Forslag til Rådets forordning (EF) om indføjelse af bestemmelser om animalsk produktion i Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler (96/C 293/06) KOM(96) 366 endelig udg. - 96/0205(CNS)

(Forelagt af Kommissionen den 26. juli 1996)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

I Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 (1) er det fastsat, at Kommissionen inden den 30. juni 1995 fremsætter forslag om principper og særlige kontrolforanstaltninger for økologisk produktion af dyr, uforarbejdede animalske produkter og produkter til konsum, som indeholder ingredienser af animalsk oprindelse;

der er en tiltagende efterspørgsel efter landbrugsprodukter fra økologisk landbrug, og forbrugerne viser stigende interesse for sådanne produkter, både hvad angår mængder og størst muligt udvalg;

den animalske produktion kan øge produktudvalget, og samtidig betyder den, at der på de bedrifter, hvor der drives økologisk landbrug, åbnes mulighed for at udvikle yderligere aktiviteter, der kan udgøre en væsentlig del af bedrifternes indkomst;

i økologisk landbrug udgør husdyrbruget en integrerende del af driften, fordi det kan levere organisk materiale og gødning til de dyrkede arealer, hvilket bidrager til, at jorden forbedres, og at der udvikles et bæredygtigt landbrug;

for at undgå miljøgener, navnlig følger for naturressourcer såsom jord og vand, bør husdyrbruget i økologisk landbrug drives velorganiseret, så der ved kravet om arealtilliggender tilvejebringes en række gunstige forhold, f.eks. formindsket forurening, hensigtsmæssig flerårig omdrift og fodring med fodermidler, der er frembragt på bedriften ifølge reglerne for økologisk landbrug;

for at undgå nitratforurening af vandet bør bedrifterne med økologisk landbrug råde over en opbevaringskapacitet for husdyrgødningen og spredningsplaner, der sikrer, at stedets miljøforhold beskyttes;

der bør opretholdes en så stor biologisk alsidighed som mulig; ved valget af husdyrracer bør der tages hensyn til dyrenes evne til at tilpasse sig stedets betingelser;

dyrene bør hovedsagelig fodres med fodermidler, der er frembragt ifølge reglerne for økologisk landbrug;

under de nuværende forhold kan det være vanskeligt for husdyrbrugerne at skaffe foder, der er produceret efter økologisk metode, og det bør derfor tillades midlertidigt, at der anvendes et begrænset antal konventionelle fodermidler, dog kun i ringe mængder;

for at dyrene kan få de vigtigste fysiologiske behov dækket, kan det være nødvendigt at anvende bestemte former for fodertilskud, og det bør derfor nærmere fastlægges, af hvilken art og på hvilke betingelser der kan anvendes bestemte mineraler;

dyresundheden bør først og fremmest forvaltes forebyggende, ved at der vælges racer, der er naturligt modstandsdygtige over for sygdomme, ved at dyrene sikres en afbalanceret fodring med fodermidler af god kvalitet, og ved at de holdes på bedriften under gunstige vilkår, navnlig hvad angår staldforhold og opdrætsmetoder;

behandlingerne til bekæmpelse af sygdomme, infektioner og parasitter bør være baseret på naturmedicin, såsom fytoterapi og homøopati, idet der afstås fra systematisk anvendelse af syntetisk medicin;

under de nuværende forhold er det imidlertid nødvendigt, at der kan anvendes bestemte allopatiske behandlinger for at redde dyrenes liv eller begrænse deres lidelser; sådanne behandlinger bør ske under dyrlægekontrol og kun tillades i begrænset udstrækning, og der bør iagttages yderligere forholdsregler, når produkterne sælges efter en behandling;

i de fleste tilfælde bør dyrene have adgang til løbegårde og græsmarker, så snart vejrforholdene tillader det; markerne bør indgå i en omdriftsplan, så der sikres hvile- og tomgangsperioder;

for alle dyrearterne bør staldforholdene svare til dyrenes behov, hvad angår ventilation, lys, plads og bekvemmelighed, og der bør være så rigelig plads til rådighed, at det enkelte dyr har den bevægelsesfrihed, som er nødvendig for det; de materialer, der anvendes til bygningernes opførelse og beskyttelse, bør ikke frembyde nogen giftfare for dyrene og miljøet.

praksis med systematisk mutilation af dyrene og anvendelse af vækstfremmende eller brunststyrende stoffer er indgreb, der strider mod principperne for økologisk landbrug, og som ikke blot kan ændre dyrenes adfærd, men også deres ligevægt og sundhed;

håndtering og transport samt slagtning af dyr bør ske med respekt for dyret, og uden at det udsættes for unødig lidelse og stress;

på grund af de specielle vilkår, der gælder for biavl, er det nødvendigt at fastsætte særlige bestemmelser for denne produktionsgren, så det sikres, at der er tilstrækkelige pollen- og nektarressourcer til rådighed, hvad angår kvalitet og mængde;

alle erhvervsdrivende, som forhandler animalske produkter, for hvilke der henvises til den økologiske produktionsmetode, bør være undergivet en regelmæssig kontrol, der er udformet efter husdyrbrugets særlige produktionsbetingelser; der bør på bedriften løbende føres en logbog med en række oplysninger om tilgang og fragang af dyr på bedriften og om de behandlinger, der er foretaget;

ved bestemmelserne om animalsk produktion bør der tages hensyn til den erfaring, der allerede er indvundet ved anvendelsen af bestemmelserne om vegetabilsk produktion -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EØF) nr. 2092/91 foretages følgende ændringer:

1) Artikel 1, stk. 1, affattes således:

»1. Denne forordning anvendes på følgende produkter, for så vidt de er forsynet med eller skal forsynes med angivelser, som henviser til den økologiske produktionsmetode:

a) uforarbejdede vegetabilske og animalske landbrugsprodukter

b) produkter, der er bestemt til konsum, og som består af en eller flere ingredienser af vegetabilsk og/eller en eller flere ingredienser af animalsk oprindelse.«

2) Artikel 1, stk. 2, udgår.

3) Artikel 5, stk. 5, litra b), affattes således:

»b) der for vegetabilsk produktion er respekteret en omlægningsperiode på mindst tolv måneder inden høsten og for animalsk produktion en periode på mindst halvdelen af de forskellige omlægningsperioder, der er anført i bilag I, del II«.

4) I artikel 6, stk. 1, litra b), indsættes følgende mellem »jordbehandlingsmidler« og »eller til ethvert andet formål som anført i bilag II for bestemte stoffer«:

»fodermidler, fodertilskud, desinficeringsmidler«.

5) I artikel 7, stk. 1, litra a), ændres »hvis produkterne anvendes til bekæmpelse af skadedyr eller sygdomme på planter« til »hvis produkterne anvendes til bekæmpelse af skadedyr eller sygdomme på planter eller til udryddelse af parasitter og desinficering i lokaler, der anvendes til husdyrbrug«.

I andet led ændres »de anvendes på en sådan måde, at de ikke kommer i direkte kontakt med frø, planter og andre vegetabilske produkter« til »de anvendes på en sådan måde, at de ikke kommer i direkte kontakt med frø, planter, andre vegetabilske produkter og dyr«.

6) I artikel 7 indsættes som stk. 1a:

»1a. For foder kan der optages yderligere produkter i bilag II på listen over fodermidler, der ikke er produceret ifølge reglerne for økologisk landbrug, og på listen over fodertilskud, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a) hvis der anvendes konventionelle fodermidler, skal de være væsentlige for at sikre en afbalanceret fodring, der dækker dyrenes fysiologiske behov, og kun være til rådighed i utilstrækkelige mængder i Fællesskabet i en form, der opfylder bestemmelserne i artikel 6

b) hvis de anvendes som fodertilskud:

- skal de være væsentlige for dyrenes specifikke ernæringsbehov

- skal de være af naturlig oprindelse.«

7) I artikel 13 ændres leddet »- ændringer til bilag I, II, III, IV og VI« til »- ændringer til bilag I, II, III, IV, VI og VII«.

8) Bilag I, II og III til forordning (EØF) nr. 2092/91 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

9) Omregning af antallet af husdyr til storkreaturer til bestemmelse af den belægningsgrad på bedriften, der skal begrænse antallet af dyr i forhold til de arealer, der er til rådighed, sker efter en omregningstabel, der udgør et nyt bilag til forordning (EØF) nr. 2092/91 (bilag VII), og som er anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft tre måneder efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

(1) EFT nr. L 198 af 22. 7. 1991, s. 1.

BILAG

1. I kapitlet »Planter og andre vegetabilske produkter« i bilag I om principper for økologisk produktion på bedrifterne udgår afsnittet om dyr og animalske produkter (punkt 3).

2. Som nyt kapitel indsættes:

»II. DYR OG ANIMALSKE PRODUKTER

1. Generelle principper

- Husdyrbruget udgør en integrerende del af driften på mange bedrifter med økologisk landbrug.

- For at dyr, der er bestemt til, eller hvis produkter er bestemt til konsum, kan omfattes af henvisninger til økologisk landbrug, skal de være opdrættet med vegetabilske produkter, der er tilvejebragt ifølge principperne for økologisk produktion. De skal være opdrættet ifølge reglerne i dette bilag og fortrinsvis være fodret med fodermidler fra bedriften.

- Husdyrbruget skal gøre det muligt at sikre ligevægt i landbrugsdriften, ved at jordens behov for organisk materiale og gødningsstoffer bliver dækket. Husdyrbruget bidrager til, at der skabes og vedligeholdes komplementaritet mellem jordbund og planter, planter og dyr og dyr og jordbund.

Ved at der anvendes fornyelige naturlige ressourcer (husdyrgødning, bælgsæd og foderplanter), sikrer kombinationen af alsidig planteavl og husdyrbrug, at jorden vedligeholdes og forbedres på lang sigt, og at der udvikles et bæredygtigt landbrug.

- Foderet skal dække dyrenes fysiologiske behov, og det skal stamme fra økologisk landbrug, medmindre der gælder en undtagelse.

- Der skal opretholdes størst mulig biologisk alsidighed, og ved valg af racer skal der tages hensyn til disses evne til at tilpasse sig stedets betingelser.

- Dyrenes omgivelser skal udformes på en sådan måde, at dyrene har tilstrækkelig bevægelsesfrihed i forhold til den enkelte arts specifikke adfærdsmønster. Bygningerne skal være udstyret med god ventilation, muliggøre spredning af dagslys og sikre dyrene fornøden bekvemmelighed, især ved relevant udstyr og tilstrækkelig strøelse.

- Disse forskellige principper for racevalg, fodring og omgivelser bør muliggøre, at sundhedsproblemerne begrænses, så dyrenes sundhed principielt forvaltes ved forebyggelse. Der kan kun undtagelsesvis tillades allopatiske behandlinger.

- Økologisk husdyrbrug kræver jordtilliggender. I de fleste tilfælde skal dyrene råde over græsarealer, og antallet af dyr pr. arealenhed begrænses, så der sikres en integreret forvaltning af animalsk og vegetabilsk produktion på bedriften, hvorved forurening undgås, navnlig jordforurening og forurening af overflade- og grundvand. Besætningens størrelse skal afhænge nøje af de arealer, der er til rådighed spredning af husdyrgødningen, og af eventuel anvendelse af andre organiske gødningsstoffer, så enhver negativ miljøpåvirkning undgås. Den samlede belægningsgrad for bedriften må ikke være på over to storkreaturer pr. hektar. Hvis der spredes andre organiske gødningsstoffer, nedsættes den samlede belægning, så den totale kvælstoftilførsel ikke overstiger, hvad der svarer til to storkreaturer pr. hektar, idet der regnes med følgende forhold: 2 storkreaturer - 170 kg kvælstof.

Koefficienterne for omregning af de forskellige dyrekategorier til storkreaturer er anført i bilag VII. Overskrides den fastsatte belægningsgrad (eller grænserne for kvælstoftilførsel), kan kontrolorganet eller kontrolmyndigheden indrømme undtagelse, hvis landbrugeren kan begrunde en plan for spredning, hvor der anvendes yderligere arealer, der er til rådighed på bedrifter i nærheden eller i området, med hvilke der er etableret et regelmæssigt samarbejde. Sidstnævnte marker skal være omfattet af en kontraktlig forpligtelse fra de berørte landbrugere, og de må ikke tilføres anden husdyrgødning. Er der stor risiko for forurening, kan kontrolorganet eller kontrolmyndigheden fastlægge maksimale belægningsgrader på under to storkreaturer pr. hektar, så stedets miljøforhold beskyttes.

- I økologisk landbrug skal alle dyr på samme bedrift opdrættes efter reglerne i dette bilag.

Det kan accepteres, at der på bedriften er dyr, som opdrættes efter principperne for konventionelt landbrug, såfremt deres opdræt sker i en enhed, hvis bygninger og marker er klart adskilte fra den enhed, der producerer ifølge reglerne for økologisk landbrug, og forudsat at det er dyr af andre arter.

- Husdyravlen baseres på naturlig bedækning. Kunstig sædoverføring er tilladt. Derimod er det forbudt at foretage embryotransplantation og at anvende hormoner for at styre ægløsningen, medmindre der er tale om veterinærbehandling af et enkeltdyr.

- I økologisk landbrug må der ikke foretages systematisk mutilation af dyr som f.eks. kupering af hale, klipning af tænder, kastrering, afhorning, næbtrimning og klipning af dronningbiers vinger. Kontrolorganet eller kontrolmyndigheden kan dog tillade visse af disse former for indgreb, hvis det sker af sikkerhedshensyn eller for at forbedre dyrenes sundhed eller velfærd. Indgrebet skal da foretages af kvalificeret personale, og dyrene skal skånes for lidelser.

- Transport af dyrene skal ske på en sådan måde, at den stress, dyrene udsættes for, begrænses, og transporten skal være så kort som mulig. Indladning og losning skal ske uden brutalitet, og der må ikke anvendes beroligende midler under transporten. De nationale bestemmelser og EF-forskrifterne på dette område skal under alle omstændigheder overholdes.

- Ved slagtning og aflivning skal dyrene behandles på en sådan måde, at den stress, de udsættes for, begrænses, og der skal samtidig skabes størst mulig sikkerhed for, at dyrene holdes adskilt fra dyr fra konventionelt opdræt.

2. Dyrenes oprindelse

For de forskellige slags opdræt skal dyrene stamme fra bedrifter, der overholder produktionsreglerne i artikel 6 og i dette bilag, og de skal forblive hele deres liv i dette produktionssystem.

Inden for et maksimum på 10 % pr. år af den voksne besætning kan der til fornyelse af besætningen indsættes hundyr, som endnu ikke har født, og som stammer fra konventionelt opdræt.

Efter anvisning og godkendelse fra kontrolorganet eller kontrolmyndigheden i medlemsstaten kan denne procent forhøjes i særlige tilfælde, f.eks. i forbindelse med en betydelig udvidelse af opdrættet, udskiftning af race, udvikling af nye driftsgrene eller bortskaffelse af dyr på grund af sundhedsforhold.

Er der ikke tilstrækkelig mange dyr af økologisk produktion til rådighed, kan som undtagelse dyr af konventionel produktion indsættes i økologisk opdræt, når der er tale om følgende:

- kyllinger, der er bestemt til æglægning, og som er højst atten uger gamle

- kyllinger, der er bestemt til kødproduktion, og som er under tre dage gamle

- kalve, der er under fire uger gamle

- smågrise, der indsættes i det økologiske system straks efter fravænning.

Disse undtagelser, som kontrolorganet eller kontrolmyndigheden forud skal give tilladelse til, anvendes i en overgangsperiode, der udløber den 31. december 2000.

Det er tilladt at indsætte handyr til avl fra konventionelt husdyrbrug, hvis de derefter opdrættes og vedvarende fodres ifølge reglerne i dette bilag.

Ved erhvervelse af dyr fra konventionelt husdyrbrug, skal der lægges særlig vægt på sundhedsbestemmelserne, og kontrolorganet eller kontrolmyndigheden kan fastsætte særlige krav, f.eks. kontrolundersøgelser, på baggrund af de lokale forhold.

Inden for biavl etableres bigården, ved at de eksisterende kolonier opdeles, eller ved at der erhverves sværme eller stader fra økologisk biavl. Som undtagelse er det i en overgangsperiode, der udløber den 31. december 2000, tilladt at erhverve nøgne sværme fra konventionel avl, hvis der iagttages en omlægningsperiode.

3. Omlægningsperiode

I økologisk landbrug skal foderet stamme fra bedrifter, der overholder de regler, der er fastsat i punkt 1 i dette bilag for planter og andre vegetabilske produkter.

Ovenstående regler for dyrenes oprindelse skal være overholdt, for at der kan sælges animalske produkter under benævnelsen økologisk.

Ved omlægning af et husdyrbrug med kvæg, får, geder, svin eller fjerkræ skal produktionsenhedens samlede foderareal opfylde forskrifterne for økologisk landbrug. Græsarealerne og arealerne med foderafgrøder skal forud have undergået en omlægning i en periode på normalt to år. Kontrolorganet kan efter aftale med den kompetente myndighed beslutte at forlænge eller afkorte denne periode under hensyntagen til arealernes tidligere anvendelse.

For at produkter fra husdyrbrug kan sælges under benævnelsen økologisk, skal brug, der er under omlægning, overholde reglerne i dette bilag, navnlig reglerne om foder, sundhedsforhold og opstaldning, i en periode på mindst:

- 12 måneder for kvæg, der er bestemt til kødproduktion

- 6 måneder for mindre drøvtyggere, svin og fjerkræ (indsat efter de tre første levedage), der er bestemt til kødproduktion

- 12 uger for dyr, der opdrættes til produktion af mælk

- 10 uger for produktion af æg.

Hvis der indsættes dyr fra konventionelt husdyrbrug på de betingelser og inden for de grænser, der er anført i foregående punkt, skal ovennævnte perioder være overholdt, for at produkterne kan sælges som produkter fra økologisk landbrug; i disse perioder skal alle reglerne i dette bilag være overholdt, navnlig reglerne om foder og veterinærbehandling.

Ved omlægning inden for biavl kan produkter fra bistaderne kun sælges under benævnelsen økologisk, hvis de almindelige betingelser for foder, pleje og bistader har været overholdt i mindst et år. Stadernes byggematerialer skal være bragt i overensstemmelse med reglerne i dette bilag. Hvis der erhverves nøgne sværme fra konventionel avl, er omlægningsperioden også et år.

4. Foder

- Alle bedriftens dyr skal normalt fodres med fodermidler, der alle er frembragt ifølge produktionsreglerne i artikel 6 og bilag I.

Bedriften skal normalt selv sikre produktionen af det foder, besætningen skal bruge, men på grund af særlige forhold er det tilladt at købe økologisk foder hos landbrugere eller virksomheder, der overholder produktionsreglerne i artikel 6 og i bilag I.

Formålet med foderet er at sikre en kvalitetsproduktion, uden at der tilstræbes maksimal vækst, og samtidig skal dyrets foderbehov på det pågældende fysiologiske stade tilgodeses.

Kontrolorganerne og kontrolmyndighederne kan for en overgangsperiode, der udløber den 31. december 2000, som undtagelse give tilladelse til, at der i et begrænset forhold anvendes konventionelt foder, hvis det viser sig, at husdyrbrugeren ikke kan skaffe foder af udelukkende økologisk oprindelse. Den højst tilladte andel af konventionelt foder pr. dag er 10 % for ikke-drøvtyggere. Andelen beregnes i forhold til tørstofindholdet i foderet af landbrugsoprindelse.

Det er tilladt at iblande vegetabilske produkter fra omlægning i foderrationen med en andel på indtil 20 % af foderplanen, hvis produkterne stammer fra marker, hvor produktionsreglerne i artikel 6 og bilag I er blevet overholdt i mindst et år.

I bilag II, del C, er anført listen over konventionelle fodermidler, der kan indgå i foderrationens sammensætning, og som navnlig skal tjene til at dække dyrenes proteinbehov. I tilfælde af lavere foderproduktion som følge af navnlig usædvanlige vejrforhold, kan disse andele justeres, hvis justeringen er begrundet og der er givet tilladelse hertil fra kontrolorganet eller kontrolmyndigheden.

- Usammensatte eller sammensatte foderstoffer skal være i overensstemmelse med reglerne i Rådets direktiv 77/101/EØF (1) og Rådets direktiv 79/373/EØF (2). Hvad angår forekomst af uønskede stoffer og produkter, er foderet underkastet bestemmelserne i Rådets direktiv 74/63/EØF (3).

For at dække dyrenes ernæringsbehov er det tilladt at tilsætte vitaminer og sporelementer efter Rådets direktiv 70/524/EØF (4).

(1) EFT nr. L 32 af 3. 2. 1977, s. 1; direktivet er senest ændret ved direktiv 90/654/EØF (EFT nr. L 353 af 17. 12. 1990, s. 48).

(2) EFT nr. L 86 af 6. 4. 1979, s. 30; direktivet er senest ændret ved direktiv 93/74/EØF (EFT nr. L 237 af 22. 9. 1993, s. 23).

(3) EFT nr. L 38 af 11. 2. 1974, s. 31; direktivet er senest ændret ved direktiv 94/16/EF (EFT nr. L 104 af 23. 4. 1994, s. 32).

(4) EFT nr. L 270 af 14. 12. 1970, s. 1; direktivet er senest ændret ved direktiv 94/77/EF (EFT nr. L 350 af 31. 12. 1994, s. 113).

Mineraler, der er uundværlige til dækning af dyrenes ernæringsbehov, skal fortrinsvis tilsættes i form af naturlige råvarer eller fodermidler, der naturligt indeholder disse stoffer.

I bilag II, del D, er anført listen over de godkendte tilsætningsstoffer til foderstofferne.

Ud over mælk og mælkeprodukter er det forbudt at anvende andre produkter af animalsk oprindelse til foder.

Der må hverken i foder eller ved oral indgift anvendes syntetiske stoffer, der er bestemt til at fremme væksten.

- For flermavede dyr skal opdrættet være baseret på størst mulig anvendelse af græsarealer. Mindst 60 % af det tørstof, der udgør den daglige foderration, skal bestå af frisk, tørret eller ensileret grovfoder. Det er forbudt udelukkende at bruge ensilage.

Til ensilage kan anvendes havsalt, stensalt, såkaldte økologiske konserveringsmidler såsom gær, mælkesyre-, myresyre- og propionsyrebakterier, valle, sukker og melasse.

- Ved biavl skal staderne være placeret på steder, hvor der udelukkende er afgrøder og spontan vækst, som opfylder kravene til økologisk produktionsmetode ifølge artikel 6 og bilag I.

Medlemsstaterne sørger for, at der udpeges regioner eller områder for økologisk biavl. Er der ikke foretaget en sådan udpegning, skal biavleren over for kontrolorganet eller kontrolmyndigheden forelægge dokumentation og garantier for, at trækområderne for hans kolonier opfylder disse krav; nævnte dokumentation og garantier kan navnlig være baseret på relevante analyser.

Det er tilladt at fodre kolonierne, hvis klimaforholdene kræver, at der tilvejebringes forråd til overvintring. Fodringen skal ske mellem sidste honninghøst og koloniens hvileperiode. Fodringen sker normalt med honning fra økologisk biavl, men der kan også anvendes sukkeropløsninger, der er fremstillet af produkter, som opfylder kravene til økologisk landbrug. Som undtagelse kan der indtil den 31. december 2000 anvendes sukkeropløsninger og honning af konventionel oprindelse.

5. Sygdomsforebyggelse og veterinærpleje

På sundhedsområdet er sygdomsforebyggelse hovedreglen i økologisk landbrug. En god sundhedstilstand opnås ved, at opdrættet sker hensigtsmæssigt, så der opnås en god modstandsdygtighed over for sygdomme og infektioner undgås. I denne sammenhæng kan flere faktorer bidrage til, at sygdomme forebygges godt, og at sundhedsproblemerne begrænses: valg af racer, der er tilpasset stedets betingelser, afbalanceret fodring med fodermidler af god kvalitet, opstaldningsformer, der er afpasset efter dyrenes morfologi og behov, udnyttelse af dyrenes naturlige forsvar og rationel anvendelse af dyrenes udendørsområder.

Tilskadekomne dyr og dyr, der udviser sygdomssymptomer, skal straks behandles, om fornødent ved isolering i relevante lokaler. Husdyrbrugeren skal sørge for, at der føres tilsyn med besætningen, så ethvert unormalt forhold bemærkes.

Der kan i uindskrænket omfang foretages behandlinger på grundlag af planteekstrakter, sporelementer og produkter, der er anført i bilag II, del D, og anvendes homøopatiske opløsninger (vegetabilske, animalske og mineralske stoffer).

Det er ikke tilladt at foretage forebyggende allopatiske behandlinger eller anvende vækstfremmende stoffer. Der må heller ikke anvendes hormoner til fremkaldelse eller synkronisering af brunst. Dog kan der foretages hormonbehandlinger i forbindelse med enkeltdyr for at løse reproduktionsproblemer.

Hvis en sygdom ikke kan behandles ifølge ovenstående bestemmelser, kan der anvendes allopatiske behandlinger for at redde dyrets liv, spare det for lidelser eller gengive det sundheden, såfremt dette kun kan ske på denne måde.

Ligeledes kan der anvendes vaccine, hvis der er anerkendt forekomst af sygdomme i det område, hvor bedriften ligger, og hvis der er tale om vaccinationer, der er tvungne ifølge gældende retsforskrifter.

Allopatiske behandlinger skal foretages under en dyrlæges ansvar, og produktets art skal være klart angivet, hvilket også gælder behandlingens varighed og den foreskrevne tilbageholdsesperiode, inden produkterne anvendes til konsum. Disse oplysninger indføres i bedriftens logbog og anmeldes til kontrolorganet. De behandlede dyr skal være klart identificeret, enkeltvis for store dyr, enkeltvis eller pr. flok for fjerkræ og mindre husdyr og pr. koloni for bier.

Tilbageholdelsesperioderne mellem behandlingerne med syntetisk medicin og muligheden for salg af de animalske produkter under benævnelsen økologisk er dobbelt så lange som de perioder, der er fastsat i lovgivningen.

Inden for biavl sikres der god sundhed i kolonierne ved formindskelse af de faktorer, som fremmer sygdomsforekomst. Der anvendes i dette øjemed følgende praksis: valg af racer, der er modstandsdygtige og tilpasset stedets betingelser, regelmæssig udskiftning af dronninger, regelmæssig rensning og desinficering af materiellet, bortskaffelse af forurenet materiel, regelmæssig udskiftning af vokstavler og sikring af tilstrækkelige mængder pollen og honning i bistaderne.

Hvis det er nødvendigt at anvende syntetiske produkter for at udrydde bestemte smitsomme sygdomme, der kan ødelægge kolonierne, skal behandlingen ske i den størst mulige tidsmæssige afstand fra dronningens æglægningsperiode og perioden for indsamling af nektar. Er behandling nødvendig i denne periode, skal de behandlede kolonier anbringes i en isoleret bigård. I dette tilfælde gælder omlægningsperioden på et år for disse stader.

For al animalsk produktion gælder, at hvis et dyr eller en gruppe af dyr underkastes en eller flere helbredende behandlinger, bortset fra behandlinger mod parasitter, med allopatiske produkter i løbet af den årlig produktionscyklus eller dyrenes livscyklus, hvis denne er kortere end et år, må de frembragte animalske produkter ikke sælges under benævnelsen økologisk i det pågældende år.

6. Stalde og løbegårde mv. samt anlæg til opbevaring af husdyrgødning og ensilage

For alle dyrearterne skal opstaldningsforholdene være afpasset efter dyrenes behov for bevægelsesfrihed, dagslys og velvære. Dyrene skal have let adgang til fodringssteder og til drikkevand. Bygningerne skal være udstyret med en tilstrækkelig ventilation, der er tilpasset vejrforholdene.

Opdrættes dyrene i gruppe, skal grupperne være dannet efter dyrenes udviklingsstadium og deres adfærdsmæssige behov.

Der må ikke anvendes staldbygningsmaterialer og behandlingsmidler, der kan frembyde giftfare for dyrene.

Alle pattedyr skal have liggeplads med strøelse til rådighed. Strøelsen kan være strå eller andet egnet naturmateriale. Den kan være renset med og tilsat alle de mineralske produkter, der er godkendt som gødningsstoffer i økologisk landbrug ifølge bilag II A. For fjerkræ skal bygningen være udstyret med siddepinde, der i et antal og størrelse svarer til flokkens omfang og dyrenes størrelse.

Opdrætslokalerne renses ved vandspuling eller med varmt vand. De kan desinficeres med produkter, der er nævnt i bilag II, del E.

Lokalernes rensning, navnlig udryddelsen af insekter og parasitter, foretages, når dyrene ikke er til stede, og der må kun anvendes rensemidler, der er anført i bilag II, del B.

Anlæggene til opbevaring af husdyrgødning og ensilage skal kunne hindre, at der sker vandforurening ved overfladisk frastrømning eller nedsivning i jorden, eller at der sker tilstrømning af møddingssaft og ensilagesaft til overfladevand. Møddingsanlæggene skal have større kapacitet, end hvad der er påkrævet for opbevaring i mindst seks måneder, så der kan sikres en god forvaltning af gødskningsværdien.

For pattedyr skal de dyr, der er bestemt til avl og til mælkeproduktion, have adgang til græsarealer eller løbegårde i fri luft, når vejrforholdene og jordbundens tilstand tillader det. Endvidere skal disse arealer i fri luft alt efter de stedlige klimaforhold frembyde tilstrækkelig beskyttelse mod regn, blæst, sol og ekstreme temperaturer.

For dyr, der er bestemt til kødproduktion, baseres opdrætsforholdene ideelt på de samme principper, men slutfodringen kan foregå i stald. Disse bygninger skal være så rummelige, at dyrene har den bevægelsesfrihed, der svarer til deres behov.

Kontrolorganet eller kontrolmyndigheden kan indrømme undtagelser fra dette princip, for at der kan tages hensyn til lokale forhold i form af bedriftsstukturer eller byggetraditioner i bestemte områder.

Sådanne undtagelser kan kun indrømmes for eksisterende bygninger, og der skal ved nybygning tages hensyn til ovenstående grundprincipper.

De bygninger, der anvendes til opdræt, skal gøre det muligt for det enkelte dyr at råde over en tør og tilstrækkelig stor hvileplads. Generelt skal belægningsgraden i bygningen fastlægges efter dyrenes art, race, alder og størrelse. Endvidere skal der ved belægningsgraden tages hensyn til dyrenes adfærdsmæssige behov, som navnlig afhænger af flokkens størrelse og dyrenes køn. Optimal belægning skal sikre dyrenes velfærd og give dem et areal, der er så stort, at de kan sove, æde og bevæge sig.

Ved opdræt af kalve skal parametrene for opstaldning for alle bedrifter være i overensstemmelse med Rådets direktiv 91/629/EØF af 19. november 1991 om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af kalve (1).

Hvis fedesvin holdes i svinestald, skal dyrene mindst råde over et frit gulvareal til hvile på en størrelse som fastsat i artikel 3 i Rådets direktiv 91/630/EØF af 19. november 1991 om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin (2). Endvidere skal dyrene have adgang til en overdækket løbegård med strøelse af samme størrelse. Der må ikke anvendes fuldspaltegulv og halsbindsler. De øvrige bestemmelser om opstaldning og opdræt, der er fastsat i direktiv 91/630/EØF, anvendes fra denne forordnings vedtagelse for alle bygninger.

For fjerkræ skal der hele dagen være adgang til et græsareal, når vejrforholdene tillader det; arealet skal være udstyret med relevant ly.

Bygningen skal være ventileret og forsynet med åbninger, der står i forhold til dens størrelse. Dagslys kan suppleres med kunstig belysning, så der daglig er lys i indtil 16 timer. Der skal være en tomgangsperiode mellem opdræt af to fjerkræflokke. I denne periode rengøres og desinficeres bygningen og dens udstyr.

Ligeledes skal hønsegården hvile efter opdræt af en fjerkræflok, så græsset kan gro frem igen og der kan overholdes en tomgangsperiode.

Fjerkræ til ægproduktion skal opdrættes frilands, og der skal være adgang til en bygning af en størrelse og med en indretning, der giver dyrene fornødent velvære.

Hønsegården og bygningen skal opfylde følgende mindstekrav (3):

- hønsene skal til stadighed have adgang til et udendørs areal om dagen

- det areal, hønsene har adgang til, skal i overvejende grad være dækket af vegetation

- belægningsgraden må ikke overstige 4 000 høns pr. ha areal, hønsene har adgang til, dvs. en høne pr. 2,5 m²

(1) EFT nr. L 340 af 11. 12. 1991, s. 28.

(2) EFT nr. L 340 af 11. 12. 1991, s. 33.

(3) Disse betingelser svarer til bestemmelserne i bilag II, litra b) og c), i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1274/91 af 15. maj 1991 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1907/90 om handelsnormer for æg (EFT nr. L 121 af 16. 5. 1991, s. 11); forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 786/95 (EFT nr. L 79 af 7. 4. 1995, s. 12).

- bygningens indre:

- belægningsgraden må ikke overstige syv høns pr. m² gulvareal, hønsene har adgang til

- mindst en tredjedel af dette areal skal være dækket med strøelse såsom strå, høvlspåner, sand eller tørv

- en tilstrækkelig del af det areal, hønsene har adgang til, skal være beregnet til opsamling af deres ekskrementer.

Fjerkræ til kødproduktion skal opdrættes frilands med adgang til en hønsegård i fri luft og til en bygning af maksimal størrelse og med en indretning, der er afpasset efter de pågældende forskellige arter. Følgende mindstekrav skal være overholdt (1):

- belægningsgraden pr. m² gulvareal må ikke overstige følgende:

- kyllinger: 12 dyr, dog højst 25 kg levendevægt. I mobile huse, hvis gulvareal ikke overstiger 150 m², og som også er åbne om natten, kan belægningsgraden dog forøges til 20, men højst 40 kg levendevægt pr. m²

- berberænder op pekingænder: enten 8 handyr, dog højst 35 kg levendevægt, eller 10 hundyr, dog højst 25 kg levendevægt

- mulardænder: 8 dyr, dog højst 35 kg levendevægt

- perlehøns: 13 dyr, dog højst 23 kg levendevægt

- kalkuner: 6,25 dyr (indtil en alder på syv uger: 10 dyr), dog højst 35 kg levendevægt

- gæs: 5 dyr (indtil en alder på seks uger: 10 dyr), dog højst 30 kg levendevægt

- det samlede fjerkræhusareal på et enkelt produktionssted må ikke være på over 1 600 m²

- det enkelte fjerkræhus må højst rumme:

- 4 800 kyllinger

- 5 200 perlehøns

- 4 000 berberænder eller pekingænder (hundyr) eller 3 200 berberænder eller pekingænder (handyr) eller 3 200 mulardænder

- 2 500 gæs og kalkuner

- det enkelte fjerkræhus skal have ind- og udgangshuller, der tilsammen er mindst 4 m lange pr. 100 m² husareal

- dyrene skal dagen igennem have adgang til udendørs løbegårde fra en alder af:

- seks uger for kyllinger

- otte uger for ænder, gæs, perlehøns og kalkuner

- de udenørs løbegårde skal omfatte et hovedsageligt plantedækket areal på mindst:

- 2 m² pr. kylling, berberand, pekingand eller perlehøne

(1) Disse betingelser svarer til bestemmelserne i bilag IV, litra d), i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1538/91 af 5. juni 1991 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1906/90 om handelsnormer for fjerkrækød, med undtagelse af bestemmelserne om slutfodring i indelukke (EFT nr. L 143 af 7. 6. 1991, s. 11); forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 3239/94 (EFT nr. L 338 af 28. 12. 1994, s. 48)

- 3 m² pr. mulardand

- 6 m² pr. kalkun

- 10 m² pr. gås.

Til perlehøns kan udendørs løbegårde erstattes af en voliere med et gulvareal, der er mindst det dobbelte af husets, og som har en højde på mindst 2 m. Hver høne skal råde over mindst 10 cm pind (fjerkræhus og voliere)

- de opfedede dyr skal være af en stamme, der er anerkendt som langsomtvoksende

- den foderblanding, der bruges ved opfedningen, indeholder mindst 70 % korn

- dyrene slagtes i en mindstealder af:

- kyllinger: 81 dage

- pekingænder: 49 dage

- berberænder (hundyr): 70 dage

- berberænder (handyr): 84 dage

- mulardænder: 92 dage

- perlehøns: 94 dage

- kalkuner og stegegæs: 140 dage.

Inden for biavl skal staderne være bygget af naturlige materialer, der ikke frembyder nogen risiko for forurening af miljøet og produkterne fra stadet. De anvendte beskyttelsesmidler skal opfylde samme krav.

Beskyttelse af rammer og honningmagasiner, især mod parasitter, kan kun foretages med produkter, der er nævnt i bilag II, del B. Der må ikke anvendes syntetiske kemikalier.

Voks til fremstilling af nye rammer skal stamme fra produktionsenheder, der overholder reglerne for økologisk biavl. Som undtagelse kan kontrolorganet eller kontrolmyndigheden tillade, at der især til nye anlæg anvendes konventionelt voks, hvis der ikke er voks fra økologisk biavl til rådighed på markedet..«3. Bilag II, del C »Andre produkter« affattes således:

»DEL C

Ublandede foderstoffer af landbrugsoprindelse, der ikke er produceret økologisk, jf. bilag I, kapitel II, punkt 4

C.1. Frø, korn og grovfoder

Lucerne

Frø af bælgsæd (hele frø, mel og foderkager), lupin, soja, ært, kikært (Cicer arietinum), fladbælg (Lathyrus sativus), bønne og hestebønne (Vicia faba)

Oliefrø (hele frø, mel og foderkager): solsikke, raps og hør

C.2. Forarbejdede vegetabilske produkter

Biprodukter fra stivelsesfremstilling (majs og kartoffel)

Biprodukter fra mølleri (klid)

Roesnitter

Biprodukter fra malteri og bryggeri

Sukker (til biavl)

C.3. Animalske produkter og biprodukter

Mælk og mælkeprodukter

C.4. Diverse

Pollen (til biavl)

Nektar (til biavl).«

4. I bilag II indsættes som del D:

»DEL D

Tilladte tilsætningsstoffer til foderstoffer

1. Mineraler (herunder sporelementer)

>TABELPOSITION>

2. Forskellige produkter

- Plantepulver og planteekstrakter, krydderier og aromastoffer

- Stenmel og trækul

- Tang

- Gær

- Sepiaskaller, muslingeskaller og østersskaller

- Fiskeolie og torskelevertran

- Autolysater, hydrolysater og proteolysater fra fisk, fremstillet ved enzymproces, også i opløselig form (udelukkende for tilførsel af vitaminer, mineraler og proteiner til unge dyr).«5. I bilag II indsættes som del E:

»DEL E

Tilladte produkter til behandling og desinficering af lokaler og materiel

E.1. Produkter til brug i staldbygninger

- læsket kalk

- klorvand

- kaustisk soda (til materiel)

- kaliumhydroxid (til materiel)

- naturlige planteekstrakter

- natriumhypochlorit (bistader)

- myresyre, mælkesyre og eddikesyre (bistader)

E.2. Produkter til rengøring af materiel

- salpetersyre (til malke- og mejeriudstyr).«

6. I bilag II indsættes som del F:

»DEL F

Andre produkter«

7. I bilag III om minimumsbetingelser for kontrolforanstaltninger og forholdsregler under kontrolordningen som omhandlet i artikel 8 og 9, ændres titlen på første kapitel »A. Planter og vegetabilske produkter fra landbrugsproduktion eller indsamling« til:

»A.1. Planter og vegetabilske produkter fra landbrugsproduktion eller indsamling«.

8. I bilag III indsættes som nyt kapitel:

»A.2. Dyr og animalske produkter fra landbrugsproduktion

1. Bedrifter, der har husdyrbrug og producerer animalske produkter efter reglerne i denne forordning, er underkastet de kontrolkrav, der er fastsat i kapitlet om planter og vegetabilske produkter, da de ifølge bilag I skal råder over arealer til planteproduktion.

2. Ud over at disse krav skal være opfyldt, skal der overholdes særlige bestemmelser om animalsk produktion.

2.1. Ved iværksættelsen af den kontrolordning, der specielt gælder animalsk produktion, udarbejder producenten og kontrolorganet:

- en fuldstændig beskrivelse af bygningerne for husdyrbruget, løbegårdene og områderne med fri adgang, eventuelt lokalerne til opbevaring og forarbejdning af dyr og animalske produkter

- en fuldstændig beskrivelse af anlæggene til opbevaring af husdyrgødningen

- en plan over husdyrgødningens spredning og i sammenhæng hermed en fuldstændig beskrivelse af arealerne med planteavl

- eventuelt bestemmelserne i kontrakter med nabobedrifter om spredning af husdyrgødning

- alle konkrete foranstaltninger, der skal træffes på selve husdyrbedriften, for at bestemmelserne i denne forordning kan blive opfyldt.

Beskrivelsen og foranstaltningerne anføres i en inspektionsrapport, som medunderskrives af producenten. Rapporten skal også indeholde et tilsagn fra husdyrbrugeren om, at han vil overholde bestemmelserne i artikel 6 og i bilag I, og at han er indforstået med, at der i tilfælde af overtrædelse anvendes foranstaltninger efter artikel 9, stk. 9.

2.2. De generelle kontrolkrav, der er fastsat i bilag III A, punkt 1, 3, 4, 5, 6, 7 og 8 for planter og vegetabilske produkter, anvendes tilsvarende for husdyrene og de animalske produkter.

Som undtagelse fra disse regler må der forefindes veterinærmedicin på bedriften, hvis medicinen er foreskrevet af en dyrlæge som led i behandlinger, der er nævnt i bilag I, og såfremt den opbevares på et sted under tilsyn og der føres en logbog over indkøb og anvendelse.

2.3. Husdyrene skal til stadighed være identificeret under anvendelse af teknikker, der er afpasset efter de forskellige dyrearter, enkeltvis for store pattedyr, enkeltvis eller pr. flok for fjerkræ og for mindre pattedyr.

Identifikationen af dyrene og deres produkter skal sikres i hele distributionskæden, bl.a. under transport, slagtning og senere forarbejdning.

2.4. Der etableres registrerede logbøger, som til stadighed skal være til rådighed på bedriften for kontrolorganet eller kontrolmyndigheden.

Disse bøger, der skal give en fuldstændig beskrivelse af besætningens drift, skal indeholde følgende oplysninger:

- pr. art, dyrenes ankomst: oprindelse og ankomstdato, omlægningsperiode, identifikationsmærke og tidligere veterinærforhold

- dyrenes fragang: alder, antal og vægt, identifikationsmærke og bestemmelse

- eventuelle tab af dyr og årsagerne hertil

- foder: fodertype, herunder tilsætningsstoffer, størrelsen af foderrationens bestanddele, perioder for adgang til udendørs arealer, hvis der er begrænsninger

- profylakse, terapeutiske indgreb og veterinærbehandlinger: dato for behandlingen, diagnosen, behandlingsmidlets art, de nærmere betingelser for behandlingen, dyrlægerecepterne for veterinærbehandlinger med begrundelse og de foreskrevne tilbageholdelsesperioder, inden de animalske produkter kan afsættes.

2.5. Hvis producenten driver flere husdyrbrug i samme område, er de enheder, der producerer dyr eller animalske produkter, der ikke er omfattet af artikel 1, også underkastet kontrolordningen, hvad angår punkt 2.1, første, andet og tredje led, i dette kapitel om dyr og animalske produkter, og hvad angår bestemmelserne om programmet for opdræt, bogføringen og principperne for opbevaring af produkter, der anvendes til opdrættet. Under alle omstændigheder må der på disse enheder ikke opdrættes samme dyrearter som på den enhed, der er nævnt under punkt 1 i dette stykke.«

9. Et nyt bilag VII indsættes:

»BILAG VII

>TABELPOSITION>

«