DA    DA  
 EUROPA-
KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 29.10.2014  
COM(2014) 663 final 
  
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
om Perus opfyldelse af de rele vante kriterier med henblik på forhandling af en aftale om 
visumfritagelse mellem Den Europæiske Union og Peru 
{SWD(2014) 328 final}  
 
2 
 1. INDLEDNING OG BAGGRUND 
Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 509/20141 (herefter kaldet 
"ændringsforordningen") ændrede Rådets forordning nr. 539/20012, herunder navnlig 
bilagene med listen over de tredjelande, hvis stat sborgere skal være i besiddelse af visum ved 
passage af de ydre grænser, og listen over de tred jelande, hvis statsborgere er fritaget for dette 
krav. Nitten lande blev overført fra bilag I (vis umpligt) til bilag II (visumfritagelse), nemlig 
Colombia, Dominica, Grenada, Kiribati, Ma rshalløerne, Mikronesien , Nauru, Palau, Peru, 
Saint Lucia, Saint Vincent og Grenadinerne, Samoa, Salomonøerne, Østtimor, Tonga, Trinidad og Tobago, Tuvalu, De Forene de Arabiske Emirater og Vanuatu. 
Ændringsforordningen præciserede yderligere, at visumfritagelsen for st atsborgere fra disse 
19 lande først skulle finde anvendelse på  datoen for ikrafttrædelsen af en 
visumfritagelsesaftale mellem hvert af  disse lande og Den Europæiske Union. 
Det hedder i betragtning 5 i ændringsforord ningen, at Kommissione n bør foretage en 
yderligere vurdering af s ituationen i Colombia og Peru ud fra kriterierne i 
ændringsforordningen, inden der indledes forhandlinger om bilaterale aftaler om 
visumfritagelse mellem Unionen og disse to  lande. Ændringsforordningen har nemlig 
formaliseret og udvidet den traditi onelle liste med kriterier, der var gældende i ndtil nu (ved at 
nævne dem i en ny artikel i stedet for i en  betragtning). Den ikkeudtømmende liste med 
kriterier, der fra nu af på grundlag  af en vurdering fra sag til sag fastsætter de tredjelande, hvis 
statsborgere er omfattet af eller fritaget for visumkravet, findes i artikel 1, stk. 1, i 
ændringsforordningen: "ulovlig indvandring, offentlig orden og sikkerhed, økonomiske 
fordele, navnlig med hensyn til turisme og ude nrigshandel, Unionens eksterne forbindelser 
med de pågældende tredjelande, herunder na vnlig hensynet til menneskerettigheder og 
grundlæggende frihedsrettigheder, samt konsekvenserne af regional sammenhæng og 
gensidighed".  
Med denne rapport og en rapport, der vedt ages sideløbende om Colombia, opfylder 
Kommissionen ovennævnte krav. Begge ra pporter ledsages af dokumenter fra 
Kommissionens tjenestegrene med de detalj erede oplysninger, der ligger til grund for 
konklusionerne, og oplysninger om de datakilder og metoder, de r er brugt for at udarbejde 
vurderingen. 
Ved udarbejdelsen af vurderingen har Kommissi onen anmodet om og modtaget bidrag fra tre 
EU-agenturer: Det Europæiske Asylstøttekontor,  Europol og Frontex. EU-delegationen i Peru 
har fremlagt en sammenfattende rapport om fo rbindelserne mellem EU og Peru. Spanien, som 
er den medlemsstat, der traditionelt set er mest  påvirket af migration fra Peru, har fremlagt 
supplerende oplysninger. De peruvianske m yndigheder har udvist stor  villighed til at 
samarbejde med Kommissionen under  udarbejdelsen af vurderingen. 
 
                                                            
1 EUT L 149 af 20.5.2014, s. 67. 
2 EFT L 81 af 21.3.2001, p. 1. 
 
3 
 2. VURDERING AF KRITERIERNE 
Denne rapport tager i vidt omfa ng udgangspunkt i de kriterier, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, i 
ændringsforordningen; den vurderer også de mulige risikoscenarier som følge af 
visumliberalisering, hvorefter der drages konklusioner. 
2.1. Migration og mobilitet 
Schengenvisa 
Analyser af statistikker for Sche ngenvisa, der er ansøgt om og udstedt i Peru i de seneste år, 
fører til følgende bemærkninger: 
•  Flere og flere peruvianere er indstillet på at rejse til Schengenområdet med henblik på 
turisme, forretning eller andre former fo r kortvarige ophold. Antall et af Schengenvisa 
udstedt i Peru er steget med 21 % i de sidste fire år. I 2010  blev der udstedt 39 914 visa, 
og i 2013 var dette tal steget til 48 488. Denne stigning hænger formodentlig sammen med den betydelige økonomiske vækst, som Pe ru har oplevet i de sidste ti år. 
• Langt de fleste peruvianske ansøgere ( 93,3 % i 2013) betragtes som bona fide-rejsende, 
der ikke udgør en risiko, og som derfor får udstedt et visum til kortvarigt ophold, og 
antallet af visumafslag er faldet betydeligt i de sidste fire år, fra 11,6 % i 2010 til 6,7 % i 2013. 
Lovlig migration 
Det skønnes, at der i EU+
3 i 2013 boede ca. 206 000 peruvianere (ud over dem, der har fået 
statsborgerskab i en medlemsstat ), således at der nu er lidt  flere peruvianere med bopæl i 
Italien end i Spanien. Oplysningerne viser, at efter en periode med en betydelig stigning, 
væsentligst i Spanien og Italien, er peruvian eres lovlige migration til EU på nuværende 
tidspunkt på et forholdsvis lavt niveau. De t skyldes delvis den økonomiske krise, der 
medfører færre job og muligheder for migrante r i EU+ og dermed svækker pullfaktorerne, og 
en klar forbedring af den økonomiske situation i Peru, der betyder, at peruvianere i dag søger 
lokal beskæftigelse og lokale muligheder for at udvikle succesrige virksomheder i landet, 
hvilket svækker pushfaktorerne. Den peruviansk e regering tilskynder i øj eblikket peruvianere, 
der bor i udlandet, til at ve nde tilbage gennem den såkaldte  "lov om økonomisk og social 
reintegration af tilbagevendte migranter" og dens ledsageforanstaltninger, som vil gøre det nemmere for peruvianere at vende tilbage til de res land. Loven foreskriver, at tilbagevendte 
peruvianere kan få lettere adgang til lån til start af virksomhed, skattefritagelser til at indføre 
deres gods og lettere adgang til stipendier til universitetsstudier og meritoverførsler samt 
boliglån og adgang til offentlig sygesikring.  
Så længe Perus økonomi fortsætter væksten i det nuværende tempo med en gennemsnitlig 
vækst på over 6 % af BNP i de sidste 10 år, vil peruvianere være mindre ansporet til at 
emigrere. Den nuværende økonomiske situation i EU sammenholdt med geografiske forhold 
og allerede etablerede fællesskaber kan forklare , hvorfor peruvianere i de seneste år i højere 
grad har emigreret lovligt til De  Forenede Stater end til EU.  
                                                            
3 Når der tales om "EU i alt", indgår Det Forenede Kongerige og Irland ikke, da disse to lande ikke deltager i EU's 
fælles visumpolitik. Når der tales om "EU+ i alt", omfatter det oplysninger for de fire associerede 
Schengenlande (Island, Liechtenstein, Norge og Schweiz).  
 
4 
  
Ulovlig migration 
Oplysninger om nægtelse af indrej se, pågribelser og tilbagesendelser  viser, at Peru ikke er en 
vigtig kilde til ul ovlig migration til EU. Visse negative tendenser observeret for nogle år siden 
kan ikke længere konstateres, og situationen har fo rbedret sig mærkbart i de seneste år med et 
faldende antal afslag og pågrib elser. Antallet af peruvianere med ulovligt ophold i EU+ i 2013 
var 1 050. Da tallet for 2008 var 1 950, er antallet  af pågribelser næsten halveret i denne 
periode. Flere faktorer kan gøre sig gælde nde: det økonomiske tilbageslag i EU, navnlig i 
Spanien og Italien (de vigtigste destinationer for ulovlige migranter fra Peru), betyder færre 
job og færre muligheder, samtidig med at de forbedrede økonomiske forhold i Peru giver 
peruvianerne de nødvendige betingels er for at opnå velstand hjemme. 
Forskellen mellem antallet af tilbagesendelsesafgør elser og det faktiske antal tilbagesendelser 
til et tredjeland måles ved den såkaldte "tilbagesendelsesprocent". Tilbagesendelsesprocenten for peruvianere var meget lav mellem 2008 og 2011 (under 20 %), men siden er den gradvist 
steget (26,1 % i 2012 og 37,3 % i 2013), således at  den nu stort set er som den gennemsnitlige 
tilbagesendelsesprocent på verdensplan (36,6 %). Samarbejdet om tilbagesendelse med de peruvianske myndigheder er glimrende ifølge myndighederne i den medlemsstat, der er mest 
berørt, nemlig Spanien
4 – de to lande undertegnede i 2004 en  aftale om migrationssamarbejde, 
som omfatter tilbagesendelse. Mulige årsager til den forholdsvis lave tilbagesendelsesprocent er forsvundne migranter og klager over afgørelser om tilbagesendelse.  Frontex vurderer, at sammenlignet med det sa mlede migrationspres, som EU oplever, må 
risiciene som følge af en visumliberalisering fo r peruvianske statsborgere forventes at være 
ret beskedne, selv om antallet af afslag formodentlig  vil stige, som det er set i andre tilfælde af 
visumliberalisering.  
De forholdsvis høje asylstrømme fra Peru i begyndelsen af 1990'erne var et kortvarigt 
fænomen. Antallet af asylansøgni nger har været meget lavt i de sidste seks år med kun 105 
registrerede asylansøgninger fra peruvianske statsborgere i 2013. De fl este asylafgørelser i 
den periode var negative. Det nuværende ni veau forventes at holde sig uanset 
visumliberaliseringen. En betydelig stigning i ubegrundede asylansøgninger i lighed med, 
hvad der skete efter tidligere visumliberaliseringer,  er et usandsynligt scen ario i betragtning af 
de meget forskellige omstændigheder. Rejseom kostningerne er f.eks. meget højere i Perus 
tilfælde, og der er ikke tidligere set massiv in dgivelse af ubegrundede asylansøgninger fra 
forskellige økonomisk set marginaliserede gr upper i det peruviansk e samfund. Med andre ord 
er misbrug af en ordning med vi sumfritagelse med henblik på at  søge asyl simpelthen ikke 
økonomisk rentabel, da rejseomkostningerne for en familie er betydeligt højere end de forventede fordele ved asylproceduren i EU.  
Det skal bemærkes, at en eventuel risiko for ulovlig migration som fø lge af indførelse af 
visumfri indrejse for peruviansk e statsborgere delvist kan opve jes af et styrket samarbejde 
mellem EU og Peru om forebyggelse og bekæ mpelse af ulovlig migration, herunder 
                                                            
4 Spanien traf 385 afgørelser om tilbagesendelse for peruvianere i 2013; derefter kom Italien med 205. 
 
5 
 samarbejde om tilbagesendelse, og i den henseen de kunne det være en mulighed at overveje 
indgåelse af en tilbag etagelsesaftale med EU. 
 
Sikkerhed for peruvianske rejsedokumen ter og dokumentfalsk, der involverer 
peruvianere 
Selv om de peruvianske myndigheder har best ræbt sig på at indarbejde de nødvendige 
internationale specifikationer i deres nationale pas, kan situati onen forbedres yderligere ved at 
løse to mindre tekniske problemer  for peruvianske pas (nemlig si den med forlængelse af visa 
og stregkoden på siden med biometriske oplysni nger). Uanset dette har regeringen i de 
seneste år styrket passets sikkerhedselementer  og forenklet proceduren for udstedelse. 
Det peruvianske udenrigsministerium har bekræf tet, at Peru i den nærmeste fremtid vil 
udstede biometriske pas. Sammen med Superintendencia de Migraciones , som er en del af 
indenrigsministeriet, og hvis kompetencer bl.a. omfatter udstedelse af pas til peruvianske statsborgere, har udenrigsministeriet udarbejdet kravspecifikationer og iværksat et offentligt udbud for at vælge det selskab, der skal være ansvar ligt for processen. Iføl ge officielle kilder 
vil det offentlige bud med henblik på indførelse  af det biometriske pas finde sted i anden 
halvdel af 2014. 
Som situationen ser ud nu, er der ingen mær kbare risici i forbindelse med peruvianske 
statsborgere og dokumentfalsk eller svigagtig anvendelse af peruvianske rejsedokumenter. 
Hvis peruvianske rejsedokumenter imidlert id i fremtiden giver indehaverne adgang til 
visumfri indrejse, må det forventes, at de bliver  mere attraktive for sv indlere. Grænsevagterne 
skal i højere grad være opmærksomme på at identificere denne type svig. 
2.2.
 Kriminalitet og sikkerhed 
Peruvianske organiserede kriminelle gruppe r er kun til stede i begrænset omfang i EU. 
Latinamerikanske organiserede kriminelle grupp er foretrækker den iber iske halvø som base 
på grund af de kulturelle, sproglige og histor iske bånd. Her er de navnlig involveret i 
kokainhandel (Colombia og Peru er verdens største kokainproducenter) og hvidvaskning af 
udbytte fra strafbart forhold. 
Latinamerikanske organiserede kriminelle gruppe r er væsentligst aktiv e i narkotikaproduktion 
og handel, væsentligst kokain, samt eurofa lskmøntneri, menneskehandel til seksuel 
udnyttelse, organiseret krimina litet inden for fast ejendom, svindel med betalingskort og 
hvidvaskning af penge.  
Europol har rapporteret, at det i betragtning af de st igende rejsestrømme fra Peru er meget 
sandsynligt, at organiserede kriminelle grupp er, der er involveret i narkotikahandel, vil 
forsøge at udnytte det stigende antal rejsen de mellem Peru og EU+ ved i højere grad at 
benytte narkotika- og pengekurer er. Mobile organiserede krim inelle gruppe fra Peru vil 
nemmere kunne rejse ind og ud af EU. Peruvianske organiserede  kriminelle grupper kan også 
udnytte ulovlige migranter ved at benytte formid lere til at lovliggøre disse migranters 
langvarige ophold og som betaling for deres tjene ster rekruttere dem som penge- eller 
narkokurerer. 
Visumfritagelse har en tendens til i særlig grad at fremme krimin alitet, der involverer 
personer, f.eks. ulovlig migration og menneskeh andel. Visumfritagels e og lettere adgang til 
Schengenområdet kan også gøre organiserede kr iminelle grupper og individuelle kriminelle 
 
6 
 mere mobile ved at fjerne det filter, so m visumpligten på nuværende tidspunkt udgør, og ved 
at give dem mulighed for, når de først be finder sig i Schengenområdet, at rejse mellem 
landene uden grænsekontrol. 
Peru har ratificeret FN's konvention om bekæ mpelse af grænseoverskridende organiseret 
kriminalitet og Palermoprotokollen om menneskeh andel og har indført omfattende retlige 
rammer i overensstemmelse med internationale standarder. Peru bør fortsætte sine bestræbelser på at styrke retsvæsenet, herunde r det strafferetlige samarb ejde, navnlig gensidig 
retlig bistand. 
2.3.
 Økonomi, handel og turisme 
Peru har en befolkning på næsten 30 millioner. Verdensbanken opgjorde i 2012 landets 
økonomi til 192,6 mia. USD, og landet er  således verdens 48. største økonomi. 
Bruttonationalproduktet per capi ta var i 2012 10 770 USD svarende til Colombias. I det sidste 
årti har Perus økonomi oplevet en vækst på ge nnemsnitligt 6,5 %, hvilket er en af verdens 
højeste. Den procentdel af befolkningen, der lever under fattigdomsgrænsen, er faldet fra 
59 % af befolkningen i 2004 til 25,8 % i 2012. Arbejdsløsheden er på under 9 %, og inflationen er stabil på omkring 3 %. 
EU er en af Perus vigtigste handelspartnere. EU er også den største udenlandske investor i 
landet (50 % af de samlede udenlandske direkt e investeringer). Handl en mellem EU og Peru 
er steget betydeligt i de seneste år, og den samlede værdi var i 2013 på 8,8 mia. EUR (14,1 % 
af Perus samlede handel). EU er Perus tredje største eksportmarked ( 5,3 mia. EUR, 16,3 % af 
den samlede eksport), som væsentligst best år af råvarer (mineraler, brændstoffer, 
landbrugsprodukter), og EU er Perus tredjestør ste importmarked (3,5 mia. EUR, 12 % af den 
samlede import), som væsentligst består af i ndustriprodukter (maskiner og transportudstyr, 
andre forarbejdede produkter, kemikalier). 
Handelsaftalen mellem EU og Peru har fundet midlertidig anvendelse siden den 1. marts 
2013, og varehandlen forventes at stige i de ko mmende år. Aftalen v il liberalisere næsten 
98 % af varehandlen og åbne markedsadgan gen for tjenesteydelser, investeringer og 
offentlige udbud og indføre fælles regler for alle  handelsrelaterede områder. Endvidere er 
Peru sammen med EU blandt de 23 WTO-medle mmer, der forhandler en multilateral ambitiøs 
aftale om handel med tjenesteydelser (TiSA) , som omfatter en stærk "modus IV"-komponent. 
I den forbindelse kan visumfritagelse for per uvianske forretningsfolk føre til stærkere 
økonomiske bånd mellem peruvianske og europæ iske virksomheder, da en hyppigere 
deltagelse af peruvianske forretningsfolk i hande lsmesser i EU f.eks. kan betyde flere ordrer 
på varer produceret af europæiske virksomheder.  Antallet af peruvianske turister i EU+ har været stigende i de seneste år. Ifølge oplysninger fra 
de peruvianske myndigheder var der mellem 2010 og 2013 en stigning på 12,9 % i antallet af 
peruvianske turistrejser til EU+. I 2013 var antalle t af peruvianske turister , der rejste til EU+, 
 
7 
 på 154 3495, hvilket er en stigning fra 136 734 i 2010. I 2013 var de væsentligste destinationer 
Spanien (93 121), Nederlandene (33 059) , Frankrig (18 203) og Italien (6 309)6.  
Ifølge oplysninger fra EU's delegation i B ogota, som kan anvendes for Perus vedkommende 
på grund af ligheden i turiststrømme fra Pe ru og Colombia, forventer de europæiske 
flyselskaber, der flyver på ru ter mellem Colombia og Schengenområdet, en stigning på 10-
20 % i antallet af passagerer, hvis visumliberal iseringen bliver en realitet. Dette skøn, som 
ligner de tal, de colombianske myndigheder har rapporteret til Frontex (+17 %), er væsentligst 
baseret på de konstaterede stigninger på  andre ruter efter visumliberalisering. 
Turiststrømmene fra Peru tiltager under alle  omstændigheder hvert år, således at en 
visumliberalisering vil give et  ekstra skub til turi ststrømmene mellem Peru og EU+. Baseret 
på disse tal og hidtidige og skønnede fremtidige væ kstrater er det realistisk at forvente mellem 
200 000 og 225 000 peruvianske turister i 2016 i EU+,  ud fra den betragtning at 2016 vil være 
det første fulde år med ordningen for visu mfritagelse mellem Peru og Schengenområdet. 
2.4. Eksterne forbindelser, navnlig me d EU, og menneskerettighedsspørgsmål 
Eksterne forbindelser 
Perus udenrigspolitik fokuserer væsentligst på at styrke gode forbindelser med nabolande på 
alle fronter, udvikle mere intense handelsforb indelser med Asien og samtidig bevare gode 
forbindelser med EU og USA. På regionalt niveau spiller Peru en konstruktiv rolle. 
 
Peru er medlem af Stillehavsalliancen, som består af fire latinamerikanske lande (Peru, Colombia, Chile og Mexico), der har til fo rmål at styrke økonomisk og handelsmæssig 
integration, men som også indebærer samarbej de om migration, uddannelse, sikkerhed og 
andre spørgsmål. Peru deltager også i forhand lingerne om Trans-Pacific-Partnerskabet (TPP). 
 
Efter Venezuelas udtræden af Det Andinske Fæ llesskab er de fire aktive medlemmer af Det 
Andinske Fællesskab Peru, Bolivia, Colombia og Ecuador. Det Andinske Fællesskab er på 
nuværende tidspunkt i en overgangsfase, og organisationens indsatsområde er i al væsentlighed begrænset til handel, infr astruktur og borgernes mobilitet.  
 Peru er en af Den Europæiske Un ions vigtigste partnere i Latiname rika. EU er en af de største 
bistandsydere og den største uden landske investor. De bilaterale  forbindelser er stabile og 
gode og omfatter bl.a. en politisk dialog på højt niveau, handel og invest eringer, bekæmpelse 
af narkotikahandel samt et stadig betydeli gt udviklingssamarbejde (66 mio. EUR i perioden 
2014-2017 bare til det bilaterale samarbejde). EU's fonde for udviklingssamarbejde støtter 
Perus bestræbelser på at modern isere staten, styrke social in klusion, bekæmpe underernæring, 
narkotika og narkotikahandel og fremme alte rnativ udvikling, prod uktdiversificering og 
økologisk handel. 
                                                            
5 Dette tal er meget højere end det udstedte antal Sche ngenvisa. Forskellen kan skyldes flere faktorer: omkring 
30 % af de Schengenvisa, der udstedes i Peru, er visa til flere indrejser; nogle peruvianere, der registreres som 
afrejsende turister, har en gyldig opholdst illadelse udstedt af et Schengenland; osv. 
6 Det skal bemærkes, at disse tal ser ud til at vedrøre det første ankomststed i Euro pa og adgangen til direkte 
fly mellem Peru og Spanien, Nederlandene og Frankr ig, og ikke nødvendigvis rejsens hoveddestination. 
 
8 
  
EU har en regelmæssig uformel politisk dialog med Peru (oprettet inden for rammerne af et 
aftalememorandum undertegnet i 2009) om spør gsmål af fælles interesse, som f.eks. god 
regeringsførelse, udenrigspolitik, so ciale konflikter og udvindingsindustrier, 
menneskerettigheder og narkotika. Der af holdes årlige møder med deltagelse af 
repræsentanter på højt niveau fra udenrigsminis teriet og andre kompeten te ministerier og EU-
tjenestemænd.  Peru deler EU's synspunkter på mange glob ale udfordringer og har lignende strategiske 
interesser (demokrati, menneskeret tigheder, god regeringsførelse, miljø og klimaforandringer, 
bekæmpelse af narkotika). Samarbejdet med Peru i multilaterale fora er stigende (f.eks. i forbindelse med FN's Menneskerettighedsråd eller på klimaområdet – Peru er vært for COP20 
i 2014). I disse multilaterale fora har Pe ru generelt støttet EU's holdninger. 
 
Menneskerettigheder 
Med deltagelse fra civilsamfundet fører Peru en politik på mellemlang til lang sigt for at 
forbedre beskyttelsen af menneskerettigheder. Peru har oprettet inst itutioner på højt niveau, 
f.eks. det nationale menneskerettighedsråd og det nationale arbejds- og beskæftigelsesråd, 
hvis formål er at fremme og forsvare ci vile, politiske, socioøkonomiske og kulturelle 
rettigheder, og som har udviklet og gennemfør t forskellige aktiviteter, programmer og 
strategier, som f.eks. den na tionale strategi for forebyggels e og udryddelse af børnearbejde, 
den nationale miljøhandlingsplan og loven om forudgående høring. I juli 2014 vedtog 
regeringen den nationale me nneskerettighedsplan 2014-2016. 
 Menneskerettighederne er sikret ved Perus forf atning, og eksterne observatører bekræfter, at 
situationen i de sidste år er blevet bedre. Ci vilsamfundets organisatione r fokuserer væsentligst 
på sager om juridisk chikane mod miljøorga nisationer og menneskerettighedsforkæmpere, 
som ofte deltager i protesta ktioner mod udvindingsi ndustrien. Der er også rapporteret om 
uforholdsmæssig brug af vold fra politiets si de mod demonstranter i sociale konflikter. 
 
De vigtigste menneskerettighedssp ørgsmål i Peru er følgende: 
 
a) Debatten om sandheds- og forsoningskomiteen s endelige rapport me d en vurdering af 
årsagerne og følgerne af den politiske vo ld mellem 1980 og 2000 er st adig en kilde til 
polarisering i Peru. Et andet ul øst spørgsmål i forbindelse med følgerne af den interne konflikt 
vedrører retsforfølgning af personer, der ha r krænket menneskeretti ghederne (under den 
interne konflikt). Endvidere anses erstatning til ofre generelt for at være utilstrækkelig. 
 
b) Sociale og økonomiske rettigheder:  fattigdom og ekstrem fattigdom er faldet med 
henholdsvis 11,5 % og 4,9 % i de sidste fem år, men tallene for landdist rikter er stadig 
forholdsvis høje. Det skal imidlertid bemærkes , at socialpolitikken er en vigtig del af 
præsident Ollanta Humalas regeringsprogram, og flere nye sociale initiativer, der tager sigte 
på de fattigste grupper i samfundet,  er iværksat i hele landet. 
 
c) Forudgående høring af oprindelige samfund:  umiddelbart efter valget godkendte præsident 
Humala loven om forudgående høring om ge nnemførelse af ILO-konvention nr. 169 for at 
sikre oprindelige befolkningers re t til at blive hørt om alle be slutninger, der kan påvirke deres 
 
9 
 territorium og eksistensgrundlag. Den nuværende udfordring er at genn emføre loven, navnlig 
når det drejer sig om oprindelige folks ret tigheder i forhold til i nvesteringsinteresser. 
 
d) Kvinders rettigheder:  selv om Peru har tiltrådt a lle FN-konventioner om kvinders 
rettigheder, er antallet af kvi nder på højere beslutningsniveauer fortsat lavt, analfabetismen 
blandt kvinder er i gennemsnit fortsat højer e end for mænd, færre kvinder deltager i den 
formelle økonomi, og deres gennemsnitsløn er be tydeligt lavere end mænds. Beskyttelse af 
sundheds- og reproduktive rettigheder for kvinde r skal forbedres, og vold mod kvinder og 
piger, herunder voldtægt, vold i hjemmet og se ksuelle, fysiske og psykiske overgreb er fortsat 
et alvorligt problem 
 
e) Børns rettigheder: mange bør ns rettigheder respekteres ikke i landdistrikter, bjergområder 
og i områder i Amazonas, navnlig hvad a ngår identitet/registr ering, uddannelse, 
underernæring, børnearbejde, vold og se ksuelt misbrug og seksuel udnyttelse. 
 
f) Køns- og racediskrimination er fortsat udb redt, navnlig mod kvinder, oprindelige folk, 
handicappede, LGBTI-samfundet og persone r, der er ramt af hiv/aids. 
2.5. Regional sammenhæng 
Peru tilhører den minoritet af lande i Latinamerika, hvis borgere er visumpligtige7. En fortid 
med interne konflikter og fordrivelse, vold, nark otikaproduktion/-handel og  de deraf følgende 
migrations- og sikkerhedsrisici forklarer, hvorfo r peruvianske statsborgere traditionelt set har 
været visumpligtige. Peru har imidlertid gjor t betydelige fremskridt med at løse disse 
problemer, hvilket fremgår af an dre afsnit i denne rapport. Selv om få af Perus nabolande kan 
betragtes som fuldstændig risikofrie, har de fleste af dem traditionelt set været omfattet af 
visumfrihed til Schengenområdet. Det kan derfor forekomme inkons ekvent at bevare 
visumpligten for peruvianere, når statsborgere fr a de fleste andre lande i regionen er omfattet 
af visumfrihed. 
2.6. Gensidighed 
De fleste EU-borgere har traditionelt set være t fritaget for visumpligt ved indrejse i Peru. I 
dag er alle EU-borgere fritaget for visumpligt ved indrejse i Peru for ophold på indtil seks 
måneder. Peru opfylder således allerede gens idighedsbetingelserne - og går endda længere. 
Uanset dette skal en eventuel  kommende aftale om visumfrihed mellem EU og Peru bekræfte 
gensidig visumfritagelse. 
3. RISIKOSCENARIER 
I betragtning af ovennævnte tende nser, begivenheder og udviklinger kan man forestille sig 
mindst to mulige risikoscenarier for Schengenom rådet efter ophævelsen af visumpligten for 
peruvianske statsborgere. 
                                                            
7 Seks lande, nemlig Cuba, Den Dominikanske Republik , Colombia, Ecuador, Peru og Bolivia. De øvrige 13 
latinamerikanske lande er omfattet af visumfrihed: Me xico, El Salvador, Guatemal a, Honduras, Nicaragua, 
Costa Rica, Panama, Venezuela, Brasilien, Argentina, Uruguay, Paraguay og Chile. 
 
10 
 3.1. Lavrisikoscenario 
I dette scenario vil visumfritage lse for peruvianere ikke have uønskede følger for EU+. Dette 
scenario forudsætter, at Perus økonomi fortsat er i rimelig vækst og medfører højere lønninger 
og lavere arbejdsløsheds- og fattigdomstal. Kr iminelle gruppers aktiv iteter vil aftage på 
samme måde som betydningen af narkotikah andel og menneskehandel. Demokrati og 
grundlæggende rettigheder vil b live yderligere konsolideret. Peru  vil således udnytte sit fulde 
udviklingspotentiale. 
Fortsat økonomisk vækst vil fjerne de eneste eksi sterende pushfaktorer, der har indflydelse på 
ulovlig migration til EU+. Handel med og turism e til EU+ må forventes at stige og medføre 
mærkbare økonomiske fordele. 
3.2. Middelrisikoscenario 
I dette scenario vil Perus økonomi fortsat væ re i vækst, dog i et meget lavere tempo; 
kriminalitetsniveauet vil stige; landets mekanismer til beskyttelse af menneskerettighederne vil blive svagere, hvilket kan føre til overtrædelser, og det vi l derfor være nødvendigt nøje at 
overvåge situationen for menneskerettigheder. 
Disse problemer kan blive faktorer, der vil an spore visse peruvianske statsborgere til at 
misbruge visumfritagelsen og indrejse lovligt i EU+, men med den hens igt at blive længere 
end den lovlige periode for et kortvarigt ophold  (90 dage). Kriminelle netværk vil også kunne 
spire i et ustabilt Peru og lettere kunne eks portere deres kriminelle  aktiviteter til EU+. 
Hvis denne negative udvikling opstår og fører til betydelige trusler for EU, hvad angår 
migration, sikkerhed og andre områder, skal EU  være i stand til at reagere hurtigt på enhver 
forværring af situationen. Aftalen om visumfritage lse, der skal forhandles med Peru, skal i de 
afsluttende bestemmelser fastslå, at begge  kontraherende parter har mulighed for at 
suspendere og opsige aftalen. Det vil sikre, at hvis situationen bliver foruroligende, vil der 
hurtigt kunne træffes afhjælpende foranstaltninger. Endvidere kunne et styrket samarbejde 
med Peru om en forenklet tilbagesendelse af  ulovlige migranter og afviste asylansøgere 
komme i betragtning som skitser et ovenfor for at kompensere for en eventuel stigning i 
ulovlig indvandring. Et sådant samarbejde vil yderligere nedbringe et eventuelt behov for 
suspension eller opsigelse af aftalen om visumfritagelse. 
4. KONKLUSIONER 
Oplysningerne i denne rapport, der viser den betydelige forbedring af Perus økonomiske, 
sociale og sikkerhedsmæssige situation i de sene ste år, berettiger til at  indrømme peruvianske 
statsborgere visumfri indrejse i Schengenområdet, som det allere de er tilfældet for borgerne i 
de fleste latinamerikanske lande. 
Denne rapport har vist, at til liden til peruvianske visumans øgere, er stigende; ulovlig 
migration er på et meget lavt niveau; peruvian ske rejsedokumenter er t ilstrækkelig sikre; der 
er færre sikkerhedstrusler; peruvianske or ganiserede kriminelle grupper vurderes på 
nuværende tidspunkt ikke til at udgøre en betydelig trus sel for EU (bortset fra 
narkotikahandel); økonomiske muligheder, he runder større handels- og turiststrømme, 
udvikles sideløbende med en betydelig vækst i den peruvianske økonomi; 
menneskerettigheder og grundlæggende frihedsr ettigheder er nu meget bedre beskyttet og 
overholdt i Peru end hidtil; gensidighed vil bliv e sikret, da Peru allerede undtager alle EU-
borgere fra visumpligt, og forbindelserne mellem EU og Peru er stærke og stabile. 
 
11 
 Denne positive udvikling betyder ikke, at fritagel se af peruvianske statsborgere fra visumpligt 
er en helt risikofri øvelse. Selv om virkni ngen af visumliberaliser ing for grov organiseret 
kriminalitet betragtes som værende begrænset, og det er usandsynligt, at indførelsen af en ordning med visumfritagelse for peruvianske stats borgere vil føre til en mærkbar stigning i de 
peruvianske organiserede kriminel le gruppers aktiviteter i EU, er  de peruvianske organiserede 
kriminelle grupper fortsat invol veret i kokainhandel til Europa , og visumliberaliseringen kan 
lette deres aktiviteter. Selv om det meste kokain  smugles til EU ad søvejen i containere på 
kommercielle ruter, er anvendelsen af narkotik akurerer fortsat en vigtig modus operandi. En 
stigning i antallet af rejsende som følge af indførelsen af visumfri  indrejse vil give 
organiserede kriminelle grupper mulighed for at udbygge deres brug af  individuelle kurerer. 
Der er også risiko for en stigning i antallet af  menneskehandlede og i antallet af peruvianere, 
der indrejser lovligt i EU+ med den hensigt at overskride visummet s gyldighedsperiode og 
således blive ulovl ige migranter. 
 Disse risici kan imidlertid håndteres. Mange af  dem kan nedbringes ved at styrke samarbejdet 
om tilbagesendelse som nævnt ovenfor og ved at  sikre, at grænsekontrollen gennemføres 
korrekt, eventuelt med flere ressour cer, i de lufthavne, som de fl este peruvianske statsborgere 
benytter til at nå Schengenområ dets ydre grænser, da sikkerhedskontrollen med det stigende 
antal rejsende fra Peru, hvis visumfritagelse bl iver en realitet, vil overgå fra konsulater til 
grænsekontrolmyndigheder.  Under alle omstændigheder vil aftalen om visu mfritagelse, der skal forhandles med Peru, 
indeholde de nødvendige sikkerhedsforanstaltni nger, der giver mulighed for at suspendere 
eller opsige aftalen, hvis det bliv er nødvendigt for at undgå sikkerh eds- eller migrationsrisici 
for EU. For at kunne registrere en eventuel negativ udvikling vil Kommissionen indføre en 
mekanisme til efterkontrol af visumliberaliser ingen med fokus på pote ntielle migrations- og 
sikkerhedstrusler og årsagerne hertil.  Vurderingen af Peru i denne rapport er positiv, selv om der skal tages særligt hensyn til behovet for og gennemførelsen af et styrket samarbejde med Peru om tilbagesendelse. 
Kommissionen har derfor til hensigt snarest efte r drøftelsen af denne rapport i de relevante 
udvalg og grupper i Europa-Parlamentet og i Råde t, at fremlægge en henstilling med henblik 
på en afgørelse om bemyndigelse af Kommissione n til at indlede forhan dlinger om indgåelse 
af en aftale om visumfritagelse for kortvarige
-ophold mellem EU og Peru.