområde 2).

Til trods for genopførelsen af uudnyttede bevillinger fra år 2000 er bevillingerne til ESF lidt mindre end på 2001-budgettet. De udgør 9 522 mio. EUR inklusive udgifter til forvaltnings- og støttefunktioner under ABB kapitel 01. Dette kunne forklares ved nedgangen i den relative andel til ESF for mål 1 og 2. 2001-budgettet blev opstillet på grundlag af ESF's relative andel i den foregående periode 1994-1999, mens FBF 2002 er baseret på den nuværende andel af de programmer, der allerede er vedtaget i indeværende periode 2000-2006, og som tilfældigvis er mindre end i foregående periode.

Andre programmer inden for beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold

I juli 2000 foreslog Kommissionen et flerårigt program til fremme af beskæftigelsen i Fællesskabet. I overensstemmelse med dette forslag foreslås der en nedskæring på 34 %, hvorved det samlede beløb for 2002 nedbringes til 10 mio. EUR (B5-502).

For 2002 afsættes ikke bevillinger til at videreføre de forberedende foranstaltninger til fremme af lokalt engagement vedrørende beskæftigelse (B5-503). Til gengæld foreslås det, at bevillingerne til Eures (European Employment Services) (B3-4011) fastholdes uændret på 13 mio. EUR.

Arbejdstilrettelæggelse og arbejdsvilkår (57,7 mio. EUR, +0,54 %)

De foreslåede bevillinger til industrielle relationer og den sociale dialog (B3-4000) og til oplysnings- og uddannelsesvirksomhed til fordel for arbejdstagerorganisationer (B3-4002) fastholdes på henholdsvis 12 mio. EUR og 11 mio. EUR for 2002 (inklusive BA-posten under ABB kapitel 01). For post B3-4003, information, høring og deltagelse af virksomhedsrepræsentanter, foreslås en forhøjelse på 50 % til 6 mio. EUR til styrkelse af det tværnationale samarbejde mellem arbejdsgiver- og arbejdstagerrepræsentanter på området information, høring og deltagelse af virksomhedsrepræsentanter i virksomheder, der opererer i flere medlemsstater. Der foreslås en forhøjelse af tilskuddet til Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (B3-420) med 6 % til i alt 15,9 mio. EUR til finansiering af Observatoriet for Industrielle Forandringer.

Det foreslås at forhøje bevillingerne til sundhedsbeskyttelse, hygiejne og sikkerhed på arbejdspladsen, inklusive tilskud til Det Europæiske Tekniske Fagforeningsbureau (B3-4310) med 2,8 % til 3,6 mio. EUR. Fællesskabets tilskud til Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (B3-4311) ventes at blive forhøjet med 32 % til 9 mio. EUR til finansiering af foranstaltninger til fordel for SMV og Den Europæiske Informationsuge vedrørende Sundhed og Sikkerhed.

Fremme af integration (40,7 mio. EUR, +5,7 %)

Kommissionen foreslår følgende beløb for 2002:

* 11 mio. EUR til forberedende foranstaltninger til bekæmpelse og forebyggelse af udstødelse (B3-4105) i 2002. Dette svarer til det beløb, der er opført i det flerårige program (2001-2005), Kommissionen fremsatte forslag om i juni 2000

* 2,3 mio. EUR til familieydelser (B4-4102) og 3 mio. EUR til fri bevægelighed for arbejdstagere (B3-4110)

* 16,2 mio. EUR (+ 2 mio. EUR) til bekæmpelse og forebyggelse af diskrimination (B5-803). Dette svarer til det beløb, der for 2002 er afsat i det flerårige program (2001-2006), Rådet vedtog i oktober 2000, og som har til formål at bekæmpe og forebygge diskrimination baseret på race, etnisk baggrund, religion, handicap, alder eller køn.

Behovet for at sikre, at Det Europæiske Center for Racisme og Fremmedhad (B5-809) har midler til at varetage sine opgaver, har medført en forhøjelse på 15 % i forhold til budgetbevillingen 2001, hvorved bevillingen forøges fra 5,3 mio. EUR til 6,1 mio. EUR.

Til forberedelse af Det Europæiske Handicapår i 2003 (B5-806) foreslås et beløb på 4 mio. EUR opført under reserven i 2002.

Ligestilling mellem mænd og kvinder (10,3 mio. EUR, -1,0 %)

Rammeprogrammet for fællesskabsstrategier for ligestilling mellem mænd og kvinder (2001-2005) blev vedtaget den 20. december 2000. Der foreslås opført en bevilling på 10 mio. EUR under budgetpost B3-4012, som anført i programmet. Denne bevilling skal anvendes til finansiering af foranstaltninger til fremme af lige muligheder, herunder også de lovgivningsmæssige aspekter, gennem

- uddannelse og udbredelse af god praksis på ligestillingsområdet

- bedre forståelse og kendskab til direkte og indirekte diskriminering på grund af køn

- støtte til foranstaltninger til måling og evaluering af igangværende politikker og praksis

- støtte og udvikling af hovedaktørernes kapacitet på dette område.

3.5. Landbrug og udvikling af landdistrikter

>TABELPOSITION>

3.5.1. Generel præsentation

Politikområdets omfang

Politikområdet "Landbrug og udvikling af landdistrikter" omfatter følgende:

* Udgiftsområde 1: 46 222 mio. EUR, ekskl. 602 mio. EUR til veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger (B1-33 + en del af bevillingerne til nye behov vedrørende BSE og M&K, se nedenfor) og markedsudgifterne til fiskerisektoren (B1-26 og delvis B1-32 ).

* Et samlet beløb på 3 822 mio. EUR til forskellige foranstaltninger under andre udgiftsområder, dvs. 2 957 mio. EUR til landbrugsudgifter under strukturfondene (dvs. EUGFL, Udviklingssektionen), 560 mio. EUR til eksterne foranstaltninger (især førtiltrædelsesinstrumentet på landbrugsområdet "Sapard"), 250 mio. EUR til den monetære reserve og endelig 54 mio. EUR til kontrol og andre foranstaltninger på landbrugsområdet under udgiftsområde 3 (B2-51).

En oversigtstabel, hvoraf det fremgår, hvordan forholdet er mellem ABB-kontoplanen og den nuværende kontoplan, findes i bilag I. Det skal understreges, at punktet "Forvaltning og støtte" i bilaget ikke indeholder bevillinger til personale, bygninger og andre administrative udgifter, men kun bevillingerne til de såkaldte BA-poster og teknisk bistand.

Generel udvikling i bevillingerne til politikområdet "Landbrug og udvikling af landdistrikter"

For 2002 er der for dette politikområde foreslået afsat 49 556 mio. EUR, hvilket er betydeligt højere (+1 550 mio. EUR = +3,2 %) end de 48 006 mio. EUR, der var afsat på 2001-budgettet. Stigningen er fuldstændig i overensstemmelse med de finansielle overslag (FO). Budgettet for dette område vil, hvad de vigtigste dele angår, få tildelt hele det beløb, der er opført i FO, eller et beløb, der ligger tæt på FO. For udgiftsområde 1 er bevillingerne på 365 mio. EUR (0,8 %) under loftet, hvilket skal sammenlignes med, at der på 2001-budgettet var 506 mio. EUR. Hvad landbrugsdelene af strukturfondene, Sapard og den monetære reserve angår, er hele beløbet opført på budgettet.

Udviklingen inden for områdets vigtigste kapitler (i ABB-kontoplanen) kan sammenfattes på følgende måde:

* Kapitel 01 "Forvaltnings- og støtteudgifter": Den finansielle forvaltning (inkl. Sapard) er i 2002 blevet væsentligt styrket, hvad personale angår.

* Kapitel 02 "Vegetabilske Produkter": bevillingerne stiger fra 27 838 mio. EUR i 2001-budgettet til 28 100 mio. EUR i FBF for 2002. Samtidig med at behovet til markafgrøder og vin stiger kraftigt, hovedsagelig på grund af Agenda 2000-reformerne, forventes der besparelser for sukker og ris (hvilket stemmer overens med reformforslagene for disse sektorer) og spindplanter (hovedsagelig på grund af reformen af bomuldssektoren).

* Under kapitel 03 "Animalske produkter" foreslås der afsat 12 958 mio. EUR, hvilket er lig med en 10 % stigning i forhold til 2001-budgettet. Denne stigning skyldes udelukkende oksekødssektoren, hvor bevillingerne stiger med 1,4 mia. EUR på grund af især Agenda 2000-reformen og en bevilling til eventuelle yderligere behov i forbindelse med BSE og M&K. Der forventes dog store besparelser i fårekødssektoren som et resultat af Kommissionens reformforslag for denne sektor og i mindre grad et stigende forbrug. Med hensyn til bevillingerne til BSE/M&K afsættes der 1 000 mio. EUR, hvoraf 850 mio. EUR afsættes til kapitlet "Animalske produkter" og 150 mio. EUR til politikområdet "Sundhed og forbrugerbeskyttelse". Denne opdeling af reserven var nødvendig af hensyn til opstillingen af budgettet på grundlag af ABB-kontoplanen, men den er kun vejledende (ikke bindende).

* Under kapitel 05 "Udvikling af landdistrikter" foreslås der afsat 7 546 mio. EUR (7 458 mio. EUR i 2001), hvilket stemmer overens med udviklingen i FO. Det skal understreges, at denne foranstaltning ikke kun omfatter det nuværende kapitel B1-40 (Udvikling af landdistrikter, 4 595 mio. EUR), men også EUGFL, Udviklingssektionen, som finansieres under strukturfondene (2 950 mio. EUR).

Med hensyn til behovene for 1999-2003 gives der en mere detaljeret beskrivelse i det arbejdsdokument om udgiftsområde 1, der udarbejdes i henhold til artikel 6 i forordning 2040/2000 af 26.9.2000.

3.5.2. Hovedgrundlaget for det foreløbige forslag for 2002

Lovgivning og reform af den fælles landbrugspolitik

Det foreløbige budgetforslag er baseret på den reform af landbrugsmarkederne, som er vedtaget i forbindelse med Agenda 2000, og en række lovgivningsforslag, som Rådet enten allerede har vedtaget eller har til behandling.

Reformer vedtaget i forbindelse med Agenda 2000

Reformerne under Agenda 2000 berører især markafgrøder (korn, olieholdige frø og proteinafgrøder), okse- og kalvekød, vin og mejeriprodukter. Med hensyn til mejerisektoren har Rådet besluttet at hæve produktionskvoterne, indtil priserne reduceres, og der indføres en udligningsgodtgørelse i 2005. Der forventes ikke yderligere udgifter i 2002 sammenlignet med 2001. Også for vinsektoren gælder det, at stigningen i udgiftsbehovet finder sted i 2001. Der forventes dog en yderligere stigning på ca. 120 mio. EUR i FBF, som skal gøre det muligt fuldstændig at indarbejde det nye omstrukturerings- og omstillingsinstrument i budgettet.

Prisreduktionerne og de deraf følgende stigninger i den direkte støtte til markafgrøder og okse- og kalvekød er derimod planlagt til at skulle finde sted over hhv. to og tre produktionsår, og de kræver derfor store stigninger i landbrugsbudgettet for 2002. Prisreduktionerne fører ganske vist til budgetbesparelser, men de bliver mere end opvejet af udgifterne til udligningsgodtgørelse.

Andre reformer og lovgivningsforslag

Som tidligere er det foreløbige budgetforslag baseret på lovgivningsforslag, som allerede er blevet forelagt Rådet, eller som er ved at blive udarbejdet i Kommissionen. For øjeblikket har Kommissionen fremlagt forslag om reform af tre sektorer, som der endnu ikke er truffet beslutning om. Det drejer sig om sukker, ris og som den sidste får og geder. Disse reformer forventes at føre til besparelser på næsten 1 mia. EUR.

I bestræbelserne på at bekæmpe BSE vedtog Rådet i december 2000 den første række foranstaltninger. Siden da har Kommissionen i februar 2001 fremlagt en syvpunktsplan. Der er taget højde for de finansielle konsekvenser af denne plan i FBF.

Kommissionen har inden for den kommende måned til hensigt at fremlægge et lovgivningsinitiativ, som skal ende i en ny beskyttelsesordning for genetiske ressourcer på plante- og dyreområdet. Indtil der er vedtaget et retsgrundlag, opføres der 10 mio. EUR under B0-40. Kommissionen har desuden til hensigt at iværksætte nogle foranstaltninger til fremme af familielandbrug. Eftersom den nuværende forordning om informationsforanstaltninger vedrørende den fælles landbrugspolitik (Rådets forordning (EF) nr. 814/2000) allerede omfatter dette område, foreslår Kommissionen, at foranstaltningerne finansieres over budgetpost B1-382, og at denne budgetpost forhøjes med 2 mio. EUR.

Endelig tages der i FBF hensyn til reformen af bomuldssektoren, som der blev opnået enighed om i Rådet den 24. april 2001.

Ekstraordinær usikkerhed som følge af udbruddet af den anden BSE-krise og mund- og klovesygen: bevilling på 1 mia. EUR

Behovet inden for oksekødssektoren er med henblik på FBF anslået på grundlag af det samme økonomiske scenarie, som er blevet anvendt til at fastsætte udgifterne til syvpunktsplanen, dvs. et fald i forbruget på 10 % og et fald i eksporten på 40 % i kalenderåret 2001. I 2002 forventes et fald i forbruget på 7 %, men en stigning i eksporten. Disse udsigter er dog meget usikre på grund af udbruddene af mund- og klovesyge. Hvor store beløb der vil være brug for til samfinansiering af bekæmpelsen af mund- og klovesyge, kan der ikke på nuværende tidspunkt siges noget om med tilstrækkelig stor sikkerhed. Kommissionen foreslår derfor, at der under BO-40 afsættes 1 000 mio. EUR af de 1 365 mio. EUR, der stadig er til rådighed i FO, og dette beløb klart øremærkes til de yderligere udgifter, der kan opstå som følge af BSE og mund- og klovesyge. Kommissionen vil tage situationen op til fornyet overvejelse i forbindelse med ændringsskrivelsen i oktober.

Monetære parametre

Pariteten mellem EUR og USD

Ifølge artikel 8 i Rådets nye forordning (EF) nr. 2040/2000 af 26. september 2000 om budgetdisciplin skal Kommissionen i forbindelse med vedtagelsen af det foreløbige budgetforslag for landbrugsudgifterne udarbejde budgetoverslagene for afsnit 1-3 i undersektion B-1 på grundlag af markedets gennemsnitlige euro-dollarkurs inden for den tremåneders periode, der slutter 20 dage før Kommissionens vedtagelse af budgettet. Gennemsnitspariteten for denne periode, dvs. de første tre måneder af 2001, er lig med 1 EUR = 0,92 USD. Mens 2001-budgettet, som blev ændret ved tillægs- og ændringsskrivelse nr. 1/01, er baseret på kursen 1 EUR = 0,87 USD, er FBF for 2002 baseret på en lavere euro-dollarkurs. Afstanden mellem verdensmarkeds- og EU-priserne er stigende, hvilket har medført stigende bevillingsbehov sammenlignet med 2001-budgettet.

Det agromonetære system

Med euroens indførelse og afskaffelsen af landbrugets omregningskurser ("grønne kurser") med virkning fra den 1. januar 1999 er den agromonetære situation blevet radikalt ændret. Behovet for indkomststøtte til producenter i henhold til det agromonetære system er meget mindre end i 2000 og 2001, hvor de agromonetære udgifter var usædvanligt høje. Dette skyldes, at den støtte, som Rådet har vedtaget at yde som erstatning for det indkomsttab, som afskaffelsen af de grønne kurser medfører, gradvist falder, og at den anden og tredje tranche samfinansieres. Men på grund af det britiske punds nuværende stigning vil der sandsynligvis skulle betales yderligere støttebeløb i henhold til det nye agromonetære system, som er blevet vedtaget med henblik på de valutaer, der ikke indgår i euroen. De samlede udgifter ventes at falde fra ca. 900 mio. EUR i 2000 til 430 mio. EUR i 2001 og 304 mio. EUR i 2002.

Landbrugsretningslinjen (Bilag 2)

Landbrugsretningslinjens anvendelsesområde er i henhold til de beslutninger, der blev truffet i Berlin, blevet udvidet. Med undtagelse af udgiftsområde 1 vil førtiltrædelses-landbrugsinstrumentet (Sapard) under udgiftsområde 7 og de beløb, der er afsat til udvidelsen under udgiftsområde 8 til dækning af landbrugsudgifter, nu indgå som en del af det loft, der er fastsat i landbrugsretningslinjen.

Landbrugsretningslinjen for 2002 er blevet beregnet på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 2040/2000 om budgetdisciplin. Fra nu af er det ikke længere 1988-budgettet, der anvendes som referenceår, men 1995-budgettet. Landbrugsretningslinjen for 2002 vil derfor være på 50 867 mio. EUR, hvilket er lig med en stigning på 2 079 mio. EUR (+4,3 %) i forhold til landbrugsretningslinjen for 2001 (48 788 mio. EUR).

Når landbrugets førtiltrædelsesstøtte på 555 mio. EUR medregnes, vil de samlede udgifter være på 47 142 mio. EUR, dvs. ca. 3,7 mia. under landbrugsretningslinjen.

Forligsprocedure vedrørende landbrugsudgifterne

Ifølge den nye interinstitutionelle aftale for perioden 2000-2006 har Kommissionen stadig pligt til i det foreløbige budgetforslag at angive, hvilke bevillinger der afsættes til ny eller planlagt lovgivning, og hvilke der afsættes til gennemførelse af den lovgivning, der var vedtaget, da det forrige budget blev vedtaget. Ved "ny lovgivning" forstås ethvert nyt eller planlagt retsgrundlag og enhver form for ændring af det grundlæggende instrument, der har været afgørende for udgiftens afholdelse, siden det forrige budget blev vedtaget.

Når det gælder landbrugsudgifterne, omfatter denne definition alle instrumenter og forordninger, der drejer sig om de fælles markedsordninger og om ændring af de grundlæggende principper i eksisterende markedsordninger, samt de instrumenter og forordninger, der vedrører mere specifikke transaktioner, uanset om de hører under en markedsordning eller ej. Det vil i praksis sige forordninger, som Rådet har vedtaget med henblik på supplering eller ændring af de instrumenter, der er opført under anmærkningerne i budgettet. Der er på grundlag af disse kriterier blevet vedtaget en række foranstaltninger, siden 2000-budgettet blev vedtaget. Nogle af Kommissionens øvrige forslag er stadig til behandling. Disse foranstaltninger er opført i bilag 3.

3.5.3. Bevillingerne for de enkelte aktiviteter

I dette afsnit sammenlignes bevillingerne i FBF for 2002 og i 2001-budgettet for hvert af de 6 kapitler under politikområdet "Landbrug og udvikling af landdistrikter".

Udgifter til forvaltnings- og støttefunktioner til politikområdet landbrug og udvikling af landdistrikter (135,1 mio. EUR, +3,5 %)

Den finansielle forvaltning (inkl. Sapard) er blevet styrket med en betydelig personalestigning i 2002.

Vegetabilske produkter (28 100,0 mio. EUR, +0,9 %)

Dette kapitel i ABB-kontoplanen omfatter budgettets nuværende afsnit B1-1 "Vegetabilske produkter" og de dele af kapitel B1-30 (Produkter uden for bilag 1) og B1-31 (Fødevareprogrammer), som vedrører vegetabilske produkter. Bevillingerne stiger fra 27 836 mio. EUR i 2001-budgettet til 28 100 mio. EUR. Medens bevillingsbehovet til markedsafgrøder og vin stiger meget, bl.a. som følge af Agenda 2000-reformerne, forventes der besparelser for sukker og ris i overensstemmelse med reformforslagene for disse sektorer og for bomuld som et resultat af den reform, som Rådet vedtog i april 2001.

For at den nye ABB-kontoplan skal være så gennemskuelig som muligt, har Kommissionen for størstedelen af enkeltsektorernes vedkommende samlet udgifterne under artikler, og udviklingen ser for disse bevillinger ud som følger:

Markedsforanstaltninger for korn (967 mio. EUR, - 67 mio. EUR)

Nedenstående tabel viser hovedlinjerne i de forventede udgifter i 2001 og 2002 til den traditionelle markedsstøtte, som er opført i kapitel B1-10 (artikel B1-101 til 102).

>TABELPOSITION>

Udgifterne til eksportrestitutioner falder til 81 mio. EUR (-180 mio. EUR), hvilket er lig med et fald på næsten 70 % af bevillingerne i 2001. Dette skyldes hovedsagelig den reduktion af de institutionelle priser, der foretages som led i Agenda 2000, den forventede stigning i verdensmarkedspriserne og de mindre eksportmængder (-3.1 mio. tons).

Behovet for bevillinger til oplagringsudgifter er i 2001 væsentlig højere end i 2000 (+206 mio.), dvs. en stigning på ca. 56 %. Dette skyldes, at der forventes en stigning i lagrene og en tilsvarende stigning i udgifterne.

De anslåede udgifter til forarbejdede produkter (uden for bilag I) er de samme som i 2001-budgettet, hvilket stemmer overens med konklusionerne fra Uruguay-runden (GATT). Loftet for eksportrestitutioner under kapitel B1-30 skulle falde fra 717 mio. i 1996 til 415 mio. i 2001. Tallet for 2002 er fastsat, så det stemmer overens med WTO-forpligtelserne. Det understreges, at Kommissionen for at sikre en normal udvikling inden for produktionen og handelen med forarbejdede produkter om nødvendigt vil benytte sig af muligheden for aktiv forædling. Ud af beløbet på 415 mio. EUR er det kun de 29 mio. EUR, der vedrører korn. Der er således tale om et fald, da beløbet i 2001 var på 43 mio. EUR. Besparelserne er et resultat af den generelt faldende tendens i kornrestitutionerne.

Ris (47 mio. EUR, - 149 mio. EUR)

Kommissionen udarbejdede i 2000 et nyt forslag om den fælles markedsordning for ris. Dette forslag - KOM(2000) 278 endelig - har dannet grundlag for beregningen af 2002-bevillingerne. Grundlaget kan blive ændret af den endelige tekst, som vil have form af en rådsforordning.

Det store fald i bevillingerne skyldes først og fremmest, at hektarstøtten til ris er blevet overflyttet til kapitel B1-10 vedrørende markafgrøder (129 mio. EUR i 2001). Herudover skyldes faldet, at udgifterne til interventionslagre forventes at falde fra 44 mio. i 2000/01 til 15 mio. i 2001/02. Dette skyldes, at man i henhold til den reformerede ordning har forpligtet sig til ikke at opkøbe yderligere mængder til oplagring. Reformen forventes i det foreløbige budgetforslag for 2002 at føre til en nettobesparelse på 64 mio. EUR. Men da reformen især består i, at der skiftes fra markedsstøtte (offentlig intervention) til direkte støtte, er besparelserne i forbindelse med markedsstøtteforanstaltningerne, som opføres under denne artikel, meget højere.

Der er dog tale om en mindre stigning (+ 9 mio. EUR) til eksportrestitutioner. Dette skyldes hovedsagelig faldende verdensmarkedspriser for ris, hvorved afstanden mellem EF- og verdensmarkedspriserne stiger.

Fødevareprogrammer (224 mio. EUR, + 3 mio. EUR)

Som tidligere er 200 mio. EUR blevet øremærket til gratis uddeling af landbrugsprodukter til de fattige (artikel B1-310); det samme som i 2001.

Restitutionerne for fødevarehjælp (B1-311) er 3 mio. EUR højere end i 2001, hvorved udgifterne vil være på 24 mio. EUR.

Direkte betalinger til markafgrøder (17 759 mio. EUR, + 873 mio. EUR)

Bevillingerne til direkte hektarstøtte (de nuværende artikler B1-104 og B1-105) stiger (+ 873 mio. EUR). En del af denne stigning (+161 mio. EUR) skyldes reformen af rissektoren, hvis vigtigste ændring som understreget ovenfor er, at de traditionelle interventionsordninger (dvs. offentlig oplagring) udskiftes med direkte støtte. En anden del af stigningen (100 mio. EUR) kan tilskrives den øgede brug af den frivillige braklægningsordning for mindre landbrugere. Saldoen kan forklares med, at den anden del af Agenda 2000-reformen er trådt i kraft.

Sukker (1 603 mio. EUR, - 280 mio. EUR)

De forventede udgifter i sukkersektoren falder i forhold til 2001-bevillingerne, hvilket hovedsagelig skyldes, at der er taget hensyn til Kommissionens forslag om en reform af sukkerordningen, som skulle træde i kraft med virkning fra høståret 2001/02. Som et resultat af, at restitutionsordningen for oplagring afskaffes, vil der blive sparet ca. 358 mio. EUR.

Der forventes større udgifter til restitutioner (AVS-lande og den kemiske industri) på grund af det fald, der forventes i verdensmarkedspriserne, og den heraf følgende stigning i restitutionerne. Restitutionen pr. enhed forventes at stige fra 430 EUR/t i 2000/01 til 460 EUR/t i 2001/02.

Eksportrestitutionerne til sukker, som er omfattet af "Produkter uden for bilag I", beløber sig til 183 mio. EUR. Den mindre stigning (+4 mio. EUR) kan tilskrives den stigende restitution pr. enhed.

Olivenolie (2 389 mio. EUR, - 84 mio. EUR)

Udgiftsoverslagene for olivenolie er mindre end 2001-bevillingerne. Så godt som hele faldet skyldes de faldende udgifter til produktionsstøtte (-78 mio. EUR) og navnlig de skøn, der ligger til grund for fastsættelsen af, hvor store mængder olivenolie der kan ydes støtte til.

Tallene for 2002 er baseret på de nationale garantimængder (NGM), hvortil der kan ydes støtte, og som er fastsat i grundforordningen. 2001-bevillingerne for Italien var baseret på mængder, der var en anelse højere end NGM. Den støtteberettigede mængde, som forordningen for 1999/00 "normalt" ville have resulteret i, blev forhøjet med 80 % af forskellen mellem Italiens NGM og den faktiske produktion i 1998/99.

Spindplanter og silkeorme (703 mio. EUR, - 128 mio. EUR)

Der er sket et væsentligt fald (-15 %) i de anslåede udgifter til spindplanter og silkeorme i kapitel B1-14, hvilket er et resultat af reformen af bomulds- og hør- og hampsektorerne.

Efter reformen af hør- og hampsektoren anslås udgifterne i denne sektor til 80 mio. EUR, hvoraf kun 21 mio. EUR fortsat er opført under denne artikel (størstedelen af beløbet er ændret til direkte støtte og opført i budgettet i overensstemmelse hermed).

De bevillinger, der anmodes om til bomuld (681 mio. EUR) er faldende (- 61 mio. EUR). I forbindelse med den reform, som Rådet vedtog den 24. april 2001, blev der ikke rørt ved den 50 % nedsættelse af den vejledende pris, der vil gælde, når medlemsstaternes faktiske produktion overstiger de nationale garantimængder. I tilfælde af at produktionen overskrides med mere end 1 500 000 tons, vil denne procentsats gradvist stige. Uden reformen ville behovene til bomuldssektoren have været på 770 mio. EUR. De anslåede behov er desuden baseret på en verdensmarkedspris for ikke-egreneret bomuld på 345 EUR/t (i stedet for 355 EUR/t) og en produktionsmængde på 1 600 000 tons (i stedet for 1 570 000 tons).

Frugt og grøntsager (1 647 mio. EUR, - 18 mio. EUR)

Udgiftsoverslaget for frugt og grøntsager falder en anelse i forhold til bevillingerne i 2001 (-1 %). Det skyldes mindre overslag til nøddeordningen (- 44 mio. EUR), udligningsstøtten til bananer (-23 mio. EUR) og udligningstilskud (- 10 mio. EUR). På den anden side forventes en stigning i behovene (+ 70 mio. EUR) til produktionsstøtte til forarbejdede tomatprodukter som en følge af reformen i 2001 (højere forarbejdningstærskler og højere støtte til tomater).

Til den gratis distribution af frugt og grøntsager (B1-314) foreslås der afsat et fast beløb på 9 mio. EUR (- 2 mio. EUR).

Produkter henhørende under vinsektoren (1 275 mio. EUR, + 122 mio. EUR)

Vindyrkningen er en af de fire landbrugssektorer, som Det Europæiske Råd besluttede at reformere på sit møde i marts 1999. Reformen er den største ændring i sektoren, siden markedsordningen blev oprettet i 1962. For så vidt angår budgettet, omfatter ændringerne to aspekter, nemlig for det første en forenkling af markedsmekanismerne: de forskellige destillationstyper skal rationaliseres. Dette vil ganske vist ikke medføre direkte besparelser, men det vil øge gennemsigtigheden og begrænse antallet af ukendte faktorer. For det andet, og det er den vigtigste del af reformen, skal der indføres et instrument med henblik på omstrukturering af vinbrugene, hvilket forventes at koste 422 mio. EUR i år.

Den forventede udgiftsstigning skyldes den store høst i 2000, hvilket især har medført stigende destillationsudgifter (+50 mio. EUR) og større udgifter til oplagring af alkohol (+36 mio. EUR). I det andet år efter iværksættelsen af den nye omstruktureringsordning for vinbrugene medfører udgifterne til dækning af indkomsttab en stigning på 42 mio. EUR. Modsat forventes der et fald i restitutionsudgifterne som følge af faldende satser (-10 mio. EUR).

De første prognoser for årets høst vil foreligge, når ændringsskrivelsen forelægges i oktober.

Tobak (984 mio. EUR, -16 mio. EUR)

Efter 1992- og 1998-reformerne har udgifterne til denne sektor ligget forholdsvis stabilt. Den præmieberettigede produktion er underlagt en streng kvoteordning. Der forventes dog en besparelse på ca. 16 mio. EUR i forbindelse med den særlige støtte, da den ifølge den nye ordning skal udbetales samtidig med de øvrige præmier og ikke som tidligere med en vis forsinkelse. Dette har medført en midlertidig udgiftsstigning i 2001.

Andre vegetabilske produkter/foranstaltninger (502 mio. EUR, + 6 mio. EUR)

* Tørret foder og bælgplanter (385 mio. EUR, + 1 mio. EUR)

De foreslåede bevillinger til denne sektor er stort set uændrede i forhold til 2001. Behovene i 2002 er baseret på en produktion af varmetørret foder på 4,8 mio. t (maksimumsgarantimængde: 4,4124 mio. t) og 250 000 t soltørret foder (maksimumsgarantimængde: 443 500 t).

De samlede bevillinger til bælgplanter ligger fortsat på 72 mio. EUR. Der forventes en faldende produktion af linser, ærter og vikke, men de samlede mængder er stadig større end det maksimale garantiareal på 40 000 ha.

* Frø og humle (117 mio. EUR, + 5 mio. EUR)

For frø (105 mio. EUR) forventes der udbetalt en gennemsnitsstøtte på 299 EUR/t (i 2001-budgettet 285 EUR/t) for i alt 350 900 t. For humle (12 mio. EUR) forventes der udbetalt 480 EUR/ha for et areal på 25 000 ha.

Animalske produkter (12 958,0 mio. EUR, +14,0 %)

Dette kapitel i ABB-kontoplanen omfatter hele det nuværende afsnit B1-2 - Animalske produkter (med undtagelse af fiskerisektoren B1-26) og de udgifter til varer uden for bilag I (B1-30) og fødevareprogrammer (B1-31), som vedrører animalske produkter. Det omfatter også et beløb på 850 mio. EUR, som er en del af den reserve, der er blevet afsat til yderligere behov i forbindelse med BSE og mund- og klovesyge (M&K). I forbindelse med ABB-planlægningen måtte en del af reserven afsættes til markedsforanstaltninger, og den resterende del (150 mio. EUR) til politikområdet "Sundhed og forbrugerbeskyttelse". Det skal understreges, at denne opsplitning kun er vejledende og ikke er bindende. Som det fremgår af bilag I, er de 850 mio. EUR ikke blevet fordelt på de forskellige husdyrsektorer, der henhører under dette politikområde, og de kommenteres ikke yderligere under de enkelte sektorer.

Det beløb på 12 958 mio. EUR, der foreslås til denne aktivitet, svarer til en forøgelse på 1 592 mio. EUR i forhold til 2001-budgettet. Bevillingerne i oksekødssektoren øges med 1,4 mia. EUR, hvoraf 1,2 mia. EUR vedrører Agenda 2000-reformen af oksekødssektoren. De resterende 200 mio. EUR og den særlige reserve, der er oprettet med henblik på at dække de væsentligt forøgede markedsomkostninger som følge af kriserne vedrørende BSE og M&K, er forklaringen på den anden del af forøgelsen. Derimod skulle udgifterne til fårekød blive mindre, bl.a. som følge af det lavere oksekødsforbrug (prisvirkningen) og optagelsen i budgettet af forslaget om en reform af sektoren for fåre- og gedekød.

Det er imidlertid klart, at der formentlig i ændringsskrivelsen vil blive foretaget en ajourføring af disse bevillinger på grundlag af udviklingen i de nuværende kriser.

Bevillingsudviklingen for de forskellige husdyrsektorer ser således ud:

Mælk og mejeriprodukter (2 617 mio. EUR, + 23 mio. EUR)

Der forventes besparelser for de forskellige subsidierede afsætningsprogrammer for skummetmælkspulver (-64 mio. EUR) og for offentlig oplagring af smør (-30 mio. EUR).

På den anden side er der for 2002 kun opført 36 mio. EUR for tillægsafgiften (afgift på mængder ud over kvoterne). Grunden hertil er, at kvoterne for 2001/2002 i forbindelse med Agenda 2000 blev forøget med 502 000 tons, hvilket betyder, at kvoteoverskridelserne vil blive mindre, og at afgifterne vil falde med 53 mio. EUR.

Der forventes en mindre forøgelse af bevillingsbehovet for eksporten (+25 mio. EUR). Dette skyldes den forøgelse af restitutionsniveauet for ost og "andre mejeriprodukter", der foretages på grundlag af markedsprognoserne.

Eksportrestitutionerne for mælk og mejeriprodukter, der indgår i varer uden for bilag I, beløber sig til 200 mio. EUR, hvilket er en forøgelse på 40 mio. EUR i forhold til 2001, som svarer til forøgelsen af eksportrestitutionerne.

Ved den nye ordning for skolemælk (artikel B1-312), der blev vedtaget af Rådet i 2000, nedsattes EF-bidraget fra 95 % til 75 % af målprisen. I 2002 vil denne ordning slå fuldt igennem, og behovet vil være på 81 mio. EUR (-8 mio. EUR).

Oksekød (8 371 mio. EUR, + 1 393 mio. EUR)

I forhold til 2001-budgettet (inkl. TÆB 1/2001, dvs. udgifterne til den første pakke med BSE-foranstaltninger) vil bevillingerne blive forøget betydeligt for kapitel B1-21 Oksekød (+ 1,4 mia. eller +20 %), hovedsageligt på grund af anden etape af præmieforhøjelsen i forbindelse med Agenda 2000-reformen (+ 1 190 mio. EUR) og, i mindre omfang, på grund af de mærkbare ekstraudgifter som følge af BSE-krisen (+ 203 mio. EUR).

Direkte betalinger:

Oksekødssektoren er en af de fire landbrugssektorer, for hvilke Det Europæiske Råd i mats 1999 besluttede at gennemføre reformer. Der er tale om en fortsættelse af 1992-reformen med en yderligere gradvis reduktion af de institutionelle priser og til gengæld en forøgelse af godtgørelserne i form af direkte støtte og indførelse af nye støtteordninger.

Med 6 275 mio. EUR tegner disse direkte betalinger sig for 75 % af kapitelbevillingerne. Efter anden rate af præmieforhøjelsen forøges bevillingsbehovet for ammekopræmien med næsten 193 mio. EUR (i alt 2 031 mio. EUR), og for handyrspræmien med 181 mio. EUR (i alt 1 800 mio. EUR). Herudover beløber den nye forøgelse af slagtepræmien sig til 655 mio. EUR (i alt 1 371 mio. EUR). Ekstensiveringspræmien, som nu også i nogle medlemsstater ydes for malkekvægsbesætninger, tegner sig for 751 mio. EUR. Hertil kommer en yderligere forhøjelse på 161 mio. EUR, som afsættes for at give medlemsstaterne mulighed for foretage supplerende betalinger (i alt 322 mio. EUR).

BSE-foranstaltninger og budgetmæssige følger af andre foranstaltninger under den fælles markedsordning:

Til imødegåelse af det nye udbrud af BSE foreslog Kommissionen i februar den anden foranstaltningspakke (den såkaldte syvpunktsplan). Udgiftsoverslaget for oksekødssektoren er baseret på det økonomiske scenario, som ligger til grund for syvpunktsplanen. De væsentligste elementer i dette scenario kan opsummeres således: Nettoproduktionen i 2002 (kalenderåret) skulle blive på 7 980 000 tons, sammenholdt med en produktion på ca. 7 350 000 tons i 2001. I 2001 skulle forbruget falde med 10 % og eksporten aftage med 40 % i forhold til de normale niveauer. I 2002 forventes en let genopretning af forbruget (7 % under det normale niveau), og en genopretning af eksporten, efterhånden som de embargoer, der er vedtaget af mange tredjelande, vil blive hævet. Det vil derfor være nødvendigt at fjerne store kødmængder fra markedet. Det vil ske ved opkøb til offentlig oplagring af en yderligere mængde på 401 000 tons, hvilket indebærer udgifter på 795 mio. EUR (herunder udgifter til fortsat oplagring af 310 000 tons, der opkøbtes under 2001-budgettet) og ved at lade 300 000 tons blive omfattet af den nye særlige opkøbsordning (420 mio. EUR). Lagrene ved årets udgang vil derefter omfatte 711 000 tons.

Bevillingsbehovet til det frivillige slagteprogram (kvæg af en alder på over 30 måneder i Det Forenede Kongerige) som følge af den første BSE-krise anslås til 334 mio. EUR, dvs. 12 mio. EUR mindre end i 2001.

Til de obligatoriske og selektive slagteprogrammer er der opført et beløb på 75 mio. EUR (+ 62 mio. EUR i forhold til 2001) til dækning af stigningen som følge af det kvæg, der er blevet ramt af den nye krise.

I alt beløber bevillingerne til imødegåelse af de tidligere og de nye følger af BSE sig til 1 624 mio. EUR.

Til gengæld skulle der blive tale om en nedgang i behovet for eksportrestitutioner (-92 mio. EUR i forhold til 2001, så det samlede beløb er på 480 mio. EUR, dvs. 6 % af kapitlet) på grund af embargoerne og under hensyntagen til en vis genopretning af eksporten.

Hvis nedgangen i det interne forbrug og i eksporten imidlertid skulle blive større end antaget i den anden pakke, som Kommissionen forelagde inden M&K-udbruddet, kan det blive nødvendigt at fjerne en yderligere mængde fra markedet. Der kan også blive behov for særlige markedsforanstaltninger, f.eks. vedrørende dyrevelfærd. Hvis der viser sig yderligere behov, bør de finansieres ved hjælp af den særlige reserve, der er opført under kapitel B0-40. Denne reserve er afsat til dækning af eventuelle ekstraudgifter til markedsforanstaltninger og på veterinærområdet.

Fåre- og gedekød (970 mio. EUR, -650 mio. EUR)

Bevillingerne for kapitel B1-22 (Fåre- og gedekød) svarer til med den nye ordning, som Kommissionen har foreslået for denne fælles markedsordning. De væsentligste ændringer af ordningen vedrører moderfårs- og gedepræmien. Navnlig foreslås det under hensyntagen til resultaterne af en evalueringsundersøgelse, at den nuværende præmie, der betales som udligning mellem en basispris og en gennemsnitlig markedspris, erstattes af et standardbeløb. Dette vil være stabilt og forudsigeligt for landbrugerne og forenkle forvaltningen af ordningen.

På grundlag af det gennemsnitlige prisniveau i den repræsentative periode 1998-2000, foreslås det at fastsætte præmien til 21 EUR pr. moderfår og 16,8 EUR pr. mælkeproducerende får og pr. ged. Der ydes også en tillægspræmie på 7 EUR/moderfår eller ged til producenter i ugunstigt stillede områder og producenter, der foretager græsningsskifte (sammenlignelig med den nuværende landdistriktspræmie).

Den vigtigste grund til nedgangen på 650 mio. EUR i bevillingerne i forhold til 2001-budgettet er, at det nye forslag tager sigte på, at præmierne ikke skal udbetales inden den 16. oktober i det pågældende kalenderår; den første betaling, der skal foretages under den nye ordning, vil derfor finde sted efter den 16. oktober 2002 og således henhøre under EUGFL-regnskabsår 2003 (engangsbesparelse på 560 mio. EUR på 2002-budgettet). Den øvrige del af nedgangen i bevillingerne skyldes den nylige forbedring af markedspriserne (på grund af BSE-krisens følger for fårekødssektoren), hvilket medfører, at den sidste rate af præmierne under den nugældende ordning bliver lavere. Da den nuværende præmie udbetales i flere rater, skal bevillingerne for et givet regnskabsår nemlig dække en del af præmierne for to produktionsår: den sidste del af den nuværende præmie (som påvirkes af prisniveauet i produktionsår 2001) skal således betales over 2002-budgettet. Der resterer også betalinger af den supplerende "landdistriktspræmie".

Disse resterende præmier beløber sig i alt til 826 mio. EUR. Når den resterende tillægspræmie medregnes, beløber præmierne under "den gamle ordning" sig i alt til 956 mio. EUR. Fra 2003 og fremefter anslås de samlede præmier under "den nye ordning" for får og geder (inkl. tillægspræmien), der skal betales hvert budgetår, til 1 838 mio. EUR.

Nedenstående tabel viser prisoverslagene for produktionsårene 2000 og 2001, den tilsvarende fårepræmie for disse år og den foreslåede standardpræmie fra 2002 og fremefter.

>TABELPOSITION>

De resterende bevillinger er til privat oplagring (15 mio. EUR).

Svinekød, æg, fjerkrækød samt andre foranstaltninger vedrørende animalske produkter (150 mio. EUR, -24 mio. EUR)

De bevillinger, der er ansøgt om for 2002, andrager for kapitel B1-23 i alt 147 mio. EUR, ligesom der er forudset 3 mio. EUR for kapitel B1-30 "Varer uden for bilag I". Af de 147 mio. EUR er 70 mio. EUR til svinekød og 64 mio. EUR til æg og fjerkrækød. Der er tale om udgifterne til eksportrestitutioner for de mængder, EU og WTO har aftalt (443 500 tons for svinekød, 98 800 tons for æg og 286 000 tons for fjerkrækød). På grund af faldet i produktionsomkostningerne som følge af de lavere kornpriser, der besluttedes i forbindelse med Agenda 2000, den forbedrede markedssituation og den øgede konkurrence om eksportlicenser, vil restitutionssatserne også være lavere.

Markedssituationen for svinekød ser ud til at være tilfredsstillende, og der er derfor ikke opført beløb til privat oplagring. Desuden foreslås der ingen bevillinger til særlig markedsstøtte i forbindelse med epizootier, som f.eks. klassisk svinepest.

Det foreslås at opføre 14 mio. EUR til særlig støtte til biavl, hvilket svarer til de programmer, som medlemsstaterne har givet meddelelse om.

Eksportrestitutionerne for æg, der indgår i varer uden for bilag I, beløber sig til 3 mio. EUR, hvilket er en nedgang på 1 mio. EUR i forhold til 2001.

Tilknyttede udgifter (273,1 mio. EUR, -60,0 %)

Dette kapitel i ABB-kontoplanen dækker udgifterne til POSEI, bortset fra fiskeri (i det nuværende kapitel B1-32), kontrol og forebyggelse (B1-36), regnskabsafslutning (B1-37 og 41), forbrugsfremmende foranstaltninger (B1-38), andre foranstaltninger, dvs. hovedsageligt agromonetær støtte (B1-39), den monetære reserve (B1-6) og visse andre mindre ordninger (B2-51 og B7-821). De er opdelt i 4 artikler.

Horisontale ordninger (53,3 mio. EUR, + 10,7 mio. EUR)

Kommissionen foreslår at oprette en ny budgetpost under udgiftsområde 1 for a ny ordning vedrørende genressourcer, idet retsgrundlaget for denne ordning vil blive forelagt i løbet af de kommende måneder. Den nye ordning skal træde i stedet for den nuværende ordning, der finansieres under artikel B2-517. Der er opført en bevilling på 10 mio. EUR under kapitel B0-40.

De foreslåede bevillinger (18.8 mio. EUR, dvs. +13.4 %) til informationsnet (B2-512) skal dække to forskellige foranstaltninger. For det første vedrører de informationsnettet for landøkonomisk bogføring (INLB), hvor bevillingerne er ret ensartede fra år til år. For det andet vedrører de undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur, hvor der er planlagt en forøgelse på 26.7 % under hensyntagen til vigtigheden af de statistiske oplysninger, der skal fremskaffes til analyser af forskellige aspekter af EF-landbruget.

De foreslåede bevillinger til omstrukturering af systemet for landbrugsundersøgelser (3.5 mio. EUR under B2-513) indebærer en forøgelse på 16.7 %. De svarer til de beløb, der er fastsat i de afgørelser om forbedring af landbrugsstatistik og om anvendelse af arealundersøgelses- og teledetektionsteknik, som Europa-Parlamentet og Rådet vedtog i år 2000.

Bevillingerne til beskyttelse af skove mod brand og luftforurening (16 mio. EUR under B2-515) forbliver uændrede i forhold til 2001.

For de internationale aftaler på landbrugsområdet fastholdes bevillingsniveauet for 2001 i 2002 (5 437 mio. EUR).

Kontrol med landbrugsudgifterne (- 630 mio. EUR, +53.7 mio. EUR)

* Kontrol og forebyggelse af svig (54 mio. EUR, -54.7 mio. EUR)

Udgifterne til fortegnelsen over olivendyrkningsarealer (17 mio. EUR) nedsættes med 20 mio. EUR. Grunden til dette fald er, at alle medlemsstaterne med undtagelse af Grækenland er godt fremme med etableringen af fortegnelsen, og at der derfor er et mindre bevillingsbehov.

Bevillingerne til fortegnelsen over vindyrkningsarealer øges med 5.2 mio. EUR, fordi medlemsstaterne forventer en stigning i udbetalingerne under denne ordning.

Udgiftsoverslagene for de egentlige kontrol- og forebyggelsesforanstaltninger nedsættes med 40 mio. EUR i forhold til 2001. Denne nedgang skyldes, at Rådet ikke har godkendt forslaget om en ændring af forordning (EF) nr. 723/97, og at der ikke er forelagt noget forslag til ændring af forordning (EØF) nr. 3508/92. Kommissionen vil derimod foreslå at forlænge den nuværende ordning vedrørende gennemførelsen af medlemsstaternes aktionsprogrammer inden for kontrol med udgifter der påhviler EUGFL, Garantisektionen (de årlige udgifter anslås til 15 mio. EUR, som opføres under B0-40 i afventning af, at retsgrundlaget vedtages).

* Kontrol og andre foranstaltninger på landbrugsområdet (B2-511)

De foreslåede bevillinger (16 mio. EUR) er 1 mio. EUR højere end i 2001 som følge af en forøgelse af midlerne til kontrolkontorerne inden for olivenoliesektoren.

* Afslutning af regnskaber for tidligere år og nedsættelser/tilbageholdelser af forskud (-700 mio. EUR, dvs. samme beløb som i 2001-budgettet)

Det beløb, som regnskabsafslutningen vil bidrage med til budgettet, anslås til 600 mio. EUR som i 2001.

Grundlaget for dette beløb er et skøn over korrektionerne i 2001 som følge af den overensstemmelseskontrol, der foretages i henhold til de nye forordninger om regnskabsafslutning.

Der opføres yderligere 100 mio. EUR under kapitlet som et skøn over de beløb, der midlertidigt nedsættes eller suspenderes i henhold til artikel 14 i forordningen om budgetdisciplin, hvis medlemsstaterne ikke overholder bestemmelserne.

Under kapitel B1-41, der er indsat under udgiftsområde 1b, opføres korrektionerne fra regnskabsafslutningen for afsnit 4 (Udvikling af landdistrikter) og de nedsættelser/tilbageholdelser af forskud, der vedrører dette afsnit. Det forventes ikke på nuværende tidspunkt, at der skal afsættes bevillinger hertil.

Fremme af landbrugsprodukter og fødevarekvalitet (66.8 mio. EUR, + 0,3 mio. EUR)

Der foretages i øjeblikket en evaluering af de forbrugsfremmende foranstaltninger for landbrugsprodukter. De foreslåede bevillinger svarer til finansieringsoversigten vedrørende de to nye forordninger, der omhandler afsætningsfremmende foranstaltninger, dels i Unionen, dels i tredjelande.

Kommissionen foreslår at øge bevillingerne under budgetpost B1-382 - oplysning om den fælles landbrugspolitik - med 2 mio. EUR til en ny ordning, der skal tilskynde til familiebrug. Dette kan gøres under den nuværende forordning under denne budgetpost.

Ordninger i forbindelse med de fælles markedsordninger (783 mio. EUR, - 365 mio. EUR)

* Programmer til fordel for de fjerntliggende områder og øerne i Det Ægæiske Hav (239 mio. EUR, + 10 mio. EUR)

Overslagene over udgifterne til POSEI er baseret på den foreslåede reform af ordningen, som blev forelagt af Kommissionen i slutningen af år 2000. For programmerne for de oversøiske franske departementer, POSEIDOM, er der foretaget en forhøjelse på 10 mio. EUR, hvoraf de 7 mio. EUR skyldes overførsel af støtte til ananasindustrien fra B1-15 frugt og grøntsager. For POSEIMA (Madeira og Azorerne) er der tale om en forøgelse på 2 mio. EUR, og for POSEICAN (De Kanariske Øer) foretages der en generel nedsættelse på ca. 2 mio. EUR, medens de samlede bevillinger til de fjerntliggende græske øer og støtten til levering af ris til Reunion forbliver stabile. Til fiskeriet er der afsat yderligere 15 mio. EUR under politikområdet "Fiskeri".

* Andre foranstaltninger (294 mio. EUR, - 123 mio. EUR)

Udgifterne vedrører hovedsageligt agromonetær støtte. Den udbetales til landbrugerne for at udligne indkomsttab som følge af kursudviklingen for de forskellige europæiske valutaer.

Udgifterne til de agromonetære udligningsbeløb har været faldende siden år 2000. Udgifterne under den tidligere ordning, som var gældende inden indførelsen af euroen den 1. januar 1999, og under den overgangsordning, der gælder i forbindelse med indførelsen af euroen og afskaffelsen af den "grønne ECU", er nemlig mærkbart faldende. Det skyldes støttens degressive karakter. Udgifterne til den såkaldte overgangsordning forventes at falde fra 256 mio. EUR i 2001 til 120 mio. EUR. Hvad angår den tidligere ordning, der var gældende inden den 1. januar 1999, vil der i 2002 kun skulle udbetales et forholdsvis beskedent restbeløb på 23 mio. EUR.

Der forventes imidlertid nye, stigende udgifter under den nye ordning, som er vedtaget for de valutaer, der ikke deltager i euroen. Udgifterne anslås til 161 mio. EUR sammenholdt med 99 mio. EUR i 2001-budgettet. Da det britiske pund er steget betydeligt i forhold til euroen, har Det Forenede Kongerige anmodet om betaling af den første tranche af den agromonetære støtte, medlemsstaten er berettiget til i henhold til EF-bestemmelserne. På baggrund af krisen i det britiske landbrug forventes det, at der også vil blive anmodet om anden tranche, som skal finansieres over 2002-budgettet.

* Den monetære reserve (250 mio. EUR, - 250 mio. EUR)

Medens den monetære reserve for udgifterne under EUGFL's Garantisektion indtil 2001 var på 500 mio. EUR, så er det nu ifølge den interinstitutionelle aftale planen at afvikle den. For 2002 er der budgetteret med 250 mio. EUR, som vil bortfalde i 2003.

Udvikling af landdistrikter (7 545,5 mio. EUR, +1,2 %)

Ud over kapitel B1-40 (Udvikling af landdistrikter) omfatter denne aktivitet de landbrugsforanstaltninger, der finansieres over strukturfondene, dvs. Udviklingssektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL).

Udvikling af landdistrikter (4 595 mio. EUR, +100 mio. EUR)

2002 er det tredje gennemførelsesår for den nye ordning, der blev foreslået af Kommissionen inden for rammerne af Agenda 2000, og som blev godkendt af Rådet i Berlin i marts 1999.

De opførte bevillinger til udvikling af landdistrikterne svarer nøjagtigt til loftet i de finansielle overslag. Det afsatte beløb vil pr. definition kunne dække de udgifter, der er fastlagt i de forskellige udviklingsplaner for landdistrikterne, som er forelagt af medlemsstaterne og godkendt af Kommissionen.

Der er tale om følgende ordninger og foranstaltninger:

* investeringer i landbrugsbedrifter (227 mio. EUR)

* etablering af unge landbrugere (161 mio. EUR)

* uddannelse (33 mio. EUR)

* førtidspensionering (192 mio. EUR)

* ugunstigt stillede områder og områder med miljørestriktioner (835 mio. EUR)

* miljøvenligt landbrug (2 115 mio. EUR)

* forbedring af forarbejdningen og afsætningen af landbrugsprodukter (191 mio. EUR)

* skovbrug (288 mio. EUR)

* og endelig en række forskellige foranstaltninger til fremme af tilpasningen og udviklingen af landdistrikterne (500 mio. EUR). Der er også en reserve til diverse udgifter (53 mio. EUR).

Disse foranstaltninger omfatter ikke blot dem, der iværksættes under den nye forordning om udvikling af landdistrikterne, men også udgifter til de igangværende ledsageforanstaltninger, som er blevet iværksat i den foregående programmeringsperiode. Det samlede bevillingsbehov til sidstnævnte foranstaltninger anslås til 489 mio. EUR i 2002. Det skal bemærkes, at medlemsstaterne inden for visse grænser kan foretage overførsler mellem de forskellige ordninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.

Landbrugsudgifter under strukturfondene (2 950 mio. EUR, -13 mio. EUR)

I det store og hele er forpligtelsesbevillingerne for Udviklingssektionen (EUGFL) på forhånd fastlagt inden for den samlede bevillingsramme for strukturfondene, således som denne blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Berlin i 1999. Nærmere oplysninger om denne samlede bevillingsramme fremgår af den del, hvor der redegøres for de enkelte udgiftsområder i de finansielle overslag (udgiftsområde 2).

EUGFL, Udviklingssektionen, skal medfinansiere mål 1 (B2-100) med henblik på sammen med EFRU, ESF og FIUF at fremme udviklingen og strukturtilpasningen i de ugunstigt stillede områder. EF-initiativet LEADER til udvikling af landdistrikterne finansieres udelukkende af EUGFL (B2-140). Størrelsen af de bevillinger, der opføres til EUGFL, Udviklingssektionen, er en direkte følge af de beløb, som er anført i de programmer, der er forhandlet med medlemsstaterne. Der vil stadig kunne foretages ubetydelige ændringer af beløbet for EUGFL, Udviklingssektionen, til mål 1, afhængigt af afslutningen af visse forhandlinger.

Foruden gennemførelsen af disse budgetposter for de nye programmer vil afslutningen af den foregående programmeringsperiode fortsat være en vigtig opgave i 2002, med hertil vil der kun være behov for betalingsbevillinger. De generelle spørgsmål vedrørende betalinger er behandlet i forbindelse med beskrivelsen af de enkelte udgiftsområder i de finansielle overslag (udgiftsområde 2).

Midlerne til EUGFL, Udviklingssektionen, beløber sig til 2 950 mio. EUR, hvilket stort set er uændret i forhold til sidste års budget. 2002-bevillingerne forøges som følge af genopførelsen af de uudnyttede bevillinger for 2000 til mål 1. Denne stigning opvejes imidlertid af en mindskelse, om end meget beskeden, af den andel af mål 1-udgifterne, som afholdes af EUGFL. 2001-budgettet blev nemlig opstillet på grundlag af EUGFL's relative andel for mål 1 i den foregående periode 1994-1999, hvorimod FBF 2002 er baseret på den aktuelle andel inden for de allerede vedtagne programmer, som har vist sig at være en smule mindre end i den foregående periode.

Sapard (545,0 mio. EUR ; +2,8 %)

Den finansielle gennemførelse af betalingsbevillingerne for 2002 vil hovedsageligt afhænge af, hvor hurtigt Sapard-organerne i ansøgerlandene godkendes, og hvor hurtigt de enkelte projekter gennemføres. Det er ikke muligt at foretage et fornuftigt skøn over nogen af disse aspekter. De er begge meget uforudsigelige, fordi de i det væsentlige afhænger af de pågældende landes evne til at skabe pålidelige administrative strukturer, og fordi der ikke findes relevante fortilfælde.

På baggrund af ovenstående foreslår Kommissionen at opføre forpligtelsesbevillinger svarende til loftet i de finansielle overslag (555 mio. EUR). Den foreslår også at fastsætte de anslåede udbetalinger af EF-midler i 2002 ud fra den formodning, at de vil være af samme størrelsesorden som dem, der lagdes til grund for 2001-budgettet, dvs. 460 mio. EUR. Det antages nemlig, at der i stedet for udbetalingerne af forskud, som kun svarer til halvdelen af de i 2001 forventede betalinger, i 2002 vil blive tale om stigende godtgørelser af betalinger til endelige støttemodtagere. Herudover ansøges der om 10 mio. EUR til forvaltnings- og støttefunktioner.

Bilag 1: Landbrug og udvikling af landdistrikter i mio. EUR

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Bilag 3

1. Nye retsakter (vedtaget siden 15. december 2000)

>TABELPOSITION>

2. Påtænkte retsakter

>TABELPOSITION>

3.6. Energi og transport

>TABELPOSITION>

Udgifter til forvaltnings- og støttefunktioner til politikområdet energi og transport (104,1 mio. EUR, -3,4 %)

Tilskuddet til Euratoms forsyningsagentur (A-300: 0,2 mio. EUR, -1,4 %) videreføres.

Land-, sø- og lufttransport (28,0 mio. EUR, +15,2 %)

De vigtigste mål for de foranstaltninger, der finansieres under aktiviteten "land-, sø- og lufttransportpolitikken", er oprettelse af Det Europæiske Agentur for Luftfartssikkerhed (forslag fremlagt i 2000), hvortil der afsættes 2,3 mio. EUR i 2002, og Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (forslag fremlagt i december 2000 i den 2. Erika-pakke), hvortil der afsættes 1,7 mio. EUR i 2002, forbedring af transportsikkerheden, opnåelse af miljøvenlig mobilitet og styrkelse af den kombinerede godstransports konkurrencedygtighed gennem fremme af intermodalitet.

Transeuropæiske net (602,0 mio. EUR, +1,5 %)

Projekterne under det transeuropæiske transportnet (landeveje, luftveje, jernbaner, søveje og indre vandveje, kombinerede net, trafikstyring og navigationssatellitter - Galileo) finansieres over budgetpost B5-700 (finansiel støtte til projekter af fælles interesse i det transeuropæiske transportnet). Der bliver gjort en særlig indsats for projekter, der har som hovedformål at fjerne flaskehalse.

Den foreslåede tildeling til budgetpost B5-710 (finansiel støtte til energiinfrastrukturer) svarer nøjagtigt til beløbene i den finansielle programmering 2000-2006, som blev fastlagt efter vedtagelsen af retsgrundlaget for de transeuropæiske net (TEN), og som lød på et samlet beløb (alle sektorer tilsammen) på 4 600 mio. EUR i perioden 2000-2006.

Energi: Industrien og det indre marked (31,5 mio. EUR, -5,7 %)

2002 er det sidste år af det femårige rammeprogram (1998-2002), der omfatter aktionerne under Carnot-, Etap-, Altener-, Sure-, Synergy- og Save-programmerne, som underkastes en gennemgribende revision i løbet af i år, hvor man vil koncentrere sig om nogle få udvalgte mål.

Nukleare inspektioner (17,7 mio. EUR, -11,5 %)

De tre vigtigste af de berørte budgetposter (B4-2000 inspektioner på stedet, B4-2020 udtagelse af prøver og analyser, og B4-2021 kontrol med store anlæg til oparbejdning af plutonium) forbliver uændrede i 2001. Den foreslåede reduktion under dette kapitel har relation til det nukleare samarbejde med landene i Central- og Østeuropa i henhold til Euratom-traktaten (B7-523), hvor de vigtigste foranstaltninger reduceres som led i rationaliseringen af aktiviteterne på dette område.

Energi- og transportrelateret forskning (238,8 mio. EUR, +2,4 %)

På transportområdet omfatter denne aktivitet nøgleaktionen "bæredygtig mobilitet og intermodalitet" under forskningssærprogrammet "konkurrence- og bæredygtig vækst". Her er det generelle mål på længere sigt at finde en bedre balance mellem det voksende behov for mobilitet og de nødvendige miljømæssige, samfundsmæssige, økonomiske og sikkerhedsmæssige hensyn. Dette skal bidrage til bryde forbindelsen mellem økonomisk vækst og større transportbehov, mindske de forskellige transportmåders negative virkninger og tilskynde til mere bæredygtig brug af transport. Indsatsen bliver koncentreret om intermodalitet, og hvordan fordelene ved de forskellige transportmåder bedst kan integreres, således at der såvel for passagerer som gods kan tilbydes dør-til-dør-tjenester, som opfylder brugernes behov. Derved skulle der blive mulighed for bedre styring af mobiliteten. Det bemærkes, at disse bevillinger også skal bidrage til at finansiere forskningsaktiviteter, der er nødvendige til gennemførelsen af Galileo-projektet.

Der er tale om følgende højt prioriterede forskningsområder:

* Modale/intermodale transportstyringssystemer

* Infrastrukturer og disses kontaktflader med transportmidler og -systemer

* Samfundsøkonomiske scenarier for person- og godstransporten.

De for 2002 foreslåede bevillinger (82,5 mio. EUR, herunder udgifter til støtte- og forvaltningsfunktioner, der er opført under kapitel 01 i ABB-kontoplanen), opføres på budgetposten "Konkurrence- og bæredygtig vækst" (B6-6130/6131).

På energiområdet skal bevillingerne til denne aktivitet gå til finansiering af foranstaltninger til udvikling af bæredygtige energisystemer og -tjenester i Europa, som skal føre til sikrere og mere diversificerede energiforsyninger, rådighed over billige energitjenester af høj kvalitet, forbedret industriel konkurrenceevne og mindre påvirkning af miljøet.

Aktiviteten henhører under budgetposterne B6-6150/6151 (Energi, miljø og bæredygtig udvikling) og de foreslåede beløb for 2002 udgør 161,6 mio. EUR, herunder udgifter til støtte- og forvaltningsfunktioner, der er opført under kapitel 01 i ABB-kontoplanen.

3.7. Miljø

>TABELPOSITION>

De strategiske mål for Fællesskabets miljøpolitik er følgende:

* at forbedre livskvaliteten gennem opnåelse af et højt niveau for beskyttelse af naturressourcerne, en effektiv risikovurdering og -styring og gennemførelse af fællesskabslovgivningen

* at fremme en mere effektiv ressourceudnyttelse i forbindelse med produktion, forbrug og affaldsforvaltning

* at integrere miljøhensyn i andre politikker og økonomiske sektorer

* at fremme en bæredygtig udvikling i Unionen, hvor der tages hensyn til økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige behov hos borgerne, også hos de kommende generationer

* at tage de globale udfordringer op, især for at mindske klimaændringer og at bevare biologisk mangfoldighed

* at sikre at alle politikker og foranstaltninger baseres på fremgangsmåder, der går på tværs af sektorerne, at de gennemføres efter omfattende høring af alle berørte parter og videreformidles effektivt.

I 2002 er de politiske hovedmål: vedtagelsen af det sjette miljøhandlingsprogram, bæredygtig udvikling, integration af miljøhensyn i de øvrige politikker, mere effektiv gennemførelse af lovgivningen og lancering af Life III-programmet og på internationalt plan: klimaændringerne, udvidelsen, forberedelsen af Rio 10 + 10-topmødet og miljøet i Middelhavsområdet.

Desuden gennemføres Fællesskabets miljøpolitik som en integreret del af de øvrige fællesskabspolitikker. Derimod finansieres tilrettelæggelsen og overvågningen af miljøpolitikken og Life-programmet over bevillingerne under afsnit B4-3.

Udgifter til forvaltnings- og støttefunktioner til politikområdet miljø (78.8 mio. EUR, +6,3 %)

Der er forudset yderligere menneskelige ressourcer for at styrke de mange forskellige strategiske initiativer og aktiviteter vedrørende bæredygtig udnyttelse af ressourcer.

Internationale miljøanliggender (6,0 mio. EUR, +25,0 %)

Dette kapitel i ABB-kontoplanen omfatter kun en budgetartikel: "Deltagelse i internationale miljøaktiviteter" (B7-811). De tildelte bevillinger forhøjes en anelse, da hovedparten af bevillingerne anvendes til delvis finansiering af aktiviteter, som gennemføres i samarbejde med internationale organisationer, der beskæftiger sig med bæredygtig udvikling og miljøspørgsmål, til kontingenter og lignende bidrag, som ikke ændrer sig nævneværdigt.

Miljøprogrammer og -projekter (146,2 mio. EUR, +127,0 %)

Hvad angår det finansielle instrument for miljøet (Life III), blev beslutningen om at videreføre forordningen for perioden 2000-2004 først truffet midt i 2000. På grund af forsinkelsen blev det foreslået, at der kun skulle være én indkaldelse af forslag for 2000 og 2001, og derfor har der kun været behov for at afsætte yderligere 60 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger ud over de 120 mio. EUR, som i forvejen var til rådighed for 2000. Det samlede beløb på 630 mio. EUR, der er truffet beslutning om for perioden 2000-2004 fordeles til fire indkaldelser af forslag i stedet for fem. Bevillingerne til anden forslagsindkaldelse i 2002 (herunder udgifter til støtte- og forvaltningsfunktioner, der er opført under kapitel 01 i ABB-kontoplanen) beløber sig til 146 mio. EUR: Der afsættes 70 mio. EUR til hvert af temaområderne naturbevaring (B4-3200) og miljøbeskyttelse (B4-3201) og 6 mio. EUR til tredjelande-foranstaltninger (B7-810).

Disse foranstaltninger suppleres af et program til bekæmpelse af havforurening (1 mio. EUR under artikel B4-307), et handlingsprogram for civilbeskyttelse (1,5 mio. EUR under artikel B4-308), og to forslag til programmer, det ene om en fælles ramme for samarbejde til fordel for en bæredygtig udvikling af bymiljøet (2,9 mio. EUR under artikel B4-305) og det andet vedrørende tilskud til ikke-statslige organisationer på miljøområdet (4 mio. EUR under artikel B4-306). Der foreslås ikke videreførelse af pilotprojektet i 2002.

Tilrettelæggelse af miljøpolitikken (35,8 mio. EUR, +5,9 %)

Der foreslås et samlet beløb på 14,8 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger til tilrettelæggelse af og resultatsopfølgning på lovgivningen og andre generelle foranstaltninger i forbindelse med Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (B4-304), herunder nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse.

Under budgetpost B4-3101 fastsættes et tilskud til Det Europæiske Miljøagentur på 21 mio. EUR for 2002 mod 19 mio. EUR i 2001. Miljøagenturet forsyner EU og medlemsstaterne med de oplysninger, de har brug for til at tilrettelægge og gennemføre deres miljøpolitik, ved at indkredse, forberede og evaluere hensigtsmæssige miljøforanstaltninger og -lovgivning. Det sørger for formidling af oplysninger og koordinerer og udbygger det europæiske miljøinformations- og -observationsnet.

3.8. Indirekte forskning

>TABELPOSITION>

Politikområdet "Indirekte forskning" omfatter aktioner med omkostningsdeling, der forvaltes af Generaldirektoratet for Forskning. Disse aktiviteter finansieres over det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Andre politikområder, som er inddraget i gennemførelsen af det femte rammeprogram, er opført på en sammenfattende tabel til sidst under dette politikområde.

Udgifter til forvaltnings- og støttefunktioner til politikområdet indirekte forskning (220,3 mio. EUR, +7,3 %)

Biovidenskabelig forskning (600,4 mio. EUR, +4,9 %)

Formålet med særprogrammet "Livskvalitet og forvaltning af bioressourcer" (budgetpost B6-6110/6111) er at forbinde evnen til at opdage med evnen til at producere, så forskningsresultaterne kan tjene til at dække samfundets behov og opfylde borgernes forventninger. Programmet er koncentreret om følgende emner: levnedsmidler, ernæring og sundhed, bekæmpelse af smitsomme sygdomme, cellefabrikken, miljø og sundhed, bæredygtig forvaltning af landbruget og befolkningens stigende gennemsnitsalder.

De foreslåede bevillinger for 2002 udgør 634,1 mio. EUR, dvs. en forhøjelse på 5 %, herunder de driftsudgifter, der er opført under kapitel 01 i ABB-kontoplanen; dette svarer til finansieringsplanen for dette særprogram, og derved sikres, at det beløb, der var fastsat i retsgrundlaget opføres fuldt ud på budgettet.

Forskning i konkurrence- og bæredygtig vækst (611,2 mio. EUR, +8,5 %)

Dette særprograms hovedmål er at støtte forskning, der bidrager til at øge både konkurrenceevnen og bæredygtigheden. Industriens rolle er her ikke blot at identificere samarbejdsområder, men også at gruppere og integrere projekter, navnlig på tværs af sektorer i værditilvækstkæden, så teknologisk fornyelse og ibrugtagning af ny teknologi kan foregå mere effektivt over hele Europa.

De foreslåede bevillinger for 2002 udgør 646,3 mio. EUR, herunder driftsudgifter, der er opført under kapitel 01 i ABB-kontoplanen, og de opføres under budgetposterne B6-6130/6131 (Konkurrence- og bæredygtig vækst). Forhøjelsen i forhold til 2001 svarer til finansieringsplanen for dette særprogram.

Forskning i bevarelse af økosystemet (444,0 mio. EUR, +9,9 %)

Denne aktivitet er fordelt på to dele: miljø og energi.

Bevillingerne til miljødelen under programmet skal fremme miljøforskningen og den teknologiske og samfundsøkonomiske forskning. De berørte budgetposter er B6-6140/6141 (Bevarelse af økosystemet - Miljø og bæredygtig udvikling), hvortil der foreslås afsat 325,9 mio. EUR i 2002, herunder driftsudgifter, der er opført under kapitel 01 i ABB-kontoplanen.

Bevillingerne til energidelen skal finansiere aktiviteter, der tager sigte på at udforme bæredygtige energisystemer og -tjenester til Europa, som vil føre til en sikrere og mere alsidigt sammensat energiforsyning, rådighed over billige energitjenester af høj kvalitet, styrket industriel konkurrenceevne og mindre påvirkning af miljøet. De berørte budgetposter er B6-6150/6151 (Bevarelse af økosystemet - Energi), og det foreslåede beløb udgør 151,3 mio. EUR, herunder driftsudgifter, der er opført under kapitel 01 i ABB-kontoplanen.

På linje med forfaldsplanerne for udgifter til dette særprogram beløber de foreslåede bevillinger for 2002 sig således til i alt 477,2 mio. EUR, hvilket er en betydelig stigning i forhold til 2001 (+8 %). Der afsættes dermed flere penge til visse nøgleaktioner, og til forskningsinfrastruktur og generisk forskning, som har fået forholdsvis mindre de foregående år.

Forskningens internationale rolle (137,7 mio. EUR, +11,9 %)

Formålet med denne aktivitet er at fremme det internationale FTU-samarbejde, styrke Fællesskabets kapacitet inden for forskning og teknologi, hæve det videnskabelige kvalitetsniveau generelt i en bredere international ramme og bidrage til gennemførelse af Fællesskabets politik over for omverdenen, ikke mindst med henblik på nye medlemsstaters tiltrædelse.

Den gennemføres i to særskilte former: dels internationalt samarbejde, som differentieres efter fem grupper af samarbejdslande, dels finansiering af forskeruddannelse ved to stipendiesystemer, som skal give unge forskere fra tredjelande mulighed for at arbejde i laboratorier i EU - og omvendt for unge europæiske forskere.

De foreslåede bevillinger for 2002 udgør 150,1 mio. EUR, herunder driftsudgifter under kapitel 01 i ABB-kontoplanen, og de opføres på budgetposterne B6-6210/6211 (Befæstelse af EF-forskningens internationale rolle). Forhøjelsen i forhold til 2001 (+10 %) svarer til forfaldsplanen for dette særprogram.

Det menneskelige forskningspotentiale og forskermobilitet (328,2 mio. EUR, +7,4 %)

Målet er at bevare og udvikle det potentiale af viden, der står til rådighed for EU gennem øget støtte til uddannelse og mobilitet for forskere, ingeniører og teknikere og ved at forbedre adgangen til forskningsinfrastruktur. Et yderligere formål med denne indsats er at styrke den samfundsøkonomiske videnbase for at skaffe mere viden om det europæiske samfunds afgørende problemer.

Udviklingen i bevillingerne til dette program (351,7 mio. EUR, en forhøjelse på 8 %, herunder driftsudgifter under kapitel 01 i ABB-kontoplanen) er i overensstemmelse med det femte rammeprogram. De berørte budgetposter er B6-6410/6411 (Udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og af den samfundsøkonomiske videnbase).

Nuklear forskning (182,3 mio. EUR, -15,7 %)

Dette område omfatter de forskningsaktiviteter med omkostningsdeling, som der er lagt op til i Euratom-rammeprogrammet. Bevillingerne skal finansiere indsatser, som bidrager til at udnytte hele potentialet i både nuklear fusion og nuklear fission på et bæredygtigt grundlag ved at gøre eksisterende teknologier endnu sikrere og mere økonomiske og ved at udforske lovende nye koncepter.

De beløb, der foreslås til denne aktivitet, opføres på budgetposterne B6-6510/6511 (Nuklear forskning (Euratom): sikkerhed i forbindelse med nuklear fission) og B6-6520/6521 (Nuklear forskning (Euratom): fusion)og de beløber sig til 218,5 mio. EUR, herunder driftsudgifter under kapitel 01 i ABB-kontoplanen, hvilket er 14,4 % mindre end i 2001. Nedgangen i bevillingerne svarer til forfaldsplanerne i retsgrundlaget.

Udformning og koordinering af forskningspolitikken (ingen bevillinger)

De midler til forvaltnings- og støttefunktioner (opført under kapitel 01 i ABB-kontoplanen), der er afsat til denne aktivitet, anvendes til:

- De initiativer, som Kommissionen skal tage for at støtte realiseringen af det europæiske forskningsrum, bl.a. for at fremme koordinationen af og den indbyrdes sammenhæng mellem medlemsstaternes politikker og Fællesskabets politik på FTU-området.

- Det europæiske forskningsrum: til øget koordinering af nationale og regionale programmer, samordning af nationale politikker ved benchmarking, netværkssamarbejde mellem ekspertisecentre og etablering af virtuelle "centres of excellence", styrkelse af regionernes rolle i Europas FTU-indsats og vejledning for det europæiske evalueringsnet for FTU; og til videnskabelige eller teknologiske analyser og evalueringer på højt niveau med henblik på at sondere nye forskningsområder, der egner sig til en fællesskabsindsats.

- Forberedelse og opfølgning af rammeprogrammets beslutningsproces og årsrapporten i henhold til traktatens artikel 173.

- Koordinering af FTU-indsatsen med andre EF-politikker og med de initiativer, Kommissionen vil tage for så nøje som muligt at udforske de strategiske forbindelser mellem FTU og markedets realiteter.

- Forbindelserne med internationale organisationer og programmer.

- Tværgående aktioner med det formål at skabe bedst muligt synergi mellem strukturfondsforanstaltninger og FTU- aktiviteter.

- Kommissionens løbende tilsyn med rammeprogrammerne og de tilhørende særprogrammer samt uafhængige ekspertgruppers evaluering af dem

- Informationskommunikation og -formidling udadtil.

Sammenfattende tabel over særprogrammerne under det femte forskningsrammeprogram med angivelse af de berørte politikområder:

>TABELPOSITION>

3.9. Direkte forskning

>TABELPOSITION>

Det Fælles Forskningscenter har som Kommissionens "videnskabelige gren" til hovedopgave at støtte politikudformningen i EU, og de vigtigste formål er: at yde videnskabelig og teknisk støtte til udformning og gennemførelse af EF's politikker, at tilvejebringe realistiske redskaber til kontrol med politiske afgørelsers effektivitet og at fremme forståelsen af nyopdukkende temaer.

Bortset fra indtægter fra tjenesteydelser, der leveres til eksterne organer, og bevillinger til aktiviteter med omkostningsdeling, finansieres FFC's forskningsaktiviteter principielt helt af Fællesskabets budget.

Udgifter til forvaltnings- og støttefunktioner til politikområdet direkte forskning (213,1 mio. EUR, +1,2 %)

Personale og gennemførelsesmidler (Afsnit B6-1): Med disse midler dækkes udgifter til det personale, der udfører FFC's aktiviteter (herunder socialmedicinske infrastrukturer) og generelle driftsudgifter til de forskellige FFC-lokaliteter. Det hertil foreslåede beløb udgør 211,9 mio. EUR, hvilket er en stigning på 1,2 % i forhold til 2001. Det dækker et antal ansatte på 51 personer mindre end i 2001. Det ekstra beløb på 1,2 mio. EUR tildeles indirekte for tjenester, som Den Juridiske Tjeneste, Tolketjenesten og Oversættelsestjenesten yder FFC.

Direkte finansieret forskning (direkte aktioner) (37,6 mio. EUR, -6,9 %)

Direkte aktioner til teknisk-videnskabelig støtte til Fællesskabets politikker - EF-rammeprogrammet (Afsnit B6-2) og til Euratom-rammeprogrammet (Afsnit B6-3) med et foreslået beløb på 37,6 mio. EUR. Dette er en nedgang på 6,9 % i forhold til 2001. Det er i overensstemmelse med forfaldsplanerne i retsgrundlaget.

Nedlæggelse af nukleare anlæg (8,8 mio. EUR, +23,9 %)

Ud over bevillingerne fra det femte rammeprogram er der afsat et beløb på 8,8 mio. EUR til budgetpost B4-3400 (Den nukleare fortidsbyrde efter FFC's aktiviteter i henhold til Euratom-traktaten).

3.10. Informationssamfundet

>TABELPOSITION>

Udgifter til forvaltnings- og støttefunktioner til politikområdet informationssamfundet (118,4 mio. EUR, +2,8 %)

Telekommunikationspolitik og informationssamfundet (41,3 mio. EUR, +21,8 %)

Denne aktivitet omfatter foranstaltninger til indførelse og udbygning af informationssamfundet, som både er et nøgleområde for europæiske firmaers konkurrenceevne og en faktor, der gradvis vil ændre samfundet. For at tage denne udfordring op er der vedtaget en række programmer:

- Fællesskabets telekommunikationspolitik (B5-302) handler om fastlæggelse og implementering af telekommunikationspolitikken og -tjenesterne (der foreslås 6 mio. EUR i 2002, hvilket er en kraftig stigning i forhold til de 3,5 mio. EUR i 2001); målet er at udbygge det indre marked på dette område og tilrettelægge en lovramme samt at opstille indikatorer til benchmarking som led i e-Europe.

- Informationssamfundet (B5-331) omfatter generelle aktiviteter til fremme af informationssamfundet i Europa. Den 1. december 1997 vedtog Rådet et flerårigt fællesskabsprogram på området for at skabe større offentlig bevidsthed om informationssamfundet og få det til at slå rod i Europa som globalt fænomen. Der foreslås en bevilling på 2,5 mio. EUR i 2002.

- Fremme af europæisk digitalt indhold (B5-334) vedrører et nyt forslag om at stimulere tilvejebringelse og brug af europæisk digitalt indhold, at fremme dets tilstedeværelse på de globale net og at fremme sproglig mangfoldighed i det fremspirende informationssamfund. Målene er at tilvejebringe favorable vilkår for markedsføring, distribution og brug af europæisk digitalt indhold, at anspore til udnyttelse af Europas potentiale for indholdsproduktion, herunder ikke mindst information fra den offentlige sektor, og at fremme flersprogethed inden for digitalt indhold, især ved sproglig tilpasning. Der foreslås en