BEGRUNDELSE

1. BAGGRUND FOR FORSLAGET

• Forslagets begrundelse og formål

Eurostat har igennem flere årtier udarbejdet europæiske landbrugsstatistikker. I dag dækker de følgende aspekter: landbrugsbedrifternes struktur, landbrugsregnskaber, husdyrproduktion og afgrødeproduktion, økologisk landbrug, landbrugspriser, pesticider, næringsstoffer og andre miljømæssige aspekter ved landbruget. Hovedformålet er at overvåge og evaluere den fælles landbrugspolitik og andre vigtige EU-politikker og at støtte den politiske beslutningstagning.

Indsamlingen af data blev evalueret i 2016 med den konklusion, at indsamlingen burde ajourføres for at tage hensyn til ændringer i landbruget, den fælles landbrugspolitik og andre beslægtede EU-politikker. Strategien for landbrugsstatistikker for 2020 og fremefter er et omfattende program til modernisering af EU's landbrugsstatistikker, som Kommissionen har iværksat i tæt samarbejde med medlemsstaterne. Strategien understøttes af Udvalget for det Europæiske Statistiske System (ESSC) og indgår i programmet for målrettet og effektiv regulering (Refit) og har til formål at strømline og forbedre det europæiske landbrugsstatistiske system (EASS). Strategien følger også internationale anbefalinger, såsom retningslinjerne for indberetning af drivhusgasemissioner fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer og FN's Fødevare- og Landbrugsorganisations standarder, og strategien gennemfører desuden FN's globale strategi for forbedring af statistikker over landbrug og landdistrikter.

Selv om landbruget udgør en forholdsvis lille sektor af økonomien, dækker det næsten halvdelen af EU's landareal og står for den overvejende del af EU's fødevareforsyning, hvilket sikrer både fødevaresikkerhed og forsyningssikkerhed. Landbruget påvirker i høj grad klimaforandringerne og miljøet, og mange landdistrikter er afhængige af det. EU har behov for oplysninger om landbruget, der er så nøjagtige som muligt, og som gør det muligt at udforme politikker, der er til gavn for alle EU's borgere, ved at fordele det betydelige budget til den fælles landbrugspolitik og de dertil knyttede foranstaltninger på den mest effektive måde på tværs af adskillige dimensioner. Derudover er landbruget omdrejningspunkt for meddelelse fra Kommissionen om den europæiske grønne pagt, navnlig "fra jord til bord"-strategien.

Landbrugssektorens resultater som helhed kan vurderes ved at samkøre oplysningerne om mængde- og prisændringer for landbrugsprodukter og ‑tjenester under en samlet regnskabsstruktur. I dette øjemed udgør landbrugsregnskaberne (LR) et sæt sammenlignelige data, som indeholder væsentlige makroøkonomiske oplysninger til de vigtigste brugere, ikke mindst til Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (GD AGRI).

Eftersom LR er satellitregnskaber til det europæiske nationalregnskabssystem (ENS 2010), følger de nøje samme metodologi som nationalregnskaberne. Men for at disse statistikker skal kunne udarbejdes, skal der være udviklet passende regler og metoder. I henhold til den nuværende metodologi har medlemsstaterne siden 2000 indberettet nationale og regionale landbrugsregnskaber til Eurostat. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 138/2004 af 5. december 2003 om landbrugsregnskaber i Fællesskabet trådte i kraft i 2004 og formaliserede den nationale del af regnskabet. Siden da er forordningen blevet ændret seks gange. De regionale regnskaber er imidlertid ikke omfattet af forordningen, men er alligevel fortsat blevet fremsendt regelmæssigt af næsten alle medlemsstater i henhold til en gentlemanaftale. Men dette er ikke helt optimalt, eftersom de statistikker, der er omfattet af gentlemanaftalen, ikke formelt indgår i LR, og der ikke er nogen bindende forpligtelse til eller garanti for levering af dem. Eftersom de regionale landbrugsregnskaber er veletablerede statistikker af stor betydning, bør de formaliseres ved at blive medtaget i forordningen om landbrugsregnskaber. Dette er den eneste måde at sikre deres kvalitet på. Den Europæiske Revisionsret påpegede dette forhold i sin særberetning nr. 01/2016, hvori den anbefalede at formalisere de regionale landbrugsregnskaber. Kommissionen bifaldt denne konklusion.

I særberetning nr. 01/2016 blev der også konstateret en mangel på kvalitetsrapportering om landbrugsregnskaberne. Eurostat har siden 2016 gennemført denne henstilling, og EU-medlemsstaterne har (med enkelte undtagelser) siden 2019 forelagt kvalitetsrapporter om landbrugsregnskaber, jf. kravene i artikel 12, stk. 2, i forordning (EF) nr. 223/2009. Artikel 12 indeholder imidlertid bestemmelser om medtagelse af bestemte krav til kvalitetsrapportering i den sektorspecifikke lovgivning, hvilket gør det muligt at fastlægge kvalitetsrapporternes nærmere retningslinjer, struktur, hyppighed og vurderingsindikatorer samt tidsfristerne for fremsendelse af data. De nærmere retningslinjer for kvalitetsrapporterne er på nuværende tidspunkt kun uformelle og bør derfor formaliseres i overensstemmelse med de nuværende krav i forordning (EF) nr. 223/2009.

Og endelig, til LR, fremsender medlemsstaterne (for data på nationalt plan) første dataskøn (frist november i referenceår n), andet dataskøn (frist januar i år n+1) samt de endelige data (frist september i år n+1). Andet dataskøn følger for kort tid efter første til, at kvaliteten kan nå at optimeres, hvorfor fristen for fremsendelse af andet dataskøn bør fremskydes med 2 måneder, dvs. fra udgangen af januar til udgangen af marts i det år, der følger efter referenceåret.