Særberetning EU’s programmer for 
bistand til nuklear 
nedlukning i Litauen, 
Bulgarien og Slovakiet:  
Der er sket visse fremskridt 
siden 2011, men der ligger 
kritiske udfordringer 
forudeDA 2016  nr. 22
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
Kontakt:  eca.europa.eu/da/Pages/ContactForm.aspx
Websted:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2016
Print ISBN 978-92-872-5465-8 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/124189 QJ-AB-16-020-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-5490-0 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/668082 QJ-AB-16-020-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-5447-4 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/368308 QJ-AB-16-020-DA-E
© Den Europæiske Union, 2016
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Tilladelse til at anvende eller gengive illustration 1, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14 og 15 samt illustrationen i bilag VII skal 
indhentes direkte hos indehaveren af ophavsretten.
EU’s programmer for 
bistand til nuklear 
nedlukning i Litauen, 
Bulgarien og Slovakiet: 
Der er sket visse fremskridt 
siden 2011, men der ligger 
kritiske udfordringer 
forude
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2016  nr. 22
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner ved -
rørende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. For at opnå maksimal effekt udvælger og udformer 
Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til forvaltningens resultatopnåelse 
eller regeloverholdelsen, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske 
og offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling  II — der ledes af Henri Grethen, medlem af Revisionsretten  — 
hvis speciale er udgiftsområderne strukturpolitikker, transport og energi. Revisionsarbejdet blev ledet af det ansvarlige 
medlem, Phil Wynn Owen, med støtte fra et revisionshold fra Afdeling II.
03
 Indhold
Punkt
 Glossar
 Forkortelser
I-X Resumé
1-28  Indledning
4-10  EU’s programmer for bistand til nuklear nedlukning
11-17  Hvad er nuklear nedlukning (dekommissionering)?
18-19  Håndtering af radioaktivt affald
20 »Forureneren betaler« som EU-princip og internationalt princip
21-27  Aktørernes roller og ansvarsområder i forbindelse med EU’s programmer for bistand til nuklear 
nedlukning
28 Revisionsrettens tidligere særberetning om nuklear nedlukning
29-35  Revisionens omfang og revisionsmetoden
36-106  Bemærkninger
36-71  Der er sket visse fremskridt siden 2011, men der ligger kritiske udfordringer forude
37-58  Der er sket fremskridt i de ikkekontrollerede områder, men dekommissioneringen af reaktorbygningerne 
er endnu ikke begyndt, og infrastrukturen til håndtering af radioaktivt affald er kun delvis etableret
59-71  Næsten alle de centrale infrastrukturprojekter er blevet forsinket
72-106  Nedlukningsomkostningerne anslås til mindst 5,7  milliarder  euro — og det dobbelte, hvis 
slutdeponeringsomkostningerne medregnes
73-74  Siden 2010 er de samlede anslåede nedlukningsomkostninger steget med 40 % til 5,7  milliarder  euro
75-85  Medlemsstaterne, især Litauen, står over for finansielle udfordringer
86-88 Kommissionens vurdering af finansierings- og nedlukningsplanerne var utilstrækkelig
89-92  EU-budgettet finansierer langt størstedelen af omkostningerne i alle tre medlemsstater
04 Indhold 
93-99  De samlede anslåede omkostninger fordobles, hvis omkostningerne til slutdeponering medregnes
100-106  Forpligtelser vedrørende fremtidige omkostninger regnskabsføres ikke korrekt i de tre medlemsstater
107-120  Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I  —  Kernereaktorer, der er ved at blive dekommissioneret under EU’s programmer for 
bistand til nuklear nedlukning
 Bilag II  — Oversigt over retsgrundlaget for programmerne for bistand til nuklear nedlukning
 Bilag III — Status for medlemsstaternes kernekraftreaktorer pr. 31. december 2015
 Bilag IV  —  Oversigt over aktørerne i forbindelse med programmerne for bistand til nuklear 
nedlukning
 Bilag V  — EU-finansierede projekter undersøgt i forbindelse med revisionen
 Bilag VI —  Forsinkelser og omkostningsoverskridelser i en stikprøve på 18 centrale 
infrastrukturprojekter og tilhørende støtteprojekter finansieret af EU’s 
bistandsprogrammer siden 2001
 Bilag VII  —  Anlæggelse af et dybtliggende geologisk depot til slutdeponering af brugt 
nukleart brændsel i Olkiluoto, Finland
 Kommissionens svar
05
 Glossar
Afbødningsforanstaltninger : Projekter, der skal afbøde en del af virkningerne af det fald i  den nationale 
energiproduktionskapacitet, der følger af en tidlig lukning.
Aktivering : Proces, hvorved neutronbestråling inducerer utilsigtet radioaktivitet i  moderatorer og kølemidler samt 
konstruktions- og afskærmningsmaterialer.
Brownfieldområde : Dette begreb har ingen international standarddefinition, men det anvendes i  denne beretning 
om et dekommissioneret kernekraftværksområde, der ikke kan opnå greenfieldstatus. Et brownfieldområde er 
fortsat underlagt tilsyn, og der gælder begrænsninger for områdets videre anvendelse og udvikling.
Brugt nukleart brændsel : Nukleart brændsel, der er blevet bestrålet i en reaktor, og hvis udnyttelsesperiode er 
udløbet.
De internationale nedlukningsfonde : EBRD-forvaltede fonde, der støtter nedlukningsprocessen i  Litauen: 
Ignalinafonden for tilskud til nedlukning (IIDSF), i  Bulgarien: Kozloduyfonden for tilskud til nedlukning (KIDSF) og 
i Slovakiet: Bohunicefonden for tilskud til nedlukning (BIDSF).
Dekommissioneringsforanstaltninger : Projekter, der skal løfte en del af medlemsstaternes finansielle byrde 
i forbindelse med nedlukningen af kraftværkerne.
Dybtliggende geologisk depot : Underjordisk slutdeponeringsanlæg placeret i  en stabil geologisk formation med 
henblik på langvarig indeslutning (tusinder af år eller mere) af langlivet radioaktivt affald og isolering af affaldet fra 
den tilgængelige biosfære. Deponering indebærer, at det ikke er hensigten at udtage affaldet igen, selv om denne 
mulighed ikke er udelukket. Geologisk deponering anvendes navnlig i  forbindelse med højradioaktivt affald.
Endelig nedlukningsplan : Et dokument, der udarbejdes af kernekraftværksoperatøren, når et anlæg lukkes 
ned, og indsendes som del af ansøgningen om dekommissioneringstilladelse. Dokumentet beskriver alle de 
nødvendige aktiviteter med en tidsplan og oplysninger om de anslåede omkostninger og indeholder desuden en 
finansieringsplan. Dokumentet kan ændres i  løbet af dekommissioneringsprocessen.
Eventualforpligtelse : I regnskabssammenhæng er dette en aktuel forpligtelse, hvor betalingen ikke er sandsynlig, 
eller beløbet ikke kan måles pålideligt, eller en mulig forpligtelse, der afhænger af, om visse usikre fremtidige 
begivenheder indtræffer.
Flerårig finansiel ramme (FFR) : FFR fastsætter prioriteter og maksimumbeløb for EU’s udgifter på bestemte 
områder over en fast periode på flere år. Udgiftslofterne i  FFR-forordningen er ikke de samme som i  EU-budgettet, 
hvor lofterne altid er lavere. FFR omfatter også EU-budgettets indtægtskilder og korrektionsmekanismerne for den 
pågældende periode (aktuelt 2014-2020).
06 Glossar 
Forhåndsbetingelser : Forudsætninger for, at EU-støtten anvendes effektivt og produktivt. Forhåndsbetingelserne 
i forbindelse med programmerne for bistand til nuklear nedlukning er fastsat i Rådets forordning nr. 1368/20131 og 
nr. 1369/20132. Litauen, Bulgarien og Slovakiet skulle have truffet de nødvendige foranstaltninger til at opfylde disse 
betingelser, inden Kommissionen vedtog sin finansieringsafgørelse vedrørende det årlige arbejdsprogram for  2014.
Forpligtelse : I regnskabssammenhæng er dette en aktuel forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder.
Forurening : Utilsigtet, uønsket tilstedeværelse af et radioaktivt stof på overflader eller i faste stoffer, eller den 
proces, der forårsager en sådan tilstedeværelse.
Greenfieldområde : Dette begreb har ingen international standarddefinition, men det anvendes i  denne beretning 
om et dekommissioneret kernekraftværksområde, hvis sluttilstand berettiger, at det ikke længere skal være 
underlagt myndighedernes kontrol.
Hensat forpligtelse : I regnskabssammenhæng er dette en forpligtelse, der er opført i balancen, og hvis 
indfrielsestidspunkt eller størrelse er usikker.
Indirekte forvaltning : Den ene af de tre metoder, der anvendes til at gennemføre EU-budgettet. Ved 
denne forvaltningsmetode har Kommissionen det overordnede ansvar for budgettet, men den overdrager 
gennemførelsesopgaver til én eller flere partnere, f.eks. partnerlande, internationale organisationer, agenturer eller 
andre organer i  medlemsstaterne.
Kernekraftværk : Kraftværk, der bruger fissilt nukleart materiale som brændstof.
Kernereaktor : System i  et kernekraftværk, der indeholder og kontrollerer vedvarende nukleare kædereaktioner.
Kontrolleret område : Område, til hvilket adgangen er underkastet kontrol, og for hvilket der gælder særlige regler 
som led i  beskyttelsen mod ioniserende stråling og forebyggelsen af spredning af radioaktiv forurening.
Nuklear nedlukning (dekommissionering) : Proces, hvorved et kernekraftværk demonteres, og området renses, 
indtil en forud fastsat tilstand er nået.
Princippet om, at forureneren betaler : En almindeligt accepteret miljøpolitisk praksis, som indebærer, at den, der 
har forårsaget forureningen, skal betale for at håndtere den.
Programmer for bistand til nuklear nedlukning : EU-programmer iværksat for at yde finansiel bistand til 
Litauen, Bulgarien og Slovakiet i forbindelse med, at de i overensstemmelse med de relevante betingelser i deres 
tiltrædelsestraktater lukker og dekommissionerer de sovjetisk konstruerede kernereaktorer i  henholdsvis Ignalina, 
Kozloduy og Bohunice, der ikke på økonomisk vis vil kunne opgraderes til vestlige sikkerhedsstandarder.
Radioaktivt affald : Materialer fra anlæggets drift og dekommissionering, som er forurenet med radioaktivitet eller 
aktiveret. Disse materialer kan underinddeles yderligere efter deres radioaktivitet (til frigivelse, meget kortlivet, 
meget lavaktivt, lavaktivt, mellemaktivt eller højaktivt).
Reaktorbygning : Huser reaktoren og andre hovedkomponenter og udgør en del af det kontrollerede område.
1 Rådets forordning (Euratom) nr. 1368/2013 af 13. december 2013 om EU-støtte til programmerne for bistand til nuklear nedlukning i Bulgarien og 
Slovakiet og om ophævelse af forordning (Euratom) nr. 549/2007 og forordning (Euratom) nr. 647/2010 (EUT L 346 af 20.12.2013, s. 1).
2 Rådets forordning (EU) nr. 1369/2013 af 13. december 2013 om EU-støtte til programmet for bistand til nuklear nedlukning i Litauen og om ophævelse af 
forordning (EF) nr. 1990/2006 (EUT L 346 af 20.12.2013, s. 7).
07 Glossar 
Slutdeponering : Sidste trin i  processen for håndtering af radioaktivt affald. Der findes forskellige muligheder, 
herunder deponering af højradioaktivt affald i  et dybtliggende geologisk depot.
Teknisk dekommissionering : I denne beretning anvendes dette begreb om de metoder, den teknologi og det 
arbejde, der vedrører dekontaminering, demontering og nedbrydning af strålingsaktiverede/-forurenede strukturer 
og systemer, samt den korrekte forvaltning heraf.
Tilladelser : Alle de aktiviteter, der udføres i  et kernekraftværks livscyklus, herunder dekommmissionering, er 
reguleret og kræver en tilladelse fra en national myndighed. For at kunne arbejde i  det kontrollerede område skal 
en operatør have ændret sin driftstilladelse til en dekommissioneringstilladelse.
Tør opbevaring af brugt nukleart brændsel : Det brugte nukleare brændsel indesluttes i beholdere i et særligt 
anlæg. Dette er den ene af to muligheder for midlertidig opbevaring af brugt nukleart brændsel. Den anden er »våd 
opbevaring«.
Våd opbevaring af brugt nukleart brændsel : Det brugte nukleare brændsel opbevares i bassiner. Dette er den 
ene af to muligheder for midlertidig opbevaring af brugt nukleart brændsel. Den anden er »tør opbevaring«.
08
 Forkortelser
CPMA : Central Project Management Agency i  Litauen
EBRD : Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling
IAEA : Den Internationale Atomenergiorganisation
IAS: Europa-Kommissionens Interne Revisionstjeneste
JAVYS a.s. : Slovakisk statsejet virksomhed med ansvar for dekommissionering af nukleare anlæg og håndtering af 
radioaktivt affald
RBMK-1500 : Højenergikanalreaktor (som i  Litauen)
SERAW : Bulgarsk statsejet virksomhed med ansvar for håndtering af radioaktivt affald
VVER 440/230 : Vand-vand-energireaktor (som i  Bulgarien og Slovakiet)
09
 Resumé
I
Da Litauen, Bulgarien og Slovakiet var kandidater til at blive medlemmer af Den Europæiske Union (EU), blev det 
gjort til en betingelse for deres tiltrædelse, at de skulle lukke og derefter dekommissionere otte sovjetkonstruerede 
kernereaktorer af første generation på tre kernekraftværker.
II
Lukningen og den efterfølgende dekommissionering af disse kernereaktorer før udløbet af deres projekterede leve -
tid indebar en stor finansiel og økonomisk byrde for de tre medlemsstater. EU indvilligede derfor i  at yde finansiel 
støtte fra 1999. I 2020 vil der i alt være ydet 3,8 milliarder euro i EU-støtte, hvoraf Litauen har fået den største andel, 
efterfulgt af Bulgarien og Slovakiet.
III
Hensigten med denne revision var at fastslå, om der er sket fremskridt i  gennemførelsen af EU’s programmer for 
bistand til nuklear nedlukning i Litauen, Bulgarien og Slovakiet siden 2011, da vores tidligere beretning om dette 
emne blev offentliggjort.
IV
EU’s særlige finansieringsprogrammer for nuklear nedlukning har ikke skabt de rigtige incitamenter til at fremme en 
rettidig og omkostningseffektiv dekommissionering.
V
Siden  2011 er der sket visse fremskridt med hensyn til at dekommissionere kernekraftværkerne Ignalina i  Litauen, 
Kozloduy i  Bulgarien og Bohunice i  Slovakiet, idet væsentlige komponenter i  kraftværkernes ikkekontrollerede 
områder er blevet demonteret, men for alle tre medlemsstater ligger de kritiske udfordringer, der er forbundet med 
at arbejde i  de kontrollerede områder, herunder reaktorbygningerne, stadig forude. Medlemsstaternes myndig -
heder hævder, at kraftværkerne er uigenkaldeligt lukket, men ikke alle de forventede output, som Kommissionen 
bruger til at vurdere fremskridtene hen imod uigenkaldelig lukning, er blevet leveret.
VI
De tre medlemsstater har gjort visse fremskridt med hensyn til at etablere infrastruktur til affaldshåndtering, men 
i perioden 2011-2015 opstod der forsinkelser i  mange centrale infrastrukturprojekter. De største forsinkelser opstod 
i Litauen, hvor slutdatoen for dekommissioneringen siden 2011 er blevet udsat med yderligere ni år til 2038. I alle tre 
medlemsstater er der stadig udfordringer, f.eks. vedrørende afhængighed af eksterne eksperter og håndtering af 
nye tekniske løsninger.
10 Resumé 
Anbefaling 1 : De tre berørte medlemsstater bør:
a) yderligere forbedre deres praksis i  forbindelse med projektforvaltning for at sikre, at den nødvendige infrastruk -
tur til håndtering af affald og brugt brændsel bliver etableret i  overensstemmelse med tidsplanen
b) tage skridt til at opbygge deres egen tekniske kapacitet, så de kan opnå en bedre balance mellem intern og 
ekstern ekspertise
c) finde bedre metoder til at udveksle bedste praksis og teknisk viden både indbyrdes og med andre aktører inden 
for dekommissionering i  og uden for EU. Kommissionen bør fremme denne udveksling på en omkostningseffek -
tiv måde.
VII
I de tre medlemsstater er drøftelserne om potentielle nationale, regionale eller andre EU-baserede løsninger vedrø -
rende slutdeponering af højaktivt affald og brugt nukleart brændsel stadig kun i  konceptfasen, selv om det tager 
flere årtier at etablere sådanne løsninger.
Anbefaling 2
a) Kommissionen bør sammen med alle de relevante EU-medlemsstater undersøge mulighederne for depone -
ring af brugt brændsel og højaktivt affald, herunder regionale og andre EU-baserede løsninger, under behørig 
hensyntagen til sikkerheden ved de forskellige muligheder og deres omkostningseffektivitet. Kommissionen 
bør udarbejde en gennemgang om dette emne og inkludere den i  sin første rapport til Europa-Parlamentet og 
Rådet om gennemførelsen af direktivet om radioaktivt affald.
b) De tre medlemsstater bør sideløbende arbejde videre med deres slutdeponeringsplaner for at opstille mere 
fyldestgørende omkostningsoverslag og finansieringsplaner vedrørende deponering af brugt brændsel og 
radioaktivt affald, som fastsat i direktivet om radioaktivt affald.
VIII
De tre kraftværkers nedlukningsomkostninger anslås til i alt mindst 5,7 milliarder euro — og det dobbelte, hvis 
slutdeponeringsomkostningerne medregnes. I  Litauen er finansieringshullet vokset siden vores foregående revi -
sion, så dekommissioneringsomkostningerne nu overstiger finansieringen med 1,6  milliarder  euro. De anslåede 
finansieringshuller beregnet af Bulgarien og Slovakiet er nu på henholdsvis 28  millioner  euro og 92  millioner  euro. 
De tre medlemsstater bærer det endelige ansvar for at sikre, at der er tilstrækkelige finansielle ressourcer til både 
dekommissionering og slutdeponering, men deres medfinansiering af EU’s nedlukningsprogrammer er stadig 
meget begrænset. Kommissionen har ikke udsendt nogen klar vejledning om krav til medfinansiering. Antallet af 
ansatte er faldet på alle tre kraftværker, siden de ophørte med at være fuldt operationelle, men der bruges EU-mid -
ler til at dække omkostninger til personale, der arbejder med sikker vedligeholdelse af kraftværkerne. I  2011 anførte 
Kommissionen, at den ikke forventede en forlængelse af EU’s finansielle støtte efter  2020.
Anbefaling 3 : De tre medlemsstater bør anerkende deres egen rolle med hensyn til at sikre overholdelse af princip -
pet om, at forureneren betaler, og være indstillet på at bruge nationale midler til at dække dekommissioneringsom -
kostninger, såvel som slutdeponeringsomkostninger, både i  den aktuelle finansieringsperiode og derefter.
11 Resumé 
Anbefaling 4 : Kommissionen bør forsøge at få forhøjet den nationale medfinansiering i  finansieringsperioden 
2014-2020. F.eks. bør den i  en kommissionsafgørelse klart definere de »behørigt begrundede særlige tilfælde«, hvor 
projekter under programmerne for bistand til nuklear nedlukning kan finansieres fuldt ud af EU.
Anbefaling 5 : De særlige programmer for bistand til nuklear nedlukning i Litauen, Bulgarien og Slovakiet bør 
indstilles efter 2020. Hvis der i én eller flere af disse tre medlemsstater konstateres et klart behov for anvendelse af 
EU-midler efter  2020, bør den fremtidige EU-finansiering, der foreslås af Kommissionen og godkendes af lovgiver, 
give de rigtige incitamenter til at fortsætte dekommissioneringen, bl.a. ved at være tidsbegrænset og baseret på 
en passende medfinansiering fra medlemsstaterne. Som en metode til at sikre dette kunne det overvejes at lade 
dekommissioneringsaktiviteter være omfattet af de europæiske struktur- og investeringsfonde under overholdelse 
af de nævnte betingelser.
Anbefaling 6 : Kommissionen bør kun tillade, at EU-midlerne under programmerne for bistand til nuklear 
nedlukning bruges til at finansiere omkostninger vedrørende ansatte, der udelukkende arbejder med 
dekommissioneringsaktiviteter.
IX
Kommissionens vurdering af, om finansierings- og nedlukningsplanerne opfylder forhåndsbetingelserne, har været 
utilstrækkelig.
Anbefaling 7 : Kommissionen bør fuldføre sin vurdering af, om forhåndsbetingelserne er opfyldt.
X
Det forhold, at de fremtidige omkostninger ikke altid indregnes som hensættelser og/eller oplyses i  regnskabsno -
terne, begrænser gennemsigtigheden og hæmmer de relevante myndigheders mulighed for i  tilstrækkelig grad at 
planlægge, hvordan de fremtidige dekommissioneringsomkostninger og omkostningerne til bortskaffelse af brugt 
nukleart brændsel skal dækkes.
Anbefaling 8 : Kommissionen bør samarbejde med alle de relevante medlemsstater, så alle fremtidige omkostnin -
ger til nuklear nedlukning og slutdeponering af brugt brændsel regnskabsføres korrekt, på en gennemsigtig måde 
og i  overensstemmelse med de relevante regnskabsstandarder.
12
 Indledning Illustration 1Kernekraftværker i Litauen, Bulgarien og Slovakiet, der 
er omfattet af EU’s programmer for bistand til nuklear 
nedlukning01 
Da Litauen , Bulgarien  og Slovakiet  var kandidater til at blive medlemmer af 
Den Europæiske Union (EU), blev det gjort til en betingelse for deres tiltrædelse, 
at de skulle lukke og derefter dekommissionere otte sovjetkonstruerede kernere -
aktorer af første generation på tre kernekraftværker3 (jf. illustration 1  og bilag I ). 
Det blev vurderet, at det ville være uøkonomisk at opgradere reaktorerne til 
vestlige sikkerhedsstandarder, og man aftalte derfor under forhandlingerne, at 
de skulle lukkes ned før udløbet af deres projekterede levetid4. De tre kernekraft -
værker drives af statsejede selskaber.3 På Kozloduyværket i Bulgarien 
og Bohuniceværket i  Slovakiet 
er der andre reaktorer i drift 
ved siden af dem, der bliver 
dekommissioneret. I resten af 
denne beretning bruges ordet 
»værk« kun om de reaktorer, 
der bliver dekommissioneret.
4 DOC/97/8, Strasbourg/
Bruxelles, 15. juli 1997: 
»Agenda 2000 — Summary 
and conclusions of the 
opinions of Commission 
concerning the Applications 
for Membership to the 
European Union presented by 
the candidates Countries«. De 
Vesteuropæiske Nukleare 
Tilsynsmyndigheders 
Sammenslutning (WENRA): 
»Nuclear Safety in EU 
Candidate Countries«, 
oktober 2000.
Ignalinakernekraftværket i Litauen
Enhed 1 og 2 med én reaktor hver
Reaktortype: Højenergikanalreaktor (RBMK-1500)Ignalinakernekraftværket i Litauen
Enhed 1 og 2 med én reaktor hverReaktortype: Højenergikanalreaktor (RBMK-1500)
Bohunice V1- kernekraftværket i SlovakietTo reaktorer
Reaktortype: Vand-vand-energireaktor(VVER 440/230)
Kozloduykernekraftværket i Bulgarien
Enhed 1 til 4 med én reaktor hverReaktortype: Vand-vand-energireaktor(VVER 440/230)Kozloduykernekraftværket i Bulgarien
Enhed 1 til 4 med én reaktor hverReaktortype: Vand-vand-energireaktor(VVER 440/230)
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af oplysninger fra kernekraftværkerne. Fotos © Bohunicekerne -
kraftværket, Kozloduykernekraftværket, Ignalinakernekraftværket.
13 Indledning 
02 
Både Bohunice  V1-kernekraftværket i  Slovakiet og Kozloduykernekraftværket 
i Bulgarien har vand-vand-energireaktorer (VVER), en underkategori af trykvands -
reaktorer (jf.  illustration 2 ). Denne reaktortype er tidligere blevet dekommissio -
neret andre steder i  Europa.Illustration 2Illustration af et kernekraftværk med en trykvandsreaktor (VVER-440/230)
Kilde:  Revisionsretten. Reaktor
FuelTrykholder
Dampgenerator
Fødepumpe
KondensatorTurbineGenerator
TransformatorNetSekundært kredsløb i turbinehal Transformator-
station
Reaktoren og det primære kølekredsløbs komponenter i reaktorbygningen udgør det aktiverede og forurenede primære kredsløb. Turbinen og kondensatoren udgør det 
sekundære kredsløb. Bohunice V1 og Kozloduys enhed 1-4 mangler en massiv indeslutningsstruktur af stål og beton som en sidste barriere mod et omfattende strålingsudslip i tilfælde af ulykker i reaktoren og det primære kredsløbs komponenter.Kølevand til/fra ﬂod/
sø/køletårneReaktorkølemiddel-
pumpePrimært kredsløb i
reaktorhal, del af det 
kontrollerede område
14 Indledning 
03 
Reaktoren på Ignalinaværket i Litauen er en grafitmodereret reaktor (RBMK-1500), 
en underkategori af kogendevandsreaktorer, der almindeligvis omtales som reak -
torer af Tjernobyltypen (jf. illustration 3 ). Det er første gang, en sådan grafitmo -
dereret reaktor bliver dekommissioneret5.5 Reaktorenhederne i  Tjernobyl 
er blevet lukket, men ikke 
dekommissioneret. Efter 
ulykken i 1986 blev 
reaktorenhed  4 indkapslet.Illustration 3Illustration af et kernekraftværk med en grafitmodereret reaktor (RBMK-1500)
Kilde:  Revisionsretten.Transformator- station Turbinehal
TurbineGeneratorNet
Transformator
Kondensator
HovedcirkulationspumpeBrændselselementer
Reaktor
Reaktoren og hovedkølekredsløbets komponenter i reaktorbygningen udgør det aktiverede og forurenede kredsløb, som er direkte forbundet med turbinen og 
kondensatoren i turbinehallen. Ignalinas enhed 1 og 2 mangler en massiv indeslutningsstruktur af stål og beton som en sidste barriere mod et omfattende strålingsudslip i tilfælde af ulykker i reaktoren og hovedkølekredsløbets komponenter.Hoved- 
cirkulations- 
pumpeGraﬁt-
kontrolelementerKølevand fra/til søTromleformet 
dampudskillerReaktorhal/-bygning, del af det 
kontrollerede område
15 Indledning 
EU’s programmer for bistand til nuklear nedlukning
04 
Lukningen og den efterfølgende dekommissionering af disse kernekraftværker 
før udløbet af deres projekterede levetid indebar en stor finansiel og økonomisk 
byrde for de tre medlemsstater, så meget desto mere som de ikke havde hensat 
nationale midler til dækning af de fulde dekommissioneringsomkostninger og 
ikke havde den nødvendige infrastruktur til affaldshåndtering6.
05 
EU indvilligede i at yde finansiel støtte fra 1999. Denne støtte blev først ydet un -
der Phareprogrammet, som var et førtiltrædelsesinstrument, der skulle kanalisere 
finansiel og teknisk bistand til kandidatlandene i Central- og Østeuropa. Da de tre 
lande blev medlemmer af EU, fortsatte støtten under programmerne for bistand 
til nuklear nedlukning på grundlag af bestemmelserne i  de enkelte tiltrædelses -
traktater og i  rådsforordninger (der gives et overblik i  bilag II )7. Der blev oprettet 
et særligt støtteprogram for hvert land.
06 
Fra støtteprogrammernes begyndelse i 1999 til 2013 omfattede disse 
programmer:
 ο nedlukningsforanstaltninger, der skulle løfte en del af medlemsstaternes 
finansielle byrde i  forbindelse med dekommissioneringen af kraftværkerne
 ο foranstaltninger til at afbøde en del af virkningerne af det fald i  den nationale 
energiproduktionskapacitet, der følger af kraftværkernes tidlige lukning.
07 
I den aktuelle periode, 2014-2020, er det kun nedlukningsforanstaltninger8, der er 
støtteberettigede under EU’s programmer for bistand til nuklear nedlukning, hvis 
specifikke mål er angivet i tabel 1 .6 Kommissionens 
arbejdsdokument »Nuclear 
Decommissioning Assistance 
Programme data« 
(SEC(2011) 914 final).
7 Ud over EU-støtte har Litauen 
og Bulgarien også modtaget 
særskilte tilskud til operationel 
nuklear sikkerhed fra konti for 
nuklear sikkerhed, der 
forvaltes af Den Europæiske 
Bank for Genopbygning og 
Udvikling (EBRD).
8 Afbødningsforanstaltninger, 
f.eks. vedrørende 
energieffektivitet og 
vedvarende energi, kan 
finansieres under de 
europæiske struktur- og 
investeringsfonde, som alle tre 
medlemsstater modtager 
støtte fra.
16 Indledning Tabel 1Specifikke mål for EU’s programmer for bistand til nuklear nedlukning i perioden 
2014-2020
Program Specifikke mål
Ignalina, LitauenBrændselsoverførsel fra reaktorkernen på enhed 2 og reaktorbrændselsbassinerne på enhed 1 og 2 til anlægget for tør opbeva -
ring af brugt brændsel.
Sikker vedligeholdelse af reaktorenhederne.
Demontering i  turbinehallen og andre hjælpebygninger.
Sikker håndtering af nedlukningsaffald i  overensstemmelse med en detaljeret affaldshåndteringsplan.
Kozloduy, BulgarienDemontering i  enhed 1-4’s turbinehal og i  hjælpesystembygninger.
Demontering af store komponenter og stort udstyr i  enhed  1-4’s reaktorbygninger.
Sikker håndtering af nedlukningsaffald i  overensstemmelse med en detaljeret affaldshåndteringsplan.
Bohunice, SlovakietDemontering i  reaktor  V1’s turbinehal og hjælpesystembygninger.
demontering af store komponenter og stort udstyr i  reaktor  V1’s bygninger,
Sikker håndtering af nedlukningsaffald i  overensstemmelse med en detaljeret affaldshåndteringsplan.
AlleEventuelle foranstaltninger til opretholdelse af et højt sikkerhedsniveau på enheder under nedlukning, herunder støtte til 
kernekraftværkets personale.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af Rådets forordning (Euratom) nr. 1368/2013 og nr. 1369/2013.
08 
I 2020 vil der i alt være ydet 3,8 milliarder euro i EU-støtte (jf. illustration 4 ).Illustration 4EU-bistand til nuklear nedlukning ydet til Litauen, Bulgarien 
og Slovakiet fra 1999 til 2020
0200
100400600
500
300800
700900millioner euro
1999-2006                                                                                                                       
(8 år)2007-2013                                                            
(7 år)2014-2020                                                                                             
(7 år)340530
201837
510
423
225293451Ignalina, Litauen
Kozloduy, Bulgarien
Bohunice, Slovakiet
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af data fra Europa-Kommissionen.
17 Indledning 
09 
Litauen har fået den største andel, efterfulgt af Bulgarien og Slovakiet (jf. 
illustration 5 )9.9 I hele denne beretning er 
medlemsstaterne opstillet 
efter størrelsen på deres 
respektive programmer: 
Litauen, Bulgarien og 
Slovakiet.
10 SEC(2011) 1387 final, 
Kommissionens 
arbejdsdokument »Impact 
assessment«.
11 COM(2016) 177 final af 
4. april 2016, s. 7: »Det 
vejledende 
kerneenergiprogram forelagt 
i henhold til 
Euratomtraktatens artikel 40 
med anmodning om udtalelse 
fra Det Europæiske 
Økonomiske og Sociale 
Udvalg«, herefter kaldet 
Kommissionens vejledende 
kerneenergiprogram fra  2016.Illustration 5Medlemsstaternes andel af EU’s samlede bistand til 
nuklear nedlukning i perioden 1999-2020
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af data fra Europa-Kommissionen.Bohunice, Slovakiet
849 millioner euro 
22 %Kozloduy, Bulgarien
1 143 millioner euro
30 % Ignalina, Litauen
1 818 millioner euro
48 %
10 
I sin konsekvensanalyse med henblik på perioden 2014-2020 anførte Kommissio -
nen, at den ikke forventede en forlængelse af EU’s finansielle støtte efter 202010.
Hvad er nuklear nedlukning (dekommissionering)?
11 
Dekommissionering er sidste trin i  et kernekraftværks livscyklus. Et stigende antal 
kernekraftværker i  Europa er allerede ved at blive dekommissioneret eller vil blive 
det på kort eller mellemlang sigt. Ved udgangen af 2015 var der 129 kernereak -
torer i drift i EU, mens 91 reaktorer var blevet lukket, og 3 af disse var blevet helt 
dekommissioneret (jf. bilag III ). Det anslås, at over 50 af de 129 reaktorer, der er 
i drift, vil være lukket i 202511.
18 Indledning 
12 
Dekommissionering af nukleare anlæg omfatter en række specifikke processer, 
og nogle af dem er sideløbende. Processen er afsluttet, når området er renset 
i en sådan grad, at det kan genanvendes eller omlægges i henhold til national 
lovgivning, enten uden begrænsninger (greenfieldstatus) eller med begrænsnin -
ger (brownfieldstatus). Alle de tre områder i Litauen, Bulgarien og Slovakiet skal 
dekommissioneres til brownfieldstatus.
13 
Alle tre medlemsstater valgte strategien »omgående demontering« i  stedet for 
»etapevis demontering« eller »langvarig indeslutning«. I  forbindelse med omgå -
ende demontering begynder dekommissioneringen kort efter det permanente 
driftsophør. I  forbindelse med etapevis demontering bliver hele eller dele af an -
lægget med radioaktivt materiale — efter fjernelse af det nukleare brændsel — 
behandlet eller opbevaret i  en sikker tilstand, indtil det efterfølgende dekontami -
neres og/eller demonteres12.
14 
Dekommissioneringen omfatter både almindeligt dekommissioneringsarbejde, 
f.eks. nedrivning af turbinehallen, og højt specialiserede aktiviteter i  håndte -
ringen af det radioaktive materiale på området. Det er afgørende at planlægge 
aktiviteterne i den rigtige rækkefølge og fastlægge de procedurer og metoder, 
der skal følges. Illustration 6Status for kernekraftreaktorerne i EU pr. 
31. december 2015
Kilde: Revisionsretten på grundlag af data fra Europa-Kommissionen og IAEA’s kraftreaktorinforma -
tionssystem (PRIS).Lukket: 
91 reaktorer 
(heraf 3 helt 
dekommissioneret) I drift: 
129 reaktorerI drift: 
129 reaktorerUnder opførelse:
4 reaktorer12 IAEA’s sikkerhedsstandarder, 
»Decommissioning of 
Facilities, General Safety 
Requirements No. GSR Part 6«, 
2014.
19 Indledning 
15 
Illustration 7  viser de vigtigste processer i  forbindelse med dekommissionering 
af et kernekraftværk. Illustration 7De vigtigste processer i forbindelse med dekommissionering af et kernekraftværk
Kilde:  Revisionsretten.Dekommissionering af et nukleart anlæg
Løbende opgaver:
 Udarbejdelse og ajourføring af en radiologisk opgørelse over og karakterisering af anlægget
 Udarbejdelse, ajourføring og ændring af indeslutningssystemer
 Dekontaminering
Ikkekontrolleret område (hovedsagelig uden for reaktorbygningen):
 Dekontaminering, demontering og /f_jernelse af systemer, strukturer og maskiner
 Fjernelse og indeslutning af forurenet/aktiveret materiale
 Fjernelse/opbevaring af lav- og mellemaktivt aﬀald
Kontrolleret område (hovedsagelig i reaktorbygningen):
 Dekontaminering, demontering og /f_jernelse af systemer, strukturer og maskiner
 Fjernelse og indeslutning af forurenet/aktiveret materiale
 Fjernelse og opbevaring af lav-, mellem- og højaktivt aﬀaldUdtagning af 
brændsel og brugt brændsel fra reaktorenEr ikke længere under myndighedernes tilsyn
Brownﬁeld- eller 
greenﬁeldstatus som forud deﬁneret
16 
Operatører af nukleare anlæg skal udarbejde og ajourføre en endelig nedluk -
ningsplan , der indeholder en finansieringsplan og beskriver alle de nødvendi -
ge aktiviteter med en tidsplan og oplysninger om de anslåede omkostninger13. 
EU-støtten skal gennemføres i  overensstemmelse med disse planer, samtidig 
med at det højeste sikkerhedsniveau bevares14.
17 
Alle de aktiviteter, der udføres i  et kernekraftværks livscyklus, herunder dekom -
missionering, er reguleret og kræver en tilladelse fra en national myndighed.13 IAEA’s sikkerhedsstandarder, 
»General Safety Requirements 
Part 6«, s. 15-16.
14 Artikel 2, stk. 1, i Rådets 
forordning (Euratom) 
nr. 1368/2013 og 1369/2013.
20 Indledning 
Håndtering af radioaktivt affald
18 
Alle stadier i  den nukleare brændselscyklus genererer radioaktivt affald. Den 
Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) har et klassificeringsskema, der 
inddeler radioaktivt affald i seks klasser efter radioaktivitetsniveau, jf. tabel 2 .Tabel 2Klasser af radioaktivt affald med angivelse af håndtering og deponering
Klasse BeskrivelseHåndtering og deponering
(de underjordiske dybder er kun vejledende)
Til frigivelseAffald, der indeholder så små koncentrationer af 
radionuklider, at det ikke kræver bestemmelser om 
strålebeskyttelse og ikke længere skal kontrolleres 
af myndighederne.terrænniveau frigives, affaldsdeponeringsanlæg
Meget kortlivetAffald, der kun indeholder radionuklider med meget 
korte halveringstider, som har aktivitetskoncentrati -
oner over frigivelsesniveauerne.terrænniveau henfaldslager
Meget lavaktivtAffald, der ikke nødvendigvis opfylder kriterierne for 
affald til frigivelse, men ikke kræver en høj grad af 
indeslutning og isolation.terrænniveau Deponeringsanlæg
LavaktivtAffald med begrænsede mængder af langlivede 
radionuklider. Denne type affald kræver robust 
isolation og indeslutning i perioder på op til nogle få 
hundrede år.underjordisk nær terrænniveau (< 30 meter)
MellemaktivtAffald, der på grund af sit indhold, især af langlivede 
radionuklider, kræver en større grad af indeslutning, 
men ingen eller kun begrænset hensyntagen til 
varmeudvikling.underjordisk mellemstor dybde (30-100 meter)
HøjaktivtAffald, der har så høje aktivitetskoncentrationer, at 
det udvikler en væsentlig mængde varme, eller har 
store mængder af langlivede radionuklider. Brugt 
nukleart brændsel hører til denne kategori.underjordisk geologisk deponering (>  400  meter)
Kilde: Revisionsretten på grundlag af IAEA’s sikkerhedsstandarder, »General Safety Guide No GSG-1, Classification of Radioactive Waste«, 2009.
21 Indledning 
19 
Der kræves forskellige teknologier og metoder til sikker indeslutning og håndte -
ring af hver klasse radioaktivt affald. I  den ene ende af skalaen kan affald til frigi -
velse ganske enkelt bortskaffes sammen med husholdningsaffald. Det højaktive 
affald i  den anden ende af skalaen, f.eks. brugt nukleart brændsel, er derimod så 
radioaktivt, at sikkerheden på lang sigt kun kan garanteres ved den højeste grad 
af indeslutning og isolation. Deponering i  et dybtliggende geologisk depot, som 
er udgravet flere hundrede meter under terrænniveau, er generelt anerkendt 
som den foretrukne metode til slutdeponering af højaktivt affald15. Ifølge IAEA’s 
sikkerhedsstandarder er affaldshåndteringen ikke afsluttet, når dekommissione -
ringen af det nukleare anlæg er gennemført, fordi det højaktive affald endnu ikke 
er deponeret i  et slutdeponeringsanlæg16.
»Forureneren betaler« som EU-princip og 
internationalt princip
20 
Håndteringen af brugt brændsel og radioaktivt affald i  Den Europæiske Union 
reguleres af direktivet om radioaktivt affald17. Direktivets bestemmelser bygger 
på en IAEA-konvention fra 1997, som Litauen, Bulgarien og Slovakiet har un -
dertegnet18. Denne konvention pålægger de kontraherende parter at anvende 
princippet om, at forureneren betaler, så affaldsproducenterne skal bære om -
kostningerne ved at håndtere affaldet på en sådan måde, at det ikke skader men -
neskers sundhed og miljøet19. Et andet grundlæggende princip i  konventionen er, 
at byrden ved at håndtere nukleart affald ikke i urimeligt omfang må pålægges 
fremtidige generationer. Dette er afspejlet i  direktivet om radioaktivt affald, som 
fastslår, at »[de] enkelte medlemsstater bør have en etisk forpligtelse til at undgå 
enhver urimelig byrde på fremtidige generationer med hensyn til brugt nukle -
art brændsel og radioaktivt affald, herunder radioaktivt affald, der forventes fra 
nedlæggelse af eksisterende nukleare anlæg«20.
Aktørernes roller og ansvarsområder i forbindelse 
med EU’s programmer for bistand til nuklear 
nedlukning
21 
Europa-Kommissionen  har som tilladt i de relevante lovbestemmelser valgt at 
forvalte programmerne for bistand til nuklear nedlukning ved indirekte forvalt -
ning21. Ved denne forvaltningsmetode overdrager Kommissionen budgetgen -
nemførelsesopgaver til gennemførelsesorganer (jf. bilag IV ), men bevarer det 
overordnede ansvar og sine forpligtelser med hensyn til EU-budgettets gen -
nemførelse. Kommissionen skal derfor sikre sig, at gennemførelsesorganerne har 
etableret formålstjenlige kontrol- og overvågningsstrukturer. Den Europæiske 
Bank for Genopbygning og Udvikling  (EBRD) fungerer som gennemførelsesor -
gan for alle tre programmer.15 IAEA’s sikkerhedsstandarder, 
»General Safety Guide 
No GSG-1, Classification of 
Radioactive Waste«, 2009, s. 6.
16 IAEA’s sikkerhedsstandarder, 
»General Safety Guide 
No GSG-1, Classification of 
Radioactive Waste«, 2009, s. 3.
17 Rådets direktiv 2011/70/
Euratom af 19. juli 2011 om 
fastsættelse af en 
fællesskabsramme for 
ansvarlig og sikker håndtering 
af brugt nukleart brændsel og 
radioaktivt affald (EUT L 199 af 
2.8.2011, s. 48).
18 IAEA’s fælles konvention om 
sikker håndtering af brugt 
brændsel og radioaktivt affald.
19 Artikel 21 i IAEA’s fælles 
konvention om sikker 
håndtering af brugt brændsel 
og radioaktivt affald lyder som 
følger: »De kontraherende 
parter sikrer hver især, at 
hovedansvaret for en sikker 
behandling af brugt brændsel 
eller radioaktivt affald ligger 
hos den pågældende 
tilladelsesindehaver, og 
træffer hver især de 
nødvendige foranstaltninger 
for at sikre, at alle 
tilladelsesindehavere opfylder 
deres forpligtelser.«
20 Betragtning  24 til Rådets 
direktiv 2011/70/Euratom.
21 Artikel 58, litra c), i Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EU, Euratom) 
nr. 966/2012 af 
25. oktober 2012 om de 
finansielle regler vedrørende 
Unionens almindelige budget 
og om ophævelse af Rådets 
forordning (EF, Euratom) 
nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 
26.10.2012, s. 1), senest ændret 
ved forordning (EU, Euratom) 
nr. 2015/1929 af 
28. oktober 2015.
22 Indledning 
22 
Endvidere fungerer også det nationale offentlige organ Central Project Mana -
gement Agency  som gennemførelsesorgan i  Litauen og varetager de samme 
funktioner som EBRD i  forbindelse med de projekter, som det har forvaltningsan -
svar for22. Da revisionen fandt sted, blev alle nye projekter gennemført via Central 
Project Management Agency. EBRD vil fortsat være ansvarlig for de projekter, det 
tidligere har fået ansvaret for at gennemføre.
23 
De tre medlemsstater  er forpligtet til at etablere hensigtsmæssige nationale 
gennemførelsesstrukturer og træffe alle de foranstaltninger, der er nødvendige 
for at fjerne eventuelle retlige eller administrative hindringer for, at deres respek -
tive nedlukningsprogrammer kan fungere korrekt23. Hver medlemsstat udpeger 
en programkoordinator fra det ministerium, der har ansvar for energipolitikken, 
og denne påtager sig det overordnede ansvar for den nationale planlægning, 
koordinering og overvågning af nedlukningsprogrammet.
24 
Litauen har endvidere udpeget Finansministeriet som finansiel koordinator med 
ansvar for at føre finansielt tilsyn med Central Project Management Agency.
25 
Programmernes hovedmodtagere  er operatørerne af kernekraftværkerne og/
eller indehaverne af dekommissioneringstilladelserne, som er statsejede virksom -
heder. De er ansvarlige for at gennemføre projekterne i  overensstemmelse med 
de godkendte forslag.
26 
Hvert år foreslår medlemsstaterne et årligt arbejdsprogram, som beskriver den 
planlagte anvendelse af finansieringen. Derefter godkender Kommissionen 
finansieringsafgørelserne efter høring af Nuclear Decommissioning Assistance 
Programme Committee, som består af repræsentanter for de 28 medlemsstater. 
Den godkender også dokumentationen vedrørende de individuelle projekter, 
som gennemførelsesorganerne har udvalgt til finansiering med EU-bistand. Efter 
koordinering på nationalt niveau indsender programkoordinatorerne nye pro -
jektforslag til godkendelse hos EBRD og  — for Litauens vedkommende  — Central 
Project Management Agency. Efter godkendelsen indsender gennemførelsesor -
ganerne projektforslagene til Kommissionen.22 Slovakiet har formelt foreslået 
at etablere en national 
gennemførelseskanal ved at 
lade sit innovations- og 
energikontor operere 
sideløbende med EBRD.
23 Artikel 4 i »Commission 
Implementing Decision of 
7.8.2014 on the rules of 
application for the nuclear 
decommissioning assistance 
programmes for Bulgaria, 
Lithuania and Slovakia for the 
period 2014-2020«, 
C(2014) 5449 final.
23 Indledning 
24 Særberetning nr. 16/2011 »EU’s 
finansielle bistand til 
nedlæggelse af 
kernekraftværker i  Bulgarien, 
Litauen og Slovakiet: 
Resultater og fremtidige 
udfordringer« ( http://eca.
europa.eu ).27 
Derefter overfører Kommissionen de relevante midler til EBRD og — for Litau -
ens vedkommende  — Central Project Management Agency ifølge kontraktuelle 
arrangementer. Disse organer overvåger gennemførelsen af projekterne.
Revisionsrettens tidligere særberetning om nuklear 
nedlukning
28 
Den Europæiske Revisionsret undersøgte også i  en særberetning fra  2011 EU’s 
finansielle bistand til nedlukning af kernekraftværker i Bulgarien, Litauen og 
Slovakiet24.
24
 Revisionens omfang og 
revisionsmetoden
25 Særberetning nr. 16/2011.29 
Hensigten med denne revision var at fastslå, om der er sket fremskridt i  gennem -
førelsen af EU’s programmer for bistand til nuklear nedlukning i Litauen, Bulga -
rien og Slovakiet siden  2011, da vi offentliggjorde vores tidligere beretning om 
dette emne25.
30 
Nærmere bestemt undersøgte vi, om der var sket fremskridt med hensyn til:
— at demontere kraftværkerne, få de nødvendige tilladelser og etablere infra -
struktur til håndtering af brugt brændsel og affald
— at foretage en pålidelig omkostningsvurdering og sikre de nødvendige mid -
ler til at afslutte dekommissioneringen.
31 
I alle tre medlemsstater besøgte vi de pågældende områder, analyserede 
program- og projektdokumentationen og talte med embedsmænd, kerne -
kraftværksoperatører, indehavere af tilladelser til håndtering af radioaktivt 
affald, tilsynsmyndigheder samt ansatte i  gennemførelsesorganerne og 
i Europa-Kommissionen.
32 
Med henblik på at vurdere fremskridtene på projektniveau udvalgte vi i de tre 
medlemsstater i  alt 17  EU-finansierede projekter om dekommissionering af 
nukleare anlæg med eller uden relation til infrastruktur (jf. bilag V ). Vi udvalgte 
de projekter, der havde givet de mest kritiske revisionsresultater i  forbindelse 
med vores tidligere beretning, og en række andre projekter med afgørende 
betydning for dekommissioneringen. Vi indsamlede også data om forsinkelser og 
omkostningsoverskridelser i  18 igangværende centrale infrastrukturprojekter (jf. 
bilag VI ).
33 
Hvor det var muligt, identificerede vi også eksempler på nye praksisforbedringer 
i de tre medlemsstater og på generel fremsynethed. Med henblik herpå besøgte 
vi det sted i Finland, hvor verdens første dybtliggende geologiske depot er ved at 
blive anlagt (jf. bilag VII ).
25 Revisionens omfang og revisionsmetoden 
34 
Revisionsarbejdet blev udført fra april 2015 til april 2016.
35 
Vores revision omfattede ikke en vurdering af, om projektudgifterne var i  over -
ensstemmelse med de fondsspecifikke regler. Den omfattede heller ikke en 
undersøgelse af de offentlige udbud. Vi vurderede hverken installationernes strå -
lingssikkerhed eller generelle sikkerhed, eftersom dette er de relevante nationale 
myndigheders ansvar. Vi forsøgte på ingen måde at argumentere for eller imod 
kernekraft eller at drage konklusioner om EU’s energiforsyningsmix. Disse emner 
behandles ikke i  denne beretning.
26
 Bemærkninger
26 SEC(2011) 1387 final af 
24. november  2011 
»Commission Staff Working 
Paper, Impact assessment — 
Accompanying document to 
the Proposal for a Council 
Regulation on Union support 
for the nuclear 
decommissioning assistance 
programmes in Bulgaria, 
Lithuania and Slovakia«.
27 Ifølge oplysninger fra 
Ignalinakernekraftværket blev 
lukningen af enhed  1 
uigenkaldelig i 2007, da dens 
driftstilladelse blev ændret, og 
betingelserne for 
gennemførelsen af dens 
dekommissionering blev 
godkendt. Den 16. juni 2014 
ophævedes en lov, som 
fastsatte, at driften af enhed 1 
ikke måtte indstilles 
uigenkaldeligt, før der var 
sikret finansiering af alt 
arbejde vedrørende 
nedlukningen af anlægget. 
Enhed  2’s tilladelse blev 
ændret i 2012 og 2014. Den 
bulgarske energiminister 
sagde på et plenarmøde i det 
bulgarske parlament den 
6. februar 2015, at 
nedlukningen af de fire 
enheder var uigenkaldelig. De 
slovakiske myndigheder 
mener, at ændringen af 
driftstilladelsen til en 
dekommissioneringstilladelse 
har gjort nedlukningen 
uigenkaldelig.Der er sket visse fremskridt siden 2011, men der ligger 
kritiske udfordringer forude
36 
Dette afsnit beskriver vores revisionsresultater vedrørende de fremskridt, der si -
den  2011 er sket i  dekommissioneringsprocessen med støtte fra EU’s bistandspro -
grammer, og fremhæver eventuelle forsinkelser i  centrale infrastrukturprojekter.
Der er sket fremskridt i de ikkekontrollerede områder, men 
dekommissioneringen af reaktorbygningerne er endnu ikke 
begyndt, og infrastrukturen til håndtering af radioaktivt 
affald er kun delvis etableret
37 
Med hensyn til alle tre kernekraftværker undersøgte vi:
— om lukningen af kernekraftværkerne er uigenkaldelig
— om der var sket fremskridt i  demonteringsaktiviteterne i  de ikkekontrollerede 
og kontrollerede områder
— om den nødvendige infrastruktur til håndtering af brugt brændsel og affald 
i forbindelse med dekommissionerings- og demonteringsaktiviteterne var 
etableret.
De nationale myndigheder oplyser, at lukningen af kraftværkerne 
nu er uigenkaldelig, men de forventede output, Kommissionen 
har fastlagt, er endnu ikke blevet leveret
38 
I 2011 fastlagde Kommissionen fire forventede output, der skulle være leveret, før 
lukningen af et kernekraftværk kunne anses for uigenkaldelig26. Tabel 3  viser vo -
res vurdering af, om disse forventede output er blevet leveret i  Litauen, Bulgarien 
og Slovakiet.
39 
Myndighederne i  Litauen, Bulgarien og Slovakiet hævder, at det udførte arbejde 
betyder, at lukningen nu i  praksis er uigenkaldelig, fordi en genoptagelse af drif -
ten ikke længere ville være teknisk levedygtig eller omkostningseffektiv27.
27 Bemærkninger 
Revisionsrettens vurdering af, om de tre kernekraftværker pr. 31. december 2015 
havde leveret de forventede output, der indebærer uigenkaldelig lukning
Forventede output Ignalina, Litauen Kozloduy, Bulgarien Bohunice, Slovakiet
1. Der foretages sikker 
vedligeholdelse af 
kernekraftværket i lukket 
tilstand, indtil brændsels­
udtagningen er afsluttetDelvis opfyldt
Sikker vedligeholdelse foretages. Reak -
tor 1 er tømt for brændsel. Reaktor 2 er 
endnu ikke tømt for brændsel.Opfyldt
Reaktorerne og brændselsbassi -
nerne er tømt for brændsel.Opfyldt
Reaktorerne og brændselsbassi -
nerne er tømt for brændsel.
2. Der er udstedt en 
dekommissionerings tilladelseIkke opfyldt
Der er endnu ikke udstedt en tilladelse.Delvis opfyldt
Der er udstedt en tilladelse for 
enhed 1-2, og tilladelsen for en -
hed 3-4 forventes udstedt i 2016.Opfyldt
Tilladelsen blev udstedt i  2015.
3. Der foreligger en fuldstændig 
plan for demontering af 
reaktorkernen/det primære 
kredsløbDelvis opfyldt
Planen for demonteringsprocessen er 
endnu ikke færdig; en undersøgelse er 
i gang (jf. bilag  V, projekt 6).Delvis opfyldt
Projektet vedrørende udarbejdel -
se af en plan for demonterings -
processen er i  udbud.Delvis opfyldt
Projektet vedrørende udarbejdelse 
af en plan for demonteringspro -
cessen er stadig i gang (jf. bilag  V, 
projekt  16).
4. Demonteringen af 
reaktorbygningen er begyndtDelvis opfyldt
Til dato er der kun udført mindre arbejder 
i reaktorbygningen.Delvis opfyldt
Til dato er der kun udført mindre 
arbejder i  reaktorbygningen.Delvis opfyldt
Til dato er der kun udført mindre 
arbejder i  reaktorbygningen.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af data fra de nationale myndigheder.Tabel 3
40 
Ét af de forventede output, der indebærer, at processen for dekommissionering 
af nukleare anlæg har nået et uigenkaldeligt stadium, er imidlertid, at der er 
udstedt en dekommissioneringstilladelse, da dette er en forudsætning for, at ar -
bejdet i  det kontrollerede område kan begynde. Både Bulgarien og Slovakiet har 
siden  2011 ændret driftstilladelserne for de berørte kernekraftværker til dekom -
missioneringstilladelser, men det har Litauen ikke.
— Ignalina i  Litauen  har endnu ikke fået sin dekommissioneringstilladelse og 
forventes ikke at få den før 2022, ti år senere end oprindelig planlagt og 18 år 
efter lukningen af elproduktionen i  enhed  1.
— Kozloduy i Bulgarien  fik en tiårig dekommissioneringstilladelse for sine to 
første enheder den 27.  november  2014 og forventer at få dekommissione -
ringstilladelsen for enhed  3 og  4 i 2016. Store arbejder vedrørende demon -
tering af de kritiske reaktorsystemer eller selve reaktoren kan dog kræve 
yderligere tilladelser.
— Bohunice i Slovakiet  fik den 23.  december  2014 sin aktuelle dekommissio -
neringstilladelse, som giver grønt lys for at begynde demonteringsprocessen 
i reaktorbygningen. Ifølge nedlukningsplanen skulle der ikke påbegyndes 
store demonteringsarbejder før udgangen af  2015. Der er endnu ikke påbe -
gyndt store demonteringsarbejder.
28 Bemærkninger 
Der er sket fremskridt i demonteringsaktiviteterne i de 
ikkekontrollerede områder
41 
Som det fremgår af tabel 3 , har ingen af de tre kraftværker endnu udarbejdet en 
fuldstændig plan for demontering af reaktorkernerne/de primære kredsløb eller 
udført andet end mindre arbejder i  reaktorbygningen. Det betyder for alle tre 
medlemsstater, at de kritiske udfordringer, der er forbundet med at arbejde i  det 
kontrollerede område, herunder reaktorbygningen, stadig ligger forude.
42 
Der er dog sket fremskridt i  demonteringsaktiviteterne i  de ikkekontrollerede 
områder. Siden vores foregående beretning er der på alle tre kraftværker sket 
fremskridt med hensyn til at demontere væsentlige komponenter såsom turbi -
nehallerne i  det ikkekontrollerede område (jf. eksemplet i  illustration 8 og 9 ). 
I Litauen begyndte demonteringen senere end planlagt, men er gået støt fremad 
siden  2014.Illustration 8 og 9Fotos, der viser fremskridtene med hensyn til at demontere væsentlige 
komponenter i turbinehallen på Bohunice V1-kernekraftværket i Slovakiet 
Illustration 8 — Før demontering Illustration 9 — Efter demontering
2011: Turbinehal med turbiner
© Javys2015: Turbinehal uden turbiner
© Javys
29 Bemærkninger 
Der er sket visse fremskridt vedrørende infrastrukturen 
til håndtering af affald, men arbejdet med at etablere 
slutdeponeringsanlæg til brugt brændsel er stadig i konceptfasen
43 
Der vil kun blive udstedt en tilladelse til at fortsætte dekommissioneringspro -
cessen, hvis der bl.a. er etableret formålstjenlige løsninger og infrastruktur til 
affaldshåndtering. Eftersom de forskellige affaldstyper skal håndteres forskelligt 
(jf. tabel 2 ), kræver det en tilstrækkelig fyldestgørende radiologisk opgørel -
se over og karakterisering af anlægget og det radioaktive affald at fastlægge, 
nøjagtig hvilke metoder og teknologier der skal bruges til at dekontaminere, 
demontere og nedbryde systemerne og strukturerne, og at udvælge de mest 
hensigtsmæssige affaldshåndteringsløsninger. Alle tre medlemsstater har siden 
vores foregående revision gjort visse fremskridt på dette punkt. Men selv om 
arbejdet med den radiologiske karakterisering generelt er udført som fastsat 
i nedlukningsplanerne, har ingen af de tre kraftværker endnu en fyldestgørende 
karakterisering.
44 
Når det gælder meget lavaktivt til mellemaktivt affald  (jf. tabel 4 ), har alle tre 
medlemsstater gjort visse fremskridt med hensyn til at etablere den nødvendi -
ge infrastruktur til affaldshåndtering. Den etablerede infrastruktur opfylder de 
aktuelle behov på dette stadium i  dekommissioneringsprocessen. Der er derfor 
ingen risiko for, at det bliver nødvendigt at suspendere dekommissioneringen 
i nogen af de tre kraftværker på grund af utilstrækkelig kapacitet i infrastrukturen 
til affaldshåndtering. Derimod er der forsinkelser i  flere projekter vedrørende 
håndtering af affald med højere radioaktivitetsniveauer, og nogle er stadig i  ud-
formningsfasen (jf. tabel 4  og punkt  60-71).
45 
Højaktivt affald  er som regel enten brugt nukleart brændsel til deponering eller 
de affaldsmaterialer, der er tilbage efter oparbejdning af brugt nukleart brænd -
sel. Generelt udgør brugt nukleart brændsel 95 % af det højaktive affald og inde -
holder mellem 95 % og 99 % af kernekraftværkets samlede radioaktivitet. Når de 
brugte nukleare brændselselementer er blevet fjernet fra reaktoren (jf. illustrati -
on 10 ), bliver de enten oparbejdet eller midlertidigt opbevaret i  ca. 50  år.
30 Bemærkninger 
Fremskridt med hensyn til at etablere infrastruktur til håndtering af meget lavaktivt 
til mellemaktivt affald, 2011 og 2015
2011 2015
Ignalina, 
LitauenArbejdet på »bufferlageret« til deponeringsanlægget 
for meget lavaktivt affald var i gang.Bufferlageret er færdigt, og 80 % af dets aktuelle kapacitet er udnyttet.
Opførelsen af anlægget over terrænniveau var endnu 
ikke påbegyndt.Opførelsen af anlægget over terrænniveau er endnu ikke påbegyndt, fordi 
ændringer af den tekniske udformning har forsinket udbuddet.
Deponeringsanlægget nær terrænniveau til kortlivet 
lav- og mellemaktivt affald var i udformningsfasen.Deponeringsanlægget nær terrænniveau er stadig i  udformningsfasen og 
forsinket med ét år.
Anlægget til håndtering og opbevaring af langlivet 
mellemaktivt fast affald var forsinket med 3,5 år.Anlæg til håndtering og opbevaring af fast affald er forsinket med ni år. Den 
operationelle godkendelse forventes i 2018. Der er ikke etableret et anlæg til 
opbevaring af affald fra reaktordemontering, men et projekt er sat i gang.
Kozloduy, 
BulgarienDe eksisterende opbevarings- og behandlingsanlæg 
på området var i brug, men der var behov for mere ka -
pacitet med henblik på fremtidig dekommissionering.Ifølge en vurdering foretaget af indehaveren af dekommissioneringstilla -
delsen, den statsejede virksomhed for radioaktivt affald (SERAW), bør de 
eksisterende opbevaringsanlæg til radioaktivt affald have tilstrækkelig 
kapacitet indtil  2022.
Det nationale deponeringsanlæg for lav- og mel -
lemradioaktivt affald skulle opføres inden udgangen 
af 2015.Det nationale deponeringsanlæg for lav- og mellemradioaktivt affald, det 
væsentligste af de manglende elementer, er forsinket med seks år. Det 
forventes færdigt i 2021 (jf. punkt 56).
Bohunice, 
SlovakietDe eksisterende opbevarings- og behandlingsanlæg 
på området var i brug. Der var behov for mere kapaci -
tet med henblik på fremtidig dekommissionering.Et igangværende projekt vedrørende udvidelse af kapaciteten til meget 
lavaktivt affald i det nationale deponeringsanlæg for radioaktivt affald skal 
være afsluttet i 2018.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af data fra de nationale myndigheder.
Kurv til opbevaring af brugte 
nukleare brændselselementer fra 
VVER440/230Tabel 4 Illustration 10
© Javys
31 Bemærkninger 
46 
Brændselsudtagningen er afsluttet i  Bulgarien  og Slovakiet , men i Litauen  er 
der stadig en del brændsel i  enhed  2, og opbevaringsbassinerne i  enhed  1 er 
stadig fyldt med brugt nukleart brændsel. I  Bulgarien  og Slovakiet  er de brugte 
nukleare brændselselementer stadig klassificeret som materiale til eventuel frem -
tidig anvendelse, selv om en del af dette materiale uundgåeligt vil skulle depo -
neres permanent. Tabel 5  giver en oversigt over det brugte nukleare brændsels 
klassificering og aktuelle opbevaringssted og opbevaringsmetoden samt status 
for infrastrukturen til midlertidig håndtering af brugt nukleart brændsel.
Overblik over opbevaring og klassificering af brugt nukleart brændsel
Er reaktor­
kernen tømt for 
brændsel?Er reaktoren og 
opbe  varings­
bassinerne tømt 
for brændsel?Klassificering af 
det brugte nukle ­
are brændselDet brugte nukleare 
brændsels aktuelle 
placeringEr der etableret et 
slutdepot til brugt 
nukleart brændsel?
Ignalina, 
LitauenEnhed 1 Ja Nej Højaktivt affaldI reaktorbassinerne 
i enhed 1 og i anlæg til 
midlertidig tør opbevaring 
af brugt brændsel på 
områdetNej
Enhed 2 Nej Nej Højaktivt affaldI enhed 2’s reaktorkerne og 
i enhed  2’s reaktor  bassinerNej
Kozloduy, Bulgarien Ja JaMateriale til 
eventuel fremtidig 
anvendelseAnlæg til midlertidig våd 
og tør opbevaring af brugt 
brændsel på området; en 
del af brændslet overført til 
RuslandNej
Bohunice V1, Slovakiet Ja JaMateriale til 
eventuel fremtidig 
anvendelseAnlæg til midlertidig våd 
opbevaring på områdetNej
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af data fra de nationale myndigheder.Tabel 5
47 
Tabel 6  giver en oversigt over de fremskridt, der er sket siden  2011 vedrørende 
infrastruktur til midlertidig opbevaring af brugt nukleart brændsel . Navnlig 
er udviklingen blevet bremset i Litauen på grund af forsinkelser i opførelsen af 
anlægget til midlertidig opbevaring af brugt brændsel.
32 Bemærkninger 
Fremskridt vedrørende infrastruktur til midlertidig opbevaring af brugt nukleart 
brændsel, 2011 og 2015
2011 2015
Ignalina, LitauenBrændslet kunne ikke udtages fra enhederne, før 
anlægget til midlertidig opbevaring af brugt brændsel 
var operationelt, men dette projekt var fire år bagud 
i forhold til tidsplanen.Opførelsen af anlægget til midlertidig opbevaring af brugt brændsel er 
blevet forsinket med yderligere seks år, så det er ti år bagud i forhold 
til tidsplanen i den endelige nedlukningsplan fra 2005. Der kan ikke 
udstedes en dekommissioneringstilladelse, før anlægget er færdigt.
Kozloduy, 
BulgarienDer var væsentlige forsinkelser og budgetoverskridelser 
i forbindelse med udformningen og opførelsen af et 
anlæg til midlertidig tør opbevaring af brugt brændsel, 
hvor brugte brændselselementer kunne opbevares 
i beholdere.Overtagelsesattesten blev udstedt i marts 2013, og i 2015 indeholdt 
anlægget seks fyldte beholdere ud af 34 planlagte. En tiårig tilladelse til 
at drive opbevaringsanlægget blev udstedt den 29. januar 2016.
Bohunice, 
SlovakietDer fandtes et anlæg til midlertidig våd opbevaring.Brugt brændsel fra V1-kernekraftværket opbevares i et anlæg til 
midlertidig opbevaring af brugt brændsel, der ligger på området. Opbe -
varingskapaciteten vil være tilstrækkelig indtil 2024, når brugt nukleart 
brændsel fra andre kraftværker medregnes. I afventning af en afgørelse 
om slutdeponering planlægger man at opføre et anlæg til midlertidig 
tør opbevaring af brugt brændsel.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af data fra de nationale myndigheder.Tabel 6
48 
Efter den midlertidige opbevaring skal det brugte nukleare brændsel slutde -
poneres. Slutdeponering i et dybtliggende geologisk depot , normalt flere 
hundrede meter under terrænniveau, er generelt anerkendt som den foretrukne 
metode til slutdeponering af højaktivt affald (jf. eksemplet i  bilag VII ). I princip -
pet bør ethvert land med et nukleart program udarbejde et program for etable -
ring af et hensigtsmæssigt depot28. For nogle lande gælder det imidlertid, at de 
kun genererer små mængder radioaktivt affald, at de har begrænsede finansielle 
ressourcer, eller at de ikke har egnede geologiske forhold29. Som det fremgår af 
tabel 5 , har ingen af de tre medlemsstater på nuværende tidspunkt adgang til et 
slutdepot. Andre EU-medlemsstater står over for de samme udfordringer.
49 
Adgang til et slutdepot kan sikres gennem multinationalt samarbejde, så affald 
fra mere end ét land kan deponeres i  et »multinationalt depot«. Hvis alle de del -
tagende lande ligger tæt på hinanden, kaldes et sådant depot ofte et »regionalt 
depot«30.28 IAEA: »Developing 
multinational radioactive 
waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation«, 
oktober 2004. IAEA’s fælles 
konvention om sikker 
håndtering af brugt brændsel 
og radioaktivt affald.
29 IAEA: »Developing 
multinational radioactive 
waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation«, 
oktober 2004. IAEA’s fælles 
konvention om sikker 
håndtering af brugt brændsel 
og radioaktivt affald.
30 IAEA: »Developing 
multinational radioactive 
waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation«, 
oktober 2004, s. 5.
33 Bemærkninger 
50 
EU’s direktiv om radioaktivt affald åbner for regionalt samarbejde på dette 
område og anerkender udtrykkeligt, at »[nogle] medlemsstater mener, at deling 
af anlæg til håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald, herun -
der deponeringsanlæg, er en potentielt gavnlig, sikker og omkostningseffektiv 
løsning«31. Nogle EU-medlemsstater begrænser imidlertid importen af nukleart 
affald i  deres nationale lovgivning. Eksempler:
— Litauen  har forbudt import af radioaktivt affald og brugt nukleart brændsel 
undtagen a) transit af radioaktivt affald og brugt nukleart brændsel gennem 
Litauen og b) reimport af radioaktivt affald og brugt brændsel, der er blevet 
bearbejdet i  udlandet32.
— Bulgarien  har forbudt import af radioaktivt affald undtagen a) reimport af 
brugte forseglede kilder til ioniserende stråling fremstillet i  Bulgarien og b) af 
radioaktivt affald, der er blevet oparbejdet for Bulgarien33.
— Slovakiet  har forbudt import af radioaktivt affald undtagen a) transport 
gennem landet og b) import af radioaktivt affald til oparbejdning og 
behandling34.
51 
Der er kun ved at blive anlagt ét dybtliggende geologisk depot i EU, nemlig 
i Finland (jf. bilag VII ). Før deponeringen kan begynde, vil der være gået næsten 
40 år siden den finske regerings første beslutning om tidsplanen for gennemfø -
relsen og indledningen af den geologiske screening i  1983 ( illustration 1 1  viser 
projektets tidslinje). Deponeringen af brugt brændsel skal efter planen begynde 
i starten af 2020’erne.31 Jf. betragtning 33 til Rådets 
direktiv 2011/70/Euratom. 
Betingelserne for import og 
eksport er fastsat i artikel 4, 
stk. 4, i direktivet om 
radioaktivt affald og i  Rådets 
direktiv 2006/117/Euratom af 
20. november 2006 om 
overvågning af og kontrol 
med overførsel af radioaktivt 
affald og brugt nukleart 
brændsel (EUT L 337 af 
5.12.2006, s.  21).
32 Jf. artikel 24 i den litauiske lov 
nr. VIII-1190 af 20. maj 1999 om 
håndtering af radioaktivt 
affald.
33 Jf. artikel 17 i den bulgarske lov 
om sikker anvendelsen af 
nuklear energi (senest ændret 
den 28.  november  2014).
34 Jf. den slovakiske lov 
nr. 541/2004 om fredelig 
anvendelse af nuklear energi 
og dens artikel 21 om import 
af radioaktivt affald.
34 Bemærkninger 
Tidslinje for det dybtliggende geologiske depot i FinlandIllustration 11
 
Den geologiske 
screening af potentielle slutdepoter indledes.
Regeringsbeslutningom den samlede tidsplanPrincipbeslutning truﬀet af regeringen og parlamentetAnsøgning om byggetilladelseByggetilladelseudstedesAnsøgning om driftstilladelse Karakterisering af depotplaceringenOlkiluoto vælges som placering for slutdepotetAnlæggelsen af ONKALO og kontrolun-dersøgelser af placeringen indledes i Olkiluoto Anlæggelse af slutdepotetPræoperationelle test og kommissioneringDeponeringen indledes i begyndelsen af 2020'erne 
19781983200120122015
TIDSFORLØB FOR 
SLUTDEPONERING
© Posiva Oy.
52 
Også andre medlemsstater arbejder på at forberede et dybtliggende geologisk 
depot og har nået forskellige stadier på tidslinjen.
— I Sverige  er en ansøgning om anlæggelse af et dybtliggende geologisk 
depot på det valgte område ved Forsmark under behandling af den svenske 
strålingssikkerhedsmyndighed. Anlæggelsen og ibrugtagningen forventes 
afsluttet i 202835.
— I Frankrig  vil der kunne indgives en ansøgning om anlæggelse af et depot 
i 2017/2018. Efter tidsplanen skal pilotdriftsfasen finde sted mellem 2025 
og 2035 og den kommercielle udnyttelse begynde efter 203536.35 SWD(2016) 102 final af 
4. april 2016 »Commission Staff 
Working Document, 
accompanying the document 
Communication from the 
Commission, Nuclear 
Illustrative Programme 
presented under Article 40 of 
the Euratom Treaty for the 
opinion of the European 
Economic and Social 
Committee«, s. 30.
36 http://www.developpement-
durable.gouv.fr/Calendrier-du-
projet.html-+ .
35 Bemærkninger 
— I Tyskland  har kommissionen for opbevaring af højradioaktivt affald fået til 
opgave inden udgangen af  2016 at udarbejde en rapport med henblik på 
at forberede udvælgelsen af en depotplacering. I  henhold til den nationale 
lovgivning skal der senest i  2031 træffes beslutning om placeringen. Depone -
ringen kan tidligst begynde i 2045/205037.
53 
I henhold til EU’s direktiv fra 2011 om radioaktivt affald skulle medlemsstaterne 
senest i  august  2015 have udarbejdet deres nationale programmer, inklusive pla -
ner for slutdeponering. Kommissionen skal rapportere til Parlamentet og Rådet 
om gennemførelsen af dette direktiv, men har endnu ikke gjort det38.
54 
Vi analyserede de tre medlemsstaters nationale programmer og konkluderede, 
at Litauen, Bulgarien og Slovakiet kun lige er begyndt at overveje potentielle 
slutdeponeringsløsninger, så drøftelserne er i  konceptfasen.
55 
I Bulgarien  angiver det nationale program tre muligheder for håndtering af det 
højaktive affald, herunder brugt brændsel:
— oparbejdning i  andre lande
— deltagelse i  regionale eller internationale slutdeponeringsløsninger uden at 
bringe gennemførelsen af det nationale program i  fare
— deponering af det højaktive affald i  Bulgarien.
 De bulgarske myndigheder, som vi talte med under revisionen, foretrak den 
regionale løsning på grund af bekymringer vedrørende landets begrænsede 
nukleare kapacitet, de geologiske og klimatiske forhold, lovgivningen, den 
offentlige opinion, finansieringsevnen og mængden af højradioaktivt affald. 
Ifølge planen skal der senest i 2030 træffes endelig beslutning om valg af 
løsning. Ifølge det nationale program kan der som en midlertidig løsning 
opføres et anlæg til opbevaring før slutdeponeringen.37 »Prozesswege zu einer sicheren 
Lagerung hoch radioaktiver 
Abfälle unter Aspekten der 
Rückholbarkeit/Bergbarkeit/
Reversibilität, Papier der 
Vorsitzenden unter 
Einbeziehung von 
Kommentaren weiterer 
Mitglieder der AG 3« , online: 
www.endlagerbericht.de , 
11. april 2016, s. 4.
38 Artikel 14, stk. 1, i Rådets 
direktiv 2011/70/Euratom.
36 Bemærkninger 
56 
I Litauen  foreslår det nationale program, der blev vedtaget i december 2015, at 
der anlægges et slutdepot i Litauen. Ikke desto mindre gav de litauiske myndig -
heder, som vi talte med, udtryk for de samme bekymringer som de bulgarske 
myndigheder, og de foretrak også en regional ordning.
57 
I Slovakiet  angiver det nationale program to muligheder:
— deponering i  et dybtliggende geologisk depot i  Slovakiet  — programmet 
indeholder også et omkostningsoverslag for et sådant depot
— overvågning og støtte i forbindelse med anlæggelse af et internationalt 
depot.
58 
Ingen af de tre medlemsstater anførte, hvilke regioner eller lande der kunne være 
involveret i  en potentiel regional eller anden EU-baseret løsning.
Næsten alle de centrale infrastrukturprojekter er blevet 
forsinket
59 
For at vurdere de fremskridt i  dekommissioneringen, der er sket siden  2011, 
indsamlede vi i de tre medlemsstater data om en stikprøve på 18 centrale infra -
strukturprojekter og tilhørende støtteprojekter finansieret af EU’s bistandspro -
grammer (jf. bilag VI )39.
60 
Næsten alle de centrale infrastrukturprojekter i stikprøven blev forsinket mel -
lem 2011 og 2015. Som det fremgår af bilag VI , var der fra begyndelsen af gen -
nemførelsen til udgangen af 2015 påløbet forsinkelser på op til ca. ti år. Disse 
forsinkelser er blandt hovedårsagerne til, at Litauen har udsat datoen for den 
endelige dekommissionering med yderligere ni år siden vores foregående beret -
ning fra  2011. Slutdatoen for dekommissioneringen i  Litauen er nu  2038.39 Disse 18 projekter tegner sig 
for 587 millioner euro af 
EU-bidraget til dekommissio -
neringsaktiviteterne eller ca. 
37 % af den EU-finansiering, 
der er indgået kontrakter om 
siden  2001 (afbødningsforan -
staltninger ikke medregnet).
37 Bemærkninger 
61 
Som angivet i tabel 6  bemærkede vi i  vores beretning fra  2011, at gennemfø -
relsen af projektet vedrørende anlægget til midlertidig opbevaring af brugt 
brændsel i  Litauen  (jf. illustration 12 ) var mere end fire år bagud. Siden da er 
projektet blevet yderligere seks år forsinket. Projektets fremskridt var især lang -
somme mellem 2011 og 2014. Først i begyndelsen af 2013 blev der truffet beslut -
ninger med henblik på at få projektet i gang igen. Forsinkelserne af dette projekt 
har bremset udtagningen af brændsel fra reaktoren (jf. projekt 1 i bilag V ).Illustration 12Anlægget til midlertidig opbevaring af brugt brændsel på 
Ignalinakernekraftværket i Litauen
© Ignalinakernekraftværket © Ignalinakernekraftværket
62 
Et andet centralt projekt i Litauen, som vedrører anlægget til indsamling, 
behandling og opbevaring af fast affald , er kommet yderligere fem år bagud 
siden vores foregående revision, så forsinkelsen nu er på i alt ni år. Handelstvi -
sterne med kontrahenten er blevet bilagt, og EU’s bistandsprogram har betalt 
55 millioner  euro i  kompensation. Yderligere 17,9  millioner  euro er blevet hensat 
til forventede risici.
63 
Hovedårsagerne til forsinkelserne i  Litauen var aftalerelaterede tvister, mangel -
fulde oplysninger om kraftværkets faktiske konstruktion, ufuldstændige data om 
anlægget og det brugte brændsel samt utilstrækkelig koordinering og overvåg -
ning af subkontrahenternes arbejde.

38 Bemærkninger 
64 
Der har også været forsinkelser i Bulgarien og Slovakiet, men de har ikke ført 
til udsættelse af den planlagte slutdato for dekommissioneringen. I  Slovakiet 
er slutdatoen stadig 2025. I Bulgarien er slutdatoen tilmed rykket fem år frem 
fra 2035 til 2030, men det skyldes, at man i den nationale strategi fra 2011 vedrø -
rende håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald formelt lagde sig fast 
på, at området skal opnå brownfieldstatus, og dermed udelukkede muligheden 
for greenfieldstatus, som det ville have taget længere tid at opnå.
65 
Eksempler på projektforsinkelser i  Bulgarien :
— Opførelsen af et centralt anlæg til håndtering af radioaktivt affald, det natio -
nale deponeringsanlæg for lav- og mellemradioaktivt affald , skulle efter 
planen stå færdig i 2015 (jf. tabel 4  og illustration 13 ). Processen er imidler -
tid blevet forsinket med seks år, hvilket hovedsagelig skyldes afvisningen af 
miljøkonsekvensvurderingen, som måtte begynde forfra og stadig er i  gang. 
Fristen for færdiggørelse af dette anlæg er nu 2021 (jf. projekt 11 i bilag V )
Placeringen af det fremtidige nationale 
deponeringsanlæg for lav- og mellemradioaktivt affald 
i BulgarienIllustration 13
© SERAW
— Opførelsen af plasmasmelteanlægget , som er et anlæg med en høj volu -
mereduktionsfaktor til behandling og konditionering af fast affald, er næsten 
fem år bagud i  forhold til tidsplanen. Dette skyldes udfordringerne med 
hensyn til at finde nye teknologiske løsninger, ændringerne i  den retlige 
ramme, der førte til tre ændringer af anlæggets udformning, og klagen ved -
rørende miljøkonsekvensvurderingen. Opførelsestilladelsen blev udstedt den 
14. maj 2015, og anlægget forventes nu at stå færdig i juni 2017 (jf. illustrati -
on 14  og projekt 11 i bilag V ).
39 Bemærkninger 
66 
I Slovakiet  var det oprindelig planlagt, at projektet om dekontaminering af det 
primære kredsløb  (jf. illustration 15 ), som skal være afsluttet, før reaktorbyg -
ningens indre kan demonteres, skulle afsluttes i 2014. Men fordi flere tekniske 
udfordringer endnu ikke er blevet løst, kunne man ved udgangen af januar 2016 
ikke vide noget om projektets endelige slutdato eller om forsinkelsens betyd -
ning for omkostningerne og den samlede tidsplan for dekommissioneringen (jf. 
projekt 16 i bilag V ).Forberedende arbejde med henblik på opførelse af 
plasmasmelteanlægget
En reaktor af VVER440/230-typen og 
hovedkomponenterne i det primære kølekredsløbIllustration 14 Illustration 15© SERAW
© Javys

40 Bemærkninger 
67 
De nævnte eksempler illustrerer, at forsinkelserne i de tre medlemsstater har haft 
forskellige årsager, herunder:
— udfordringer med hensyn til at finde nye teknologiske løsninger
— ufuldstændige historiske driftsdata og mangelfulde oplysninger om kraft -
værkernes faktiske konstruktion
— ufuldstændige opgørelser over og karakterisering af affald, navnlig vedrøren -
de reaktorbygningerne.
68 
I nogle tilfælde blev projekternes fremskridt hæmmet af, at det var nødvendigt at 
ændre planerne gennemgribende eller ligefrem aflyse projekterne helt, selv om 
de relevante forslag allerede var blevet undersøgt i  flere omgange. Dette tyder 
på, at der var problemer med udvælgelsen og udformningen af projekterne. Det 
fremhæver også de udfordringer, der venter ministerierne, de nationale myn -
digheder og de endelige modtagere, når dekommissioneringen når det kritiske 
stadium, hvor arbejdet med reaktorbygningerne begynder, og hvor det vil kræve 
specifik viden og erfaring at demontere, flytte og opbevare strukturer og kompo -
nenter fra det kontrollerede område.
69 
Samtidig har især indehaverne af dekommissioneringstilladelserne været af -
hængige af eksterne eksperter såsom konsulenter, ingeniører og advokater (jf. 
tabel 7 , som viser omkostningerne til eksterne eksperter). Anvendelsen af ekster -
ne eksperter er obligatorisk ifølge EBRD-reglerne, og den var uundværlig i  for-
bindelse med planlægningen og den tidlige gennemførelse, men anvendelsen af 
eksperter bør falde i  årenes løb, efterhånden som den relevante viden overføres 
til det lokale personale.
Omkostningerne til eksterne eksperter i 2001-2015 og deres andel af EU-støtten til 
dekommissionering
Ignalina, Litauen
2001 ­2016Kozloduy, Bulgarien
2001 ­20151Bohunice, Slovakiet
2003­ 2016
Millioner euro % af EU ­støtten Millioner euro % af EU ­støtten Millioner euro % af EU ­støtten
75 9 99 20 45 9
1 Tallene for Bulgarien omfatter én kontrakt vedrørende projektforvaltningsenheden, der løber fra 2016 til 2019.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af projektdata fra gennemførelsesorganerne og overvågningsrapporterne om 
dekommissioneringsprojekterne.Tabel 7
41 Bemærkninger 
70 
Endvidere er det en risiko, at der i  hele EU er mangel på kvalificerede og erfarne 
ingeniører. Det gælder især for Litauen, som ikke kan trække på international 
erfaring i  forbindelse med demonteringen af sin reaktor af RBMK-typen, da det er 
første gang, en sådan reaktor bliver dekommissioneret (jf. punkt  2)40.
71 
De tre medlemsstater forsøger at opbygge deres tekniske kapacitet og fremme 
vidensdeling. Eksempler:
— I Bulgarien  blev de to projektforvaltningsenheder, der var ansvarlige for 
henholdsvis dekommissioneringen og opførelsen af det nationale depone -
ringsanlæg for lav- og mellemradioaktivt affald, i april 2013 lagt sammen og 
integreret i  SERAW, som er indehaveren af dekommissioneringstilladelsen. 
Den eksterne konsulent, der bistår denne integrerede projektforvaltnings -
enhed, indgår i  SERAW’s organisationsstruktur. Den eksterne konsulents per -
sonale på stedet arbejder parvis sammen med deres lokale modparter på de 
enkelte projekter. Den endelige beslutningskompetence ligger hos projekt -
forvaltningsenhedens leder, som er en lokal SERAW-ansat. Dette har medført 
øget ansvar og ejerskab.
— I Slovakiet  afholdt JAVYS a.s., den slovakiske statsejede virksomhed med 
ansvar for dekommissionering af nukleare anlæg og håndtering af radioaktivt 
affald, et todages vidensdelingseminar i marts 2015 med deltagelse af re -
præsentanter fra kernekraftværkerne Ignalina, Bohunice og Kozloduy, EBRD, 
Europa-Kommissionen og det slovakiske økonomiministerium.40 Manglen på kvalificerede 
ingeniører fremhæves i  en 
rapport fra Europa-
Kommissionen med titlen 
»Putting into perspective the 
supply of and demand for 
nuclear experts by 2020 within 
the EU-27 Nuclear Energy 
Sector«, 2012.
42 Bemærkninger 
Nedlukningsomkostningerne anslås til mindst 
5,7 milliarder euro — og det dobbelte, hvis 
slutdeponeringsomkostningerne medregnes
72 
I vores foregående beretning bemærkede vi, at alle de tre nationale nedluknings -
planer og deres omkostningsoverslag var ufuldstændige. Der var store finansie -
ringshuller. I  forbindelse med denne revision analyserede vi udviklingen i  dekom -
missioneringsomkostningerne og den disponible finansiering, både på EU-niveau 
og på nationalt niveau. Vi forsøgte også at anslå de samlede omkostninger, der 
venter de tre medlemsstater, herunder til slutdeponering, og analyserede, hvor -
dan forpligtelser vedrørende fremtidige omkostninger er regnskabsført.
Siden 2010 er de samlede anslåede 
nedlukningsomkostninger steget med 40 % til 
5,7 milliarder  euro
73 
I vores foregående beretning anbefalede vi at udarbejde en omfattende vurde -
ring af omkostningerne til nedlæggelse af kernekraftværker. I  2014 ajourførte 
medlemsstaterne omkostningsoverslagene i  de endelige nedlukningsplaner, de 
tidligere havde sendt til Kommissionen. Slovakiet foretog yderligere små ændrin -
ger i  2015. Med disse ajourføringer, som skulle give et mere detaljeret billede, 
steg omkostningsoverslagene med 40 % fra 4,1 milliard euro i 2010 til 5,7 milliar -
der euro i 2015. Den største stigning fandt sted mellem 2010 og 2011 (jf. illu -
stration 16 ). Der var betydelige forskelle mellem de tre medlemsstater: Litauen 
tegnede sig for størstedelen af stigningen i  de anslåede omkostninger med en 
forhøjelse på 67 % mellem 2010 og 2015. I samme periode steg omkostningsover -
slaget for Bohunice i Slovakiet med 30 %. Omkostningsoverslaget for Kozloduy 
i Bulgarien forblev stort set uændret. Der var en stigning i 2011, men i det om -
kostningsoverslag, der blev foretaget efter beslutningen om at rykke fristen frem, 
faldt omkostningerne med 136 millioner euro (jf. punkt 64).
74 
Siden 2011 har alle tre medlemsstater forbedret deres tilgang til at anslå om -
kostningerne til dekommissioneringsaktiviteterne i  deres endelige nedluknings -
planer. De bruger nu den seneste metode, kaldet »International Structure for 
Decommissioning Costing of Nuclear Installations«41. Der er imidlertid fortsat 
usikkerhed om den fulde liste over aktiviteter i  forbindelse med demonterin -
gen af de respektive reaktorbygninger og de dermed forbundne omkostninger, 
navnlig fordi der endnu ikke for nogen af kernekraftværkerne er udarbejdet en 
omfattende opgørelse over og radiologisk karakterisering af det kontrollerede 
område (jf. punkt  32).41 Udviklet i fællesskab af 
Europa-Kommissionen, IAEA 
og Organisationen for 
Økonomisk Samarbejde og 
Udvikling for at sikre mere 
harmoniserede beregninger af 
omkostninger til aktiviteter 
i forbindelse med 
dekommissionering af 
nukleare anlæg.
43 Bemærkninger 
Medlemsstaterne, især Litauen, står over for finansielle 
udfordringer
75 
For alle tre medlemsstaters vedkommende sammenlignede vi omkostningsover -
slagene og oplysningerne om disponibel finansiering fra vores foregående 
revision med de seneste tal på tidspunktet for denne revision. For nærværende er 
der afsat EU-finansiering til dekommissioneringsaktiviteterne frem til  2020. Den 
disponible nationale finansiering og EU-finansiering på i  alt 4,0  milliarder  euro 
dækker imidlertid ikke de samlede anslåede omkostninger på 5,7 milliarder euro 
uden slutdeponeringsomkostninger (jf. tabel 8  og illustration 17 ). Dette efterla -
der et hul på 1,7  milliarder  euro i  finansieringen frem til dekommissioneringens 
afslutning. Litauen tegner sig for 93  % af dette finansieringshul.Illustration 16Anslåede dekommissioneringsomkostninger fra 2010 til 2015
Kilde:  Tallene for 2010: de endelige nedlukningsplaner. Tallene for 2011: ajourførte overslag fremlagt på Nuclear Decommissioning Assistance 
Programme Committee’s møde i marts 2011. Tallene for 2015: de ajourførte endelige nedlukningsplaner, de årlige arbejdsprogrammer for 2015 
og i Slovakiets tilfælde — på grund af senere ændringer — udkastet til det årlige arbejdsprogram for 2016.2 930 3 376 
1 118 1 243 
1 107 950 1 239 
5001 0001 5002 0002 5003 0003 500
2010 2011 2012 2013 2014 2015millioner euro
2 019 
1 146Ignalina, Litauen
Kozloduy, BulgarienBohunice, Slovakiet
44 Bemærkninger 
Samlede anslåede dekommissioneringsomkostninger og finansieringshuller, 2011 
og 2015
(millioner euro)
 Ignalina,
LitauenKozloduy,
BulgarienBohunice,
SlovakietI alt
2011 2015 2011 2015 2011 2015 2011 2015
Anslåede omkostninger 2 930 3 376 1 243 1 107 1 146 1 239 5 319 5 722
Afsat national finansiering183 262 171 348 231 476 485 1 086
Afsat EU­finansiering 1 367 1 553 493 731 489 671 2 349 2 955
Finansieringshul 1 480 1 561 579 28 426 92 2 485 1 681
1 Den afsatte nationale finansiering kan komme fra særlige nedlukningsfonde, offentlige udgiftsforpligtelser eller andre nationale 
finansieringskilder.
Kilde: 2011: ajourførte overslag fremlagt på Nuclear Decommissioning Assistance Programme Committee’s møde i marts 2011.  
2015: medlemsstaternes myndigheder, de ajourførte endelige nedlukningsplaner, de årlige arbejdsprogrammer for 2015 og i Slovakiets tilfæl -
de — på grund af senere ændringer — udkastet til det årlige arbejdsprogram for 2016.Tabel 8 Illustration 17Illustration af de tre medlemsstaters finansieringshuller i 2011 og 2015
Kilde:  Tabel 8 .51 %46 %
47 %3 %
37 %7 %
 01 0002 0003 000
2011 2015 2011 2015 2011 2015
Ignalina, Litauen Kozloduy, Bulgarien Bohunice, Slovakietmillioner euro
National /f_inansiering
EU-/f_inansiering 
Finansieringshul
45 Bemærkninger 
Store omkostningsstigninger og et stort finansieringshul i Litauen
76 
Litauens  2015-overslag over de samlede dekommissioneringsomkostninger var 
steget med 15 % i forhold til 2011, men med 67 % i forhold til 2010, og beløb sig 
til 3,4  milliarder  euro. Som årsager til stigningen angav de litauiske myndigheder 
arbejdskraftomkostningerne, udsættelsen af slutdatoen for dekommissionerin -
gen og omkostningsoverskridelserne i  forbindelse med store infrastrukturprojek -
ter. Inflationsomkostninger tegnede sig for 26  % af de resterende dekommissio -
neringsomkostninger frem til  2038, 695  millioner  euro. Dette var beregnet ud fra 
en anslået inflation på 3 % om året, men da beregningen blev foretaget, havde 
den litauiske centralbank på baggrund af tallene for 2013 og 2014 anslået den 
gennemsnitlige inflation for 2015 til 1,5 %.
77 
Vi mener også, at omkostningsstigningens omfang viser, at den oprindelige 
planlægning var dårlig. F.eks. blev der ved ajourføringen af den endelige nedluk -
ningsplan i  2014 tilføjet 15  dekommissioneringsaktiviteter, som ikke tidligere var 
blevet omtalt, og som skønnedes at ville koste i alt 318 millioner euro.
78 
Vores analyse af centrale infrastrukturprojekter i Litauen — fra gennemførelsens 
begyndelse til udgangen af 2015 — bekræftede, at der var store omkostnings -
stigninger i  forbindelse med sådanne projekter (jf. bilag VI ). Nogle af de ekstra 
omkostninger skyldtes projektforsinkelser. Forsinkelsen i  gennemførelsen af 
projektet vedrørende anlægget til midlertidig opbevaring af brugt brændsel 
fik f.eks. konsekvenser for udtagningen af brændsel fra reaktoren og havde 
ved udgangen af  2014 udløst ekstra vedligeholdelsesomkostninger på over 
61,3 millioner euro (jf. punkt 61) og medvirket til udsættelsen af slutdatoen for 
dekommissioneringen.
79 
Antallet af ansatte på et kraftværk, der er ved at blive dekommissioneret, vil ge -
nerelt være næsten på niveau med det antal, der var ansat i driftsperioden, indtil 
brændslet er blevet fjernet fra reaktoren. Derefter bør antallet af ansatte falde 
gradvis, efterhånden som kraftværket får status som værende ude af drift.
46 Bemærkninger 
80 
Antallet af ansatte er faldet på alle kraftværkerne (jf. tabel 9 ). Men på Ignalina 
i Litauen, som kun har fået tømt den ene af de to reaktorkerner for brændsel, og 
som stadig er omfattet af en driftstilladelse, er omfanget af personalet- og der -
med af de EU-finansierede omkostninger — stadig stort. En tredjedel af persona -
let arbejder fortsat med sikker vedligeholdelse af kraftværket. I  både Bulgarien 
og Slovakiet har det været muligt at skaffe ansatte alternativ beskæftigelse på 
de reaktorer, der stadig er i fuld drift på de samme områder. I Litauen, som ikke 
længere producerer nuklear energi, har dette ikke været muligt. Tabel 9Personaleomfang ved reaktorlukningen og i 2015
Antal ansatte EU­støtte
(millioner euro)3
under fuld drift1i 2015
Ignalina, Litauen
(2 reaktorenheder)3 517 2 1272171
Kozloduy, Bulgarien
(4 reaktorenheder)1 400 650 130
Bohunice, Slovakiet
(2 reaktorenheder)1 060 239 45
I alt 5 977 3 016 346
1  Tal for fuld drift pr. 31.12.2004 for Ignalina, pr. 31.12.2002 for Kozloduy og pr. 1.4.2006 for 
Bohunice.
2  Af Ignalinas personale var 1 377 ansatte beskæftiget med dekommissionering og 701 be -
skæftiget med sikker vedligeholdelse.
3  For Ignalina dækker tallene EU-støtten fra lukningen af den første enhed i 2005 til 2016, for 
Kozloduy fra lukningen af den første enhed i 2003 til 2017 og for Bohunice fra lukningen af 
den første enhed i 2008 til 2016.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af oplysninger fra medlemsstaternes myndigheder.
81 
Siden vores foregående beretning er personaleforvaltningen på Ignalina blevet 
forbedret. F.eks. har ledelsen indført en outsourcingstrategi. Strategien indebæ -
rer, at man analyserer flere aktiviteter såsom vedligeholdelse af udstyr og dekon -
taminering af bygninger i  det ikkekontrollerede område og afgør, om det vil være 
mest omkostningseffektivt at indkøbe de pågældende tjenesteydelser eller at 
lade dem udføre af ansat personale.
47 Bemærkninger 
82 
Der er imidlertid ikke foretaget en ekstern vurdering af, om det nuværende antal 
ansatte er passende, og der foreligger stadig ikke en detaljeret personaleplan for 
hele dekommissioneringsprocessen. I  betragtning af manglen på medfinansie -
ring og de lokale økonomiske og sociale udfordringer i  forbindelse med de -
kommissioneringen på Ignalina i  Litauen er der en risiko for, at der er ansat flere 
medarbejdere, end nedlukningsprogrammet kræver, og at EU’s særlige midler til 
dekommissionering bruges til at støtte denne form for ansættelse.
83 
Som anført i tabel 8  og punkt 76 er Litauens finansieringshul vokset betydeligt 
siden vores foregående beretning. Under vores samtaler med litauiske repræsen -
tanter blev der henvist til protokol nr. 4, der er knyttet til traktaten om landets 
tiltrædelse af EU, og til den litauiske fortolkning heraf, ifølge hvilken omkost -
ningsstigninger i  forbindelse med dekommissioneringsprojektet fortsat vil blive 
finansieret af EU42. I sin konsekvensanalyse fra 2011 anførte Kommissionen på 
baggrund af de tre medlemsstaters behov, at de alle tre burde have støtte i pe -
rioden 2014-2020, men at den ikke forventede en forlængelse af EU’s finansielle 
støtte efter 2020 (jf. punkt 10)43.
Der er stadig et lille finansieringshul i Bulgarien og Slovakiet, men 
overslagene har varieret meget over tid
84 
Med tildelingen af EU-finansiering for perioden 2014-2020 er de finansierings -
huller, som vi omtalte i  vores foregående beretning, blev væsentlig mindre 
i Bulgarien og Slovakiet, så de nu er på henholdsvis 28 millioner euro og 92 mil -
lioner  euro. Overslagene over omkostningerne og finansieringshullerne har 
imidlertid varieret dramatisk. Eksempler:
— Der skete et væsentligt fald i de bulgarske  myndigheders overslag over fi -
nansieringshullet fra 230 millioner euro i september 2014 til 28 millioner euro 
ved udgangen af  2015, hvilket hovedsagelig skyldtes, at myndighederne 
medregnede de omkostninger til forberedende dekommissioneringsaktivi -
teter, som Kozloduykernekraftværket selv havde afholdt, og som ikke indgik 
i de tidligere beregninger. Ifølge Kommissionens data var der derimod et 
finansieringshul på 150  millioner  euro ved udgangen af  2015.
— I Slovakiet  var der ifølge Kommissionens data et finansieringshul på 193  mil -
lioner euro ved udgangen af juni 2015, mens udkastet til det årlige arbejds -
program for 2016 angav et finansieringshul på 92 millioner euro.42 Der står i artikel 3 i protokol 
nr. 4 om 
Ignalinakernekraftværket 
i Litauen (EUT L 236 af 
23.9.2003), at »nedlæggelsen 
af Ignalinakernekraftværket 
[…] er af langsigtet karakter og 
udgør en så usædvanlig stor 
finansiel byrde for Litauen, at 
det ikke står i et rimeligt 
forhold til landets størrelse og 
økonomiske formåen,« og at 
»Unionen som et udtryk for 
solidaritet med Litauen også 
[vil] yde passende finansiel 
bistand til 
nedlæggelsesindsatsen 
efter 2006«. Endvidere står 
der: »For den periode, som de 
næste finansielle overslag 
dækker, skal de samlede 
gennemsnitlige bevillinger 
inden for rammerne af det 
udvidede Ignalinaprogram 
være af en passende 
størrelse«.
43 SEC(2011) 1387 final af 
24. november  2011 
»Commission Staff Working 
Paper, Impact assessment - 
Accompanying document to 
the Proposal for a Council 
Regulation on Union support 
for the nuclear 
decommissioning assistance 
programmes in Bulgaria, 
Lithuania and Slovakia«.
48 Bemærkninger 
85 
Sådanne variationer mellem de nationale tal og Kommissionens tal rejser tvivl 
om pålideligheden og soliditeten af de anvendte beregningsmetoder. De store 
ændringer af tallene tyder desuden på, at hverken de nationale interessenter 
eller Kommissionen grundigt havde undersøgt overslagene i  de endelige nedluk -
ningsplaner, da vores revision fandt sted.
Kommissionens vurdering af finansierings- og 
nedlukningsplanerne var utilstrækkelig
86 
Delvis som reaktion på anbefalingerne i  vores foregående beretning blev der 
i den retlige ramme for finansieringsperioden 2014-2020 indført tre »forhåndsbe -
tingelser«44 (jf. tekstboks 1 ). Disse forudsætninger for udbetaling af ny finansie -
ring til dekommissioneringsarbejde under den nuværende flerårige finansielle 
ramme skal sikre, at EU-midlerne anvendes effektivt og produktivt.44 Jf. KOM(2011) 783 endelig, 
Rådets forordning (Euratom) 
nr. 1368/2013 og 1369/2013 og 
Kommissionens 
gennemførelsesafgørelse 
C(2014)  5449.Tekstboks 1Forhåndsbetingelser
De tre medlemsstater skal inden den 1. januar 2014 træffe de nødvendige foranstaltninger til at opfylde føl -
gende forhåndsbetingelser:
1. overholdelse af Euratomtraktatens regelværk med hensyn til nuklear sikkerhed, især hvad angår gennem -
førelsen i national lovgivning af direktiv 2009/71/Euratom og 2011/70/Euratom
2. etablering i  en national ramme af en finansieringsplan, der angiver de fulde omkostninger og de planlag -
te finansieringskilder, der er nødvendige for en sikker afslutning af nedlukningen af nukleare reaktoren -
heder, herunder håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald
3. forelæggelse for Kommissionen af en revideret detaljeret nedlukningsplan, der er opdelt i  nedlukningsak -
tiviteter, herunder en tidsplan og den tilsvarende omkostningsstruktur baseret på internationalt aner -
kendte standarder for vurdering af omkostningerne ved nedlukning.
Kilde:  Artikel 4 i Rådets forordning (Euratom) nr. 1368/2013 og 1369/2013.
49 Bemærkninger 
87 
Da Kommissionen i  oktober  2014 traf sin finansieringsafgørelse om arbejdspro -
grammet for 2014, skulle den have vurderet, om medlemsstaterne havde truffet 
de nødvendige foranstaltninger til at opfylde disse betingelser45. Vi konstaterede 
imidlertid, at Kommissionen havde foretaget en utilstrækkelig vurdering af de re -
spektive finansieringsplaner og detaljerede nedlukningsplaner, dvs. opfyldelsen 
af den anden og den tredje forhåndsbetingelse. En rapport fra Kommissionens 
Interne Revisionstjeneste udsendt i  september  2015 bekræftede vores vurdering. 
F.eks. konstaterede vi, at der var foretaget store ændringer af de samlede om -
kostningsoverslag og finansieringstal (jf. punkt  84), og i  nogle tilfælde forelå der 
ingen detaljerede planer vedrørende bestemte omkostninger eller aktiviteter (jf. 
f.eks. punkt 79 om personaleomkostninger). I sin årlige aktivitetsrapport for 2015 
har Generaldirektoratet for Energi taget forbehold med hensyn til, om dets vur -
dering af forhåndsbetingelserne i  2014 var fyldestgørende46.
88 
Kommissionens Generaldirektorat for Energi udarbejdede en handlingsplan med 
fokus på de svagheder, der var konstateret af Kommissionens Interne Revisions -
tjeneste, og satte udgangen af oktober  2016 som frist for en fuldstændig vurde -
ring af, om forhåndsbetingelserne er opfyldt. Det er afgørende, at Kommissionen 
fuldfører denne vurdering og grundigt analyserer både finansierings- og nedluk -
ningsplanerne for hver medlemsstat, eftersom disse dokumenter danner grund -
lag for den fremtidige finansiering.
EU-budgettet finansierer langt størstedelen af 
omkostningerne i alle tre medlemsstater
89 
Alle tre medlemsstater har oprettet særlige nationale fonde til at finansiere deres 
nationale politikker for sikker håndtering og deponering af radioaktivt affald og 
for dekommissionering af nukleare anlæg. Disse fondes ressourcer er imidlertid 
stadig begrænsede, især i Litauen.
— Litauens  nationale fond for støtte til nedlukning, som blev oprettet i 1995, 
modtog bidrag fra kernekraftværkets drift, indtil det lukkede ved udgangen 
af 2009. Fonden er nu afhængig af indtægter fra salg af overskydende aktiver, 
midler fra eksterne fonde og renter af disse midler. Tidligere blev fonden 
også brugt til at finansiere foranstaltninger, der ikke vedrørte dekommissi -
oneringen, f.eks. fordelagtige el- og varmetakster eller supplerende sociale 
garantier til tidligere ansatte. Ifølge et overslag fra Energiministeriet havde 
fonden 4  millioner  euro den 1.  januar  201647.45 Jf. artikel 4 i Rådets forordning 
(Euratom) nr. 1368/2013 og 
1369/2013.
46 Generaldirektoratet for 
Energis årlige aktivitetsrapport 
for 2015, ref. 
Ares(2016)1667891, af 8.4.2016.
47 På side 38 
i arbejdsdokumentet 
SWD(2016) 102 final omtales 
denne fond ikke, men det 
angives, at der er i alt 
0,5 milliarder  euro til rådighed. 
Det er uklart, hvad dette tal 
henviser til.
50 Bemærkninger 
— I 1999 oprettede Bulgarien  en national fond for radioaktivt affald og en fond 
for nedlukning af nukleare anlæg. Begge fonde vedrører alle nukleare anlæg 
i Bulgarien. Den første fond finansieres hovedsagelig af bidrag fra producen -
ter af radioaktivt affald, og den største bidragsyder er Kozloduykernekraft -
værket med 92 %. Ved udgangen af 2015 havde fonden brugt 34,8 millio -
ner euro på enhed  1-4, der fungerer som anlæg til håndtering af radioaktivt 
affald, og havde 61  millioner  euro tilbage. Den anden fond finansieres med 
bidrag fra operatører af nukleare anlæg. De samlede midler til Kozloduys 
enhed 1-4 var på 156 millioner euro ved udgangen af 2015.
— I 2010 indførte Slovakiet  en afgift på elforbruget i  slutbrugerleddet for at 
kompensere for det »historiske underskud« og det forhold, at de obligatori -
ske bidrag fra operatørerne af kernekraftværker siden  1995 ikke havde sikret 
tilstrækkelige midler til at dække dekommissioneringen af nukleare anlæg og 
slutdeponeringen af brugt brændsel. Det beløb, der i  den nationale nedluk -
ningsfond var øremærket til dekommissioneringen af Bohunice  V1-kerne -
kraftværket, var på 290 millioner euro ved udgangen af 2014.
90 
De samlede nationale ressourcer fra de særlige fonde og andre nationale kilder 
vil ikke kunne dække de samlede dekommissioneringsomkostninger (jf. punkt  67 
og tabel 8 .) De nationale ressourcer vil kun dække 31 % af de anslåede omkost -
ninger i Bulgarien og 38 % i Slovakiet, og de nationale fonde i EU’s program for 
nedlukning af kernekraftværker i Litauen vil dække under 8 % af de samlede 
dekommissioneringsomkostninger. Hidtil har EU-budgettet finansieret under -
skuddet gennem programmerne for bistand til nuklear nedlukning.
91 
For nærværende er medlemsstaterne ikke retligt forpligtet til at medfinansiere 
nedlukningsbistanden, det være sig på program- eller projektniveau. Til sam -
menligning skal medlemsstaterne selv bidrage med en bestemt procentdel af 
finansieringen til medfinansierede programmer eller projekter under de europæ -
iske struktur- og investeringsfonde48. I vores foregående beretning anbefalede 
vi, at Kommissionen tog hensyn til andre EU-fonde, f.eks. strukturfondene, og 
betingelserne for EU-udbetalinger, hvis den foreslog finansiering i  den finansielle 
ramme for 2014-2020. Kommissionen fulgte op på denne anbefaling ved fortsat 
at yde støtte til afbødningsforanstaltninger under de europæiske struktur- og 
investeringsfonde (ESI-fondene), men besluttede at bevare den særlige nedluk -
ningsstøtte og ikke give mulighed for at finansiere egentlige nedlukningsaktivi -
teter ved hjælp af ESI-fondene.48 De europæiske struktur- og 
investeringsfonde omfatter 
bl.a. Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, 
Samhørighedsfonden og Den 
Europæiske Socialfond. 
Før 2014 blev disse fonde kaldt 
»strukturfondene«.
51 Bemærkninger 
92 
Medfinansieringspligten er vigtig, fordi den giver modtagerne af EU-finansiering 
et økonomisk incitament til at opnå valuta for pengene i  de projekter, de for -
valter, og sikre, at der sker fremskridt i  programmerne. Rådsforordningerne om 
disse programmer for bistand til nuklear nedlukning anerkender vigtigheden af 
medfinansiering, og der står, at fuld EU-finansiering kun bør tillades i  »behørigt 
begrundede særlige tilfælde«49. Kommissionen har imidlertid endnu ikke fastlagt 
klare retningslinjer for, hvornår der er tale om sådanne tilfælde. Dette bekræftes 
af den rapport, Kommissionens Interne Revisionstjeneste udsendte i  septem -
ber 2015. Dermed har Kommissionen indtil videre forspildt muligheden for at 
skabe incitamenter og maksimere medfinansieringen.
De samlede anslåede omkostninger fordobles, hvis 
omkostningerne til slutdeponering medregnes
93 
Ingen af de overslag over finansieringshullerne, der indgår i  de endelige ned -
lukningsplaner, giver et samlet billede af omkostningerne efter lukningen af et 
kraftværk, da ingen af dem medregner omkostningerne til slutdeponering af 
brugt brændsel.
94 
Ifølge det internationalt anerkendte princip om, at forureneren betaler, påhviler 
det medlemsstaten at sikre, at operatøren opfylder sine forpligtelser som forure -
ner og afsætter tilstrækkelige finansielle ressourcer til at dække de fulde omkost -
ninger til dekommissionering, herunder slutdeponering af brugt brændsel (jf. 
punkt  20).
95 
Dette princip er afspejlet i direktivet om radioaktivt affald fra 2011. I henhold til 
direktivet skal medlemsstaterne sikre, at alle aktiviteter vedrørende håndtering 
af radioaktivt affald og brugt nukleart brændsel, herunder slutdeponering, er 
fastlagt og fuldt omkostningsberegnet, og at der vil være tilstrækkelige finansiel -
le ressourcer, når der er behov for dem50.
96 
Endvidere er det en af betingelserne for finansiering under programmerne for 
bistand til nuklear nedlukning (jf. punkt 86-88), at medlemsstaterne »i en natio -
nal ramme [etablerer] en finansieringsplan, der angiver de fulde omkostninger 
og de planlagte finansieringskilder, der er nødvendige for en sikker afslutning af 
nedlukningen af nukleare reaktorenheder, herunder håndtering af brugt brænd -
sel og radioaktivt affald«51.49 Betragtning  17 i Rådets 
forordning (Euratom) 
nr. 1368/2013 og 
betragtning  15 i Rådets 
forordning (Euratom) 
nr. 1369/2013.
50 Jf. navnlig artikel 12 i direktiv 
2011/ 70/Euratom.
51 Jf. artikel 4 i Rådets forordning 
(Euratom) nr. 1368/2013 og 
1369/2013.
52 Bemærkninger 
97 
Vi beregnede et overslag over slutdeponeringsomkostningerne for at få et 
mere fuldstændigt billede af omkostningerne til dekommissionering af de tre 
kraftværker.
98 
Som det fremgår af tabel 10 , viste vores beregninger, at hvis omkostningerne 
til slutdeponering tages med i  betragtning, kan de samlede anslåede dekom -
missioneringsomkostninger fordobles til i  alt 11,4  milliarder  euro for de tre 
medlemsstater. Tabel 10Anslåede dekommissioneringsomkostninger med deponering af højaktivt affald og 
brugt nukleart brændsel
(millioner euro)
Ignalina, LitauenKozloduy, 
BulgarienBohunice, 
SlovakietI alt
2015­ omkostningsoverslag uden deponering af højaktivt 
affald og brugt nukleart brændsel3 376 1 107 1 239 5 722
Omkostningsoverslag vedrørende slutdeponering af 
højaktivt affald og brugt nukleart brændsel fra disse otte 
reaktorer12 610 1 590 1 466 5 666
Omkostningsoverslag med deponering af højaktivt affald 
og brugt nukleart brændsel5 986 2 697 2 705 11 388
National finansiering 262 348 476 1 086
EU­finansiering 1 553 731 671 2 955
Finansieringshul 4 171 1 618 1 558 7 347
1 Note om de anslåede slutdeponeringsomkostninger.
Ignalina, Litauen : Vores skøn på 2 610 millioner euro er baseret på det tal i det nationale program, der citeres i Kommissionens vejledende 
kerneenergiprogram fra  2016.
Kozloduy, Bulgaria : Bulgariens nationale program indeholder ikke noget tal. Drøftelser om det finske deponeringsanlæg med de bulgarske 
myndigheder under revisionen førte til, at de samlede omkostninger til et nationalt deponeringsanlæg blev anslået til 3 milliarder euro, og 
vores skøn på 1,59 milliarder euro er baseret på dette tal. Vi dividerede de 3 milliarder euro i to for at fordele dem mellem enhed 1-4 og en -
hed 5 og 6, der stadig er drift. Vi tog ikke planer om eventuelle fremtidige enheder eller kraftværker med i betragtning, eftersom der endnu 
ikke forelå konkrete planer.
Bohunice, Slovakia : De slovakiske myndigheder har anslået de nationale slutdeponeringsomkostninger til 4,4 milliarder euro, og vores 
skøn på 1,46 milliarder euro er baseret på dette tal og det mere konservative scenario, hvor de resterende kernekraftværker i Slovakiet har en 
operationel levetid på 60 år. Vi dividerede de 4,4 milliarder euro i tre for at fordele omkostningerne ligeligt mellem de to enheder, der er ved 
at blive dekommissioneret, og de fire, der stadig er i drift. I modsætning til Slovakiets nationale program tog vi ikke de to planlagte enheder 
i Mohovce med i betragtning, da opførelsen af dem er forsinket. Havde vi taget dem med i betragtning, ville de enheder, der er ved at blive 
dekommissioneret, have tegnet sig for 16,3 % af de 4,4 milliarder euro, dvs. 717 millioner euro. Kommissionens vejledende kerneenergipro -
gram fra 2016 angiver et tal på 3,7 milliarder euro, der lader til at gælde det mindre konservative scenario, hvor kernekraftværkerne har en 
operationel levetid på 40 år.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af oplysninger fra Kommissionen, de årlige arbejdsprogrammer for 2015 og 2016 og nationale interessenter.
53 Bemærkninger 
99 
Når både dekommissionering og slutdeponering tages i  betragtning, tegner Li -
tauen sig for den største del af det samlede underskud på 7,4 milliarder euro. Bul -
garien og Slovakiet har imidlertid også betydelige underskud (jf. illustration 18 ).Illustration 18Finansieringshuller, når både dekommissionering og 
slutdeponering tages i betragtning
Kilde:  Revisionsretten, baseret på tabel 10 . 01 0002 0003 0004 0005 0006 000
Ignalina, Litauen Kozloduy, Bulgarien Bohunice, Slovakiet58 %70 %
60 % millioner euro
National /f_inansiering
EU-/f_inansiering 
Finansieringshul52 IAS 37 »Hensatte forpligtelser, 
eventualforpligtelser og 
eventualaktiver« og IPSAS 19. 
Der findes ingen specifik 
international regnskabsstan -
dard vedrørende dekommissi -
onering af nukleare anlæg. 
Der findes en standard for, 
hvordan statistiske oplysnin -
ger om dekommissionerings -
omkostninger skal beregnes 
i det europæiske nationalregn -
skabssystem (ENS), og denne 
standard kræver ikke 
registrering af forpligtelser 
vedrørende fremtidige 
omkostninger.
53 Ifølge IAS 37, afsnit 10, er en 
forpligtende begivenhed en 
begivenhed, der skaber en 
retlig eller faktisk forpligtelse 
(f.eks. opførelsen af et 
kernekraftværk, der skaber en 
forpligtelse til 
dekommissionering), og 
derfor medfører, at enheden 
ikke har andre realistiske 
alternativer end at indfri 
forpligtelsen.
54 Ifølge IAS 37, afsnit 40, skal 
hensættelser vedrørende 
engangsbegivenheder 
(omstrukturering, 
miljørensning, retsforlig) 
måles til det mest sandsynlige 
beløb.
Forpligtelser vedrørende fremtidige omkostninger 
regnskabsføres ikke korrekt i de tre medlemsstater
100  
Ifølge internationalt anerkendte regnskabsstandarder52 skal forpligtelser, der for -
ventes at opstå i  fremtiden, behandles som hensættelser og indregnes i  balancen 
for den organisation, der er forpligtet til at betale dem, hvis:
— der er opstået en aktuel retlig eller faktisk forpligtelse som følge af en tidlige -
re begivenhed53
— det er sandsynligt, at der vil ske betaling
— beløbet kan skønnes pålideligt54.
54 Bemærkninger 
101  
Hvis disse tre betingelser ikke er opfyldt, kaldes forpligtelserne »eventualforplig -
telser« og oplyses uden for balancen, f.eks. i regnskabsnoterne. Hvis det er meget 
usandsynligt, at der vil ske betaling, er det ikke nødvendigt at give oplysning55.
102  
Omkostninger til dekommissionering af nukleare anlæg og slutdeponering af 
brugt brændsel skal således — hvis det er sandsynligt, at der vil ske betaling, og 
beløbet kan skønnes pålideligt  — indregnes som forpligtelser af den organisati -
on, der er forpligtet til at betale dem. Omkostningsoverslag kan f.eks. baseres på 
en nedlukningsplan. Den præcise regnskabsmæssige behandling afhænger af de 
retlige forhold vedrørende betalingsansvar og de regnskabspraksis, medlemssta -
ten eller organisationen har vedtaget56.
103  
Vi bad de relevante myndigheder i medlemsstaterne om at oplyse, hvordan 
forpligtelserne vedrørende omkostningerne til dekommissionering og slutdepo -
nering af brugt nukleart brændsel regnskabsføres.
104  
Som det fremgår af tabel 11 , varierer den regnskabsmæssige behandling fra 
medlemsstat til medlemsstat og afhængigt af, om omkostningerne vedrører 
dekommissionering eller slutdeponering. I  Litauen indregnes dekommissione -
ringsomkostningerne ikke som hensættelser i  nogen balance, og der gives kun 
oplysning om små eventualforpligtelser. I  Bulgarien indregnes dekommissione -
ringsomkostningerne ikke i  regnskabet for Kozloduykernekraftværket, og i  Slova -
kiet er indregnes de kun delvis i regnskabet for Bohunicekernekraftværket.
105  
Hvad angår slutdeponeringsomkostningerne har de relevante organisationer 
i Litauen og Bulgarien hverken indregnet dem som hensættelser i  en balance 
eller givet oplysning om dem i regnskabsnoterne. Kun i Slovakiet har de relevante 
organisationer opført en hensat forpligtelse vedrørende slutdeponeringsomkost -
ningerne på en underkonto under den nationale kernekraftfond.55 Ifølge IAS 37 er det ikke 
obligatorisk at give oplysning, 
hvis det er meget 
usandsynligt, at der vil ske 
betaling.
56 Nogle organisationer skal 
anvende internationale 
regnskabsstandarder, mens 
andre kan anvende nationale 
regnskabsstandarder.
55 Bemærkninger 
106  
Det forhold, at de fremtidige omkostninger ikke systematisk indregnes som 
hensættelser og/eller angives i  regnskabsnoterne, begrænser gennemsigtighe -
den og hæmmer de relevante myndigheders mulighed for i tilstrækkelig grad at 
planlægge, hvordan de fremtidige dekommissionerings- og deponeringsomkost -
ninger skal dækkes. Tabel 11Regnskabsmæssig behandling af forpligtelser vedrørende dekommissionering af 
nukleare anlæg og slutdeponering af brugt brændsel
Kernekraftværkets regnskab (uden slutdeponering af 
brugt nukleart brændsel)Fondens/ministeriets/medlemsstatens regnskab (med 
slutdeponering af brugt nukleart brændsel)
Ignalina, 
LitauenIngen hensættelser indregnet.
En forklarende note angiver, at der ikke foreligger et pålideligt 
skøn vedrørende demonteringen. Der gives derfor ikke oplysning 
om eventualforpligtelser.Ingen hensættelser indregnet.
Uden for balancen gives der oplysning om små eventualforpligtel -
ser i  relation til dekommissionering (13  millioner  euro) vedrørende 
supplerende sociale garantier til tidligere ansatte.
Kozloduy, 
BulgarienIngen indregning af hensættelser til dekommissionering eller af 
omkostninger til opbevaring og håndtering af brugt brændsel. En 
uafhængig revisor havde derfor taget forbehold med hensyn til 
regnskabet for 2014.Indtægterne og udgifterne for den nationale fond for radioaktivt 
affald og nedlukningsfonden indgår i  Energiministeriets årlige 
budgetregnskab. Hvis dele af de disponible finansielle ressourcer, 
herunder ressourcer fra tidligere år, ikke bliver anvendt, gives der 
oplysning om det uden for balancen.
Bohunice, 
SlovakietDelvis indregning, men ingen øremærkning til Bohunice  V1.Foreløbige oplysninger om slutdeponering i  en underkonto under 
den nationale kernekraftfond.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af oplysninger fra de nationale myndigheder.
56
 Konklusioner og 
anbefalinger
107  
EU’s særlige finansieringsprogrammer for nuklear nedlukning har ikke skabt de 
rigtige incitamenter til at fremme en rettidig og omkostningseffektiv dekommis -
sionering. Siden offentliggørelsen af vores foregående beretning i  2011 er der 
sket visse fremskridt med hensyn til at dekommissionere kernekraftværkerne 
Ignalina i Litauen, Kozloduy i Bulgarien og Bohunice i Slovakiet, idet væsentlige 
komponenter i  kraftværkernes ikkekontrollerede områder er blevet demonteret. 
Men der har været forsinkelser i næsten alle de centrale infrastrukturprojekter, og 
for alle tre medlemsstaters vedkommende ligger de kritiske udfordringer, der er 
forbundet med at arbejde i  de kontrollerede områder, stadig forude. Medlems -
staternes myndigheder hævder, at kraftværkerne er uigenkaldeligt lukket, men 
ikke alle de forventede output, som Kommissionen bruger til at vurdere frem -
skridtene hen imod uigenkaldelig lukning, er blevet leveret. Finansieringshullet 
i Litauen er vokset siden vores foregående revision, så det nu er på 1,6 milliar -
der euro. Omkostningerne forbundet med at dekommissionere de tre kraftværker 
anslås til i alt mindst 5,7 milliarder euro, og til 11,4 milliarder euro, hvis slutdepo -
neringsomkostningerne medregnes.
Der er sket visse fremskridt siden 2011, men der ligger 
kritiske udfordringer forude
108  
Siden  2011 har de tre medlemsstater demonteret væsentlige komponenter i  det 
ikkekontrollerede område, og undtagen i  Litauen er der sket fremskridt med hen -
syn til at få de relevante tilladelser, så arbejdet i det kontrollerede område kan 
begynde. Litauen har endnu ikke fået sin tilladelse og forventes først at få den 
i 2022, ti år senere end oprindelig planlagt (jf. punkt 40 og 42).
109  
Ifølge myndighederne i  alle tre medlemsstater betyder det udførte arbejde, at 
lukningen nu i  praksis er uigenkaldelig. Imidlertid har ingen af de tre kraftværker 
leveret alle de forventede output, Kommissionen bruger til at vurdere fremskrid -
tene hen imod uigenkaldelig lukning. Planerne for demontering af reaktorkerner -
ne/de primære kredsløb er endnu ikke fuldstændige, og til dato er der kun udført 
mindre arbejder i  reaktorbygningerne. Det betyder for alle tre medlemsstater, 
at de kritiske udfordringer, der er forbundet med at arbejde i  de kontrollerede 
områder, herunder reaktorbygningerne, stadig ligger forude (jf. punkt  38-42).
110  
Der er sket visse fremskridt med hensyn til at etablere infrastruktur til affalds -
håndtering, men i  perioden 2011-2015 opstod der forsinkelser i  mange centrale 
infrastrukturprojekter i de tre medlemsstater (jf. punkt 43 og 59-71). De største 
forsinkelser opstod i  Litauen, hvor slutdatoen for dekommissioneringen si -
den 2011 er blevet udsat med yderligere ni år til 2038 (jf. punkt 59-63).
57 Konklusioner og anbefalinger 
111 
I alle tre medlemsstater er der stadig udfordringer, f.eks. vedrørende afhængig -
hed af eksterne eksperter (jf. punkt 69) og håndtering af nye tekniske løsninger 
(jf. punkt 67 og 68). Det forhold, at der i hele EU er mangel på kvalificerede og 
erfarne ingeniører, udgør også en risiko, især i Litauen (jf. punkt 70).
Anbefaling 1 — Sikre, at der gøres fremskridt med hensyn til 
dekommissionering
De tre berørte medlemsstater bør:
a) yderligere forbedre deres praksis i  forbindelse med projektforvaltning for 
at sikre, at den nødvendige infrastruktur til håndtering af affald og brugt 
brændsel bliver etableret i  overensstemmelse med tidsplanen
b) tage skridt til at opbygge deres egen tekniske kapacitet, så de kan opnå en 
bedre balance mellem intern og ekstern ekspertise
c) finde bedre metoder til at udveksle bedste praksis og teknisk viden både ind -
byrdes og med andre aktører på inden for dekommissionering i  og uden for 
EU; Kommissionen  bør fremme denne udveksling på en omkostningseffektiv 
måde.
Måldato for gennemførelsen: inden udgangen af 2017.
112  
De projekter, der finansieres under EU’s programmer for bistand til nuklear ned -
lukning, omfatter ikke slutdeponering, men kun midlertidig opbevaring af brugt 
nukleart brændsel. Det kan tage flere årtier og kræve en stor finansiel forpligtel -
se at etablere et slutdepot for brugt nukleart brændsel. Det kan være svært for 
lande, der genererer små mængder radioaktivt affald, har begrænsede finansiel -
le ressourcer eller ikke har egnede geologiske forhold. I  de tre medlemsstater 
er drøftelserne om potentielle nationale eller regionale løsninger vedrørende 
slutdeponering af højaktivt affald og brugt nukleart brændsel stadig kun i  kon -
ceptfasen (jf. punkt  48-58). Kommissionen skal rapportere om medlemsstaternes 
planer på dette område, men har endnu ikke gjort det (jf. punkt 53).
58 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 2 — Løsninger vedrørende slutdeponering af 
brugt nukleart brændsel
a) Kommissionen  bør sammen med alle de relevante EU-medlemsstater un -
dersøge mulighederne for deponering af brugt brændsel og højaktivt affald, 
herunder regionale og andre EU-baserede løsninger, under behørig hensyn -
tagen til sikkerheden ved de forskellige muligheder og deres omkostnings -
effektivitet. Kommissionen bør udarbejde en gennemgang om dette emne 
og inkludere den i sin første rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om 
gennemførelsen af direktivet om radioaktivt affald.
Måldato for gennemførelsen: påbegyndes straks, rapporten offentliggøres 
senest medio 2017.
b) De tre medlemsstater  bør sideløbende arbejde videre med deres slutdepo -
neringsplaner for at opstille mere fyldestgørende omkostningsoverslag og 
finansieringsplaner vedrørende deponering af brugt brændsel og radioaktivt 
affald, som fastsat i direktivet om radioaktivt affald.
Måldato for gennemførelsen: medio 2017.
Nedlukningsomkostningerne anslås til mindst 
5,7 milliarder euro — og det dobbelte, hvis 
slutdeponeringsomkostningerne medregnes
113  
Overslagene over de samlede nedlukningsomkostninger i  de tre programmer 
steg med 40 % mellem 2011 og 2015, fra 4,1 milliard euro til 5,7 milliarder euro 
(jf. punkt  73 og 74). Hvis omkostningerne til slutdeponering af brugt nukle -
art brændsel medregnes, kan de samlede omkostninger fordobles og løbe op 
i 11,4 milliarder euro (jf. punkt 93-99).
114  
Den aktuelt disponible nationale finansiering og EU-finansiering på i  alt 4,0  milli -
arder euro dækker ikke de samlede anslåede omkostninger på 5,7 milliarder euro 
uden slutdeponeringsomkostninger. Der er derfor et finansieringshul på 1,7  mil -
liarder  euro, inden dekommissioneringen er afsluttet. Litauen tegner sig for 93  % 
af dette samlede finansieringshul med et underskud på 1,6 milliarder euro (jf. 
punkt  73-85). De anslåede finansieringshuller beregnet af Bulgarien og Slovakiet 
er nu på henholdsvis 28 og 92 millioner euro (jf. punkt 84).
59 Konklusioner og anbefalinger 
115  
Ifølge det internationalt anerkendte princip om, at forureneren betaler, påhvi -
ler det medlemsstaten at sikre, at kernekraftværksoperatørerne opfylder deres 
forpligtelser som forurenere og afsætter tilstrækkelige finansielle ressourcer til 
at dække de fulde omkostninger til dekommissionering og slutdeponering (jf. 
punkt 20 og 93). De tre kernekraftværker drives af statsejede selskaber. Alle tre 
medlemsstater har oprettet særlige nationale fonde til at finansiere deres na -
tionale politikker for sikker håndtering og deponering af radioaktivt affald og 
for nedlukning af nukleare anlæg. Til dato er de nationale fonde i de tre nedluk -
ningsprogrammer imidlertid kun blevet brugt i  ringe omfang, og ressourcerne 
i disse fonde er stadig begrænsede, især i Litauen (jf. punkt 89-92).
116  
Medfinansiering af projekter med nationale midler har derfor været undtagelsen 
snarere end reglen. Under disse programmer er der ikke som under andre EU-fon -
de noget retligt krav om, at projekterne skal medfinansieres, men retsgrundlaget 
fastsætter, at fuld EU-finansiering kun bør tillades i  »behørigt begrundede særli -
ge tilfælde«57. Kommissionen har imidlertid endnu ikke fastlagt klare retningslin -
jer for, hvornår der er tale om sådanne tilfælde. Hvis den havde gjort det, kunne 
den mere effektivt have skabt de rigtige incitamenter til større national medfi -
nansiering af dekommissioneringsaktiviteter (jf. punkt  92).
117  
De tre medlemsstater bærer det endelige ansvar for at sikre, at der er tilstræk -
kelige finansielle ressourcer til både dekommissionering og slutdeponering (jf. 
punkt 20 og 95). I sin konsekvensanalyse fra 2011 konkluderede Kommissionen på 
baggrund af en vurdering af de tre medlemsstaters behov, at EU’s finansielle støt -
te ikke burde forlænges efter 2020 (jf. punkt 10). I denne sammenhæng henledte 
de litauiske repræsentanter navnlig vores opmærksomhed på protokollerne til 
landets tiltrædelsestraktat (jf. punkt  83 og fodnote  43).
Anbefaling 3 — Sikre overholdelse af princippet om, at 
forureneren betaler, ved at øge den nationale finansiering 
i 2014-2020 og derefter
De tre medlemsstater  bør anerkende deres egen rolle med hensyn til at sikre 
overholdelse af princippet om, at forureneren betaler, og være indstillet på at 
bruge nationale midler til at dække dekommissioneringsomkostninger, såvel 
som slutdeponeringsomkostninger, både i  den aktuelle finansieringsperiode og 
derefter.
Måldato for gennemførelsen: påbegyndes med en forhøjelse af den nationale 
medfinansiering i de årlige arbejdsprogrammer for 2017.57 Betragtning  17 i Rådets 
forordning (Euratom) 
nr. 1368/2013 og 
betragtning  15 i Rådets 
forordning (Euratom) 
nr. 1369/2013.
60 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 4 — Forhøjelse af den nationale medfinansiering 
i finansieringsperioden 2014-2020
Kommissionen  bør forsøge at få forhøjet den nationale medfinansiering i  finan -
sieringsperioden 2014-2020. F.eks. bør den i  en kommissionsafgørelse klart defi -
nere de »behørigt begrundede særlige tilfælde«, hvor projekter under program -
merne for bistand til nuklear nedlukning kan finansieres fuldt ud af EU.
Måldato for gennemførelsen: inden udgangen af december 2017.
Anbefaling 5 — Indstille de særlige finansieringsprogrammer 
for nuklear nedlukning i Litauen, Bulgarien og Slovakiet 
efter 2020
De særlige finansieringsprogrammer for nuklear nedlukning i  Litauen, Bulgarien 
og Slovakiet bør indstilles efter 2020. Hvis der i én eller flere af disse tre med -
lemsstater konstateres et klart behov for anvendelse af EU-midler efter  2020, 
bør den fremtidige EU-finansiering, der foreslås af Kommissionen og godkendes 
af lovgiver, give de rigtige incitamenter til at fortsætte dekommissioneringen, 
bl.a. ved at være tidsbegrænset og baseret på en passende medfinansiering fra 
medlemsstaterne. Som en metode til at sikre dette kunne det overvejes at lade 
dekommissioneringsaktiviteter være omfattet af de europæiske struktur- og inve -
steringsfonde under overholdelse af de nævnte betingelser.
Måldato for gennemførelsen: inden udgangen af 2018, hvis det er nødvendigt.
118  
Antallet af ansatte er faldet på alle tre kraftværker. Men på Ignalinaværket i Litau -
en, som kun har fået tømt den ene af de to reaktorkerner for brændsel, og som 
stadig er omfattet af en driftstilladelse, er omfanget af personalet  — og dermed 
af de EU-finansierede omkostninger - stadig stort. En tredjedel af personalet ar -
bejder fortsat med sikker vedligeholdelse af kraftværket. I  betragtning af mang -
len på medfinansiering og de lokale økonomiske og sociale udfordringer i  forbin -
delse med dekommissioneringen på Ignalinaværket i  Litauen er der en risiko for, 
at der er ansat flere medarbejdere, end nedlukningsprogrammet kræver, og at 
EU’s særlige nedlukningsbistand bruges til at støtte denne form for ansættelse (jf. 
punkt 80 og 81).
61 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 6 — Kun EU-støtte til finansiering af 
dekommissioneringsomkostninger
Kommissionen  bør kun tillade, at EU-finansiering under programmerne for 
bistand til nuklear nedlukning bruges til at finansiere omkostninger vedrørende 
ansatte, der udelukkende arbejder med dekommissioneringsaktiviteter.
Måldato for gennemførelsen: i de årlige arbejdsprogrammer for 2017 og 
derefter.
119  
Kommissionens vurdering af, om finansierings- og nedlukningsplanerne opfylder 
forhåndsbetingelserne, har været utilstrækkelig (jf. punkt  86-88).
Anbefaling 7 — Forbedring af Kommissionens tilsyn
Kommissionen  bør fuldføre sin vurdering af, om forhåndsbetingelserne er 
opfyldt.
Måldato for gennemførelsen: inden udgangen af oktober 2016.
120  
Den regnskabsmæssige behandling af forpligtelser og eventualforpligtelser ved -
rørende fremtidige omkostninger til dekommissionering af nukleare anlæg og 
slutdeponering af brugt nukleart brændsel er forskellig i  de tre medlemsstater. 
Det forhold, at de fremtidige omkostninger ikke altid indregnes som hensættel -
ser og/eller oplyses i  regnskabsnoterne, begrænser gennemsigtigheden og hæm -
mer de relevante myndigheders mulighed for i tilstrækkelig grad at planlægge, 
hvordan de skal dække de fremtidige dekommissionerings- og deponeringsom -
kostninger (jf. punkt  100-103).
62 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 8 — Regnskabsmæssig behandling
Kommissionen  bør samarbejde med alle de relevante medlemsstater, så alle 
fremtidige omkostninger til nuklear nedlukning og slutdeponering af brugt 
brændsel regnskabsføres korrekt, på en gennemsigtig måde og i  overensstem -
melse med de relevante regnskabsstandarder.
Måldato for gennemførelsen: inden udgangen af december 2017.
Vedtaget af Afdeling  II, der ledes af Henri Grethen, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 14. juli 2016.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand

63
 Bilag
Kernereaktorer, der er ved at blive dekommissioneret under EU’s programmer for 
bistand til nuklear nedlukning
TWhKommerciel driftPlanlagt dato 
for afslutning af 
dekommissio  neringen
Start Lukning ÅrSom % af en 
levetid på 
30 år2011 ­beret­
ningPr. dec. 
2015
LitauenIgnalina  1 86 Maj 1985 December 2004 20 652029 2038Ignalina  2 155 December 1987 December 2009 22 73
BulgarienKozloduy  1 61 Oktober 1974 December 2002 28 94
2035 2030Kozloduy  2 63 November 1975 December 2002 27 90
Kozloduy  3 63 Januar 1981 December 2006 26 86
Kozloduy  4 61 Juni 1982 December 2006 25 82
SlovakietBohunice ­V1, 
reaktor 172 April 1980 December 2006 27 89
2025 2025Bohunice ­V1, 
reaktor 277 Januar 1981 December 2008 28 93
Kilde:  IAEA, PRIS-databasen.Bilag I
64 Bilag 
Oversigt over retsgrundlaget for programmerne for bistand til nuklear nedlukning
Ignalina, Litauen Kozloduy, Bulgarien Bohunice, Slovakiet
Før tiltrædelseRådets forordning 
(EØF) nr. 3906/1989 af 
18. december  1989Rådets forordning (EF) nr. 1266/1999 af 21. juni 1999 (Phareprogrammet)
Tiltrædelsestrak ­
taterProtokol nr. 4 om Ignalinaker -
nekraftværket i Litauen, der er 
vedlagt som bilag til akten vedrø -
rende vilkårene for Republikken 
Litauens tiltrædelse og tilpasnin -
gerne af de traktater, der danner 
grundlag for Den Europæiske 
Union (EUT L 236 af 23.9.2003, 
s. 944-945)Akten om Republikken Bulgariens og Ru -
mæniens tiltrædelsesvilkår og tilpasning 
af de traktater, som Den Europæiske Union 
er baseret på (EUT L 157 af 21.6.2005, 
s. 203)Protokol nr. 9 til akten vedrørende vilkårene for 
Slovakiets tiltrædelse og tilpasningerne af de 
traktater, der danner grundlag for Den Euro -
pæiske Union (Bohunice V1-kernekraftværket) 
(EUT L 236 af 23.9.2003, s. 954)
Efter tiltrædelseRådets forordning (EF) 
nr. 1990/2006 af 21. de -
cember  2006 om gennem -
førelse af protokol nr. 4 om 
IgnalinakernekraftværketRådets forordning (Euratom) nr. 647/2010 
af 13. juli 2010Rådets forordning (Euratom) nr. 549/2007 af 
14. maj 2007 om gennemførelse af protokol 
nr. 9 til akten vedrørende vilkårene for Den 
Tjekkiske Republiks, Estlands, Cyperns, Letlands, 
Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og 
Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union, 
om enhed 1 og 2 af Bohunice V1-kernekraftvær -
ket i Slovakiet
Rådets forordning (Euratom) 
nr. 1369/2013 af 13. decem -
ber 2013 om EU-støtte til 
programmet for bistand til 
nuklear nedlukning i Litauen og 
om ophævelse af forordning (EF) 
nr. 1990/2006Rådets forordning (Euratom) nr. 1368/2013 af 13. december 2013 om EU-støtte til pro -
grammerne for bistand til nuklear nedlukning i Bulgarien og Slovakiet og om ophævelse af 
forordning (Euratom) nr. 549/2007 og (Euratom) nr. 647/2010Bilag II
65 Bilag 
Status for medlemsstaternes kernekraftreaktorer pr. 31. december 2015Bilag III Status
Lukket
I drift
Under opførelse91
129
2244Det Forenede Kongerige
LukketI driftUnder opførelse3015
45-
NederlandeneLukketI driftUnder opførelse
11
2-
Belgien
LukketI driftUnder opførelse
17
8-
Tyskland
LukketI driftUnder opførelse
28
8
36-
FrankrigLukketI driftUnder opførelse
1258
711
SpanienLukketI driftUnder opførelse
37
10-
ItalienLukketI driftUnder opførelse
4-
4-Finland
Lukket
I drift
Under opførelse-
4
51
Sverige
LukketI driftUnder opførelse3
10
13-
LitauenLukketI driftUnder opførelse
2
-
2-
Den Tjekkiske RepublikLukketI driftUnder opførelse
-
6
6-
Rumænien        LukketI driftUnder opførelse
-
2
2-
BulgarienLukketI driftUnder opførelse
4
2
6-SlovakietLukketI drift
Under opførelse3
4
92
Ungarn
LukketI driftUnder opførelse-
4
4-Slovenien (delt med Kroatien)LukketI driftUnder opførelse
-
1
1-
I altI altI altI altI altI altI alt
I alt I alt I altI altI altI altI altI altI alt I alt
NB: De to reaktorenheder på Ignalina i Litauen er stadig omfattet af en driftstilladelse (jf. punkt 40).
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af data fra Europa-Kommissionen og IAEA’s kraftreaktorinformationssystem (PRIS).
66 Bilag 
Oversigt over aktørerne i forbindelse med programmerne for bistand til nuklear 
nedlukning
Program for bistand til nuklear nedlukning med to gennemførelsesorganer i LitauenBilag IV
EBRD-kanal National kanal
Programovervåg-
ningsudvalgLitauen
ModtagerModtager
Kontrahent
ProjektKontrahent
ProjektRammeaftale
Årlig delegationsaftaleRammeaftale
Årlig delegationsaftale Aftale
om overførsel af midler
Overvågning OvervågningOvervågningRammeaftale
Godkendelse
af tilskudsaftaler
KontraktUdbetalingUdbetalingKontraktFinansieringsaftale
Tilsyn TilsynLitauen
UdpegelseOvervågning
Finansministeriet
Finansiel
koordineringSikring af
revision og 
ﬁnansielt 
tilsynIgnalinafonden for tilskud 
til nedlukning
– ledes af forsamlingen af 
bidragydere
– forvaltes af EBRD 
(gennemførelsesorgan)Nationalt agentur 
(CPMA)
Program- 
koordineringEuropa-Kommissionen 
bistået af Nuclear 
Decommissioning 
Assistance Programme 
Committee
I 2015 var EBRD ansvarlig for følgende igangvæ ­
rende dekommissioneringsprojekter:EU­finan ­
siering 
(millioner 
euro)
Midlertidig opbevaring af brugt brændsel fra 
Ignalinakernekraftværket205,97
Anlæg til håndtering og opbevaring af fast affald 184,02
Projektforvaltningsenhed  — fase  1-5
(2001-2015)51,81
Deponeringsanlæg nær terrænniveau til kortlivet lav- og 
mellemradioaktivt affald (udformning)10,63
I alt for 2015 452,43
I alt for afsluttede og igangværende EBRD-dekommissio -
neringsprojekter fra  1999 til udgangen af  2015522,91I 2015 var CPMA ansvarligt for følgende igangvæ ­
rende dekommissioneringsprojekter:EU­finan ­
siering 
(millioner 
euro)
Årlige dekommissioneringsaktiviteter på Ignalinakerne -
kraftværket med tilhørende omkostninger i  201550,50
Opførelse af et deponeringsanlæg til meget lavradioak -
tivt affald (deponeringsanlæg  — fase  3)8,42
Teknisk bistand til VATESI (fase 6) 1,80
Cementbeholdere til affald 1,00
Etablering af et anlæg til behandling af radioaktivt metal 0,96
I alt for 2015 62,68
I alt for afsluttede og igangværende CPMA-dekommissio -
neringsprojekter fra  1999 til udgangen af  2015465,97
67 Bilag 
Programmer for bistand til nuklear nedlukning med ét gennemførelsesorgan i Bul -
garien og SlovakietBilag IV
EBRD-kanal
ModtagerOvervågningOvervågning
Overvågning
Tilsyn
UdbetalingModtagerRammeaftale
Årlig delegationsaftale
Godkendelse af tilskudsaftaler
Kontrahent 
ProjektKozloduyfonden og Bohunicefonden 
for tilskud til nedlukning
- ledes af forsamlingen af bidragydere
- forvaltes af EBRD (gennemførelse-
sorgan)Bulgarien 
Slovakiet
Programovervågnings- 
udvalg for Kozloduy og 
BohuniceEuropa-Kommissionen 
bistået af Nuclear 
Decommissioning 
Assistance Programme 
Committee
68 Bilag 
EU-finansierede projekter undersøgt i forbindelse med revisionen
Ignalina, Litauen
Projekt Revisionsrettens vurdering
1. Anlæg til midlertidig opbevaring 
af brugte brændselselementer
Oprindeligt budget: 165  millioner  euro
Seneste budget: 206  millioner  euro
Oprindelig frist: august 2008
Seneste frist: oktober 20172011 ­ 
beretningDe store forsinkelser har en væsentlig effekt på den nukleare sikkerhed, indtil alle brugte 
brændselselementer er blevet lagt i  beholdere, og på kraftværkets driftsomkostninger.
Pr.  
december 
2015Opførelsen af opbevaringsanlægget er blevet forsinket med yderligere seks år, så det er ti år 
bagud i forhold til tidsplanen i den endelige nedlukningsplan fra 2005. De ekstra vedligeholdel -
sesomkostninger vedrørende B1-projektet var på over 61  millioner  euro.
2. Anlæg til håndtering og opbeva ­
ring af fast affald
Oprindeligt budget: 120  millioner  euro
Seneste budget: 184  millioner  euro
Oprindelig frist: november  2009
Seneste frist: november  20182011 ­ 
beretningDe store projektforsinkelser er kritiske, fordi affaldshåndteringsmetoder er nødvendige for at 
gøre fremskridt i  demonterings- og dekontamineringsprojekter. Det er sandsynligt, at yderlige -
re IIDSF-finansiering bliver nødvendig.
Pr.
december 
2015Projektet er forsinket med ni år, hvoraf fem blev tilføjet i perioden 2011-2014. Ignalinakerne -
kraftværket og Litauens Energiministerium har bilagt handelstvisterne med kontrahenten 
ved at betale 55 millioner euro i kompensation og hensat yderligere 17 ,9 millioner euro til 
imødegåelse af forventede risici.
3. Ingeniørarbejde, planlæg ­
ning og udstedelse af tilladelser 
vedrørende demonterings ­ og 
dekontamineringsaktiviteter
Oprindeligt budget: 8  millioner  euro
Aktuelt intet budget og ingen tidsplan 
for projektet2011 ­beret ­
ningBeslutningen om at outsource projektaktiviteterne byggede ikke på en tilstrækkelig vurde -
ring af, om de fornødne tekniske ressourcer fandtes på kraftværket, eller af outsourcingens 
omkostningseffektivitet.
Pr.
december 
2015Udarbejdelsen af dokumenter er blevet forsinket med 30 måneder, fordi kontrahentens ressour -
cer blev overvurderet, og fordi det tog længere tid end forventet at få dokumenter godkendt 
af kraftværket og de reguleringsansvarlige institutioner. Der er opstået en forsinkelse på tre 
år i forbindelse med overførslen af projekter vedrørende værktøjsindkøb fra IIDSF-kanalen til 
CPMA-kanalen.
4. Forvaltningsstøt ­
te og teknisk støtte til 
projektforvaltningsenheden
Oprindeligt budget: 45  millioner  euro
Seneste budget: 54  millioner  euro2011 ­ 
beretningProjektforvaltningsenhedens konsulent har bidraget væsentligt til fremskridtene, men 
forvaltnings- og administrationsomkostningerne er høje, og udviklingen af den organisatoriske 
struktur på kraftværket er utilstrækkelig.
Pr.
december 
2015Antallet af konsulentmedarbejdere i  projektforvaltningsenheden er faldet siden  2010. De er 
mere involveret i  dekommissioneringsaktiviteterne og har forvaltet store infrastrukturpro -
jekter og støttet personaleudviklingen på kraftværket. Dog har en stor del af konsulentens 
aktiviteter stadig fokus på generelle projektforvaltnings- og indkøbsaktiviteter snarere end på 
dekommissioneringsopgaver.
5. Projekter vedrørende direkte 
støtte til Ignalinakernekraftvær ­
kets personale, outsourcing
Budget: 198  millioner  euro
Frist: igangværende årligt projekt2011 ­ 
beretningIkke undersøgt.
Pr.
december 
2015På personaleområdet var der uklarheder i det interne regnskab og problemer med at retfær -
diggøre antallet af ansatte og fordele personaleomkostninger på opgaver. Ignalinakernekraft -
værket indførte en ny model til beregning af personaleomkostninger, udviklede en omkost -
ningsstruktur for anlægsarbejde og indførte Earned Value Management. Der var dog kun sket 
begrænsede fremskridt med hensyn til at retfærdiggøre antallet af ansatte og gennemføre en 
outsourcingstrategi.
6. Undersøgelse vedrørende 
reaktordemontering
Oprindeligt budget: 5  millioner  euro
(kun feasibilityundersøgelse)
Seneste budget: 70  millioner  euro
(udformning og teknisk ingeniørarbejde)2011 ­ 
beretningIkke undersøgt.
Pr.
december 
2015En feasibilityundersøgelse vedrørende reaktordemontering blev startet under IIDSF i 2009, 
men aflyst og overført til CPMA i 2010. Siden er der opstået forsinkelser i det nye CPMA-ledede 
projekt. Der mangler erfaringer med demontering af denne type reaktor, og det kan yderligere 
hæmme fremskridtene. Det er derfor stadig usikkert, om det vil være muligt at demontere 
reaktoren inden fristen, som nu er 2038.Bilag V
69 Bilag Bilag VKozloduy, Bulgarien
Projekt Revisionsrettens vurdering
7 . Generelle konsulenttjenester til 
projektforvaltningsenheden
Perioden 2006-2013
Oprindeligt budget: 8  millioner  euro
Seneste budget: 45  millioner  euro
Oprindelig frist: december  2006
Seneste frist: juli 2013
Perioden 2014-2016
Oprindeligt budget: 14  millioner  euro
Seneste budget: 32  millioner  euro
Oprindelig frist: januar 2016
Seneste frist: januar 20192011 ­ 
beretningKonsulenten hjalp med at ændre nedlæggelsesstrategien, men der var problemer med hensyn til 
projektforsinkelser, omkostningsoverslag, identificering af nødvendigt nedlæggelsesarbejde og 
opgørelser over affald. Konsulenten fokuserede mere på forvaltning end på nedlæggelse.
Pr.
december 
2015I 2013 fik projektforvaltningsenheden eneansvaret for at forvalte både dekommissioneringen og 
opførelsen af det nationale deponeringsanlæg. Konsulenten indgår nu i organisationsstrukturen, 
der placerer beslutningskompetencen hos SERAW. Konsulentmedarbejderne er i  stigende grad 
blevet inddraget i arbejdet, og der er ingen tegn på, at de er ved at blive udfaset.
8. Udformning og opførelse af et 
anlæg til tør opbevaring af brugt 
brændsel
Oprindeligt budget: 49  millioner  euro
Seneste budget: 73  millioner  euro
Oprindelig frist: december  2008
Seneste frist: marts 20132011 ­ 
beretningFærdiggørelsen af anlægget er 2,5 år forsinket. Ændringer af de oprindelige krav medførte omkost -
ningsstigninger og en ændring af prisgrundlaget for kontrakten, hvilket førte til en budgetoverskri -
delse på 19 %.
Pr.
december 
2015Projektet blev opdelt i to faser, hvor den første omfatter opførelse af anlægget og opbevaring af 
brændselselementer i 34 beholdere, og den anden omfatter udvidelse af anlægget, så det kan 
rumme op til 72 beholdere. Det brugte nukleare brændsel fra enhed 1-4 vil ikke optage al den plan -
lagte opbevaringskapacitet. Anvendelse af anlægget til opbevaring af andet materiale vil kræve 
godkendelse fra tilsynsmyndigheden.
9. Plasmasmelteanlæg til behand ­
ling og konditionering af fast 
affald
Oprindeligt budget: 21  millioner  euro
Seneste budget: 21  millioner  euro
Oprindelig frist: marts 2013
Seneste frist: juni 20172011 ­ 
beretningDer blev valgt en ny teknologi uden passende demonstration af dennes effektivitet og uden 
tilstrækkelig hensyntagen til omkostningerne. Der er en risiko for omkostningsoverskridelser.
Pr.
december 
2015Lovgivningsmæssige ændringer gjorde det nødvendigt at ændre udformningen. Opførelsen af 
anlægget er hovedsageligt bagud i forhold til tidsplanen pga. en klage vedrørende miljøkonse -
kvensvurderingen og en række kommercielle og administrative forhold, bl.a. at der ikke er indgået 
en godtgørelsesaftale om ansvar for nuklear skade. Anlægget er ikke blevet testet, så systemets 
funktion er endnu ikke blevet demonstreret. Projektet forventes nu afsluttet i juni 2017.
10. Fremme af produktiv brug af 
menneskelige ressourcer
Perioden indtil  2009
Oprindeligt budget: 20  millioner  euro
Seneste budget: 84  millioner  euro
Oprindelig frist: september  2009
Seneste frist: marts 2014
Perioden indtil  2015
Oprindeligt budget: 35  millioner  euro
Seneste budget: 46  millioner  euro
Oprindelig frist: december  2015
Seneste frist: december  20172011 ­ 
beretningDer er ikke foretaget organisatoriske ændringer, der muliggør en klar identificering af, hvilket 
personale der arbejder med overgangen fra driftsorganisation til nedlæggelsesorganisation. Der 
har manglet en passende overvågning af de aktiviteter, der går forud for nedlæggelsen.
Pr.
december 
2015Anvendelsen af KIDSF til at finansiere omkostningerne til personale, der arbejder med dekommissi -
oneringsaktiviteter, er fortsat. Siden 2011 er der sket den positive udvikling, at alle de 650 personer, 
der er ansat af SERAW, udelukkende arbejder med dekommissioneringsaktiviteter.
11. Opførelse af det nationale 
deponeringsanlæg for lav ­ og 
mellemradioaktivt affald
Oprindeligt budget: 66  millioner  euro
Oprindelig frist: december  2015
Seneste frist: januar 20212011 ­ 
beretningIkke undersøgt.
Pr.
december 
2015Det var oprindelig planlagt, at opførelsen af anlægget skulle afsluttes i 2015. Processen er imidler -
tid blevet forsinket med seks år, hvilket hovedsagelig skyldes, at miljøkonsekvensvurderingen blev 
afvist og måtte begynde forfra. Nu er fristen 2021.
70 Bilag Bilag VBohunice, Slovakiet
Projekt Revisionsrettens vurdering
12. Konsulenttjenester til projekt ­
forvaltningsenheden  — projektgen ­
nemførelse
Perioden 2003-2007
Oprindeligt budget: 11  millioner  euro
Perioden 2015-2016
Seneste budget: 45  millioner  euro2011 ­ 
beretningKonsulenten hjalp med at ændre nedlæggelsesstrategien, men der blev ikke gjort tilstrækkeli -
ge fremskridt med hensyn til at formulere og gennemføre strategien.
Pr.
december 
2015Trods omfattende brug af konsulenter er der opstået projektforsinkelser, som har ført til om -
kostningsoverskridelser. Siden  2015 er den nye konsulents arbejdsområde blevet indskrænket.
13. Udformning og opførelse af 
nye deponeringsanlæg for meget 
lavaktivt og lavaktivt affald fra 
V1­kernekraftværket i  det nationale 
depot i  Mochovce
Budget: 22  millioner  euro
Frist: juni 20182011 ­ 
beretningFeasibilityundersøgelsen er forsinket, fordi kernekraftværket ikke har givet de nødvendige 
oplysninger.
Pr.
december 
2015Anlægget er under opførelse og medfinansieres med nationale midler. Der tilføjes en tredje 
dobbeltrække, der fuldt ud finansieres af BIDSF. Omkostningsfordelingen mellem deponering 
af affald fra V1-kernekraftværket og deponering af affald fra andre anlæg er uklar.
14. Gennemførelse af nedluknings ­
programmet med anvendelse af de 
disponible menneskelige ressourcer
Budget for fase 1: 1,5 millioner euro
Budget for fase 9: 50 millioner euro2011 ­ 
beretningDer er ikke foretaget organisatoriske ændringer, der muliggør en klar identificering af, hvilket 
personale der arbejder med overgangen fra driftsorganisation til nedlæggelsesorganisation. 
Der har manglet en passende overvågning af de aktiviteter, der går forud for nedlæggelsen.
Pr.
december 
2015Hos JAVYS finansierer projektet 246  fuldtidsækvivalenter beskæftiget med dekommissione -
ring. JAVYS har udviklet sig fra en driftsorganisation til en dekommissioneringsorganisation.
15. Anlæg til midlertidig opbe ­
varing af radioaktivt affald på 
Bohunicekraftværket
Budget: 11  millioner  euro
Oprindelig frist: marts 2016
Seneste frist: august 20172011 ­ 
beretningIkke undersøgt.
Pr.
december 
2015Ifølge den oprindelige plan skulle projektet gennemføres fra marts 2013 til marts 2016. 
Anlægsarbejdet begyndte i 2015. Projektet forventes nu afsluttet i august 2017. Efter en 
beslutning om at ændre placeringen var det nødvendigt at udarbejde en ny miljøkonse -
kvensvurdering og ændre tilskudsaftalen. Forsinkelser i dette projekt vil ikke længere føre til 
forsinkelser i demonteringsprojekterne, fordi disse vil blive gennemført på en sådan måde, at 
der først vil blive produceret mellemaktivt affald, når anlægget til midlertidig opbevaring er 
færdigt.
16. Dekontaminering af det primære 
kredsløb
Oprindeligt budget: 6  millioner  euro
Seneste budget: 5  millioner  euro
Oprindelig frist: september  2014
Seneste frist: september  2016
(håndteringen af radioaktivt affald er 
overført til JAVYS)2011 ­ 
beretningIkke undersøgt.
Pr.
december 
2015Arbejdet skulle efter planen begynde i 2013 og være afsluttet ved udgangen af 2014. Pga. for -
sinkelser og uløste tekniske udfordringer er projektet blevet stillet i bero. Kontrakten med den 
nuværende leverandør er blevet opsagt. Dette projekt skal være afsluttet, før demonteringen 
i det kontrollerede område kan begynde, og derfor kan forsinkelser i dette projekt få en effekt 
på slutdatoen for dekommissioneringen.
17 . ekommissioneringsdatabase 
inklusive opgørelse og radiologisk 
karakterisering
Oprindeligt budget: 2,48  millioner  euro
Seneste budget: 3,5  millioner  euro
Oprindelig frist: maj 2012
Seneste frist: december  20122011 ­ 
beretningIkke undersøgt.
Pr.
december 
2015Projektet blev afsluttet i 2012, men karakteriseringen og opgørelsen skal ajourføres regel -
mæssigt. I  flere delprojekter opstod der forsinkelser og omkostningsoverskridelser, fordi 
oplysningerne om opgørelsen over og/eller karakteriseringen af affald var ufuldstændige.
71 Bilag Bilag VIForsinkelser og omkostningsoverskridelser i en stikprøve på 18 centrale infrastruk -
turprojekter og tilhørende støtteprojekter finansieret af EU’s bistandsprogrammer 
siden 2001
ProjektProjekt­
omkost­
ninger
(millioner 
euro)Finansiering af 
kontrakter Samlet 
forsin­
kelse til 
dato
(år)Omkost­
nings­
stigning 
til dato
(%)EU­finan­
siering
(millioner 
euro)National 
finan­
siering
(millioner 
euro)
Ignalina, 
LitauenAnlæg til midlertidig opbevaring af brugte brændselselementer
(jf. bilag IV, projekt 1)211 206 5 9,2 25 %
Anlæg til håndtering og opbevaring af fast affald
(jf. bilag IV, projekt 2)184 184 9,0 53 %
Deponeringsanlæg til meget lavradioaktivt affald 
(fase  1 — opbevaringsbuffer)7 6 1 2,8 0 %
Opførelse af et deponeringsanlæg til meget lavradioaktivt affald 
(fase  3)8 8 1,0 12 %
Deponeringsanlæg nær terrænniveau til kortlivet lav- og mel -
lemradioaktivt affald (udformning)11 11 1,0 3 %
I alt for disse fem projekter 421 415 6
Samlet EU ­finansiering af kontrakter vedrørende dekom ­
missionering 2001 ­2014/2015989
Kozloduy, 
BulgarienLevering, installering og ibrugtagning af udstyr til indsamling og 
konditionering af ionbytterharpikser
(det oprindelige omfang er udvidet)6 5 1 10,9 132 %
Udformning og opførelse af et anlæg til tør opbevaring af brugt 
brændsel (jf. bilag IV, projekt 8)73 73 4,3 50 %
Anlæg til indsamling og bearbejdning af fast fase fra inddamp -
ningskoncentrattanke (fase 1 afsluttet, fase 2 aflyst)10 10 4,6 ingen
Plasmasmelteanlæg (jf. bilag IV, projekt 9) 30 21 9 4,2 0 %
Omfangsreduktion og dekontamineringsværksteder på det 
aktive område19 19 2,8 0 %
Evaluering af den radiologiske opgørelse 1 1 1,3 ingen
I alt for disse seks projekter 139 129 9
Samlet EU ­finansiering af kontrakter vedrørende dekom ­
missionering 2001 ­2014360
72 Bilag Bilag VI ProjektProjekt­
omkost­
ninger
(millioner 
euro)Finansiering af 
kontrakter Samlet 
forsin­
kelse til 
dato
(år)Omkost­
nings­
stigning 
til dato
(%)EU­finan­
siering
(millioner 
euro)National 
finan­
siering
(millioner 
euro)
Bohunice, 
SlovakietBehandling af gammelt affald — slam og absorptionsmidler 
(afsluttet)11 11 3,0 38 %
Dekontaminering af det primære kredsløb
(jf. bilag IV, projekt 16) (stillet i bero)4 4 2,0 0 %
Ændring af JAVYS’ elforsyningsordning efter den endelige 
lukning af V1-kernekraftværket11 11 1,5 21 %
Udvidelse af kapaciteten i de eksisterende nedbrydnings- og 
dekontamineringsanlæg2 2 1,2 13 %
Behandling af gammelt affald 6 4 2 0,4 7 %
Demontering af teknisk udstyr i V1-turbinehallen 8 8 - 6 %
Frigivelse af dekommissioneringsmaterialer 3 3 - 20 %
I alt for disse syv projekter 45 43 2
Samlet EU-finansiering af kontrakter vedrørende dekommissio -
nering 2001-2014228
I altI alt for disse 18 projekter 605 587 17
Samlet EU ­finansiering af kontrakter vedrørende dekom ­
missionering 2001 ­20141 577
Kilde:  Kommissionen, udkast til de årlige arbejdsprogrammer for 2016, udkast til overvågningsrapporter for 2016. Data fra EBRD og Central Proje -
ct Management Agency.
73 Bilag Bilag VIIAnlæggelse af et dybtliggende geologisk depot til slutdeponering af brugt nukleart 
brændsel i Olkiluoto, Finland
Verdens første dybtliggende geologiske depot til slutdeponering af brugt nukleart brændsel efter civil anven -
delse skal placeres i Olkiluoto, som ligger på Finlands vestkyst i nærheden af et eksisterende kernekraftværk. 
Depotet skal rumme affald fra Finlands to kernekraftværker.
Processen til etablering af dette depot illustrerer, hvor lang tid det tager at gennemføre sådanne projekter. 
I 1983 traf den finske regering en principbeslutning om den samlede tidsplan og strategi for håndtering af 
nukleart affald, og den geologiske screening af potentielle placeringer for et slutdepot begyndte. Olkiluoto blev 
valgt som placering for slutdepotet i  2000. Herefter fulgte det intensive udgravnings- og undersøgelsesarbejde, 
der skulle gøre det muligt at deponere nukleart brændsel 400-450  meter nede i  grundfjeldet. Der blev brugt 
ca. 150  millioner  euro på dette arbejde. Deponeringen af brugt brændsel skal efter planen begynde i  starten af 
2020’erne.
De samlede udgifter vil beløbe sig til ca. 3,5 milliarder euro, heraf ca. 1 milliard euro i anlægsfasen og ca. 2,5 mil -
liarder euro til drift i en periode på ca. 100 år. Den statslige fond for håndtering af nukleart affald akkumulerer 
midler opkrævet som afgifter på den producerede elektricitet.
© Posiva Oy
74 Kommissionens  
svar
Resumé
I
I forbindelse med forhandlingerne om tiltrædelse til Den Europæiske Union forpligtede Bulgarien, Litauen og Slova -
kiet sig til at lukke og derefter nedlægge otte sovjetkonstruerede kernereaktorer af første generation, som økono -
misk ikke kunne opgraderes til vestlige sikkerhedsstandarder.
II
EU har forpligtet sig til at bistå disse lande med at løfte den usædvanlig store finansielle byrde, der pålægges som 
følge af nedlæggelsesprocessen.
IV
Kommissionen mener, at EU’s finansielle støtte effektivt har mindsket de økonomiske konsekvenser af den tidlige 
lukning, og at nedlæggelsen er godt på vej. Den bemærker dog, at nedlæggelsen er en kompleks og langvarig pro -
ces, der rækker videre end den flerårige finansielle ramme (FFR) på syv år – idet den i de fleste tilfælde overstiger to 
årtier.
De ajourførte planer om nedlæggelse og de dermed forbundne omkostningsoverslag, som blev godkendt i  FFR for 
2014-2020, danner grundlag for programmeringen i  de tre medlemsstater. Under disse ordninger overvåger Kom -
missionen nøje fremskridtet i  forhold til den endelige nedlæggelse samtidig med, at der opretholdes det højest 
mulige sikkerhedsniveau.
V
Nedlæggelse består generelt af to store faser: i) efter lukning (dvs. fortsat driftstilladelse på grund af tilstedeværel -
sen af brugt brændsel) og ii) nedlæggelse/demontering.
Slovakiet og Bulgarien befinder sig i den anden fase, mens Litauen på grund af tilstedeværelsen af brugt brændsel 
i en af reaktorerne stadig befinder sig i  fasen efter lukning.
Kommissionen mener på linje med medlemsstaterne, at ingen værker, som er underlagt programmerne for bistand 
til nedlæggelse af kernekraftværker (NDAP), kan genstartes økonomisk. Den anerkender, som observeret i  forbin -
delse med andre sammenlignelige nedlæggelsesaktiviteter, de fremtidige kritiske tekniske udfordringer i  forbin -
delse med demonteringen af reaktorerne.
VI
I de tre medlemsstater er nedlæggelsesprogrammerne på et andet niveau med hensyn til fremskridt og modenhed.
De største fremskridt er gjort i Bohunice- (SK) og Kozloduy-programmerne (BG), og de forventes afsluttet i hen -
holdsvis 2025 og 2030. Sidstnævnte program blev forkortet med fem år, da det blev revideret i 2011.
I Ignalina (LT) er nedlæggelsen af reaktorerne af Tjernobyl-typen den første af sin slags og den, der giver de største 
udfordringer.
Uanset de fremskridt, der allerede er gjort, anerkender Kommissionen behovet for løbende forbedringer af 
nedlæggelsesprogrammerne.
Kommissionens svar 75
Anbefaling 1
Kommissionen bemærker, at anbefaling 1, litra a) og b), er rettet til medlemsstaterne.
Kommissionen accepterer anbefaling 1, litra c), i  det omfang den er berørt af den. Den støtter idéen om bedre 
udveksling af bedste praksis og teknisk viden og vil opfordre de tre medlemsstater til at gøre det.
a) Kommissionen har allerede indført forbedringer i den nuværende FFR med oprettelsen af en omfattende ramme 
for programmering, projektstyring og overvågning, som medlemsstaterne opererer under.
b) Den kan se behovet for løbende at opbygge knowhow og kompetencer, men bemærker, at brug af eksterne 
eksperter er en fordel på visse specialistområder.
c) Kommissionen har allerede truffet foranstaltninger til at fremme et åbent og gennemsigtigt miljø, fremme 
udveksling af bedste praksis og viden og fremme standardiseringsprocesser, bl.a. med det formål at øge konkur -
renceevnen og sikkerheden.
VII
Kommissionen erkender, at ansvarlig og sikker håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald er vigtig. Kommis -
sionen vil udtale sig om de nationale programmer og i løbet 2016 rapportere til Parlamentet og Rådet om gennem -
førelsen af   direktiv 2011/70.
Kommissionen bemærker endvidere, at spørgsmålene vedrørende den endelige deponering af højaktivt affald og 
håndtering af brugt brændsel rækker videre end anvendelsesområdet for programmet for bistand til nedlæggelse 
af kernekraftværker.
Anbefaling 2
a) Kommissionen accepterer anbefalingen. Kommissionen vil allerede udstikke retningen i de udtalelser, den har 
til hensigt at afgive i 2016/2017 om de nationale programmer i henhold til direktiv 2011/70. Dette vil starte den 
drøftelse, som skal finde sted i 2017 om muligheder for deponering, herunder regionale og andre EU-baserede 
løsninger. Derefter vil Kommissionen være bedre i stand til at formulere politiske muligheder og en køreplan 
i 2018.
b) Kommissionen bemærker, at denne anbefaling er rettet til medlemsstaterne og allerede behandles gennem 
vurderingen af   de nationale programmer og den udtalelse, som Kommissionen vil rette til medlemsstaterne.
VIII
Kommissionen erkender, at der ikke gennemføres systematisk medfinansiering på individuelt projektplan. Den 
bemærker, at det nuværende retsgrundlag ikke giver en klar definition af medfinansiering eller en minimumsandel, 
som skal opnås. Kommissionen bemærker som rapporteret af Retten, at det samlede bidrag fra Litauen, Bulgarien 
og Slovakiet til deres respektive nedlæggelsesprogrammer udgør 1,09 mia. EUR.
Anbefaling 3
Kommissionen bemærker, at denne anbefaling er rettet til medlemsstaterne. Den vil støtte Rettens anbefaling gen -
nem sin indsats for at indføre et veldefineret niveau af medfinansiering i  forbindelse med programmet for bistand 
til nedlæggelse af kernekraftværker og dermed støtte princippet om, at forureneren betaler. I  denne henseende vil 
den føre drøftelser med medlemsstaterne og kritisk undersøge det medfinansieringsniveau, som medlemsstaterne 
har foreslået i det årlige arbejdsprogram for 2017.
Kommissionens svar 76
Anbefaling 4
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Den anerkender, at medfinansiering bidrager til effektiv gennemførelse af programmet og øger medlemsstaternes 
ejerskab. Den vil iværksætte tiltag for at præcisere betydningen af de »behørigt begrundede særlige tilfælde«, som 
der aktuelt henvises til i  forordningerne, og kritisk undersøge det medfinansieringsniveau, som medlemsstaterne 
har foreslået i det årlige arbejdsprogram for 2017.
Anbefaling 5
Kommissionen accepterer delvist anbefalingen. Kommissionen vil gennemføre en konsekvensanalyse i  overens -
stemmelse med kravene i  finansforordningen og dagsordenen for bedre regulering med hensyn til forslag om nye 
initiativer. Denne konsekvensanalyse vil belyse, om finansieringen skal fortsætte og i givet fald den bedst egnede 
finansieringsmekanisme. Hvis det i  denne analyse konkluderes, at finansieringen skal fortsætte i  den næste FFR 
efter 2020, vil Kommissionen tage hensyn til Rettens anbefaling og sikre, at finansieringsmekanismen giver incita -
menter til at fortsætte nedlæggelsen, bl.a. ved at være tidsbegrænset og baseret på en passende medfinansiering 
fra medlemsstaterne.
Anbefaling 6
Kommissionen accepterer delvist anbefalingen.
Kommissionen er i  færd med at identificere omkostninger, der ikke vedrører nedlæggelse Denne proces vil blive 
afsluttet under midtvejsevalueringen, og der vil blive foreslået mulige foranstaltninger for en udfasning af sådanne 
omkostninger i 2018.
Kommissionen mener dog, at visse vigtige funktioner som f.eks. sikkerhed ikke bør udelukkes fra EU’s finansiering.
Anbefaling 7
Kommissionen accepterer anbefalingen og bemærker, at der allerede er truffet foranstaltninger. Vurderingen pågår 
og vil blive afsluttet i oktober 2016.
Anbefaling 8
Kommissionen accepterer anbefalingen. Kommissionen anerkender betydningen af dette spørgsmål.
Den har i  første omgang taget hånd om denne anbefaling ved at gennemføre affaldsdirektivet. Kommissionen er 
i gang med at revidere de nationale programmer under affaldsdirektivet og har planlagt en række undersøgelser 
med henblik på at indsamle oplysninger og engagere sig yderligere i  valideringen.
Kommissionens svar 77
Indledning
20
EU’s nukleare landskab har gennemgået store forandringer i  det seneste årti med vedtagelsen af banebrydende lov -
givning på europæisk plan om nuklear sikkerhed, håndtering af radioaktivt affald og brugt brændsel samt beskyt -
telse mod stråling. Derudover har Kommissionen vedtaget et nyt vejledende kerneenergiprogram for Fællesskabet 
(Pinc) i  2016, som for første gang dækker finansieringsbehovet vedrørende nedlæggelse af kernekraftværker og 
håndtering af radioaktivt affald og brugt brændsel, herunder til finansiering af langsigtede løsninger som etable -
ring af dybtliggende geologiske depoter.
Med direktivet om radioaktivt affald (Rådets direktiv 2011/70/Euratom) fastsættes en fællesskabsramme for ansvar -
lig og sikker håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald for at undgå at pålægge fremtidige gene -
rationer en urimelig byrde. Direktivet går videre end den fælles konvention, idet medlemsstaterne skal gennemføre 
nationale programmer for håndteringen af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald.
Kommissionen sigter gennem Pinc og affaldsdirektivet mod for første gang at danne sig et samlet billede af de 
fulde omkostninger i  forbindelse med nedlæggelse og affaldshåndtering og af, hvordan medlemsstaterne sikrer, at 
disse finansieres efter princippet om, at forureneren betaler.
Bemærkninger
Fælles svar fra Kommissionen på punkt 38-40
Kommissionen mener på linje med medlemsstaterne, at ingen værker, som er underlagt NDAP , kan genstartes 
økonomisk.
40 Første led
Selv om Kommissionen erkender, at den tilladelsesrelaterede forventede produktion ikke er nået for Ignalina-vær -
ket, da der stadig er brugt brændsel i  reaktoren, bemærker den, at demonteringen af turbinehallen i  INPP sikrer, at 
processen er irreversibel.
40 Andet led
Med hensyn til Kozloduy-værket (BG) bemærker Kommissionen, at de yderligere tilladelser, som kan være påkrævet, 
vedrører arbejder, der skal udføres, når processen ikke længere er reversibel.
40 Tredje led
Med hensyn til Bohunice-værket (SK) er den aktuelle status i  overensstemmelse med nedlæggelsesplanen og den 
planlagte slutdato i  2025.
Fælles svar fra Kommissionen på punkt 41-42
Kommissionen erkender, at hovedudfordringerne stadig ligger forude, men bemærker også, at den status, som 
er illustreret i tabel 3, stemmer overens med nedlæggelsesplanerne og de planlagte slutdatoer for alle tre med -
lemsstater. Det vigtigste demonteringsarbejde i  reaktorbygningen kan først udføres hen imod slutningen af 
nedlæggelsesprocessen.
Kommissionens svar 78
Fælles svar fra Kommissionen på punkt 43-46
NDAP omfatter nedlæggelsesprocessen og infrastrukturen for affaldshåndtering, herunder sikker opbevaring af 
affald og deponering af lavaktivt affald på langt sigt. Lavaktivt affald omfatter typisk over 90  % af affaldsmæng -
den, og der findes modne løsninger til deponering. Deponering af brugt brændsel og højaktivt affald er en del af 
medlemsstaternes ansvar i  henhold til direktivet om radioaktivt affald og omfatter alt affald, der produceres i  den 
pågældende medlemsstat.
48
I henhold til direktiv 2011/70/Euratom skal den enkelte medlemsstat sørge for gennemførelsen af sit nationale 
program for håndteringen af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald omfattende alle typer af brugt nukleart 
brændsel og radioaktivt affald på medlemsstatens område og alle faser af håndteringen af brugt nukleart brændsel 
og radioaktivt affald fra frembringelse til deponering.
Kommissionen danner sig for første gang et samlet billede af medlemsstaternes planer med hensyn til deponering 
og de dermed forbundne omkostninger.
Fælles svar fra Kommissionen på punkt 49-52
Kommissionen vil undersøge de økonomiske, juridiske og sociale konsekvenser af fælles depoter under hensynta -
gen til, at deling af anlæg til håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald, herunder deponeringsan -
læg, kan være en potentielt gavnlig, sikker og omkostningseffektiv løsning.
53
Medlemsstaterne skal for første gang meddele Kommissionen indholdet af deres nationale programmer senest 
i august 2015. Inden for en frist på seks måneder fra indberetningen kan Kommissionen anmode om præcisering og/
eller udtale sig om, hvorvidt indholdet af det nationale program er i overensstemmelse med direktivet. Medlemssta -
terne skal tilvejebringe den præcisering, der er anmodet om, og/eller informere Kommissionen om enhver revision 
af de nationale programmer inden for en frist på seks måneder.
Medlemsstaterne forelægger desuden Kommissionen en rapport om gennemførelsen af dette direktiv, første gang 
senest i august 2015 og herefter hvert tredje år.
På grundlag af medlemsstaternes rapporter forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet følgende:
a) en rapport om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af direktivet og
b) en opgørelse over radioaktivt affald og brugt nukleart brændsel på Fællesskabets område og 
fremtidsudsigterne.
Det er første gang, denne proces gennemføres, og Kommissionen har i  sinde at tage ved lære af den for at forsøge 
at forbedre og harmonisere fremtidige rapporter. Til dette formål var Kommissionen nødt til at tage højde for de 
nationale programmer i alle 28 medlemsstater samt de nationale rapporter. I lyset heraf og for at danne sig et fuld -
stændigt billede tog Kommissionen i  sin tidsplan for rapporteringen til Parlamentet og Rådet højde for vurderingen 
af de nationale programmer. Rapporten ventes i  fjerde kvartal 2016.
Kommissionens svar 79
Fælles svar fra Kommissionen på punkt 60-68
Kommissionen erkender, at en række nedlæggelsesprojekter var forsinkede, navnlig i  den foregående FFR. Kommis -
sionen har indført øgede planlægnings-, overvågnings- og rapporteringskrav for 2014-2020 og følger nøje projekt -
gennemførelsen med evalueringer både fra skrivebordet og i  marken.
Det bør bemærkes, at forsinkelserne i Bulgarien og Slovakiet i øjeblikket ikke påvirker slutdatoen.
69
Kommissionen mener, at det er yderst vigtigt, at operatører af kernekraftværker/indehavere af nedlæggelsestilladel -
ser opbygger knowhow og kompetencer, navnlig inden for projektstyring. Det er dog en god idé at benytte eks -
terne eksperter inden for visse specialistområder.
Fælles svar fra Kommissionen på punkt 73-74
I løbet af det seneste årti er der sket en stor udvikling i fremtidsudsigterne med hensyn til nedlæggelse af kernekraf -
tanlæg. Kommissionen har bidraget til en forbedring af omkostningsoverslagene til nedlæggelsesprogrammerne og 
deltaget i  udarbejdelsen af rapporten »International Structure for Decommissioning Costing of Nuclear Installations 
(ISDC)« i 2012 sammen med OECD/NEA. Der er stadig behov for at videreudvikle omkostningsoverslagene, og dette 
er et spørgsmål af stor global interesse, eftersom OECD/NEA og IAEA stadig er ret aktive med hensyn til omkost -
ningsoverslag og usikkerheder. Kommissionen støtter fuldt ud disse aktiviteter.
Kommissionen bemærker, at de vigtigste omkostninger steg i 2011, som det også kan ses i figur 16. Disse ændringer 
afspejler de forbedringer, der er sket i  programstyringen som følge af den foregående revision, navnlig i  det bulgar -
ske og slovakiske program.
75
Der ventes intet hul i  finansieringen i  perioden 2014-2020, mens Kommissionen har øget sin overvågning af og kon -
trol med programmerne. Kommissionen har også indledt en tilbundsgående vurdering af robustheden af finansie -
ringsplanerne, som ventes afsluttet i  slutningen af oktober 2016.
Derudover har Kommissionen anvendt QUEST-modellen til makroøkonomisk politisk analyse og forskning (som 
Kommissionen anvender til sine prognoser) til at køre forskellige scenarier for programmerne efter 2020. Det vigtig -
ste resultat var, at selv i det værst tænkelige scenarie kan medlemsstaterne finansiere nedlæggelsesprogrammerne 
med forsvindende lille eller ringe indvirkning på deres makroøkonomiske parametre.
Med hensyn til den finansielle ramme efter 2020 vil Kommissionen foretage en konsekvensanalyse i  overensstem -
melse med kravene i  finansforordningen og dagsordenen for bedre regulering med hensyn til at foreslå nye initia -
tiver uden at forpligte sig til ny finansiering efter 2020 på dette tidspunkt. Denne konsekvensanalyse vil belyse, om 
finansieringen skal fortsætte og i  givet fald den bedst egnede finansieringsmekanisme. Se Kommissionens svar på 
anbefaling 5.
77
Derudover har Kommissionen styrket programmeringen under FFR for 2014-2020 og indført som forudsætning, at 
der indsendes nedlæggelses- og finansieringsplaner. En ekstern uafhængig ekspert er i  øjeblikket i  gang med at 
vurdere fuldstændigheden og robustheden af disse planer.
Kommissionens svar 80
80
Kommissionen har anmodet om en grundig analyse af personalebehovet på Ignalina-kraftværket under hensynta -
gen til behovet for ikke at sætte sikkerheden på værket over styr, da der stadig findes brugt brændsel i reaktoren 
med en relativt stor risiko til følge.
82
Kommissionen anerkender, at der er en risiko for, at utilstrækkelige incitamenter til at holde personalet på det 
strengt nødvendige kan medføre yderligere omkostninger. Der er i  flere år truffet forskellige foranstaltninger til 
at mindske denne risiko, herunder en systematisk vurdering af fordelene ved at udlicitere aktiviteter og en årlig 
kvantitativ personaleplan baseret på de planlagte aktiviteter. Der drøftes løbende praktiske metoder til at anvende 
medfinansieringsordninger til at justere lokale interessenters interesser i  forhold til Kommissionens.
84
Kommissionen bemærker, at finansieringshullerne er ved at lukkes for både BG og SK. Kommissionens vurderin -
ger er baseret på nedlæggelsesplanen og de tilgængelige ressourcer. De vil blive revurderet efter resultaterne af 
midtvejsevalueringen.
85
Kommissionen er klar over, at der er behov for en yderligere indsats i  forhold til vurderingen af omkostningsover -
slagene for nedlæggelsen. Dette anerkendes også af andre internationale organisationer som OECD/NEA og IAEA. 
Kommissionen følger nøje udviklingen på dette område og har nedsat en ekspertgruppe for nedlæggelsesfinansie -
ring, som den vil benytte til at målrette sin indsats på dette område.
Med hensyn til de pågældende programmer benytter Kommissionen en mere konservativ og forsigtig fremgangs -
måde end medlemsstaterne. For så vidt angår Bulgarien og Slovakiet observeres der imidlertid en generel nedadgå -
ende tendens for finansieringshullet.
Se også Kommissionens svar til punkt 75 og anbefaling 5.
87
Kommissionens Interne Revisionstjeneste havde allerede identificeret disse svagheder i  forvaltnings- og kontrolsy -
stemet. Der har således været indført en handlingsplan siden 2015, som i  øjeblikket er ved at blive gennemført. De 
vigtigste foranstaltninger vedrørende Rettens spørgsmål afsluttes inden udgangen af oktober 2016, og et yderligere 
sæt aftalte foranstaltninger vil blive gennemført inden årets udgang.
Fælles svar på punkt 89-90:
I lyset af at disse værker stod over for tidlig nedlukning på grund af en politisk beslutning, er det logisk, at finan -
sieringen ikke kan dække alle omkostningerne til nedlæggelse. En af bevæggrundene for EU’s finansielle støtte var 
nedbringelsen af den finansielle byrde, som det medførte for medlemsstaterne.
Kommissionens svar 81
91
Der fastsættes i  retsgrundlaget ikke et niveau for national medfinansiering. Der henvises kun til nødvendigheden 
af at fortsætte den tidligere etablerede medfinansieringspraksis. Selv om der ikke er opnået medfinansiering for de 
individuelle projekter, vil den være at finde for det overordnede program.
Det samlede bidrag fra Litauen, Bulgarien og Slovakiet til deres respektive nedlæggelsesprogrammer udgør 1,09 
mia. EUR.
92
Kommissionen mener, at målet om at styrke den nationale medfinansiering er vigtigt. På dette tidspunkt er Kom -
missionen imidlertid ikke i stand til at forpligte sig i forhold til Rettens anbefaling om at øge medfinansieringen 
fra medlemsstaterne inden udgangen af 2016. Mulighederne vil blive undersøgt under midtvejsevalueringen af 
programmet, som skal gennemføres i 2017.
93
Nedlæggelsesplanerne og de omkostningsoverslag, som blev godkendt i  FFR for 2014-2020, danner grundlag for 
programmeringen i  de tre medlemsstater. Deponering af brugt brændsel og højaktivt affald udgør en del af med -
lemsstaternes ansvar i henhold til direktivet om radioaktivt affald og var derfor ikke omfattet af NDAP .
94
I henhold til direktiv 2011/70/Euratom skal udgifterne til håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald 
afholdes af dem, der frembragte disse materialer (artikel 4, stk. 3, litra e)), og der skal ske en klar fordeling af ansva -
ret mellem de organer, der er involveret i  de forskellige trin af håndteringen af brugt nukleart brændsel og radioak -
tivt affald (artikel 5, stk. 1, litra f)), ligesom medlemsstaterne skal sikre, at de nationale rammebestemmelser kræver, 
at der er tilstrækkelige finansielle ressourcer, når der er behov herfor [...], navnlig til håndtering af brugt nukleart 
brændsel og radioaktivt affald, under behørig hensyntagen til ansvaret hos producenten af brugt nukleart brænd -
sel og radioaktivt affald (artikel 9).
95
Gennemførelsen af affaldsdirektivet i  medlemsstaterne er en prioritet for Kommissionen. Der pågår aktuelt en 
løbende revision af medlemsstaternes nationale programmer, og den vil tage hånd om alle disse spørgsmål.
96
Nedlæggelsesplanerne omfatter omkostningerne til håndtering af det brugte brændsel og det radioaktive affald 
som krævet i  NDAP-reglerne. De omfatter ikke omkostningerne til deponeringsprojekter, som skal startes på langt 
sigt. De omfatter dog de omkostninger til opbevaringsanlæg, som skal bruges til at lukke dette hul.
Kommissionens svar 82
Konklusioner og anbefalinger
107
Siden revisionen i  2011 har Kommissionen indført en række vigtige forbedringer i  programmeringen og projektsty -
ringen. Med retsgrundlaget for 2014-2020 blev der indført specifikke målsætninger, som måles i form af centrale 
præstationsindikatorer og en ny overvågnings- og rapporteringsramme.
Kommissionen mener, at EU’s finansielle støtte dermed effektivt har mindsket de økonomiske konsekvenser af den 
tidlige nedlukning, og at nedlæggelsen er godt på vej. Den bemærker dog, at nedlæggelsen er en kompleks og 
langvarig proces, der rækker videre end den syvårige FFR  — idet den i  de fleste tilfælde overstiger to årtier.
De ajourførte planer om nedlæggelse og de dermed forbundne omkostningsoverslag, som blev godkendt i  FFR for 
2014-2020, danner grundlag for programmeringen i  de tre medlemsstater. Under disse ordninger overvåger Kom -
missionen nøje fremskridtet i  forhold til den endelige nedlæggelse samtidig med, at der opretholdes det højest 
mulige sikkerhedsniveau.
Fælles svar fra Kommissionen på punkt 108-111:
Kommissionen overvåger proaktivt gennemførelsen med henblik på at opfylde målsætningerne i  Rådets forordning 
og rapporterer årligt til Parlamentet og Rådet.
Nedlæggelse består generelt af to store faser: i) efter lukning (dvs. fortsat driftstilladelse på grund af tilstedeværel -
sen af brugt brændsel) og ii) nedlæggelse/demontering.
Slovakiet og Bulgarien befinder sig i den anden fase, mens Litauen på grund af tilstedeværelsen af brugt brændsel 
i en af reaktorerne stadig befinder sig i  fasen efter lukning.
Kommissionen mener på linje med medlemsstaterne, at ingen værker, som er underlagt NDAP , kan genstartes 
økonomisk. Den anerkender, som observeret i  forbindelse med andre sammenlignelige nedlæggelsesaktiviteter, de 
fremtidige kritiske tekniske udfordringer i  forbindelse med demonteringen af reaktorerne.
Anbefaling 1 — Sikre, at der gøres fremskridt med hensyn til nedlæggelse
Kommissionen bemærker, at anbefaling 1, litra a) og b), er rettet til medlemsstaterne.
Kommissionen accepterer anbefaling 1, litra c), i  det omfang den er berørt af den. Den støtter idéen om bedre 
udveksling af bedste praksis og teknisk viden og vil opfordre de tre medlemsstater til at gøre det.
a) I henhold til den nuværende FFR har Kommissionen prioriteret at oprette en overordnet ramme for programme -
ring, projektstyring og overvågning, som medlemsstaterne skal arbejde inden for. Derudover har Kommissionen 
indført et system for Earned Value Management (EVM), som skal måle projektets resultater og fremskridt på en 
objektiv måde. Den fulde virkning af disse ændringer ventes at indtræde i de kommende år.
b) Kommissionen mener, at det er yderst vigtigt, at operatører af kernekraftværker/indehavere af nedlæggelses -
tilladelser opbygger knowhow og kompetencer, navnlig inden for projektstyring, og identificerer de områder, 
hvor udlicitering af tjenester giver merværdi. Det er en god idé at benytte eksterne eksperter inden for visse 
specialistområder.
c) Kommissionen forsøger at fremme et åbent og gennemsigtigt miljø, fremme udveksling af bedste praksis og 
viden og fremme standardiseringsprocesser, bl.a. med det formål at øge konkurrenceevnen og sikkerheden.
Kommissionens svar 83
Til støtte for dette mål har Kommissionen i  2015 genoplivet ekspertgruppen for nedlæggelsesfinansiering, 
som består af nationale eksperter, der har ajourført viden om omkostningerne ved nedlæggelse og styring af 
finansieringen.
Derudover vil Kommissionen bruge sin deltagelse i  internationale fora og arbejdsgrupper til at dele den erfaring, 
den har opnået gennem styringen af nedlæggelsesprogrammerne. Den vil navnlig fortsætte samarbejdsaktivite -
terne med IAEA og OCED/NEA.
112
Vedrørende rapporten om medlemsstaternes planer henvises til Kommissionens svar til punkt 53.
Kommissionen er i gang med at vurdere de nationale programmer for alle 28 medlemsstater. Det er første gang, 
denne proces gennemføres, og Kommissionen har i sinde at tage ved lære af den for at forsøge at forbedre og har -
monisere fremtidige rapporter. Til dette formål skulle Kommissionen tage højde for de nationale programmer i  alle 
28 medlemsstater samt de nationale rapporter. I lyset heraf og for at danne sig et fuldstændigt billede tog Kommis -
sionen i  sin tidsplan for rapporteringen til Parlamentet og Rådet højde for vurderingen af de nationale programmer. 
Rapporten ventes i  fjerde kvartal 2016.
Anbefaling 2 — Løsninger vedrørende slutdeponering af brugt nukleart brændsel
a) Kommissionen accepterer anbefalingen. Kommissionen lægger stor vægt på sikker og ansvarlig håndtering 
af brugt brændsel og radioaktivt affald for at undgå at pålægge fremtidige generationer en urimelig byrde. 
I denne henseende vil Kommissionen allerede udstikke retningen i de udtalelser, den har til hensigt at udstede 
i 2016/2017 om de nationale programmer i henhold til direktiv 2011/70. Dette vil starte den drøftelse, som skal 
finde sted i 2017 om muligheder for deponering, herunder muligheden for regionale og andre EU-baserede 
løsninger. Derefter vil Kommissionen være bedre i stand til at formulere politiske muligheder og en køreplan 
i 2018.
b) Kommissionen bemærker, at denne anbefaling er rettet til medlemsstaterne. Det bemærker også, at den allere -
de behandles gennem vurderingen af   de nationale programmer og den udtalelse, som Kommissionen vil rette 
til medlemsstaterne. Kommissionen agter at iværksætte en undersøgelse i 2017 for at vurdere medlemsstater -
nes omkostningsoverslag for affaldshåndtering.
113
Nedlæggelsesplanerne, som blev godkendt i  FFR for 2014-2020, danner grundlag for programmeringen i  de tre 
medlemsstater. Omkostningerne til slutdeponering af brugt brændsel og højaktivt affald anses ikke for at være 
støtteberettigede under NDAP og medregnes ikke. Deponering af brugt brændsel og højaktivt affald udgør en del 
af medlemsstaternes ansvar i  henhold til direktivet om radioaktivt affald. NDAP bør sikre komplementaritet og kon -
sistens i  relevante EU-foranstaltninger for at overholde proportionalitetsprincippet.
114
Kommissionen understreger, at der i  henhold til FFR for 2014-2020 ikke er noget finansieringshul i  de aftalte 
målsætninger.
Anbefaling 3 — Sikre overholdelse af princippet om, at forureneren betaler, ved at øge 
den nationale finansiering i perioden 2014-2020 og derefter
Kommissionen bemærker, at denne anbefaling er rettet til medlemsstaterne.
Kommissionens svar 84
Kommissionen vil støtte Rettens anbefaling gennem sin indsats for at indføre et veldefineret niveau af medfinan -
siering og dermed støtte princippet om, at forureneren betaler. I  denne henseende vil den føre drøftelser med 
medlemsstaterne og kritisk undersøge det medfinansieringsniveau, som medlemsstaterne har foreslået i  det årlige 
arbejdsprogram for 2017.
Anbefaling 4 — Sikre overholdelse af princippet om, at forureneren betaler, ved at øge 
den nationale finansiering i perioden 2014-2020
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissionen anerkender, at medfinansiering bidrager til effektiv gennemførelse af programmerne og øger med -
lemsstaternes ejerskab. Det aktuelle retsgrundlag indeholder imidlertid ikke et specifikt niveau for denne medfi -
nansiering. Kommissionen vil derfor indledningsvist iværksætte tiltag for at præcisere betydningen af de »behørigt 
begrundede særlige tilfælde«, som der aktuelt henvises til i  forordningerne, og kritisk undersøge det medfinansie -
ringsniveau, som medlemsstaterne har foreslået i  det årlige arbejdsprogram for 2017.
Anbefaling 5 — Indstille de særlige programmer for bistand til nedlæggelse af 
kernekraftanlæg i Litauen, Bulgarien og Slovakiet efter 2020
Kommissionen accepterer delvist anbefalingen. Kommissionen vil gennemføre en konsekvensanalyse i  overens -
stemmelse med kravene i  finansforordningen og dagsordenen for bedre regulering med hensyn til forslag om nye 
initiativer. Denne konsekvensanalyse vil belyse, om finansieringen skal fortsætte og i givet fald den bedst egnede 
finansieringsmekanisme. Hvis det i  denne analyse konkluderes, at finansieringen skal fortsætte i  den næste FFR 
efter 2020, vil Kommissionen tage hensyn til Rettens anbefaling og sikre, at finansieringsmekanismen giver incita -
menter til at fortsætte nedlæggelsen, bl.a. ved at være tidsbegrænset og baseret på en passende medfinansiering 
fra medlemsstaterne.
118
Kommissionen har anmodet om en grundig analyse af personalebehovet på Ignalina-kraftværket under hensynta -
gen til behovet for ikke at sætte sikkerheden på værket over styr, da der stadig findes brugt brændsel i reaktorbyg -
ningerne med en relativt stor risiko til følge og dermed er behov for at bevare de vigtigste sikkerhedsfunktioner.
Anbefaling 6 — Kun EU-støtte til finansiering af nedlæggelsesomkostninger
Kommissionen accepterer delvist anbefalingen.
Kommissionen er i  færd med at identificere omkostninger, der ikke vedrører nedlæggelse Denne proces vil blive 
afsluttet under midtvejsevalueringen, og der vil blive foreslået mulige foranstaltninger for en udfasning af sådanne 
omkostninger i 2018.
Kommissionen mener dog, at visse vigtige funktioner som f.eks. sikkerhed ikke bør udelukkes fra EU’s finansiering.
Anbefaling 7 — Forbedring af Kommissionens tilsyn
Kommissionen accepterer anbefalingen og bemærker, at der allerede er truffet foranstaltninger. Vurderingen af 
forhåndsbetingelserne pågår og vil blive afsluttet i  oktober 2016.
Anbefaling 8 — Regnskabsmæssig behandling
Kommissionen accepterer anbefalingen. Kommissionen anerkender betydningen af dette spørgsmål.
Den har i  første omgang taget hånd om denne anbefaling ved at gennemføre affaldsdirektivet. Kommissionen er 
i gang med at revidere de nationale programmer under affaldsdirektivet og har planlagt en række undersøgelser 
med henblik på at indsamle oplysninger og engagere sig yderligere i  valideringen.
SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Begivenhed Dato
Revisionsplanens vedtagelse/revisionens start 25.3.2015
Officiel fremsendelse af udkastet til beretning til Kommissionen (eller en anden revide -
ret enhed)2.5.2016
Vedtagelse af den endelige beretning efter den kontradiktoriske procedure 14.7. 2016
Modtagelse af Kommissionens (eller en anden revideret enheds) officielle svar på alle 
sprog15.7.2016
Dekommissioneringen af otte sovjetkonstruerede 
kernereaktorer i Litauen, Bulgarien og Slovakiet var en 
betingelse for disse landes EU-tiltrædelse. Vi konstaterede, 
at de EU-finansieringsprogrammer, der skulle bidrage til 
opfyldelsen af dette krav, ikke har skabt de rigtige 
incitamenter til at fremme en rettidig og 
omkostningseffektiv dekommissionering. Der er sket visse 
fremskridt, men der har været forsinkelser i centrale 
infrastrukturprojekter, og de kritiske udfordringer, der er 
forbundet med at arbejde i de kontrollerede områder, 
ligger stadig forude. I 2020 vil der være ydet 
3,8 milliarder euro i EU-støtte. De samlede 
dekommissioneringsomkostninger anslås imidlertid til 
mindst 5,7 milliarder euro, og hvis 
slutdeponeringsomkostningerne medregnes, kan beløbet 
være det dobbelte.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET