Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Handlingsplan for det indre marked - 3. Resultattavle"

(1999/C 116/02)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 9. december 1997 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 3, at afgive udtalelse om det ovennævnte emne.

Denne beslutning blev bekræftet af det nye præsidium den 15. oktober 1998.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede John Little til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 11. februar 1999.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 361. plenarforsamling af 24.-25. februar 1999, mødet den 24. februar 1999, følgende udtalelse med 70 stemmer for, 2 imod og 2 hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. Tredje udgave af Kommissionens "resultattavle" for det indre marked (Single Market Scoreboard) blev offentliggjort i november 1998 og er den tredje statusoversigt over handlingsplanen for det indre marked, som blev offentliggjort i juni 1997 og skulle gennemføres inden den 31. december 1998.

1.2. Opstillingen af de ajourførte oplysninger i tredje resultattavle er den samme som i anden resultattavle, men der er tilføjet yderligere statistiske oplysninger, og feedback-orienteringen vægtes anderledes. Endvidere præsenteres resultaterne af en virksomhedsundersøgelse, der blev gennemført i september 1998.

1.3. Ud over regelmæssige udtalelser om særlige aspekter af det indre marked har ØSU afgivet udtalelse om Kommissionens "Udkast til handlingsplan for det indre marked" og om de første to resultattavler.

1.4. Som i sin foregående udtalelse(1) vil ØSU koncentrere sig om de vigtigste emner i Kommissionens rapport og ikke gengive eller kommentere hvert enkelt punkt. Lejligheden vil imidlertid blive benyttet til også at udtale sig om, hvordan handlingsplanens dynamik bør opretholdes.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Resultattavle nr. 3

2.1.1. ØSU glæder sig over, at tidligere udgavers præsentationsform og informationskategorier er bevaret, og bifalder den fortsatte analyse af medlemsstaternes fremskridt på forskellige områder. Ved at kortlægge, hvor der er opnået resultater, og hvor disse er udeblevet, opnår Kommissionen en rimelig balance i sin rapport, skønt den når frem til en mere positiv overordnet konklusion end ØSU.

2.1.2. Resultattavlen præsenterer oplysningerne objektivt og uden omsvøb, hvilket på en effektiv måde udfordrer den politiske vilje til at fuldføre omsætningen af direktiverne til national lovgivning. Analysen af ikke-omsatte direktiver i hver enkelt medlemsstat er særlig værdifuld. ØSU anser det for nødvendigt at sikre politiske tilsagn om fuldførelse af processen.

2.1.3. Den mindst overbevisende del af rapporten er Del D, som indeholder statistiske oplysninger om direkte udenlandske investeringer og statsstøtte under overskriften økonomisk integration i det indre marked. Overskriften lader måske formode, at der er sket en udvikling mod økonomisk integration, men rapportens tekst forbinder ikke direkte oplysningerne i de to underafsnit med en sådan udvikling, og giver ikke noget fingerpeg om, at økonomisk integration faktisk finder sted. ØSU efterlyser indikatorer, der mere specifikt viser de økonomiske fordele og den sociale udvikling, som det indre marked har medført. Det ser frem til at modtage en særskilt rapport om økonomisk integration, som det forlyder Kommissionen vil offentliggøre i 1999.

2.2. Handlingsplanen

2.2.1. ØSU anerkender, at handlingsplanen har tjent et meget nyttigt formål, for det første fordi den har sat skub i og lettet arbejdet med at få fuldført den lovgivningsmæssige ramme, og for det andet fordi det indre marked nu er ved at udvikle sig til et stærkt marked, hvor borgerne og erhvervslivet bedre vil kunne udnytte de muligheder, der byder sig.

2.2.2. ØSU er imidlertid ikke enig med Kommissionen i, at handlingsplanen allerede kan betegnes som en succes, når man betænker, at følgende forhold stadig gjorde sig gældende pr. 15. oktober 1998:

- en tredjedel af Kommissionens, Rådets og Parlamentets forpligtelser i forbindelse med handlingsplanen af juni 1997, var ikke imødekommet;

- næsten 15% af direktiverne (203) var ikke gennemført i alle medlemsstater(2);

- over halvdelen af de direktiver, der har at gøre med telekommunikation, offentlige indkøb og transport, var ikke omsat til national lovgivning i alle medlemsstater;

- medlemsstater med en dårlig gennemførelsesstatistik var samtidig ofte dårligst til at efterleve direktivernes bestemmelser;

- handelshindringerne ansås for at være stort set uændrede i forhold til det foregående år.

Noget er der opnået, men handlingsplanen har alligevel ikke kunnet opfylde sine mål. Ingen selvstændig virksomhed ville overleve, hvis den konsekvent var ude af stand til at realisere en tredjedel af sine mål!

2.2.3. Kommissionen anerkender, at der stadig er lang vej at gå, og erklærer at ville udgive yderligere udgaver af resultattavlen. ØSU er enig i, at fristen for gennemførelse af handlingsplanen ikke bør udskydes, og går ikke ind for, at der fastsættes en ny måldato. Det er imidlertid nødvendigt, at opmærksomheden på den ene eller den anden måde fortsat koncentreres om at sikre iværksættelse og håndhævelse af reglerne for det indre marked.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Overtrædelser (Del B 2, resultattavle nr. 3)

3.1.1. Her gives interessante sektorielle oplysninger om antallet af sager, der falder ind under overtrædelsesproceduren, som kan føre til henvisning til EF-Domstolen. Det fortsat høje antal overtrædelsessager giver anledning til bekymring, selvom mange sager indstilles efter en konstruktiv dialog mellem Kommissionen og den pågældende medlemsstat. ØSU efterlyser forklaringer på de fortsatte overtrædelser af EU-lovgivningen. Kommissionen bør nøje overvåge og analysere den videre udvikling.

3.2. Gennemførelse og problemløsning (Del C 1)

3.2.1. Der rapporteres om koordinationscentre og kontaktpunkter i fem medlemsstater. Af de oplysninger, der er til rådighed, fremgår det, at der indtil videre er gjort meget lidt brug af disse faciliteter.

3.2.2. ØSU er skuffet over, at borgere med grænseoverskridende arbejdsmarkedsproblemer (herunder ikke feriejob) slet ikke synes at have benyttet sig af kontaktpunkterne endnu.

3.2.3. Både Kommissionen og medlemsstaterne har klart lang vej at gå med hensyn til at fremme og udvide anvendelsen af den ramme, der nu er på plads, hvis den skal være et effektivt værktøj for den enkelte borger og for virksomhederne.

3.2.4. Via øget brug af Internettet kan der også opnås en bedre forståelse af de gældende regler. Kommissionens nyoprettede "Internet Shop" vil måske være en hjælp i den forbindelse.

3.2.5. Andre kommunikationskanaler, som ikke udelukkende er forbundet med det indre marked, f.eks. EURES, er tilgængelige for alle borgere, og der bør også opfordres til fortsat brug heraf.

3.3. Forenkling af reglerne (Del C 3)

3.3.1. Kommissionen afholder sig helt fra at fælde dom over de foranstaltninger, der er taget til forenkling af lovgivningen. Den gentager ikke den foregående rapports kritiske bemærkninger om SLIM-initiativernes utilfredsstillende resultater, men giver i stedet klart opstillede og mere detaljerede oplysninger om den hidtidige gennemførelse af SLIM I- og II-teamets henstillinger. Figur 19 og 20 viser, at fremskridtet på området betragtes som tilfredsstillende.

3.3.2. ØSU konstaterer med tilfredshed, at både Rådet og Kommissionen ønsker en forenkling af reglerne på alle niveauer, og at SLIM-initiativets indsats sker over en bred front. Det anerkendes, at denne proces på længere sigt vil kunne medføre store fordele, men det må sikres, at den ikke skader nogen af de berørte parters legitime interesser. ØSU mener, at forenklingsforanstaltningerne i det store og hele endnu ikke har vist sig effektive i forhold til brugerne, og at det er betænkeligt, at der er sket forsinkelser med at tage fat på byggevarelovgivningen.

3.3.3. Det er positivt, at Kommissionen i tråd med SLIM-teamets henstillinger nu har forelagt forslag til forenklede momsregler. ØSU opfordrer endnu en gang Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der ved udarbejdelsen af fremtidig EF-lovgivning fra første færd lægges vægt på at gøre lovgivningen så enkel så mulig.

3.3.4. ØSU konstaterer, at momsforslaget har været genstand for den første pilotfasekonsultation med det nyoprettede testpanel af virksomheder (Business Test Panel). Kommissionen redegør kort for dette initiativ, skønt det strengt taget ikke har at gøre med forenklingen af lovgivningen, men snarere med vurderingen af de omkostningsmæssige følger af et lovforslag. I sommeren 1999 vil Kommissionen redegøre i detaljer for de første to pilotprojekter, og ØSU ser med stor interesse frem til denne evaluering. Det går ud fra, at denne nye kommunikationskanal kun vil blive brugt som en ekstra kontrol i forbindelse med visse lovudkast, hvor det forekommer nødvendigt at vurdere forslagets omkostninger, navnlig for SMV. En sådan konsultation af virksomheder vil kun give mening, hvis den gennemføres i lovgivningsprocessens forberedende fase, så der, om nødvendigt, kan findes en alternativ løsningsmodel, samt hvis konsultationen foregår via repræsentative interessegrupper.

3.4. Handlingsplanens gennemførelse (bilag)

3.4.1. Selv når der tages hensyn til, at fremskridtene måles i forhold til handlingsplanens mål og ikke i forhold til en fuldstændig virkeliggørelse af det indre marked, mener ØSU, at Kommissionen til en vis grad har været for optimistisk i sin vurdering af, hvad handlingsplanen har opnået, f.eks. med hensyn til gensidig anerkendelse og statutten for det europæiske selskab.

4. Fremtidsorienterede overvejelser

4.1. En af de mest påfaldende konstateringer i tredje resultattavle er, at to tredjedele af virksomhederne ifølge virksomhedsundersøgelsen ikke har gjort noget for at fjerne hindringer, som de støder på i det indre marked. Denne situation er ikke overraskende, men det er nyttigt, at der er sat tal på den. Det kan imidlertid ikke være tilfredsstillende, at sådanne problemer ikke tages op, og at fordelene ved det indre marked derfor ikke udnyttes fuldt ud. Brugen af handlingsplanens kontaktpunkter kan være en hjælp i denne henseende, men også ØSU kan via Observationscenteret for Det Indre Marked give virksomhederne mulighed for at fremlægge deres problemer uden at skulle igennem den formelle klageprocedure og kan hjælpe dem med at finde løsninger på problemerne. Dette er et klart defineret mål for Observationscenteret, men det må helt sikkert overvejes, hvordan opgaven kan varetages mere effektivt.

4.2. Den 15. september 1998 afholdt ØSU en høring med deltagelse af repræsentanter for en lang række forskellige erhvervs- og interesseorganisationer. Med hensyn til de emner, som resultattavlens virksomhedsundersøgelsen omfatter, falder høringens konklusioner nøje i tråd med resultattavlen. Det er klart, at det for de økonomiske aktører først og fremmest drejer sig om at fjerne handelshindringer ved en hel parallel gennemførelse af love og bestemmelser samt om afskaffelse af protektionisme. Den mistanke, der blev givet udtryk for i anden resultattavle, om at medlemsstaterne gennemfører enhedsmarkedslovgivningen selektivt for at pleje nationale interesser, er ikke fjernet.

4.3. En anden af høringens konklusioner var, at et vellykket og effektivt indre marked er nødvendigt for at sikre EU's konkurrenceevne, beskæftigelse og samhørighed i en situation, hvor euroen netop er blevet lanceret, og der er reel udsigt til en yderligere betydelig EU-udvidelse.

4.4. I sin udtalelse(3) om "Forebyggelse af nye handelshindringer på det indre marked" opfordrede ØSU både EFTA-landene og ansøgerlandene til at indføre foranstaltninger, der svarer til EUlandenes. Med dette for øje har EFTA-tilsynsmyndigheden nu offentliggjort to resultattavler for det indre marked, men det er stadig vigtigt, at ansøgerlandene i så vid udstrækning som muligt indfører enhedsmarkedsregler, før de tiltræder EU.

4.5. De fleste af respondenterne til spørgeskemaundersøgelsen i forbindelse med høringen var utilfredse med den måde, det indre marked fungerer på. Man mente ikke, at fordelene ved det indre marked var tilstrækkelig tydelige for borgerne og forbrugerne.

4.6. ØSU er enig med Kommissionen i, at euroens indførelse vil give det indre marked en ny dimension, men det er på ingen måde sidste brik i puslespillet. Ved at gøre pris- og omkostningsforskelle mere gennemskuelige vil euroen snarere tjene til at afsløre områder, hvor enhedsmarkedsreglerne ikke er gennemført fuldt ud. Efter en periode, hvor energien og visionerne har været fokuseret på at få indført euroen og nå frem til næste fase af ØMU'en, skulle det nu være muligt endnu en gang at lede ressourcerne og indsatsen mod det indre marked.

4.7. Resultattavlen beskriver og indeholder tabeller over mange områder, hvor medlemsstaterne, Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen fortløbende må gøre en indsats. ØSU ser gerne, at der ydes en vedvarende fælles indsats med henblik på at opnå yderligere fremskridt, og bifalder i princippet Kommissionens plan om at udarbejde yderligere rapporter om gjorte fremskridt.

4.7.1. ØSU foreslår imidlertid, at man nu overvejer at offentliggøre hyppigere, men mere begrænsede rapporter. ØSU er bange for, at en sådan ændring vil gå ud over det nødvendige langsigtede perspektiv. Hvad angår de økonomiske indikatorer vil en mindre hyppig - f.eks. årlig - rapport faktisk være mere formålstjenlig. ØSU foretrækker en fortsættelse af oversigtsrapporterne og gentager sit ønske fra tidligere udtalelser om, at rapporterne udvikles yderligere for at øge deres virkning. ØSU foreslår, at de omfatter ydeevneindikatorer, som afspejler både medarbejdernes og virksomhedens erfaringer. Rapporterne bør blive en central informationskilde for alle deltagere i det indre marked.

4.7.2. ØSU anerkender, at betegnelsen "resultattavle" er et meget fyndigt og iøjnefaldende slagord for rapporteringen om de fremskridt, der er sket i forhold til handlingsplanen. ØSU tvivler imidlertid på, om det vil være hensigtsmæssigt at præsentere fremtidige omfattende rapporter som "resultattavler". Betegnelsen vil fortsat blive forbundet med en handlingsplan, hvis løbetid er overskredet, og som endnu en gang havde fastsat en frist for fuldførelsen af det indre marked, som ikke blev opfyldt. Fortsat brug af betegnelsen resultattavle kunne fortolkes, som om man bare lader stå til, idet den antyder, at fristen for gennemførelse af handlingsplanen udskydes i det uendelige. Betegnelsen ville endvidere være langt mindre passende, når der skal fokuseres på kvalitative data. ØSU foreslår, at fremtidige omfattende rapporter får overskriften "Fremskridt og efterslæb", som bevidst ville være en mindre neutral betegnelse end "resultattavle", og som ligeledes kunne gøres medievenlig.

4.8. ØSU konstaterer med stor interesse, at Kommissionen ud over ovennævnte rapporter agter at offentliggøre en række strategiske rapporter om det indre marked(4) i nærmeste fremtid, og at disse rapporter skal kulminere med præsentationen på juni-topmødet i Köln af en statusoversigt over det indre marked og udsigterne for de næste tre år. ØSU vil på eget initiativ fortsætte med at overvåge, undersøge og rapportere om den generelle udvikling af det indre marked - både de specifikke og horisontale aspekter.

Bruxelles, den 24. februar 1999.

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EFT C 407 af 28.12.1998, s. 60-66.

(2) Senere angivet af Kommissionen til at være 13,2% (181) pr. 2. december 1998.

(3) EFT C 157 af 25.5.1998, s. 36.

(4) Den første af disse rapporter "Economic Reform: Report on the Functioning of Community product and capital markets" (KOM(1999) 10) blev udsendt den 20. januar 1999.