KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 11.10.1995 
KOM(95) 447 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
Virkningerne af den internationale udvikling 
for Fællesskabets tekstil- og beklædningssektor 

1 a 
INDHOLDSM)KTKGNELSK 
I. INDLEDNING 1 
II. FAKTORER DER PÅVIRKER EUS TEKSTIL- OG BEKLÆDNINGSINDUSTRIS 
KONKURRENCEEVNE OG VIDERE UDVIKLING 1 
1. Udviklingen i den europæiske tekstil- og beklædningssektor siden 1984 1 
2. Konkurrencebestemmende faktorer 2 
III UR-RESULTATERNES RELEVANS 4 
1. Resultaterne af ekspertundersøgelsen 4 
2. Vurdering af situationen og fremtidsperspektiverne 6 
3. Virksomhedernes strategiske valg 8 
IV. NUVÆRENDE POLITIKKER 9 
V. FREMTIDIGE POLITISKE PRIORITETSOMRÅDER 11 
A. Udenrigspolitik 11 
1. Eksport til tredjelande 11 
2. Yderligere WTO-integration 12 
3. Bekæmpelse af svig og anden illoyal handelspraksis 12 
B. Konkurrencepolitikken indenfor EU 13 
1. Industrisamarbejde og informationsteknologi 13 
2. Uddannelse med henblik på eksport 14 
3. Særlige produkter og regionale aspekter 14 
VI. KONKLUSIONER 15 
1b 
I. INDLEDNING 
Slutakten, som omfattede resultaterne af Uruguay-runden og overenskomsten om oprettelse af 
Verdenshandelsorganisationen (WTO), blev undertegnet i Marrakech i midten af april 1994. 
Kun en uge senere traf Rådet (industriministrene) ' beslutning om et omfattende program for 
den europæiske tekstil- og beklædningsindustri, efter at det havde behandlet "Rapporten om den 
europæiske tekstil- og beklædningsindustris konkurrenceevne", som Kommissionen havde 
forelagt den 16. november 1993*'. Formålet med dette program var aktivt at støtte industriens 
tilpasning til de nye betingelser for den internationale konkurrence for at sikre dens fremtid 
gennem en forbedring af konkurrenceevnen. 
En vigtig målsætning for Rådets program var i denne forbindelse at foretage en samordnet 
vurdering af virkningen af Uruguay-rundens resultater for sektoren. Efter Kommissionens 
opfattelse bør vurderingen ligeledes tage højde for alle de andre interne og eksterne faktorer, 
som vil påvirke Fællesskabets tekstil- og beklædningssektor i den periode, hvor UR-resultaterne 
gennemføres, samt de mulige konsekvenser for virksomhedernes strategier og medlemsstaternes 
og EU's industripolitik. 
Denne meddelelse forbereder de nødvendige drøftelser i Rådet under hensyntagen til de 
vigtigste resultater fra den ekspertundersøgelse, som Kommissionen iværksatte. Undersøgelsens 
gennemførelse blev fulgt af en styringskomite, der bestod af repræsentanter fra den europæiske 
tekstil- og beklædningsindustri, handel og fagforeninger samt fra det europæiske tekstil- og 
beklædningskontor (OETH) og de relevante tjenestegrene i Kommissionen. 
H. FAKTORER DEB PÅVIRKER QEN EUROPÆISKE TEKSTIL- QQ 
BEKLÆDNINGSINDUSTRIS KONKURRENCEEVNE OG VIDERE UDVIKLING 
1. Udviklingen i EU's tekstil- og beklædningssektor siden 1984 
I de sidste ti år har udviklingen inden for Fællesskabets tekstil- og beklædningssektor 
hovedsagelig været kendetegnet ved en relativ lav årlig vækst i forbruget (tekstil +2,2%; 
beklædning -0,3%) og en ret høj årlig vækst i importen (tekstil +5,4%; beklædning 
+6,4%). Takket være øget eksport i tekstil (+3,2%p.a.) oplevede tekstilproduktionen kun et 
marginalt fald (-0.6% p.a.), mens væksten i beklædningseksporten (+2%p.a.) ikke var 
tilstrækkelig til at hindre et fald i beklædningsproduktionen (-2.2% p.a.). 
Der har derfor været en tilbagegang i beskæftigelsen i tekstil- og beklædningsindustrien i de 
sidste 10 år på 850 000 personer, hvoraf 600 000^ har mistet beskæftigelsen inden for de 
sidste 5 år. Mens det i tekstilindustrien har været den stigende produktivitet, fremkaldt af 
konkurrencesituationen, der har været hovedårsag til den faldende beskæftigelse, er det 
inden for beklædningsindustrien også den svage efterspørgsel og den store import, der har 
spillet en væsentlig rolle. 
1) 1750. rådsmøde/industri; Luxembourg den 22. april 1994 
2) Kom(93) 525 endelig udg. af 18. november 1993 
3) Østtyskland er ikke medregnet. 
Udviklingen har varieret i de forskellige EU-regioner (figur 1 a-e). Mens produktionen i 
visse medlemsstater fortsat har været stigende i de sidste 10 år (især i Belgien og Portugal), 
har der været et kraftigt fald i beskæftigelsen næsten overalt i EU (bortset fra Portugal). 
EU's tekstil- og beklædningssektor er dog fortsat en af de betydeligste industrisektorer med 
2,3 mio. ansatte i mere end 120 000 virksomheder. Dens omsætning var i 1994 på 170 mia. 
ECU og de samlede investeringer på 5,6 mia. ECU. Denne industri repræsenterer således 
8% af beskæftigelsen og 5% af værditilvæksten inden for hele EU's produktionsindustri. En 
gennemgribende analyse af situationen inden for Fællesskabets tekstil- og beklædningssektor 
blev forelagt for Rådet i OETH rapporten fra april 1995 
2. Konkurrencebestemmende faktorer 
De vigtigste faktorer, der påvirker konkurrenceevnen og den fremtidige udvikling inden for 
EU's tekstil- og beklædningssektor, er allerede behandlet i Kommissionens "Rapport om den 
europæiske tekstil- og beklædningsindustris konkurrenceevne" (Meddelelse fra 1993). 
En af de afgørende faktorer er lønomkostningerne (figur 2). Selv om de eksisterende 
betydelige forskellige i lønomkostningerne mellem EU og de tekstil-eksporterende 
udviklingslande generelt vil indskrænkes på lang sigt, vil de forventede ændringer være 
begrænsede i den nærmeste fremtid, og forskellene i de samlede omkostninger har endog 
tendens til at blive forstærket af yderligere forskelle f.eks. i energi- og miljøomkostninger. 
Spørgsmålet om disse grundlæggende omkostningsforskelle er særligt relevant i 
Fællesskabets produktionsindustrier, hvor lønomkostninger har en høj andel (især inden for 
beklædningssektoren) eller hvor energi- og miljøomkostningerne er relativt høje (især inden 
for tekstilindustrien). Der kan delvis kompenseres for forskelle i omkostninger gennem 
yderligere modernisering eller omstrukturering af produktionsprocesserne, udvikling af nye 
produkter, produkter, der er mere moderigtige og af højere kvalitet, mærkevarer eller 
kvalitetsmærker, bedre logistik inden for markedsføring, eller andre tiltag. 
Den konstante stigning i importen af billige produkter til EU (figur 3) skyldes især forskelle 
i lønomkostninger, men også det faktum, at stadig flere udviklingslande udvikler deres 
industrier hurtigt og øger deres eksport af tekstil- og beklædningsprodukter. 
En anden vigtig faktor, der påvirker konkurrenceevnen i EU's stærkt import- og 
eksportorienterede tekstil- og beklædningssektor, er den internationale monetære udvikling 
(figur 4). Over 50% af al EU-import i denne sektor stammer fra lande, som fastsætter deres 
eksportpriser i USD. De fleste råmaterialer er ydermere importeret, og afhængige af 
verdensmarkedspriser, der fastsættes i USD. Derfor har de europæiske valutaers kursudsving 
over for US dollar afgjort indflydelse på den europæiske tekstil- og beklædningssektors 
konkurrenceevne. 
4) OETH: The EU Textile and Clothing Industry 1993/94, Bruxelles, april 1995. 
5) Kom(93) 525 endelige udg. af 18. november 1993 
6) Denne meddelelse omhandler ikke den mulige virkning af valutaudsving inden for EU. Kommissionen 
undersøger for tiden dette spørgsmål som en opfølgning på Det Europæiske Råd i Cannes. 
Andre væsentlige faktorer for den internationale konkurrenceevne er kapitalens og 
arbejdskraftens produktivitet. Udviklingen i kapitalinvesteringer til modernisering af 
produktionsanlæg samt udnyttelsen af produktionskapacitet påvirker i høj grad 
produktionsomkostningerne. Dette gælder også for arbejdskraftens produktivitet, som 
primært afhænger af de menneskelige ressourcers fleksibilitet og kvalitet. Arbejdskraftens 
produktivitet, som måles i form af værditilvækst pr. ansat, er steget støt inden for den 
europæiske tekstil- og beklædningsindustri (i 1994 var stigningen inden for tekstil 8% og 
inden for beklædning 6%), og har bidraget til at styrke industriens konkurrenceevne. 
Der er adskillige andre faktorer, som vil have betydning for den europæiske tekstil- og 
beklædningssektors videre udvikling og fremtid. Af disse er de vigtigste sandsynligvis: 
- Den teknologiske udvikling har før i tiden været meget forskellig for såvidt angår tekstil-
og beklædningsproduktionen. Mens man i tekstilfremstillingsprocessen fortrinsvis 
anvender højteknologi og den derfor er meget kapitalintensiv, er 
beklædningsproduktionen stadig meget arbejdskraftintensiv. De fleste eksperter mener 
ikke, at et teknologisk gennembrud er nært forestående inden for 
beklædningsproduktionen. EU's industri har en vis konkurrencemæssig fordel af, at den 
har nære forbindelser til en stærk europæisk tekstilmaskinindustri. Imidlertid er denne 
fordel tidsmæssigt begrænset, indtil producenterne i tredjelande også begynder at anvende 
ny teknologi. Såfremt industrisektoren sørger for en hurtig og vellykket indførelse, 
forventes det, at man vil kunne drage fordel af udviklingen og anvendelsen af 
informationsteknologier (f.eks. quick response og just-in-time). I modsætning til andre 
sektorer finder størstedelen af forskningsaktiviteterne sted uden for virksomhederne. 
- Udviklingen i forbruget er en af de grundlæggende og relevante faktorer. EU's industri 
har en konkurrencemæssig fordel i kraft af, at produktionen sker i en region med et højt 
forbrug, og hvor der er tæt kontakt med udviklingen i efterspørgslen og moden. Men 
disse fordele for den europæiske industri svækkes nu. Andre markeder, især i Asien, 
oplever hurtigere vækst, og deres vækstrater er langt højere. Hvis visse 
udviklingstendenser fortsætter og forbrugerne i EU fortsat lægger mindre vægt på dyrere 
kvalitet og moderigtige produkter, der primært fremstilles af den europæiske industri, kan 
der opstå nye problemer som følge heraf. Derimod kan det siges, at moderne 
informationsteknologi ligeledes gør det muligt for producenter i f.eks. Asien at tilpasse 
deres produktion til tendenserne på det europæiske marked. Dertil kommer, at 
transportudgifterne er faldet i de senere år. 
- Mitøø- og energipolitikken har udviklet sig vidt forskelligt i de enkelte lande og 
geografiske regioner, og har forstærket omkostningsforskellene for så vidt angår 
produktionen af tekstiler og beklædning. Dette gælder for hele fællesskabssektoren i 
forhold til tredjelande, men også for visse medlemsstater i forhold til andre. Det kan 
imidlertid forventes, at bestræbelserne på at koordinere og harmonisere lovgivningen 
inden for EU og at samordne politikken inden for rammerne af WTO kan afværge, at 
forskellene uddybes. Med hensyn til energiforbruget, især inden for tekstilindustrien, 
findes der lignende forskelle og deraf følgende konsekvenser. 
- De eksisterende distributionsstrukturer udgør en anden vigtig faktor både for den 
indenlandske og for den internationale konkurrence. En fortsat liberalisering af 
markederne vil medføre, at distributionsstrukturerne i mange lande skal tilpasses til 
globaliseringen af markederne. I denne forbindelse er den aktuelle situation 
utilfredsstillende for EU's industri. EU's distributionssystemer, skønt de varierer fra en 
medlemsstat til en anden, giver let adgang til EU's markeder, hvorimod der i de fleste 
tilfælde er betydelige vanskeligheder i forbindelse med distributionen af europæiske 
produkter i tredjelande. 
Tilstedeværelsen af alle disse faktorer, der påvirker tekstil- og beklædningssektorens 
fremtidige udvikling, tyder på, at UR-resultaterne er en væsentlig faktor, men at den 
sandsynligvis ikke er den mest afgørende. 
IH. UR-RESULTATERNES RELEVANS 
1. Resultaterne af ekspertundersøgelsen 
Ekspertundersøgelsen, som Kommissionen iværksatte, fokuserede i sin analyse på den 
virkning, som specielt UR-resultaterne ville have for EU's tekstil- og beklædningssektor. 
Det var dog ikke muligt klart at adskille den mulige betydning af UR fra andre eksterne og 
interne faktorer. Undersøgelsen konkluderer derfor generelt, at resultaterne kun vil 
have en begrænset virkning for denne sektor, og at andre faktorer kombineret spiller 
en større rolle i forbindelse med sektorens videre udvikling. Med hensyn til UR-
resultaternes betydning for EU's import af alle tekstil- og beklædningsprodukter (med 
undtagelse af råfibre), fremgår det, at ca. 30% af EU-importen i 1993 (i værdi) direkte er 
omfattet af den gradvise liberalisering, som WTO-medlemmerne er blevet enige om. Hvis 
Kina medregnes, idet landet før eller senere vil blive medlem af WTO, er det 43%. 
Undersøgelsen omfatter kun import i bestemte kategorier med en kvota-udnyttelse på over 
80%, og man mener, at UR-liberaliseringen kun har relevans for 13%, inklusive Kina 
16,5%, af EU's import af tekstiler og beklædningsprodukter. 
På dette grundlag vil den gradvise UR-liberalisering over de næste 10 år, i form af 
integration af produkter i WTO-systemet, som betyder fjernelse af kvantitative restriktioner 
på den ene side, og i form af en årlig stigning i de resterende kvota på den anden side, 
generelt ikke føre til ændringer i de generelle tendenser for sektoren, medmindre EU 
står over for en langsom vækst i økonomien, sammen med en hurtig integration af 
produkter under kvotaer og en langsom åbning af tredjelandsmarkeder. 
Hvad angår de andre væsentlige faktorer, som er en følge af UR, især den forbedrede 
adgang for EU's eksport til tredjelandes markeder, men også de nye bestemmelser om 
antidumping og antistøtteforanstaltninger, handelsrelaterede ophavsrettigheder og endelig de 
nye bestemmelser om bilæggelsesorganet Dispute Settlement Body, viser det sig mere 
vanskeligt, eller endog umuligt, at kvantificere de fremtidige perspektiver. I undersøgelsen 
har man forsøgt, rent kvantitativt, at tage højde for den vigtige nye adgang til tredjelandes 
markeder. 
7) Mercer Management Consulting: "Impact of the Uruguay Round on the European Textile and Clothing 
Sector", Paris, 1995. 
Blandt de andre handelsrelaterede faktorer, som ikke har direkte tilknytning til UR-
resultaterne, men som ligeledes er afgørende for den videre udvikling inden for EU's tekstil-
og beklædningssektor, forventes toldunionen med Tyrkiet at være den faktor, der har 
den største virkning for EU's import. Også den fulde handelsliberalisering med landene i 
Central- og Østeuropa og de tættere handelsrelationer med republikkerne i det tidligere 
Sovjetunionen vil påvirke handelen. I undersøgelsen skønnes det, at disse tre faktorer 
dækker 4% af EU's tekstil- og beklædningsimport under kvotaer (udnyttet med mere end 
80%), sammenlignet med 16,5% af UR-virkningen, inklusive Kina efter landets optagelse i 
WTO. 
I undersøgelsen er der taget højde for alle andre relevante faktorer gennem anvendelse af 
den makro-økonomiske DRI European Industry Model, som er baseret på prognoser for 
flere variable størrelser, såsom valutakurser, inflation, rentesatser, lønniveau, investeringer, 
og disponible indkomster. 
På grundlag heraf kvantificeres den fremtidige udvikling i undersøgelsen inden for mikro­
økonomiske rammer, med udgangspunkt i visse udvalgte repræsentative tekstil- og 
beklædningsprodukter og produktionskæder. Parallelt hermed anvendes den makro­
økonomiske metode, for at nå frem til resultater, der muliggør et sammenhængende syn på 
den fremtidige udvikling inden for sektoren. 
Scenario 1 ( høj BNP-vækst, hurtig åbning af markederne og langsom integration) 
Selv i dette det mest optimistiske scenario vil sektoren fortsat opleve problemer med hensyn 
til beskæftigelsen. Inden for tekstil vil dette skyldes yderligere produktivitetsforbedringer 
(produktionen forventes at være stabil takket være en højere eksport) og inden for 
beklædning vil dette skyldes en nedgang i produktionen som en konsekvens hovedsagelig af 
højere import. Forbruget vil være lavere i tekstil, men vil blive støttet af højere eksport, 
mens forbruget og eksporten i beklædning vil opleve en lignende vækst, men meget mindre 
end importen. 
Scenario 2 (lavere GNP-vækst. langsommere integration og adgang til tredjelandes 
markeder) 
Dette scenario er sandsynligvis mere realistisk. Det forudser højere produktions- og 
beskæftigelsesproblemer for den europæiske tekstil- og beklædningssektor. Importen og 
eksporten, men også forbruget vil under alle omstændigheder være lavere end i scenario 1, 
således at produktionen vil falde i begge undersektorer. Virkningen for beskæftigelsen vil 
være meget højere i tekstil, men også højere end i scenario 1 i beklædning . 
Scenario 3 (lavere GNP-vækst. hurtig integration og adgang til tredjelandes markeder) 
Scenariet forudser mindre alvorlige problemer for industrien med hensyn til nedgang i 
produktion og beskæftigelse end scenario 2. Forbruget, som forudsættes at være næsten det 
samme som i scenario 2, vil blive styrket af meget højere eksport især af tekstilprodukter, 
mens importen kun vil være marginalt højere i beklædning. Dette vil resultere i en begrænset 
nedgang i produktionen og også et noget mindre fald i beskæftigelsen, især i tekstil. De 
vigtigste forskelle mellem scenario 2 og 3 skal ses i tidspunktet for virkningerne (tidligere 
stigning i import og eksport) og det indlysende behov for at sikre, at EU's marked kun åbnes 
tidligere samtidig med en effektiv, yderligere adgang til tredjelandes markeder. 
På grundlag af disse resultater konkluderes det generelt i undersøgelsen, at 
- skønt UR integrationsprocessen vedrører en betragtelig andel af EU's tekstil- og 
beklædningsimport, vil den blot forstærke virkningerne af de mere væsentlige generelle 
tendenser, og vil derfor ikke, i betragtning af gennemførelsesprocedurerne, betyde et 
afgørende gennembrud; 
- såfremt de gennemføres fuldt ud, vil UR-resultaterne om markedsadgang åbne mulighed 
for, at EU's industri gradvis kan drage fordel af åbningen af udenlandske markeder; 
- økonomipolitiske beslutninger vil bestemme, hvornår virkningen af UR-resultaterne 
indtræffer i løbet af de næste ti år; 
- hvis de aktuelle tendenser fortsætter i fremtiden, vil beklædningsproduktionen falde 
yderligere, mens tekstilproduktionen vil stige eller falde, afhængig af omstændighederne; 
- beskæftigelsen vil fortsat falde, med det største tab af arbejdspladser inden for 
tekstilindustrien; 
- virkningen af de vigtigste økonomiske faktorer varierer alt efter produktet og regionen; 
- den europæiske industri kan fastlægge produktions- og eksportstrategier med henblik på at 
styrke og lette tilpasningen til udviklingen på markedet. 
2. Vurdering af situationen og videre perspektiver 
Undersøgelsen bekræfter generelt Kommissionens opfattelse af, at UR-resultaterne 
vedrørende den gradvise integration af sektoren i WTO-systemet kun udgør én af mange 
væsentlige faktorer. Isoleret set vil den ikke medføre ændringer i de generelle tendenser 
for sektoren, hvis der sker en passende gradvis afvikling af de nuværende kvantitative 
restriktioner. På den anden side kan EU's tekstil- og beklædningsindustri drage fordel 
af den forbedrede adgang til tredjelandes markeder og muligvis også af en øget 
konkurrence tredjelandene imellem. Forudsætningen om, at en hurtig åbning af 
tredjelandes markeder vil fremme en hurtig integration af produkter og omvendt, stemmer 
overens med Kommissionens tekstilpolitik. 
Hovedtendenserne for den generelle fremtidige udvikling i den europæiske tekstil- og 
beklædningsindustri, og dette er også blevet påvist i undersøgelsen, vil fortsætte på en 
lignende måde, som det har været tilfældet i de sidste ti år. Den europæiske produktion 
og beskæftigelse inden for tekstil- og beklædningsindustrien vil falde, mens importen, men 
også eksporten, sandsynligvis vil stige. EU-forbruget forventes at stige på lang sigt, men 
inden for snævre grænser. Hvad angår undersøgelsens forventninger om et fald i 
tekstilforbruget som følge af en gradvis delokalisering af den europæiske 
beklædningsindustri, kan der herske tvivl om, hvorfor tekstilforbruget skulle falde mere, end 
det er tilfældet for EU's beklædningsproduktion, når der tages hensyn til de ret lovende 
perspektiver i undersektorer som f.eks. tekniske tekstiler og tekstil til møbler og indretning. 
7 
Når man sammenligner tekstiler og beklædning synes de generelle perspektiver at antyde 
en stabil produktion, relativt lavere vækst i importen og relativt højere vækst i 
eksporten for tekstil, og for beklædning en større stigning i forbruget, men også en 
mindre nedgang i beskæftigelsen. Der forventes en meget positiv udvikling for EU's 
tekstileksport, såfremt der opnås hurtig ny adgang til tredjelandes markeder. Dette synes 
ikke i samme grad at gælde for beklædning som følge af denne sektors lavere internationale 
konkurrenceevne. Det kan dog ikke udelukkes, at der kommer nye udviklinger og ændringer 
i forbrugernes smag og i efterspørgslen på de internationale markeder. 
Forventningen om et fortsat tab af arbejdspladser inden for sektoren også i fremtiden 
vækker særlig bekymring. Undersøgelsens tal for de næste 13 år svinger mellem et tab på 
365 000 og 520 000 for tekstil og mellem 235 000 og 340 000 for beklædning, hvilket udgør 
næsten de samme absolutte tal som i de seneste ti år. Der kan sættes spørgsmålstegn ved 
dette resultat af undersøgelsen, idet sektorens konkurrenceevne og modstandsdygtighed 
burde blive styrket i forhold til tidligere efter den tilpasningsproces, som sektoren har været 
igennem over de sidste 20-30 år. Den forventede udvikling kan også delvis imødekommes af 
en ny dynamik inden for industrien vedrørende produktopsøgning, markedsføring, 
menneskelige ressourcer og produkter, samt af den forventede nye adgang til tredjelandes 
markeder. Dertil kommer, at visse tidligere dominerende leverandørlande i stigende grad 
oplever lignende problemer med hensyn til deres konkurrenceevne, som vil falde. 
I betragtning af dette problems omfang har Kommissionen, inden for rammerne af den 
sociale dialog, gennemført en undersøgelse hos IFM om "Udviklingen i beskæftigelsen og 
kvalifikationsbehov i den europæiske beklædningsindustri", som har resulteret i mere 
detaljerede skøn med hensyn til det fremtidige tab af arbejdspladser opdelt efter 
undersektorer, medlemsstater og socio-professionelle kategorier. Undersøgelsen omfatter 
også udviklingen i de tidligere og fremtidige kvalifikationsbehov i denne industrigren. Der 
afholdes et symposium, hvor resultaterne vil blive drøftet, i Bruxelles i oktober 1995. 
Konklusionerne i andre særlige undersøgelser, der er baseret på andre forudsætninger, synes 
at bekræfte den ovenstående vurdering af den samlede fremtidige udvikling i sektoren. Disse 
andre undersøgelser deler forventningen om et langt mere udpræget fald i 
beklædningsproduktionen i forhold til tekstilproduktionen, hvor der endog kan forventes en 
stigning. Der regnes med et fortsat fald i beskæftigelsen i begge undersektorer, i nogle 
tilfælde med mere pessimistiske forudsigelser. 
Som eksempel kan anføres, at der i Kommissionens undersøgelse regnes med en udvikling i 
produktionen frem til 2008 i de tre scenarier fra +16% til -12% for tekstil og fra -10 til -
23% for beklædning, mens der i en undersøgelse fra Verdensbanken frem til 2005 regnes 
med +3% (tekstil) og -60% (beklædning) for tekstil- og beklædningsproduktionen i EU. En 
multiregional og multisektor GATT/WTO undersøgelse anslår, at virkningerne af UR for 
EU-produktionen vil være -1% (tekstil) og -23% (beklædning). En undersøgelse, der blev 
iværksat af OETH i en anden forbindelse, anslår, at EU-produktionen i år 2005 vil være 
faldet med -14% (tekstiler) og -17% (beklædning). En tysk undersøgelse, der kun omfatter 
den tyske tekstil- og beklædningssektor, forudser, at produktionen frem til 2010 vil falde 
med -1 til -12% (tekstil) og med -46 til -49% (beklædning) alt afhængig af forskellige 
scenarier. 
Med hensyn til udviklingen i beskæftigelsen, regner man i Kommissionens undersøgelse 
med et fald indtil 2008 på -21 til -41% (tekstil) og på -21 til -33% (beklædning). 
Sammenlignelige resultater fra de andre undersøgelser, der nævnes ovenfor, findes kun i 
OETH undersøgelsen, som indtil 2005 regner med et fald i FU-beskæftigelsen på -30% 
(tekstil) og -33% (beklædning), mens den tyske undersøgelse forudsiger en nedgang i 
beskæftigelsen i Tyskland på omkring 50% (tekstiler) og på omkring 60% (beklædning). 
I FM-undersøgelsen, der blev iværksat som et led i den sociale dialog, forudser, at 
beskæftigelsen inden for beklædningssekloren vil falde med 34% fra 1992 til 2002. 
Som konklusion kan det siges, at tekstil og beklædning vil opleve en gradvis udvikling 
af nye produktionsstrukturer på verdensplan samt af nye strukturer på 
verdensmarkederne. Det er nødvendigt at udvikle omfattende nye strategier, hvis EU's 
tekstil- og beklædningsindustri ønsker at bevare sin nuværende stilling. Sådanne 
strategier vil skulle anvendes i vidt omfang i hele EU's tekstil- og beklædningssektor, hvis 
man for alvor skal kunne tilpasse sig den nye situation og styrke de europæiske 
virksomheders konkurrenceevne på verdensmarkederne. 
3. Virksomhedernes strategiske valg 
Som en følge af EU's markedsøkonomiske system er det hovedsagelig virksomhedsledernes 
ansvar, og også dem, der har bedst mulighed for at udvikle økonomiske strategier, der er 
passende og egnede for de enkelte virksomheders situation inden for tekstil- og 
beklædningssektoren, såvel som inden for andre produktionssektorer. 
Den europæiske tekstil- og beklædningsindustris konkurrenceevne og dens betydning både 
for den europæiske økonomi og på verdensplan viser, at dette princip har været anvendt med 
held tidligere. I den nuværende situation bør denne iværksætter-dynamik udvikles yderligere 
og i mange tilfælde igangsættes, således at de fremtidige udfordringer kan tackles ved hjælp 
af nye eller ændrede strategier. 
Erfaringerne viser, at selv i vanskelige økonomiske situationer har der altid været visse 
virksomheder inden for tekstil- og beklædningssektoren, der har haft succes. Disse gode 
eksempler og deres strategier bør motivere andre. Den fortsatte teknologiske udvikling, 
mulighederne for at drage fordel af synergier og samarbejde mellem nabolande for at 
fremstille produkter i europæisk tilsnit, og den forstærkede indsats for at udvikle nye ideer, 
produkter og markeder, bør give et langtidsperspektiv også for den europæiske tekstil- og 
beklædningsindustri. Udvidelsen af datanetværk, spredningen af informations- og 
kommunikationsteknologier, og etableringen af internationale produktionsnetværk bør skabe 
ny fremdrift. Den videre udvikling af design- og markedsføringcentre, intensiveringen af 
service-aktiviteterne, det tættere samarbejde mellem virksomheder inden for tekstil- og 
beklædningsindustrien og med distributions- og detailhandelen vil åbne nye muligheder. 
Anvendelsen af strategier, der sigter mod at fremme de ansattes personlige udvikling, 
således at deres færdigheder forbedres, vil også være til gavn for sektorens 
konkurrenceevne. 
Det har alt for ofte været tilfældet tidligere, at virksomheder for at forsvare deres 
konkurrenceevne først og fremmest forbedrede deres mulighed for at udbyde til lavere priser 
gennem modernisering af produktionen. På grundlag af den succes, som mange europæiske 
producenter har haft, bør virksomhedernes overordnede strategi omfatte mere 
markedsorienterede fremgangsmåder, især opdagelsen og udviklingen af nye 
indkøbskilder, nye samarbejdspartnere og nye salgsmetoder og afsætningsmarkeder. 
I denne forbindelse bør man systematisk tage skridt til at fremme den nødvendige nye 
indstilling hos og uddannelse af medarbejderne, især i de små og mellemstore 
virksomheder og blandt virksomhedernes ledere. 
Industri- og handelssammenslutninger bør samarbejde med regeringerne og 
Kommissionen for at sikre at oplysninger om potentielle markeder og problemer med 
adgangen til tredjelandes markeder indsamles og opdateres på en systematisk måde. 
IV. NUVÆRENDE POLITIKKER 
Medlemsstaterne og Kommissionen har tidligere inden for rammerne af deres industripolitik 
bistået den europæiske tekstil- og beklædningsindustri i dens fortsatte bestræbelser på at 
tilpasse sig de nye produktions- og handelsvilkår.De vigtigste foranstaltninger er blevet truffet 
inden for handelspolitikken, særligt i form af at tekstil- og beklædningssektoren er blevet 
fritaget fra de generelle GATT-regler (multifiberarrangementet indtil udgangen af 1994). Inden 
for andre områder, såsom det regionale, forskning og udvikling, uddannelse og træning, 
eksportfremme, informations- og samarbejdspolitik, har de offentlige myndigheder støttet 
virksomhedernes initiativer i denne sektor og har især tilgodeset de små og mellemstore 
virksomheder. 
Kommissionens initiativer og programmer er blevet drøftet i Rådets diskussioner, resolutioner 
og konklusioner, senest i 1992 og 1994. Kommissionens "rapport om den europæiske tekstil- og 
beklædningsindustris konkurrenceevne"8) analyserer ikke blot industriens situation og de 
faktorer, der er afgørende for dens konkurrenceevne, den indeholder også en beskrivelse af 
industriens strategier og Kommissionens foranstaltninger for at støtte industrien. 
Medlemsstaterne og Kommissionen er i færd med at implementere Rådets omfattende program 
fra april 1994. Der er allerede sket fremskridt i denne forbindelse.*^ 
De nuværende foranstaltninger inden for rammerne af EU's handelspolitik for tekstil 
omfatter i første instans anvendelsen af UR-aftalen om tekstilvarer og beklædningsgenstande 
(ATB). EU og medlemsstaterne har gjort en særlig indsats for at forbedre adgangen til 
tredjelandes markeder. Som en af de vigtigste partnere inden for verdenstekstilhandelen vil EU 
lægge vægt på fortsat at arbejde for en gradvis åbning af alle markeder og for ligelige og mere 
favorable handelsvilkår gennem anvendelsen af den nye ATB. EU's eksportfremmeprogram 
EXPROM burde i denne forbindelse få høj prioritet. EU's handelspolitik, der er rettet mod 
industrien, herunder tekstil- og beklædningssektoren, omfatter ligeledes beskyttelses-, anti­
dumping- og anti-støtteforanstaltninger samt kampen mod svig og efterligninger. Det 
sidstnævnte område fortjener særlig opmærksomhed. Medlemsstaterne og Kommissionen bør 
forbedre deres eksisterende ad hoc-foranstaltninger (TAFI-programmet) for at bekæmpe den 
stigende svigagtige omgåelse af deres handelspolitiske tiltag. I deres fælleserklæring af 12. juni 
1995 understregede Rådet og Kommissionen for nylig, at dette var nødvendigt især med henblik 
på tekstil- og beklædningssektoren, og en ny handlingsplan er ved at blive gennemført. 
Medlemsstaternes og Kommissionens vigtigste ledsageforanstaltninger og programmer på 
andre områder vedrører forskning og teknologisk udvikling, uddannelse, diversificering og 
omstilling, information og kommunikation, samt samarbejde. 
8) KOM(93)525 endelig udg., af 18. november 1993. 
9) Rapport om gennemførelse af Rådets resolutioner og konklusioner om industripolitik, Kommissionens 
endelige arbejdsdokument, SEK(95)437 af 22. marts 1995. 
10 
Medlemsstaternes bestræbelser på at omstrukturere og modernisere deres industrier får 
betydelig støtte fra strukturfondene. Det samlede budget for strukturfondene beløber sig til 
155 mia. ECU (i 1994 priser) for perioden 1994-1999. En stor del af midlerne er afsat til 
ovennævnte formål, og er især rettet mod de mindst begunstigede områder i EU. 
- Inden for forskning og teknologisk udvikling (FTU) har EU's fjerde rammeprogram, med et 
samlet budget på over 13 mia. ECU for perioden 1994-1998, fokuseret på generiske 
teknologier til bred anvendelse inden for alle sektorer. Forskning i informations- og 
kommunikationsteknologier og industriel teknologi er blevet styrket og vil få afledte 
virkninger på mange sektorer, herunder tekstil og beklædning. Anvendelsen af ny teknologi i 
små virksomheder er blevet begunstiget af et nyt finansielt instrument, der sigter mod at 
fremme udbredelsen af EU's forskningsresultater. 
- Inden for uddannelse udgør Den Europæiske Socialfond og mål 4 heri et vigtigt instrument i 
forbindelse med tilpasningen, omskolingen og omstillingen af ansatte i alle økonomiske 
sektorer, herunder ansatte i tekstil- og beklædningssektoren. Socialfondens mål 1 og 2 tager 
højde for omskoling af ansatte i følsomme sektorer, som er under omstrukturering. 
Endvidere råder Kommissionen over fællesskabsinitiativerne ADAPT og EMPLOYMENT 
(med 1,4 mia. ECU afsat til hver), som har til formål at skabe nye jobmuligheder gennem 
transnationale initiativer. Da der regnes med et yderligere fald i beskæftigelsen i tekstil- og 
beklædningssektoren, bør de eksisterende programmer i de enkelte medlemsstater og EU-
regioner tilpasses til alle erhvervskategorier, især de hårdest ramte, således at de nødvendige 
færdigheder kan udvikles og arbejdsstyrken struktureres i forhold til de fremtidige behov. 
- Strukturfondene yder betydelige midler til diversificering og omstilling af den europæiske 
tekstil- og beklædningssektor i de regioner, der er hårdest ramt af den nødvendige tilpasning. 
Kommissionens særlige RETEX-program, der råder over mere end 600 mio. ECU for 
perioden 1994-1999, vil fremskynde diversificeringen og moderniseringen af produktionen i 
levedygtige virksomheder inden for alle sektorer i de regioner, der er meget afhængige af 
tekstil- og beklædningsindustrien. Programmet er i øjeblikket under fornyet overvejelse med 
henblik på bedre at kunne tilgodese industriens og regionernes behov. Den nye generation af 
Fællesskabsprogrammer for 1994-1999 forsøger at imødegå den industrielle udvikling ved 
hjælp af foranstaltninger, der skal støtte moderniseringen af produktionsanlæg på 
transnationalt plan. 
- Forbedring af informationsstrømmen, kommunikation, samarbejde og viderebringelse af 
erfaringer er et andet vigtigt støtteområde.Man forsøger fra det europæiske tekstil- og 
beklædningskontor (OETH) på et overordnet plan, og fra BC-net, Business Cooperation 
Centre og Europartenariat, og inden for Interprise-programmet og andre særlige 
programmer at fremme samarbejdsaktiviteter og etableringen af partnerskaber også inden for 
den europæiske tekstil- og beklædningssektor. 
Kommissionens tjenestegrene udgiver om kort tid en omfattende vejledning for virksomheder i 
den europæiske tekstil- og beklædningssektor, som indeholder nærmere oplysninger om de 
fællesskabsinitiativer, der i øjeblikket findes for denne sektor. 
11 
V. FREMTIDIGE POLITISKE PRIORITETSOMRÅDER 
Eksportens stadig større betydning og den nødvendige internationalisering af den 
europæiske tekstil- og beklædningsindustri stiller den europæiske industri over for nye 
udfordringer. Det vil være essentielt, at industrien aktivt tager udfordringen op og har held 
med at fremstille, organisere og eksportere europæiske produkter. Når man betragter sektorens 
nuværende struktur, herunder de mange små og mellemstore virksomheder, står det klart, at 
virksomhederne må udvikle nye samarbejdsstrategier og komplementære strategier, så de kan 
øge deres fremtidige konkurrenceevne. Samtidig hermed bør medlemsstaterne og EU for 
fremtiden øge og tilpasse deres ledsageforanstaltninger. Gennemførelsen af det omfattende 
program, som Rådet (industriministrene) vedtog i april 1994 og de allerede eksisterende 
ledsageprogrammer i EU og i medlemsstaterne bør fortsat have høj prioritet. Medlemsstaterne 
bør gennemgå og forbedre deres politik vedrørende alle de faktorer, som er afgørende for 
den europæiske industris konkurrenceevne, herunder miljø, energi og lønomkostninger, 
for på denne måde effektivt at bidrage til en løsning af industriens problemer. 
På baggrund af internationaliseringen og i overensstemmelse med industriens og 
virksomhedernes egne strategier, bør initiativer på nedenstående områder i højere grad 
omstruktureres og styrkes. 
A. Udenrigspolitik 
1. Eksport til tredjelande 
For så vidt angår det nye strategisk vigtige instrument for den europæiske tekstil- og 
beklædningssektor, vil Kommissionen sammen med medlemsstaterne drøfte 
mulighederne for at udvikle et nyt omfattende initiativ, som går videre end de 
nuværende eksportfremmeforanstaltninger. Med et sådant initiativ bør der skabes mere 
omfattende organisatoriske rammer, som på samme tid både sikrer en effektiv åbning 
af tredjelandes markeder, og at sektoren udnytter de nye eksportmuligheder 
maksimalt. 
Følgende foranstaltninger vil støtte industriens tiltag i forbindelse med udviklingen af nye 
eksportstrategier og deres effektive anvendelse: 
- Nedsættelsen af toldsatserne i henhold til forpligtelserne under UR og fjernelsen af 
ikke-toldmæssige hindringer bør følges nøje. I denne forbindelse bør der stilles så 
mange oplysninger til rådighed som muligt, og der bør sikres gennemsigtighed. Der er i 
Kommissionen blevet etableret en database om ikke-toldmæssige hindringer i 
tekstilsektoren, som regelmæssigt skal forsynes med relevante oplysninger med hjælp 
fra eksporterende virksomheder og medlemsstaternes myndigheder. 
- Manglende opfyldelse af forpligtelserne i henhold til UR og nye ikke-toldmæssige 
handelshindringer bør identificeres og forelægges for de kompetente fora. Der bør kun 
foretages en fleksibel administration af kvota under ATB over for lande, som fuldt ud 
overholder deres forpligtelser i henhold til WTO-bestemmelserne, og som er indstillet 
på at overveje at fremskynde adgangen til deres markeder. 
- I de tilfælde, hvor der er et højere europæisk eksportpotentiale, bør der gøres en 
systematisk indsats for at opnå yderligere markedsadgang i tredjelande, og særligt i de 
industrialiserede og nyligt industrialiserede lande. Dette bør ske i form af en hurtigere 
gennemførelse af UR-resultaterne og, hvor det er muligt, mod kompensation via EU-
kvotaliberalisering. 
12 
- Medlemsstaternes og Kommissionens eksportfremmeforanstaltninger bør gennemgås, 
koordineres bedre og forbedres i budgetmæssig henseende. Bevillinger til 
eksportfremme i forslaget til EU-budgettet for 1996, som er blevet nedsat af Rådet til et 
"pro memoria", bør genindsættes og øges under andenbehandlingen af 1996-budgettet. 
2 Yderligere WTO-integration 
På baggrund af den fremtidige økonomiske udvikling i tekstil- og beklædningssektoren og 
industriens vilje til og held med at påbegynde markedsorienterede strategier og eksport til 
tredjelandes markeder, bør Fællesskabet omhyggeligt undersøge, hvordan den videre 
integration af tekstil- og beklædningsprodukterne i WTO-systemet kan gennemføres. 
Generelt kan en hurtigere integration af produkter, som er omfattet af kvantitative 
restriktioner, anvendes som løftestang for en hurtigere åbning af tredjelandes markeder. 
Hvis der kun kan opnås hurtigere markedsadgang i visse tredjelande, vil en passende 
liberalisering af udvalgte kvota også være værd at undersøge. 
I betragtning af den europæiske industris aktuelle situation vil visse virkninger af 
liberaliserings- og integrationsprocessen også på produktion og beskæftigelse kunne 
fremskyndes eller udskydes afhængig af produktvalg eller tidspunktet for 
produkternes integration eller liberalisering. En sikker afgørelse herom kan imidlertid 
kun træffes på baggrund af de seneste data, som afspejler den økonomiske situation på 
integrationstidspunktet. Endvidere skal dette knyttes til de fremskridt, der faktisk sker 
med hensyn til adgangen til tredjelandes markeder. Dette er hovedårsagen til, at 
Kommissionen indtil videre kun har truffet afgørelse om de produkter, der skal integreres 
som led i den første fase af integrationsprocessen (1.1.1995) og endnu ikke har truffet 
beslutning om anden og tredje fase i integrationen af tekstilsektoren i WTO-systemet. 
Kommissionen vil i løbet af første halvår 1996 indlede sit forberedende arbejde 
vedrørende valget af produkter, der skal integreres i den anden fase (1.1.1998). 
3. Bekæmpelse af svig og anden illoyal handelspraksis 
EU og medlemsstaterne står over for en øget svigagtig omgåelse af deres handelspolitiske 
foranstaltninger inden for tekstil- og beklædningssektoren. Dertil kommer, at den 
europæiske industri på sin side står over for et stadig større problem med kopiering i 
tredjelande af industrielle modeller og design. Bekæmpelsen af svig i denne sektor bør 
derfor gives høj prioritet. Da den europæiske tekstil- og beklædningssektor står over for 
grundlæggende forandringer i dens handels- og konkurrencevilkår, er det så meget mere 
vigtigt at kunne regne med, at aftale- og lovgivningsmæssige bestemmelser samt loyal 
handelspraksis bliver nøje overholdt. 
Gennemførelsen af Rådets og Kommissionens fælleserklæring om bekæmpelse af svig af 
12. juni 1995 bør fremskyndes og bør gives prioritet. Kommissionen bør forbedre TAFI-
programmet. Man bør i højere grad overveje at benytte ny teknologi og særlige 
foranstaltninger for at bekæmpe svig i tekstilsektoren. Der bør tages praktiske skridt til at 
forhindre, at de aktuelle kvota omgås ved hjælp af forfalskede oprindelsescertifikater og 
til nøje at gennemføre bestemmelserne i EU's bilaterale tekstilaftaler og administrative 
ordninger under WTO-aftalen om tekstilprodukter og beklædningsgenstande. 
13 
For så vidt angår overtrædelsen af intellektuelle ophavsrettigheder, bør der tages mere 
effektive skridt til at imødegå produktefterligninger, hvor især de europæiske high fashion 
tekstil- og beklædningsprodukter rammes hårdt. 
Kommissionen vil i udstrakt grad anvende de forbedrede handelspolitiske instrumenter i 
henhold til WTO-aftalen til bekæmpelse af illoyal konkurrence i form af dumping og 
subsidier. 
B. Konkurrencepolitikken indenfor EU 
1. Industrisamarbejde og informationsteknologi 
Kommissionens meddelelse om en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i 
Den Europæiske Union107iar allerede defineret industrisamarbejdet som en prioritet for at 
fremme konkurrenceevnen og EU-virksomheders tilstedeværelse i tredjelande. Et øget 
samarbejde mellem EU's virksomheder er også vigtigt for at kunne øge eksporten fra 
tekstil- og beklædningssektoren, og sikre dens fremtid i EU. Mange virksomheder, som 
traditionelt har været uafhængige, har hidtil tøvet med at dele nye ideer med deres 
konkurrenter, men i fremtiden vil dette være uundgåeligt, hvis virksomhederne ønsker at 
overleve på lang sigt. Det fremtidige behov for at råde over mere relevante oplysninger 
om tredjelandes markeder, at følge udviklingen på disse markeder, at udvikle produkter, 
som kunderne på disse markeder accepterer, og at kende til disse landes marketings- og 
distributionskanaler, overstiger mange, og især de små og mellemstore, 
industrivirksomheders muligheder. Det forventes derfor, at informationsnetværk, der er 
baseret på ny informationsteknologi, vil udgøre det nødvendige grundlag for 
virksomhedernes initiativer. Kommissionen yder på nuværende tidspunkt støtte til 
udviklingen af flere projekter på dette område i den private sektor. I denne forbindelse vil 
OETH, som allerede er inde i en periode med omlægning af sine tjenesteydelser som 
følge af det fremtidige behov i sektoren, spille en væsentlig rolle. 
Informationssamfundets indførelse vil grundlæggende ændre den måde, hvorpå man 
skaber, producerer og distribuerer tekstil- og beklædningsprodukter, og vil medføre 
mange nye muligheder for de europæiske virksomheder. Det er afgørende, at de 
hurtigst muligt indtager en førende rolle i denne proces. 
Internationalt samarbejde og underleverandørvirksomhed vil hjælpe med til at sikre den 
fornødne konkurrenceevne og fleksibilitet i produktionen og vil også være en vej ind på 
tredjelandes markeder for EU's virksomheder. Eksemplet med passiv forædling (OPT) 
understreger fordelene ved et sådant samarbejde. Behovet for at markedsføre produkter 
på en effektiv og konkurrencedygtig måde, herunder en udvidet servicering af kunderne, 
kan lettere opfyldes i samarbejde med distributionsleddet. 
10) KOM(94) 319 endelig udg. af 14. september 1994. 
14 
Det er klart, at opnåelsen af et effektivt og vellykket internationalt industrisamarbejde 
kræver en alvorlig indsats fra EU's side og fremskridt med hensyn til forbedringen af 
adgangen til tredjelandes markeder. En anden prioritet for medlemsstaternes og EU's 
industripolitik bør derfor være at fremme samarbejdsordninger, hvor der tages 
hensyn til de særlige behov inden for tekstil- og beklædningssektoren, herunder 
internationale samarbejdsprogrammer, især med nabolande i Central- og Østeuropa 
og i Middelhavsområdet, foruden udvikling af standardsamarbejdsmetoder for små 
og mellemstore virksomheder. Kommissionen yder allerede finansiel bistand inden for 
forskellige ordninger, og denne støtte er for nylig blevet styrket med hensyn til det 
internationale samarbejde. 
Kommissionen er ligeledes ved at udarbejde et program, som skal øge de europæiske 
underleverandørers konkurrenceevne inden for tekstil- og beklædningsindustrien. 
Programmet omfatter fire aspekter: information, kommunikation mellem køber og 
underleverandør, markedsføring af underleverandører og uddannelse. 
2. Uddannelse med henblik på eksport 
På baggrund af den forventede yderligere tilbagegang i beskæftigelsen i tekstil og 
beklædning, må der ske en tilpasning af de eksisterende programmer for 
erhvervsuddannelse og omskoling i de forskellige EU-regioner og over for de værst ramte 
faggrupper. Der må gennemføres nye strategier for at udvikle de nødvendige 
kvalifikationer og således at arbejdsstyrken kan organiseres hensigtsmæssigt i fremtiden. 
Denne væsentlige opgave må tages op inden for rammerne af medlemsstaternes og EU's 
almindelige beskæftigelsespolitik og Den Europæiske Strukturfond. Mere specifikt, og i 
tilslutning til disse programmer, bør der udvikles og fremmes mere markeds- og 
eksportorienterede uddannelsesprogrammer for ledelsesniveauet i virksomhederne 
inden for tekstil- og beklædningssektoren, så virksomhederne bliver i stand til at møde 
de udfordringer, der i fremtiden vil komme fra den øgede konkurrence på 
verdensmarkederne. Man bør systematisk søge at opmuntre de små og mellemstore 
virksomheder til at deltage. 
Udvidelse og intensivering af uddannelsesprogrammer for ledere på de højeste niveauer, 
herunder workshops og international udveksling af synspunkter, synes derfor at være en 
anden prioritet for udviklingen af en ny politik. 
3. Særlige produkter og regionale aspekter 
Skønt oplysningerne i undersøgelsen om de særlige virkninger af liberaliseringsprocessen 
under UR ikke er særlig fuldstændige, fremgår det, at produktionen i visse EU-
regioner hurtigere og i højere grad vil komme til at lide under den fremtidige 
internationale udvikling end andre. 
For Portugals vedkommende er der for nylig blevet godkendt^ en fællesskabsstøtte som 
finansiel bistand til modernisering af tekstil- og beklædningsindustrien på 400 mio. ECU. 
Hvad angår Grækenland rammes denne region ikke kun af UR-resultaterne, men samtidig 
af visse særlige ulemper. I henhold til Rådets erklæring af 6. marts 1995, har 
Kommissionen fået til opgave at undersøge den græske industris særlige situation og at 
fremsætte forslag i 1995. I henhold til dette mandat er Kommissionen i færd med at 
evaluere problemets omfang og vil fremsætte sine forslag og fremlægge dem for Rådet, så 
snart den har afsluttet de nødvendige aspekter af sin analyse. Kommissionen er vidende 
om, at andre regioner i nogle medlemsstater også kan blive tilsvarende berørt, især i 
forbindelse med den forventede UR-virkning for europæiske produkter af lav kvalitet. 
11) EFT nr. L 86 af 20. april 1995, s. 10 
15 
Man må undersøge og vurdere disse spørgsmål, samt de mulige økonomiske 
følgevirkninger af forslag, der vedrører EU's tekstil- og beklædningsindustri som helhed. 
VI. KONKLUSIONER 
De vigtigste generelle konklusioner i denne meddelelse kan opsummeres således: 
- Den europæiske tekstil- og beklædningsindustri vil på grundlag af den nødvendige indsats fra 
dens virksomheders side, støttet af passende industri- og konkurrencemæssige 
ledsageforanstaltninger være i stand til at bevare sin store økonomiske betydning for den 
europæiske økonomi også i fremtiden. 
- Industriens tilpasningsproces for at kunne imødekomme udfordringerne fra ændringerne på 
verdensmarkederne og større konkurrence på verdensplan, bør fortsættes, selv om det 
betyder yderligere tab inden for den europæiske produktion og beskæftigelse. 
- Der er mange faktorer, der har en afgørende indflydelse på industriens fremtidige 
udvikling, såsom den økonomiske vækst i EU, udviklingen i forbruget, arbejdskraften, 
energi- og miljøomkostninger, udviklingen på pengemarkederne, ny teknologi, samt EU's 
nye præferencearrangementer med nabolandene, herunder toldunionen med Tyrkiet, og UR-
resultaterne. 
- Virkningerne af UR-integrationsprocessen, så vidt det er muligt at bedømme disse 
særskilt, vil ikke føre til ændringer i sektorens generelle udvikling. I forbindelse med 
integrationen vil der under alle omstændigheder blive taget højde for opnåelsen af bedre 
adgang til tredjelandes markeder, i henhold til UR. Den øgede adgang vil føre nye 
muligheder med sig, som kræver en ændring af industriens, medlemsstaternes og EU's 
nuværende strategier og politikker. 
- Den forventede fremtidige nedgang i beskæftigelsen er et af hovedspørgsmålene. De 
økonomiske og sociale konsekvenser er tydeligvis ikke begrænset til den europæiske tekstil-
og beklædningssektor, og fortjener derfor særlig politisk opmærksomhed inden for 
rammerne af EU's beskæftigelsespolitik. 
- Virkningerne af UR-resultaterne, når de kombineres med virkningerne af andre 
faktorer, vil være forskellige afhængig af produkter og EU-regioner. Der bør tages 
hensyn hertil ved udformningen af medlemsstaternes og EU's politik på området. Det er 
imidlertid også vigtigt, at industrien og regeringerne fortsat træffer de nødvendige 
foranstaltninger for at forbedre sektorens konkurrenceevne. 
16 
På industriniveau skal selskaberne tage deres individuelle strategier op til overvejelse og 
tilpasse dem til de nye strukturer, der opstår på verdensplan inden for produktion og 
markeder ved optakten til årtusindskiftet. Man bør intensivere diskussioner om praktiske 
løsninger og sikre, at de små og mellemstore virksomheder deltager i disse. Man bør 
systematisk undersøge fordelene ved samarbejde, underleverandørvirksomhed og industrielle 
alliancer inden for EU eller med partnere i tredjelande, især i EU's nabolande. Man bør 
iværksætte en justering af den politik, der føres, og tilskynde til mere eksport og til, at 
især de små og mellemstore virksomheders ansatte får de nødvendige kvalifikationer. 
På medlemsstats og EU-niveau bør de eksisterende ledsageforanstaltninger inden for 
industripolitikken, som omfatter tekstil- og beklædningsindustrien, tilpasses og eventuelt 
udvides, i overensstemmelse med Rådets omfattende program af april 1994. 
Medlemsstaterne bør således gennemgå og forbedre deres politikker vedrørende alle de 
faktorer, der er af betydning for EU-industriens konkurrenceevne, herunder miljø-, energi-
og lønomkostninger. I samarbejde med de interesserede parter inden for sektoren bør 
man prioritere udviklingen af nye strukturer, der kan garantere en effektiv åbning af 
tredjelandes markeder. Det bør samtidig sikres, at tekstil- og beklædningssektoren udnytter 
de nye eksportmuligheder og fordelene ved informationssamfundet maksimalt. 
Medlemsstaterne og Kommissionen bør udvikle særlige uddannelsesprogrammer i eksport og 
bør overveje, hvorvidt deres individuelle eksportfremmeprogrammer fortsat er effektive set 
ud fra et europæisk perspektiv. I de eksisterende programmer for samarbejde mellem 
virksomheder på nationalt, europæisk eller internationalt plan bør der især tages hensyn til 
eksportsiden. Kommissionen kan fungere som igangsætter i forbindelse med alle disse 
initiativer. 
Medlemsstaterne bør, i samarbejde med Kommissionen, forstærke indsatsen mod svig, 
efterligninger og anden illoyal handelspraksis, herunder dumping, inden for sektoren. 
Anvendelsen af ny teknologi og nye praktiske fremgangsmåder bør ligeledes tages op til 
yderligere overvejelse. 
På fællesskabsniveau bør der kun træffes yderligere eller supplerende foranstaltninger i 
forbindelse med de problemer for den europæiske tekstil- og beklædningsindustri, som 
ikke kan løses på nationalt plan, eller som bedre eller mere effektivt kan løses på 
europæisk plan. 
Ta.ult.La 
EU : Developments in Textiles and Clothing, 1984-1994 (Summary Tabic) 
B 
DK 
DE 
GR 
ES 
F 
IRL 
IT 
NL 
P 
UK Production1 
(Total changes %) 
Textiles3 
+ 2.6 
-24.3 
-20.5 
- 19.7 
- 1.3 
-21.3 
+ 25.1 
+ 16.7 
-3.0 
+ 10.5 
- 15.1 Clothing4 
+ 42.3 
-32.5 
-42.3 
-22.0 
-6.2 
-37.6 
-34.8 
-8.1 
+ 13.0 
+ 26.8 
-0.4 Employment2 
(Total changes %) 
Textiles-* 
-26.1 
-27.9 
- 34.2 
-48.4 
-37.3 
-44.4 
-23.5 
-16.2 
-21.1 
-6.1 
-20.3 Clothing4 
- 38.4 
-32.1 
-48.7 
-8.9 
-7.9 
-30.0 
-32.6 
-31.7 
-29.9 
+ 6.5 
-22.2 
EU-12 -5.4 -19.8 -27.2 -26.4 
Based on production in Mio ECU (constant 1990 prices) in firms of all sizes. 
Based on number of employees in firms of all sizes. 
Textiles = (NACE43 -f 455). 
Clothing = (NACE453 + 454). 
.Source : OETM/IX; 111 
SIJ 
Production. 
Textiles, incl. knitwear 
Units- ECU million (constant 1990 prices) in all sizes of firm 
Source: OETH, Eurostat. DEBA GE1E, Comitextil 
Note: Spain ;and Portugal became members in 1986 * Average Annual Rate of Growth 
Estimates in bold Country 
Belgium 
Denmark 
Germany 
Greece 
Spam 
France 
Ireland 
italy 
Netherlands 
Portugal 
UK 
EU12 1984 
i 
5.112! 
1,375! 
20.166; 
2,1771 
7.838 i 
18,332 
574 • 
27,861 
2.171 j 
3.682! 
12.4251 
101,714 i 1 
1985 
5,153 
1,350 
20,764 
2,263 
8,199 
17,857 
545 
28,182 
2,226 
3,974 
12,927 
103,438 1986 
5,199 
1,327 
20,661 
2,416 
8,869 
17,334 
539 
29,430 
2,081 
4,351 
12,640 
104,848 1987 
5,159 
1,303 
20,249 
2,466 
9,204 
16,780 
556 
30,263 
2.059 
4,429 
13,202 
105,668 1S&8 
5,199 
1,247 
20,249 
2,394 
8,559 
16,589 
579 
30,679 
2,103 
4,301 
12,975 
104,874 5,384 
1,285 
20,228 
2,344 
8,981 
16,526 
605 
32,953 
2,164 
4,288 
12,437 
107,195 1990 
5,790 
1,173 
20,620 
2,256 
8,594 
15,845 
649 
32.024 
2,202 
4,552 
11,947 
105,652 1991 
5,384 
1,180 
20,744 
2,053 
8,181 
14,973 
648 
32,249 
2,182 
4,757 
10,800 
103.151 1992 
5,500 
1,139 
19,115 
1,877 
7,666 
14,720 
683 
31,672 
2,004 
4,470 
10.729 
99,574 1993 
5,135 
1,021 
16,949 
1,758 
6,978 
13,658 
700 
30,295 
2,004 
3,919 
10,693 
93,110 1994 
5,213 
1,041 
16,042 
1,749 
7,739 
14,435 
718 
32,507 
2,106 
4,068 
10,549 
96,198 AAR*(%) 
84-94 
0.3 
-2.7 
-2.3 
-2.2 
-0.1 
-2.4 
2.3 
1.6 
-0.3 
1.0 
-1.6 
-0.6 
Production 
Clothing, exe I. knitwear 
Country 1984 •1985 M& HH 1988 vfåft 
reffffS?:} Î&* '~I990 ftëfï! Mit PP AARé(%) 
84-94 
Belgium 
Denmark 
Germany 
Greece 
Spam 
France 
Ireland 
Italy 
Netherlands 
Portugal 
UK 
EU12 1,459 j 
708 j 
14,371 ! 
890 ! 
3,294 | 
11,904 i 
325; 
18,870 j 
486 I 
1,444 ! 
5,829 j 
59.581 • 1,443 
744 
14,114 
882 
3,469 
12,014 
333 
19,213 
482 
2.066 
6,197 
60,958 1,503 
718 
14,138 
876 
3,583 
11,950 
332 
19,563 
468 
2,576 
6,197 
61,905 1,398 
635 
13,489 
810 
3,506 
11,124 
341 
18,312 
418 
2,333 
6,240 
58,606 1,318 
541 
12,925 
856 
3,389 
10,096 
317 
18,625 
491 
2,242 
6,173 
56,973 1,584 
505 
12,411 
790 
3,575 
9,518 
297 
18,607 
536 
2,120 
6,004 
55,947 1.743 
503 
12,252 
786 
3,652 
9,178 
302 
18,386 
566 
2,340 
6.040 
55.748 1,856 
5.11 
12,166 
818 
3,393 
8,674 
263 
18,386 
58a 
2,361 
5,442 
54,453 1,884 
537 
10,867 
791 
3,111 
8,013 
253 
19,250 
• 535 
2,310 
5,551 
53,102 2,052 
• 447 
9.679 
775 
2,728 
7,324 
225 
16,419 
549 
2,080 
5,551 
47,829 2,076 
478 
8,295 
694 
3,091 
7,425 
212 
17,338 
549 
1,831 
5.805 
47,794 3.6 
-3.9 
-5.3 
-2.5 
-0.6 
-4.6 
-4.2 
-0.8 
1.2 
2.4 
-0.0 
-2.2 
Units: ECU million (constant 1990 prices) in all sizes of firm 
Source: OETH, Eurostat, OEBAGEIE, Comttextil 
Note: Spain and Portugal became members in 1986 Average /'-xnnual Rate of Growth 
Estimates in bold 
a» 
ItT 
^ 
^ 
Employment 
"cxtilcs, incL. knitwear 
mntry 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1890 ^;;i9éi 1992 1993 AÀR*(%) 
19941 84*94 :. CHANGE 
•SÔ4-94 
Belgium 
Denmark 
Germany 
Groocc 
Spain 
France 
ireiand 
Italy 
Luxembourg 
Netherlands 
-ortjgal 
UK ' 
EU12 61,312 
• 17.395 
266,690 
84.563 
236,487 
253,218 
13,220 
434,967 
391 
23.062 
173.013 
253.288 
1.817.611 61,368 
18,120 
262,071 
89,447 
220,307 
244,493 
12,723 
424,425 
383 
23,092 
168:287 
255,944 59,604 
17,999 
257,749 
88,027 
227,426 
230,685 
12.528 
421,266 
374 
24.375 
162,667 
260,370 
1,780,660 1.763,070 57,446 
17,817 
251,871 
86.539 
221,602 
220,848 
12.158 
420,213 
371 
23.458 
170,080 
255,058 
1.737,461 56.193 
17,153 
246.981 
84,059 
223,164 
205,785 
11,623 
421,266 
356 
22.744 
170.815 
260.370 59,005 
16,318 
245.450 
81.365 
219,594 
198.581 
11,728 
420,807 
527 
22,946 
175,085 
251,258 
1,720.509 1.702,664 57,467 
15,619 
238,780 
73,870 
209,667 
183,711 
11,814 
411,858 
533 
22,947 
179,112 
231,125 56,103 
14,793 
232,950 
64,538 
198.929 
180,435 
11,517 
407,929 
518 
22,543 
175,085 
214.500 
1,636,503 1.579,840 53,787 
14,519 
218,095 
55.331 
164,099 
.170.632 
11.479 
389,388 
492 
21.500 
172,328 
202.989 49,809 
13.790 
194,202 
48,064 
153,145 
153,785 
11,113 
359,649 
423 
20.000 
167,634 
201.726 
1,474.639 1,373.340 45.326 
12.549 
175.585 
43,594 
148,368 
140,905 
10.113 
364.324 
385 
18,200 
162,405 
201,957! 
• 
1.323,7111 •2.98 
•3.21 
-4.09 
-6:41 
-4.55 
-5.69 
-2.64 
•1.76 
-0.15 
-2.34 
-0.63 
-2.24 
-3.12 •15.986 
-4,846 
-91.105 
-40.969 
•88.119 
-112.313 
-3,107 
•70,643 
-6 
-4 862 
-10.613 
-51,331 
-493,900 
LiStria 
Sweden 27.3-4' 36.877! 35,157! 21,877: 
i': •' ! I 
n.a.! n.a. n.a; 
n.a.: n.a n.a.; 31,791 
12,089 
n.a 32.340 
1-1.082 
14,395 32,180 
10,856 
14.354 30,833 j 28,641 
8.861 ! ".785 
11.625 10,478, 25,116 
6.819 
9.200 24.100 -4.28 
6.912 ji -8.90(1) 
9.200ÎI -8.56(2) -13,241 
-5.177(1': 
-5,195(2 
Units: Number of employees in firms of all sizes 
Source: OETH, Comitextil, Eurostat 
Motes: 1) Spain and Portugal became members in 1986 
2) Data from 1934 to 1987 estimated by OETH * Average Annual Rate ôf Growth 
(1) For the period 1988-94 
(2) For the period 1989-94 S 
'cr 
CL 
<5> 
Crimi !.y y.L'isiii 
Clothing, excl. knitwear 
Country 1984 :^s; ;i:9së 1987 OTS 1989 W1990 
s ' ' ;*•"••* ,-x 
i • M iMiiiiii ;• £f9#f ri 99^ :1993 !1994 sAAR*(%) 
• 84-94 CHANGE 
84-94 
Belgium 
Denmark 
Germany 
Greece 
Spain 
France 
Ireland 
Italy 
Luxembourg 
Netherlands 
Portugal 
UK 
SU 12 35.370 
13,041 
217.127 
i 
30,744 j 
144.932! 
198,577 j 
12,344; 
326.139 j 
961 
10,244 
113,763 
216,831 33,605 
13,815 
212,148 
30,101 
136,158 
191,458 
12,704 
306,320 
588 
10,277 
116,416 
227,017 33,444 
13,283 
206,061 
29.267 
138.460 
185,515 
12,619 
280,421 
580 
10,492 
117,769 
226.714 
1,320,073 i 1,290,607 1,254,623 32,461 
11,449 
195,841 
37,939 
145.335 
175.738 
11,908 
309,998 
568 
10,385 
127,920 
227,555 
1,287,097 30,332 
9,308 
187,875 
38,976 
161,000 
161,065 
10,871 
303,979 
523 
10,350 
131,321 
233,629 
1,279,229 30,657 
9,009 
187,151 
39.377 
156,000 
153,295 
10,579 
306,651 
505 
9,900 
134,604 
218,916 
1,256,644 29.807 
9,897 
183.211 
39.547 
151.000 
150,696 
10,973 
308,690 
508 
9.250 
137,700 
203.300 
1,234.579 27,917 
9,576 
173,158 
37,350 
149.000 
148,650 
10,498 
296,348 
496 
8,500 
134.604 
180.800 
1,176.897 25,404 
10,191 
145,047 
34,953 
148,000 
146,782 
9.900 
272,586 
466 
8,050 
132,484 
169,718 
1,103.581 23,137 
9.409 
124,925 
31,660 
142,000 
141,202 
8.848 
225,001 
400 
7,633 
128.875 
168,566 
1,011,656 21,772 
8,854 
111,307 
28,015 
133,483 
139,035 
8,326 
222,751 
376 
7.18S 
121,143 
168,757 
971,0021 -4.74 
-3.80 
-6.46 
-0.93 
-0.82 
-3.50 
-3.86 
-3.74 
-8.93 
-3.49 
0.63 
-2.48 
-3.02 -13.5S8 
-4.187 
-105,820 
-2.729 
-11,449 
-59,542 
-4,018 
-103.383 
-585 
-3,061 
7,360 
-48.074 
-349,071 
Uniff : Number of employees in firms of allsizes 
Source: OETH, DEBA GEtE, Eurostat 
Notes: 1) Spain and Portugal became members in 1986 
2) Data from 1984 to 1987 estimated by OETH * Average Annual Rate of Growth 
[cr 
>* 
Table 2 
Hourly wage costs in the clothing industry 
in United States dollars 
(wages + social contributions) 
Country or zone 1990 1991 1993 Country or une 1990 1991 
North America 
Canada 8.76 
United Sûtes 6.56 
Mexico 0.92 
European Community 
Germany 7.23 
Belgium 12.92 
Denmark 15.93 
Spain 7.08 
France 12.52 
Greece 4.33 
Ireland 7.50 
Italy 12.50 
Netherlands 14.71 
Portugal 2.30 
United Kingdom 8.02 
Western Europe 
Austria 9.96 
Finland 14.16 
Norway 16.37 
Sweden 17.78 
Switzerland 14.19 
Eastern Europe 
Bulgaria 1.25 
Hungary 0.92 
Poland 0.50 
Romania 1.73 
Russian Federation 1.69 
Slovakia — 
Former Czechoslovakia 2.79 
Middle East 
Israel 5.17 
Syrian Arab Republic 0.71 
Turkey 1.35 
Africa 
South Africa 1.07 
Egypt 0.34 
Ethiopia " 0.57 
Kenya 0.47 
Mauritius — 
Morocco 0.92 
Nigeria 0.20 
Tanzania, United 
Republic of — 
Tunisia 1.46 
Uganda 0.16 
Zambia 
Zimbabwe 9.53 
6.77 
1.17 
14.81 
12.57 
15.91 
7.11 
12.41 
4.26 
7.50 
13.50 
14.95 
2.65 
7.99 
9.84 
13.98 
15.92 
18.52 
14.19 
0.25 
1.19 
0.42 
0.55 
0.49 
1.59 
5.73 
0.81 
2.31 
1.12 
0.32 
0.57 
0.44 
0.99 
0.20 
0.26 
1.46 
0.18 
0.51 9.14 
8.13 
1.08 
17.22 
16.20 
17.29 
6.41 
14.84 
5.85 
7.44 
12.31 
15.41 
3.03 
8.42 
14.30 
9.25 
18.09 
15.84 
18.08 
0.26 
1.62 
0.44 
0.25 
0.57 
1.14 
1.29 
5.54 
0.84 
3.29 
1.12 
0.43 
0.23 
1.04 
1.06 
0.27 
0.18 
1.54 
0.24 
0.35 South Americ i and the Caribbean 
Argentina 
Brazil 
Colombia 
Costa Rica 
Dominican Republic 
Honduras 
Jamaica 
Peru 
Uruguay 
Venezuela 
Asia — Pacific 
Australia 
Bangladesh 
China 
Korea, Republic of 
Hong Kong 
India 
Indonesia 
Japan 
Malaysia 
Pakistan 
Philippines 
Singapore 
Sri Lanka 
Taiwan, China 
Thailand 
Vict Nam 1.07 
0.98 
1.23 
1.09 
0.67 
0.48 
0.91 
0.86 
1.41 
1.11 
8.79 
0.26 
2.46 
3.05 
0.33 
0.16 
6.34 
0.56 
0.24 
0.46 
2.43 
0.24 
3.41 
0.63 1.81 
0.76 
1.18 
0.88 
0.64 
0.48 
0.83 
0.88 
1.59 
1.38 
9.58 
0.24 
2.75 
3.39 
0.25 
0.18 
7.44 
0.62 
0.24 
0.46 
2.72 
0.39 
3.74 
0.59 199"? 
1.85 
0.73 
1.22 
1.00 
2.35 
1.48 
8.67 
0.16 
0.25 
2.71 
3.85 
0.27 
0.28 
10.64 
0.77 
0.27 
0.53 
3.06 
0.35 
4.<a 
0.71 
0.26 
Source: Werner International Inc. (1994, New York). See also the Bobbin 
(Columbia. South Carolina). Sep. 1992. 
%% 
Soirv.o: Eurostat, OETI- 1 Excluding raw materials 
2 Ex1ra-EU only 
tu 
'a-
EXTRA-EU TRADE BALANCE IN MFA TEXTILE AND CLOTHING PRODUCTS 1991-1994 
AND X SHARES 1994 OF MEMBER STATES 
1991 
1992 
1993 
7994' 
'o 1994 
1991 _ 
"Î 992 
1 993 
1994 
y0 1994 
1991 
JÏ92T 
1993 
1994 " 
Vo 1994 Extra-CE 
CEE 12 
32.852.269 
"33.537.453 
35.336.847 
37.878.002 
100 
CFE 12 
:û. 226.728 
21.002.713 
Tf. 9 53.904 
"24.416.668 
100 
CEE 12 
-12.625.541 
-12.584.740 
"73.382.943 
•13.461.334 
'"""100 Total produits textile-habillement 
Allemagne France 
13.960.445! 4.452.400 
13.804.771 4.594,322 
15.114.008! 4.874.504 
15.256.042! 5.131.140 
40,28 13.55 Italie 
2.978.346 
3.210.084 
3.050.171 
3.705.027 
9,78 Benelux 
3.700.204 
3.990.153 
4.327.037 
5.179.338 
Allemacne r-rance Italie 
6.979.220; 2.529.351 
7.297.358; 2.638.109 
7.597.681 2.650.009 
7.940.604 3.059.502 
32.521 12,57 4.172.223 
4.380.536 
4.766.812 
5.848.882 
23,95 13,67 UK AMF 
Irlande Danemark 
5.079.271 
5.140.896 
5.638.524 
5.979.518 
Benelux 
1.849.675 
1.866.031 
2.130.766 
2.396.560 
9,82 
Ailemacne rrance talie 
-6.981.2251 -1.923.049 1.193.877 
-6.507.4131 .955.213 
-7.516.327! -2.224.495 1.170.452 
1.716.641 
-7.31 5 438; -2.051.638I 2.143.855 
54.34 15,321 -15,93 Benelux 15,79 
UK 
1.928.782 
1.853.090 
2.324.162 191.424 
164.415 
148.319 
156.475 
0,41 
Irlande 
88.633 
89.444 
2.153.481 106.214 
9,52 103.746 
0,42 985.795 
944.949 
874.011 
949.817 
2,51 
Danemark 
744.914 1000 ecu 
Grèce 
237.647 
231.452 Espagne 
1.029.642 
228.027 1.256.828 
289.110 
0,76 
Grèce 
657.588 305.215 
683.827 
692.281 
2,84 
-1.850.529 
-2.124.122 
-2.196.271 
•2.782.778 
20,67 UK lande Danemark 
-3.150.489 
-3.287.806 
-3.485.043 
-3.655.356 
27.15 -102.791 -328.207 
•74.971 -200.035 
-42.105 -190.184 307.882 
282.236 
290.951 
1,19 835.299 
975,975 
2.58 Portuaal 
237.095' 
i3.00S; 
243.522^ 
Espagne j Portugal 
771.249| 944.792: 
816.747! 908.6C2 
830.616! 752.265 
942.294I 807.Ô85: 
3.86! 331 
Grèce 
67.568 
79.855 
50.784 
-52.7291 
0,39! -257.5361 
T97I 1.841 
-0,01 Espagne ; ?c 
-258.393 
-440.081! 555.59-
-4.683< 508. 
-33.681 
0,25 >52. 
-4 eu cr 
cr 
^ 
^ 
Table 4a 
120 
100 
indice 
(1984 = 100) Tableau 18a - Evolution des taux de change, corrigés de l'inflation 
(1984 - 1993) 
Portugal 
Espagne 
Belgique 
Allemagne 
~réce 
France 
Pays Bas 
Italie 
Irlande 
Royaume Uni 
Suède 
Pologne 
—-Pakistan 
-— Indonésie 
Timquie 
1984 1985 1986 1987 1988 1989 
Source : FMI. Eurostat. Analyse Mercer Management Consulting 1990 1991 1992 1993 
2,f 
Table 4b 
EU: Trade deficit in textiles and clothing 
and the ECU exchange rate against the US$ 
(1988-1994) 
ECU mn 
-6000 
-8000 r 
-10000 ECU per US$ 
•i 1.00 
0.95 
-14000 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 
EU Deficit ECU per US$ 
Source: Eurostat, DEBA; Including raw materials 0.90 
0.85 
0.80 
0.75 
•0.70 
26 
^wm&mÊWÊ*Ê*ÊK^PmÊOÊmÊÊmmÈM mmÊÊÊmmmmmH**mÊBmm 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 447 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 10 11 13 
Katalognummer : CB-CO-95-523-DA-C 
ISBN 92-77-94414-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
^