.pi KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 23.07.1997 
KOM(97) 390 endelig udg. 
i « i» 
/,'••! fifaV-* • 
• 'Srt'W • 
• nm!**' • 
i li.?'!'1 '* 
• •-WOT • ' 
;, ! » ;j^ WT in MRnnRT jfl flE FRA KOMMISSIONEN 
OM 
INFORMATiONSSAMFUNDETS SOCIALE OG 
ARBEJDSMARKEDSMÆSSIGE 
DIMENSION 
Mennesket i centrum - De næste skridt 

Informationssamfundets sociale og arbejdsmarkedsmæssige 
dimension 
Mennesket i centrum - de næste skridt 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
Resumé 
I. Mennesket i centrum - de næste skridt: formålet med denne meddelelse 
II. Et informationssamfund for alle 
1. Adgang til informationssamfundet: de offentlige politikker kan gøre hele 
forskellen 
2. Øget demokrati og bedre offentlige tjenester 
3. Informationssamfundet og ligebehandling 
4. Teknologi til fordel for handicappede 
5. Støtte til udviklingen af sundhedsplejesystemer 
III. At arbejde i informationssamfundet 
1. Fleksibilitet og tryghed: Den rette balance 
2. Beskyttelse af data vedrørende ansatte 
3. Opstilling af passende rammer for distancearbejde 
4. Støtte til dialogen mellem arbejdsmarkedets parter som et middel til at fremme 
forandring 
5. Arbejdsmiljø 
IV. Mulighederne bliver til jobs 
1. Informationssamfundet og den europæiske beskæftigelsesstrategi 
2. At forstå ændringerne i beskæftigelse og produktion 
3. Udnyttelse af de nye jobmuligheder 
4. Kvalifikationer, der sikrer et godt liv og arbejde 
5. IKT og moderniseringen af de offentlige arbejdsformidlinger 
V. Informationssamfundets sociale dimension - Vejen frem 
Bilag: Forkortelsesliste 
/* 
Resumé 
Informationssamfundet har vendt op og ned på vor dagligdag og giver samfundet som helhed 
vældige muligheder, der bør udnyttes. Men forandringerne har været så store og er sket så hurtigt, 
at de frembyder en udfordring for enkeltpersoner, visse grupper af borgere og visse regioner. 
Derfor må informationssamfundets sociale og arbejdsmarkedsmæssige dimensioner som påpeget 
i Kommissionens Agenda 2000 have en mere fremtrædende plads i den offentlige debat og i de 
politiske beslutninger. 
Kommissionen nedsatte i 1995 en ekspertgruppe på højt niveau og et informationssamfundsforum 
for at understrege den sociale dimensions betydning. Kommissionen fremlagde i 1996 en grønbog 
om Liv og arbejde i informationssamfundet: Mennesket i centrum som en opfordring til en dialog 
på politisk og socialt plan og en dialog mellem borgerne. Grønbogen gav anledning til en løbende 
debat om de sociale og arbejdsmarkedsmæssige spørgsmål og understregede behovet for en 
integreret politik på disse områder. 
I denne meddelelse sammenfattes de fremskridt, der er gjort for at integrere den sociale dimension 
i udviklingen af informationssamfundspolitikkeme. Endvidere beskrives de udfordringer, som 
foreningen af sociale, økonomiske og teknologiske mål frembyder. Meddelelsen er led i den 
rullende handlingsplan Europa i spidsen for det globale informationssamfund. Den har tre 
hovedformål: at bevidstgøre om informationssamfundets sociale konsekvenser, at integrere 
informationssamfundsdimensionen i de sociale politikker og aktioner, hvor det er hensigtsmæssigt, 
og endelig at finde frem til specifikke aktioner, der skal maksimere informationssamfundets bidrag 
til forbedring af beskæftigelsen og integrationen. 
1. Fælles principper for udviklingen af informationssamfundet 
I grønbogen Mennesket i centrum foreslås en række fælles principper baseret på de ideer og 
værdier, der har formet Den Europæiske Union. Principperne skal tjene som ledetråd for de 
offentlige informationssamfundspolitikker og fik bred tilslutning under høringen. Kommissionen 
foreslår at opstille følgende grundmålsætninger for de offentlige politikker på 
informationssamfundsområdet: 
• at fremme adgangen til information 
• at styrke demokratiet og den sociale retfærdighed 
• at fremme beskæftigelsesegnetheden og den livslange læring 
• at styrke EU's økonomis evne til at skabe en stærk og bæredygtig vækst og beskæftigelse 
• at fremme lige muligheder for mænd og kvinder 
• at fremme den samfundsmæssige integration og hjælpe personer med særlige behov og 
manglende muligheder, således at de kan forbedre deres stilling 
• at forbedre den offentlige administrations kvalitet og effektivitet 
/ b 
2. Adgang til IKT1 som hjælp til at lære, arbejde og leve 
Opnåelse af den tilstræbte retfærdighed og effektivitet er betinget af adgang til 
informationssamfundets værktøjer. Adgang forudsætter disponibilitet, kontinuitet, rimelige priser, 
tilgængelighed og viden. Om vægten tippes i retning af et "inklusivt" eller "eksklusivt" samfund 
afhænger af, hvorledes disse spørgsmål behandles. De offentlige politikker kan gøre hele 
forskellen. Kommissionen opfordrer derfor medlemsstaterne til at gøre "adgang" til et hovedmål for 
udviklingen af nationale informationsstrategier. Kommissionen vil tage dette spørgsmål op i 
forbindelse med sin forestående gennemgang af universalservicens rækkevidde, kvalitet, niveau 
og pris. Kommissionen vil også organisere udvekslinger af erfaringer, diskussioner, evalueringer 
og sammenligninger af strategier og politikker, navnlig dem, der letter adgangen til ovennævnte 
værktøjer. Som anbefalet af Europa-Parlamentet vil Kommissionen søge at samarbejde med de 
øvrige fællesskabsinstitutioner om udarbejdelse af en kommunikationsstrategi, der letter adgangen 
til offentlig information. Spørgsmålet om kønsligevægten i informationssamfundet skal have større 
opmærksomhed for at sikre, at de potentielle fordele fordeles ligeligt, og for at undgå faren for, at 
den eksisterende kløft udvides. Kommissionen vil endvidere fremme initiativer på forskellige 
niveauer for at give handicappede bedre adgang til IKT og for at bevidstgøre om IKT's potentiale 
på sundhedsområdet. Kommissionen har foreslået, at skabelsen af et brugervenligt 
informationssamfund bliver et af hovedmålene for det kommende femte FTU-rammeprogram. 
3. Fleksibilitet og tryghed i arbejdslivet 
IKT er et glimrende middel til at øge produktiviteten og dermed velstanden gennem nye former for 
arbejdstilrettelæggelse. I grønbogen Mennesket i centrum introduceres et nyt koncept som 
grundlag for den nye form for arbejdstilrettelæggelse. Det går ud på, at der skal skabes en ny 
balance mellem fleksibilitet for virksomhederne og tryghed for de ansatte. Kommissionen har fulgt 
op på dette koncept i den nye grønbog Partnerskab - vejen til fornyelse af arbejdstilrettelæggelsen 
for at stimulere arbejdsmarkedets parter til at skabe rammerne for en mere produktiv, demokratisk 
og lærende arbejdstilrettelæggelse. Sideløbende med denne debat har Kommissionen foreslået at 
styrke den europæiske forskning i nye former for arbejdstilrettelæggelse under det femte FTU-
rammeprogram. Der vil blive etableret et europæisk netværk mellem nationale institutioner, der 
beskæftiger sig med dette spørgsmål. Kommissionen vil i 1998 fremlægge en meddelelse, hvori 
situationen med hensyn til beskyttelse af ansattes data vil blive analyseret. Kommissionen vil 
indlede høringer af arbejdsmarkedets parter om rammerne for udviklingen af distancearbejde; og 
give dialogen mellem arbejdsmarkedets parter en mere fremtrædende rolle for at lette 
strukturomlægningerne og udvikle IKT som et værktøj på arbejdsmiljøområdet. 
4. Beskæftigelsesegnethed som et middel til at skabe flere og bedre arbejdspladser 
Skabelsen af flere og bedre arbejdspladser er et af de mest presserende behov for EU-
medlemsstaterne. Forudsætningen er, at økonomierne moderniseres og produktiviteten forbedres. 
Anvendelsen af IKT har stor betydning. Men en grundlæggende, strukturbetinget hindring for 
beskæftigelsesfremgangen er den langsomme tilpasning af kvalifikationer til nye økonomiske og 
teknologiske strukturer. Dette er grunden til, at den europæiske beskæftigelsesstrategi med 
opbakning fra Det Europæiske Råd i Amsterdam lægger stadig større vægt på 
beskæftigelsesegnethed som nøglen til at forbedre arbejdsmarkedets funktion. Der kræves en ny 
tradition for livslang uddannelse og læring og en selektiv omstrukturering af de offentlige udgifter til 
fordel for investeringer i menneskelige ressourcer. Kommissionen vil fortsat støtte sådanne 
investeringer gennem Den Europæiske Socialfonds mål 4 og fællesskabsinitiativet ADAPT. Der er 
Informations- og kommunikationsteknologier. 
/ o 
bevilget 162 mio. ECU yderligere til opbygningen af informationssamfundet (ADAPT-BIS) for 
perioden 1997-1999. Kommissionen støtter også foranstaltninger, der skal fremme udnyttelsen af 
den sociale økonomis beskæftigelsespotentiale. For at forbedre arbejdsmarkedets funktion vil 
Kommissionen fremme udviklingen og anvendelsen af IKT til at modemisere de offentlige 
arbejdsformidlinger og sammenkoble de nationale registreringssystemer via EURES. 
5. Indsats på nationalt, europæisk og internationalt plan 
Det sidste kapitel indeholder en sammenfatning af, hvorledes Kommissionen vil styrke den sociale 
dimension ved en indsats på alle planer: 
• på nationalt og regionalt plan, hvor Kommissionen vil støtte medlemsstaternes bestræbelser 
for at tage hensyn til den sociale dimension ved den igangværende fastlæggelse af 
informationssamfundsstrategieme 
på europæisk plan, hvor Kommissionen vil integrere den sociale dimension i alle relevante 
fællesskabspolitikker og udnytte IKT's potentiale som værktøj for beskæftigelsespolitikken og 
den sociale politik 
på internationalt plan, hvor Kommissionen i de rette internationale fora vil fremme udviklingen 
og anvendelsen af teknologier, som kan medvirke til en forbedring af den sociale samhørighed og 
af leve-, lære- og arbejdsvilkårene for alle grupper i samfundet. 
id 
I. Mennesket i centrum - de næste skridt: formålet med denne 
meddelelse 
1. Udviklingen af informationssamfundet giver store muligheder for at forbedre 
europæernes leve- og arbejdsvilkår. Men den hurtige teknologiske udvikling i de 
stadig mere globale økonomier er samtidig en stor udfordring for samfundet. 
Udviklingen skal styres på en sådan måde, at der skabes tillid til 
informationssamfundets muligheder for at forbedre livskvaliteten. 
Kommissionen fremhævede betydningen heraf i sin handlingsplan fra 1994 
Europas vej til informationssamfundet og fremlagde i juli 1996 grønbogen Liv 
og arbejde i informationssamfundet: Mennesket i centrum^. 
2. Grønbogen efterlyste ideer til, hvorledes man bedst kunne udnytte 
informationssamfundets fordele, navnlig for så vidt angår 
arbejdstilrettelæggelse, beskæftigelse og social samhørighed, og opfordrede til 
at overveje en række fælles principper for udviklingen af 
informationssamfundet i Europa. Grønbogen byggede også på arbejdet i to 
uafhængige grupper nedsat af Kommissionen, nemlig en ekspertgruppe på højt 
niveau (EHN), som havde behandlet informationssamfundets sociale aspekter, 
og et bredt anlagt informationssamfundsforum (ISF). De første rapporter fra 
begge grupper2 blev offentliggjort som supplement til grønbogen, og i april 
1997 fremlagde EHN sin endelige rapport, som denne meddelelse til dels 
bygger på3. 
3. Høringsprocessen - som officielt blev iværksat ved et kollokvium i Dublin i 
september 19964 - udløste en livlig debat på tre ikke skarpt adskilte niveauer: 
en politisk dialog, en social dialog og en dialog mellem borgerne. I alt blev over 
130 besvarelser modtaget5, hvoraf over 40% kom fra ikke-statslige 
organisationer. Debatten har vist, at der er bred enighed om følgende punkter: 
• hvis informationssamfundet skal være til gavn for alle, skal det tilføres en 
stærk social dimension, ikke alene ved at integrere socialpolitikken i 
informationssamfundet, men også ved at man bruger informationssamfundet 
som et middel til at fremme et mere vidtfavnende og lærende samfund; 
• det skal sikres, at informationssamfundet ikke udvider de kløfter, der deler 
samfundet i dag. Folk bekymrer sig om, hvorledes informationssamfundet vil 
påvirke deres jobs, og frygter, at der opstår et samfund bestående af 
"informationsrige" og "informationsfattige"; 
• selv om overgangen til informationssamfundet i al væsentlighed er underlagt 
markedskræfterne, spiller de offentlige myndigheder en vigtig styrende rolle, 
idet de finder balancen mellem politikker, der skal fremme lige muligheder 
og sikkerhed, og politikker, der tilgodeser behovet for fleksibilitet og 
tilpasningsevne; 
1 K0M(96) 389 
* Building the Information Society for Us All. Første overvejelser fra Ekspertgruppen pâ Højt Niveau, januar 1996; 
Networks for People and their Communities. Første årsrapport fra Informationssamfundsforumet, juni 1996. 
3 Building the Information Society for Us All. Endelig rapport fra Ekspertgruppen pâ Højt Niveau, april 1997. 
4 Dokumenterne "Rapport om Dublin-kollokviet" og "Kildedokument vedrørende Dubiin-kollokviet" indeholder et resumé samt en 
nærmere redegørelse for drøftelserne under konferencen, både på stedet og på kollokviets website. 
5 En detaljeret redegørelse for de officielle besvarelser vil blive offentliggjort af Kommissionen i d separat dokument. 25.000 trykte 
kopier blev uddelt, og der var ca. 20.000 opkald til website. 
• hovedansvaret ligger ganske vist hos medlemsstaterne, men EU spiller en 
væsentlig rolle. 
4. Denne meddelelse - som er led i Kommissionens rullende handlingsplan Europa 
i spidsen for det globale informationssamfund6 - beskriver Kommissionens 
strategi for yderligere at styrke informationssamfundets sociale dimension, i 
særlig grad i forbindelse med Agenda 2000. Meddelelsen har tre hovedmål: 
• at koordinere udbredelsen af kendskabet til informationssamfundets 
arbejdsmarkedsmæssige og sociale implikationer; 
• at tage højde for informationssamfundsdimensionen i så vidt muligt alle 
sociale politikker og aktioner, navnlig på europæisk plan; 
• at påvise specifikke aktioner, som skal maksimere informationssamfundets 
bidrag til fremme af beskæftigelsen og den samfundsmæssige integration. 
5. Meddelelsen bygger navnlig på de fælles principper, der er opstillet i grønbogen 
- og som fik bred tilslutning under høringen. Principperne går ud på, at den 
offentlige politik til fremme af informationssamfundet skal have følgende 
grundlæggende mål: 
• at fremme adgangen til information; 
• at styrke demokratiet og den sociale retfærdighed; 
• at fremme beskæftigelsesegnetheden og den livslange læring; 
• at styrke EU's økonomis evne til at skabe en stærk og bæredygtig vækst og 
beskæftigelse; 
• at fremme lige muligheder for mænd og kvinder; 
• at fremme den samfundsmæssige integration og hjælpe personer med 
særlige behov og manglende muligheder, således at de kan forbedre deres 
stilling; 
• at forbedre den offentlige administrations kvalitet og effektivitet. 
6. På de områder, der behandles i denne meddelelse, er det medlemsstaterne, der 
har hovedansvaret for den førte politik. Under høringen havde Kommissionen 
møder med medlemsstaterne med henblik på udveksling af oplysninger om 
igangværende initiativer. Mange af medlemsstaterne har fastlagt strategiplaner 
eller -programmer for informationssamfundet7, andre er ved at udarbejde 
grønbøger som optakt til konkrete aktionsplaner8, og resten har iværksat 
initiativer, projekter eller programmer til fremme af forskningen eller 
anvendelsen af applikationerne på særlige områder. De vigtigste af de 
behandlede sociale aspekter vedrører adgang, uddannelse, elektronisk adgang 
til statens information, bevarelse af kulturarven og projekter til demonstration 
af applikationer af almen interesse. 
7. De mange strategier og initiativer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk 
plan skal supplere hinanden og koordineres. Kommissionen kan for sit 
vedkommende gennem sin egen strategi og sine egne programmer bidrage til 
udviklingen af informationssamfundets sociale dimension ved at: 
6 KOM (96)607 
7 Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige. 
8 Spanien, Portugal og Østrig. 
• bistå medlemsstaterne med at udvikle og gennemføre deres strategier og 
programmer; 
• tage specifikke initiativer på sine ansvarsområder; 
• integrere informationssamfundsdimensionen i alle socialpolitiske og andre 
områder; 
• sikre, at der fuldt ud tages hensyn til sociale behov i Fællesskabets FTU-
programmer9; 
• gøre en indsats på internationalt plan. 
8. Den europæiske informationssamfundsstrategi, som blev fastlagt i 1994, har 
allerede vist sig at være en succes og har haft en stor indflydelse på mange 
politiske områder, både på europæisk og på nationalt plan. Kommissionen er af 
den opfattelse, at man for at udnytte informationssamfundets muligheder bør 
styrke den sociale dimension yderligere. Dette var inspirationen til grønbogen 
Mennesket i Centrum. I denne meddelelse gøres der rede for Kommissionens 
fremtidige strategi på dette område. 
II. Et informationssamfund for alle 
11.1 Adgang til informationssamfundet: de offentlige politikker kan gøre hele 
forskellen 
9. For at høste såvel de økonomiske som de sociale fordele ved teknologiske 
fremskridt og forbedre menneskets livskvalitet må informationssamfundet 
bygge på principperne lige muligheder, medbestemmelse og integration for alle. 
Dette kan kun realiseres, såfremt alle har adgang til i hvert fald de vigtigste 
nye tjenesteydelser og applikationer, som informationssamfundet tilbyder. 
Adgang forudsætter disponibilité^ kontinuitet, rimelige priser, tilgængelighed 
og viden. Om vægten tippes i retning af et "inklusivt" eller "eksklusivt" 
samfund afhænger af, hvorledes disse spørgsmål behandles. De offentlige 
politikker kan gøre hele forskellen. 
10. Den moderne infrastruktur, applikationerne og tjenesteydelserne bør være 
disponible til rimelige priser. Industrien vil maksimere sin indsats på dette 
område, såfremt regeringerne sørger for passende forskriftsmæssige rammer, 
der fremmer loyal konkurrence og innovation. For at dette kan ske, må 
medlemsstaterne overholde den tidsplan, der er aftalt for liberaliseringen af 
telekommunikationsmarkederne, hvilket vil forøge konkurrenceevnen i 
telekommunikationssektoren og i økonomien som helhed og derved skabe nye 
muligheder for den private sektor for at levere nye applikationer og 
tjenesteydelser. For at sikre, at alle regioner får fordel af 
liberaliseringsprocessen, har Kommissionen anbefalet medlemsstaterne at give 
høj prioritet til færdiggørelsen og opgraderingen af telekommunikationsnettene 
og supplere dem med efterspørgselsstimulerende foranstaltninger10. 
11. Kommissionen har også tilskyndet medlemsstaterne til at overveje rækkevidden 
af universalservice og begrebet offentlig adgang. Indføjelsen i Amsterdam­
traktaten af en ny artikel om tjenester af generel økonomisk interesse 
understreger betydningen af dette spørgsmål, navnlig for de dårligt stillede 
9 Kommissionen har foreslået, at et af de teknologiske og videnskabelige mål for det kommende femte FTU-rammeprogram 
bliver skabelsen af et brugervenligt informationssamfund. 
10 Kommissionens meddelelse Samhørighed og informationssamfundet. KOM (97) 7 
grupper samt for dem, der bor i landdistrikter og randområder. Den 
teknologiske udvikling og liberaliseringsprocesserne har fået omkostningerne 
ved at lagre, behandle og transmittere data til at falde kraftigt. Priserne på 
kommunikationer og informations- og kommunikationsteknologisk (IKT-) 
hardware og software kan imidlertid stadig udgøre en hindring. PC'er og 
Internet-adgang i hjemmene er endnu navnlig forbeholdt personer med høje 
indtægter og et højt uddannelsesniveau. 
12. De hurtigt skiftende teknologiske rammer bevirker, at universalservice er et 
dynamisk begreb under stadig udvikling, som må revideres jævnligt, hvis det 
skal opfylde folks behov og forventninger. At give folk adgang til avancerede 
tjenesteydelser og applikationer via offentlige faciliteter såsom biblioteker, 
skoler og andre kommunale mødesteder betragtes af nogle som en slags 
universalservice. Ekspertgruppen på højt niveau har tilsvarende anbefalet en 
undersøgelse af begrebet "universal samfundsservice", som er en udvidelse af 
begrebet universalservice, således at dette kommer til at omfatte en 
grundlæggende adgang til nye informationstjenester, men samtidig begrænser 
universalserviceforpligtelsen til visse institutioner. Endvidere har 
Rådgivningsgruppen for Konkurrenceevne anbefalet, at der oprettes 
videnscentre, hvor man kan få kendskab til de nye teknologier og de 
kvalifikationer, der kræves11. 
13. Lige adgang er baseret på tilgængelighed. IT-hardware og -tjenesteydelser bør 
konstrueres således, at de ikke diskriminerer visse grupper, rejser hindringer og 
udelukker disse grupper fra at bruge dem. Begrebet "universelt design" kan 
være vejen frem12, og forskningsprogrammerne og industrien bør øge deres 
bestræbelser på at løse de problemer, som et uhensigtsmæssigt design giver. 
Mere generelt er det afgørende, at software og hardware er brugervenligt, 
hvilket navnlig gælder ældre mennesker, som kan have problemer med at 
skaffe sig adgang til den nye teknologi. For eksempel kan adgang til Internettet 
gennem TV give langt flere adgang til de nye tjenesteydelser i 
informationssamfundet. 
14. Adgang afhænger også af folks viden om de muligheder, som 
informationssamfundet tilbyder. For at opnå den nødvendige viden og formidle 
den bredt kræves det, at borgerne uddannes i brugen af de nye teknologier, og 
at IKT integreres i vore uddannelsessystemer, navnlig i skolerne. Der er noget, 
der tyder på, at befolkningens viden om teknologierne og 
informationssamfundets muligheder ligger på et lavt niveau, særlig blandt 
kvinder, arbejdsløse og arbejdstagere i andre fag end kontorfagene. Det bliver 
stadig vigtigere at udbrede kendskabet til IKT blandt ældre, særlig på grund af 
de demografiske tendenser, livslang uddannelse og etableringen af fleksible 
overgange fra arbejde til pensionering. Visse medlemsstater har iværksat 
målrettede bevidstgørelseskampagner. Kommissionens nylige indkaldelse af 
forslag vedrørende det flerårige informationssamfundsprogram fokuserer på 
undersøgelser, demonstrationsaktioner og andre ledsageforanstaltninger, 
harunder aktioner, der er rettet mod specifikke socialgrupper13. 
11 Enhancing European Competitiveness. Rådgivningsgruppen for Konkurrenceevne, december 1995. 
12 For eksempel har den danske regering iværksat visse pilotprojekter til fremme af samarbejde om udvikling af IT-produkter og 
tjenesteydelser med "universelt design". 
13 Jf. indkaldelse af forslag 97/C 148/07 fra Kommissionen. EFT C 148/15 af 16.5.97. 
4 
Kommissionen? 
aktionen 
« tilskynder medlemsstaterne til at sikre, at adgang bliver et 
centralt mål for deres informationssamfundsstrategfer; 
* vil indøn 1» fanuar 1$$$ gennemgå 03 udarbejde en rapport 
om unîversateervîcens rækkevidde, kvalitet, niveau og pris og 
vil før 31, december 189$ aflægge rapport om 
gennemførelsen af direktivet $m- anvendelsen af det âhne 
telefoninetværk og om ùnivèrsafserytce; 
* vil fortsætte sine bevidstgøreisesektjoner og på Qtundteo, af the 
European Survey of information Society Projects and Actions 
<ESIS) organisere udveksling af erfaringer, drøftelser, 
evalueringer og sammenligninger af strategier og politikker, 
navnlig med henblik på at lette adgangen til tjenesteydelserne, 
* vil undersøge, hvorvidt der kan oprettes videnscentre med 
henblik på at lette adgangen tit teknologi og erhverveise af 
kvalifikationer i informationssamfundet 
11.2. Øget demokrati og bedre offentlige tjenester 
15. Fremkomsten af netværksbaseret kommunikation som f.eks. Internettet gjort 
det meget enklere og billigere at formidle oplysninger og at kommunikere på 
lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan, samtidig med at de mere 
traditionelle massemedier bevares. På den anden side vil udviklingen af et 
livskraftigt informationssamfund med et godt image blive hæmmet, såfremt de 
eksisterende standarder og den gældende praksis inden for de offentlige medier 
ignoreres til skade for pluralismen eller således, at voldeligt, racistisk eller 
pornografisk materiale får uhindret adgang til Internettet. Kommissionen har 
behandlet sidstnævnte problem i sin grønbog om beskyttelse af mindreårige og 
den menneskelige værdighed i forbindelse med informationsformidling og 
audiovisuelle tjenester14 og i meddelelsen om ulovligt og skadeligt materiale på 
Internettet15. 
16. Der er også spørgsmålet om åbenhed i forvaltningen og om, hvorledes de 
offentlige politikker kan udnytte IKT's potentiale til at støtte demokratiske 
processer og rettigheder, f.eks. ved at udvikle et elektronisk demokrati, 
fremme aktindsigten og udvikle særlige tjenester for grupper, som ikke har let 
adgang til information (f.eks. vandrende arbejdstagere og deres familier). 
Navnlig vil der være store fordele forbundet med at lade initiativerne til fremme 
af åbenhed i forvaltningen omfatte de europæiske institutioner. Derfor bør der 
på forsøgsbasis iværksættes specifikke initiativer. Offentlige 
informationskontorer og adgangsfaciliteter kan spille en afgørende rolle, når der 
skal skaffes adgang til oplysninger vedrørende offentlige tjenesteydelser. En 
tættere og mere effektiv vekselvirkning med forvaltningen på lokalt og 
14 KOM(96)486. 
15KOM(96)487. 
regionalt plan kan være et af de hurtigste midler til påvisning af 
informationssamfundets potentiale. Visse regioner og lokalsamfund har allerede 
etableret netværk med henblik på at lære, at informere og at udveksle 
erfaringer. Initiativer som f.eks. IRIS-initiativet16' RISI17-pilotprojekterne og 
Bangemann Challenge™ har bidraget væsentligt til bevidstgørelsen og 
udvekslingen af eksempler på god praksis. 
17. Kommissionen er ved at udarbejde en grønbog om adgang til og udnyttelse af 
information i den offentlige sektor med henblik på at fremme debatten om 
Fællesskabets valgmuligheder med hensyn til overholdelse af borgernes ret til 
adgang til information i den offentlige sektor og betingelserne for kommerciel 
udnyttelse heraf. Kommissionen har iværksat aktiviteter under forskellige 
programmer (f.eks. IDA19, lnfo-2000, og andre programmer under FTU-
rammeprogrammerne) for at bidrage til udviklingen af telematiske applikationer 
for de offentlige forvaltninger. 
Mål: ¥M frwnm* mInnovativ ammMmM IKT Inden for det offentlige 
log høje standarder for den praktiske anvendelse af Internet-
f føs èWdè o^snlnyer og ijeheste'r &*t f or Indholdet heraf. 
Nøgle- Kommissionen vil; 
aktioner: « î overensstemmelse med Europa-Parlamentets holdning20 
samarbejde med de øvrige europæiske institutioner om 
udarbejdelse af en kommunikations- og informationsstrategi, 
der kan lette befolkningens og organisationernes adgang til 
institutionerne; 
* \ henhoid til Rådets resolution af 17* februar 199721 tilskynde 
medlemsstaterne til at fremme seivjostitssystemer, der kan 
beskytte Internettet mod skadeligt materiale - og på EU-plan 
koordinere udvekslingen af 6^t\ bedste praksis og indsatsen til 
fremme af forskningen i midler til at støtte sådanne 
organisationers arbejde 
* i første halvår 199$ efter debatten om grønbogen Adgang til 
og udnyttelse af information i<føn offenttige sektor fremlægge 
en meddelelse med forslag til foranstaltninger. 
11.3. Informationssamfundet og ligebehandling 
18. Informationssamfundet giver en enestående lejlighed til at fremme lige 
muligheder og omlægge arbejdet og dagligdagen. Der er dog behov for en 
større indsats, hvis det skal sikres, at de potentielle fordele er ligeligt fordelt og 
1^ Inter-Regional Information Society Initiative med deltagelse af Valencia, Piemonte, det centrale Makedonien, Sachsen, 
Nord Pas-de-Calais og North West England. Formålet er at fastlægge strategier for etableringen af informationssamfundet 
i Ctftr. områder og udveksle erfaringer. 
17 Regional Information Society Initiative-projekter i henhold til artikel 6 i forordningen om Den Europæiske Socialfond og 
artikel 10 i forordningen om Den Europæiske Regionaludviklingsfond. 
18 Konkurrence om brugen af informationsteknologier i byer af samme størrelse, der blev lanceret af Stockholm i 1994. 
19 Fællesskabsprogram vedrørende telematisk udveksling af data mellem administrationerne, 1995-1997. Programmet 
støtter projekter som f.eks. EURES (European Employment Services), TESS (Telematics for Social Security) og EUPHIN 
(European Union Public Health Information Network). 
20 Europa-Parlamentets betænkning om Kommissionens meddelelser Informationssamfundet - Fra Corfu til Dublin og 
Europa i spidsen for det globale informationssamfund: Rullende handlingsplan. PE 221.848/fin. 
21 EFT C70 af 6.3.1997. 
for at undgå faren for at øge de eksisterende forskelle. Da forholdsvis få 
kvinder uddanner sig inden for videnskab og teknologi, har kvinder imidlertid i 
øjeblikket færre muligheder for helt at udnytte de nye teknologiers 
beskæftigelsesmæssige fordele (f.eks. højt kvalificerede jobs i IKT-sektoren, 
hvor kvinderne er underrepræsenteret). Dette nødvendiggør yderligere 
bestræbelser for at sikre en "kønsneutral" IKT-undervisning i skolerne, højne 
kvalifikationsniveauet (jf. afsnit IV.3) og samtidig fremme fleksible arbejdstider 
og trygheden i ansættelsen22. 
19. IKT kan ligeledes bidrage til at give kvinder et mere positivt og diversificeret 
image, ændre mentaliteten, få kvinder til at deltage mere aktivt i 
informationsproduktionen. Fællesskabets fjerde handlingsprogram om lige 
muligheder23 omfatter bl.a. projekter vedrørende etablering af europæiske 
databaser med oplysninger om kvindelige eksperter og beslutningstagere, 
anvendelse af IKT ved undervisningen af dårligt stillede kvinder og udnyttelse 
af Internettet til bevidstgørelse om ligestillingsproblemer. 
Mål: 
Nøgle- Kommissionen vit: 
aktioner: * opfordre Det Hådøivende Udvalg for Uge Muligheder til at 
rådgive om, hvoriedes informationssamfundet kan integreres 
yderligere i det fjerde handlingsprogram, navnlig på grundlag af 
^initiativet BMPIQYMENT-NQW; 
* organisere et rundbordsmøde med erhvervslivet for at vurdere 
informationssamfundets følger for ligestillingen metlem kønnene 
og fremlægge, sine konklusioner på 4m kommende europæiske 
konference om kønsdimensionen î strukturfondenes virksomhed* 
* fremme opretteisen af websites i forbindeise med projektert 
èm finansieres under det fjerde handlingsprogram, etablere 
netværksforbindelse til projekter finansieret under andre 
fællesskabsprogrammer? 
« $ andet halvår 1997 arrangere en konference med Europa-
Parlamentet om kvinders rolle i videnskabens verden* 
11.4. Teknologi til fordel for handicappede 
20. I grønbogen blev det fremhævet, hvorledes IKT kan og bør anvendes til at 
fremme en bedre livskvalitet og lige muligheder for handicappede. Inden for de 
seneste ti år har man udviklet såvel applikationer, der specifikt tager sigte på 
handicappedes behov, som mere generelle applikationer af særlig relevans for 
disse grupper. Disse applikationer giver nye muligheder for adgang til 
fjerntjenesteydelser (f.eks. telemedicin), for at handle hjemmefra (f.eks. 
teleshopping), for at deltage i nye former for arbejde og uddannelse (f.eks. 
fjernundervisning og distancearbejde) og for interpersonel kommunikation 
(f.eks. videotelefoni). Et godt eksempel er reiætjenestesystemet, som 
oversætter begge veje - fra tekst til stemme og fra stemme til tekst. 
22 Arbejdsmarkedets parter har den 6. Juni 1997 indgået en europæisk rammeaftale om deltidsarbejde for at afskaffe 
diskriminationen af personer, der arbejder på deltid. 
23 Rådets afgørelse af 22.12.1995, EFT L 335 af 31.12.1995. 
Relætjenester har vundet stor udbredelse i USA som en public service­
forpligtelse og giver døve eller talehæmmede personer mulighed for at 
kommunikere med andre. I lovgivningsmæssig sammenhæng er det nødvendigt 
at tage mest muligt hensyn til de handicappedes særlige behov, hvad angår 
universalservice. 
21. Blandt de største udfordringer på dette område kan nævnes omkostningerne 
ved at udvikle adgangssoftware til brug for både borgerne og de offentlige 
informationsudbydere. Et andet problem er, at informationer leveres på en 
måde og i et format, som ofte er diskriminerende over for personer med 
synsproblemer eller indlæringsvanskeligheder. Det er også vigtigt, at IKT-
ydelserne og udviklingen af IKT præges af kreativitet og fleksibilitet. 
Kommissionen har pålagt24 en intern ad hoc-gruppe at undersøge mulighederne 
for et særligt initiativ på europæisk plan, som bygger på tidligere erfaringer 
med IKT-applikationer til fordel for handicappede. Kommissionen har foreslået, 
at det femte FTU-rammeprogram kommer til at omfatte aktioner, som 
fokuserer på handicappedes sociale integration. 
Mål: |At Ift/JåriST hindic^arøs#eV"^ Integration Î 
'informationssamfundet^/ =' "f*^';*,. 
Nøgle- Kommissionen vtf tage initiativ tilt 
aktioner: + at fremme samarbejdet mellem industri, forskningscentre og 
brugerrepræsentanter (navnlig Det Europæiske Handicapforum), 
m^6 henblik på opstilling af specifikationer, der er tilpasset 
handicappede, og bidrage til at omsætte FTU^resuitaterne i 
produkter, åer kan sælges til rimelige priser, og yde konsulent- og 
uddannelsesstøtte i éeû forbindelse; 
* under 4$n forestiende gennemgang af1 universalserviceydelser 
at undersøge, hvilke ydelser begrebet universalservice skal 
omfatte for at opfylde handicappedes behov, og hvilke ydelser 
der kan tænkes at blive aktuelle med tiden; 
* fortsat at fremme projekter vedrørende handicappede som led i 
det flerårige informationssamfundsprogram; 
* bygge videre p£ det $&matbe}dQt der er ved at blive iværksat 
på dette område inden for rammerne af "den transatlantiske 
dagsorden*. 
11.5. Støtte til udvikling af sundhedsplejesystemer 
22. Brugen af IKT er ved at ændre sundhedsplejeteknologierne radikalt og bidrager 
til at forbedre diagnosticerings- og behandlingsmulighederne. Der dukker 
konstant nye områder op, hvor IKT kan anvendes til at finde frem til spredte 
tilfælde af smitsomme sygdomme og inden for epidemiologisk overvågning. IKT 
f-3iyttes også til at give patienter fra fjerntliggende egne mulighed for at 
konsultere en læge. Andre eksempler på IKT's anvendelsesmuligheder findes 
inden for selvpleje og hjemmepleje. Men det er, som EHN har fremhævet, 
vigtigt at undgå at gøre forholdet mellem patienter og læger m.v. helt 
upersonligt. 
24 Kommissionens meddelelse om Lige muligheder for handicappede, K0M(96) 406. 
8 
23. Den øgede brug af IKT kan også medvirke til at sænke omkostningerne og 
forbedre kvalitetskontrollen. Udviklingen af IKT til brug i sundhedssektoren 
forudsætter, at sundhedspersonalet involveres, at deres kvalifikationer 
revurderes, og at der udvikles standarder. Databeskyttelse har særlig betydning 
for sundhedsplejesektoren, navnlig i forbindelse med sygejournalerne og de 
etiske normer. Også det professionelle ansvar må tages i betragtning. 
24. Kommissionen yder for tiden som led i det fjerde FTU-rammeprogram støtte til 
over 100 telematikprojekter på sundhedsplejeområder. Projekterne går lige fra 
telematikstøttet samarbejde mellem læger, sygeplejersker og lignende og 
information af borgerne til fjerndiagnosticering, fjernkonsultation og akut 
lægebehandling. Kommissionen har foreslået, at der under det femte FTU-
rammeprogram gives prioritet til udviklingen af edb-styrede lægevidenskabelige 
systemer og sikre netværk med høj kapacitet på sundhedsområdet. 
Kommissionen overvejer også de sundhedsmæssige konsekvenser af 
radiomagnetisk stråling fra mobile kommunikationer. Disse aktiviteter suppleres 
af feasibility-undersøgelserne i forbindelse med G7's Global Healthcare 
Applications Projects25. Kommissionen har for nylig anmodet tre europæiske 
standardiseringsinstitutioner om at udarbejde og gennemføre et fælles 
arbejdsprogram vedrørende standarder for at fremskynde udviklingen af IKT-
teknologier i sundhedssektoren. 
% sundhedssystemerne T #*: Mål: rA\ bevidstgøre .om îKT's 'rrnrttøhed for at forbedre 
Nøgle- Kommissionen vil: 
aktioner: * udarbejde en rapport med en vurdering af 
informationssamfundets sundhedsmæssige konsekvenser og bf.a* 
gennemgå FTU p§ dette område og midlerne til at samle 
resultaterne i en pulle; 
* udnytte og videreformidle resultaterne af ÛQÛ 
sundhedsrelaterede forskning, der finder sted i henhold ti! 
Fællesskabets FTU*remmeprogrsmmer, navnlig på områder som 
ieks. telematikapplikationer og de mobile kommunikationers 
sundhedsmæssige konsekvensen 
* anvende IKT til at udvikle et netværk på fællesskabsplan med 
henblik på a) at udveksle sundhedsdata til påvisning af 
sygdomsincidenser, vurdere virkningerne af den offentlige 
sundhedspolitik og udveksle oplysninger om trusler mod 
folkesundheden og b> at udbrede kendskabet til og støtte de 
europæiske folkesundhedsprogrammer; 
* styrke det internationale samarbejde for at sikre, at G-7* 
pilotprojekterne følges op/ 
25 International harmonisering af dalatort inden for sundhedspleje, en flersprog^ 
hrift \jrarrkm 
I IQw TOV Ud i* 
III. At arbeide i informationssamfundet 
111.1. Fleksibilitet og tryghed: Den rette balance 
25. Informationssamfundet medfører store omvæltninger for virksomhederne og 
deres organisation. Men indførelsen af ny teknologi fører ikke automatisk til 
bedre resultater. En integreret fremgangsmåde synes at være nødvendig for at 
indføre IKT med gode resultater. Fremgangsmåden skal kombinere indførelsen 
af IKT med organisatoriske ændringer og udvikling af menneskelige ressourcer. 
Et af hovedbudskaberne i grønbogen Mennesket i centrum var behovet for en 
kvalificeret debat om arbejdslivets modernisering, navnlig om, hvorledes der 
kan opnås balance mellem fleksibilitet og tryghed. 
26. Høringsprocessen har vist, at ansatte og fagforeninger frygter, at indførelsen af 
IKT og nye former for arbejdstilrettelæggelse vil føre til mindre jobsikkerhed og 
ringere arbejdsstandarder. Nødvendigheden af at sikre overholdelse og 
beskyttelse af folks rettigheder er blevet fremhævet. Man har særlig været 
bekymret for visse grupper af arbejdstagere (f.eks. ufaglærte, 
distancearbejdere og kvinder generelt). Nogle har påpeget, at højt kvalificerede 
arbejdstagere (f.eks. edb-programmører) også kan blive berørt, idet IKT gør det 
muligt at lægge arbejdsopgaver ud til andre dele af verden. Tilpasningen af 
arbejdsstyrken til informationssamfundets krav og behov skal modsvares af en 
indsats for at involvere arbejdstagerne i udformning, udvælgelse og anvendelse 
af teknologier og organisatoriske forandringer. 
27. Kommissionens grønbog om Partnerskab - Vejen til fornyelse af 
arbejdstilrettelæggelsen** henledes opmærksomheden på, hvorledes nye måder 
at tilrettelægge arbejdet på kan bidrage væsentligt til at styrke erhvervslivets 
konkurrenceevne. Kommissionen har ligeledes bidraget til en nyvurdering af 
arbejdslivets institutioner gennem meddelelsen Modernisering og forbedring af 
den sociale beskyttelse i Den Europæiske Union21. Mål 4 samt EF-initiativet 
ADAPT (herunder i en forbedret udgave informationssamfundskomponenten 
ADAPT-BIS) og Z.£CW4/?DO-programmet støtter indførelsen af nye former for 
arbejdstilrettelæggelse ved at opkvalificere ansatte og ledere, forbedre deres 
tekniske færdigheder, hjælpe små og mellemstore virksomheder med at indføre 
nye innovationsfremmende ledelseskoncepter, udvikle værktøjer til 
bestemmelse af fremtidige kvalifikationskrav som grundlag for udvikling af 
menneskelige ressourcer og forbedre uddannelsesstøttestrukturer og -
systemer. Kommissionen har i sin første handlingsplan for innovation i Europa 
Innovation som vækst- og beskæftigelsesfremmende faktor2* iværksat en 
række tværnationale pilotaktioner for at finde frem til den bedste praksis på 
ledelses- og uddannelsesområderne og de bedste uddannelser i 
innovationsledelse. Formålet er at udvikle nye organisationsformer for 
virksomhederne. 
26 KOM (97) 128. 
27 K0M(97) 102. 
28 KOM (96) 589. 
10 
Mål: 
Nøgle- Kommissionen vifc 
aktioner: * i først hafyèr J99& efter debatten om grønbogen Partnerskab », 
Vefçà til fpmy&teç $f ørkejdctitættø&pgelsen fremsætte forslag til 
aktioner; ^ 
• i partnerskal? med medlemsstaterne overvåge ESF-
programmeringen \ forbindeise mød Samdige strukturfondmåt og 
^^initiativerne BMPLOWBMT og ADAPT for at sikre, at 
arbejdstiiretteie&ggefsesaspektet Intigèt heri, og tagè behørigt 
hensyn til resultaterne heraf ved udarbejdelsen af forslag til 
revision af strukturfondene? 
* etablere et europæisk net, som omfatter specialister på dette 
område, f,eks, Acteur Group1* og Det Europæiske institut til 
Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, med henblik pi et styrke 
4en europæiske forskning og udvikling på organisationsområdet, 
finde frem til og udveksle oplysninger om god praksis, fremme 
samarbejdet og støtte sektorer og regioner, som halter bagefter; 
« som led Î FTU-rammeprogrammerne og 
innovationshandiingsplanen foreslå yderligere forskning i nye 
former for arbejdstilrettelæggelse og produktion. 
III.2. Beskyttelse af data vedrørende ansatte 
28. Brugen af IKT har gjort det lettere end nogensinde før at lagre, behandle og få 
adgang til information. Det er blevet muligt konstant at overvåge 
arbejdstagerne og indsamle data vedrørende forskellige aspekter af deres 
aktiviteter, eventuelt uden deres viden, enten det er af sikkerhedsårsager eller 
for at måle og forbedre produktiviteten. Men IKT giver også i høj grad mulighed 
for at indsamle og behandle data om arbejdstagerens personlige adfærd, 
aktiviteter og karakteristika, hvilket kan få alvorlige følger, såfremt 
oplysningerne misbruges. 
29. Samtlige medlemsstater har en omfattende lovgivning til beskyttelse af 
borgerne mod misbrug af personoplysninger og til beskyttelse af deres 
grundlæggende rettigheder på dette område. Direktiv 95/46/EF harmoniserer 
disse lovgivninger på fællesskabsplan for at fjerne hindringerne for 
udvekslingen af personoplysninger, hvor der samtidig fuldt ud tages hensyn til 
borgernes grundlæggende rettigheder og navnlig privatlivets fred. Dog må visse 
spørgsmål, som f.eks. behandling af data om ansattes helbred, 
arbejdstagerrepræsentanters rolle eller brugen af teknisk overvågningsudstyr, 
eventuelt undersøges nærmere for at finde frem til ansattes specifikke 
beskyttelsesbehov. De nuværende nationale love indeholder et ret så 
fragmentarisk regelsæt, hvad angår behandlingen af ansattes data. 
29 Acteur Group er en uformel gruppe, som hvert år mødes for at udveksle erfaringer om udviklingen af nye former for 
arbejdstilrettelæggelse, og hvis medlemmer kommer fra de nationale institutter, som beskæftiger sig med arbejdsvilkår og 
organisatoriske forandringer. 
11 
Mål: 
Kommissionen vil; i* fl&ff \.S"" • if, tt%tr , S*/ , ftAs/Vi, 
Nøgle­
aktioner: • î første halvår 1998 fremlægge en meddelelse, hvori 4m 
analyserer situationen vedrørende beskyttelsen af 
arbejdstagernes rettigheder pg friheder, navnlig privatlivets fred, i 
forbindelse med behandlingen af oplysninger og brugen af 
tekniske ov^rySgnfngsanordftingerî 
• fønrmft" Jfct^øgiør*'«tø kan anvendes for at beskytte 
privatJîveôlrWAm led i det' ferhfé FTU^ernmeprogram* 
III.3. Opstilling af passende rammer for distancearbejde 
30. Populært betragtes distancearbejdere som folk, der arbejder hjemme, men er 
forbundet med deres arbejdsgiver gennem IKT (hjemmebaseret 
distancearbejde). Men distancearbejde omfatter også andre former som f.eks. 
distancearbejde med flere arbejdssteder, freelance distancearbejde samt mobilt 
distancearbejde. Fælles for alle former er anvendelsen af telekommunikation 
som et redskab til fremme af den tidsmæssige og geografiske fleksibilitet i 
arbejdet. Dette vil ofte indebære, at man arbejder uden for et traditionelt 
kontormiljø. Distancearbejde er imidlertid blevet mindre udbredt, end man 
oprindelig regnede med. Dette stemmer ikke overens med den tilsyneladende 
store og voksende interesse for distancearbejde blandt befolkningen30. Visse 
regeringer har indledt pilotforsøg med henblik på at indføre distancearbejde i 
den offentlige administration (f.eks. Nederlandene, Sverige og Italien). 
31. I 1996 gennemførte Kommissionen i samarbejde med Det Europæiske Institut 
til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene en sammenligning af nationale 
arbejdsmarkeds-, arbejdsmiljø- og socialsikringsregler samt kollektive 
overenskomster på distancearbejdsområdet. Der synes ikke at være nogen 
fælles retlig definition af distancearbejde, og der er næsten ingen specifik 
lovgivning herom. Visse former for distancearbejde er underkastet de 
almindelige retsregler, mens andre er underkastet specifikke regler vedrørende 
hjemmearbejde og arbejde som selvstændig. I enkelte tilfælde er der indgået 
kollektive overenskomster, og i andre tilfælde er der indgået individuelle aftaler, 
såvel skriftlige som mundtlige, om distancearbejde. Såvel EHN som 
Informationssamfundsforumet har anbefalet, at medlemsstaterne bringer 
klarhed over den retlige og skattemæssige situation med hensyn til de 
forskellige former for distancearbejde og tilpasser de sociale og retlige rammer i 
overensstemmelse hermed. Høringsprocessen har vist, at der stadig er behov 
for at vide mere om distancearbejdets indflydelse og følger. 
30 Det skønnes, at der i 1994 var ca. 1,25 millioner distancearbejdere i Europa (EUR-12), dvs. ca. 1,21% af den europæiskee 
arbejdsstyrke (endelig rapport vedrørendeTELDET-projektet. Empirica and Work Research Centre. Juli 1995). Det samme 
projekt har vist, at over 40% af europæerne er interesseret i at at udføre distancearbejde, hvilket er mere end en fordobling af den 
interesse, der var i 1980'erne. 
12 
Mål: At forbedre vilkårene for udvikling af distancearbejdet 
Nøgle- Kommissionen vil : 
aktioner: • i første halvår 1998 indlede høringer med arbejdsmarkedets parter om, 
hvorvidt og i hvilket omfang en fællesskabsaktion til beskyttelse af 
distancearbejdere kan anbefales; 
• fortsætte sit samarbejde med Det Europæiske institut til Forbedring af 
Leve- og Arbejdsvilkårene med henblik på at undersøge distancearbejderes 
arbejdsvilkår; 
• foreslå at give forskning i teknologier, der kan støtte distancearbejde, og 
i distancearbejdets sociale og beskæftigelsesmæssige konsekvenser, en 
mere fremtrædende rolle i det femte FTU-rammeprogram; 
• fortsat støtte aktiviteter, der udbreder kendskabet til distancearbejde; 
• undersøge, hvorledes distancearbejde kan indføres inden for 
Kommissionens tjenestegrene. 
III.4. Støtte til dialogen mellem arbejdsmarkedets parter som et middel til at 
fremme forandring 
32. Høringen har i overensstemmelse med grønbogen vist en klar enighed om, at 
det er vigtigt at fortsætte den loyale, demokratiske og produktive dialog 
mellem arbejdsmarkedets parter i informationssamfundet. Dialogen er imidlertid 
ved at antage helt nye former i informationssamfundet, fordi arbejdsmarkedets 
parter stadig oftere går uden om de traditionelle kollektive 
overenskomstforhandlinger. Dette skyldes fremkomsten af fleksible 
produktionssystemer, globaliseringen af markeder og produktion samt den 
indbyrdes tilnærmelse af industrier, der traditionelt har været adskilt. 
Informationsvirksomheden, høringerne og forhandlingerne bør finde sted på det 
plan, hvor de industripolitiske afgørelser træffes, men der skal samtidig tages 
hensyn til de nye former for arbejdstilrettelæggelse, der bliver stadig mere 
almindelige. I denne forbindelse er der i direktivet om indførelse af europæiske 
samarbejdsudvalg31 fastsat en ramme for høringerne på EU-plan, og 
Kommissionen har for nylig iværksat den første høring af arbejdsmarkedets 
parter med henblik at fastsætte retligt bindende rammebestemmelser på 
fællesskabsplan for informations- og høringsprocedurerne på nationalt plan. 
Bestemmelserne skal supplere Fællesskabets lovgivning på dette område og 
gøre den mere sammenhængende. 
33. I Kommissionens meddelelse om udviklingen af dialogen mellem 
arbejdsmarkedets parter32 fremhæves det, at beskæftigelse, fleksibilitet på 
arbejdspladsen og arbejdsvilkår bør prioriteres højt i den fremtidige dialog 
mellem arbejdsmarkedets parter. Kommissionen vil opfordre parterne til at 
styrke den europæiske dialogs rolle med henblik på at udveksle erfaringer, der 
letter den integrerede strukturomlægning på arbejdsstederne. Omlægningen 
skal ske på grundlag af principperne om organisatorisk og teknologisk 
innovation, udvikling af menneskelige ressourcer og jobskabelse. Den 
igangværende strukturomlægning i telekommunikationssektoren - hvor 
Fællesudvalget for Telekommunikation bestræber sig på at nå frem til en 
rammeaftale - er et godt eksempel på de forandringer, der er undervejs, og det 
31 Rådets direktiv 94/45/EF af 22.9.1994 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg 
32 KOM(96) 448. 
13 
tempo, som forandringerne sker i. Den viser samtidig, hvorledes dialogen 
mellem arbejdsmarkedets parter kan medvirke til at bane vej. 
34. EHN har anbefalet, at arbejdsmarkedets parter får adgang til IKT-faciliteter for 
at forbedre kommunikationsprocesserne og dermed styrke medbestemmelsen 
og gøre de ansatte mere involveret i forandringerne. Kommissionen støtter 
allerede flere projekter, der skal fremme arbejdsmarkedets parters anvendelse 
af telematikapplikationer33, samt kampagner og uddannelsesaktioner, der skal 
udbrede kendskabet til IKT's anvendelse og virkninger34. 
Informationssamfundsforumet har ligeledes sat en proces i gang, som skal 
inddrage arbejdsmarkedets parter i forumets drøftelser om fremtiden for 
informationssamfundet i Europa og de prioriteter, der skal opstilles. 
Mål: 
Nøgle- Kommissionen vil : 
aktioner: * opfordre parterne til at styrke den sociale dialogs rolle i Europa 
med henblik på at udveksle erfaringer m^é tet\ integrerede 
strukturomlægning på arbejdsstederne og m^é virkningerne af 
globaliseringen; 
« overvåge omdannelsen af de tidligere 
telekommuhikationsmonopoier, der kan danne grundlag for den 
integrerede strukturomlægning; 
« fremme initiativer, der udnytter iKT-applikationernes potentiale 
til at fremme dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og lette 
samarbejdet mellem disse for at bevidstgere om 
informationssamfundets sociale dimension og iværksætte 
relevante uddannelsesaktioner. 
III.5. Arbejdsmiljø 
35. Der findes nu en ganske omfattende EF-lovgivning om arbejdsmiljø. Der er flere 
direktiver, som bl.a. vedrører IKT, og direktivet om skærmterminaler tager 
specifikt sigte på dette område. Særlig vigtigt er rammedirektiv 89/391/EØF, 
som pålægger såvel arbejdsgivere som ansatte en række forpligtelser. For at 
opfylde disse forpligtelser skal arbejdsgiverne have adgang til de nyeste 
informationer. I denne forbindelse vil Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur 
gennem sit Internet-netværk med "kontorer" i medlemsstaterne og i 
internationale organisationer fremme adgangen til en bred vifte af relevante 
oplysninger om arbejdsmiljø. 
36. IKT kan lette gennemførelsen af Fællesskabets arbejdsmiljølovgivning og 
indsamlingen og evalueringen af arbejdsmiljødata. Dog er adgang til information 
gennem IKT ikke tilstrækkeligt i sig selv. Det vil være betydelig lettere at opnå 
disse mål, hvis der udvikles hensigtsmæssig software og interaktive 
multimedieapplikationer. På Bruxelles-konferencen i 1996 om brugen af IKT på 
arbejdsmiljøområdet blev der peget på to væsentlige spørgsmål. For det første, 
33 F.eks. 'Human Resources Director Network' på Internettet og ESDO - European Social Dialogue on Line. 
34 Navnlig gennem aktiviteter i henhold til ESF-forordningens artikel 6, stk. 1, litra d), og LEONARDO. 
14 
hvorledes kan man stimulere markedsføringen af multimedieprodukter. For det 
andet, hvad skal der gøres for at stimulere forskningen i standarder 
(informationsindholdet). 
37. Det skønnes, at 38% af alle arbejdstagere i dag anvender IKT, og deres antal 
vil fortsat vokse. Den stigende anvendelse af IKT vil gøre arbejdspladsen mere 
effektiv, mere udfordrende og sikrere. IKT har dog også negative virkninger 
som f.eks. voksende stress og dårlige arbejdsstillinger, der fører til skelet-
muskulatoriske skader. Kommissionen har allerede givet aktioner på disse 
områder høj prioritet. 
Mål: 
Nøgle- Kommissionen vilï 
aktion: * sammen med Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur udvikle et 
telematiknetværk, som forbinder agenturet med kontorer i hver 
enkelt medlemsstat, Formålet er at sikre adgang til en lang række 
arbejdsmiljøoplysninger; 
» undersøge, hvorledes indsamlingen, behandlingen og 
udnyttelsen af arbejdsmiljødata kan forbedres, og fremsætte 
passende forslag? 
» undersøge, hvoriedes markedsføringen af multimedieprodukter 
på arbejdsmiljøområdet kan stimuleres» 
IV. Mulighederne bliver til iobs 
IV. 1. At forstå ændringerne i beskæftigelse og produktion 
38. Et af de behov, der presser sig mest på i EU, er behovet for at skabe jobs, 
således at arbejdsløsheden nedbringes og beskæftigelsesgraden øges. Siden 
Det Europæiske Råds møde i Essen i 1994 er der på EU-plan udviklet en 
integreret strategi for vækst og beskæftigelse. Processen fik bred politisk 
opbakning ved topmødet i Amsterdam, hvor traktaten blev udvidet med et 
kapitel om beskæftigelse. Beskæftigelsesstrategien bygger på politikker til 
fremme af en bæredygtig, ikke-inflatorisk vækst, et makro-økonomisk miljø og 
strukturpolitikker, der styrker konkurrenceevnen. Der lægges i strategien vægt 
på folks beskæftigelsesegnethed. 
39. Informationssamfundets forskellige aspekter hænger nøje sammen med 
ovennævnte strategi. Indførelsen af IKT er sammen de organisatoriske 
ændringer drivkraften bag produktivitetsstigningerne i en globaliseret økonomi 
og fører således til højere overskud og reallønninger, som igen danner 
grundlaget for yderligere efterspørgsel og ny beskæftigelse. Beskæftigelsen 
påvirkes også af ændringer i efterspørgslen, som går i retning af flere og 
bredere kvalifikationer og færre ufaglærte. Jo mere effektivt overskud 
anvendes til nyinvesteringer, og kvalifikationer opgraderes, jo hurtigere vokser 
beskæftigelsen og falder arbejdsløsheden. Et grundlæggende strukturproblem i 
Europa er den langsomme tilpasning af kvalifikationer til de nye økonomiske 
strukturer (et arbejdsmarked i to hastigheder), hvilket kan forklare den 
langsomme økonomiske vækst. Dette er grunden til, at den europæiske 
beskæftigelsesstrategi lægger stadig større vægt på folks 
15 
beskæftigelsesegnethed som nøgle til forbedring af arbejdsmarkedernes 
funktion og jobskabelsen. 
40. Høringen har vist, at der i Europa er et udtalt krav om en omfattende 
undersøgelse af, hvorledes overgangen til informationssamfundet vil påvirke 
arbejdsmarkederne. Den generelle beskæftigelsestendens (stigende eller 
faldende) er forskellig fra region til region (navnlig randområder), fra sektor til 
sektor og fra faggruppe til faggruppe og bør kortlægges for at gøre styringen af 
jobomdannelsesprocessen mere effektiv. 
41. Beskæftigelsens fordeling på de forskellige sektorer i Europa har ændret sig 
radikalt, og servicesektoren tegner sig i dag for ca. 65% af den samlede 
beskæftigelse i Europa, mens tallet var under 50% for blot 20 år siden. EHN 
har peget på den udfordring, som denne "afmaterialisering" af økonomien 
medfører for vore begrebsrammer og statistiske systemer. EHN har også 
bemærket, at omstillingen fra fremstillings- til servicevirksomhed rejser 
"fundamentale spørgsmål om, hvor værdierne skabes, hvorledes de kan 
udnyttes, hvem der skal fordele dem, og hvorledes de skal fordeles". Gruppen 
har henledt Kommissionens opmærksomhed på "behovet for at tilpasse 
beskatningen til udviklingen i informationssamfundets økonom/ske struktur". 
Selv om Kommissionen ikke finder den "bit-skat", gruppen har foreslået, 
nødvendig eller hensigtsmæssig35, mener den, at man som anbefalet af 
Europa-Parlamentet nøje må undersøge informationssamfundets konsekvenser 
for beskatningseffektiviteten36. 
Mål: "Âï ' forbedre^' *:'Iforøtefcafrø* -taf informationssamfundets 
Nøgle- Kommissionen vil: 
aktion: « i forbindelse med dm årlige beskæftigelsesrapport overvåge 
tendenserne og ændringerne i beskæftigelsesstrukturen; 
* foreslå, at man som led i det femte FTU-rammeprogram 
fortsætter forskningen i "afmaterialiseringenw af økonomien og 
forholdet mellem teknologiske forandringer, beskæftigelse, 
kvalifikationer og konkurrenceevne; 
* gennem Eurostat og £SfS fortsætte bestræbelserne på at 
forbedre de statistiske rammer og værktøjer* der er nødvendige for 
at forstå og overvåge informationssamfundets udvikling, navnfig 
hvad angår beskæftigeisestendenser; 
« gennem éen skattepolitiske gruppe analysere 
informationssamfundets indvirkning på beskatningen; 
* vurdere tilgængelige resultater af forskning i og undersøgelser 
af, hvoriedes informationssamfundet påvirker miljøet, og om 
fornødent foretage yderligere forskning* 
35En skat, der lægges på "intensiteten" af informationsoverførslen; det beløb, der skal betales, skal baseres på antallet af 
overførte bits. 
™ Jf. Europa-Parlamentets betænkning om Kommissionens meddelelser Informationssamfundet- fra Corfu tU Dublin og 
Europa I spidsen for det globale infonvationssamfund: Rullende handlingsplan. PE 221.848/endelig udg 
16 
IV.2. Udnyttelse af de nye jobmuligheder 
42. Et nøgleelement i den europæiske strategi for overgangen til 
informationssamfundet er liberaliseringen af telekommunikationsmarkederne. 
Forskning udført for Kommissionen37 viser, at teleliberaliseringens generelle 
beskæftigelsesmæssige virkninger vil afhænge af, hvor hurtigt liberaliseringen 
forløber, og hvor hurtigt teknologierne spredes. Jo hurtigere disse processer er, 
jo større er chancerne for et positivt resultat målt i nettotilvæksten af 
arbejdspladser.. Det er nødvendigt at tilvejebringe de rette markedsregulerende 
rammer for at fremme jobskabelsen. Der kræves også bedre og klarere viden 
om de virksomheds- og jobskabende mekanismer, der er knyttet til 
informationssamfundet, navnlig dem, der vedrører Internettet og den 
elektroniske handel. Der er for nylig vedtaget et Europæisk initiativ inden for 
elektronisk handel38, hvormed man søger at fremme en bred accept af den 
elektroniske handel, således at man kan skabe nye virksomheder og ny 
beskæftigelse. For eksempel kan turistindustrien (et område, hvor der forventes 
vækst i beskæftigelsen) drage stor nytte af de muligheder, som elektronisk 
handel frembyder. 
43. Software- og edb-virksomheder har ført an med hensyn til jobskabelse i 
Europa. De fleste af disse nye jobs er skabt i SMV39. Programmerings- og 
multimediebranchen forventes at få størst fordel af Internet-eksplosionen i 
Europa. Men hvis Europa skal kunne fastholde disse arbejdspladser, må man 
bl.a. sørge for at overvinde mangelen på faglært arbejdskraft i IKT-industrien og 
efteruddanne personalet, hvis kvalifikationer hurtigt bliver forældede. I 
meddelelsen om Den europæiske informations- og 
kommunikationsteknologisektors konkurrenceevne40 foreslås bl.a. indførelse af 
"kvalifikationsstandarder" for at opnå den tilstræbte opkvalificering af de 
europæiske IKT-industriers arbejdskraft. De vilkår, der tilgodeser udviklingen af 
højvækst-SMV i IKT-industrien, skal forbedres, navnlig SMV's adgang til risiko-
og startkapital. 
44. Det store problem er ikke alene at få skabt IKT-industrier, som kan klare sig i 
den globale konkurrence, men også at sørge for, at de nye teknologier kan 
anvendes til at udvikle virksomheder - ikke mindst SMV - i alle andre brancher. 
For at forblive konkurrencedygtige må de i stadig højere grad udnytte deres 
evne til at absorbere og anvende nye teknologier, deltage i komplekse 
forsyningskæder, skaffe sig ny viden og deltage i de relevante netværk. SMV 
har ikke lige store problemer med at integrere IKT og få adgang til 
teleinfrastrukturen. Det afhænger af deres videngrundlag, deres personales 
kvalifikationer og den lokale infrastruktur. SMV synes ligeledes generelt at 
være mindre tilbøjelige til at tage nye teknologier til sig og at have 
37 Effects unemployment of the liberalisation of the telecommunications sector, BIPE Conseil, IFO Institut og LENTIC. Bruxelles, 
1997. The impact of télécoms liberalisation on the single integrated information market, Analyse, 1996. The effects of 
competition on employment in the telecommunications industry: case Finland, Price Waterhouse, 1996. 
38K0M(97)157. 
39Det skønnes, at der i Vesteuropa findes over 16.000 software- og edb-virksomheder med over 300.000 ansatte, over 100.000 
selvstændige og småvirksomheder, som beskæftiger yderligere 200.000 personer. Hertil skal føjes Internet- og 
multimedievirksomheder, hvoraf langt de fleste har under 20 ansatte, og mange har under 5 ansatte. (Panorama of Industry 
1997). 
40 KOM(97) 152. 
17 
vanskeligheder med at rekruttere kvalificeret personale. En undersøgelse41 af 
500 hurtigtvoksende europæiske SMV har vist, at en tredjedel af dem havde 
ledige stillinger i 1994, som var vanskelige at besætte; over 50% havde haft 
vanskeligt ved at rekruttere kvalificeret personale i de foregående tre år. 
Virksomhederne har oplyst, at de største vanskeligheder skyldes mangel på 
faglært arbejdskraft og teknikere. Kommissionen er i færd med at forberede 
forskellige aktioner og pilotprojekter med henblik på at øge SMV's viden om 
mulighederne i elektronisk handel samt at uddanne disse virksomheders 
ledende personale heri. 
45. Regionale og lokale forvaltninger spiller en hovedrolle i bestræbelserne på at 
bistå SMV i arbejdet med at effektivisere såvel ledelse som arbejdsstyrke og 
udnytte informationssamfundets muligheder. Det regionale 
informationssamfundsinitiativ (RISI), mål 4 og ADAPT-BIS, LEADER og 
LEONARDO er blandt de initiativer, der skal hjælpe SMV med at opbygge de 
fornødne menneskelige ressourcer. De territoriale beskæftigelsespagter, som 
benytter de samme metoder (baseret på bottom-up-modellen) som RISI, bør 
ses som et nøgleinstrument til styring af forandringsprocessen på lokalt plan og 
til udnyttelse af de muligheder, som informationssamfundet tilbyder, for 
eksempel gennem udvikling af videnscentre og udbygning af elektronisk 
handel. 
Mål: 
Nøgle- Kommissionen; 
aktion: * vil ved at integrere informât!onssamfundsaspekteme i de 
forskellige strukturfondsmål støtte udviklingen af lokale og 
regionale informationssamfundsstrategier og sikre, at aspektet 
"menneskelige ressourcer" (navnlig \ SMV) ikke glemmes; 
« viî som led i RlSI-pilotprojekterne fortsætte samarbejdet med de 
pågældende regioner for at udnytte og formidle resultaterne til 
lokale og regionale myndigheder; 
« tilskynder regionerne og byerne til at sikre, at de territoriale 
beskæftigelsespagter får en informationssamfundsdimension, for 
eksempel med henblik p£ en maksimering af mulighederne inden 
for elektronisk handel. 
46. Den sociale økonomi42 (erhvervsdrivende foreninger) er drivkraften bag 
opbygningen af den sociale solidaritet. De nye teknologier kan bidrage 
væsentligt til en bæredygtig social økonomi ved at hjælpe organisationerne 
med at indføre fleksible strukturer og innovative organisatoriske løsninger og 
fremme kommunikation og uddannelse. Som høringen har vist, spiller 
organisationer, der ikke arbejder med gevinst for øje, en væsentlig rolle ved 
formidlingen af IKT-viden til de dårligst stillede grupper i samfundet. 
Strukturfondene bidrager væsentligt til disse aktiviteter ved at finansiere 
4 Vf. Europe's 500, EFER, 1996. Dette bekræfter resultaterne af en undersøgelse, som Kommissionen gennemførte i 1994, og 
hvoraf det fremgår, at 41 % af virksomhederne med under 200 ansatte havde haft mangel på tilstrækkeligt kvalificerede ansøgere 
(Europæisk økonomi, rapporter og undersøgelser, nr. 3. 1995). 
4^Den sociale økonomi omfatter bl.a. kooperativer, gensidige selskaber, foreninger og stiftelser. Den dækker en bred vifte af 
aktiviteter, fra uddannelse, kulturelle og sociale tjenester ti! frivilligt arbejde. Sektoren repræsenterer ca. 10% af beskæftigelsen i 
EU's servicesektor. 
18 
mange lokale beskæftigelsesinitiativer. Selv om der er tale om erfaringer på 
lokalt plan, fortjener de at blive udbredt på nationalt og europæisk plan. 
Mål: 
Nøgle- Kommissionen vîl t 
aktion: « I sin kommende 199?4ndkaidelsé af forslag vedrørende "det 
tredje system ou beskæftigelsen"** alterlyse forsiag til en særlig 
foranstaltning, der skal fremme anvendelsen af IKT i 
virksomhederne I dm tredje sektor? 
• oprette en website med henblik på udveksling af oplysninger og 
erfaringer på dette område, 
IV.3. Kvalifikationer, der sikrer et godt liv og arbejde 
47. De uafbrudte strukturomlægninger i økonomien og indførelsen af nye 
teknologier kombineret med den langsomme tilpasning af den almene 
uddannelse og erhvervsuddannelsen kan forklare kvalifikationskløften i de 
europæiske økonomier. Af en undersøgelse, som Kommissionen for nylig har 
gennemført44, fremgår det, at 52% af jobsøgerne ikke har nogen 
erhvervsuddannelse (mod 28% af de beskæftigede). Endvidere er det kun et 
meget lille mindretal af de arbejdsløse jobsøgere, der får mulighed for 
omskoling eller efteruddannelse, således at de kan leve op til nye krav. Under 
10% af de arbejdsløse har fået en ny start gennem uddannelse. Hvad angår 
virksomhederne, vises det i afsnit IV.2, hvorledes manglende kvalifikationer 
lægger hindringer i vejen for væksten i SMV. 
48. Kvalifikationskløften er et alvorligt og voksende strukturproblem. Dette 
paradoksale problem kræver en uafbrudt overvågning. Det er også vigtigt at 
udvikle virksomhedernes evne til at foregribe begivenhedernes gang og forstå 
de generelle forandringer, nye kvalifikationsstrukturer og nye 
beskæftigelsesmuligheder. Den Europæiske Socialfonds mål 4 tager sammen 
med det beslægtede EF-initiativ ADAPT i høj grad sigte på at forbedre styringen 
af de menneskelige ressourcer. Dette sker ved at foregribe de forandringer, 
som informationssamfundet vil medføre, navnlig ved at styrke investeringen i 
menneskelige ressourcer, ikke mindst de ufaglærte arbejdere, hvis arbejde er 
særlig truet. 
Mat ^At skabe en "tradition iw at foregribe*' forandringer som grundlag 
, for m fremadskuende strategi for Investeringerne, i menneskelige 
' '. y t .<-- > * -
Nøgle- Kommissionen og medlemsstaterne vil i irydsyæreDd^ 
aktioner: programmeringsperiode frem til 1999; 
a) fokusere på det arbejde, der er i gang inden for rammerne af mål 
4 og ADAPT, idet følgende prioriteres: 
* aktioner rettet mod de dårligt uddannede med særlig vægt på 
tilegnelsen af IKT-færdlgheder; 
^ Inden for rammerne af aktiviteter under budgetpost B3-4013 
44 Jf. Europæisk økonomi, rapporter og undersøgelser, nr. 3, 1995. 
19 
» instrumenter og mekanismer til foregribelse af udvik'lngen {f,eks. 
lokale og sekfortelte overvågningscentre); 
• rådgivning vedrørende virksomhedernes foregribeîsesstr ate gier; 
• arbejdsmarkedets parters rolle l foregribelsen af den industrielle 
udvikiingi og 
• en større konference i 1996 om foregribelse, beskæftigelse og 
kvalifikationer samt 
o) i overensstemmelse med .meddelelsen Samhørighed og 
informationssamfundet overvåge alle ÈSF-programrneringer for at 
sikre, at dør. tages hensyn til informationssamfundsdimensionen, 
iûet der tagges særlig vægt på; 
» integration af de svage grupper på arbejdsmarkedet, og 
• styrkeise af iKT*uddannelsen for kvinder og støttestrukturerne 
for distancearbejdere, 
Kommissionen vil i forbindeise rrieå Agenda 2000-forslagene fuldt 
uc( forpligte sig til at forbedre systemerne til udvikling af 
menneskelige ressourcer med henblik oi at foregribe økonomiske og 
sociale ændringer, sikre beskæfttgelsesegnetheden og udnytte 
beskæftigelsesmulighederne | informationssamfundet, 
49. I grønbogen redegøres der for de radikale ændringer i uddannelsen, der vil være 
nødvendige, for at man kan følge med i forandringerne i kølvandet på den 
rivende teknologiske udvikling45. I grønbogen opfordres der ligeledes til at 
indføre en ny struktur for livslang uddannelse. IKT giver i sig selv glimrende 
muligheder for at forbedre adgangen til uddannelse og højne 
uddannelseskvaliteten ved hjælp af innovative og skræddersyede pædagogiske 
modeller. Tilbage står dog visse problemer med hensyn til kvalitetsstandarder, 
de potentielle virkninger på længere sigt af at lære i et nyt "virtuelt" miljø og 
varetagelsen af uddannelsens funktion som middel til social og kulturel 
udvikling. Økonomien i de nye teknologibaserede modeller er også genstand for 
debat. Det må tillige overvejes, hvilke markedsvilkår og politikker der skal 
indføres for at give Europa en stærk placering inden for 
multimedieuddannelserne. EHN har i denne forbindelse foreslået oprettelse af 
et Europæisk Læreagentur og -Netværk (ELAN) som forum for udveksling af 
viden og erfaringer på områderne avancerede applikationer, standarder og 
kvalitetssikring, intellektuel ejendomsret, uddannelse og F&U46. 
Mål: M forbedre kvaliteten af o$ adganpn •-$ lærerølbuddene* idet de 
nye IKT-basersde værktøjers folde potentiale udnyttes • 
, /. ,, • ,, - • , ,<.> , XX. •s , 
Kommissionens meddelelse At læm i informationssamfundet - og 
een kommende Liv$l$ng tæring og informationssamfundet - vil 
udgøre rammen om informationssamfundets 
uddannelsesstrategien idet de behandler områder som f,eks, 
skolenetværk, udvikling af multimediesoftware, uddannelse og 
støtte til Særere og mekanismer til udveksling af oplysninger og 
45 Efter Kommissionens grønbog fra 1993, Vækst, konkurrenceevne og arbejde og hvidbogen fra 1995, At undervise og 
lære. Mod det kognitive samfund. 
46 
I Kommissionens handlingsplan At lære i informationssamfundet er nogle af disse spørgsmål allerede taget op. 
20 
erfaringer* 
Kommissionen vît : 
• behandle £HN's forslag- til et Europæisk tæreagentur og^ -
Netværk: 
« gennemgå og intensivere sine netværksakttoner med henblik 
på udvikling af systemer for $ben uddanneise og 
fjernundervisning iOOlh der'kan lette navnlig SMV-ansattes, 
ufaglærtes og langtidslediges adgang til uddannelse og gere 
dem mere beskæffjgetsesegnede. Bestræbelserne for at skaffe 
kvalificerede lærere tii disse systemer bør prioriteres højt; 
• fremme anvendelsen af IKT for at forbedre adgangen tii 
sprogundervisning, f.eks. ved i samarbejde med institutioner 
og systemer i medlemsstaterne at tilskynde til indføreisen af 
åbne uddannelser baseret på Internettet; 
• undersøge, hvorledes den rolle der spiiies af "den tredje 
aiders4* universiteter, kan udvikles, og[ fremme etableringen af 
netværk mellem dem på europæisk pian, 
IV.4. IKT og moderniseringen af de offentlige arbejdsformidlinger 
50. De offentlige arbejdsformidlinger (OAF) - der tegner sig for 20% af alle 
arbejdsanvisninger i Fællesskabet - spiller en hovedrolle med hensyn til at løse 
de strukturelle problemer på arbejdsmarkedet. IKT er et væsentligt element i 
moderniseringen af de nuværende ledigheds- og jobregistreringssystemer. 
Tidligere havde mange OAF'er to registreringssystemer, et for ledige stillinger 
og et for jobsøgende. Disse er nu ved at blive moderniseret og koblet sammen, 
således at lokale arbejdsformidlere automatisk kan registrere arbejdssøgende 
og så hurtigt som muligt sammenholde disses data med oplysningerne om de 
ledige stillinger. Herudover opstilles der stadig flere selvbetjeningsterminaler på 
de lokale arbejdsformidlinger, således at de jobsøgende selv kan finde frem til 
ledige stillinger og henvende sig direkte til arbejdsgiveren. Også tekst-tv 
benyttes flittigt for at annoncere ledige stillinger og andre tilbud til klienterne, 
og brugen af Internettet breder sig hastigt47, hvor de giver oplysninger om 
OAF-kontorer, kurser, beskæftigelsesprogrammer og ledige stillinger. 
51. Muligheden for at etablere netværk mellem forskellige lokale databaser kan 
muligvis medvirke til at fremme arbejdstagernes mobilitet, et aspekt af største 
betydning for det indre marked og ØMU'en. På europæisk plan har EURES-
netværket (European Employment Services), der blev etableret i 1994, udviklet 
et IT-system, der gør det muligt for OAF'erne at underrette hinanden om ledige 
stillinger rundt omkring i verden. Dette system er skræddersyet til at opfylde 
hvert enkelt OAF-kontors specifikke behov. I visse grænseområder er man 
blevet enige om at udveksle oplysninger om alle ledige stillinger i området 
gennem EURES. EURES er også ved at udvikle Internet-baserede tjenester, som 
på europæisk plan vil være en pendant til de tjenester, der tilbydes af OAF på 
nationalt plan. 
47 Flandern, Wallonien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrig, Nederlandene, Østrig, Finland, Sverige og Det Forenede 
Kongerige. Frankrig tilbød allerede disse tjenester pà Minitel og forventes at gøre det på Internettet inden udgangen af 1997. 
21 
Mål: £.$$jr^i>eK ''' ^-7Z\" 
\%$V - s<•-r<-° *? :4&v ; *-•;^ t^w^ v«* ,-< '- Ål^ 
Nøgle- Kommissionen vil: 
aktion: • opmuntre til og støtte udveksling af erfaringer mellem 
medlemsstaterne om brugen af IKT tii modernisering af de 
offentlige arbejdsformidlinger* og 
* tilskynde tif art sammenkobling af nationale anvisningssystemer 
V. informationssamfundets sociale dimension - Vejen frem: 
52. I denne meddelelse resumeres de fremskridt, der er gjort i 1990'erne med 
hensyn til at give informationssamfundspolitikkerne en social dimension. Der er 
redegjort for de problemer, der opstår, når sociale, økonomiske og teknologiske 
mål skal forenes. I meddelelsen beskrives nye initiativer, der skal tages på 
forskellige områder. Disse initiativer omfatter en EU-strategi for en indsats på 
tre planer: 
• Kommissionen vil på nationalt og regionalt plan støtte medlemsstaternes 
bestræbelser for at tage hensyn til den sociale dimension ved den 
igangværende fastlæggelse af informationssamfundsstrategierne. 
• Kommissionen vil på fællesskabsplan selv bidrage til udviklingen og 
integreringen af den sociale dimension i informationssamfundet ved at sikre, 
at der på de forskellige socialpolitiske områder (som f.eks. beskæftigelse, 
lige muligheder, arbejdsmiljø, folkesundhed, uddannelse) og på de øvrige 
områder, der dækkes af EU-politikker, fuldt ud tages hensyn til 
informationssamfundsdimensionen. 
• Den Europæiske Union har på internationalt plan aktivt støttet 
informationssamfundets udvikling og fremhævet den sociale dimension. 
Kommissionen var i 1995 vært for en G-7-ministerkonference om det 
globale informationssamfund. Kommissionen har også sammen med den 
tyske regering organiseret en konference i Bonn den 6.-8. juli 1997, nemlig 
en europæisk ministerkonference om udnyttelsen af Internettets potentiale, 
Global Information Networks: Realising the Potential. På denne konference 
enedes man om en erklæring, i hvilken der bl.a. blev peget på globale 
netværks betydning for jobskabelsen, behovet for let offentlig adgang og 
behovet for at prioritere udbredelsen af elektronisk viden højt. 
Kommissionen vil . forstærke det internationale samarbejde om 
informationssamfundets sociale dimension - blandt andet inden for sikkerhed 
og skadeligt og ulovligt indhold - inden for rammerne af G-7, den 
transatlantiske dagsorden, samarbejdet med central- og østeuropæiske lande 
og andre internationale fora, som Kommissionen deltager I. 
Mål: ^^^^^^^^^^^H^%^P^^^^ffi^K^^^^S$ 
Nøgle- Kommissionen vil : 
aktion: « indkalde til en årlig rundbordskonference med 
medlemsstaternes myndigheder, der skal orientere om, hvorledes 
det går med gennemførelsen af de soctaie og 
beskæftigelsesmæssige aspekter af deres respektive strategier 
og programmer, I tilknytning til konferencen kan der eventuoii 
22 
arrønøeres møder og udstillinger for en bredere kreds* hvor der 
kan udveksles erfaringer; 
• Sinden for rammerne af informationssamfundsforumet fortsætts 
arbejdet med at integrere den sociale dimension l 
informei'Onssamfundet. Dette forum vil danne ramme om e* 
samoronet undersøgelse af vekselvirkningen mellem 
Informationssamfundspoiitikkeme og deres sociale og 
beskæftigelsesmæssige dimension; 
*, i ;de rette Internationale fora fremme udviklingen 09 
anvsndetø&n uf bknofo$ter> «om kan medvirke til en forbedring af 
;#nsSoOiat#'«|r)ftM^d ^'afjav^a$r> 0$ arfcejdsvrørane for 
éile grupper I'lamfurtdet > •"• 
23 
Bilag 
Liste over forkortelser og akronymer 
ADAPT-BIS 
EØF 
ELAN 
BESKÆFTIGELSE 
ØMU 
EFRU 
ESF 
ESIS 
EU 
EURES 
G7 
EHN 
IKT 
IDA 
lnfo-2000 
IRIS 
ISF 
LEADER 
LEONARDO 
NGO 
ODL 
OAF 
RISI 
FTU 
F&U 
SMV 
TV Fællesskabsinitiativet Tilpasning af arbejdsstyrken til de strukturelle 
ændringer i industrien - På vej mod informationssamfundet 
Det Europæiske Økonomiske Fællesskab 
Europæisk Læreagentur og -Netværk 
NOW Fællesskabsinitiativet for beskæftigelse og udvikling af menneskelige 
ressourcer - Lige muligheder for kvinder 
Den Økonomiske og Monetære Union 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling 
Den Europæiske Socialfond 
European Survey of Information Society Projects and Actions 
Den Europæiske Union 
European Employment Services System 
Gruppen af de syv mest industrialiserede lande 
Ekspertgruppe på højt niveau vedrørende de sociale og 
samfundsmæssige aspekter af informationssamfundet 
Informations- og kommunikationsteknologier 
Fællesskabsprogram vedrørende telematisk udveksling af data mellem 
administrationerne 
Fællesskabsprogrammet til stimulering af udviklingen af en europæisk 
multimedieindholdsindustri 
Inter-Regional Information Society 
Informationssamfundsforum 
Fællesskabsinitiativet vedrørende udvikling af landdistrikter 
Fællesskabsprogram vedrørende erhvervsuddannelse 
Ikke-statslige organisation 
Åben uddannelse og fjernundervisning 
De offentlige arbejdsformidlinger 
Regional Information Society Initiative 
Forskning og teknologisk udvikling 
Forskning og udvikling 
Små og mellemstore virksomheder 
Fjernsyn 
24 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 390 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 05 15 16 
Katalognummer : CB-CO-97-426-DA-C 
ISBN 92-78-23763-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
3f