2009
»EKSPERTISENETTENE « OG 
»DE INTEGREREDE PROJEKTER « 
I FÆLLESSKABETS FORSKNINGSPOLITIK — NÅEDE DE DERES MÅL?DEN EUROPÆISKE 
REVISIONSRET
Særberetning  nr. 8
DA
ISSN 1831-0796

»EKSPERTISENETTENE« 
OG »DE INTEGREREDE PROJEKTER« I FÆLLESSKABETS FORSKNINGSPOLITIK — NÅEDE DE DERES MÅL?Særberetning  nr. 8  2009
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?2
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-45410
Fax +352 4398-46410
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Særberetning nr. 8  2009
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Bibliografiske data findes bagest i denne publikationLuxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2009ISBN 978-92-9207-404-3doi:10.2865/62996
© De Europæiske Fællesskaber, 2009
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Belgium
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?3
INDHOLD
Punkt
 GLOSSAR
I-V RESUMÉ
1-16  INDLEDNING
1-5  FÆLLESSKABETS FORSKNING OG TEKNOLOGISKE UDVIKLING (FTU) — MÅL OG RISICI
1-3 POLICYMÅL
4-5 EUROPÆISK FORSKNINGS STRUKTURELLE SVAGHEDER OG AMBITIONER
6-16  SJETTE RAMMEPROGRAM
9-11 DE NYE INSTRUMENTER OG MÅLENE FOR DEM
12-16 PROJEKTUDVÆLGELSE OG -FORVALTNING
17-18  REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODE
17 REVISIONENS OMFANG
18 REVISIONSMETODE
19-56  REVISIONSBEMÆRKNINGER
19-27  BIDRAG TIL FÆLLESSKABETS FTU-MÅL GENERELT
22-24 EFFEKTIVT FORSKNINGSSAMARBEJDE
25-27 PROJEKTPLANERNE ER I FLERE TILFÆLDE BEDRE END DE IMPLEMENTEREDE PROJEKTER
28-43  OPFYLDELSE AF DE SPECIFIKKE MÅL FOR DE NYE INSTRUMENTER
29-35 EKSPERTISENETTENES INTEGRATION OFTE ERSTATTET AF TRADITIONEL FORM FOR SAMARBEJDE36-38 INTEGREREDE PROJEKTER: STORE PROJEKTER OG RELATIVT BESKEDENT FINANSIELT ENGAGEMENT FRA DELTAGERNES SIDE
39-43  MÅLET OM SMV-DELTAGELSE IKKE FULDT UD NÅET
44-53 KOMMISSIONENS FORVALTNING AF DE NYE INSTRUMENTER
45-46 USIKKERHED OM INSTRUMENTERNES SPECIFIKKE ROLLE
47-49 TALRIGE LOVBESTEMMELSER OG IKKE ALTID VEJLEDNING NOK
50 FORHANDLINGSPROCESSEN TOG LANG TID OG VAR OFTE IKKE KLAR OG ÅBEN51 FÆRRE OG STØRRE PROJEKTER, MEN STADIG MANGE DELTAGERE
52-53 UHENSIGTSMÆSSIG OVERVÅGNING AF PROJEKTERNE
54-56  FREMME AF FTU-INVESTERINGER
55-56 FLERE EU-MIDLER MOD RELATIVT MINDRE FTU-INVESTERING FRA DELTAGERNES SIDE
57-65  KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER
 KOMMISSIONENS SVAR
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?4
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?5
GLOSSAR
Bruttonationalprodukt (BNP) : Den samlede markedsværdi af alle endelige goder og tje-
nesteydelser frembragt i et land i et bestemt år.
Det europæiske forskningsrum (EFR) : En forskningszone uden grænser, hvor de viden-
skabelige ressourcer vil blive anvendt bedre til at skabe flere job og forbedre Europas konkurrenceevne.
Ekspertisenet : Instrument, der sigter mod at skabe væsentlig og varig integration af net-
værkspartnernes forskningsaktiviteter og dermed direkte takle opsplitningen af forsknings-aktiviteter i Europa på et bestemt område.
FTU-instrumenter : Forskellige arter af projekter defineret i RP’erne. Hvert enkelt instrument 
sigter mod specifikke mål og indebærer særlige deltagerordninger.
FTU-rammeprogrammer (RP’er) : Flerårige programmer, som for en given periode fastlæg-
ger, hvilke videnskabelige og teknologiske aktiviteter Fællesskabet skal finansiere, deres budget og de detaljerede regler for den tekniske og finansielle implementering af dem.
Integrerede projekter : Instrument, der er udformet til at nå ambitiøse, klart definerede 
videnskabelige og teknologiske mål med en europæisk dimension.
SMART-mål : Specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte (specific, measu-
rable, achievable, relevant and timed) målsætninger, som fastsat i EU’s finansforordning.
Små og mellemstore virksomheder (SMV) : Virksomheder, som beskæftiger under 250 per-
soner, og som har en årlig omsætning på ikke over 50 millioner euro eller en årlig samlet balance på ikke over 43 millioner euro.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?6
RESUMÉ
I.
Europæisk forskning menes at lide under,  
at investeringerne er utilstrækkelige og  
spredte. Som led i EU’s aktioner for at rette 
op på det indførte sjette rammeprogram  
(RP6) to nye instrumenter, »ekspertisenet« 
og »integrerede projekter«. Målet var på den ene side at skabe en væsentlig og varig inte-
gration af forskningsaktiviteterne og på den 
anden side at nå ambitiøse, klart definerede 
videnskabelige og teknologiske mål med en europæisk dimension.
II.
Revisionen omfattede en undersøgelse af,  hvor meget »ekspertisenet« og »integrerede projekter« havde bidraget til opfyldelsen af de målsætninger for forskningspolitikken,  
der er fastsat i traktaten, og af deres egne specifikke målsætninger, hvor effektivt Kom-
missionen havde forvaltet de nye instrumen-
ter, og i hvor høj grad RP6 havde fremmet  
FTU-investeringer.
III.
Rettens konklusion var, at:
de RP6-instrumenter, der blev gennem- i) 
gået, med et positivt resultat havde  
fremmet forskningssamarbejde og  
projekter af en rimelig kvalitet. Men  instrumenterne har fungeret uden en  
eksplicit interventionslogik, SMART-mål 
og resultatindikatorer
de specifikke mål for de nye instrumen- ii) 
ter kun til dels blev nået. »Ekspertisenet« 
fremmede en god grad af forskningssam-arbejde, men skabte i mange tilfælde  ikke en gradvis tiltagende og bæredyg-tig integration af forskningsaktiviteterne mellem netværkspartnerne. »Integrerede 
projekter« fremmede højkvalitetsforsk-ningssamarbejde, men tiltrak hverken  
flere ressourcer fra individuelle delta-
gere eller supplerende kilder til offentlig 
og privat finansiering.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?7
V.
Retten anbefaler også, at:
Kommissionen overvejer, om eksperti- i) 
senettene og samarbejdsprojekter, som 
minder om integrerede projekter, har  
fået realistiske mål og giver væsentlige fordele frem for traditionelle instrumen-
ter til forskningssamarbejde. For så vidt 
angår de ekspertisenet, der er finansie-
ret under RP6, bør Kommissionen i hvert enkelt tilfælde vurdere, om de opnåede resultater, den potentielle EU-merværdi 
og udsigterne til ikke at behøve ekstern støtte berettiger yderligere finansiering under RP7.
Kommissionen undersøger de forskellige ii) 
årsager til, at niveauet for deltagernes  investeringer i forskning og teknologisk 
udvikling er relativt lavt sammenlignet 
med de mål, der efterstræbes, og fore-
slår specifikke foranstaltninger. Der bør 
fremlægges oplysninger, som egner sig 
til overvågning af den katalysatoref-
fekt, EU’s FTU-finansieringer har. Det  bør revurderes om de forventede mål,  
især for SMV og den private sektor, er  
realistiske.
Kommissionen — især med henblik på at iii) 
gøre projekterne nemmere at forvalte,  implementere efter hensigten og evalu-ere ordentligt — sikrer at der i tide gives klar vejledning, at kontrakttildelingen  tager kortere tid, og at projekterne over-våges bedre.RESUMÉ
Kommissionens forvaltning udviste —  iii) 
især i begyndelsen af RP6’s imple-
mentering — en række svagheder,  
som indvirkede på aktionernes effek-
tivitet, navnlig usikkerhed om de nye  
instrumenters særlige rolle, utilstræk-kelig vejledning og svagheder ved  
projektovervågningen.
det — i forhold til RP5 — ikke lykkedes iv) 
RP6 at skabe en væsentlig forøgelse målt i deltagernes FTU-investeringer. Den pri-vate sektors deltagelse aftog endog målt relativt. Målet om, at 15 % af RP6’s sam-lede budget til udvalgte temaer skulle gå til de deltagende SMV, blev ikke nået.
IV.
Retten skal minde om sin tidligere anbefa-ling, at udgiftsprogrammer bør baseres på en eksplicit interventionslogik, som knyt-ter instrumenterne til realistiske mål. I den forbindelse bør det overvejes, om der kan  fastsættes ét enkelt mål for hvert instrument med henblik på at sikre, at instrumentets  specifikke rolle er klar. For hvert program  
bør der være velegnede resultatindikatorer 
til brug ved kontrollen af forventet output, 
udfald og effekt.
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?8
INDLEDNING
FÆLLESSKABETS FORSKNING OG TEKNOLOGISKE 
UDVIKLING (FTU) — MÅL OG RISICI
POLICYMÅL
 1.  Forskning og teknologisk udvikling (FTU) indvirker afgørende på viden-
skabelig og teknologisk fremgang og fornyelse. Den Europæiske Union og dens medlemsstater prioriterer forskning højt med henblik på  
opretholdelse og forbedring af deres borgeres høje levestandard.
 2.  De overordnede mål for Det Europæiske Fællesskabs FTU-politik1 er at 
styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og at fremme udviklingen af dens internationale konkurren-
ceevne. Virksomheder, forskningscentre og universiteter opmuntres 
til at samarbejde om en FTU-indsats af høj kvalitet for at udnytte  
mulighederne i det indre marked fuldt ud.1 Traktaten om oprettelse af Det 
Europpæiske Fællesskab, afsnit XVIII 
(Forskning og teknologisk 
udvikling), artikel 163-173. 
Aktiviteterne fastlægges således:a) iværksættelse af programmer 
for forskning, teknologisk 
udvikling og demonstration 
gennem fremme af samarbejdet 
med og mellem virksomheder, 
forskningscentre og universiteter
b) fremme af samarbejdet 
vedrørende forskning, teknologisk 
udvikling og demonstration 
i Fællesskabet med tredjelande og 
internationale organisationer
c) formidling og nyttiggørelse 
af resultaterne af aktiviteter 
vedrørende forskning, teknologisk udvikling og demonstration 
i Fællesskabet
d) fremme af uddannelse 
og mobilitet for forskere 
i Fællesskabet.
GENNEMSNITLIGE ÅRLIGE FTU-UDGIFTER PÅ FÆLLESSKABSBUDGETTET
(FRA RP4 TIL RP7)FIGUR 1
i millioner euro p.a.
RP4 — EU 12
(1995-1998)RP5 — EU 15
(1999-2002)RP6 — EU 15
(2003-2006)RP6 — EU 25
(2004-2006)RP7 — EU 27
(2007-2013)2 7613 4254 0614 4477 217
1 0002 0003 0004 0005 0006 0007 0008 000
0
Kilde: Vedtagne retsakter fra FP4 til FP7 (ekskl. Euratom).
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?9
 3.  Siden 1984 er Det Europæiske Fællesskabs FTU-aktiviteter blevet imple-
menteret gennem flerårige rammeprogrammer (RP’er), som for en  
nærmere fastsat periode fastsætter de videnskabelige og teknologiske mål, hovedlinjerne i aktionerne, det samlede budget og fordelingen 
af det på aktionerne samt de detaljerede regler for Fællesskabets  
finansielle deltagelse. Finansieringen i de successive EU-rammepro-
grammer er blevet øget over tid. RP’erne er den største offentlige  
enkeltkilde til finansiering af forskning i Den Europæiske Union med 
en samlet andel på mellem 4 % og 5 % af den samlede offentlige  finansiering af FTU.
EUROPÆISK FORSKNINGS STRUKTURELLE SVAGHEDER 
OG AMBITIONER
 4.  Europæisk forskning anses generelt for at lide under strukturelle svag-
heder. Kommissionen har understreget2, at:
investeringerne i FTU er utilstrækkelige og spredte a) 
de menneskelige ressourcer inden for forskning er utilstrække- b) 
lige
der er en begrænset evne til at omsætte videnskabelige gennem- c) 
brud i innovative og konkurrencedygtige produkter og tjeneste-
ydelser
den forskningspolitiske indsats i Europa er ukoordineret. d) 
 5.  Kommissionen og Det Europæiske Råd mente, at oprettelsen af et »euro-
pæisk forskningsrum« (EFR) er et afgørende skridt til at overvinde  disse strukturelle svagheder
3. EFR skulle fungere som et indre marked 
for forskning og teknologi og som et rum for bedre koordinering af 
nationale og regionale forskningsaktiviteter og -politikker. Det Euro-
pæiske Råd har for Unionen sat det ambitiøse mål »at blive verdens 
mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi, der har kapacitet til at sikre en bæredygtig økonomisk vækst med flere og 
bedre job og større social samhørighed«
4. I dette perspektiv bør den 
europæiske forskningsindsats øges, så den nærmer sig 3 % af brut-
tonationalproduktet senest i 2010 (mod 1,9 % i 2000). To tredjedele 
af disse nye investeringer bør komme fra den private sektor5.2 Jf. Kommissionen forslag 
til Rådets beslutninger om 
særprogrammer til gennemførelse 
af sjette rammeprogram, KOM(2002) 43 endelig af 
30.1.2002, sektion 5.1 »Behov for 
EU-foranstaltninger«, s. 74.
3 Europa-Kommissionen 
stillede forslag om oprettelsen 
af et europæisk forskningsrum 
(EFR) i sin meddelelse »Mod 
et europæisk forskningsrum« 
i januar 2000. Sigtet med at 
oprette EFR tilsluttede EU sig 
kort efter på Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000.
4 Jf. konklusionerne fra Det 
Europæiske Råd i Lissabon 
i marts 2000, punkt 5.
5 Jf. konklusionerne fra Det 
Europæiske Råd i Barcelona 
i marts 2002, punkt 47.
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?10
SJETTE RAMMEPROGRAM
 6.  Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram (RP6)6 var et instrument, 
som skulle hjælpe med til opfyldelsen af de ovennævnte ambitiøse 
mål. Det havde til formål at finansiere aktiviteter, som medvirkede 
til både innovation og oprettelse af EFR ved at skabe mere integra-
tion og koordination i Europas ukoordinerede forskningssektor. RP6 
dækkede i perioden 2002-2006 hele spektret fra grundforskning til 
anvendt forskning, udvikling af videnskabelig og teknisk ekspertise 
og koordinering af europæisk forskning. Programmet var bygget op omkring tre hovedlinjer:
integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum —
strukturering af det europæiske forskningsrum —
styrkelse af grundlaget for det europæiske forskningsrum. —
RP6’S VÆSENTLIGSTE KOMPONENTER OG GRUNDLÆGGENDE PRINCIPPERFIGUR 2
RP6’s væsentligste komponenter
Integrering
af europæisk forskningStrukturering
af det europæiske 
forskningsrumStyrkelse
af grundlaget for EFR
FP6 grundlæggende principper
Koncentreret
om udvalgte 
forskningsområderStruktureringseff  ekt
gennem stærkere 
forbindelser med nationale, 
regionale og andre 
europæiske initiativerKoordinering
Forenkling6 Europa-Parlamentets og Rådets 
afgørelse nr. 1513/2002/EF af 27. 
juni 2002 om Det Europæiske 
Fællesskabs sjette rammeprogram 
for forskning, teknologisk 
udvikling og demonstration som bidrag til realiseringen af det 
europæiske forskningsrum og til 
innovation (2002-2006) (EFT L 232 
af 29.8.2002, s. 1).
Kilde: Kommissionens retningslinjer »Participating in European Research«, 2. udgave, februar 2004
(http://ec.europa.eu/research/fp6/pdf/how-to-participate_en.pdf).
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?11
 7.  RP6 havde et budget på ca. 17 milliarder euro for årene 2002-2006 og 
finansierede indtil udgangen af 2008 investeringer i »indirekte«  
FTU-aktiviteter7 med en skønnet værdi af 25 milliarder euro. Hoved-
parten af udgifterne (ca. 75 %) blev afholdt på budgetområdet »Inte-gration og styrkelse af det europæiske forskningsrum«, inden for  syv »udvalgte temaer«
8, dvs. programmer, der dækker specifikke  
forskningstemaer.
 8.  Med henblik på at udvikle små og mellemstore virksomheders (SMV’s) 
teknologiske kapacitet og lette deres adgang til forskning af høj kva-litet blev der i RP6 specielt fokuseret på disse virksomheder. Til dette formål var der et øremærket beløb på 1,8 milliarder euro, dvs. 15 % af det samlede budget for de udvalgte temaer (en tredjedel mere end i det forudgående rammeprogram).
DE NYE INSTRUMENTER OG MÅLENE FOR DEM
 9.  Som et supplement til de traditionelle instrumenter9 blev der med RP6 
indført to nye instrumenter, som sigtede specielt mod »Integration 
og styrkelse af det europæiske forskningsrum«:
»Ekspertisenet« sigtede primært mod at skabe en omfattende og  —
vedvarende integration af netværkspartnernes forskningsaktivi-teter og dermed direkte takle manglen på koordinering af forsk-
ningsaktiviteter i Europa inden for et bestemt udvalgt tema
»Integrerede projekter« var udformet til at opbygge den viden,  —
der skal til for at implementere de udvalgte temaer, ved at nå  ambitiøse, klart definerede videnskabelige og teknologiske mål 
med en europæisk dimension.
 10.  Ekspertisenet og integrerede projekter kunne gennemføres inden for 
ethvert af de syv »udvalgte temaer« (jf. fodnote 8). Lovgiver mente, at disse instrumenter var hovedmidlerne til at skabe merværdi ud  
over, hvad der kunne opnås gennem nationale bestræbelser (euro-
pæisk merværdi), gennem en integrering af den europæiske forsk-
nings kapacitet. Det forventedes, at denne ville nå en kritisk masse 
af ekspertise, aktiviteter og ressourcer (personale, kvalifikationer,  kompetenceområder, finanser, infrastruktur, udstyr). Det forventedes 
også, at de nye instrumenter skulle bidrage væsentlig til, at målet om at anvende 15 % af budgettet for de udvalgte temaer på SMV blev  nået (jf. punkt 8).7 »Indirekte« FTU-aktioner 
implementeres af 
bistandskontrahenter 
i modsætning til »direkte« aktioner, som Kommissionen 
udfører via sit Fælles 
Forskningscenter.
8 De syv »udvalgte 
temaer« er: biovidenskab, 
genomforskning og bioteknologi 
i sundhedens tjeneste; 
informationssamfundsteknologier; 
nanoteknologi og 
nanovidenskab, videnbaserede 
multifunktionelle materialer, nye produktionsprocesser og 
nyt produktionsudstyr; luftfart 
og rumfart; fødevarekvalitet 
og -sikkerhed; bæredygtig 
udvikling, globale miljøændringer 
og økosystemer; borgere og 
styreformer i et videnbaseret samfund.
9 Specifikke målrettede 
projekter, koordinerede aktioner, 
særlige støtteprojekter, Marie Curie-aktiviteter, integrerede 
infrastrukturinitiativer og tiltag 
efter artikel 169.
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?12
 11.  Tekstboks 1 og 2 giver eksempler på den type aktioner, der gennemføres 
i »ekspertisenet« og »integrerede projekter«.
PROJEKTUDVÆLGELSE OG -FORVALTNING
 12.  I Kommissionen er RP6 flere generaldirektoraters (GD’ers)10 fælles ansvar. 
Som i tidligere rammeprogrammer offentliggjorde Kommissionen  
regelmæssig indkaldelser af forslag med en beskrivelse af de brede aktivitetsområder. De potentielle tilskudsmodtageres anmodninger om finansiering blev vurderet med hjælp fra uafhængige eksperter 
(»evaluatorer«). Forslagene blev evalueret i relation til de videnska-
belige og tekniske kriterier, der var fastsat i forslagsindkaldelsen,  
herunder forvaltningskriterier sammenholdt med forslagsstillerens potentielle kapacitet til at implementere projekterne. De projekter, 
som ifølge evalueringen fortjente EU-finansiering mest, blev udvalgt 
af Kommissionen, og tilskuddene blev tildelt.
 13.  Kommissionen overvågede projektets forløb og vurderede det regelmæs-
sig, herunder i forhold til de mål, der specifikt var opstillet for det 
enkelte instrument. Denne overvågning blev udført med assistance 
af uafhængige eksperter (undersøgere)11.10 Ud over GD for Forskning, 
som udfører hovedparten af 
forvaltningen og koordineringen 
af aktiviteterne under RP6, var der fire andre GD’er, 
der også forvaltede dele af 
specifikke programmer: GD for 
Informationssamfundet og Medier, 
GD for Energi og Transport, GD for Erhvervspolitik og GD 
for Maritime Anliggender og 
Fiskeri. Hertil kommer GD »Det 
Fælles Forskningscenter«, som 
er ansvarligt for de aktiviteter, 
Kommissionen implementerer 
direkte.
11 Jf. punkt 25 og fodnote 19.
HVILKE AKTIONSTYPER BLEV GENNEMFØRT I EKSPERTISENET?
Alle ekspertisenet er forskellige. Der blev da gennemført følgende specifikke aktiviteter:
Integration af aktiviteter implementeret under de undersøgte ekspertisenet omfattede udveksling 
af ph.d.-studerende og forskningspersonale, afholdelse af fælles workshopper, oprettelse af virtuelle arbejdsgrupper om internet-baseret forskning, etablering af virtuelle laboratorier og institutter og tilrettelæggelse af besøg med henblik på adgang til eksterne faciliteter.
Fælles forskningsaktiviteter implementeret under de gennemgåede ekspertisenet omfatter finansiering 
af individuelle forskningsprojekter, ofte gennem interne indkaldelser af forslag, der implementeres med 
seniorforskere som ansvarlige.
Udbredelsen af ekspertiseaktiviteterne omfattede virksomhedsbesøg, deltagelse i internationale konfe-
rencer, afholdelse af sommerkurser og andre uddannelsesarrangementer, formidling af information om 
projektet via en særlig webside, nyhedsbreve, pressemeddelelser, samt offentliggørelse af artikler.TEKSTBOKS 1
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?13
 14.  De projekter, der blev sat i gang under ekspertisenet og integrerede 
projekter, tegnede sig for næsten 50 % af midlerne til RP6. Ifølge Kom-
missionens oplysninger fik ekspertisenettene og samarbejdsprojekter, der minder om integrerede projekter, under syvende rammeprogram 
(2007-2013) frem til februar 2009 16 % af den samlede finansiering, 
der var tildelt RP7
12.
 15.  RP6 finansierede 167 projekter som ekspertisenet, med i alt ca. 5 000 del-
tagere og et kumuleret EU-bidrag på 1,2 milliarder euro (mod støtte-berettigede investeringsomkostninger på 1,9 milliarder euro). Hvert ekspertisenet omfattede i gennemsnit ca. 30 partnere og et EU-bidrag 
på 7 millioner euro pr. kontrakt. Næsten 700 projekter blev finansieret 
som »integrerede projekter«. De omfattede ca. 17 000 deltagere og 
et kumuleret EU-bidrag på 6,5 milliarder euro (mod støtteberettigede investeringsomkostninger på 10,7 milliarder euro). Hvert integreret 
projekt omfattede i gennemsnit ca. 25 partnere og et EU-bidrag på 
9,5 millioner euro pr. kontrakt.
 16.  Samlet set kunne kun ét ud af fem indkomne forslag finansieres med de 
disponible midler under RP6. Dette forhold er stort set som under  
finansieringsordningerne under US National Science Foundation, men 
er lavere end under det tidligere rammeprogram (26 %). Under »eks-
pertisenet« blev der finansieret en større andel af forslagene end  
under »integrerede projekter«.12 Europa-Parlamentets og 
Rådets afgørelse nr. 1982/2006/
EF af 18. december 2006 om 
Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for 
forskning, teknologisk udvikling 
og demonstration (2007-2013) 
(EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1). 
»Samarbejdsprojekter« under RP7 kan omfatte de aktiviteter, som 
»integrerede projekter« tidligere 
udførte.
HVILKE AKTIONSTYPER BLEV GENNEMFØRT I INTEGREREDE PROJEKTER?
De aktioner, der var dækket af et projekt, der blev gennemført under integrerede projekter, ligger inden 
for en af følgende kategorier:
aktiviteter vedrørende forskning og teknologisk udvikling med det direkte sigte at skabe ny viden, • 
herunder innovationsrelaterede aktiviteter og formidlingsaktiviteterdemonstrationsaktiviteter, hvis formål er at påvise levedygtigheden af nye teknologier, som inde-
• 
bærer en potentiel økonomisk fordel, men som ikke kan markedsføres direkte (f.eks. afprøvning af 
prototyper)
uddannelsesaktiviteter med det formål at bidrage til den faglige udvikling blandt forskere og andre • 
nøglemedarbejdere, forskningsledere, erhvervsledere (navnlig fra SMV) og potentielle brugere af 
den viden, projektet skaber.TEKSTBOKS 2
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?14
REVISIONENS OMFANG
 17.  Målene for revisionen var at vurdere, i hvilket omfang:
ekspertisenet og integrerede projekter bidrog til at nå de mål for  —
forskningspolitikken, som er fastsat i traktaten, og deres egne  
specifikke mål
Kommissionen effektivt støttede implementeringen af projekterne  —
ved at give støttemodtagerne den nødvendige vejledning, forvalte kontrakterne og overvåge projektforløbet
RP6 havde tilskyndet til FTU-investeringer. —
REVISIONSMETODE
 18.  Revisionsbeviset blev fremskaffet ved hjælp af:
gennemgang af dokumentation om RP6 (forberedende dokumen- —
ter, lovgrundlaget og Kommissionens vejledning samt oplysninger 
om implementeringen)
besøg hos 36 projektkoordinatorer og deltagere involveret   —
i 14 projekter i 15 forskellige medlemsstater13
en række rundbordssamtaler med deltagelse af 60 forskere fra   —
44 forskellige organisationer, der deltog i RP614
en undersøgelse af 387 FTU-organisationer (274 programdelta- —
gere, 104 forslagsstillere og ni ikke-deltagere)
en analyse af udvalgte forvaltningsområder, der har en central   —
funktion for instrumenternes resultater (inklusive gennemgang af 
implementeringen af otte indkaldelser af forslag og en analyse af 
konklusionerne af 399 uafhængige projektundersøgelser udført 
før den 31. december 2007)
gennemgang af yderligere dokumentation om instrumenternes   —
effektivitet
inddragelse af de synspunkter, som en række sammenslutninger,  —
der er aktive inden for fællesskabsforskning, har givet udtryk  
for.13 Belgien, Danmark, Den 
Slovakiske Republik, Det Forenede 
Kongerige, Estland, Finland, 
Frankrig, Italien, Nederlandene, 
Polen, Portugal, Spanien, Sverige, 
Tyskland og Østrig.
14 Der blev — med assistance 
af RP6-koordinatorerne af de 
nationale kontaktpunkter — 
afholdt rundbordskonferencer 
i Det Forenede Kongerige, Finland, 
Frankrig, Polen og Spanien.REVISIONENS OMFANG 
OG REVISIONSMETODE
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?15
BIDRAG TIL FÆLLESSKABETS FTU-MÅL GENERELT
 19.  I henhold til EF-traktaten har Fællesskabets FTU-politik det overordnede 
mål at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fæl-
lesskabets industri og at fremme udviklingen af dens internationale 
konkurrenceevne.
 20.  Inden for rammerne af en tidligere revision på forskningsområdet påpe-
gede Retten, at der mangler en eksplicit interventionslogik til at  forklare, hvordan de forskellige instrumenter og programmer skal  bidrage til at opfylde Fællesskabets FTU-mål
15. Hertil kommer, at der 
hverken blev fastsat SMART-mål16 eller resultatindikatorer for de indi-
viduelle forskningsprogrammer, hvad der undergravede grundlaget for en forsvarlig overvågning og evaluering
17.
 21.  Med manglen på en eksplicit interventionslogik18 in mente undersøgte 
Retten de nye instrumenters bidrag til Fællesskabets FTU-politik gene-
relt, for så vidt angår følgende aspekter:
effektiviteten af det etablerede forskningssamarbejde —
den videnskabelige kvalitet af individuelle projekter som bedømt  —
af eksperterne.15 Særberetning nr. 9/2007 
»Evaluering af EU’s 
rammeprogrammer for forskning 
og teknologisk udvikling — kan 
Kommissionens tilgang forbedres?« 
(punkt 22-37) (EUT C 26 af 30.1.2008). Kommissionen 
skriver, at en interventionslogik 
begrebsmæssigt forbinder 
en interventions input med 
frembringelsen af dens output 
og dens efterfølgende effekt på 
samfundet i form af resultater og udfald (Europa-Kommissionen, 
»Evaluating EU activities: a 
practical guide for the Commission 
services«, juli 2004, s. 87 og 106).
16 SMART står for specifikke, 
målelige, realiserbare, relevante 
og tidsbestemte (på engelsk: 
»specific, measurable, achievable, 
relevant and timed«). Med henblik 
på at sikre forsvarlig økonomisk 
forvaltning er det et generelt princip i EU’s finansforordning, 
at der skal fastsættes SMART-mål 
(jf. artikel 27, stk. 3 i Rådets 
forordning (EF, Euratom) 
nr. 1605/2002) (EFT L 248 af 
16.9.2002, s. 1).REVISIONSBEMÆRKNINGER
17 Jf. punkt 28 og 30 i særberetning nr. 9/2007.
18 F.eks. blev effekten af, at der manglede en interventionslogik, allerede i 2004 fremhævet af det panel, der foretog 
femårsevalueringen 1999-2003. Panelet bemærkede i sin rapport, at det selv og lignende paneler bliver bedt om at udfylde 
tomrummet mellem dataene, der hovedsagelig er indsamlet på projektniveau, og de socioøkonomiske forskningsmål, der er fastsat på et højere politisk niveau. På grund af den måde, rammeprogrammerne var planlagt på, fandt panelet det imidlertid svært at 
forbinde disse ting med hinanden. Der manglede en eksplicit logik til at forbinde de overordnede målsætninger med de specifikke  
mål for forskning og skabelse af viden. Europa-Kommissionen: »Five-year Assessment of the European Union Research Framework 
Programmes, 1999-2003«, rapport fra panelet af uafhængige eksperter under forsæde af Erkki Ormala (15.12.2004), afsnit 6: 
»Evaluating the Framework Programme«, s. 19.
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?16
UNDERSØGERNES VURDERING AF DET OPNÅEDE FORSKNINGSSAMARBEJDE
UNDERSØGERNES VURDERING AF SAMARBEJDETS EFFEKTIVITET
Har samarbejdet mellem deltagerne været eff  ektivt?FIGUR 3
Kilde: Den Europæiske Revisionsret — Horisontal analyse af projektundersøgelsesrapporter pr. 31. december 2007.EFFEKTIVT FORSKNINGSSAMARBEJDE
 22.  Effektiviteten af forskningssamarbejdet blev vurderet i forhold til den 
faktiske opfyldelse af forventningerne til projektet, overførslen af  
eksisterende og ny videnskabelig viden og anvendelsen af god praksis 
for, hvordan forskning udføres.
 23.  Retten konkluderer, at de RP6-instrumenter, undersøgelsen dækkede, havde 
fremmet et godt forskningssamarbejde mellem projektdeltagerne.
Efter Rettens opfattelse havde alle de besøgte projekter med suc- —
ces fremmet internationalt forskningssamarbejde mellem organi-
sationer fra forskellige sektorer og fagområder.
De uafhængige eksperters vurdering viser, at samarbejdet mel- —
lem projektdeltagere var effektivt i langt de fleste tilfælde (jf.  
figur 3 ).
Ja
DelvisNej1 %
32 %
67 %1 %
23 %
76 %Ekspertisenet
101 projekterEkspertisenetprojekter
298 projekter
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?17
 24.  Hertil kommer, at undersøgelsen af deltagerne viser en samlet tilfreds-
hed med de to gennemgåede instrumenter (jf. figur 4 ). Offentlige  
forskningscentre og universiteter fandt ekspertisenet særlig vellyk-kede, mens private partnere (inklusive SMV) fandt samarbejdet min-
dre frugtbart. Både offentlige og private partnere fandt samarbejdet 
i forbindelse med integrerede projekter effektivt.
DEL TAGERNES SYN PÅ PROJEKTETS EFFEKTIVITETFIGUR 4
Hvor tilfredsstillende anser De projektet for at være med hensyn til …
Ekspertisenet Integrerede projekter
Koordinatorer Tilfredsstillende Utilfredsstillende Tilfredsstillende Utilfredsstillende
... fremme af højkvalitetsforskningssamarbejde 
mellem projetdeltagere100 % 0 % 98 % 2 %
... deltagernes netværkssamarbejde 100 % 0 % 97 % 3 %
... koordinering af den strategiske planlægning 
af deltagernes forskningsaktiviteter86 % 14 % 89 % 11 %
... overførsel af viden mellem deltagere 100 % 0 % 97 % 3 %
... fremme af forskernes mobilitet mellem deltagerne 89 % 11 % 80 % 20 %
Deltagere Tilfredsstillende Utilfredsstillende Tilfredsstillende Utilfredsstillende
... fremme af højkvalitetsforskningssamarbejde 
mellem projetdeltagere92 % 8 % 92 % 8 %
... deltagernes netværkssamarbejde 94 % 6 % 98 % 2 %
... koordinering af den strategiske planlægning af 
deltagernes forskningsaktiviteter83 % 17 % 80 % 20 %
... overførsel af viden mellem deltagere 97 % 3 % 88 % 12 %
... fremme af forskernes mobilitet mellem deltagerne 89 % 11 % 64 % 36 %
Kilde: Undersøgelse udført af Den Europæiske Revisionsret.
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?18
PROJEKTPLANERNE ER I FLERE TILFÆLDE BEDRE 
END DE IMPLEMENTEREDE PROJEKTER
 25.  Projektkvaliteten hænger sammen med idéen om videnskabelig og tek-
nologisk ekspertise og graden af innovation. Det er en normal praksis for forskningsprojekter, at deres kvalitet vurderes af ligemænd. Under RP6 deltog uafhængige eksperter i den indledende udvælgelse af  
forslag samt overvågningen og evalueringen af de implementerede 
projekter
19.
 26.  Projektundersøgernes efterfølgende vurdering er baseret på:
hvor langt projektet er nået i retning af at opfylde sine mål —
om ressourcerne er anvendt hensigtsmæssigt —
i hvor høj grad forskningssamarbejdet har været effektivt —
om projektforvaltningen har været forsvarlig —
hvordan den viden, projektet har skabt, er blevet anvendt og   —
formidlet.19 »Evaluatorerne« deltager 
i evalueringen og vurderer de 
indkomne forslags kvaliteter 
i forhold til de kriterier, 
Kommissionen har opstillet 
i indkaldelsen af forslag. På grundlag af evaluatorernes 
vurdering afgør Kommissionen, 
hvilke forslag der fortjener 
finansiering. »Undersøgerne« 
kommer på banen et godt stykke 
tid efter, at projektet faktisk er 
startet. Ud fra et vurderingsskema udarbejdet af Kommissionen 
vurderer de regelmæssig, hvordan 
det enkelte projekt er skredet frem 
i en referenceperiode. På grundlag 
af denne vurdering beslutter Kommissionen, om projektet må 
fortsætte, eller om det tværtimod 
bør standses før den planlagte 
afslutningsdato. »Evaluatorerne« 
og »undersøgerne« udvælges 
fra den samme database, som 
Kommissionen oprettede ved programmets start.
UNDERSØGERNES VURDERING AF PROJEKTETS KVALITET
SAMLET VURDERING AF PROJEKTETS KVALITETFIGUR 5
Godt til udmærket projekt
Acceptabelt projektUtilfredsstillende projektIntet svar19 %
0 %39 %18 %
44 %36 %
42 %2 %Ekspertisenet
101 projekterEkspertisenetprojekter
298 projekter
Kilde: Den Europæiske Revisionsret — Horisontal analyse af projektundersøgelsesrapporter pr. 31. december 2007.
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?19
 27.  Rettens analyse af eksperternes undersøgelsesrapporter viser, at over 
en tredjedel af projekterne blev betegnet som »godt til udmærket« 
(jf. figur 5 ). Kun seks ud af 399 projekter, der var implementeret  
som ekspertisenet og integrerede projekter, blev betragtet som util-
fredsstillende. Men mange projekter (174 projekter, eller 44 % af  
alle de gennemgåede projekter) fik kun vurderingen »acceptabelt«. I betragtning af, at alle projekterne var blevet betegnet som »udmær-ket« af eksperter på det tidspunkt, hvor Kommissionen udvalgte  
dem, viser undersøgelsesresultaterne, at projektkvaliteten daler  
i implementeringsfasen.
OPFYLDELSE AF DE SPECIFIKKE MÅL 
FOR DE NYE INSTRUMENTER
 28.  Som allerede anført (jf. punkt 9-10) sigtede ekspertisenettene primært 
mod at skabe en omfattende og vedvarende integration af netværks-
partnernes forskningsaktiviteter. De integrerede projekter var udfor-
met til at opbygge den viden, der skal til for at implementere de  
udvalgte temaer, ved at nå ambitiøse, klart definerede videnskabelige og teknologiske mål med en europæisk dimension. For begge instru-
menter var hovedvægten lagt på at integrere en »kritisk masse« af 
ekspertise, aktiviteter og ressourcer som en forudsætning for lang-
sigtede forskningsaktiviteter og -partnerskaber samt for at opnå  
reel videnskabelig, industriel eller økonomisk effekt. Det specifikke 
SMV-mål skal ses i lyset af deres afgørende rolle i den europæiske  
økonomi.
EKSPERTISENETTENES INTEGRATION OFTE ERSTATTET 
AF TRADITIONEL FORM FOR SAMARBEJDE
 29.  For at kunne vurdere i hvor høj grad ekspertisenettene havde nået deres 
specifikke mål om at fremme en varig integration af netværkspart-nernes forskningsaktiviteter undersøgte Retten, om:
de ressourcer, der er investeret i nettet, kunne anses for væsent- —
lige i forhold til hver enkelt deltagers samlede budget
ekspertisenettene havde betydelig kontrol over anvendelsen af  —
de ressourcer, der var stillet til rådighed for projektet
de fremtrædende forskere faktisk var blevet involveret i projektet,  —
som det oprindelig var planlagt
ekspertisenettene havde udviklet sig i retning af langsigtede   —
forskningsaktiviteter og partnerskaber ud over perioden med  
fællesskabsfinansiering.
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?20
 30.  Retten mener ikke, at de reviderede ekspertisenet — trods deres suc-
ces med at fremme forskningssamarbejde og projekter af en rimelig 
kvalitet — har nået deres specifikke mål. Det kan især fremhæves,  at:
hovedparten af deltagerne knyttede kun en relativt lille andel af a) 
deres forskningskapacitet til netværket
det ikke lykkedes ekspertisenettene at få kontrol over anvendel- b) 
sen af de ressourcer, der var stillet til rådighed, og at sikre en  hensigtsmæssig koordinering af projektaktiviteterne. De delta-
gende organisationer accepterede ikke, at det er ekspertisenet-
tenes ledelsesstrukturer, der afgør, hvordan netværksressourcerne 
skal anvendes
det i de fleste tilfælde ikke lykkedes at involvere fremtrædende c) 
forskere i ekspertisenettene
ingen af de reviderede ekspertisenet havde skabt holdbare lang- d) 
sigtede forskningsaktiviteter og partnerskaber, og det fremtidige 
samarbejde derfor afhang af fortsat offentlig støtte.
 31.  Resultaterne af de uafhængige eksperters projektundersøgelser viser, at 
aktiviteterne kun blev omstruktureret fuldstændigt og partnerne kun 
integreret helt i under to tredjedele af de vurderede ekspertisenet (59 
ud af 101). Allerede i 2004 erkendtes det i en tidligere rapport20, at 
det var vanskeligt for ekspertisenettene at opnå den ønskede »varige integration«. På det seneste har en undersøgelse, der er foretaget  
på Kommissionens vegne
21, bekræftet, at kun et mindretal af eks-
pertisenettene har bevæget sig overbevisende i retning af holdbar integration med overlevelsesmuligheder på længere sigt, efter at  EU-finansieringen er ophørt.
 32.  Ekspertisenettene etablerede i mange tilfælde kun traditionelle former 
for forskningssamarbejde om enkeltstående aktioner og ikke kohæ-rente og langsigtede fælles aktiviteter og partnerskaber.
 33.  Især to faktorer kan forklare, hvorfor det er så vanskeligt for eksper-
tisenettene at opnå varig integration. For det første kræver målet  
om at oprette en ny form for europæisk netværk ved at integrere  institutioner, der tidligere har konkurreret indbyrdes, en ny tilgang 
til forskningssamarbejde. Mange organisationers modvilje mod at  
indgå en langsigtet forpligtelse virkede ikke til fordel for dette mål. 
Offentlige forskningscentre, et centralt element for ekspertisenette-
nes mål, fandt det vanskeligt at integrere sig med hinanden på grund 
af deres institutionelle struktur og budgetmæssige begrænsninger. 20 Jf. Evaluation of the 
effectiveness of the New 
Instruments of Framework Programme VI. Rapport fra et 
ekspertpanel på højt niveau 
under ledelse af professor 
R. Marimon af 21. juni 2004) 
(http://cordis.europa.eu/fp6/
instruments_review/).
21 Expert Group on the future 
of Networks of Excellence, Final 
Report, september 2008, s. 16 og 
47.
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?21
Virksomhederne var navnlig bekymrede for behandlingen af intel-
lektuel ejendomsret.
 34.  For det andet er der områder, hvor en væsentlig integration kun kan 
opnås gradvis. I praksis viste den maksimale løbetid på fem år sig ikke at være realistisk. Men i en række tilfælde (fem af de otte besøgte  ekspertisenet) var projektets løbetid oven i købet blevet reduceret 
på forhandlingsstadiet.
 35.  At de fleste ekspertisenet finansieret under RP6 ikke har opnået en varig 
integration, skaber tvivl om, under hvilke omstændigheder det er  berettiget fortsat at finansiere dem ud over den oprindelige løbetid under det nuværende, syvende rammeprogram (RP7).
EKSPERTISENET — GODE OG DÅRLIGE RESUL TATER
Ét ekspertisenet, som Retten vurderede, vedrørte et projekt inden for området informationssamfunds-
teknologier, og involverede et konsortium af et stort antal både private (SMV og store virksomheder) 
og offentlige deltagere (universiteter). Konsortiet var blevet samlet med henblik på strukturering af den ukoordinerede europæiske forskning på det specifikke videnskabelige område, begrænsning af 
dobbeltarbejde, forøgelse af ekspertise og formidling af videnskab.
Retten gennemgik projektets resultater på grundlag af projektdokumentation og samtaler med repræ-
sentanter for tre reviderede deltagere. Der blev taget hensyn til, hvad de uafhængige eksperter, som udførte projektundersøgelserne, havde givet udtryk for. Retten konkluderede, at projektet bidrog til udveksling af ny viden og til at overføre allerede eksisterende viden. Forskningssamarbejdet blev frem-met, og der opstod ny viden, som blev udbredt via websteder, deltagelse i og afholdelse af konferencer mv. Denne viden havde kommercielt potentiale. Der blev oprettet et »virtuelt ekspertisecenter« (en internetportal, som projektdeltagere havde bygget, med ajourførte oplysninger om offentlig og privat forskning på det specifikke videnskabelige område). En række deltagere har oprettet en skole på det specifikke område for projektet.
Da projektet sluttede, anmodede konsortiet om supplerende finansiering i en anden projektfase, hvilket 
det fik. De besøgte deltagere erklærede, at deres deltagelse i integrationsaktiviteterne var betinget af, 
at de fik stillet supplerende EU-midler til rådighed. Når finansieringen ophørte, ville disse aktiviteter 
ikke kunne opretholdes.TEKSTBOKS 3
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?22
INTEGREREDE PROJEKTER: STORE PROJEKTER 
OG RELATIVT BESKEDENT FINANSIELT ENGAGEMENT 
FRA DELTAGERNES SIDE
 36.  Integrerede projekter var udformet til — gennem opfyldelse af ambi-
tiøse mål med en europæisk dimension — at skabe den viden, som implementeringen af de udvalgte temaer krævede.
 37.  På grundlag af en stikprøve af projekter vurderede Retten de integrerede 
projekters effektivitet ud fra følgende kriterier:
vertikal integration af hele »værdikæden« af implicerede parter,  —
fra dem, der er involveret i produktion af viden, til dem, der er involveret i udvikling og overførsel af teknologi
horisontal integration af en række tværfaglige aktiviteter —
integration af aktiviteter: integrering af forskellige forskningsak- —
tiviteter fra grundforskning til anvendt forskning og med andre aktivitetstyper, herunder teknologiintroduktionsaktiviteter,  
beskyttelse og formidling af viden, uddannelse
sektorintegration af aktører fra den private og den offentlige sek- —
tors forskningorganisationer, og navnlig mellem den akademiske verden og erhvervslivet, inklusive SMV
finansiel integration af offentlig og privat finansiering. —
INTEGREREDE PROJEKTER — GODE OG DÅRLIGE RESUL TATER
Der blev oprettet et integreret projekt, som skulle udvikle innovative miljøvenlige emballager, som var 
baseret på fornyelige råstoffer og var af positiv værdi for både producenter og forbrugere. Projektet 
samlede de største producenter af råstofferne og af det endelige produkt for at skabe synergi. Oversla-
get over omkostningerne til de aktiviteter, der skulle udføres under projektet, var på over 25 millioner 
euro (hvoraf 56,5 % blev finansieret af Fællesskabet).
Det lykkedes projektet at integrere implicerede parter fra flere forretningsområder (vertikal integration), 
fra den offentlige og den private sektor (sektorintegration), fra forskellige fagområder (horisontal inte-
gration) og fra både grundforskning og anvendt forskning (integration af aktiviteter). Projektet tiltrak 
dog ikke nogen anden finansieringskilde til at bidrage til opfyldelsen af målene for projektet. Dette 
forhold forhindrede, at der blev opnået den finansielle integration, som dette specifikke RP6-instrument 
er forbundet med.TEKSTBOKS 4
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?23
 38.  Revisionens viste, at de gennemgåede integrerede projekter generelt har 
opfyldt de mål, der sigtedes mod på deres forskningsområde, og har 
rejst betydelige ressourcer (menneskelige, finansielle og tekniske). Dette skyldes navnlig, at de har varet længere og haft flere deltagere 
end tidligere eksisterende instrumenter
22. Men det er ikke lykkedes de 
reviderede integrerede projekter at tiltrække supplerende offentlig og privat finansiering.
MÅLET OM SMV-DELTAGELSE IKKE FULDT UD NÅET
 39.  SMV spiller en vigtig rolle i den europæiske økonomi som følge af deres 
betydning i erhvervslivet og for beskæftigelsen. Som omtalt i punkt 8 forsøgte RP6 at tage hensyn til deres særlige behov og opstillede  derfor som mål, at de skulle modtage mindst 15 % af det samlede  budget for RP6’s udvalgte temaer mod 10 % under RP5
23.
 40.  Figur 6  viser, at selv om der var involveret flere SMV i FTU-projekterne 
end under RP5, er EF-bidraget til SMV under RP6 faldet, både i rela-
tive og i absolutte tal. Kommissionens bedste skøn er, at SMV fik  
tildelt højst 10 % af det samlede budget for RP6’s udvalgte temaer, 
dvs. ca. 1,2 milliarder euro. Det er en lavere procent end under RP5’s 
tematiske programmer (12 %, dvs. ca. 1,4 milliarder euro). Det er  
ikke lykkedes RP6 at stimulere SMV væsentligt til at indskyde deres 
FTU-investeringer i de udvalgte temaer. De første resultater viser, at SMV’s deltagelse er faldet yderligere under RP7
24.
 41.  Det er objektivt vanskeligt at øge SMV’s deltagelse. De har en mere 
lokal/regional dimension og har ifølge deres natur højere adgangs-
barrierer, som især skyldes de komplekse ansøgningsprocedurer og 
omkostningerne forbundet med at indgive forslag. Samarbejde med 
store forskningsorganisationer kan hæmmes af de større finansielle og tekniske risici. Desuden er SMV, som det gælder private deltagere generelt, ikke altid rede til at indgå langsigtede kontraktlige forplig-telser af frygt for at miste fleksibilitet, så de ikke mere kan tilpasse 
sig skiftende behov.22 Specifikke målrettede projekter.
23 Ud over finansieringen under 
de udvalgte temaer omfattede 
RP6 et specifikt programområde, 
der skulle støtte horisontale 
forskningsaktiviteter, der 
involverede SMV (475 millioner 
euro).
24 RP7 har et lignende mål for SMV 
(mindst 15 % af den finansiering, 
der er til rådighed under 
programmets samarbejdsdel). 
Kommissionens data 
(oktober 2008) viser, at SMV tegner 
sig for 8,2 % af projektdeltagelsen og for 8,5 % af EF-bidraget.
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?24
53 %57 %
37 %
28 %
8 %13 %
2 % 1 %
RP5 RP6 RP5 RP6 RP5 RP6 RP5 RP6
Offentlig Privat (ikke-SMV) Privat (SMV) Ikke defineretUDVIKLINGEN I RP-DEL TAGELSE (UDVALGTE TEMAER)
PROJEKTDEL TAGELSEN (ANTAL INDIVIDUELLE DEL TAGELSER) FORDEL T PÅ RP6’S DEL TAGEREFIGUR 6
EF-BIDRAGET FORDEL T PÅ RP6’S DEL TAGERE
49 %58 %
37 %
31 %
12 %10 %
1 % 1 %
RP5 RP6 RP5 RP6 RP5 RP6 RP5 RP6
Offentlig Privat (ikke-SMV) Privat (SMV) Ikke defineret
Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af Kommissionens tal.
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?25
 42.  Hertil kommer, at en række RP6-bestemmelser faktisk afskrækkede private 
virksomheder fra at deltage. Det gjaldt bestemmelsen om konsorti-
ernes kollektive tekniske og finansielle ansvar for implementeringen af projektet over for Kommissionen. Bestemmelsen fandt anvendelse 
over for private organisationer, men ikke over for offentlige, og  
gav dermed reelt denne målgruppe en ekstra byrde. Det kollektive finansielle ansvar er blevet afskaffet under RP7 og erstattet med en garantifond finansieret med en del af de forskud, der udbetales til 
programdeltagerne.
 43.  Under RP6 var der desuden — medmindre andet var aftalt eksplicit — auto-
matisk adgang til deltagernes allerede eksisterede viden, hvis det var 
nødvendigt for implementeringen af projektet. Denne bestemmelse var et negativt incitament til privat deltagelse, navnlig for SMV, som ikke kunne konkurrere på lige fod med større organisationer. Under RP7 har konsortierne større frihed til at fastlægge adgangen til eksi-
sterende viden med hensyn til intellektuelle ejendomsrettigheder.
KOMMISSIONENS FORVALTNING 
AF DE NYE INSTRUMENTER
 44.  Kommissionens forvaltning har en afgørende rolle med at sikre, at  
RP6-aktiviteterne bliver vellykkede, især med at gøre det attraktivt 
for potentielle deltagere og styre projektforløbet. Strukturer, der er til at forvalte, klare mål, hurtige og enkle procedurer og dækkende 
projektovervågning er alle afgørende faktorer for, om instrumenterne er effektive. I denne sammenhæng analyserede Retten implemente-ringen af otte indkaldelser af forslag og undersøgte nogle udvalgte 
forvaltningsprocesser, der indvirkede stærkt på instrumentets resulta-ter (nemlig forhandlingen og projektstyringen). Undersøgelsen viste 
en række svagheder.
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?26
USIKKERHED OM INSTRUMENTERNES SPECIFIKKE ROLLE
 45.  Som vist i figur 7  opnåede en række aktører (især deltagere og — i mindre 
udstrækning — også koordinatorer) ingen eller kun en utilstrækkelig 
forståelse af, hvilke specifikke mål instrumenterne skulle opfylde,  og hvordan instrumenterne forventedes at fungere. Undersøgelsens resultater viser, at navnlig ekspertisenettene hovedsagelig blev anset 
for et instrument til etablering af netværk, mens målet var at fremme 
varig integration af netværkets partnere. RP6« start var præget af  nogen usikkerhed blandt de potentielle ansøgere, navnlig for så vidt 
angår ekspertisenettene, og det gav yderligere problemer, at udmel-
dingerne fra Kommissionens tjenester var modstridende
25.
 46.  Forståelse af policymålene er en nøglefaktor for effektiviteten. Kommis-
sionen skal sikre, at de forskellige aktører er klar over, hvilke mål der 
stræbes efter. I denne henseende bør der fokuseres på koordinato-
rernes rolle, da deres forståelse er bedre end deltagernes. Det viser, 
at konsortierne har et internt kommunikationsproblem, som formo-
dentlig forværres af, at der er så mange deltagere (jf. punkt 51).
AKTØRERNES FORSTÅELSE AF DE UNDERSØGTE INSTRUMENTERS ROLLEFIGUR 7
Mener De, De fuldt ud forstod forskellene mellem de væsentligste samarbejdsinstrumenter (ekspertisenet og 
integrerede projekter), da De valgte, hvilket De ville stille forslag om?
Ekspertisenet Integrerede projekter
Godkendte ansøgere Koordinatorer Deltagere Koordinatorer Deltagere
Ja, afgjort 86 % 53 % 84 % 62 %
Ja, i nogen grad 11 % 33 % 13 % 25 %Nej, ikke helt 0 % 8 % 3 % 12 %Nej, afgjort ikke 3 % 6 % 0 % 2 %
Afviste ansøgere Koordinatorer Deltagere Koordinatorer Deltagere
Ja, afgjort 75 % 67 % 60 % 58 %
Ja, i nogen grad 0 % 33 % 20 % 27 %
Nej, ikke helt 25 % 0 % 20 % 13 %Nej, afgjort ikke 0 % 0 % 0 % 2 %
Kilde: Undersøgelse udført af Den Europæiske Revisionsret.25 Jf. også Expert Group on the 
future of Networks of Excellence, 
op.cit., sektion 3.3 (s. 18) og bilag 3 
(s. 45).
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?27
TALRIGE LOVBESTEMMELSER OG IKKE ALTID VEJLEDNING NOK
 47.  Lovbestemmelserne om instrumenterne blev spredt på en række retsak-
ter26. Det var på forskellige stadier, at Rådet og Europa-Parlamentet 
vedtog at oprette instrumenterne og opstille deres specifikke mål  (med en fastsættelse af, på hvilke programområder de kan finde  anvendelse), og at Kommissionen vedtog bestemmelserne vedrørende 
implementeringen af instrumenterne (bl.a. med en specifikation af, 
hvilke af de basale fællesskabsbidragsmekanismer der skulle knyttes tæt til hvert enkelt instrument) og endelig standardkontrakten for  
RP6 (med en specifikation af bestemmelser for programdeltagere,  
der implementerer indirekte FTU-aktioner i form af specifikke instru-
menter). De forskellige gældende bestemmelser stemte ikke altid  
overens.
 48.  Vejledningen var ikke fuldstændig, da de første indkaldelser af forslag 
under RP6 blev igangsat i december 2002. De forsinkelser, der ramte 
udarbejdelsen og offentliggørelsen af retningelinjerne, afspejlede sig 
i sidste ende i den forsinkede vedtagelse af standardkontrakterne.
 49.  Som reaktion på offentliggørelsen af evalueringen fra 200427, iværksatte 
Kommissionen korrigerende foranstaltninger med det sigte at under-
strege forskellene mellem instrumenterne. Resultatet var en bedre 
forståelse af instrumenternes art, men nogle områder kunne stadig misforstås. Derfor blev der givet yderligere vejledning i adskillige  
aspekter ved projektforvaltningen under RP6, som ikke var blevet  taget op i de oprindelige programvejledninger
28.
FORHANDLINGSPROCESSEN TOG LÆNGERE 
TID OG VAR OFTE IKKE KLAR OG ÅBEN
 50.  Gennemsnitlig tog »time-to-contract«29 ca. 13 måneder mod 9 måneder 
i forbindelse med indkaldelser under RP530. Konsortierne havde der-
for ikke andet valg end at gå i gang med projekterne, før kontrakten 
var underskrevet. Dette medførte en juridisk og finansiel risiko for 
støttemodtagerne, og det stemmer ikke overens med målet om at  
tilskynde til forskningsaktiviteter. På den anden side blev projektets 
dækningsområde (konsortiets sammensætning, løbetid, arbejdspro-gram) på Kommissionens initiativ ændret i en række tilfælde (11 ud 
af 14 gennemgåede projekter) under forhandlingsprocessen uden  
eksplicit henvisning til programmets mål.26 Jf. f.eks. bilag III til afgørelse 
nr. 1513/2002/EF, bilag III til 
Rådets beslutning 2002/834/EF 
(EFT L 294 af 29.10.2002, s. 1) og 
Europa-Parlamentets og Rådets 
forordning (EF) nr. 2321/2002 
(EFT L 355 af 30.12.2002, s. 23).
27 Evaluation of the effectiveness 
of the New Instruments of 
Framework Programme VI, op. cit.
28 Således udkom vejledningen 
i indkaldelse af konkurrerende 
forslag i forbindelse med 
espertisenet og integrerede 
projekter i november 2004. 
Vejledningen om intellektuelle 
ejendomsrettigheder udkom i marts 2004.
29 »Time-to-contract« er defineret 
som den tid, der går fra fristen 
for indsendelse af forslag, til kontrakten er undertegnet.
30 Jf. s. 60 i særberetning 
nr. 1/2004 om forvaltningen af 
indirekte FTU-aktioner under der 
femte rammeprogram (EUT C 99 af 
23.4.2004).
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?28
FÆRRE OG STØRRE PROJEKTER, 
MEN STADIG MANGE DELTAGERE
 51.  Der findes ikke onesize for antal af deltagere, men der et klart, at jo flere 
deltagere, des vanskeligere er projektet at forvalte (organisatoriske 
begrænsninger, omkostninger). Der blev indgået færre kontrakter  under RP6 end under RP5 og med større konsortier. Men i gennemsnit er der flere deltagere pr. kontrakt under RP6 (ekspertisenettene invol-verede i gennemsnit 30 deltagere, og de integrerede projekter ca.  
25 partnere). Under RP7 er antallet af deltagere blevet reduceret (både 
ekspertisenettene og samarbejdsprojekter, der minder om de inte-
grerede projekter, involverer i gennemsnit lidt under 20 partnere).
UHENSIGTSMÆSSIG OVERVÅGNING AF PROJEKTERNE
 52.  Kommissionen udførte regelmæssig teknisk overvågning af alle indirekte 
FTU-aktioner, der blev implementeret under RP6. For ekspertisenet 
og integrerede projekter bør den tekniske overvågning støttes af  uafhængige eksperters projektundersøgelser (jf. fodnote 11). Retten 
konstaterede, at to afdelinger i Kommissionen ikke fuldt ud havde  
overholdt det retlige krav om årlige projektundersøgelser foretaget 
af uafhængige eksperter.
 53.  Hvor Kommissionens afdelinger faktisk opfyldte dette krav, var projekt-
undersøgelserne ikke harmoniseret nok til, at resultaterne af dem  
kunne bruges effektivt som en resultatindikator på både projekt- og 
programplan.
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?29
FREMME AF FTU-INVESTERINGER
 54.  Den samlede værdi af FTU-investeringerne under RP6’s udvalgte temaer 
androg 19 milliarder euro. EU’s budget finansierede 63 % af denne 
investering. Den private sektor (inklusive SMV) bidrog med 22 %. De 
sidste 15 % blev finansieret af nationale offentlige kilder31.
FLERE EU-MIDLER MOD RELATIVT MINDRE 
FTU-INVESTERING FRA DELTAGERNES SIDE
 55.  Sammenligningen mellem RP6 (udvalgte temaer) og forgængeren  
(RP5 tematiske programmer32) viser, at den samlede investering  
og EU-bidraget er steget i absolutte tal (med henholdsvis 8 % og  
15 %). Men forholdet »samlet investering/EU-bidrag« er faldet fra  
1,69 euro (RP5) til 1,59 euro (RP6). Den væsentligste årsag hertil er, 
at den private sektors deltagelse generelt er lavere end under RP5 
(jf. figur 6 ).
 56.  Revisionen viste tydeligt, at der var en risiko for, at offentlige organer, der 
deltog i programmet, engagerede sig meget lavprofileret. Retten kon-
staterede i nogle tilfælde (12 ud af 14 vurderede projekter), at omfan-get af egne midler var meget lavere (mellem 30 % og 80 % mindre) end de omkostninger, Kommissionen
33 faktisk refunderede. I sådanne 
tilfælde er investeringsincitamentet reduceret, hvad der muliggør, 
at EU-midler simpelthen erstatter deltagernes egne midler.31 De eneste oplysninger, der 
foreligger til analyse, svarer til 
de kontraktligt aftalte skønnede 
støtteberettigede omkostninger og 
det tilsvarende fællesskabsbidrag. 
Da der mangler mere detaljerede 
oplysninger, navnlig de samlede faktiske investeringer, der blev 
foretaget på grund af deltagelse 
i programmet, kan der ikke 
fortages nogen yderligere analyse.
32 FP5’s tematiske programmer 
er forgængerne til FP6’s udvalgte 
temaer. Der er fire af dem: 
»livskvalitet og forvaltning af 
bioressourcer«, »et brugervenligt 
informationssamfund«, 
»konkurrence og bæredygtig vækst« og »energi, miljø og 
bæredygtig udvikling«.
33 Efter den model, mange 
offentlige organer (navnlig universiteter) anvendte, skulle 
deltagerne stille egne midler 
i et omfang svarende til, hvad 
Fællesskabet finansierede. 
Således ville princippet om 
samfinansiering være fulgt. 
Kommissionen overvågede dog ikke denne betingelse, som den 
burde.
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?30
 57.  Retten skal minde om, at der under RP6 mangler en eksplicit interventi-
onslogik til at forklare, hvordan de forskellige instrumenter og pro-
grammer formodedes at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og at fremme udviklingen af dens 
internationale konkurrenceevne
34. Der mangler SMART-mål og resultat -
indikatorer, og det begrænser i høj grad vurderingen af de specifikke 
instrumenters og aktiviteters bidrag til forfølgelsen af FTU-målene, hvad der undergraver grundlaget for en forsvarlig overvågning og  evaluering (jf. punkt 19-20).
ANBEFALING NR. 1
UDVIKL EN EKSPLICIT INTERVENTIONSLOGIK
Retten skal minde om sin tidligere anbefaling, at udgiftsprogram-
mer bør baseres på en eksplicit interventionslogik, som knytter  
instrumenterne til realistiske mål. I den forbindelse bør det over-
vejes, om der kan fastsættes ét enkelt mål for hvert instrument  
med henblik på at sikre, at instrumentets specifikke rolle er klar. 
For hvert program bør der være velegnede resultatindikatorer til 
brug ved kontrollen af forventet output, udfald og effekt.
 58.  Retten konstaterede, at de undersøgte RP6-instrumenter havde frem-
met effektivt forskningssamarbejde mellem projektdeltagerne. Men mens alle projekterne blev karakteriseret som »udmærket«, da de  blev udvalgt af Kommissionen, beholdt højst én tredjedel af dem en 
vurdering mellem »godt til udmærket« efter implementeringen (jf.  
punkt 22-27).
 59.  Vurderingen af ekspertisenettenes og de integrerede projekters speci-
fikke mål viser et kontrastfyldt billede. Trods deres succes med at  
fremme forskningssamarbejde og projekter af en rimelig kvalitet,  
nåede ingen af de gennemgåede ekspertisenet det specifikke mål  
om varig integration af netværkets partnere, hvormed det fremtidige 
samarbejde afhang af fortsat offentlig støtte. Blandt vanskelighederne var mange organisationers modvilje mod at engagere sig i en lang-
sigtet forpligtelse, men også det forhold, at den maksimale løbetid 
på 5 år viste sig ikke at være realistisk, især på områder, hvor varig 
integration kun kan opnås gradvis. Dette skaber tvivl om, under hvilke 
omstændigheder det er berettiget fortsat at finansiere dem ud over den oprindelige løbetid under det igangværende, syvende ramme-
program (RP7) (jf. punkt 29-35).34 Jf. punkt 22-37 i særberetning 
nr. 9/2007.KONKLUSIONER
OG ANBEFALINGER
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?31
 60.  De integrerede projekter har generelt nået de mål, der blev efterstræbt 
på deres forskningsområde. Fordi de løber i længere tid og har flere 
deltagere, har de rejst betydelige ressourcer. Men det er ikke lykke-des for de integrerede projekter at tiltrække supplerende offentlig 
og privat finansiering (jf. punkt 36-38).
ANBEFALING NR. 2
VURDÉR DE NYE INSTRUMENTERS RESUL TATER SAMMENLIGNET  
MED DET TRADITIONELLE FORSKNINGSSAMARBEJDES
Kommissionen bør overveje, om ekspertisenettene og samar-
bejdsprojekter, der minder om integrerede projekter, som fortsat 
finansieres under det nuværende rammeprogram (RP7), har fået  realistiske mål og giver væsentlige fordele frem for traditionelle 
instrumenter til forskningssamarbejde. For så vidt angår de eks-
pertisenet, der er finansieret under RP6, bør Kommissionen i hvert 
enkelt tilfælde vurdere, om de opnåede resultater, den potentielle 
EU-merværdi og udsigterne til ikke at behøve ekstern støtte beret-
tiger yderligere finansiering under RP7.
 61.  Samlet set er EU-midlerne under RP6 forøget i forhold til under RP5, 
men de opnåede investeringer er relativt mindre omfattende. Den  væsentligste årsag hertil er, at den private sektors deltagelse generelt er faldet (jf. punkt 55). Revisionen afslørede, at EU-midlerne i nogle tilfælde langt oversteg egne midler fra de offentlige organer, der  
deltog i programmet, hvilket kan betyde, at EU-midler simpelthen  
erstatter deltagernes egne midler (jf. punkt 56).
 62.  RP6 søgte at tage hensyn til SMV’s særlige behov og fastsatte hertil et mål 
om mindst 15 % af det samlede budget for de udvalgte temaer (som 
under det nuværende RP7). Selv om der deltog flere SMV i FTU-pro-
jekter end under RP5, kom fællesskabsbidraget til SMV i de udvalgte 
temaer kun op på 10 % (mod 12 % under RP5). De første resultater 
for RP7 viser et yderligere fald (jf. punkt 39-40).
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?32
 63.  Retten bemærker, at RP6 ikke har stimuleret til en væsentlig stigning 
i form af FTU-investering fra deltagernes side i en situation, hvor Det 
Europæiske Råd har sat som mål, at FTU-investeringer i EU skal nå op på det, der svarer til 3 % af bruttonationalproduktet, og hvoraf to  
tredjedele skulle komme fra den private sektor.
ANBEFALING NR. 3
UNDERSØG ÅRSAGERNE TIL DET LAVE INVESTERINGSNIVEAU
Kommissionen bør undersøge de forskellige årsager (specifikke for 
rammeprogrammet eller ydre i forhold til det) til, at niveauet for 
deltagernes FTU-investeringer er relativt lavt sammenlignet med 
de mål, der efterstræbes, og foreslå specifikke foranstaltninger. Der bør fremlægges oplysninger, som egner sig til overvågning af den 
katalysatoreffekt, EU’s FTU-finansieringer har på de investeringer, 
der foretages. Det bør revurderes om de forventede mål, især for 
SMV og den private sektor, er realistiske.
 64.  Kommissionens forvaltning har en afgørende rolle med at sikre et vel-
lykket resultat og med at gøre ordningerne attraktive for potentielle 
deltagere. Strukturer, der er til at forvalte, klare mål, hurtige og enkle 
procedurer samt projektovervågning er alle afgørende faktorer for, om instrumenterne er effektive.
 65.  Rettens revision henledte opmærksomheden på en række spørgsmål, 
som indvirkede på effektiviteten af de aktioner, RP6 finansierede.  
Det drejer sig især om usikkerheden om instrumenternes specifikke funktion, de talrige lovbestemmelser og den ikke altid tilstrækkelige 
vejledning, en forhandlingsproces, der tager længere og længere tid 
og ikke altid er klar og åben, det meget store antal deltagere i forhold 
til støtten og svagheder ved projektovervågning (jf. punkt 44-53).
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?33
ANBEFALING NR. 4
FORBEDR FORVAL TNINGSREGLERNE
Især med henblik på at gøre projekterne nemmere at forvalte,  
implementere efter hensigten og evaluere ordentligt bør Kom-
missionen sikre, at der i tide gives klar vejledning, at støttetilde-
lingsprocedurerne tager kortere tid, og at projekterne overvåges bedre.
  Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 4. juni 2009.
På Revisionsrettens vegne
å e s o s ette s eg e
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Formand
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?34
KOMMISSIONENS 
SVAR
RESUMÉ
III.
Kommissionen glæder sig over Rettens kon-
klusion om, at de undersøgte RP6-instru-
menter har givet positive resultater.
i)
RP’erne har altid været baseret på en sund 
interventionslogik (i RP7 er den gjort mere eksplicit). Det er en udfordring at sikre, at 
alle målene passer præcist til de stramt defi-
nerede SMART-kriterier, specielt i betragt-
ning af den iboende usikkerhed, som præger 
forskningsresultater. Men en række væsent-lige aspekter af SMART-rationalet er med-taget i den forskningsrelaterede lovgivning og i gennemførelsesbestemmelserne hertil, 
hvilket f.eks. fremgår af, at der er fastsat  
»mål« i forbindelse med de tematiske prio-
riteter i RP6 på trods af, at en sådan frem-
gangsmåde ikke var udtrykkeligt fastsat  i den finansforordning, der var gældende  
på det tidspunkt, hvor RP6 blev udformet  
og vedtaget. Alle arbejdsprogrammerne  
under RP7 indeholder en analyse af de for-
ventede konsekvenser, der svarer til de mål, 
det rationale og de aktiviteter, som er fastsat 
i særprogrammerne.
ii)
Kommissionen er klar over, at nogle eks-pertisenet har været mindre vellykkede end andre, men en række ekspertisenet nåede  frem til en varig integration. Det er normalt med skiftende resultater i betragtning af  den lange række af områder, der er dækket, de forskellige deltagere i mange forskellige projekter og betingelserne ved samarbejde i konsortier.
Det er den generelle opfattelse, at de inte-
grerede projekter har været ganske vel-
lykkede, f.eks. når det gælder industrielt  
ledede demonstrationsprojekter inden for  
energi og transport. Mange projekter har  
resulteret i markedsføring og markedstilpas-ning efter en vellykket afslutning af RP6-
kontrakterne.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?35
iii)
Kommissionen mener, at dens forvaltning  
af RP6-instrumenterne har spillet en vigtig 
rolle for den succes, der er opnået med disse instrumenter. Kommissionen har aktivt for-søgt at løse de opståede problemer inden  
for de begrænsninger, som de lovgivnings-
mæssige rammer medfører. Der forelå faktisk udkast til vejledningsdokumenter selv inden 
lanceringen af RP6.
iv)
RP6 alene (med de to nye instrumenter, eks-pertisenettene og de integrerede projekter) er ikke nogen patentløsning på de udfor-dringer, som europæisk forskning er oppe  
imod, specielt fordi det kun omfatter 5  %  
af de samlede europæiske forskningsmid-
ler. Desuden er det på et tidspunkt, hvor  
tusindvis af projekter finansieret af RP6  er i gang, for tidligt at foretage konklude-
rende sammenligninger med RP5. Endvidere 
mener Kommissionen, at RP6 har styrket  
forskningsindsatsen væsentligt, og at RP6  
har givet betydelige resultater. Kommissio-
nen kan bekræfte Rettens konstateringer  
vedrørende den private sektors deltagelse, men den vil gerne tilføje, at når der henses 
til de offentlige og private organisationer, der er involveret i kommercielle aktiviteter (erhvervssektoren), svarer deltagelsesra-
terne til dem, der var gældende for RP5.
Kommissionen er klar over vanskelighederne 
i forbindelse med SMV’ernes deltagelse  
i RP6. Disse problemer er der taget hensyn til i RP7.IV.
RP’erne har altid været baseret på en sund interventionslogik, hvilket har muliggjort  
en effektiv evaluering og overvågning.  I RP7 er interventionslogikken gjort mere  eksplicit, og der anvendes mål og resultat-
målinger, som vil bidrage til at styrke evalu-
erings- og overvågningssystemet yderligere. I RP7 er forskningsmål og målsætninger for 
forskningspolitik klart og eksplicit fastsat  
i arbejdsprogrammerne. For hvert emne er de 
videnskabelige mål, aktiviteternes omfang 
og de forventede resultater defineret.
V.
i)
Kommissionen har evalueret de integrerede 
projekter og ekspertisenettene gennem en 
række undersøgelser og rapporter. Hvad  
angår en fortsat finansiering af RP6-eksperti-senet under RP7, er Kommissionen nået frem 
til samme konklusion som Retten.
ii)
Kommissionen undersøger løbende forsk-
ningslandskabet, overvåger de nationale  
FTU-politikker og deltager aktivt i bestræ-belserne på at fremme forskningsinveste-
ringerne, ikke mindst gennem den åbne  koordinationsmetode.
iii)
Kommissionen er enig i, at en klar og ret-
tidig vejledning, en hurtigere kontrakttil-
deling og en bedre projektovervågning er  
meget vigtige faktorer. Kommissionen skal opfylde sine mål, samtidig med at den kon-stant skal sikre en balance mellem to mål,  som er vanskelige at forene, nemlig en hur-
tig udbetaling af midler og nødvendigheden 
af at sikre en korrekt fordeling på af midler 
på kontrahenter, alt sammen inden for de  
lovgivningsmæssige rammer.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?36
INDLEDNING
10.
Det var hensigten, at RP6 skulle tilskynde til 
deltagelse af SMV’er inden for alle områder 
og alle instrumenter, især når det gælder de aktiviteter, der gennemføres inden for de  prioriterede tematiske områder.
16.
Den lavere succesrate for forslag under RP6 end under RP5 skyldes det større antal del-tagere under RP6. Deltagelsesrater afhænger af en række komplekse faktorer, bl.a. for-slagenes detaljeringsgrad, de til rådighed  stående midler og evalueringsstrategien.
REVISIONSBEMÆRKNINGER
20.-21.I sit svar på en af Rettens tidligere revisio-ner
1 fastholdt Kommissionen, at RP’erne  
altid har været baseret på en sund inter-
ventionslogik, som under overholdelse  
af traktatens bestemmelser er kommet til  
udtryk i de forskellige lovbestemmelser og gennemførelsesbestemmelser. I RP7 gøres  
dette mere eksplicit, hvilket yderligere vil  styrke Kommissionens evaluerings- og over-vågningssystem. Det er en udfordring at  sikre, at alle målene passer præcist til de  stramt definerede SMART-kriterier, specielt 
i betragtning af den iboende usikkerhed,  som præger forskningsresultater. På trods af 
at denne fremgangsmåde ikke var fastslået 
i den finansforordning, der var gældende  
på det tidspunkt, hvor RP6 blev udformet  og vedtaget, blev en række væsentlige ele-menter i SMART-strategien alligevel med-taget i Kommissionens arbejdsprogrammer under RP6. Alle arbejdsprogrammerne under 
RP7, som blev udformet på grundlag af en  detaljeret forudgående konsekvensanalyse, 
indeholder en analyse af de forventede  
konsekvenser, der svarer til de mål, det  
rationale og de aktiviteter, som er fastsat  i særprogrammerne.
1 Se Kommissionens svar på særberetning nr. 9/2007.24.
Kommissionen mener, at det er meget posi-
tivt, at deltagerne i Rettens undersøgelse  
generelt har givet udtryk for stor tilfreds-hed med de to instrumenter (ekspertisenet og integrerede projekter). På grund af de  
to instrumenters forskellige anvendelses-
område og profil er det normalt, at private partnere især har fundet, at integrerede pro-
jekter bedst passede til deres behov.
27.
Da forslag svarer til »forventninger« og pro-jekter til »realiteter«, og da gennemførelsen 
af projekter kan medføre uventede vanske-
ligheder, er det ikke overraskende, at evalu-
eringen af nogle projekter vil være mindre 
positiv end evalueringen af de forslag, de  
hidrørte fra.
30.
Kommissionen noterer, at ifølge figur 5 er  
den generelle vurdering af projekternes  
kvalitet »acceptabel« og »god til udmærket« 
for mere end 80 % af projekternes vedkom-mende, hvilket tyder på, at deltagerne har 
stillet tilstrækkelig forskningskapacitet til  rådighed for netværket. Et af de vigtigste  aspekter af disse nye instrumenter, som gen-tagne gange blev fremhævet i de forskellige vejledningsdokumenter, er selve konsortier-
nes (og især koordinatorernes) øgede rolle i forbindelse med den interne forvaltning af 
projekterne. Det er nok for tidligt at drage 
en endelig konklusion med hensyn til, hvor-
dan og/eller om målet vedrørende »holdbare langsigtede forskningsaktiviteter og part-nerskaber« er nået.
Kommissionen noterer, at ekspertisenet-
tene har fungeret forskelligt inden for ram-meprogrammet som helhed. Inden for nogle 
tematiske prioriteter, såsom IST og NMP, ser 
ekspertisenetværkerne ud til at have opnået 
en højere grad af holdbar udvikling end  inden for andre
2.
2 IST og NMP refererer til de under RP6 udvalgte temaer 
»informationssamfundsteknologier« og »nanoteknologi og 
nanovidenskab, videnbaserede multifunktionelle materialer 
og nye produktionsprocesser og nyt produktionsudstyr«.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?37
31.
Kommissionen noterer sig Rettens egen  
udtalelse om, at aktiviteterne blev omstruk-
tureret og partnerne integreret i næsten to tredjedele af ekspertisenettene, hvilket må siges at være en betydelig andel.
33.
Visse omstændigheder kan have hindret del-tagerne i at arbejde mere effektivt sammen. Dette er et normalt træk, som hænger uløse-ligt sammen med, at der er tale om forskel-lige aktører med indbyrdes supplerende og dog forskellige individuelle forskningsmål, 
som skal arbejde sammen.
35.
Muligheden for fortsat finansiering af visse 
lovende ekspertisenet under RP7 vurderes  
fra sag til sag. Således kan varigheden af  et ekspertisenet under RP6 forlænges under 
RP7 med henblik på at indfri dets målsæt-
ninger, men uden ny finansiering (tilfælde 
af denne art er allerede forekommet).
38.
Der bør skelnes mellem det mulige omfang af finansiel integration i den forstand, der er omhandlet i de retningslinjer for integrerede projekter, som Kommissionen har udsendt, og det medfinansieringsprincip, der gælder for 
alle RP6-projekter. Der har ikke været noget krav til deltagerne i integrerede projekter  
om at tiltrække andre finansieringskilder  
ud over deres egen medfinansieringsandel. 
Kommissionen kan konstatere, at der inden for de forskellige tematiske områder i ram-meprogrammet har været tale om forskellig adfærd med hensyn til at tiltrække privat og offentlig finansiering.40.
Vedrørende RP7 er det stadig for tidligt  
i forbindelse med dette syv år lange RP at  
foretage nogen endelig bedømmelse af del-tagelsen af SMV’er.
41.-43.
Kommissionen er klar over vanskelighederne i forbindelse med SMV’ernes deltagelse  
i RP6. Disse problemer er der taget hensyn 
til i RP7. Ud over den finansiering, der stilles 
til rådighed som følge af forslagsindkaldel-
serne, støtter RP7 det fælles Eurostarspro-gram for SMV’er på grundlag af traktatens  
artikel 169 med indtil 100 millioner euro.  
Programmet gennemføres af EUREKA-lan-
dene i fællesskab og støtter tværnationale 
projekter, der er iværksat og ledet af SMV’er 
inden for FTU. Eurostars forventes at bidrage 
til at opbygge det europæiske forsknings-rum gennem integrering af de deltagende  
nationale programmer i et fælles europæisk 
program.
44.
Kommissionen mener, at Rettens konklusion om, at de undersøgte RP7-instrumenter har fremmet et effektivt forskningssamarbejde mellem projektdeltagerne (se punkt 58),  vidner om Kommissionens samlede forvalt-
ning af disse instrumenter. Kommissionen  
har aktivt forsøgt at løse de opståede pro-blemer inden for de begrænsninger, de lov-
givningsmæssige rammer medfører, og den 
vil fortsætte hermed under RP7.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?38
45.
Kommissionen stillede vejledende materiale 
til rådighed for de involverede aktører for at lette deres forståelse af de nye instrumenter. Det fremgår, at en meget høj procentdel af 
koordinatorerne og deltagerne i undersøgel-
sen rent faktisk forstod sondringen mellem de to instrumenter (se Rettens figur 7). Det 
må også forventes, at koordinatorerne har  
en bedre forståelse for instrumenterne end 
andre deltagere. Det europæiske forsknings-
miljø som helhed forstod og udnyttede de nye instrumenter korrekt, som det fremgår 
af figur 7.
46.
Et af de vigtigste aspekter af disse nye instru-
menter, som gentagne gange blev fremhæ-
vet i de forskellige vejledningsdokumenter, er selve konsortiernes (og især koordinato-
rernes) øgede rolle i forbindelse med den  
interne forvaltning af projekterne.
47.
Kommissionen gennemførte RP på den bedst mulige måde for at sikre, at de forskellige  gældende bestemmelser blev overholdt.
48.
Kommissionen har handlet så hurtigt, det  
har været muligt, i betragtning af lovgiver-nes sene vedtagelse af RP6-lovgivningen.  
Detaljerede brochurer og »Bestemmelser  
vedrørende gennemførelsen« forelå alle-
rede i november 2002 for alle instrumenters vedkommende, i god tid inden udarbejdel-sen af kontraktmodellerne. Et stort antal  vejledningsdokumenter er udarbejdet og  offentliggjort på internettet. Desuden har  
der været afholdt en række arrangementer målrettet mod koordinatorerne for samt-
lige projekter, hvor man har behandlet alle 
spørgsmål, disse måtte have om instrumen-
ternes nærmere indhold.49.
Kommissionen er glad for, at Retten påskøn-
ner dens fortsatte bestræbelser på at fremme en bedre forståelse af de nye instrumenter under RP6, herunder dens hurtige reaktion 
på de eksterne evalueringer. Det europæi-
ske forskningsmiljø som helhed forstod og anvendte de nye instrumenter korrekt.
50.
Indførelsen af nye instrumenter har gjort det 
absolut nødvendigt, at forslagsstillerne gør sig bekendt med nye begreber for så vidt  
angår de forhandlinger, der skal gennem-
føres, og data, der skal forelægges; dette  
er elementer, der ofte har nødvendiggjort  
yderligere kontakter og udveksling af oplys-
ninger mellem deltagerne, hvilket altid er en 
tidskrævende proces. Desuden har det krav, som lovgiver (i dette tilfælde Rådet) har stil-
let til Kommissionen om at opnå en (positiv) 
udtalelse om alle integrerede projekter og 
ekspertisenet (uanset fællesskabsbidraget), 
bidraget til at gøre »time-to contract« læn-gere. Tidsforbruget svarer til, hvad andre  
store finansieringsagenturer i verden anven-der. Hvad angår forhandlingsprocessen, blev ændringer af projektets dækningsområde  altid foretaget inden for rammerne af RP’er-nes retlige bestemmelser.
51.
Kommissionen er enig i Rettens bemærk-
ninger. Dog skal den minde om, at et af de 
vigtigste aspekter af disse nye instrumenter, som gentagne gange blev fremhævet i de  forskellige vejledningsdokumenter, er selve konsortiernes (og især koordinatorernes)  øgede rolle i forbindelse med den interne  
forvaltning af projekterne.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?39
52.
Kommissionen lægger megen vægt på et  
projekttilsyn, der foretages med forskellige midler, herunder detaljeret overvågning fra de projektansvarliges side. Den erkender  
dog, at der har været visse tilfælde, hvor der 
af særlige årsager ikke er blevet foretaget en uafhængig evaluering.
53.
En fælles model for revisorernes rap-
port blev udarbejdet for alle forsknings-generaldirektorater. Et grundlæggende  
fælles vejledningsdokument blev også udar-
bejdet og givet til de forskellige tjenester, så 
de kunne tilpasse det deres egne behov.
55.
Kommissionen er enig i Rettens konstate-ringer. Den skal dog understrege, at EU-
bidraget til den private sektor under RP6  
steg betydeligt — med mere end 1 milliard 
euro — i forhold til RP5. Situationen er for-
skellig, alt efter hvilken sektor der er tale  om. Kommissionen mener, at RP6 havde en 
positiv indflydelse på industriens konkur-renceevne. Desuden skal den tilføje, at når der henses til de offentlige og private orga-nisationer, der er involveret i kommercielle aktiviteter (erhvervssektoren), svarer del-
tagelsesraterne til dem, der var gældende  for RP5.KONKLUSIONER
OG ANBEFALINGER
57.
Kommissionen mener, at RP’er altid har  
været baseret på en sund interventionslo-gik. Under RP6 har de retlige bestemmel-ser, Kommissionens arbejdsprogrammer og 
forskellige former for informationsmate-
riale sikret en løbende strøm og mængde  af oplysninger om interventionslogik, mål-
sætninger, bestræbelsernes berettigelse  
og deres EU-merværdi, planlagte aktioner,  
rationale og operationelle rammer for alle  
anvendte instrumenter samt anden infor-mation til støtte for forslagsstillere og  
projektdeltagere. Det er en udfordring at  
sikre, at alle målene passer præcist til de  
stramt definerede SMART-kriterier, specielt 
i betragtning af den iboende usikkerhed,  
som præger forskningsresultater. På trods af, 
at denne fremgangsmåde ikke var fastslået i den finansforordning, der var gældende på 
det tidspunkt, hvor RP6 blev udformet og  
vedtaget, blev en række væsentlige elemen-
ter i SMART-strategien alligevel medtaget  
i Kommissionens arbejdsprogrammer under RP6. Alle arbejdsprogrammerne under RP7  
indeholder en analyse af de forventede kon-sekvenser, der svarer til de mål, det rationale og de aktiviteter, som er fastsat i særpro-grammerne. Kommissionen mener, at RP6  blev korrekt overvåget og evalueret.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?40
Anbefaling nr. 1
Kommissionen mener, at RP’erne altid har  
været baseret på en sund interventionslogik, hvilket har muliggjort en effektiv evaluering 
og overvågning. Alle arbejdsprogrammerne 
under RP7, som blev udformet på grundlag af en detaljeret forudgående konsekvens-analyse, indeholder en beskrivelse af de for-
ventede konsekvenser, der svarer til de mål, 
det rationale og de aktiviteter, som er fastsat i særprogrammerne. Dette bidrager til yderli-
gere at styrke evaluerings- og overvågnings-
systemet. Under RP7 er forskningsmålene og 
målsætningerne for forskningspolitik, her-
under de, der tager sigte på strukturering  af forskningsindsatsen, ikke »indkapslet«  
i instrumenterne, men klart og udtrykkeligt 
fastsat i arbejdsprogrammerne. For hvert  
emne, hvortil der indkaldes forslag, er de  
videnskabelige mål, aktiviteternes omfang 
og de forventede resultater defineret.
58.
Kommissionen er glad for Rettens konklusion 
om, at de RP6-instrumenter, der var omfat-
tet af revisionen, havde fremmet et effektivt 
forskningssamarbejde mellem projektdelta-gerne. Da forslag svarer til »forventninger« 
og projekter til »realiteter«, og da gennem-førelsen af projekter kan medføre uventede vanskeligheder, er det ikke overraskende,  at evalueringen af nogle projekter vil være mindre positiv end evalueringen af de for-
slag, de hidrørte fra.59.
For et stort antal ekspertisenets vedkom-
mende blev der blev opnået varende inte-gration af partnerne, og den generelle  
projektkvalitet ansås for høj (den samlede  
vurdering i figur 5 viser, at ekspertisenet-tenes kvalitet var »acceptabel« og »god til udmærket« for mere end 80  % af projekter-
nes vedkommende). Næsten to tredjedele  
af ekspertisenettene førte til fuldstændig  omstrukturering af aktiviteter og integration 
af partnerne. Muligheden for fortsat finan-
siering af visse lovende RP6-ekspertisenet  
under RP7 vurderes fra sag til sag. Således 
kan varigheden af et ekspertisenet under  RP6 forlænges, men uden ny finansiering  
(tilfælde af denne art er allerede forekom-
met). Desuden vil nye ekspertisenet kunne 
forudses i behørigt begrundede tilfælde.
60.
Der må sondres mellem det mulige omfang af finansiel integration og det medfinan-
sieringsprincip, der gælder for alle RP6-
projekter. Der har ikke været noget krav til 
deltagerne i integrerede projekter om at  
tiltrække andre finansieringskilder ud over deres egen medfinansieringsandel. Kommis-
sionen kan konstatere, at der inden for de  forskellige tematiske områder i rammepro-grammet har været tale om forskellig adfærd med hensyn til at tiltrække privat og offent-lig finansiering.
Anbefaling nr. 2
Kommissionen har vurderet RP6-instrumen-
terne på forskellige måder. Hvad angår en  
fortsat finansiering under RP6 af eksperti-senet, nåede Kommissionen frem til en lig-nende konklusion på grundlag af rapporten fra ekspertgruppen vedrørende fremtiden  for ekspertisenet.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?41
61.
Kommissionen er enig i Rettens konstaterin-
ger. Den skal dog understrege, at dette ikke har mindsket RP’ernes rolle som bidragsyder 
til at fremme industriens konkurrenceevne.
Desuden skal den tilføje, at når der henses 
til de offentlige og private organisationer, der er involveret i kommercielle aktiviteter (erhvervssektoren), svarer deltagelsesra-terne til dem, der var gældende for RP5.
62.
Vedrørende RP7 er det stadig for tidligt  
i forbindelse med dette syv år lange RP at  foretage nogen endelig bedømmelse af del-tagelsen af SMV’er.
63.
RP6 udgør en meget lille del (ca. 5  %) af den 
samlede finansiering af forskning i Europa, 
og dets indflydelse inden for et område,  hvor medlemsstaterne spiller den største  
rolle, må per definition være begrænset.  
Kommissionen mener dog, at RP6 har styrket 
forskningsindsatsen betydeligt.
Anbefaling nr. 3
Kommissionen undersøger løbende forsk-
ningslandskabet, overvåger de nationale  FTU-politikker og deltager aktivt i bestræ-belserne på at fremme forskningsinveste-
ringerne, ikke mindst gennem den åbne  
koordinationsmetode.65.
Kommissionen har aktivt forsøgt at løse de 
opståede problemer inden for de begræns-ninger, de lovgivningsmæssige rammer med-
fører. Kommissionen noterer, at det store  
antal projekter under de nye instrumen-ter, som vidner om, at der er tusindvis af  deltagere involveret, ligesom de generelt  
gode resultater, der er registreret for pro-
jekterne, viser, at de eventuelle problemer ikke har været af betydning for den gene-
relle anvendelse af de integrerede projekter 
og af ekspertisenettene.
Anbefaling nr. 4
Kommissionen er enig i, at en klar og ret-
tidig vejledning, en hurtigere kontrakttil-
deling og en bedre projektovervågning er  
meget vigtige elementer i forbindelse med 
gennemførelsen af et europæisk RP for forsk-
ning. Kommissionen skal opfylde sine mål, 
samtidig med at den konstant skal sikre en balance mellem to mål, som er vanskelige  
at forene, nemlig en hurtig udbetaling af  
midler og nødvendigheden af at sikre en kor-
rekt fordeling af midler på kontrahenter, alt 
sammen inden for de lovgivningsmæssige  rammer.

KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 8/2009 — »Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?43
Den Europæiske Revisionsret
Særberetning nr. 8/2009
»Ekspertisenettene« og »de integrerede projekter« i Fællesskabets forskningspolitik — nåede de deres mål?
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor2009 — 41 s. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-404-3doi:10.2865/62996

Hvordan får man fat i publikationer fra EU
Publikationer til salg:
• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)• Hos boghandleren; oplys titel, forlag og/eller ISBN-nummer•  Ved at kontakte et af vores salgssteder direkte. Adresser, telefonnumre osv. 
fi ndes på følgende webadresse: http://bookshop.europa.eu, eller send en fax til 
+352 2929-42758 med anmodning om kontaktoplysninger.
Gratis publikationer:• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)•  Hos Europa-Kommissionens repræsentationer eller delegationer. Adresser, 
telefonnumre osv. fi  ndes på følgende webadresse: http://ec.europa.eu, eller send 
en fax til +352 2929-42758 med anmodning om kontaktoplysninger.
EU OPRETTEDE SJETTE RAMMEPROGRAM FOR AT FREMME EUROPÆISK 
FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING I PERIODEN 2002-2006. 
RETTEN UNDERSØGTE, HVOR EFFEKTIVT DE TO VÆSENTLIGSTE 
INSTRUMENTER, »EKSPERTISENET« OG »INTEGREREDE PROJEKTER«, 
HAVDE BIDRAGET TIL OPFYLDELSEN AF MÅLSÆTNINGERNE FOR PROGRAMMET. RETTEN KONKLUDEREDE, AT INSTRUMENTERNE BIDROG TIL AT OPFYLDE DET GENERELLE MÅL, AT FREMME EFFEKTIVT FORSKNINGSSAMARBEJDE, MEN DERES SPECIFIKKE MÅL BLEV KUN DELVIS OPFYLDT.
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRETQJ-AB-09-010-DA-C