Genopretning af torsk

[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 2.4.2008

SEK(2008) 389

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Ledsagedokument til Forslag til RÅDETS FORORDNING om ændring af forordning (EF) nr. 423/2004 for så vidt angår genopretning af torskebestande og om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93

RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSE af forslaget om reviderede foranstaltninger til genopretning af torskebestande

{KOM(2008)162}

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSE af forslaget om reviderede foranstaltninger til genopretning af torskebestande

Denne konsekvensanalyse vedrører et forslag, der går ud på at revidere foranstaltningerne til genopretning af torskebestande. Forslaget vedrører torskefiskeri i de fire områder, der er omfattet af den nuværende forordning om genopretning af torskebestande, dvs. i (1) Nordsøen, Skagerrak og den østlige del af Den Engelske Kanal, (2) Kattegat, (3) vest for Skotland, (4) Det Irske Hav - plus et nyt område - (5) Det Keltiske Hav.

Efter mange års fortsat tilbagegang i torskebestandenes gydebiomasse påpegede Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES), at bestandene var i fare for at bryde sammen og anbefalede, at der blev iværksat en genopretningsplan. På baggrund heraf blev der i 2004 vedtaget en genopretningsplan, hvor Ministerrådet som svar på den seneste videnskabelige rådgivning forpligtede sig til at fastsætte samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) og indsatsbegrænsninger efter forudfastsatte regler.

Ordningen, der nu har været anvendt i fire år, har desværre ikke reduceret fiskeridødeligheden nok til, at torskebestandene har kunnet genoprettes. Det går langsomt med at få genopbygget bestandene, og derfor er det nødvendigt at revidere betingelserne i planen, så svaghederne kan afhjælpes.

I denne rapport vurderes de valgmuligheder, som Fællesskabets har, når det gælder om at træffe effektive foranstaltninger til genopretning af torskebestandene. I rapporten analyseres følgende valgmuligheder:

Mulighed 1: Status quo - videreførelse af den nuværende plan i uændret form

Den nuværende plan er baseret på kravet om, at TAC'erne hvert år skal fastsættes på et sådant niveau, at gydebiomassen øges med 30 %, indtil bestandene kommer inden for sikre biologiske grænser, så de ikke udtømmes. Denne tilgang har vist sig at være praktisk umulig.

Mulighed 2: Skærpet håndhævelse

Det er blevet overvejet at opretholde den nuværende ordning, men at skærpe håndhævelsen. Nylige analyser viser dog, at de registrerede landinger ligger inden for de tilladte grænser, og fiskeriindsatsen holder sig også fint inden for de tilladte værdier. Håndhævelsen anses for at være blevet skærpet i den seneste tid og er ikke hovedårsagen til overfiskningsproblemet. En skærpelse af håndhævelsen er selvfølgelig meget ønskværdig, men det vil ikke i sig selv være nok til at sikre genopretning af torskebestandene.

Mulighed 3: Lukning af fiskeri

Fuldstændig lukning af torskefiskeriet for at få genopbygget bestandene er én af de forvaltningsmuligheder, der er blevet overvejet. Sådanne drastiske foranstaltninger ville få særdeles store sociale og økonomiske konsekvenser, fordi andre kommercielt vigtige arter (såsom kuller, hvilling, havtaske og jomfruhummer) fanges i samme fiskeri. Trods omfattende analyser har man ikke kunnet finde områder, som i praksis kan lukkes med henblik på at beskytte torsken. Problemet er, at torsk ikke lever i klart afgrænsede områder, og hvis man lukker et specifikt område (uden at der indføres indsatsbegrænsninger), er det sandsynligt, at fiskeriindsatsen blot flyttes til et andet område, hvor der så efter alt at dømme vil blive fanget endnu flere torsk.

Mulighed 4: Anvendelse af økonomiske instrumenter

Det er blevet overvejet at indføre økonomiske instrumenter med henblik på genopretning af torskebestandene. De kan gøre miljøforvaltningen mere effektiv og mere omkostningseffektiv, fremme investeringer og generere finansielle ressourcer til beskyttelse af den biologiske mangfoldighed. Anvendelse af økonomiske incitamenter på specifikke politikområder som basisinstrument til bevarelse af ressourcer indgår dog ikke i den fælles fiskeripolitik.

Mulighed 5: Forenkling og styrkelse af genopretningsplanen for torsk

Denne mulighed indebærer en revision af de nuværende genopretningsforanstaltninger for torsk for at gøre reglerne for fastsættelse af TAC'er enklere og klarere og mere "modstandsdygtige" over for manglende eller utilstrækkelig videnskabelig rådgivning. I den reviderede plan erstattes den nuværende havdagsordning af en ordning, hvor fiskeriindsatsen skal forvaltes af medlemsstaterne inden for grænser, som skal fastlægges i EF-lovgivningen. I den reviderede plan fokuseres indsatsbegrænsningerne på de fartøjer, der fanger mest torsk.

På baggrund af videnskabelig rådgivning og resultatet af samråd med aktørerne kan det mål, der går ud på, at torskebestandenes størrelse skal forøges med en fast procentsats hvert år, erstattes af en metode, der gradvis skal føre til lavere fiskeridødelighed, som så igen vil bevirke, at bestandene genoprettes, og at udbyttet i sidste ende vokser.

Konklusioner

Rapporten konkluderer, at det er mulighed 5 - den forbedrede plan, hvor det foreslås at ændre genopretningsforanstaltningerne for torsk på en række punkter - der bør vælges, fordi de øvrige valgmuligheder enten er ineffektive, ikke kan gennemføres i praksis eller har alvorlige negative konsekvenser for beskæftigelse og indkomster på kort sigt.

Sidstnævnte mulighed blev også støttet af aktørerne, som der har været bredt samråd med under udformningen af denne politik.