DA    DA DA 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 16.7.2008 
SEK(2008) 2264 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
 
om samordning af love og administrative be stemmelser om visse institutter for kollektiv 
investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) 
 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSERAPPORTEN  
{KOM(2008) 458 endelig} 
{KEC(2008) 2263} 
DA 2   DA ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSERAPPORTEN 
1. R EVISION AF UCITS- DIREKTIVET  
UCITS-direktivet 
Direktivet om institutter for kollektiv i nvestering i værdipapirer (UCITS-direktivet)1 blev 
vedtaget i 1985. Formålet hermed var at dann e et indre marked fo r investeringsfonde og 
derved forbedre forretnings- og investeringsmulighederne fo r såvel branchen selv som 
investorerne. Direktivet fastsatte en række be tingelser, som investerin gsfonde skulle opfylde 
for at få ret til at markedsføre deres produkter på tværs af landegrænserne. Disse betingelser 
tjente først og fremmest til at sikre et højt inve storbeskyttelsesniveau. Med direktivet indførtes 
også det første "pas" for finansielle tjenesteydelser. 
UCITS-direktivet har udgjort nøglen til udviklingen af det eu ropæiske fondsmarked. I juni 
2007 forvaltede investeringsinst itutterne aktiver svarende til 6 000 mia. EUR, der igen 
svarede til omkring 75 % af investeringsfonds markedet i EU. Trods denne positive udvikling 
stod et klart, at direktivet i var alt for restriktivt og forhindr ede fondsforvaltere og 
fondsadministratorer i at udnytte deres udvi klingspotentiale fuldt ud. Ændringerne i 2001 
udvidede UCITS-forvalternes investeringsbefø jelser, men det lykkede s ikke at tackle 
forhindringerne for en forbedri ng af branchens effektivitet. 
Revisionen af UCITS-lovgivningen har foregået i tre etaper (se figur 1). I 2005 blev der med 
Kommissionens grønbog  om investeringsfonde2 lanceret en offentlig debat om behovet for en 
indsats på EU-plan og om omfanget af en sådan indsats. Resultate rne af Kommissionens 
undersøgelser og høringen af de forskellige inte resserede parter førte til samme konklusion, 
nemlig at der var behov for at fokusere på en  ændring af direktivet  for at eliminere de 
tilbageværende hindringer for markedsadgang og give branchen mulighed for at effektivisere forvaltningen og administrationen af fonde.  
Disse overvejelser blev ta get et skridt videre i hvidbogen  om investeringsfonde
3 og 
konsekvensanalysen knyttet hertil. Heri blev der gennemgået en række potentielle tilpasninger 
med det formål at effektivisere fondsbranchen på udbudssiden og styrke den på efterspørgselssiden. På visse punkt er konkluderede man, at det ikke umiddelbart var berettiget 
at træffe foranstaltninger på EU-plan. Initiativer tr uffet af branchen selv eller på nationalt plan 
blev betragtet som tilstrækkelige eller som den me st farbare vej. På andre punkter blev ikke-
lovgivningsmæssige foranstaltnin ger betragtet som den i omkos tningsmæssig henseende mest 
effektive vej fremad. Endelig blev det i analysen fastslået, at der i viss e tilfælde var behov for 
lovgivningsmæssige ændringer. Hvidbogen bebudede således ændr inger af UCITS-direktivet 
                                                
 
1 Direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 som ændret ved bl.a. direktiv 2001/107/EF og 2001/108/EF 
af 21. januar 2002, begge også kaldet UCITS III-direktiver. 
2 Grønbog om forbedring af EU-rammerne for investeringsfonde, KOM(2005) 314 endelig af 12. j uli 
2005. 
3 Hvidbog om forbedring af det indre markeds rammer for investeringsfonde, KOM (2006) 686 endelig 
af 15. november 2006. 
DA 3   DA på følgende fem områder: 1) anmeldelsesp roceduren, 2) fondsfusioner, 3) aktivpooling, 
4) administrationsselskabspasset og 5) det forenklede prospekt.  
Den 22. marts 2007 udsendte GD Markt et "høringsudkast" , der skulle danne grundlag for 
en offentlig høring om, hvilken form de lovgivningsmæssige ændringer skulle antage. Formålet med høringen var at modtage tilbagemeldinger om udformningen af de 
foranstaltninger, der var blevet bebudet i hvi dbogen. Respondenternes bidrag har udgjort et 
nyttigt og meget værdifuldt input til konsekvensanalysen.  
Figur 1: Revision af UCITS-rammerne 
 Output 
 
 
 
 
   
Grønbog 
 
 
    
 
Hvidbog  
  
 
Hørings-
udkast 
 
Lovgiv-
nings-
mæssigt 
forslag Er der 
markeddssvigt? 
Behov for 
handling? 
Hvad? Input 
 
 
 
 
Ekspertgruppens 
rapport om 
aktivforvaltning og 
høring  
 
Åben høring og 
konsultation om 
grønbog  
 
Ekspertgruppens 
rapport om 
markedseffektivitet, 
åben høring og 
konsultation + 
studier/workshops + 
WPIA 
 
Høringsudkast 
konsultation ja
ja
pakke 
Løsning Analytisk strategi År 
    
2004 
  
 
2005 
   
 
2006 
     
2007 
 
2. P ROBLEMER , DER NØDVENDIGGØR EN ÆNDRING AF UCITS- DIREKTIVET  
2.1. Hindringer for markedsføring af fonde i andre medlemsstater . Den 
anmeldelsesprocedure, der blev indfør t med 1985-direktivet, er ofte lang og 
besværlig. I mange tilfælde er de krav, som stilles af myndighederne i værtslandet, strengere end kravene i direk tivet, og fristen på to måneder overholdes ikke altid. Det 
betyder, at proceduren undertiden er  blevet sammenlignet med en ekstra 
godkendelsesrunde for fonden. Det skønnes, at  fondsbranchens direkte årlige udgifter 
forbundet med den løbende anmeldelse belø ber sig til 25 mio. EUR (oven i de mere 
end 20 mio. EUR forbundet med den oprindelige anmeldelse)
4. Et endnu større 
                                                 
4 "A Harmonised, Simplified Approach to UCITS Registration", EFAMA og IMA, april 2005. 
DA 4   DA problem er offeromkostningerne forbundet med forsinkelser i markedsføringen af 
produkter. 
Derfor blev det i hvidbogens konsekvensanalys e henstillet, at dire ktivet blev ændret 
for a) at begrænse varigheden af anmeldelse sproceduren, b) at er statte den aktuelle 
procedure med en informationsudvekslings ordning myndighederne imellem og c) at 
præcisere de enkelte myndighede rs rolle og ansvarsområder.  
2.2. Stadig flere fonde, der i kke har optimal størrelse . Det europæiske fondsmarked er 
kendetegnet ved et stort antal små fonde . Ved udgangen af 2006 forvaltede 54 % af 
de europæiske fonde aktiver for under 50 mio. EUR. Den europæiske gennemsnitsfond er over fem gange mindre end den tilsvarende amerikanske fond. Der er store omkostninger forbundet med at fo rvalte en bred vifte af små fonde. Det 
gør det vanskeligt at udnytte  stordriftsfordele og forøger omkostningerne. Det 
skønnes, at omkostningerne på årsplan kunne mindskes med op til 6 mia. EUR
5.  
Ifølge hvidbogens konsekvensanalyse kunne to  foranstaltninger sæ tte fondsbranchen 
i stand til at udnytte de pot entielle stordriftsfordele fu ldt ud: 1) in dførelse af 
lovgivningsmæssige rammer for (grænse overskridende) fondsfusioner og 2) 
mulighed for "enhedspooling".  
2.3. Manglende fleksibilitet i organise ringen af fondsbranchens værdikæde . Skønt der 
med ændringerne i 2001 blev  indført et "pas" for administrationsselskaber for 
investeringsinstitutter i selskabsform, har administrationsselskaber endnu ikke 
mulighed for at administrere investeringsinstitutter i andre medlemsstater. Direktivteksten er uklar, og tilsynet er opspl ittet, hvilket har gjort de relevante 2001-
bestemmelser virkningsløse. Det betyder, at grupper af fonde er forpligtet til at 
etablere komplette administrationsselskabe r i alle de medlemsstater, hvor de ønsker 
at udbyde deres produkter. 
I hvidbogens konsekvensanalyse blev det påpe get, at det var oplagt at indføre et 
administrationsselskabspas, der dog skulle gøres betinget af, at der blev fundet en 
omkostningseffektiv og brugbar metode til sikre, at der føres effektivt tilsyn med fonde, der administreres fra udlandet, og at de overholder deres forpligtelser.  
2.4. Det forenklede prospekt er ikke fyldestgørende
. Trods præciseringerne i 
Kommissionens henstilling fra 20046 er det forenklede prospekt ikke tilstrækkeligt 
udtømmende til, at investorerne ka n benytte det som grundlag for deres 
investeringsbeslutninger. Det er for langt  og kompliceret og de rfor af begrænset 
værdi for investorerne. Samtidig er det forholdsvis dyrt og tidskrævende for branchen at fremstille det forenklede prospekt.  
I hvidbogens konsekvensanalyse blev der fo reslået en ny tilgang til det forenklede 
prospekt, nemlig i form af ændringer af direktivet med fokus på de centrale principper for investorinformation og en mulighed for at træffe 
                                                
 
5 "Building an Integrated European Fund Management Industry: cross-border mergers of funds, a quick 
win?", Invesco, januar 2005. 
6 Kommissionens henstilling af 27. april 2004 om visse oplysningselementer i det forenklede prospekt 
omhandlet i skema C i bilag I til Rådets direktiv 85/611/EØF. 
DA 5   DA gennemførelsesforanstaltninger vedrørende  bestemte detaljer (f.eks. form og 
indhold).  
3. U DFORMNING AF DE LOVGIVNINGSMÆSSIGE ÆNDRINGER , DER FORESLÅS I 
HVIDBOGEN  
Når det gælder udformningen af nye bestemmelser , er der blevet overvejet flere forskellige 
muligheder. Disse muligheder er blevet vurdere t med udgangspunkt i kriterierne effektivitet, 
markedsintegration og investorbeskyttelse. Anal yseresultaterne er sammenfattet i bilaget. 
3.1. Eliminere hindringer for markedsfør ing af fonde i andre medlemsstater 
Anmeldelsesprocedure  
Høringsudkastet stillede en ge nnemgribende ændring af anmeldelsesproceduren i udsigt. Der 
blev foreslået en ordning med en direkte meddelelse fra hjemlandets myndigheder til 
værtslandets myndigheder. Værtslandets myndigheder vil ikke kunne modsætte sig 
markedsføringen af behørigt godkendte i nvesteringsinstitutter i værtslandet.  
Reaktionerne på høringsudkastet viste, at der va r bred tilslutning til forslagene, men der blev 
samtidig tilkendegivet visse bekymringer med hensyn til værtslandets myndigheders 
mulighed for at indføre uharmoniserede re gler for reklamering. I forbindelse med 
udformningen af de endelige forslag har Ko mmissionens tjenestegrene sammenlignet to 
løsningsmodeller:  
1) bevare den mulighed, som værtslandets m yndigheder har for at gennemføre en forudgående  
kontrol7 af investeringsinstituttets markedsføringsplaner, men med kortere tid afsat til denne 
kontrol  
2) tillade øjeblikkelig marked sføring af investeringsinstitu tter i værtslandet, hvorefter 
myndighedernes kontrol løbende  vil finde sted efterfølgende  og især fokusere på de lokale 
afsætningskanaler.  
Analysen viser, at den første mulighed (forudg ående kontrol) ikke vil forbedre den aktuelle 
situation nævneværdigt. Omkostningerne forbunde t med anmeldelsesproceduren vil ikke falde 
mærkbart. Det vil også fortsat være usikkert, hvor  længe investeringsins titutterne vil skulle 
vente, før de kan påbegynde markedsføringen i værtslandet. Anmeldelsesproceduren vil 
dermed fortsat fungere som en hindring fo r adgang til markedet, mindske udbuddet af fonde 
for investorer og svække konkurrencekræfterne  (og disses positive indflydelse på de 
fondsgebyrer, investorerne skal betale). Det er med andre ord kun en radikal forenkling af 
proceduren, der vil kunne sikre en virkelig po sitiv effekt. Denne effekt kan opnås ved at 
vælge den anden mulighed. Det er blevet hævde t, at hvis værtslande ts forudgående kontrol 
afskaffes, er der risiko for en forringelse af  investorbeskyttelsen, men konsekvensanalysen 
tyder på, at denne risiko  er forholdsvis lille. 
3.2. Standse udbredelsen af små fonde 
a) Fondsfusioner  
                                                 
7 Det vil sige før markedsføringen af investeringsins tituttet i værtslandet (tilsvarende finder efterfølgende 
kontroller sted, når først investeringsinstitu ttet er blevet markedsført i værtslandet). 
DA 6   DA Høringsudkastet gav de interesserede parter et foreløbigt indtryk af EU's lovgivningsmæssige 
rammer for fusioner af investeringsinstitutter. De vil efter planen dække en række almindeligt 
anvendte fusionsteknikker (se figurerne nede nfor) og gælde for såvel indenlandske som 
grænseoverskridende fusioner. Det indeholdt også forslag til en række betingelser, som vil 
skulle være opfyldt for at opnå myndighedern es godkendelse, og nogle særlige bestemmelser 
om investorbeskyttelse.  
A B C Fortsættende 
fond 
Ophørende fond Ophørende fond Fusion ved oprettelse af ny fond 
A B 
Ophørende fond Fortsættende 
fond Fusion ved overtagelse / 
Fusionsplan  
 
Den foreslåede tilgang modtog almindelig tilslut ning fra alle kategorier af interesserede 
parter. Der blev dog tilkendegivet visse bekymri nger med hensyn til beskyttelsen af investorer 
via de foreslåede investorrettighe der. Konsekvensanalysen indehol der således en analyse af to 
forskellige muligheder: 
1) der gives kun oplysninger om fusione n til den ophørende fonds investorer 
2) der gives oplysninger om fusionen til bå de den ophørende og den fortsættende fonds 
investorer. 
Konsekvensanalysen konkluderer, at ingen af disse muligheder er  helt tilfredsstillende set ud 
fra hensynet til effektivitet og forbrugerbes kyttelse. Den første mulighed begrænser de 
administrative omkostninger for branchen, men kan være problematisk for beskyttelsen af 
investorer. Den anden mulighed me dfører en minimal risiko for beskyttelsen af investorer, 
men er uforholdsmæssig dyr. I henhold til analys en udgør en kombination af de to muligheder 
den bedste løsning. Dette kunne indebære, at  der systematisk gives oplysninger til den 
ophørende fonds investorer, og at disse opl ysninger i visse tilfælde også gives til den 
overtagende fonds investorer. Det anbefales eksempelvis, at  den myndighed, der skal tage 
stilling til fusionsplanen, undersøger, hvilk e konsekvenser fusion en kan få for den 
overtagende fonds investorer, og derefter afgør, om disse invest orer også skal informeres.  
b) Aktivpooling  
I hvidbogens konsekvensanalyse blev der pege t på to mulige poolingteknikker, nemlig 
enhedspooling i bred forstand og såkaldte master-f eeder-strukturer. Disse begreber er grafisk 
beskrevet nedenfor.  
Høringsudkastet skitserede de æ ndringer af UCITS-di rektivet, der vil være nødvendige for at 
danne de nødvendige rammer for enhedspooling. På basis af en foreløbig vurdering af 
konsekvenserne koncentrerede forslagene i høri ngsudkastet sig om mast er-feeder-strukturer. 
Respondenterne fandt, at de fore slåede rammer var forholdsvis præskriptive. Et flertal af 
DA 7   DA respondenterne tilsluttede sig den valgte enhe dspoolingteknik. Der var imidlertid flere, der 
opfordrede Kommissionen til at fastlægge nogle rammer for enhedspooling i bred forstand. I 
konsekvensanalysen blev der derfor fokuseret på følgende muligheder: 
1) tillade enhedspooling i bred forstand 2) tillade master-feeder-strukturer. 
 Master A
Feeder α Master C Master D 
Feeder β Feeder γ 20%20%
30% 50 % 
20% 
50% 50%60%Master BEnhedspooling i bred forstand 
Master 
Feeder α Feeder β Feeder γ Master-feeder-plan 
(op til) 100% 
(op til) 100% (op til) 100% 
 
Enhedspooling i bred forstand kunne være meget fo rdelagtig for branchen. Hvis de får frihed 
til at skræddersy feeder-fondenes sammensæt ning, vil fondsudbyderne kunne tilpasse deres 
udbud af fonde til den fremherskende trend og i nvestorernes efterspørgsel. Kommissionen er 
imidlertid af den opfattelse, at hvis denne muli ghed indføres, vil det svar e til, at der slækkes 
på de eksisterende bestem melser om "funds of funds"8. Hvis der slækkes på disse 
diversifikationskrav, kan det få betydelige uøn skede følger for investorerne. Det konkluderes 
derfor i konsekvensanalysen, at den simple mast er-feeder-løsning er at foretrække i henseende 
til både effektivitet og investorbeskyttelse.  
3.3. Afhjælpe den manglende or ganisatoriske fleksibilitet 
Administrationsselskabspasset  
I høringsdokumentet blev det gjort forsøg på at finde den rette balance mellem et samlet 
administrationsselskabspas og de tilsynsmæssi ge hensyn. De foreslåede lovgivningsmæssige 
rammer omfattede bestemmelser, der tjente til at sikre, at begrebet "en fonds hjemsted" fik et 
minimum af substans, og til at styrke tils ynsmyndighedernes samarbejdsmekanismer.  
I modsætning til de fire øvrig e punkter var svarene på høri ngsudkastet meget divergerende 
med hensyn til dette forslag. Respondenter fr a branchen tilkendegav skuffelse over passets 
anvendelsesområde. Andre, hovedsagelig nation ale myndigheder, fandt, at der manglede en 
klar definition af myndighedernes respek tive ansvarsområder. Med udgangspunkt i de 
fundamentale spørgsmål, der blev rejst under  høringen, blev konsekvensanalysen centreret 
omkring følgende muligheder: 
1) fastholde status quo (dvs. gøre ingenting) 
                                                 
8 En "fund of funds" er en fond, hvis portefølje primært består af andele i andre fonde (og likviditet). 
UCITS-direktivet indeholder et sæt regler for "funds of funds", herunder en forpligtelse til at investere i 
mindst fem fonde. 
DA 8   DA 2) gøre administrationsselskabspasset brugbart for selskabsfonde og udvide det til også at 
omfatte kontraktfonde  
3) gøre administrationsselskabspass et brugbart for selskabsfonde. 
Kommissionens analyse tyder på, at uden et ad ministrationsselskabspas berøves branchen dels 
en vis fleksibilitet i forbindelse med den geograf iske placering af funk tioner, dels muligheden 
for at sikre besparelser. Siden høringsudkastet har arbejdet kon centreret sig om formuleringen 
af bestemmelser, der kan lukke huller i lovg ivningen og fjerne eventuel usikkerhed og 
overbebyrdelse ved 1) at præcisere de respektive ansvarsområder for fondens 
tilsynsmyndighed og administrationsselskabets tilsynsmyndighed, 2) at indføre mekanismer, 
der sikrer, at fondstilsynsmyndigheden og depos itaren har de nødvendige ressourcer til at 
kontrollere og sikre, at de gælde nde regler på fondens hjemsted overholdes, og 3) at sikre, at 
administrationsselskabet og dets tilsynsmyndighed yder fondstilsynsmyndigheden og depositaren al den nødvendige bistand.  
Arbejdet med udformning af konkrete best emmelser har afsløret, at dette: 
• vil nødvendiggøre en omfattende informati onsudveksling og indberetn ingsforpligtelser 
mellem administrationsselskabet, fondstilsynsmyndigheden, administrationsselskabets 
tilsynsmyndighed, fondsforvalteren og depositaren 
• vil efterlade mange spørgsmål angående ansvarsfordeling ubesvaret: for at kunne 
overholde deres forpligtelser vil fondstil synsmyndigheden og depositaren i vidt omfang 
være afhængige af administ rationsselskabet og dettes tilsynsmyndighed; der hersker 
betænkeligheder med hensyn til, om incitamenter og forpligtelser vil blive ordentligt afstemt efter hinanden 
• ikke løser problemet angående kontrol med håndhævelsen, navnlig i relation til 
kontraktfonde; da de udgør den eneste form for investeringsinstitut i 13 medlemsstater, 
synes de økonomiske virkninger af et administ rationsselskabspas for selskabsfonde at være 
begrænset.  
Det konkluderes derfor i konsekve nsanalysen, at de former fo r bestemmelser, som vil være 
nødvendige i forbindelse med indførelsen af et  administrationsselskabspas, vil kræve et 
omfattende bureaukrati og medføre betydelige om kostninger, og de vil ikke helt eliminere 
risiciene forbundet med forvaltni ng af fonde på tværs af landeg rænser. De potentielle ulemper 
synes at være større end de forventede fordel e. Kommissionen foreslår derfor, at direktivet 
ikke ændres på dette punkt, men at status qu o fastholdes, således at fondsforvaltere, der 
arbejder på tværs af landegrænser, gør dette efter delegationsprinci ppet. Kommissionen agter 
at anmode Det Europæiske Værd ipapirtilsynsudvalg om at fremkomme med forslag til sikre, 
effektive og ikke for dyre løsninger, der ka n rydde de forskellige tilsynsmæssige problemer 
og risikostyringsproblemer af vejen. 
3.4. Forbedre det forenklede prospekt 
Central investorinformation
 
Konsekvensanalysen knyttet til hvidbogen indehol dt forslag til forskellige ændringer af det 
forenklede prospekt, nemlig med hensyn til dets længde, indhold og benævnelse (som nogle 
finder forvirrende). På det gr undlag blev der i hør ingsudkastet lancer et en ny tilgang til 
investorinformation, nemlig begrebet "centr al investorinformation" (Key Investor 
DA 9   DA Information – KII). Desuden lanceredes tanken om et sæt fair, entydige og retvisende 
oplysninger. De foreslåede rammer blev som helh ed vel modtaget af de  interesserede parter. 
Ikke desto mindre havde respon denterne forskellige holdninge r til det forhold, at der i 
henhold til forslaget ikke stille s krav om, at den centrale investorinformation skal være 
indeholdt i et enkelt dokument. I analysen fokuser es der derfor på virkninger af følgende to 
muligheder: 
1) den centrale investorinforma tion udleveres som et sæt bygge klodser og ikke nødvendigvis i 
et enkelt dokument 
2) den centrale investorinformation udlever es i et enkelt, selvstændigt dokument. 
Byggeklodsløsningen giver større fleksibil itet, når det gælder præsentationen af 
oplysningerne. Det vil være muligt at tilpasse opl ysningerne til typen af in vestor og/eller til de 
anvendte distributionskanaler og  distributionsmetoder. Imidle rtid vil et enkelt dokument med 
al sandsynlighed være nemmere  at bruge for investorerne, som vil kunne sammenligne de 
forskellige produkter. Muligheden for at sammenligne fonde burde på det mellemlange sigt 
øge konkurrencen på markedet og dermed lægge pr es på priserne (gebyrerne). Med hensyn til 
omkostningerne forbundet med at overholde de  gældende regler kan byggeklodsløsningen 
forventes at påføre branchen højere tilpasningsomkostninger. Alt dette betyder, at et enkelt, selvstændigt dokument synes at være den mulighed, der bedst tilgodeser hensynet til 
investorbeskyttelse og effektivitet. 
4. D
EN FORESLÅEDE PAKKE AF FORANSTALTNINGER  
I konsekvensanalysen foreslås det derfor, at der tages skridt til: 
1) at forenkle anmeldel sesproceduren radikalt 
2) at lette fondsfusioner 3) at tillade master-feed er-strukturer (pooling) 
4) at foretage en gennemgribende om arbejdning af det fo renklede prospekt. 
De foreslåede foranstalt ninger kan forventes at m unde ud i både statiske 
omkostningsbesparelser for branchen og investor erne og dynamiske ford ele takket være en 
skærpet konkurrence og produktivit etsgevinster. Den direkte effektivitetsgevinst kan 
forventes at løbe op i adskillige milliarder  euro. Denne gevinst vil gradvis komme 
investorerne til gode, enten i form af et bedre afkast (takket være lavere fondsomkostninger) 
eller i form af lavere gebyrer  takket være en skærpet konku rrence og investorernes mulighed 
for at foretage sammenligninger mellem fonde.  Større fleksibilitet i tilrettelæggelsen og 
driften af fondenes aktiviteter og forenklingen af de forskellige procedurer burde resultere i 
nye forretningsmuligheder og, via en lettel se af den administrative byrde, styrke 
fondsbranchens konkurrenceevne i forhold til andre produkter og markeder. Et mere 
integreret investeringsfondsmarked vil også sikr e de europæiske invest orer et større udbud af 
performante fonde. Ved at bevare det høje investorbeskyt telsesniveau, som 
investeringsinstitutterne allere de tilbyder i dag, vil de blive endnu mere attraktive både i og 
uden for EU. I det lange løb vil disse positive vi rkninger bidrage til at styrke den økonomiske 
effektivitet og konkurrenceevnen, og de vil dermed  bidrage til at opfylde Lissabonstrategiens 
målsætninger inden for denne vigtige sektor. 
DA 10   DA Bilag: Sammenfatning af konsekvensanalysen  
(De foretrukne muligheder er skrevet med fed skrift) 
 Effekt for: Gunstig for: 
Valgmuligheder Investor- 
beskyt-
telse Effektivi-
tet Markedsintegration 
Anmeldelse     
Forudgående kontrol (af 
markedsføringsplaner) + - nej 
Løbende efterfølgende kontrol +/≈ + ja 
Fondsfusioner    
Kun oplysninger til den ophørende fonds 
investorer - + ja 
Oplysninger til alle investorer¹  + - nej 
"Enhedspooling"     
Tillade "enhedspooling" i bred forstand - +/- ja 
Tillade master-fe eder-strukturer  + + ja 
Administrationsselskabspas    
Status quo² +/- - nej 
Administrationsselskabspas for selskabsfonde 
og kontraktfonde -- ≈ ja 
Gøre administrationsselskabspasset brugbart 
for selskabsfonde - - ja 
Forenklet prospekt     
Central investorinformation i form af 
byggeklodser +/- - nej 
Central investorinformation i form af et 
enkelt, selvstændigt dokument  + + ja 
¹ Kun i visse tilfælde.  
² Skønt denne valgmulighed ikke forekommer klart bedre end de andre, har analysen vist, at der er 
store problemer med de andre to. 
Vurdering: '+' = positiv; '-' = negativ; ≈ = neutral.