Forslaget har været blokeret i Rådet siden 2006, eftersom medlemsstaterne stadigvæk har forbehold over for større ændringer i principperne bag Den Europæiske Solidaritetsfond og dens virke, og der ventes ikke at ske nogen fremskridt i fremtiden. Kommissionen bebudede sin intention om at trække forslaget tilbage og udforske andre muligheder i sin meddelelse af 6. oktober 2011 om Den Europæiske Solidaritetsfonds fremtid (KOM(2011) 613, punkt 6).

Forældet som følge af nyere forslag: KOM(2011) 215 - Forslag til forordning om gennemførelse af et forstærket samarbejde om indførelse af beskyttelse af et enhedspatent og KOM(2011) 216 - Forslag til forordning om gennemførelse af et forstærket samarbejde om indførelse af beskyttelse af et enhedspatent (oversættelsesordninger).

Forældet som følge af nyere forslag: KOM(2011) 215 - Forslag til forordning om gennemførelse af et forstærket samarbejde om indførelse af beskyttelse af et enhedspatent og KOM(2011) 216 - Forslag til forordning om gennemførelse af et forstærket samarbejde om indførelse af beskyttelse af et enhedspatent (oversættelsesordninger).

Erstattet af nyere forslag: KOM(2011) 215 - Forslag til forordning om gennemførelse af et forstærket samarbejde om indførelse af beskyttelse af et enhedspatent og KOM(2011) 216 - Forslag til forordning om gennemførelse af et forstærket samarbejde om indførelse af beskyttelse af et enhedspatent (oversættelsesordninger).

CIWIN-systemet er nu blevet defineret som et ikke-obligatorisk system, hvor der ikke sker behandling af personoplysninger eller klassificerede oplysninger. Der er under disse omstændigheder ikke brug for noget retsgrundlag for at kunne drive systemet, og forslaget skal derfor trækkes tilbage.

Sikkerheden skal forbedres, og man skal undgå konkurrenceforvridning for adskillige typer passagerskibe, der sejler i internationale/nationale farvande. Forenkling og præcisering af den nuværende lovgivningsramme ved afskaffelse af de alt for omfattende bestemmelser, der i øjeblikket er gældende for små skibe og små transportvirksomheder.

Reduceret antal retsakter for planer for flere arter. Forenkling og større klarhed for fiskere. Det bliver nemmere for forvaltningsorganet at kontrollere og håndhæve planerne.

Revision af Rådets direktiv 90/314/EØF med henblik på at modernisere de nuværende regler for beskyttelse af forbrugere ved køb af pakkerejser, navnlig via internettet, og lette køb af pakkerejser i andre medlemsstater.

Begrænsning af de administrative byrder (direktiv 93/109/EF) for borgerne og for de nationale forvaltningsorganer i forbindelse med valgprocessen og forbedring af effektiviteten af den nuværende mekanisme til håndhævelse af forbud mod stemmeafgivelse i to medlemsstater ved det samme valg til Europa-Parlamentet.

Den 1. januar 2014 bliver en ny standard for udledning af udstødningsgasser, trin IV, obligatorisk for maskiner anvendt som ikke-vejgående maskiner, og ét år forinden kan der kun meddeles typegodkendelser for maskiner, der opfylder kravene i trin IV. Der skal via dette initiativ indføres nye specifikationer for afprøvning af disse maskiner i direktiv 97/68/EF.

Forenkling af procedurerne for tilladelse til at markedsføre gødningsstoffer, herunder nye typer gødningsstoffer, vækstmedier og jordforbedringsmidler, og reduktion af de administrative byrder for virksomheder og myndigheder, idet forordning (EF) nr. 2003/2003 ophæves. Dette vil også lette samhandelen med tredjelande.

Revision og tilpasning af direktiv 2000/9/EF til den nye retlige ramme for markedsføring af produkter. Forenkling af teksten til direktivet for at få præciseret de væsentlige begreber, definitioner og anvendelsesområdet med henblik på at gøre teksten mere sammenhængende og lette producenternes, de nationale myndigheders og alle interessenters anvendelse deraf.

Revision og tilpasning af direktiv 89/686/EF til den nye retlige ramme for markedsføring af produkter. Præcisering af direktivets anvendelsesområde for at gøre producenternes, markedstilsynsmyndighedernes samt de bemyndigede organers anvendelse heraf lettere. Forenkling af arbejdsmiljøkravene og overensstemmelsesvurderingsprocedurerne.

Gennemgang af kødkontrollen med henblik på tilpasning til epidemiologiske tendenser for visse zoonoser. Nye risici i fremvækst skal belyses bedre, samtidig med at opmærksomheden på begrænsede risici måske skal reduceres i forbindelse med en mere risikobaseret tilgang, hvorved man kan forenkle processen og reducere arbejdsbelastningen i forvaltningsorganerne. Initiativet vil blive udviklet i samråd med store handelspartnere i tredjelande med henblik på at lette eksporten.

De nuværende bestemmelser om dyresundhed ved indførsel af sammensatte produkter skal bringes i overensstemmelse med bestemmelserne om folkesundheden og forbedre konkurrencen mellem tredjelande og medlemsstaterne. Indførelse af ét certifikat for både folkesundheds- og dyresundhedscertificering og for alle former for animalske fødevarer (forenkling af de administrative byrder).

Der er tale om en revision af lovgivningen om foderlægemidler (90/167/EØF) med det formål at præcisere anvendelsesområdet for lovgivningen om foderlægemidler i forhold til andre elementer af foderstoflovgivningen og lovgivningen om veterinærlægemidler med henblik på at belyse forholdet mellem indgivelse via lægemidler og via foderlægemidler og belyse de forskellige metoder til indgivelse af veterinærlægemidler med hensyn til omkostninger, sikkerhed og virkningsgrad. Formålet med initiativet er at skabe lige vilkår i EU, der sikrer sikker og effektiv anvendelse af foderlægemidler.

Øget tilgængelighed af lægemidler på markedet, især til behandling af sygdomme hos mindre udbredte dyrearter eller arter, der optræder sjældent. Reduktion af byrden for virksomhederne ved at strømline tilladelsesprocesserne for veterinærlægemidler under hensyntagen til folkesundheden, dyresundheden samt miljøet.

Revision af direktivet om kliniske forsøg (2001/20/EF) for at styrke omfanget af viden og innovation inden for klinisk forskning. De spørgsmål, der sandsynligvis skal tages op, er nedbringelse af de administrative forsinkelser, løsningsforslag vedrørende de forskellige beslutninger i EU og strømlining af rapporteringsprocedurerne.

Formålet med initiativet er at fremme innovation og forsøge at reducere de generelle administrative byrder og indføre fleksibilitet inden for lovgivningsrammen i et globaliseringsperspektiv og med henblik på specialisering og udvikling af nye anvendelsesområder for landbrugsprodukter, samtidig med at der sker ændringer i samfundets forventninger til samspillet mellem landbruget og det naturlige miljø. Det er hensigten at modernisere og forenkle lovgivningen ved at erstatte 12 direktiver om frø og planteformeringsmateriale med én enkelt retsakt.

Forslaget til revision af forordning (EF) nr. 882/2004 tager sigte på at forenkle og strømline de nugældende regler for derved at forbedre effektiviteten af den offentlige kontrol i hele fødevarekæden, som medlemsstaterne foretager, og samtidig mindske byrderne for de implicerede. En mere effektiv brug af kontrolressourcer vil bidrage til at forebygge kriser og samtidig reducere omkostningerne for de aktører, der overholder reglerne, og sikre ens spilleregler for alle. Denne revision vil også berøre direktiv 96/23/EF, 97/78/EF og 91/496/EØF.

Reduktion af de byrder, forordning (EF) nr. 1166/2008 pålægger respondenterne via: a) udformning af undersøgelserne og b) mulighed for at anvende eksisterende hensigtsmæssige kilder og landbrugsregistre.

Rapporteringsbyrden for medlemsstaternes myndigheder reduceres ved, at de ikke-finansielle kvartalsregnskaber (forordning (EF) nr. 1221/2002) for den offentlige forvaltning og service kun skal indgå i én tabel og ikke to forskellige rapporteringstabeller, sådan som det er tilfældet på nuværende tidspunkt.

Det skal sikres, at den europæiske nukleare sektor fuldt ud kan få gavn af det indre marked. Den nuværende ordning med forudgående tilladelser vedrørende overførsler inden for EU af ikke-følsomme nukleare varer er en uforholdsmæssig besværlig måde at indsamle de oplysninger på, der er nødvendige for at opfylde medlemsstaternes forpligtelser over for IAEA ifølge tillægsprotokollen (AP). En af løsningsmulighederne ville være at anvende en indberetningsprocedure i stedet for en godkendelsesprocedure. Den valgte fremgangsmåde skal reducere de administrative byrder for de nationale forvaltningsorganer og erhvervslivet.

Mulighederne for forenkling af Rådets direktiv 2003/72/EF skal klarlægges. Med forbehold af resultaterne af høringerne af de europæiske arbejdsmarkedsparter omfatter eventuelle ændringer bl.a. henvisning til standardregler i det øjeblik, hvor det europæiske andelsselskab bliver etableret, forbedrede mekanismer til tilpasning af medarbejderindflydelse i tilfælde af ændringer i SCE (Societas Cooperativa Europaea), indførelse af en minimumsgrænse for antallet af medarbejdere i hver enkelt medlemsstat for retten til at deltage i det særlige forhandlingsorgan og/eller afkorte forhandlingsperioden og bedre forbindelse mellem europæiske og nationale niveauer for medarbejderindflydelse.

Der skal sikres større anvendelighed af e-signaturer og mulighed for ægte tværnational interoperabilitet via gensidig anerkendelse og accept af nationale e-ID-systemer. E-signaturer skal være lige så nemme at bruge som håndskrevne underskrifter for at lette med elektroniske transaktioner mellem borgerne, virksomhederne og forvaltningsorganerne. Den gensidige anerkendelse og accept af nationale e-ID'er i hele EU vil gøre det muligt for alle borgere og virksomheder at anvende deres nationale e-ID i alle medlemsstater for at få adgang til online-tjenester hos nationale offentlige forvaltningsorganer og myndigheder og fremskynde procedurerne markant.

Ifølge den nuværende lovgivning, dvs. forordning (EF) nr. 1122/2009 og nr. 65/2011, kan medlemsstaterne beslutte ikke at indføre sanktioner efter bestemmelserne om krydsoverensstemmelse, hvis en landbrugers manglende overholdelse betragtes som værende af mindre betydning, eller hvis sanktionsbeløbet vedrørende krydsoverensstemmelse ikke overstiger 100 EUR. I begge tilfælde skal forvaltningsorganet efterfølgende kontrollere 100 % af sagerne for at se, om der er rettet op på den manglende overholdelse. Tilpasning til Lissabontraktaten og forenkling ved at opgive kravet om opfølgende kontrol ved mindre overtrædelser, og på grundlag af en risikoanalyse reducerer andelen af opfølgende kontroller til 20 % for landmænd, hvor bøden ikke overstiger 100 EUR.

Revision af de eksisterende mål for omdirigering af affald i deponeringsdirektivet og forslag om nye omdirigeringsmål for andre affaldsstrømme for efterhånden at gå i retning af fuldstændigt ophør med deponering i 2050.

Rådet har anmodet Kommissionen om løbende at gøre status over kandidatlandene og de potentielle kandidatlande. Kommissionens strategipapir gør det muligt for Rådet at fastlægge de vigtigste strategiske retningslinjer for udvidelser ved udgangen af hvert kalenderår. Udvidelsespakken vil også omfatte overvågning af Kroatien forud for landets tiltrædelse af EU.

Dette initiativ tager sigte på at fremme en mere systematisk brug af afstandsbaserede vejafgifter overalt i EU, som afspejler infrastrukturomkostninger og eksterne omkostninger og er baseret på princippet, at forurenerne og brugerne skal være med til at betale. Desuden er der tale om at undersøge mulighederne for en gradvis indfasning af et harmoniseret afgiftssystem for tunge erhvervskøretøjer, som overalt i EU kan erstatte de nuværende tidsbaserede afgifter (eurovignetten og nationale vignetter) og eventuelt også andre afgifter (som f.eks. motorkøretøjsafgifter). Der kan blive tale om regler for passagerafgifter. Der kan også blive tale om bestemmelser om elektroniske vejafgifter, hvis den fulde interoperabilitet ikke er blevet nået rettidigt i henhold til direktiv 2004/52/EF.

Direktivet skal indeholde bestemmelser om fælles minimumsregler, for så vidt angår definition af lovovertrædelser og sanktioner, herunder strafbare handlinger, inden for kommerciel vejtransport. En sådan harmonisering vil bidrage til at mindske konkurrencefordrejninger og manglende ligebehandling, når der begås overtrædelser.

Pakken vil åbne markedet for cabotagekørsel yderligere. En sådan åbning kan resultere i vigtige effektivitetsforbedringer, idet unødvendig kørsel med tomme køretøjer mindskes. Der kan blive tale om regler angående de mobile arbejdstagere inden for cabotage for at sikre en fair konkurrence. Der kan også blive tale om at udvide de eksisterende regler om adgang til erhvervet (f.eks. udvidelse til at omfatte speditører) og yderligere harmonisere dem (f.eks. vedrørende etablering og finansiel kapacitet). Forslaget vil være en ændring af forordning (EF) nr. 1072/2009 om adgang til markedet og forordning (EF) nr. 1071/2009 om adgang til erhvervet.

Rapporten vil indeholde en analyse af markedssituationen for vejgods og en vurdering af, hvor effektive kontrolforanstaltningerne er, og hvordan beskæftigelsesvilkårene udvikler sig i erhvervet. Der vil også være en vurdering af, hvorvidt der er sket fremskridt med harmoniseringen af reglerne for bl.a. håndhævelse af infrastrukturafgifter samt social- og sikkerhedslovgivningen, og hvad man endnu mangler at gøre. Desuden skal det fastlægges, hvordan og hvornår der kan foretages en yderligere åbning af markedet for cabotagekørsel.

Formålet med dette initiativ er at sætte havnene i stand til mere effektivt at håndtere de stigende godsmængder og fremme velfungerende logistiskkæder, at revidere restriktionerne for ydelse af havnetjenester og øge gennemsigtigheden omkring havnenes finansiering, at få afklaret, hvad offentlig finansiering af forskellige havneaktiviteter går til med det formål at forhindre enhver konkurrencefordrejning samt at få fastlagt gensidigt anerkendte rammer om uddannelse af havnearbejdere på forskellige områder inden for havnes aktiviteter.

Formålet med initiativet er at skabe en hensigtsmæssig ramme med henblik på at strømline den elektroniske udveksling af oplysninger i forbindelse med fysiske varestrømme til støtte for planlægning, gennemførelse, kontrol og indberetning vedrørende multimodal godstransport for at sikre ansvaret for intermodal transport og fremme sikker, tryg og ren godstransport.

Dette initiativ har et dobbelt formål, nemlig at styrke overholdelsen af toldreglerne ved at harmonisere definitionen og kvalificeringen af lovovertrædelser og niveauet for tilsvarende toldsanktioner samt at sikre ligebehandling af de erhvervsdrivende for så vidt angår toldsanktioner.

Der er tale om partnerskabskontrakter mellem Kommissionen og hver medlemsstat, som fastlægger partnernes forpligtelser på nationalt og regionalt plan samt Kommissionens forpligtelser. De skal bindes sammen med målene i Europa 2020-strategien og de nationale reformprogrammer. Disse partnerskabskontrakter skal med støtte fra fondene inden for samhørighedspolitikken, politikken for udvikling i landdistrikter og maritim- og fiskeripolitikken tilvejebringe en helhedstilgang for territorial udvikling, med mål, strategiske investeringer og en række nærmere vilkår.

Formålet med dette initiativ er at opstille rammen og betingelserne for etablering af en europæisk anklagemyndighed, der skal have fokus på at beskytte EU's finansielle interesser.

Denne meddelelse vil være en statusopgørelse over de fremskridt, der er gjort, og indeholde forslag til yderligere tiltag. Den vil også omfatte en kortlægning af de finansielle konsekvenser ved at etablere en fælles ramme for informationsudveksling.

Denne meddelelse vil være en statusopgørelse over de fremskridt, der er gjort, og indeholde forslag til yderligere tiltag. Den vil også omfatte en kortlægning af de finansielle konsekvenser ved at etablere en fælles ramme for informationsudveksling.

Formålet med dette forslag er at udvikle en ny ramme for tekniske foranstaltninger for Atlanterhavet og Nordsøen efter reformen af den fælles fiskeripolitik (CFP) for at sikre beskyttelse af marine biologiske ressourcer og reduktion af fiskeriaktiviteters indvirkning på fiskebestande og marine økosystemer. Formålet er at forenkle og samle, men også efter behov forbedre effektiviteten af de eksisterende tekniske foranstaltninger, navnlig dem, der er fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 850/98 og de forskellige ændringer deraf, samt andre tekniske foranstaltninger, som også er nævnt i Rådets forordning (EF) nr. 1288/2009, og de genopretningsplaner, der findes på nuværende tidspunkt.

Hensigten med denne rapport er at vurdere fremskridtene hen imod en sikring af effektiv udøvelse af unionsborgernes rettigheder via gennemførelse af de tiltag, der blev bebudet i rapporten om unionsborgerskab i 2010, og at indkredse yderligere foranstaltninger med henblik på endeligt at fjerne de resterende hindringer for, at unionsborgerne kan nyde godt af deres rettigheder.

Overholdelse af visse standarder og proceduremæssige garantier er en forudsætning for samarbejde hen over grænserne i civile retssager. De eksisterende europæiske retsakter vedrørende disse spørgsmål er hverken fuldstændige eller sammenhængende. Grønbogen skal være et oplæg til drøftelse om indførelse af fælles minimumsstandarder for civile retssager i EU.

Grønbog om, hvorvidt der skal gøres mere med hensyn til de proceduremæssige minimumsrettigheder for tiltalte og mistænkte ud over de rettigheder, der er omfattet af de tidligere lovgivningsforslag (i køreplanen for proceduremæssige rettigheder).

Efter en vurdering af anvendelsen af forordning (EF) nr. 2201/2003 skal denne retsakt ændres, og der skal fastlægges nogle fælles minimumsstandarder for anerkendelse af afgørelser om forældreansvar med henblik på at afskaffe eksekvaturprocedurerne for disse afgørelser.

Formålet med dette initiativ er at oprette et register over tredjelandsstatsborgere, der har fået en dom ved en domstol i medlemsstaterne.

I dette initiativ vil der blive fastlagt fælles minimumsbestemmelser for at sikre, at mistænkte og tiltalte i straffesager har krav på retshjælp lige fra tiltalen til retssagens afslutning eller en appelsag.

Formålet er at fremme grænseoverskridende handel med visse finansielle produkter (især forsikringer) ved at udvikle europæiske aftaleretlige regler inden for finansielle tjenesteydelser.

Efter en rapport om behovet for et krisestyringssystem for andre finansielle institutioner end banker (centrale modparter (CCP'er), forsikringsselskaber, hedgefonde osv.), der bliver offentliggjort inden udgangen af 2011, vil der evt. blive foreslået lovgivning med henblik på at give beføjelser og redskaber til myndighederne, så de kan håndtere kriser i andre finansielle institutioner end banker.

Integrationen af det europæiske marked for elektroniske detailbetalinger er et af de prioriterede punkter på den digitale dagsorden, navnlig i forbindelse med det digitale indre marked. Formålet med opfølgningen af grønbogen er at få etableret et mere konkurrencedygtigt, effektivt, innovativt og sikkert marked for betalinger i Europa.

Ved revisionen af forordning (EF) nr. 924/2009 vil der blive fokuseret på de problemstillinger, der er omhandlet i artikel 15. Imidlertid kan den igangværende integration af EU's marked for betalinger, ændringer af direktivet om betalingstjenester (PSD), der samtidig er ved at blive behandlet af Kommissionen, og vedtagelse af forordningen om overgangen til det fælleseuropæiske betalingsområde (SEPA) også medføre væsentlige ændringer i teksten til forordning (EF) nr. 924/2009. Formålet er at etablere et integreret, konkurrencedygtigt, effektivt og brugervenligt marked for betalinger i Europa.

Formålet med revisionen af direktiv 2007/64/EF er at skabe et integreret, konkurrencedygtigt, effektivt og brugervenligt marked for betalinger i Europa.

Formålet er at få indført regler for en rimelig kompensation, der sikrer rettighedshaverne et passende vederlag uden at skabe hindringer på det indre marked for elektroniske medier og udstyr.

Det overordnede politiske mål er at konsolidere og styrke det indre marked i motorkøretøjssektoren ved at sikre, at der er tilvejebragt alle nødvendige rammer for en effektiv og ensartet gennemførelse og håndhævelse af rammelovgivningen om typegodkendelse af motorkøretøjer.

Formålet med en revision af Rådets afgørelse 90/424/EF er at udvikle en omkostnings- og ansvarsfordelingsordning, der er harmoniseret på EU-plan, inden for rammerne af den nye EU-lovgivning om dyresundhed, der i øjeblikket er ved at blive udarbejdet.

Rådet har anmodet Kommissionen om løbende at gøre status over kandidatlandene og de potentielle kandidatlande. Kommissionens strategipapir gør det muligt for Rådet at fastlægge de vigtigste strategiske retningslinjer for udvidelser ved udgangen af hvert år.

Efter arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene i 2011 og drøftelser med Udvalget for Social Beskyttelse vil Kommissionen fremlægge retningslinjer for en politik til imødegåelse af det stigende behov for langvarig pleje.

Formålet er at gennemgå de nugældende retsregler (direktiv 2004/37/EF) med henblik på at fastsætte acceptable niveauer for risikoen for kræft, forbedre risikostyringen og vurdere, om direktivets anvendelsesområde skal udvides til at omfatte nye risikofaktorer og stoffer, som er giftige for reproduktionen.

Beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener

Et stigende antal videregående uddannelsesinstitutioner optager studerende fra lande uden for EU, udveksler studerende, medarbejdere og viden og er involveret i internationalt akademisk og forskningsmæssigt samarbejde. Meddelelsen vil omhandle internationaliseringsstrategien for EU's videregående uddannelsessektor. I en verden, hvor den indbyrdes afhængighed bliver stadig større, går en strategisk handlemåde i forhold til de globale udfordringer ud på, at EU satser på partnerskaber inden for videregående uddannelser, hvormed man kan skabe forsknings- og undervisningskapacitet og give universiteterne beføjelser som forvaltere af vidensoverførsel.

Det reviderede FUI-regelsæt trådte i kraft i 2007. Regelsættet er til hjælp for de medlemsstater, der ønsker at anvende statsstøtte som et supplerende instrument til fremme af forskning, udvikling og innovation. Regelsættet skal tages op til revision senest i 2013.

Da den nuværende generelle gruppefritagelsesforordning udløber ved udgangen af 2013, skal der foretages en revision. Desuden skal revisionsprocessen for adskillige retningslinjer vedrørende statsstøtte i forbindelse med EU-2020 (forskning, udvikling og innovation, risikovillig kapital, miljø) tilpasses revisionen af den generelle gruppefritagelsesforordning. Efter 2013 kan man forestille sig en yderligere konsolidering af retningslinjerne (generelle retningslinjer for statsstøtte). På grundlag af en ændring af Rådets bemyndigelsesforordning (EF) nr. 994/98 (jf. listen for 2012) kan gruppefritagelsesforordningens anvendelsesområdet muligvis udvides.

Medlemsstaterne berøres af de negative konsekvenser af klimaændringerne, hvilket påvirker økonomien og miljøet betydeligt. Med denne strategi vil EU være forberedt på at håndtere de fremtidige virkninger af klimaændringerne. Der vil blive fokuseret på tiltag med en EU-merværdi. Hovedformålet er at styrke videnbasen om tilpasning til klimaændringerne og udvikle en hensigtsmæssig ramme for EU's tilpasningspolitik.

Den nuværende EU-skovbrugsstrategi blev indført som en rådsresolution i 1998 (1999/C 56/01). Formålet med initiativet er at vurdere, hvorvidt strategien stadig svarer til de nuværende behov og den nuværende politiske kontekst, og foreslå en ny strategi under hensyntagen til de udfordringer, som er dukket op siden vedtagelsen af den nuværende strategi, især klimaændringerne og EU's politik inden for vedvarende energi.

Denne revision af forordning (EF) nr. 261/2004 skal beskytte flypassagerernes rettigheder ved at sikre, at passagererne får tilstrækkelig information og hjælp samt om nødvendigt kompensation for alle slags driftsforstyrrelser og bortkommet/beskadiget bagage. Det skal øge den retlige sikkerhed og sikre en rimelig og forholdsmæssig afpasset byrdefordeling i særlige situationer, som flyselskabet ikke har noget ansvar for (force majeure), også via en bedre fordeling af de økonomiske omkostninger. Den skal følges op af et initiativ om flyselskabers ansvar ved flybefordring af passagerer og deres bagage.

I denne hvidbog lægges der vægt på behovet for at bryde transportsystemets afhængighed af olie. Hensigten med dette initiativ er at fremskynde udbredelsen af alternativ transport, herunder de fornødne standarder for udstyr og lagringssystemer, på det europæiske marked. Hvidbogen vil omhandle mulige EU-tiltag med henblik på at sætte gang i anvendelsen af alternative brændstoffer i EU og give erhvervslivet offentlige virksomheder og forbrugerne et klart og sammenhængende indtryk af markedstendenserne for transportsystemer, hvor der gøres brug af alternative brændstoffer.

Formålet er at styrke ERA's rolle inden for jernbanesikkerhed, især agenturets tilsyn med de sikkerhedsforanstaltninger, der træffes af nationale sikkerhedsmyndigheder, og en gradvis harmonisering af dem. Initiativet tager desuden sigte på at få indført én fælles typegodkendelse for køretøjer og en fælles sikkerhedscertificering for jernbanevirksomheder. Det vil eventuelt indebære en tilpasning af sikkerheds- og interoperabilitetsdirektiverne (2004/49 og 2008/57) (4. kvartal 2012).

Rapport til Det Europæiske Råd om de væsentligste hindringer for markedsadgang for europæiske eksportører og investorer i tredjelande med henblik på at opstille strategier for, hvordan man fjerner hindringerne.

Nylige erfaringer har vist, at EU's kapacitet til at reagere ikke er hurtig nok, når man står over for pludselige og omfattende tilfælde af momssvig i visse medlemsstater. Der er indtil nu givet undtagelser til enkelte medlemsstater for at standse denne form for svig i de berørte sektorer, men proceduren for, hvordan undtagelserne bliver givet, er ikke fleksibel nok til at sikre en hurtig og effektiv reaktion. Den foreslåede nye mekanisme for, hvordan man indfører undtagelsesforanstaltninger - den hurtige reaktionsmekanisme - vil øge hastigheden markant, når man skal løse disse problemer. Det endelige mål er at modarbejde planer om omfattende svig, inden de begynder at få betydelig indvirkning på statsbudgetterne.

Samlet vurdering af, hvordan toldunionen fungerer, og hvilke udfordringer og muligheder der er for at sikre det indre marked og beskytte borgerne. På baggrund af de mangler og behov, man når frem til i denne analyse, vil der ved vurderingen blive peget på fremtidige toldinitiativer med det formål yderligere at øge den værdi, som toldunionen tilfører det indre marked.

Europa skal engagere sig på et mere strategisk niveau med hensyn til at samarbejde om videnskab, teknologi og innovation med sine vigtigste partnere for at øge ekspertiseniveauet og fremme erhvervslivets konkurrenceevne, håndtere de globale samfundsmæssige udfordringer og støtte udenrigspolitikken. Meddelelsen vil redegøre nærmere for målsætningerne, kriterierne og de operationelle principper for gennemførelse, forbedring og målretning af EU's tiltag med hensyn til internationalt samarbejde inden for EFSR for forskning og innovation.

Denne meddelelse vil være det næste skridt i retning af at fremme vækst og beskæftigelse via innovation. Meddelelsen vil også indeholde følgende politiske forslag: detaljeret fastlæggelse af den nye indikator for hurtigtvoksende, innovative virksomheder med en sammenlignende vurdering af innovationsresultaterne i medlemsstaterne, opfølgning af "Innovation i EU"-forpligtelser, hvor der ikke er sket fremskridt, samt et forslag om at integrere innovation i EU's politikker.

Denne ramme skal danne grundlag for at skabe sammenhæng i den strategiske politik og samordning mellem EU og medlemsstaterne med det formål at øge effektiviteten i det europæiske forskningssystem ved bedre at udnytte potentialet for grænseoverskridende synergier og komplementaritet (f.eks. forskermobilitet og karriereforløb, grænseoverskridende aktiviteter i organisationer, der udfører og finansierer forskning, forskningsinfrastruktur, videnformidling og samarbejde med tredjelande).

Dette initiativ kan tage udgangspunkt i og træde i stedet for rammeafgørelse 2000/383/RIA. Formålet vil være at øge beskyttelsen af euroen ved at tilvejebringe en mere effektiv straffelovgivning og mere effektive procedurer samt bedre kontrol med EU-reglernes overholdelse i medlemsstaterne. Borgerne bør sikres en tilstrækkelig beskyttelse mod eurosvindel og falskmøntneri ved hjælp af strafferetlige sanktioner.

Det skal sikres, at medlemsstaterne tilvejebringer en stabil, pålidelig og fremtidsorienteret integreret planlægningsramme med henblik på at optimere anvendelsen af havarealer til gavn for den økonomiske udvikling og havmiljøet, og der skal i den sammenhæng anvendes en fælles tilgang for at lette maritim fysisk planlægning på tværs af landegrænserne. Det ligger endnu ikke fast, hvilken initiativtype - muligvis et direktiv - der bliver tale om.

Denne foranstaltning skal være et supplement til Kommissionens lovgivningsforslag om alternativ behandling af tvister for forbrugerne med en ordning, der er tilpasset tvister mellem virksomheder. Fremme af alternativ konfliktløsning vil forbedre tilliden blandt SMV'er til at handle på tværs af grænserne og vil få det indre marked til at fungere bedre.

Dette initiativ skal styrke e-justice-projektet som et middel til at fremme vækst og retlig sikkerhed i EU's indre marked. E-justice tager sigte på at understøtte retspolitikken ved hjælp af informations- og kommunikationsteknologien for at forbedre og strømline oplysningerne om retlige forhold i EU, fremme adgangen til klage og domstolsprøvelse overalt i medlemsstaterne og fremme det retlige samarbejde og de retlige procedurer.

Kommissionens forslag til revision af direktiv 2004/80/EF har til formål at sikre, at ofre for forbrydelser får en rimelig og passende erstatning i alle medlemsstater, hvilket bidrager til at fremme den gensidige tillid medlemsstaterne imellem. Forslaget vil tage udgangspunkt i en omfattende undersøgelse af alle erstatningsmæssige aspekter for at finde frem til de eksisterende hindringer, deres oprindelse og mulige løsninger.

Forslag til direktiv om forbedring af markedet for varer og tjenesteydelser, som er tilgængelige for personer med handicap og ældre mennesker, på grund af en "design for alle"-tilgang. Dette erhvervsvenlige initiativ vil også omfatte bindende tiltag til fremme af indkøb og harmonisering af tilgængelighedsstandarder.

Formålet med at give medlemsstaterne mulighed for at bekæmpe ulovlig narkotikahandel mere effektivt og fremme en fælles EU-tilgang til narkotikahandel gennem en harmonisering af lovovertrædelser og sanktioner ved at afhjælpe de mangler, som viste sig ved den vurdering, der i 2009 blev foretaget af rammeafgørelse 2004/757/RIA, og erstatte dette instrument med en ny afgørelse.

Formålet med dette initiativ er at sikre, at der i straffesager i hele EU udvises særlig opmærksomhed over for mistænkte eller tiltalte, som ikke kan forstå eller følge med i retssagernes forløb eller betydning, hvilket f.eks. kan skyldes vedkommendes alder eller psykiske eller fysiske tilstand.

Efter beslutningen i G20's Financial Stability Board i januar 2010 om at undersøge mulighederne for regulering af moderselskaberne i finansielle konglomerater forpligter Kommissionen sig via aftaler og anbefalinger på G20-niveau til at håndhæve tilsynsmyndighedernes greb om moderselskaberne i de komplekse finansielle koncerner, som i dag for det meste er ikke-regulerede holdingselskaber. Kapitalkravene og Solvens II samt de dermed forbundne bestemmelser i finanssektoren, der f.eks. gælder for UCITS og AIFM, og frem for alt krisestyringsrammerne, kan blive meget mere effektive, hvis moderenheden udtrykkeligt gøres ansvarlig for at opfylde alle krav på en ensartet måde på konglomeratniveau og på tværs af de mange regulerede enheder i gruppen.

Formålet er at sikre, at der findes forsikringsgarantiordninger i alle medlemsstater, og at de overholder nogle minimumskrav med hensyn til udformning.

De vigtigste politiske mål er at medvirke til, at det digitale indre marked fungerer godt, medvirke til at bekæmpe ulovligheder på internettet, sikre gennemsigtighed, effektivitet, proportionalitet og overholdelse af de grundlæggende rettigheder vedrørende procedurer for fjernelse af ulovligt indhold ("notice and takedown procedures"), sikre en velafvejet og gennemførlig tilgang i forhold til de pågældende procedurer med fokus på grundlæggende rettigheder og følgevirkningerne for innovation og vækst.

Slutafregning ("close-out netting") er et væsentligt risikoformindskende redskab, hvormed man kan reducere modpartskreditrisikoen, fordi man opnår højere prioritet end usikrede kreditorer over for den ikke-misligholdende modpart i tilfælde af insolvens. Formålet er at øge retssikkerheden og sikkerheden ved bi- og multilaterale slutafregningsaftaler, men også som led i EU's regelsæt for krisestyring i finanssektoren (jf. KOM(2010) 579) at bemyndige de nationale myndigheder til at indføre midlertidig suspension af rettighederne vedrørende slutafregning.

Hovedformålet vil være at tilpasse direktivet (2004/48/EF) til udfordringerne i dag for at sikre, at de intellektuelle ejendomsrettigheder kan beskyttes effektivt og ensartet i EU, især i et digitalt miljø. Der er adskillige punkter i direktivet, som skal præciseres, for at man kan nå frem til en ensartet fortolkning og håndhævelse.

Forslaget tager sigte på at forbedre gennemsigtigheden af virksomheders ikke-finansielle oplysninger, samtidig med at man undgår at forøge de administrative byrder.

Formålet er at opgradere, strømline og modernisere både EU-forordningen og EU-direktivet, hvor det er relevant, og at etablere et udvidet samarbejde mellem Kontoret for Harmonisering i Det Indre Marked (Harmoniseringskontoret) og de nationale varemærkestyrelser med det formål at gøre varemærkesystemet i Europa som helhed mere effektivt og ensartet.

Dette initiativ har et dobbelt sigte - for det første at sikre et vist forvaltnings- og gennemsigtighedsniveau i alle forvaltningsselskaber og for det andet at få indført konkrete regler om licensering af musik for at fremme det digitale indre marked og give forbrugerne overalt i EU adgang til flere grænseoverskridende tjenester (1. kvartal 2012)

Efter de "ydelsestjek" og det andet arbejde, der er udført (f.eks. vurderingen af lovregulerede aktiviteter, krav angående kapitalejerskab og retlig form samt forsikringskrav) tager dette initiativ sigte på at få indkredset og foreslå de foranstaltninger, der er nødvendige for at få fjernet de resterende hindringer for, at det indre marked i servicesektoren kan fungere efter hensigten (2. kvartal 2012).

Formålet er at ændre UCITS-direktivet (om institutter for kollektiv investering i omsættelige værdipapirer - 'UCITS V' 2009/65/EF) for at (i) sikre en solid investorbeskyttelse, (ii) yderligere styrke effektiviteten på EU's indre marked inden for investeringsfonde og (iii) sikre, at UCITS-lovgivningen ikke hæmmer den finansielle stabilitet på markedet. Mere konkret drejer det sig på det operationelle plan om at tilvejebringe egnede løsninger for depositarer og aflønningspolitik (2. kvartal 2012).

Dette initiativ vil følge op på den såkaldte solidaritetsklausul (artikel 222, stk. 3), der fastsætter, at hvis en medlemsstat udsættes for et terrorangreb eller er offer for en naturkatastrofe eller en menneskeskabt katastrofe, skal Unionen og dens medlemsstater handle solidarisk og komme den til undsætning. Ifølge TEUF skal Kommissionen og EU's Højtstående Repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik fremlægge et fælles forslag herom.

Formålet med at revidere forordningen fra 2004/2003 er at etablere en europæisk juridisk status for politiske partier på EU-plan.

På baggrund af anbefalingen fra gruppen på højt plan vil der blive fremlagt forslag om en koordineret ramme for KET for at sikre kontinuitet i hele forsknings-, udviklings- og innovationsforløbet, herunder overførsel af anvendelsesklar teknologi og fremme af globalt konkurrencedygtige miljøvenlige systemer.

Under hensyntagen til rumindustriens strategiske betydning, dens afhængighed af offentlige midler (både til forskning og udvikling samt salg) og den tiltagende globale konkurrence på det kommercielle marked, redegøres der i meddelelsen for, hvordan man kan forbedre rammebetingelserne for Europas rumindustri med henblik på at styrke branchens konkurrenceevne og bidrage til en afbalanceret udnyttelse af kapaciteter i Europa.

Etablering af et stærkt indre marked i sikkerhedssektoren ved at mindske markedsfragmenteringen, styrke de industrielle strukturer og forbedre konkurrenceevnen for EU's sikkerhedssektor på verdensplan.

Det overordnede politiske mål et at bringe det indre marked til at fungere bedre ved at fjerne hindringer for frie varebevægelser, fri udveksling af tjenesteydelser og arbejdskraftens frie bevægelighed, der skyldes forskelle i administrative formaliteter og krav til indregistrering af motorkøretøjer, som tidligere var indregistreret i en anden medlemsstat.

Formålet er at fastlægge nogle rammer for unge europæeres fælles bidrag til EU's humanitære bistandsaktiviteter. De indledende tiltag i 2011 og fremefter vil være med til at klarlægge alle mulighederne.

Formålet med dette initiativ er at øge EU's generelle tiltrækningskraft som centrum for forskning, studier, elevudveksling, erhvervsuddannelse og volontørtjeneste. Formålet er yderligere at lette udvekslingen med tredjelandsstatsborgere inden for uddannelse og erhvervsuddannelse samt kulturområdet og gøre betingelserne for deres indrejse, ophold og mobilitet inden for EU mere gennemsigtige og effektive. Dette initiativ vil indebære en ændring af Rådets direktiv 2004/114/EF og 2005/71/EF.

Denne revision skal foretages på grundlag af evalueringen af direktivet om lagring af data. Man vil dermed sikre, at de kompetente myndigheder har hurtig adgang til de telekommunikationsoplysninger, der er helt afgørende for bekæmpelsen af kriminalitet, tilvejebringe passende begrænsninger vedrørende lagring af data og beskytte mod unødige krænkelser af privatlivets fred og personoplysninger, fjerne unødvendige hindringer for, at det indre marked kan fungere gnidningsløst, og sikre en ensartet godtgørelse til telekommunikationsindustrien i hele EU for omkostningerne i forbindelse med lagring af data.

Med dette initiativ vil der blive indført en helt ny europæisk tilgang til bekæmpelse af terrorisme og finansieringen deraf via centraliseret indsamling og analyse af finansielle data, og der vil blive skabt mulighed for at videregive mere målrettede data til de amerikanske myndigheder ifølge EU-US-TFTP-aftalen.

Dette initiativ tager sigte på at øge EU's kapacitet til at bekæmpe internetkriminalitet. Der er tale om at opdatere EU-borgerne, medlemsstaterne og Europa-Parlamentet om, hvad der skal til for at sikre en effektiv imødegåelse af internetkriminalitet.

Formålet er at fastlægge en ramme for administrative foranstaltninger med hensyn til kapitalbevægelser og betalinger, f.eks. indefrysning af pengemidler, finansielle aktiver eller økonomiske gevinster, der tilhører, ejes eller besiddes af fysiske eller juridiske personer, grupper og ikke-statslige enheder, som forbindes med terroraktiviteter i EU. Denne ramme vil udgøre et grundlag, hvorpå Rådet efter forslag fra Kommissionen kan træffe beslutninger.

Det drejer sig om at fastlægge formål, funktion og opgaver for dette program og for et system med registrerede rejsende og give Kommissionen og det agentur, der har ansvaret for driften af de store it-systemer, mandat til at etablere og forvalte programmet og systemet og opstille procedurer og vilkår for gennemgang af en anmodning og udveksling af data mellem medlemsstaterne om registrerede rejsende (2. kvartal 2012).

Der er tale om at revidere forordning 178/2002 for at forbedre EFSA's effektivitet. Det kan bl.a. indebære indførelse af gebyrer for behandling af ansøgninger om markedsføringstilladelser fra industrien (for ydelser, der ikke anses for at være af offentlig interesse).

Formålet med initiativet er at fremme innovation og forsøge at reducere de generelle administrative byrder og indføre fleksibilitet i lovgivningen med henblik på globalisering, specialisering og udvikling af nye anvendelsesområder for landbrugsprodukter, samtidig med at der sker ændringer i samfundets forventninger til samspillet mellem landbruget og det naturlige miljø. Det er hensigten at modernisere og forenkle lovgivningen ved at erstatte 12 direktiver om frø og planteformeringsmateriale med én enkelt retsakt.

Formålet med forslaget er at forenkle, strømline og øge gennemsigtigheden og omkostningseffektiviteten. Plantepassene til intern flytning af planter vil blive forenklet, hvilket vil skabe et mere gennemsigtigt og stabilt system for planteavlerne. Bedre importkontrol vil styrke beskyttelsen mod, at der kommer nye skadedyr og sygdomme ind fra tredjelande, hvilket tidligere har medført, at EU's planteavlere er blevet yderligere belastet med hensyn til skadedyrskontrol, eller at der er voldt skade på det naturlige miljø.

Formålet med forslaget om en revision af forordning (EF) nr. 882/2004 er at forenkle og strømline den eksisterende retlige ramme med henblik på at forbedre effektiviteten af den offentlige kontrol i medlemsstaterne i hele fødevarekæden, samtidig med at aktørernes byrde minimeres. En mere effektiv anvendelse af kontrolressourcerne vil medvirke til at forhindre kriser og samtidig begrænse de dermed forbundne omkostninger for de virksomheder, der følger reglerne, og sikre lige vilkår. Dette berører også direktiv 96/23/EF, 97/78/EF og 91/496/EØF.

Formålet med forslaget om en revision af direktivet om kliniske forsøg (2001/20/EF) er at øge omfanget af viden og innovation inden for klinisk forskning. De spørgsmål, der sandsynligvis vil blive taget fat på, er nedbringelse af de administrative forsinkelser, løsning af problemerne med divergerende beslutninger inden for EU og strømlining af rapporteringsprocedurerne.

Formålet med forslaget er at sikre, at rammebestemmelserne fortsat fremmer innovation inden for sektoren, samtidig med at patientsikkerheden garanteres. Rammebestemmelserne skal tilpasses de tekniske og videnskabelige fremskridt, omfatte mere præcise og enkle regler og indeholde bestemmelser om de nødvendige instrumenter til forvaltning på EU-plan. Dette er blevet nødvendigt på grund af den stigende efterspørgsel på markedet efter kombinationsprodukter. Målet er at opnå et højere sundhedsmæssigt beskyttelsesniveau for alle europæiske patienter og brugere, styrke Europas førerposition vedrørende innovation på området og få det indre marked og den internationale samhandel til at fungere mere gnidningsløst.

Meddelelsen skal dreje sig om behovet for yderligere at forbedre de lovgivningsmæssige rammer for at fremme innovation inden for medicinsk udstyr på baggrund af nye udviklingstendenser (som f.eks. en aldrende befolkning, ikt osv.). Der vil også blive taget hensyn til de seneste relevante rådskonklusioner.

Der er tale om at tage højde for den seneste udvikling inden for tobaksprodukter ved at opdatere direktiv 2001/37/EF med henblik på at få løst spørgsmålene vedrørende det indre marked og se på nye produkter og mærkning.

Tilvejebringelse af en fyldestgørende politisk ramme for at sikre, at både mennesker og miljøet i EU kan nyde godt af en tilfredsstillende høj beskyttelse mod de risici, der er forbundet med hormonforstyrrende stoffer (eksogene stoffer eller blandinger, der ændrer det endokrine systems funktion(er) og som følge deraf har en negativ indvirkning på helbredet).

Formålet med dette initiativ er at fastlægge prioriteter inden for rammerne af EU 2020-strategien i lyset af, at de miljømæssige udfordringer bliver mere og mere systemiske, og at modvirke den fortsatte nedbrydning af miljøet, jf. rapporterne fra Det Europæiske Miljøagentur i 2010 og SOER ("Det europæiske miljø - status og fremtidsudsigter").

Formålet med det nye specifikke lovgivningsinitiativ skal være at råde bod på den manglende politik vedrørende invasive fremmede arter og sikre, at der etableres en omfattende EU-ramme for, hvordan man effektivt sætter ind over for problemet. Hovedformålet er at begrænse invasive fremmede arters negative virkninger for den biologiske mangfoldighed i EU.

Der er tale om at vurdere gennemførelsen og resultaterne af den nuværende vandpolitik for at få indkredset lakuner og mangler og sikre, at vandpolitikken kan yde sit bidrag til køreplanen for et ressourceeffektivt Europa. (4. kvartal 2012).

Den Højtstående Repræsentant og Kommissionen er af Rådet blevet anmodet om i 2012 at aflægge beretning om gennemførelsen af de forslag, der var indeholdt i meddelelsen om en revision af den europæiske naboskabspolitik af 25.5.2011. Pakken skal omfatte en meddelelse om hovedtrækkene i udviklingen og de strategiske retningslinjer for det kommende år, en særskilt meddelelse med en køreplan for det østlige partnerskab og en række bilag, herunder landerapporter om de partnere, der er gået med i en handlingsplan.

Denne meddelelse, der skal bygge på de hidtidige erfaringer i udvidelsesprocessen, vil se på, hvordan EU kan hjælpe med til at bane vej for bæredygtig stabilitet i samfund, der har gennemgået større økonomiske, sociale og politiske reformer. Der vil blive fokuseret på nabolande og andre relevante udviklingslande og i særdeleshed på spørgsmål i forbindelse med udvikling af en inklusiv politisk proces, et aktivt civilsamfund og styrkelse af alle politiske aktører samt de økonomiske politikker, der er nødvendige for en bæredygtig, beskæftigelsesskabende vækst.

Rådet har anmodet Kommissionen om løbende at gøre status over kandidatlandene og de potentielle kandidatlande. Kommissionens strategipapir gør det muligt for Rådet at fastlægge de vigtigste strategiske retningslinjer for udvidelser ved udgangen af hvert år. Udvidelsespakken vil også omfatte overvågning af Kroatien forud for landets tiltrædelse af EU.

Analysen af den nuværende situation viser, at demonstrationsprogrammet er blevet forsinket trods en betydelig arbejdsindsats. Det politiske oplæg vil analysere mulighederne for at udfase anlæg, der uformindsket anvender fossilt brændsel.

Der er tale om at gøre status over udviklingen i gennemførelsen af det indre marked i energisektoren inden udgangen af 2014, tilskynde medlemsstaterne til at øge bestræbelserne ved at understrege fordelene for borgerne og erhvervslivet, og indkredse et eventuelt behov for yderligere foranstaltninger for at sikre, at målet nås.

Der er tale om en henstilling til støtte for EU's og medlemsstaternes bestræbelser på at tackle børnefattigdom. Den skal opstille fælles principper for en effektiv politisk indsats på følgende nøgleområder: støtte til familier (forældrenes adgang til arbejdsmarkedet, indkomststøtte), bistand (pasningsordninger, uddannelse, sundhed, bolig, sociale ydelser) og inddragelse i samfundet.

Formålet med dette initiativ er at forbedre håndhævelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 1612/1968 (som kodificeret ved forordning (EU) nr. 492/2011) om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Unionen. Det vil fjerne de eksisterende hindringer for EU-arbejdstageres bevægelighed ved at forbedre håndhævelsen af de rettigheder, der følger af EU-lovgivningen, og give information og juridisk støtte til migranter, som oplever diskrimination på grund af nationalitet.

Formålet med forslaget er at give søfolk samme eller tilsvarende arbejdstagerrettigheder som arbejdstagere på land. Flere direktiver vedrørende arbejdsret omfatter på nuværende tidspunkt ikke søfolk. Formålet med ændringerne, der omfatter flere direktiver, vil være at sikre et tilsvarende beskyttelsesniveau, samtidig med at der tages hensyn til de særlige omstændigheder og økonomiske forhold i denne sektor.

Denne grønbog vil indkredse succesrige erfaringer med og politikker for omstrukturering og tilpasning til forandringer med det formål at fremme beskæftigelse, vækst og konkurrenceevne. Den skal bl.a. bygge på aktuelt input fra Kommissionen, arbejdsmarkedets parter, medlemsstaterne og mange andre aktører. Målet er at se med nye øjne på disse spørgsmål i lyset af den lære, man kunne drage af den økonomiske afmatning.

Formålet med forslaget er at: 1) skabe bedre adgang til beskæftigelsesmuligheder og fremme jobskabelse ved at etablere Eures som et udvælgelses- og ansættelsesværktøj til støtte for arbejdskraftens bevægelighed i hele Europa, 2) udvide Eures til at omfatte den nye ordning "Dit første Eures-job" og 3) afspejle EU-Domstolens retspraksis vedrørende arbejdsanvisning, der er et område, som skal åbnes for private arbejdsanvisninger, samtidig med at antallet af Eures-partnere udvides. Dette kan indebære en revision af forordning nr. 1612/1968.

Der er tale om en meddelelse om den rolle, flexicurity-poltikker kan spille i den nuværende økonomiske kontekst. Den kommer til at indeholde konkrete forslag om styrkelse af de forskellige komponenter i flexicurity med det formål at imødegå de udfordringer, Europa står over for, mindske segmenteringen på arbejdsmarkederne og lette jobskifte.

Meddelelsen skal indeholde politiske henstillinger til medlemsstaterne vedrørende grundlæggende færdigheder, iværksættervirksomhed, it-kundskaber, mediekundskaber og flersprogethed for at nå EU's benchmark med hensyn til at øge færdighederne inden for læsning, matematik og naturvidenskab. Det drejer sig om at fremme beskæftigelsesegnetheden, konkurrenceevnen og den interkulturelle dialog og støtte de tværgående centrale kompetencer i politikker for livslang læring.

Efter det andet fællesmøde om den digitale dagsorden og resultattavlen for 2012 skal man ved midtvejsevalueringen se på strategiske prioriteter for de resterende to år i den digitale dagsorden for Europa.

Intelligente energinet og intelligente målesystemer er potentielt et område, hvor en harmonisering af anvendelsen af frekvensressourcer i hele EU kan være en meget stor fordel for de europæiske forbrugere. I initiativet overvejes en harmonisering af frekvensressourcerne for intelligente energinet og intelligente målesystemer i hele EU på grundlag af undersøgelser til opnåelse af bedre viden på dette område, så man kan beslutte, hvilke foranstaltninger der skal iværksættes for at opfylde behovene, og hvorvidt det er nødvendigt med dedikerede frekvenser, eller om det vil være tilstrækkeligt med fælles frekvenser.

Meddelelsen skal indeholde en beskrivelse af forvaltningsmodellen for delt anvendelse af frekvenser og modellens rolle i balancen mellem forskellige modeller. Meddelelsen vil give et overblik over den nuværende brug af delt anvendelse af frekvenser, lighederne og forskellene i forhold til andre forvaltningsmodeller, fordelene og gevinsterne ved modellen samt de udfordringer, der skal tages op.

Meddelelsen vil primært tage udgangspunkt i resultaterne af den strukturerede dialog om et effektivt udviklingspartnerskab. Konsultationerne gav mulighed for dialog med en lang række traditionelle og nye aktører på udviklingsområdet. Målet er at etablere nogle opdaterede referencerammer for EU's støtte til civilsamfundet og de lokale myndigheder på udviklingsområdet. Karakteren af partnerskabet mellem disse udviklingsaktører og EU skal fastlægges i denne politikmeddelelse i lyset af EU's nye strategi.

De kombinerede virkninger af den globale finansielle og økonomiske krise og den vedvarende ikke-inklusive vækst har øget erkendelsen af, at udviklingspolitikken også skal omfatte social beskyttelse. Social beskyttelse er altafgørende for at opnå inklusiv vækst og nå milleniumudviklingsmålene. Formålet med denne meddelelse vil være at få udviklet nogle omfattende politiske rammer med henblik på at støtte effektive ordninger vedrørende social beskyttelse i partnerskabslande.

Formålet med den flerårige handlingsplan er at imødegå de udfordringer, markedsovervågningen i EU i dag står overfor. Det drejer sig om at finde frem til, hvordan man bedst kan indrette og gennemføre EU's markedsovervågning med det formål at få mindsket antallet af produkter på markedet, der ikke er sikre og ikke overholder reglerne. Målet er at beskytte borgerne og samtidig fastholde det høje sikkerhedsniveau, der kræves i sektorlovgivningen.

Det overordnede formål at bedre at tilgodese forskellige almene interesser, der kan blive berørt af de frie varebevægelser inden for EU. Der er bl.a. tale om beskyttelse af alle brugeres sundhed og sikkerhed, beskyttelse af miljøet og fremme af energieffektivitet. Det kræver, at der må iværksættes alle nødvendige foranstaltninger for at sikre en effektiv og ensartet gennemførelse og håndhævelse af EU's markedsovervågningsrammer.

Revisionen af produktsikkerhedsdirektivet (direktiv 2011/95/EF)) skal styrke forbrugernes og erhvervslivets tillid til produktsikkerheden i det indre marked med klarere regler for erhvervslivet, færre omkostninger ved at overholde reglerne og mere generelt ens spilleregler for legitime erhvervsdrivende. Formålet er også at sætte medlemsstaternes myndigheder i stand til bedre at koordinere og prioritere deres håndhævelsesindsats og give forbrugerne et mere homogent indre marked med sikre produkter og bedre beskyttelse af sundhed og sikkerhed (4. kvartal 2012).

Ændring af Rådets bemyndigelsesforordning (EF) nr. 994/98 for at give mulighed for at udvide den generelle gruppefritagelsesforordnings anvendelsesområde i 2013.

Formålet med dette lovgivningsinitiativ vil være at sikre en effektiv adgang til at anlægge erstatningssøgsmål ved nationale domstole efter overtrædelser af EU's konkurrenceregler og afklare forholdet mellem sådanne søgsmål og Kommissionens og de nationale konkurrencemyndigheders offentlige retshåndhævelse, især i relation til leniency-programmer, for at værne om den offentlige retshåndhævelses rolle i EU. Den ret, ofre for overtrædelser af konkurrencereglerne har til at søge skadeserstatning, er allerede blevet stadfæstet af Domstolen.

Formålet er at sikre omkostningseffektive nedbringelser af drivhusemissionerne fra fluorholdige gasser i forbindelse med det generelle EU-mål om at nedbringe emissionerne med 80-95 % senest i 2050. Forslaget er en opfølgning af en evalueringsrapport, der bygger på et mandat i forordning (EF) nr. 842/2006.

I henhold til EU's klima- og energilovgivning skal der træffes foranstaltninger for at inddrage udledninger fra søtransporten i EU's forpligtelser til at nedbringe drivhusgasserne, hvis disse emissioner ikke er medregnet i en international aftales reduktionsmål inden udgangen af 2011.

Der er behov for at revidere forordning (EF) nr. 443/2009 og forordning (EU) nr. 510/2011 på baggrund af 2020-målene for at vurdere gennemførligheden af 2020-målet for varevogne og realiseringen af 2020-målene for biler og varevogne (4. kvartal 2012).

Omarbejdning og forenkling af lovgivningen om salgsfremstød og oplysningskampagner med det formål at foreslå foranstaltninger med højere EU-merværdi, som skal tage hensyn til de forskellige markeders behov (f.eks. behov for flere oplysninger om det indre marked eller behov for at lette adgangen til eksterne markeder). Dette forslag vil være en opfølgning af meddelelsen om salgsfremstød og oplysningskampagner for landbrugsprodukter.

Kommissionen vil fremlægge en årlig vækstoversigt ledsaget af en meddelelse, der skal danne hovedgrundlaget for drøftelserne på Det Europæiske Råds forårsmøde. Oversigten kommer til at omfatte såvel en gennemgang af udviklingen som en fremadrettet del med strategiske politikretningslinjer for alle medlemsstaterne (4. kvartal 2012).

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 15.11.2011 KOM(2011) 777 endelig VOL. 1/2 MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Kommissionens arbejdsprogram for 2012



En ny begyndelse i Europa



1.Indledning Den Europæiske Union står over for en hel generations udfordring. Det er en økonomisk udfordring, der berører familier, virksomheder og samfund overalt i Europa. Men det er også en politisk udfordring, hvor Den Europæiske Union må vise, at den er opgaven voksen. EU kan og bør gøre en forskel i den måde, hvorpå Europa gør front mod den krise, vi står midt i. Det var budskabet i talen om Unions tilstand i september 2011. Talen og debatten i Europa-Parlamentet bekræftede, at der er bred enighed om, at EU's allervigtigste opgave må være at skabe en bæredygtig økonomisk genopretning, der kan føre til nye arbejdspladser. Kun ved at genoprette væksten og tilliden vil vi kunne udbygge EU's enestående samfundsmodel. For at det skal lykkes, er der behov for et aktivt partnerskab mellem EU-institutionerne og medlemsstaterne. Vi er nødt til at arbejde sammen som en ægte Union, og vi må gøre det med den fælles beslutningstagning, der danner grundlaget for denne ægte Union. Den aktuelle krise har vist, at når disse forudsætninger er opfyldt, kan vi også handle med den beslutsomhed og smidighed, der fordres. Kommissionen søger at imødekomme disse krav på flere forskellige måder. Størsteparten af dens ressourcer sættes ind på at få gennemført beslutninger, der allerede er truffet – og der er tale om lige fra de traditionelle opgaver, der består i at sikre, at EU-retten gennemføres i fuldt omfang overalt i EU, og forvalte EU's budget, enten direkte eller i fælles forvaltning sammen med medlemsstaterne, og til opgaver af langt nyere dato, der er en direkte følge af den måde, hvorpå Kommissionen har reageret på den nuværende krise. I nogle tilfælde har varetagelsen af disse opgaver en direkte indvirkning på væksten – nogle medlemsstater er sakket agterud med gennemførelsen af vigtige lovgivningsinitiativer, der har afgørende betydning for, at det indre marked kan fungere, men som endnu ikke er blevet gennemført. Kommissionen har for nylig fremlagt en helt ny dagsorden, der går ud på en skærpet overvågning af medlemsstaternes budgetpolitik og økonomiske politikker, især i eurolandene, en gennemgribende omlægning af tilsyn og regulering i finanssektoren og en række foranstaltninger, der skal sikre omgående gevinster af EU's strukturpolitikker. Den nyligt vedtagne pakke, som skal sikre en stærkere økonomisk styring (den såkaldte "six pack"), vil give Kommissionen vigtige nye opgaver. Alle disse nye politikker vil kræve betydelige ændringer af Kommissionens arbejdsmåde. De vil kræve en omfordeling af ressourcer og et endnu tættere arbejdsfællesskab med medlemsstaterne. Etableringen af en ny taskforce i Kommissionen, der skal hjælpe Grækenland med at gennemføre sit EU/IMF-program og være med til at omlægge og fremrykke udgifterne under EU's strukturfonde, er blot et af eksemplerne på de nye opgaver, Kommissionen har fået som en direkte konsekvens af krisestyringen. Ved udarbejdelsen af sit arbejdsprogram for 2012 har Kommissionen taget hensyn til nødvendigheden af at kunne imødegå de presserende nye behov, der er opstået på grund af krisen, og samtidig tilgodese det fortsatte behov for at tage fat på de strukturelle spørgsmål, hvor politiske beslutningstagere, investorer og borgere sætter deres lid til, at Kommissionen kan skue længere frem og hjælpe med til at sikre et velstående og bæredygtigt Europa i fremtiden. Størsteparten af de nye initiativer, der findes i bilaget til dette arbejdsprogram, fokuserer på dette langsigtede perspektiv – de skal supplere eller bane vej for de retlige rammer, der er behov for, for at vi kan få det fulde udbytte af EU-dimensionen, når det drejer sig om at skabe en fælles, bæredygtig vækst, en høj beskæftigelse og et retfærdigt samfund overalt i EU. Det er målet med en bred vifte af initiativer, der tager sigte på at forbedre konkurrenceevnen, imødegå krisens sociale omkostninger og fremme en regulær genopretning henimod en bæredygtig fremtid. Det er også kernen i EU's udgiftspolitikker, på basis af den nye generation af programmer, som Kommissionen har foreslået frem til 2020. Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet bliver nødt til at anlægge en smidig tilgang til disse initiativer. I løbet af de kommende måneder vil der kunne opstå nye presserende behov, som ikke kunne forudses i dette arbejdsprogram. De omfattende krav, den nye økonomiske styring i EU vil stille, kommer til at kræve megen tid og meget arbejde af alle tre institutioner, og som vi allerede har set, kan det måske blive nødvendigt at feje den hidtidige planlægning og fastlagte tidsplaner af bordet for at gøre plads til presserende beslutninger. Nogle af de forslag, der figurerer i bilaget, er særlig vigtige og kræver hurtigere handling – især de forslag, der hurtigt kan få indvirkning på vækst og beskæftigelse og virkelig bidrage til økonomisk genopretning. Kommissionen vil gøre en særlig energisk og aktiv indsats med disse forslag, men hvis de skal få den ønskede effekt i praksis og i befolkningens hverdag, må også Europa-Parlamentet og Ministerrådet give dem høj prioritet og sørge for, at de behandles hurtigt. Institutionernes kollektive evne til at vise, at de er enige om, hvor der er størst behov for at sætte hurtigt ind, vil sende et stærkt signal om EU's beslutsomme vilje til at imødegå krisen og genoprette væksten. I betragtning af de ændringer, der hurtigt kan ske, må enhver liste over foranstaltninger, der skal hastebehandles, hyppigt tages op til fornyet overvejelse. Kommissionen vil fremlægge sine første forslag om, hvad der bør hastebehandles, sammen med den årlige vækstundersøgelse for 2012. 2.Et stabilt og ansvarligt Europa Igennem de seneste par år har vi oplevet en gennemgribende ændring af EU's økonomiske landskab. EU har opstillet en økonomiske strategi - Europa 2020. Den tager hensyn til medlemsstaternes indbyrdes afhængighed og handler om, hvordan EU og medlemsstaterne i fællesskab kan virkeliggøre de aftalte mål og få vendt den økonomiske udvikling i retning af øget vækst og beskæftigelse og samtidig bane vej for en bæredygtig fremtid. Alle medlemsstaterne har fået henstillinger om at tage fat på deres mest presserende udfordringer. Den anden årlige vækstundersøgelse skal danne grundlag for det europæiske semester i 2012. En omfattende reform af reguleringen af og tilsynet med finanssektoren har skabt et solidt grundlag for EU's finansielle system. Med vedtagelsen af lovgivningen om bedre økonomisk styring (den såkaldte "six pack") har EU styrket og uddybet overvågningen af de nationale politikker. Nogle medlemsstater er blevet underlagt et skærpet tilsyn på grundlag af et program for økonomisk tilpasning. Der er udviklet nye værktøjer til at dæmpe det hidtil usete pres på de offentlige finanser. EU må nu sætte beslutsomt ind på hurtigt at få gennemført reformerne. Vi må vise, at alle institutionerne arbejder sammen om at hurtigt at få taget de vigtigste skridt. I sidste måned vedtog Kommissionen en køreplan for vækst og beskæftigelse, der indeholder fem indbyrdes forbundne forslag. Der er både tale om øjeblikkeligt at imødegå problemerne i Grækenland og i banksektoren med det formål at genoprette tilliden i eurozonen og om hurtigt at få sat gang i stabilitets- og vækstpolitikkerne. Disse forslag blev taget op i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde og eurotopmødet og vil fortsat være en ledetråd i Kommissionens arbejde i de kommende måneder. Det er nødvendigt at sætte hurtigt og resolut ind på at få denne køreplan igennem i de kommende 12 måneder. Når Kommissionen ved udgangen af næste år offentliggør den årlige vækstundersøgelse for 2013, skulle EU allerede kunne se virkningerne af de reformer, der skal føre til et skærpet tilsyn og et snævrere samarbejde mellem de forbundne økonomier i eurozonen og EU som helhed. Det vil skabe den rette balance mellem genopretning af de offentlige finanser og skub i væksten, når medlemsstaternes indsats og arbejdet på EU-plan med Europa 2020-flagskibsinitiativerne går hånd i hånd om at optimere den økonomiske genopretning. 2.1.Reform i finanssektoren: Investering i tillid En velfungerende finanssektor er en afgørende forudsætning for at skabe vækst og beskæftigelse. Siden krisen brød ud, har Kommissionen foretaget en gennemgribende reform af regulering og tilsyn i finanssektoren. Langt størsteparten af de vigtigste initiativer er allerede vedtaget eller lagt på bordet, bl.a. lovgivning om derivater, kreditvurderingsselskaber, kapitalkrav og markedsmisbrug. Desuden vil der også blive offentliggjort en vurdering af reformernes kumulative virkninger. EU bør have det klare mål at få færdiggjort reformen næste år. I løbet af de første måneder af 2012 vil Kommissionen fremlægge forslag til den resterende del af lovgivningen om investorbeskyttelse. Den vil revidere reglerne om kollektive investeringsordninger (UCITS) for at forbedre investorbeskyttelsen og styrke det indre marked. Investorbeskyttelse og gennemsigtighed er desuden kernen i et initiativ om investorinformation forud for indgåelse af aftaler om komplekse investeringsprodukter (PRIPs) og om forsikringsformidling. 2.2.Finansiering af fremtiden: Sikring af bæredygtige indtægter til statskassen EU's vækstdagsorden vil yde et centralt bidrag til genopretning af de offentlige finanser. Men selv om skatter og afgifter primært sorterer under medlemsstaterne, kan EU give medlemsstaterne en hjælpende hånd, når det drejer sig om at sikre den fremtidige finansiering af den europæiske samfundsmodel. I 2011 fremlagde Kommissionen en række vigtige initiativer, der tog sigte på at skabe en bedre balance i finanssektorens bidrag til de offentlige finanser (indførelse af en skat på finansielle transaktioner), lægge afgiftsbyrden over på ressourceforbrug (energiafgift) og bringe det indre marked til at fungere bedre (konsolideret selskabsskattegrundlag). I 2012 vil Kommissionen lægge yderligere initiativer på bordet for at sikre bæredygtige og stabile offentlige finanser. Den vil søge at nå frem til et moderne momssystem, der kan hjælpe med til at bekæmpe svig og mindske bureaukratiet for små og mellemstore virksomheder og andre virksomheder, der opererer på tværs af grænserne.

Skatteunddragelse udgør en trussel for statskassen i alle medlemsstater og giver skattesnyderne en unfair konkurrencefordel i forhold til det store flertal af virksomheder og borgere, der overholder reglerne. For at EU kan yde et bidrag til at dæmme op for tab af indtægter til statskassen vil Kommissionen fremlægge forslag til en styrket strategi, der kan hjælpe medlemsstaterne med at sætte ind overfor forskellige former for skattely. I en tid med finanspolitiske stramninger er det endnu vigtigere at beskytte skatteydernes penge. Hvert år går der store summer tabt på grund af svindel og andre ulovlige handlinger, der går ud over EU's budget. Kommissionen vil fremlægge forslag om beskyttelse af EU's finansielle interesser gennem strafferetten. For at tackle de udfordringer, de europæiske virksomheder står overfor på grund af den økonomiske krise, er Kommissionen i gang med en grundig undersøgelse af behovet for en revision af konkursforordningen. Ud fra de konklusioner, der kan drages heraf, vil Kommissionen se på mulighederne for at få indført mere effektive regler om grænseoverskridende konkurser i fremtiden, også for koncerner. 3.Et EU med bæredygtig vækst og solidaritet Genopretning af en bæredygtig vækst og jobskabelse kræver en positiv indsats på EU-plan og i medlemsstaterne for at fremme konkurrenceevne og social inklusion. Der må gøres langt mere for at skabe de rette forudsætninger for, at virksomhederne kan skabe nye arbejdspladser og finde nye afsætningsmarkeder. Netop det er et af hovedtemaerne i de forslag angående EU's udgiftsprogrammer, der allerede er lagt på bordet. Den nye generation af samhørighedspolitikker fokuserer på fremtidens job og vækst. Det nye rammeprogram for forskning og innovation, Horisont 2020, tager sigte på at få omsat EU's vidensbase til vækst i erhvervslivet, mens foranstaltningerne til fremme af konkurrenceevnen især vil være møntet på små og mellemstore virksomheder. Det nye uddannelses- og ungdomsprogram, Erasmus for Alle, skal sætte skub i moderniseringen af Europas uddannelsessystemer. Og Connecting Europe-faciliteten vil mobilisere finansiering til de projekter, der kan give den europæiske økonomi de største gevinster, og støtte udbygningen af infrastrukturerne som vækstinstrument. 3.1.Et indre marked for vækst Det indre marked er og bliver den vigtigste drivkraft for vækst og jobskabelse. En forudsætning for, at det indre marked kan nå op på sit fulde potentiale er, at vi får skabt det rette miljø for virksomhederne – især de små og mellemstore - og forbrugerne, gennemført de reformer, der kan fremme en bæredygtig vækst, og tilvejebragt effektive, konkurrencedygtige infrastrukturer. Det er baggrunden for den ambitiøse proces, Kommissionen med sit forslag til en "akt om det indre marked" har sat i gang for puste nyt liv i det indre marked. En hurtig behandling af aktens 12 forslag i den interinstitutionelle proces vil sikre, at vi så hurtigt som muligt kommer til at høste gevinsterne. Kommissionen vil arbejde videre med gennemførelsen og håndhævelsen af lovgivningen om det indre marked i 2012. Den vil foreslå initiativer, der tager sigte på en sammenkobling af de nationale forskningssystemer og skabe et struktureret, mobilt og effektivt europæisk forskningsrum med øget konkurrence og samarbejde, der kan fungere som katalysator for forskning og innovation i verdensklasse. Det drejer sig bl.a. om at sikre, at der ved besættelse af vigtige universitetsstillinger åbnes op for konkurrence fra kandidater i hele EU. En fuld gennemførelse af det fælles europæiske luftrum vil ikke alene give effektivitetsbesparelser på omkring 3,8 mia. om året, det vil også føre til nedbringelse af CO2-udledninger, øge sikkerheden og afkorte rejsetiden for passagererne. Ni ud af ti nye job bliver skabt i servicesektoren, men til trods for de mange nye erhvervsmuligheder, det giver, er tjenesteydelsesdirektivet langt fra at være fuldt og korrekt gennemført. Kommissionen vil også se på gennemførelsen af henstillingen om adgang til basale betalingstjenester for at få afklaret, om der er behov for yderligere foranstaltninger. Gennemførelsen af det indre marked i energisektoren inden 2014 vil give endnu en løftestang for økonomisk vækst. Nye forslag om liberalisering af jernbanetrafikken skal hjælpe med til at modernisere transporten i Europa gennem øget konkurrence, gøre den mere miljøvenlig og give passagererne adgang til nye, mere innovative og kundeorienterede former for service. I betragtning af de store investeringer, der skal foretages i en fornyelse af vore energisystemer 1 billion i perioden 2011-2020), vil energisektoren komme til at virke som en drivkraft for økonomisk vækst. Kommissionen vil tage en række initiativer på dette område, bl.a. for at få gennemført det indre marked inden udgangen af 2014, således som Det Europæiske Råd har opfordret til. Den Digitale Dagsorden har en central betydning for den europæiske økonomis evne til at udnytte de muligheder, den moderne teknologi giver for at få sat skub i væksten. Udbredelse af elektroniske tjenester har afgørende betydning i den henseende, og Kommissionen arbejder aktivt på at fremme e-handel. I 2012 vil Kommissionen foreslå et initiativ angående kollektiv rettighedsforvaltning inden for intellektuelle ejendomsrettigheder, med regler om grænseoverskridende licensering af onlinemusik for at fremme multiterritorielicenser. Sideløbende hermed vil den fremlægge et initiativ angående gensidig anerkendelse af elektronisk identifikation, autentificering og underskrift med det formål at skabe øget tillid blandt forbrugerne og gøre internetbetaling og elektroniske transaktioner lettere. Nøglen til øget efterspørgsel og genopretning af væksten ligger i at skabe øget tillid hos forbrugerne. Den omfattende europæiske forbrugerdagsorden med lovgivning om forbrugerrettigheder og forbrugersikkerhed vil give forbrugerne større tryghed i det indre marked. Forslagene til reviderede regler om produktsikkerhed i almindelighed udgør en klar, sammenhængende tilgang for både forbrugere og producenter og tager sigte på at lægge de forskellige tilsynsordninger sammen til én samlet tilgang i det indre marked. Desuden vil der blive fremsat forslag om kollektiv klageadgang med regler for, hvordan forbrugere og virksomheder kan finde frem til effektive løsninger på større problemer. 3.2.Bedre jobmuligheder og plads til alle i samfundet Jobskabelse er fortsat en af de største udfordringer, Europa står overfor i dag, og her kan EU yde et meget væsentligt bidrag. Med Europa 2020-flagskibsinitiativerne "Unge på vej", "Dagsorden for nye kvalifikationer" og "Platformen mod fattigdom" er der sat fokus på nødvendigheden af, at den indsats, der gøres for fornyelse i EU, skal tilgodese dem, der har mest brug for det. Den nye europæiske Socialfond og Globaliseringstilpasningsfonden skal støtte medlemsstaternes bestræbelser på at imødegå jobkrisen ved at fremme jobskabelsen og udviklingen af nøglekompetencer. "Erasmus for Alle" skal støtte strategiske partnerskaber mellem videregående uddannelser og erhvervsliv for at sikre, at unge studerende kan tilegne sig den blanding af kompetencer, der er brug for på arbejdsmarkedet. Gennemførelsen af disse initiativer vil yde et stort bidrag til EU's indsats mod ledighed, social eksklusion og fattigdom. Kommissionen vil inden længe fremlægge forslag om, hvordan EU kan bidrage til at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden, bl.a. med foranstaltninger, der kan gøre unge jobsøgende mere mobile og hjælpe dem med at finde beskæftigelsesmuligheder i andre EU-lande. Også lærlingepladser kan være vigtige adgangsgivere til arbejdsmarkedet. Det kan være med til at opnå en bedre udnyttelse af mulighederne i de sektorer, hvor størsteparten af de fremtidige nye arbejdspladser må ventes at ville blive skabt. Kommissionen vil i nært samarbejde med arbejdsmarkedets parter også se nærmere på flexicurityprincipperne og indlede en ny fase i deres gennemførelse for derigennem at fremme jobskabelse og mobilitet, således at man er bedre rustet mod økonomiske nedgange og kan være parat til at udnytte opsvinget, når det kommer. I den sammenhæng er der også behov for en bedre foregribelse og styring af virksomhedsomstruktureringer. Endelig vil Kommissionen fremlægge forslag om, hvordan man kan styrke den offentlige arbejdsformidling, bl.a. med en reform af Eures (EU's service for jobsøgende) for at forbedre adgangen til jobmuligheder i andre lande. Når vi retter blikket længere frem, er det klart, at hvis vi skal bevare vor samfundsmodel, må vi også sikre os, at vi kan finansiere velfærden i fremtiden, og i den sammenhæng udgør den aldrende befolkning en stor politisk udfordring, samtidig med at en moderne og innovativ sundhedssektor kan virke som drivkraft for økonomisk vækst. Kommissionen vil følge op på de landespecifikke henstillinger, der er vedtaget på pensionsområdet, og tage initiativer på en række områder af fælleseuropæisk relevans. I 2012 bliver der tale om et initiativ til styrkelse af det indre marked inden for effektive og sikre pensionsprodukter. Kommissionen vil også fremlægge forslag angående supplerende pensionsrettigheder for folk, der skifter job, da en øget mobilitet er nøglen til beskæftigelse og jobskabelse. 3.3.En bæredygtig vej ind i fremtiden En bæredygtig økonomisk genopretning indebærer også, at vækst og investeringer kanaliseres hen mod de sektorer, der har det mest dynamiske potentiale for fremtiden. Kommissionens tilgang til en ressourceeffektiv og CO2-fattig økonomi, som skal integreres i den økonomiske politik og den årlige vækstundersøgelse, er baseret på princippet om, at en intelligent vækst er en målrettet vækst, der gør bæredygtighed til en væsentlig konkurrencefordel for EU. Det er denne tilgang, der ligger til grund for Europa 2020 og for den nye generation af forslag inden for landbrug og udvikling i landdistrikter samt fiskeri, som tager sigte på at tilvejebringe et bæredygtigt fundament i sektorer af kritisk betydning for både vort miljø og vor økonomi. Som led i denne ressourceeffektivitetsbaserede tilgang inden for sektorpolitikker vil Kommissionen i 2012 fremlægge forslag, der skal sikre adgangen til rent vand – den vil vedtage en handlingsplan til sikring af vandressourcer med det formål at få de politiske beslutningstagere til at tage fat på de problemer med vandressourcer, som vi i dag står overfor. Bæredygtighed er også kernen i Kommissionens vision for energipolitikken. Eksempelvis kan en hurtig vedtagelse og gennemførelse af energieffektivitetsdirektivet give alle husholdninger i EU gevinster på gennemsnitligt 1 000 EUR om året og potentielt føre til to millioner nye arbejdspladser og samtidig bidrage til at imødegå klimaændringerne. Et forslag om forbedring af rammerne om nuklear sikkerhed skal bygge på den lære, der kan drages af stresstesterne i EU's kernekraftværker, den teknologiske udvikling og udviklingen i den internationale regulering. Kommissionen vil også opstille en strategi for at fremskynde udviklingen af vedvarende energi i EU's indre marked og nabolandene i det sydlige Middelhavsområde. Fremskridt henimod vedtagelse af den foreslåede forordning, der skal lette investeringerne i de nødvendige infrastrukturer for at fremskynde udbredelsen af vedvarende energikilder, vil være et vigtigt signal. Kommissionen vil også i 2012 arbejde for en reel, global indsats for at få nedbragt drivhusgasser. Den vil fortsætte med at styre overgangen til det reviderede system for handel med emissionsrettigheder og med at foreslå konkrete foranstaltninger, der kan hjælpe med til at nå målene på klima- og energiområdet. Revisionen af lovgivningen om personbiler og varevogne vil stimulere til innovation og give producenterne retlig sikkerhed. Desuden vil Kommissionen arbejde på at få reduceret transportsektorens afhængighed af olie ved at fremme udvikling af infrastrukturer inden for alternative brændstoffer i EU.

Rio+20-topmødet i juni vil sætte fokus på den globale indsats inden for bæredygtighed, og her kommer EU's politikker til at stå i forreste række. 3.4.Et åbent Europa for borgerne At sørge for sikkerhed og retfærdighed i et Europa uden indre grænser er en af de største udfordringer, EU står overfor i dag. Friheden til at søge nye muligheder i andre lande er en væsentlig del af EU's raison d'être. Men hvis dette system skal fungere, må EU sikre den gensidige tillid, som det kræver, og holde stand over for de store udfordringer, vi bl.a. i Middelhavsområdet blev stillet overfor i år. EU må presse på for at få ført Stockholmprogrammet ud i livet, finde en løsning på de vanskelige spørgsmål, bl.a. om asyl, og tage fat på nye udfordringer, bl.a. i forbindelse med internetsikkerhed. Et indre marked for borgerne må rydde de unødvendige bureaukratiske hindringer for den frie bevægelighed af vejen. Med henblik herpå vil der blive fremsat to lovgivningsforslag, dels om grænseoverskridende anerkendelse af civilstandsdokumenter og dels om forenkling af legaliseringskrav. EU's grænseordning indtager en vigtig plads i dette program. Ved hjælp af modernisering og brug af ny teknologi kan vi sikre, at systemet både tilskynder til grænseoverskridende aktiviteter og rummer tilstrækkelige garantier. Grænsekontrollen skal fremover sikre en bedre beskyttelse og samtidig give bona fide-rejsende lettere adgang til indrejse i EU. Der vil blive fremlagt forslag til en konkret strategi til forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel. 4.Effektiv indflydelse til EU i verden Et forenet EU er den bedste platform for, at EU kan gøre sig gældende på den globale scene. EU er verdens største økonomi. EU og dets medlemsstater tegner sig for over halvdelen af verdens udviklingsbistand og humanitære bistand. EU står for og er dybt engageret i universelle menneskerettigheder og demokratiske rettigheder, respekt for international ret og en effektiv multilateral verdensorden. Når EU handler i forening, har vi en stor indflydelse. For at klare de udfordringer og gribe de muligheder, der ligger i globaliseringen, må EU fortsat udvise handlekraft og beskytte og fremme vore interesser og værdier og samtidig arbejde på at fremme velstand og sikkerhed i andre dele af verden. EU's optræden udadtil foregår inden for de rammer, der afstikkes af multilaterale, regionale og bilaterale relationer, eksisterende politikker som f.eks. handels- og udviklingspolitikkerne, og af de eksterne aspekter ved EU's mange interne politikker. EU vil fortsætte med at forfølge disse politikker, men må samtidig tage højde for de globale begivenheder, der pludseligt kan indtræffe. EU må være parat til at handle i en global verden i forandring. EU reagerede hurtigt og resolut på de dramatiske ændringer i det sydlige Middelhavsområde. EU's reaktion byggede på traditioner for god regeringsførelse, åbenhed og solidaritet og sendte et klart politisk budskab og omgående praktisk støtte ("mere for mere"). Bistandsordningerne blev gransket og tilpasset for at bringe dem i overensstemmelse med aktuelle behov og prioriteter. I den kontekst fik man vedtaget SPRING-programmet (med støtte til partnerskab, reform og inklusiv vækst) og civilsamfundsfaciliteten. EU vil fastholde et fokus på sine nabolande og tilbyde dem muligheder for et gensidigt udbytterigt samarbejde, der kan fremme stabilitet og vækst. Kommissionen vil være meget opmærksom på implementeringen af de forpligtelser, der blev indgået i den meddelelse, som den sammen med Den Højtstående Repræsentant udsendte om den nye tilgang til EU's naboskabspolitik, som kommer til at spille en vigtig rolle i arbejdet for en fredelig og positiv udvikling i det sydlige Middelhavsområde og de østlige nabolande med iværksættelse af hele spektret af EU-politikker og –programmer til støtte for økonomisk, social og politisk stabilitet. Ud over støtten til de lande i det sydlige Middelhavsområde, der har sat kursen mod demokrati, vil Kommissionen i 2012 også prioritere den køreplan for det østlige partnerskab, der blev vedtaget på topmødet i Warszawa, og stabilitet i Mellemøsten og Kaukasus. EU arbejder også på at fremme sikkerheden i Afrika. Og EU vil også fremover stå parat til at træde til, som vi netop har det gjort under naturkatastroferne i Tyrkiet, Pakistan og Japan. EU må sikre sammenhængen mellem de eksterne og de interne elementer af EU's politikker for at kunne tilpasse sig den globale verden i forandring og være med til at forme verdensordenen. EU's politikker og instrumenter inden for handel, udvikling, diplomati, udvidelse, naboskabspolitik og krisestyring udgør alle sammen rygraden i EU's optræden udadtil. De kan kun give deres fulde potentiale, når de kobles sammen med vore interne politikker som politikkerne for det indre marked, klimapolitikken, energipolitikken og den monetære politik, som alle har betydelige konsekvenser for verden uden for EU. Europas velstand afhænger af den globale konkurrenceevne. Bestræbelserne på at genoprette vækst og beskæftigelse udfoldes i en verden præget af stadig større indbyrdes forbundenhed og stadig hårdere konkurrence. G20 har vist sig at være en effektiv løftestang for at nå frem til en sammenhængende, global tilgang til krisen. På det seneste G20-møde i Cannes enedes man om, at en forøgelse af produktionen og produktiviteten i landbruget har afgørende betydning for bedre fødevaresikkerhed og bæredygtig økonomisk vækst. Selvom det overordnede mål for EU's handelspolitik er og bliver et tilfredsstillende udfald af de igangværende multilaterale forhandlinger, er det også vigtigt at tilgodese de europæiske virksomheders og forbrugeres interesser i bilaterale aftaler med tredjelandspartnere. Derfor er mulighederne for en frihandelsaftale med Japan og en investeringsaftale med Kina under overvejelse. Solidaritet er en af de grundlæggende europæiske værdier, som rækker langt ud over vore grænser. Som verdens største yder af udviklingsbistand vil EU spille en førende rolle, når det drejer sig om at hjælpe verdens fattigste samfund, ved at koncentrere bestræbelserne om at sikre en hurtig og effektiv gennemførelse af EU's reviderede udviklingspolitik, med særligt fokus på millenniumudviklingsmålene. Det nye frivillige europæiske korps for humanitær bistand er et konkret udtryk for EU's globale solidaritet. I 2012 vil der også ske fremskridt med hensyn til gennemførelsen af EU's fornyede konsensus om udvidelse og forberedelserne af Kroatiens tiltrædelse som det 28. medlem af vor familie. I løbet af 2012 vil vi arbejde videre med at sætte Kroatien i stand til at få fuldt udbytte af og opfylde alle forpligtelserne ved sit medlemskab. 5.Intelligent lovgivning og effektiv gennemførelse For at de reformer, der er skitseret i dette program, kan blive ført ud i livet, er det nødvendigt, at EU-lovgivningsprocessen forløber godt i alle stadier. Lige fra dens udformning og til dens gennemførelse, evaluering og opdatering må EU's lovgivning igennem hele forløbet kunne leve op til de højeste krav om kvalitet, virkning og effektivitet. Det må desuden sikres, at reguleringen er så lidt byrdefuld som muligt. Kommissionens initiativret og ansvar som traktatens vogter giver den en særlig rolle i den forbindelse. Både i sit eget arbejde og ved overvågning og håndhævelse af vedtaget lovgivning er Kommissionen fast besluttet på at sikre, at EU's borgere, virksomheder og offentlige myndigheder får udbytte af reformerne. 5.1.Mere intelligent brug af vore fælles ressourcer I stramme tider må vi sikre os, at vore begrænsede ressourcer bruges til det, der giver de største gevinster i form af fremtidige job og fremtidig vækst. Kommissionen har foreslået et moderne budget, der skal være et supplement til medlemsstaternes offentlige udgifter på de områder, hvor EU kan tilføre en reel merværdi. Den vil fortsat gennem forhandlingsprocessen arbejde på at sikre, at den endelige pakke kommer til at stemme overens med principperne om forenkling, rationalisering og merværdi. 5.2.Intelligent lovgivning Kommissionens rolle som forslagsstiller til ny lovgivning har udviklet sig betydeligt igennem de seneste år, med indførelsen af konsekvensanalyser som en fast bestanddel i Kommissionens arbejde. I 2012 vil der blive taget endnu et afgørende skridt med forlængelsen af fristen for offentlige høringer fra 8 til 12 uger. Det vil være med til at sikre, at de forslag, Kommissionen fremlægger, er velfunderede med hensyn til de politiske valg, der træffes. Mindskelse af de administrative byrder har en særlig relevans i tider med store økonomiske udfordringer. Når programmet for mindskelse af administrative byrder er bragt til vejs ende i 2012, vil Kommissionen have overskredet målet om en forenkling på 25 % ved at have fremlagt forslag svarende til en forenkling på 31 % og besparelser på 39 mia. EUR. På grundlag af disse erfaringer vil Kommissionen fortsætte sine bestræbelser på at holde reguleringsbyrderne nede på det strengt nødvendige. Den vil især se på EU-lovgivningens virkninger for små virksomheder og, hvor det er relevant, foreslå undtagelser eller skræddersyede løsninger for mikrovirksomheder. Den vil også fremlægge de første resultater af sine sundhedstjek af lovgivningen. 6.Konklusion