DA Den Europæiske Unions Tidende C 59/10

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2015/C 59/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at rejse indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

»EKSTRA DJEVIČANSKO MASLINOVO ULJE CRES«

EF-nr.: HR-PDO-0005-01206-3.3.2014

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse

»Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.5. Fedtstoffer (smør, margarine, olier, m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres« er ekstra jomfruolie, som udvindes direkte af oliventræets frugter (Olea europaea L.) udelukkende med mekaniske metoder. Mindst 90 % af olivenene skal komme fra træer af sorterne slivnjača og/eller plominka, mens de øvrige 10 % kan komme fra træer af andre sorter.

Ved markedsføringen skal olien besidde følgende fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber:

— frie fedtsyrer: højst 0,5 %

— peroxidtal: højst 8 mmol O2/kg

— K 232: højst 2,2

— K 270: højst 0,2

— farve: grøn til gul

— aroma: en frugtagtig duft af oliven, i nogle tilfælde også med en duft af græs

— smag: en smag af sunde og friske oliven med anstrøg af bitterhed og pikant smag, med følgende værdier:

— medianværdi for frugtagtig smag: ≥ 2

— medianværdi for bitterhed: ≥ 2

— medianværdi for pikant smag: ≥ 2

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen af »Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres« skal finde sted inden for det geografiske område, der er beskrevet i punkt 4.

Oliventræerne skal dyrkes på traditionel vis i produktionsområdet, hvilket betyder, at deres kroner skal holdes tynde og luftige, så de får tilstrækkeligt sollys fra alle sider. Olivenene skal plukkes direkte fra træet, og høsten skal være overstået senest den 31. januar.

Olivenene skal forarbejdes inden for 48 timer, efter at de er høstet.

Olien opbevares i hermetisk lukkede beholdere ved en temperatur på mellem 12 og 20 °C.

Inden olien tappes, skal alle nødvendige analyser foretages for at kontrollere, at olien har de egenskaber, der er angivet i punkt 3.2.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

»Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres« skal anbringes i salgsemballage inden for det geografiske produktionsområde, der er beskrevet i punkt 4. Dermed bevares oliens særlige egenskaber og kvalitet, som kunne tage skade, hvis olien blev hældt fra en beholder til en anden flere gange eller transporteret over lange afstande.

Ved pakning inden for det geografiske produktionsområde garanteres desuden produktets sporbarhed, ligesom det bliver lettere at kontrollere denne.

Produktet kan tappes i beholdere med en volumen på højst en liter.

3.7. Specifikke mærkningsregler

Det er tilladt at anvende navn, forretningsnavn og private mærker, forudsat at de ikke vildleder forbrugerne.

Produktbetegnelsen »Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres« skal i kraft af bogstavernes størrelse, type og farve (typografi) adskille sig tydeligt fra enhver anden påskrift, såsom producentens varemærke, billeder og påskrifter. Producentens påskrift må i størrelse ikke overstige 70 % af størrelsen på oprindelsesbetegnelsen, der er angivet i punkt 1.

Etiketten må ikke indeholde andre oplysninger end dem, der er angivet i specifikationen. Beskrivelser som f.eks. »af højeste kvalitet«, »ægte«, »traditionel«, »typisk«, »indenlandsk produktion«, »hjemmelavet« og lignende samt begreber, der henviser til navne på steder på øen Cres, må ikke anvendes.

Brugen af navne på landbrugsbedrifter eller familielandbrug (»stancija«) og lignende såvel som angivelse af deres særlige beliggenhed og tapning på bedriften eller en sammenslutning af bedrifter beliggende inden for produktionsområdet må kun anvendes, hvis produktet udelukkende stammer fra oliven dyrket i den pågældende bedrifts olivenlunde.

Pakningen skal også mærkes med høståret (sæsonen).

Ved markedsføring skal hver pakning foruden ovennævnte mærkning være forsynet med et særligt mærkat, som anvendes til »Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres«. Mærkatet skal indeholde det fælles logo for »Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres« og pakningens serienummer, som giver forbrugeren garanti for produktets sporbarhed og oprindelse. Det fælles logo er vist nedenfor:

Alle brugere af logoet, som markedsfører et produkt, der svarer til produktspecifikationen, har ret til at anvende mærkatet på lige vilkår.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Produktion og forarbejdning samt opbevaring og tapning af »Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres« må kun foregå på øen Cres. Det geografiske produktionsområde er afgrænset af kystlinjen rundt om øen Cres.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Øen Cres består af kalksten og dolomit fra kridttiden med meget begrænsede områder med kalksten fra den palæogene periode og spor af flysch. På dette geologiske substrat er jorden mestendels af typen terra rossa, dvs. den brune jord, som er typisk for kystregionen, og sandet dolomitholdig jord.

Den dolomitholdige jord forekommer navnlig midt på øen, hvor den største del af olivenlundene findes. I mangel af jævne arealer med agerjord i karstdalene, benyttede landbrugerne tidligere også de tynde jordlag på de kalk- og dolomitholdige skråninger, hvor de anlagde landbrugsarealer ved at fjerne stenene og placere dem i lange diger, som strækker sig ned ad skråningerne. Som olivenlundene bredte sig, blev der med tiden bygget mange tørmure, som opdeler skråningerne i terrasser, holder på den lette landbrugsjord og hindrer jorden i at blive skyllet væk fra de mere eller mindre stejle skråninger. Terrassernes bund er i vid udstrækning bearbejdet af mennesker, og jordlaget er oftest tyndt med fremtrædende stengrund og således udsat for tørke.

Klimaet på øen Cres er først og fremmest betinget af øens beliggenhed i Kvarnerregionen, retningen i hvilket øen strækket sig og dens topografi. Disse faktorer resulterer i tilstrømning af kolde luftmasser i vintermånederne og forekomst af konvektionsregn i løbet af sommeren, hvilket betyder, at øen ikke har nogen udtalt tør periode, som ellers er karakteristisk for Middelhavsklimaet. Den årlige gennemsnitstemperatur varierer mellem 13,0 og 15,2 °C, og den gennemsnitlige årlige nedbørsmængde udgør omkring 1 100 mm, som er ligeligt fordelt over hele året. Da øen Cres ligger på den 45. breddegrad, ligger produktionsområdet for »Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres« geografisk og klimatisk ved den nordlige grænse for olivendyrkning.

Der er blevet dyrket oliven på øen i umindelige tider, og den første skriftlige dokumentation daterer fra 1441 (N. Lemessi, 1979, Note storiche, geografiche, artistiche sull'isola di Cherso, bind I, s. 46).

Olivendyrkningens betydning fremgår af, at der i 1698 fandtes syv oliemøller på Cres (fra J. Vlahović, 1995, Odlomci iz povijesti grada Cresa, Zagreb, s. 104), i 1795 var antallet vokset til 11 (fra J. Vlahović, 1995, Odlomci iz povijesti grada Cresa, Zagreb, s. 107), og i 1853 var der 24 oliemøller på øen (N. Lemessi, 1979, Note storiche, geografiche, artistiche sull'isola di Cherso, Rom, bind IV, s. 358). Den første oliemølle med centrifugalt ekstraktionsapparat på Adriaterhavets østkyst blev netop installeret på Cres i 1975.

Det stigende antal oliemøller førte til, at der blev produceret mere olie, og kvaliteten blev bedre. I 1771 nævnte Alberto Fortis, at det væsentligste, der blev produceret på øen Cres, var olie, og at det var den bedste olie, der på det tidspunkt blev produceret i Republikken Venedig (Alberto Fortis, 1771, Saggio d'osservazioni sopra l'isola di Cherso ed Osero, Venezia, s. 59 og 60). Mange skriftlige kilder vidner om, at der i Kvarnerområdet i midten og slutningen af det 19. århundrede blev solgt overskydende olie fra Cres (Eco del Litorale Ungarico, 1843, Rijeka, nr. 1, s. 4; nr. 7, s. 4; Giambattista Cubich, 1874, Notizie naturali e storiche sull'isola di Veglia, Trieste, s. 149; Dragutin Hirc, 1891, Hrvatsko primorje, Zagreb, s. 155 og 301; Pučki Prijatelj, 1912, Pazin, XIII, nr. 36. s. 291).

I dag beskæftiger de fleste familier på øen sig med at dyrke oliven, og olivendyrkningen udgør den eneste form for landbrug på øen, der er af større økonomisk betydning. I betragtning af de vanskelige jordbundsmæssige og orografiske vilkår for landbrugsproduktion, har de metoder, der anvendes ved olivendyrkningen ikke forandret sig meget gennem tiden, og dyrkningen er også i dag hovedsageligt ekstensiv. Et særligt kendetegn for olivendyrkningen på øen Cres er, at der græsser får i olivenlundene. Da det ikke er muligt at indføre passende landbrugsteknikker, er det fårene, der forhindrer, at lundene bliver tilgroet, ligesom de bidrager til, at jorden holdes fugtig.

Den århundreder gamle tradition med dyrkning af oliven har med tiden gjort det muligt for olivendyrkerne på Cres at udvælge en lokal sort, der kaldes »slivnjača«, og som fuldt ud er tilpasset de vanskelige vilkår for dyrkning. Den tåler kulden og de tynde jordlag, som holder dårligt på vandet. Den lokale sort »plominka« plantes traditionelt på steder, hvor jorden er dybere. Blandingen af oliven har ikke ændret sig de sidste to hundrede år, idet olivendyrkerne for det meste har plantet den lokale sort »slivnjača«, som i dag udgør omkring 80 % af oliventræerne på øen.

Da olivendyrkerne på Cres til stadighed bestræber sig på at fremstille olie af højeste kvalitet, er der de seneste årtier sket forbedringer af metoder og knowhow, når det gælder plukning og forarbejdning. Plukningen finder sted, når olivenene begynder at modnes, og de forarbejdes inden for 48 timer efter plukningen ved hjælp af de mest moderne produktionsmetoder.

5.2. Produktets egenart

De organoleptiske egenskaber ved »Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres« udmærker sig gennem en mild til moderat pikant smag og bitterhed, og i nogle tilfælde en duft af græs. Medianværdien for pikant smag og for bitterhed er som regel over 2. Bitterheden er nogle gange mere udtalt, og olien er ikke altid balanceret i organoleptisk henseende. Pikant smag og bitterhed er positive egenskaber for olivenolie og stammer fra det høje indhold af polyfenoler, som også besidder antioxydantegenskaber, der beskytter olien mod at tage skade gennem oxidering.

Den overvejende anvendelse af den lokalt avlede sort, slivnjača, og den lokale sort, plominka, giver olien en særlig lipidfraktion og især en lavere andel af ampesterol og stigmasterol. En af de særlige egenskaber ved »Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres« er en lav andel af frie fedtsyrer et lavt peroxidtal (O. Boschelle, A. Rogić, D. Kocijančić, L.S. Conte, 1995, Određivanje sastava lipidne frakcije dviju sorti maslina s otoka Cresa, u odnosu na proces sazrijevanja, Pomologia Croatica, bind 1, nr. 3-4, s. 16).

Indholdet af oliesyre i »Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres« er som regel over 72 %.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

De særlige egenskaber ved »Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres« er betingede af de specifikke jordbundsmæssige og klimatiske forhold på øen Cres samt direkte og indirekte menneskelig påvirkning.

Vilkårene for at dyrke oliven er vanskelige på øen Cres, først og fremmest på grund af de tynde jordlag med stengrund og øens beliggenhed på grænsen for olivendyrkning. Det har derfor krævet tid og erfaring for de lokale olivendyrkere at udvælge de sorter, der er egnede til dyrkning på disse vanskelige vilkår. Således valgte de den lokale avlede sort slivnjača, som har vist sig at være den bedst egnede til dyrkning på de tynde jordlag, og som i dag udgør 80 % af det samlede antal oliventræer på øen. Olivendyrkerne har gennem deres valg af sort indirekte påvirket den karakter, som olien har i dag, idet sorten med sine egenskaber bidrager til oliens kemiske sammensætning, især andelen af visse steroler.

Olivendyrkerne påvirker »Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres«, først og fremmest ved at være opmærksomme på, hvornår det er tid at plukke olivenene, samt forarbejdningshastigheden og forarbejdningsmetoderne. Det har en direkte indvirkning på mængden af polyfenoler, at plukningen sker i den tidlige fase af olivenenes modning, og at de forarbejdes med de mest moderne metoder. Dette indvirker også på oliens bitterhed og pikante smag, for hvilke medianværdierne er mindst 2, og på duften af græs. Plukning på et tidligt tidspunkt og hurtig forarbejdning giver desuden et lavt indhold af frie fedtsyrer og et lavt peroxidtal.

Også klimatiske forhold og frugternes vækst- og modningsperiode indvirker på mængden af polyfenoler. De særlige klimatiske forhold på øen Cres, som er betingede af øens geografiske beliggenhed, påvirker også andelen af oliesyrer ud af den samlede mængde fedtsyrer. Andelen af oliesyrer er som regel over 72 %. Denne høje andel af oliesyrer skyldes de køligere forhold, under hvilke olivenene dyrkes.

Det kan således konkluderes, at den kemiske sammensætning og de karakteristiske organoleptiske egenskaber ved »Ekstra djevičansko maslinovo ulje Cres« først og fremmest er påvirket af de jordbundsmæssige og klimatiske forhold på øen Cres, af de anvendte sorters genetiske egenskaber, og af lokalbefolkningens ekspertise mht. plukning og forarbejdning af olivenene, såvel som af sammenspillet af disse faktorer.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/CRESKO%20MASLINOVO%20ULJE/Specifikacija_ulje_Cres_FINAL7_cover.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Se fodnote 2.