BEGRUNDELSE

1. BAGGRUND FOR FORSLAGET

· Begrundelse og formål

Den ukrainske økonomi har været i recession siden anden halvdel af 2012 med kun et kvartal med positiv vækst i slutningen af 2013, som hurtigt vendte i de første to måneder af 2014 som følge af forværringen af den politiske og sikkerhedsmæssige situation.

Den ukrainske regering mistede adgangen til internationale finansielle markeder i 2013, eftersom tilliden blev svækket på grund af det voksende underskud på de offentlige finanser og den manglende gennemførelse af meget tiltrængte reformer. Myndighedernes uvilje mod at iværksætte reformer forhindrede dem også i at indgå en finansieringsaftale med IMF.

Som følge af store tilbagebetalinger af gæld i fjerde kvartal af 2013 og begyndelsen af 2014 og centralbankens interventioner for at forsvare den faste valutakurs i forhold til dollaren faldt valutareserverne drastisk til 15,5 mia. USD i slutningen af februar, hvilket efterlod Ukraine med en meget svag og en hurtig forværring af sin betalingsbalancesituation. Den aktuelle politiske krise har meget alvorlige konsekvenser for Ukraines allerede usikre økonomiske og finansielle stabilitet. De facto-afbrydelsen af Ruslands bistand i henhold til den pakke på 15 mia. USD, der blev aftalt i december, og den bebudede ophævelse af de reducerede gaspriser, som Gazprom har indrømmet, fra og med april 2014, vil forværre situationen yderligere. Under disse omstændigheder står Ukraine over for en alvorlig risiko for misligholdelse af sine forpligtelser i den nærmeste fremtid.

Samtidig trådte regeringen tilbage i februar i kølvandet på de massedemonstrationer, der havde stået på siden slutningen af november måned. En ny regering blev godkendt af det ukrainske parlamentet, Verkhovna Rada, den 27. februar, og man vendte tilbage til 2004‑forfatningen. Trods disse ændringer har Ukraine ikke været i stand til at genskabe politisk stabilitet, eftersom landets suverænitet og territoriale integritet for nylig er blevet krænket af Den Russiske Føderation.

Den nye regering har offentligt forpligtet sig til at påbegynde gennemførelsen af betydningsfulde og omfattende reformer inden præsidentvalget den 25. maj. Selv om den politiske proces i øjeblikket er ustabil, viser den klare tegn på, at der er vilje til at gennemføre økonomiske reformer.

På denne baggrund søger de ukrainske myndigheder finansiel bistand fra multilaterale og bilaterale kreditorer og donorer til støtte for et reformprogram, der er under udarbejdelse, og som skal mindske den økonomiske sårbarhed, styrke valutareserverne og fremme økonomisk vækst. IMF sendte en delegation til Ukraine i begyndelsen af marts, og den forventes at spille en central rolle i forbindelse med udarbejdelsen af dette program og mobiliseringen af international finansiel bistand til Ukraine. I de kommende uger forventes IMF og de ukrainske myndigheder at nå frem til en aftale om et økonomisk program, hvortil der vil blive ydet støtte gennem en finansieringsaftale.

Det forventes, at Ukraines behov for ekstern finansiering vil overstige den finansiering, som IMF sandsynligvis vil tilbyde. I denne forbindelse bebudede Europa-Kommissionen den 5. marts 2014 en finansiel hjælpepakke til fordel for Ukraine, der blev hilst velkommen af EU's stats- og regeringschefer dagen efter. Et af elementerne i denne pakke er et nyt program for makrofinansiel bistand i størrelsesordenen 1 mia. EUR.

Europa-Kommissionen foreslår Rådet at yde Ukraine makrofinansiel bistand på højst 1 mia. EUR. Bistanden vil tage form af mellemfristede lån uden gavebistand, idet Ukraine ikke opfylder kravene til at modtage gavebistand i forbindelse med makrofinansielle bistandsforanstaltninger.

Den foreslåede makrofinansielle bistand fra EU er bestemt til at hjælpe Ukraine med at dække en del af sit presserende behov for ekstern finansiering i forbindelse med det stabiliserings- og reformprogram, som er under udarbejdelse, og på denne måde mindske økonomiens kortsigtede sårbarheder i forhold til betalingsbalance og de offentlige finanser. Den foreslåede bistand vil støtte en hurtig finanspolitisk konsolidering og ekstern stabilisering og tilskynde myndighederne til at gennemføre strukturreformer, der kan forbedre den generelle makroøkonomiske forvaltning, styrke den økonomiske styring og gennemsigtighed og forbedre betingelserne for bæredygtig vækst.

Den foreslåede makrofinansielle bistand er i overensstemmelse med målene for det østlige partnerskab og målene for den nye europæiske naboskabspolitik. Den vil sende et signal til de andre lande i regionen om, at EU er rede til at støtte lande, der iværksætter politiske reformer, når de befinder sig i økonomiske vanskeligheder. På denne baggrund er det Kommissionens opfattelse, at de politiske og økonomiske forudsætninger for makrofinansiel bistand af den foreslåede størrelse og karakter er opfyldt.

· Generel baggrund

Efter fem kvartaler i træk med nedgang steg det reale BNP med 3,3 % i fjerde kvartal 2013 i forhold til samme kvartal året før, hvilket samlet førte til nulvækst for 2013. Det dårlige økonomiske resultat skyldtes en kombination af dårlig høst, faldende ståleksport og forsinkede indenlandske reformer. Ifølge IMF menes væksten at have været negativ i januar og februar. På grund af den ustabile situation varierer prognoserne for 2014 mellem -5 % til +3 % alt afhængigt af de antagelser, prognoserne bygger på. Makroøkonomiske tilpasninger, herunder finanspolitisk konsolidering og valutakursfleksibilitet, vil få en kontraktiv effekt, men på den anden side vil den planlagte IMF-aftale øge tilliden, hvilket hurtigt kan føre til udenlandske direkte investeringer. Ikke desto mindre udgør Ruslands politik over for Ukraine en betydelig risiko for væksten.

Inflationen har været meget lav de seneste år og udgjorde 0,3 % ultimo 2013. Inflationspresset er dog steget i 2014. Forbrugerprisindekset var på 0,5 % i januar og 1,2 % i februar, og den ukrainske centralbank forventer, at det kunne stige til 10 % eller mere ved udgangen af 2014 som følge af nedskrivningen af hryvniaen (UAH) og den forventede stigning i husholdningernes energiafgifter.

Underskuddet på de offentlige finanser, herunder driftsunderskuddet for den ukrainske energisektors største operatør, Naftogaz, blev anslået til 6,5-7,5 % af BNP i 2013, hovedsagelig som følge af fortsatte energisubsidier, der beløber sig til 7 % af BNP, men også som følge af den økonomiske afmatning. Investeringerne blev mindsket med 40 % i 2013, mens momsindtægterne faldt med 7 %. 2014-budgettet blev vedtaget af parlamentet i begyndelsen af januar, men var baseret på urealistiske antagelser med hensyn til vækst og inflation, og det er nu ved at blive revideret af finansministeriet i tæt samarbejde med IMF. Indtægterne i januar-februar 2014 udgjorde 82 % af det beløb, der var planlagt i budgettet, hvilket tyder på, at det bliver nødvendigt at reducere udgifterne med omkring 80 mia. UAH eller 15-17 % i 2014. Desuden stiger prisen på gasimport fra Rusland fra den 1. april til mindst 400 USD pr. 1 000 kubikmeter, hvilket vil lægge et betydeligt pres på budgettet. Men finansministeren har forsikret, at gaspriserne for husholdninger og fjernvarmeselskaber vil blive hævet inden valget den 25. maj for at mindske dette pres. Et andet anliggende er restancer i form af både momsrefusioner til virksomheder og forfaldne subsidier til forsyningsselskaber på henholdsvis 12 mia. UAH og 8 mia. UAH.

Der har været et stærkt pres på den lokale valuta siden krisens udbrud. Centralbanken har ladet hryvniaen depreciere kraftigt (med ca. 25 %) i februar. En del heraf var en bevidst devaluering af den officielle valutakurs den 7. februar fra 7,99 UAH/USD, som havde holdt siden juli 2012, til 8,708 UAH/USD. Senere tog deprecieringen af valutaen fart som følge af centralbankens manglende evne til at gribe ind på grund af de meget lave valutareserver. Efter aftale med IMF fører centralbanken nu en ikke-interventionspolitik, undtagen i tilfælde af betydelige udsving i valutakurserne. Den fastholder også en række former for kapitalkontrol, men siger, at den vil afstå fra at indføre nye. Hryvniaen er stadig ustabil trods disse foranstaltninger. En yderligere betydelig devaluering af valutaen risikerer at forringe bankernes kreditporteføljer og kapital og vil ikke nødvendigvis genskabe balance på de løbende poster, da en stor del af eksporten er afhængig af importerede materialer. Desuden er den ukrainske økonomi forbrugsdrevet (75 % af BNP), og en devaluering med ledsagende inflation vil sandsynligvis få BNP til at skrumpe.

Betalingsbalancens løbende poster forværredes betydeligt i 2013 til et skønnet underskud på 10 % af BNP, hvilket først og fremmest afspejler en faldende eksport. Centralbanken forventer en betydelig indsnævring af underskuddet på de løbende poster i 2014 som følge af tilpasninger i forbindelse med den planlagte IMF-aftale, herunder en finanspolitisk konsolidering. Behovet for finansiering af underskuddet på de løbende poster vil dog fortsat være betydeligt på kort sigt - mindst 4 mia. USD inden udgangen af andet kvartal af 2014. De udenlandske direkte nettoinvesteringer skønnes at være faldet yderligere fra 5,0 % af BNP i 2012 til 2,6 % af BNP i 2013 og lå tæt på 0 % i januar 2014.

Udlandsgælden blev anslået til 76,7 % af BNP ultimo 2013. Kun ca. en tredjedel heraf skal betales eller garanteres af offentlige myndigheder (herunder centralbankens gæld til IMF). Foruden den offentligt garanterede gæld i nogle af Ukraines låntagende virksomheder, f.eks. statsgaranterede euroobligationer udstedt af Naftogaz, kan anden ekstern gæld i Ukraines virksomheder få systemiske konsekvenser for landet. Navnlig har Naftogaz’ gæld (restancer) i forbindelse med gastransport fra Ruslands Gazprom direkte følger for landets løbende poster, da Gazprom fastsætter sine priser i forhold til Naftogaz' tilbagebetalinger.

De officielle reserver faldt med 16 % til 20,4 mia. USD i 2013 som følge af det store betalingsbalanceunderskud, presset på hryvniaen og den betydelig tilbagebetaling af gæld i 2013. Denne negative tendens fortsatte i januar og februar, hvor reserverne faldt med yderligere 13 % om måneden til 15,5 mia. USD ultimo februar (svarende til to måneders import). Denne udvikling afspejler klart en mere sårbar betalingsbalancesituation.

Den offentlige gæld på 41 % af BNP (ultimo 2013) ligger under det fastsatte benchmark for høj risiko. Samtidig vejer den offentlige gældsafvikling, navnlig af udlandsgælden eller den indenlandske gæld i udenlandsk valuta, tungt på de offentlige finanser og internationale reserver i den nærmeste fremtid. Regeringens og centralbankens samlede gældsafvikling i resten af 2014 beløber sig til ca. 10 mia. USD. Tilbagebetalingerne af gæld topper mellem juni og september. I perioden marts-maj beløber afviklingen sig til ca. 2 mia. USD. Desuden beløber Naftogaz' udestående gæld til Gazprom sig til yderligere 2 mia. USD. Gældsbetalingsforpligtelserne i 2015 udgør ca. 10 mia. USD.

Ifølge Ukraines centralbank er der tilstrækkelig likviditet i banksektoren, men der er ikke ydet lån til virksomheder siden februar. Indlånene faldt med omkring 2 % i januar og omkring 8 % i februar. En eventuel yderligere devaluering vil skabe problemer for banksektoren, og kvaliteten af aktiverne kan hurtigt blive forringet. Banksektoren har behov for en gennemgribende analyse af aktivernes kvalitet. Ud over de kortsigtede risici udviser banksektoren i Ukraine en række strukturelle svagheder, som der sandsynligvis vil blive fokuseret på i et reformprogram, der støttes gennem den planlagte IMF-aftale. Der er klare svagheder ved tilsynet og styringen i banksektoren og en manglende beskyttelse af kreditorers rettigheder.

Ud over behovet for at omstrukturere og styrke banksystemet findes der andre vigtige strukturelle udfordringer, herunder en forhøjelse af forsyningsselskabernes takster, som på nuværende tidspunkt bidrager betydeligt til det offentlige underskud, og samtidig en styrkelse af det sociale sikkerhedsnet, bekæmpelse af korruption, ikke mindst på skatte- og toldområdet, styrkelse af udviklingen i den private sektor og forbedring af rammevilkårene for erhvervslivet for at sætte skub i investeringer, herunder udenlandske direkte investeringer.

På grundlag af oplysningerne ovenfor vil Ukraine i 2014 og 2015 stå over for et betydeligt eksternt finansieringsbehov, navnlig som følge af et fortsat stort underskud på de løbende poster, store udlandsgældsbetalingsforpligtelser og et behov for at genopbygge en valutareservebuffer. Også indstrømningen af privat kapital i form af udenlandske direkte investeringer eller private kreditter vil forblive ekstremt lav. I løbet af de kommende uger forventes en foreløbig prognose af Ukraines resterende behov for ekstern finansiering på baggrund af resultaterne af de tekniske drøftelser, som de ukrainske myndigheder fører med IMF, at være til rådighed. Men allerede nu forventes det, at der bliver brug for bredere international støtte for at dække disse behov og skabe de rette betingelser for en vellykket gennemførelse af reformerne i Ukraine. Den foreslåede makrofinansielle bistand fra EU vil bidrage til at dække en del af det residuale finansieringsgab i 2014-2015.

· Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører

Rådets afgørelse af 12. juli 2002 om supplerende makrofinansiel bistand til Ukraine (2002/639/EF)[1].

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 646/2010/EU fra juli 2010 om makrofinansiel bistand til Ukraine[2].

· Overensstemmelse med EU's andre politikker og mål

EU søger stadig tættere forbindelser med Ukraine ud over det bilaterale samarbejde i retning af en gradvis politisk associering og økonomisk integration. Ukraine er et vigtigt land, både i den europæiske naboskabspolitik og det østlige partnerskab. EU undertegnede en partnerskabs- og samarbejdsaftale med Ukraine i 1998, der skitserer rammerne for vores samarbejde på alle centrale reformområder og fortsat udgør retsgrundlaget for forbindelserne mellem os. Forbindelserne blev yderligere styrket i november 2009, da Ukraines ministerkabinet vedtog associeringsagendaen EU-Ukraine, som blev ajourført i 2011 (godkendt af Samarbejdsrådet EU-Ukraine i juni 2013) og tager sigte på at forberede og lette ikrafttrædelsen af den nye associeringsaftale, der blev forhandlet på plads i 2007-2011 og paraferet i 2012, og som forventes at blive undertegnet i den nærmeste fremtid.

De økonomiske bånd til EU er vigtige. EU er en af Ukraines vigtigste handelspartnere og tegner sig for ca. en tredjedel af landets udenrigshandel. I 2012 udgjorde værdien af den ukrainske import fra EU 23,8 mia. EUR, mens værdien af eksporten udgjorde 14,6 mia. EUR. Ukraine er også yderst afhængigt af EU med hensyn til udenlandske direkte investeringer og andre kapitalstrømme. Inden for rammerne af associeringsaftalen afsluttede EU forhandlingerne med Ukraine om et vidtgående og omfattende frihandelsområde i 2011 med den målsætning at tillade fuld adgang for Ukraine til EU's indre marked. Den 11. marts 2014 vedtog Kommissionen et forslag til Rådets og Europa-Parlamentets forordning om en midlertidig afskaffelse af told på ukrainsk eksport til EU (COM/2014/166). De foreslåede foranstaltninger, som forventes vedtaget i de kommende måneder, vil finde øjeblikkelig anvendelse og blive afbrudt i november 2014, når den midlertidige anvendelse af aftalen om et vidtgående og omfattende frihandelsområde indledes.

EU's makrofinansielle bistand vil supplere det samlede beløb på 1,565 mia. EUR i tilskud, der er blevet mobiliseret under det europæiske naboskabsinstrument, naboskabsinvesteringsfaciliteten, instrumentet til fremme af stabilitet og fred og EU's budgetpost for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Ved at støtte de ukrainske myndigheders indsats for at indføre passende rammer for den makroøkonomiske politik og strukturreformer på kort sigt vil EU's makroøkonomiske bistand øge merværdien og effektiviteten af EU's engagement og samlede intervention, også gennem andre finansielle instrumenter.

Ukraines øjeblikkelige overgang bliver meget vanskelig, og der består fortsat en risiko for politisk og økonomisk sammenbrud. Samtidig har den nye regering offentligt forpligtet sig til at tage væsentlige skridt i retning af politiske og økonomiske reformer med det formål at bekæmpe korruption og styrke institutioner og mekanismer, herunder retsstatsprincippet. Landet påtænker også at gennemføre et økonomisk reformprogram for at skabe grobund for en bæredygtig model for vækst.

Den foreslåede makrofinansielle bistand er i overensstemmelse med EU's tilsagn om at støtte Ukraines økonomiske og politiske overgang. Den er også forenelig med de principper, der gælder for anvendelsen af instrumentet for makroøkonomisk bistand, nemlig ekstraordinær karakter, politiske forhåndsbetingelser, komplementaritet, konditionalitet og finansiel disciplin. Den aktuelle transaktion gennemføres under meget særlige forhold og er af yderst hastende karakter.

Kommissionen vil i den makrofinansielle bistandstransaktions løbetid løbende overvåge og vurdere, om disse kriterier er opfyldt, og blandt andet i tæt samarbejde med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil vurdere de politiske forudsætninger.

2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

· Høring af interesserede parter

Den makrofinansielle bistand ydes som en integrerende del af den internationale støtte til økonomisk stabilisering i Ukraine. Under udarbejdelsen af dette forslag om makrofinansiel bistand har Kommissionens tjenestegrene konsulteret Den Internationale Valutafond, som er i færd med at indføre et omfattende finansieringsprogram, og andre multilaterale og bilaterale långivere og donorer. Desuden har Kommissionen været i løbende kontakt med de ukrainske myndigheder.

· Ekspertbistand

Grundet behovet for en hurtig godkendelsesproces vil Kommissionen med hjælp fra eksterne eksperter i april og maj 2014 foretage en operationel vurdering for at kontrollere kvaliteten og pålideligheden af Ukraines offentlige finansielle kredsløb og administrative procedurer.

· Konsekvensanalyse

Den makrofinansielle bistand og den økonomiske tilpasning, som er knyttet til den, vil bidrage til at lette den overhængende fare for misligholdelse og økonomisk sammenbrud ved at tackle Ukraines kortfristede eksterne finansieringsbehov, samtidig med at den støtter de politiske foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre betalingsbalancen og den finanspolitiske stilling og sikre bæredygtig vækst. Det er planen, at de betingelser, der er knyttet til programmet, især skal bidrage til at gøre forvaltningen af de offentlige finanser mere effektiv og gennemsigtig, fremme finanspolitiske reformer for at reducere tilskuddene til forsyningsselskaber samt andre udgifter, støtte den eksisterende indsats for at styrke det sociale sikkerhedsnet, styrke styringen af og tilsynet med finanssektoren, styrke korruptionsbekæmpelsen for at øge indtægterne og lette vedtagelsen af foranstaltninger til forbedring af lovrammerne for handel og investeringer.

3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET

· Resumé af forslaget

Den Europæiske Union stiller makrofinansiel bistand til rådighed for Ukraine op til maksimalt 1 mia. EUR i form af et mellemfristet lån. Bistanden vil bidrage til at dække Ukraines residuale behov for ekstern finansiering i 2014.

Bistanden vil blive ydet i en eller to rater og være betinget af, at der er en aftale på plads med IMF, og at der gennemføres specifikke strukturreformforanstaltninger, som skal godkendes af Kommissionen på vegne af EU og Ukraine i et aftalememorandum. Aftalememorandummet vil blive udarbejdet i samarbejde med IMF og Verdensbanken. På grund af Ukraines store behov for en stærk makroøkonomisk politik og ambitiøse reformer, anses det ikke for hensigtsmæssigt at udbetale bistanden uden særlige betingelser. I denne forbindelse består den foretrukne løsning i at udbetale bistanden i to rater, idet første rate gøres betinget af, at IMF‑aftalen er på plads, og anden rate gøres betinget af overholdelsen af de aftalte vilkår. De to rater vil blive udbetalt med et mellemrum på mindst tre måneder. Udbetalingen af første rate (muligvis 500 mio. EUR) forventes at finde sted i juni 2014, og den anden rate forventes udbetalt i efteråret samme år. Hvis Kommissionen imidlertid beslutter, at bistanden skal udbetales i en enkelt rate på grund af det ekstremt hastende finansieringsbehov, vil den stadig gøre udbetalingen betinget af gennemførelsen af en række kritiske indledende foranstaltninger.

Ved udarbejdelsen af listen af vilkår eller indledende foranstaltninger knyttet til frigivelsen af bistanden vil Kommissionen fokusere på strukturreformer, der tager sigte på at forbedre den generelle økonomiske forvaltning og forudsætningerne for bæredygtig vækst (f.eks. gennemsigtighed og effektivitet i forvaltningen af de offentlige finanser, finanspolitiske reformer, styring af og tilsyn med finanssektoren, reformer til at styrke det sociale sikkerhedsnet og reformer til at forbedre lovrammerne for handel og investeringer).

Bistanden vil blive forvaltet af Kommissionen. Der vil gælde specifikke bestemmelser om forebyggelse af svig og andre uregelmæssigheder i overensstemmelse med finansforordningen.

Beslutningen om at udbetale hele den makrofinansielle bistand i form af lån er begrundet i Ukraines udviklingsniveau (målt ved dets per capita-indkomst) og gældsindikatorer. Den er også i overensstemmelse med Verdensbankens og IMF's behandling af Ukraine. Faktisk er Ukraine ikke berettiget til finansiering på lempelige vilkår fra hverken IDA eller IMF.

· Retsgrundlag

Retsgrundlaget for dette forslag er artikel 213 i TEUF. Da det ikke vil være muligt at påbegynde udbetalingen af den foreslåede bistand i første halvdel af 2014, og da det ikke vil være muligt at tackle Ukraines presserende finansielle behov, hvis denne afgørelse vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til artikel 212 TEUF efter den almindelige lovgivningsprocedure, er det berettiget at anvende artikel 213 TEUF om vedtagelse af en afgørelse i Rådet.

· Nærhedsprincippet

Forslaget falder ikke ind under et område, hvor EU har enekompetence. Nærhedsprincippet finder anvendelse, for så vidt som målsætningerne om at genskabe den kortsigtede makroøkonomiske stabilitet i Ukraine ikke i tilstrækkelig grad kan nås af medlemsstaterne på egen hånd og derfor bedre kan nås af Den Europæiske Union. De vigtigste grunde er de budgetmæssige begrænsninger på nationalt plan og behovet for en stærk samordning mellem donorerne for at maksimere bistandens omfang og virkning.

· Proportionalitetsprincippet

Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, idet det er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at nå målsætningen om kortsigtet makroøkonomisk stabilitet ved at afhjælpe risikoen for mislighold af forpligtelser, og det går ikke ud over det, der er nødvendigt for at nå dette mål.

Grundet omfanget af Ukraines behov for ekstern finansiering i 2014 og 2015 vil bistanden svare til en forholdsvis begrænset del af dette behov. På grund af de tilsagn om bistand, som andre bilaterale donorer og multilaterale kreditorer har givet Ukraine, anses dette for at være en passende byrdefordeling for EU.

· Komplementaritet

Den foreslåede makrofinansielle bistand vil supplere den bistand, som andre multilaterale og bilaterale donorer påtænker at yde i forbindelse med det IMF-sponserede økonomiske program. EU's makrofinansielle bistand vil også supplere de tilskud og lån fra EU, der mobiliseres inden for rammerne af EU's normale samarbejdsinstrumenter (især det europæiske naboskabsinstrument) og af Den Europæiske Investeringsbank.

· Reguleringsform

Projektfinansiering eller teknisk bistand vil ikke være egnet eller tilstrækkelig til at nå disse makroøkonomiske mål. Den vigtigste merværdi ved makrofinansiel bistand i forhold til andre EU-instrumenter vil være dens hurtige gennemførelse for at lette Ukraines øjeblikkelige eksterne finansieringspres og bidrage til at skabe en stabil makroøkonomisk ramme, bl.a. ved at fremme en holdbar betalingsbalance og budgetsituation, samt en passende ramme for strukturreformer. Ved at bidrage til indførelsen af en passende overordnet ramme for makroøkonomiske og strukturelle politikker kan den makrofinansielle bistand øge effektiviteten af de aktioner, der finansieres i Ukraine under andre og mere snævert fokuserede finansielle EU-instrumenter.

4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET

Den planlagte bistand vil blive ydet i form af et lån og skal finansieres via låntagning, som Kommissionen vil gennemføre på vegne af EU. Bistandens virkninger for budgettet vil svare til tilførslerne (til en sats på 9 %) af de beløb, der indbetales til EU's garantifond for aktioner i forhold til tredjelande fra budgetpost 01 03 06 ("Tilførsler til Garantifonden"). Hvis det antages, at lånet udbetales i 2014 og i henhold til reglerne for garantifondsmekanismen, vil tilførslen finde sted i budgettet for 2016.

5. FAKULTATIVE ELEMENTER

· Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul

Forslaget indeholder en udløbsklausul. Den foreslåede makrofinansielle bistand stilles til rådighed i et år regnet fra den første dag efter aftalememorandummets ikrafttræden og med mulighed for en forlængelse.

2014/0104 (NLE)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om makrofinansiel bistand til Ukraine

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 213,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen[3], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Forbindelserne mellem Den Europæiske Union (herefter "Unionen") og Ukraine udvikles inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik og det østlige partnerskab. Partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Unionen og Ukraine trådte i kraft den 1. marts 1998. Den bilaterale politiske dialog og det økonomiske samarbejde er blevet videreudviklet inden for rammerne af associeringsagendaen EU-Ukraine, der blev vedtaget den 23. november 2009. En ny associeringsaftale omfattende et vidtgående og omfattende frihandelsområde blev forhandlet på plads i 2007-2011 og paraferet i 2012. Den 21. november 2013 besluttede Ukraines ministerkabinet at suspendere forberedelserne til undertegnelsen af associeringsaftalen. Efter regeringens tilbagetræden i februar 2014 har den nye ukrainske regering erklæret sig rede til at undertegne associeringsaftalen i den nærmeste fremtid. Den 6. marts 2014 fastslog Det Europæiske Råd i sin erklæring om Ukraine, at det meget snart ville undertegne alle de politiske kapitler i associeringsaftalen og ensidigt vedtage foranstaltninger, som gør det muligt for Ukraine at drage væsentlig fordel af aftalen om et vidtgående og omfattende frihandelsområde. Forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning herom blev vedtaget af Kommissionen den 11. marts 2014.

(2) Den aktuelle politiske krise har meget alvorlige konsekvenser for Ukraines allerede prekære økonomiske og finansielle stabilitet. Ukraine står i øjeblikket over for en meget svag og hurtig forværring af betalingsbalancen og den finanspolitiske situation, hvor økonomien igen bevæger sig mod recession. De facto-afbrydelsen af Ruslands bistand i henhold til pakken på 15 mia. USD og den bebudede afbrydelse af de reducerede gaspriser, som Gazprom har indrømmet, fra og med april 2014, vil forværre situationen yderligere. Under disse omstændigheder står Ukraine over for en alvorlig risiko for misligholdelse af sine forpligtelser i den nærmeste fremtid.

(3) Efter regeringens afgang udnævnte Parlamentet en ny midlertidig præsident og en ny regering henholdsvis den 22. og den 27. februar 2014. Selv om forfatningen fra 2004 blev genindført, og det blev bebudet, at der vil blive afholdt præsidentvalg den 25. maj 2014, kunne Ukraine ikke genfinde politisk stabilitet, eftersom landets suverænitet og territoriale integritet for nylig er blevet krænket af Den Russiske Føderation.

(4) På denne baggrund har Ukraine behov for akut finansiel bistand fra internationale kreditorer og donorer. Da det ikke vil være muligt at påbegynde udbetalingen af Unionens makrofinansielle bistand til Ukraine i første halvdel af 2014, og da det ikke vil være muligt at tackle Ukraines presserende finansielle behov, hvis denne afgørelse vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til artikel 212 TEUF efter den almindelige lovgivningsprocedure, er det berettiget at stille den makrofinansielle bistand til rådighed på grundlag af en rådsafgørelse i henhold til artikel 213 TEUF.

(5) Bistandens hastende karakter hænger sammen med Ukraines øjeblikkelige behov for midler ud over dem, der stilles til rådighed af andre internationale finansielle institutioner og andre bilaterale donorer, og Unionens makrofinansielle bistand i henhold til Rådets afgørelse af 12. juli 2002 om supplerende makrofinansiel bistand til Ukraine (2002/639/EF)[4] og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 646/2010/EU fra juli 2010 om makroøkonomisk bistand til Ukraine[5].

(6) Den nuværende krise i Ukraine berettiger den ekstraordinære anvendelse af hasteproceduren i henhold til artikel 213 TEUF. Afgørelsen om makrofinansiel bistand til Ukraine er ikke til hinder for andre fremtidige transaktioner bestående i tildeling af makroøkonomisk bistand.

(7) Siden regeringens afgang har Unionen ved flere lejligheder givet tilsagn om at støtte Ukraines nye regering med henblik på at stabilisere situationen og fastholde reformkursen. Unionen har også erklæret sig rede til fuldt ud at støtte de bestræbelser, der gøres af det internationale samfund og de internationale finansielle institutioner, især IMF, med hensyn til en international hjælpepakke til afhjælpning af akutte behov i Ukraine, som er baseret på klare tilsagn om gennemførelse af reformer. Finansiel støtte fra Unionen til Ukraine er i overensstemmelse med Unionens politik som beskrevet i den europæiske naboskabspolitik og det østlige partnerskab.

(8) Unionens makrofinansielle bistand bør være et ekstraordinært finansielt instrument for ubundet og ubestemt betalingsbalancestøtte, som sigter mod at dække modtagerens umiddelbare behov for ekstern finansiering, og bør understøtte gennemførelsen af et politisk program, der indeholder stærke øjeblikkelige tilpasnings- og strukturreformforanstaltninger for at forbedre betalingsbalancen på kort sigt.

(9) De ukrainske myndigheder og Den Internationale Valutafond (IMF) forventes snart at nå til enighed om et økonomisk program, som vil blive bakket op af en finansieringsaftale med IMF.

(10) Med henvisning til den kraftige forværring af betalingsbalancesituationen i Ukraine bebudede Europa-Kommissionen den 5. marts 2014 en hjælpepakke, som inkluderede den foreslåede makrofinansielle bistand. Denne pakke blev godkendt på Det Europæiske Råds ekstraordinære møde den 6. marts. Pakken omfatter finansiel bistand på 11 mia. EUR i 2014-2020, herunder et samlet beløb på op til 1,565 mia. EUR i gavebistand i samme periode under det europæiske naboskabsinstrument, naboskabsinvesteringsfaciliteten, instrumentet til sikring af stabilitet og fred og budgettet for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Udbetalingen af Unionens makrofinansielle bistand i henhold til Rådets afgørelse af 12. juli 2002 om supplerende makrofinansiel bistand til Ukraine (2002/639/EF)[6] og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 646/2010/EU fra juli 2010 om makrofinansiel bistand til Ukraine[7] kan ske, så snart IMF-programmet er på plads.

(11) Eftersom Ukraine er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, er landet berettiget til at modtage makrofinansiel bistand fra Unionen.

(12) Eftersom den dramatiske stigning i Ukraines eksterne finansieringsbehov forventes at overstige de midler, der stilles til rådighed af IMF og andre multilaterale institutioner, betragtes Unionens hastende makrofinansielle bistand til Ukraine under de nuværende ekstraordinære omstændigheder som et passende svar på Ukraines anmodning om støtte til sikring af finansiel stabilitet. Unionens makrofinansielle bistand støtter Ukraines økonomiske stabilisering og strukturreformer, idet den udgør et supplement til de midler, der stilles til rådighed under IMF's finansielle ordning.

(13) Unionens makrofinansielle bistand bør sigte mod at støtte genoprettelsen af en holdbar ekstern finansieringssituation i Ukraine og derved støtte den økonomiske og sociale udvikling.

(14) Fastsættelsen af beløbet for Unionens makrofinansielle bistand er baseret på en foreløbig kvantitativ vurdering af Ukraines resterende behov for ekstern finansiering og tager hensyn til landets evne til at finansiere sig selv med egne midler, navnlig med de internationale reserver, landet har til rådighed. Unionens makrofinansielle bistand bør supplere IMF's og Verdensbankens programmer og midler. Fastsættelsen af bistandsbeløbet tager også hensyn til behovet for at sikre en retfærdig byrdefordeling mellem Unionen og andre donorer samt den allerede eksisterende anvendelse af Unionens andre eksterne finansieringsinstrumenter i Ukraine og merværdien af Unionens samlede engagement.

(15) Kommissionen bør sikre, at Unionens makrofinansielle bistand juridisk og indholdsmæssigt er i overensstemmelse med de vigtigste principper, mål og foranstaltninger, der træffes som led i de forskellige eksterne foranstaltninger, og andre af Unionens relevante politikker.

(16) Unionens makrofinansielle bistand bør støtte Unionens eksterne politik over for Ukraine. Kommissionens tjenestegrene og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør arbejde tæt sammen under hele den makrofinansielle bistandstransaktion med henblik på at koordinere og sikre sammenhæng i Unionens udenrigspolitik.

(17) Unionens makrofinansielle bistand bør understøtte Ukraines tilslutning til fælles værdier med Unionen, herunder demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse, respekt for menneskerettighederne, bæredygtig udvikling og bekæmpelse af fattigdom, samt landets tilslutning til principperne om åben, regelbaseret og fair handel.

(18) Det bør være en forudsætning for Unionens makrofinansielle bistand, at Ukraine respekterer effektive, demokratiske mekanismer, herunder et parlamentarisk flerpartisystem og retsstaten, samt sikrer respekt for menneskerettighederne. De specifikke målsætninger for Unionens makrofinansielle bistand bør samtidig være at styrke effektiviteten, gennemsigtigheden og ansvarligheden i forvaltningen af de offentlige finanser i Ukraine og at fremme strukturreformer, der har til formål at støtte en holdbar vækst og finanspolitisk konsolidering. Kommissionen bør regelmæssigt føre kontrol med, at såvel forudsætningerne opfyldes, som at disse målsætninger nås.

(19) For at sikre en effektiv beskyttelse af Unionens finansielle interesser i forbindelse med denne makrofinansielle bistand bør Ukraine træffe hensigtsmæssige foranstaltninger for at forebygge og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder i forbindelse med bistanden. Derudover bør det fastsættes, at Kommissionen gennemfører kontrol, og at Revisionsretten foretager den fornødne revision.

(20) Frigivelsen af Unionens makrofinansielle bistand sker med forbehold af budgetmyndighedens beføjelser.

(21) Størrelsen af den hensættelse, der kræves til den makrofinansielle bistand, bør være forenelig med budgetbevillingerne i den flerårige finansielle ramme.

(22) Unionens makrofinansielle bistand bør forvaltes af Kommissionen. For at sikre, at Europa-Parlamentet og Rådet er i stand til at følge gennemførelsen af denne afgørelse, bør Kommissionen regelmæssigt informere dem om udviklingen i forbindelse med bistanden og forsyne dem med den relevante dokumentation.

(23) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne afgørelse bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011[8] —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1. Unionen stiller makrofinansiel bistand til rådighed for Ukraine (herefter "Unionens makrofinansielle bistand") på højst 1 mia. EUR med henblik på at understøtte Ukraines økonomiske stabilisering og reformer. Bistanden skal bidrage til at løse Ukraines presserende betalingsbalanceproblemer, som er identificeret i regeringens økonomiske program, der støttes af IMF.

2. Hele Unionens makrofinansielle bistand til Ukraine ydes i form af lån. Kommissionen bemyndiges til på vegne af Unionen at låne de nødvendige midler på kapitalmarkederne eller fra finansielle institutioner med henblik på at udlåne dem til Ukraine. Lånene skal have en løbetid på højst 15 år.

3. Tilrådighedsstillelsen af Unionens makrofinansielle bistand forvaltes af Kommissionen på en måde, der er i overensstemmelse med de aftaler eller overenskomster, der er indgået mellem IMF og Ukraine, og med de centrale principper og målsætninger i de økonomiske reformer, som er fastlagt i associeringsagendaen EU-Ukraine. Kommissionen orienterer regelmæssigt Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen i Unionens makrofinansielle bistand, herunder udbetalingen heraf, og forsyner i god tid disse institutioner med den relevante dokumentation.

4. Unionens makrofinansielle bistand stilles til rådighed i en periode på et år fra den første dag efter ikrafttrædelsen af det aftalememorandum, der henvises til i artikel 3, stk. 1. Denne periode kan forlænges ved en afgørelse vedtaget af Rådet på forslag af Kommissionen.

5. Sker der i løbet af den periode, hvor den makrofinansielle bistand udbetales, et voldsomt fald i Ukraines finansieringsbehov i forhold til de oprindelige prognoser, reducerer, suspenderer eller annullerer Kommissionen bistanden efter undersøgelsesproceduren i artikel 7, stk. 2.

Artikel 2

1. Det er en forudsætning for tildeling af makrofinansiel bistand fra Unionen, at Ukraine respekterer effektive, demokratiske mekanismer, herunder et parlamentarisk flerpartisystem og retsstaten, samt sikrer overholdelse af menneskerettighederne. Kommissionen kontrollerer, at denne betingelse overholdes i hele den periode, hvor Unionen yder makrofinansiel bistand. Denne artikel anvendes i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/427/EU[9].

Artikel 3

1. Kommissionen aftaler efter rådgivningsproceduren i artikel 7, stk. 2, klart definerede økonomisk-politiske og finansielle betingelser med de ukrainske myndigheder, der fokuserer på strukturreformer og sunde offentlige finanser, som Unionens makrofinansielle bistand skal være underlagt, og disse betingelser fastlægges i et aftalememorandum ("aftalememorandummet") indeholdende en tidsfrist for opfyldelsen af disse betingelser. De økonomisk-politiske og finansielle betingelser i aftalememorandummet skal være i overensstemmelse med de aftaler eller overenskomster, der henvises til i artikel 1, stk. 3, herunder de makroøkonomiske tilpasnings- og strukturreformprogrammer, som Ukraine gennemfører med støtte fra IMF.

2. Disse betingelser har især til formål at styrke effektiviteten, gennemsigtigheden og ansvarligheden i systemerne for forvaltning af de offentlige finanser i Ukraine og for anvendelsen af Unionens makrofinansielle bistand. Fremskridt med hensyn til gensidig markedsåbning, udvikling af regelbaseret og fair handel samt andre prioriteringer i sammenhæng med Unionens politik i forhold til tredjelande skal også tages med i betragtning ved udformningen af de politiske foranstaltninger. Kommissionen fører regelmæssigt kontrol med de fremskridt, der gøres i retning af disse mål.

3. De detaljerede finansielle betingelser for Unionens makrofinansielle bistand fastlægges i en låneaftale, der indgås mellem Kommissionen og de ukrainske myndigheder.

4. Kommissionen kontrollerer med regelmæssige mellemrum, om betingelserne i artikel 4, stk. 3, til stadighed er opfyldt, herunder om Ukraines økonomiske politik er i overensstemmelse med målene for Unionens makrofinansielle bistand. I den forbindelse arbejder Kommissionen tæt sammen med IMF og Verdensbanken og, når det er nødvendigt, med Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 4

1. Med forbehold af betingelserne i stk. 3 stiller Kommissionen Unionens makrofinansielle bistand til rådighed i en eller to lånerater. Raternes størrelse fastsættes i aftalememorandummet.

2. Unionens makrofinansielle bistand finansieres om nødvendigt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009[10].

3. Kommissionen frigiver raterne under forudsætning af, at alle følgende betingelser er opfyldt:

a) betingelsen i artikel 2

b) en kontinuerlig tilfredsstillende gennemførelse af et politisk program, der omfatter tilpasnings- og strukturreformforanstaltninger støttet af en ikkeforebyggende IMF-kreditaftale. Udbetalingerne indledes, så snart IMF‑programmet er på plads

c) gennemførelse af de økonomisk-politiske og finansielle betingelser i aftalememorandummet inden for en bestemt tidsfrist.

En eventuel anden rate udbetales ikke tidligere end tre måneder efter frigivelsen af første rate.

4. Såfremt betingelserne i stk. 3 ikke opfyldes, suspenderer eller annullerer Kommissionen midlertidigt udbetalingen af Unionens makrofinansielle bistand. I sådanne tilfælde underretter den Europa-Parlamentet og Rådet om grundene til denne suspendering eller annullering.

5. Unionens makrofinansielle bistand udbetales til Ukraines centralbank.

Artikel 5

1. Låntagnings- og långivningstransaktionerne i forbindelse med Unionens makrofinansielle bistand gennemføres i euro med samme valørdato og må for Unionen ikke indebære nogen ændring af løbetiden eller eventuelle valutakurs- eller renterisici eller nogen anden kommerciel risiko.

2. Tillader omstændighederne det, og anmoder Ukraine herom, kan Kommissionen træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at der i lånebetingelserne indføjes en klausul om førtidig tilbagebetaling, og at låntagningsbetingelserne indeholder en tilsvarende klausul.

3. Tillader omstændighederne en forbedring af rentesatsen på lånet, og anmoder Ukraine herom, kan Kommissionen beslutte at refinansiere hele eller en del af sin oprindelige låntagning eller omlægge de tilsvarende finansielle betingelser. Refinansierings- eller omlægningstransaktioner gennemføres i overensstemmelse med stk. 1 og 4 og må ikke resultere i en forlængelse af løbetiden for de pågældende lån eller i en forhøjelse af restgælden på datoen for refinansieringen eller omlægningen.

4. Alle Unionens omkostninger, som vedrører de låntagnings- og långivningstransaktioner, der er omfattet af denne afgørelse, afholdes af Ukraine.

5. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen i de transaktioner, der er omhandlet i stk. 2 og 3.

Artikel 6

1. Unionens makrofinansielle bistand gennemføres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012[11] og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012[12].

2. Gennemførelsen af Unionens makrofinansielle bistand sker gennem direkte forvaltning.

3. Det aftalememorandum og den låneaftale, der indgås med de ukrainske myndigheder, skal indeholde bestemmelser,

a) som sikrer, at Ukraine regelmæssigt kontrollerer, at midler modtaget fra Unionens budget er blevet anvendt efter hensigten, træffer passende foranstaltninger til at forebygge uregelmæssigheder og svig og i givet fald tager retlige skridt til at opnå tilbagebetaling af eventuelt misbrugte midler, der er udbetalt i henhold til denne afgørelse

b) som sikrer beskyttelse af Unionens finansielle interesser og navnlig fastlægger specifikke foranstaltninger til at forebygge og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder, der kan påvirke Unionens makrofinansielle bistand, jf. Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95[13], Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96[14] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013[15]

c) som udtrykkeligt bemyndiger Kommissionen, herunder Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, eller dens repræsentant til at foretage kontrol og inspektion på stedet

d) som udtrykkeligt bemyndiger Kommissionen og Revisionsretten til at foretage revision i og efter rådighedsperioden for Unionens makrofinansielle bistand, herunder dokumentrevision og revision på stedet, f.eks. operationelle vurderinger

e) som sikrer, at Unionen har ret til førtidig tilbagebetaling af lånet, hvis det konstateres, at Ukraine i forbindelse med forvaltningen af Unionens makrofinansielle bistand har været involveret i svig eller korruption eller andre illegale aktiviteter, som skader Unionens finansielle interesser.

4. I forbindelse med gennemførelsen af Unionens makrofinansielle bistand overvåger Kommissionen ved hjælp af operationelle vurderinger, om Ukraine råder over fornuftige finansielle arrangementer, administrative procedurer samt interne og eksterne kontrolmekanismer, der er relevante for denne bistand.

Artikel 7

1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg skal være et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

Artikel 8

1. Senest den 30. juni hvert år forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af denne afgørelse i det foregående år, herunder en vurdering af denne gennemførelse. I rapporten:

a) gennemgås de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelsen af Unionens makrofinansielle bistand

b) vurderes Ukraines økonomiske situation og udsigter samt fremskridt med at gennemføre de i artikel 3, stk. 1, omhandlede politiske foranstaltninger

c) redegøres der for forbindelsen mellem de økonomisk-politiske betingelser, der er fastlagt i aftalememorandummet, Ukraines aktuelle økonomiske og finanspolitiske resultater og Kommissionens afgørelser om frigivelse af raterne af Unionens makrofinansielle bistand.

2. Senest to år efter udløbet af den rådighedsperiode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 4, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en efterfølgende evalueringsrapport, som vurderer resultaterne og effektiviteten af Unionens afsluttede makrofinansielle bistand, og i hvilket omfang den har bidraget til bistandens mål.

Artikel 9

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME

1.1. Forslagets/initiativets betegnelse

1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen

1.3. Forslagets/initiativets art

1.4. Mål

1.5. Forslagets/initiativets begrundelse

1.6. Varighed og finansielle virkninger

1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r)

2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER

2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering

2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem

2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder

3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER

3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) i budgettet og udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme

3.2. Anslåede virkninger for udgifterne

3.3. Anslåede virkninger for indtægterne

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME

1.1. Forslagets/initiativets betegnelse

Makrofinansiel bistand til Ukraine

1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen[16]

Politikområde: Afsnit 01 – Økonomiske og finansielle anliggender

Aktivitet: 03 – Internationale økonomiske og finansielle anliggender

1.3. Forslagets/initiativets art

X Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning

1.4. Mål

1.4.1. Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører

"At fremme velfærd uden for EU"

De vigtigste aktivitetsområder med relation til GD ECFIN er følgende:

1. Fremme af gennemførelsen af den europæiske naboskabspolitik ved at udbygge den økonomiske analyse og styrke den politiske dialog og rådslagning om de økonomiske aspekter af handlingsplanerne.

2. Udvikling, overvågning og gennemførelse af makrofinansiel bistand til partnerlande uden for EU i samarbejde med de relevante internationale finansielle institutioner.

1.4.2. Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter

Specifikt mål nr. 1: "Tilvejebringelse af makrofinansiel bistand til tredjelande med henblik på at løse deres betalingsbalancekriser og genskabe holdbarheden i gælden over for udlandet"

Berørte ABM/ABB-aktiviteter: Internationale økonomiske og finansielle relationer, global styring.

1.4.3. Forventede resultater og virkninger

Den foreslåede bistand består af et EU-lån på op til 1 mia. EUR til Ukraine og har til formål at bidrage til en mere holdbar betalingsbalancesituation. Bistanden vil hjælpe landet med at overkomme de økonomiske og sociale vanskeligheder, det befinder sig i som følge af den indenlandske og regionale uro. Den vil også fremme strukturreformer, som skal forøge den holdbare økonomiske vækst og forbedre forvaltningen af de offentlige finanser.

1.4.4. Virknings- og resultatindikatorer

Myndighederne skal regelmæssigt indberette en række indikatorer til Kommissionen og aflægge detaljeret rapport om opfyldelsen af de aftalte politikbetingelser forud for udbetalingen af bistanden.

Kommissionens tjenestegrene vil løbende overvåge den offentlige finansforvaltning efter den operationelle vurdering af de finansielle kredsløb og administrative procedurer i Ukraine, der foretages i forbindelse med forberedelsen af denne foranstaltning. EU's delegation i Ukraine vil også foretage regelmæssige indberetninger om emner, der er relevante for overvågningen af bistanden. Kommissionens tjenestegrene vil holde tæt kontakt med IMF og Verdensbanken for at drage fordel af den indsigt, de har fået i forbindelse med deres igangværende aktiviteter i Ukraine.

Den foreslåede lovgivningsmæssige afgørelse indeholder bestemmelser om en årlig rapport til Rådet og Europa-Parlamentet, som skal omfatte en vurdering af gennemførelsen af denne foranstaltning. Der vil blive udført en uafhængig efterfølgende evaluering af bistanden inden for to år efter gennemførelsesperiodens udløb.

1.5. Forslagets/initiativets begrundelse

1.5.1. Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt

Udbetalingen af bistanden er betinget af, at der opnås tilfredsstillende resultater ved gennemførelsen af den fremtidige finansieringsaftale mellem Ukraine og IMF. Desuden skal Kommissionen og de ukrainske myndigheder i et aftalememorandum nå til enighed om specifikke politiske vilkår.

1.5.2. Merværdien ved en indsats fra EU's side

Ved at hjælpe landet med at klare det økonomiske chok, der skyldes den indenlandske og regionale uro, vil forslaget om makrofinansiel bistand bidrage til at fremme makroøkonomisk stabilitet og økonomiske reformer i landet. Ved at supplere de ressourcer, der er stillet til rådighed af de internationale finansielle institutioner, EU og andre donorer, vil den bidrage til den samlede effektivitet af den finansielle hjælpepakke, der er vedtaget af det internationale donorsamfund i kølvandet på krisen.

Det foreslåede program vil også styrke regeringens reformbestræbelser og dens ønske om nærmere forbindelser med EU. Resultatet kan bl.a. nås ved at fastlægge passende betingelser for udbetalingen af bistanden. Set i en større sammenhæng vil programmet desuden sende et signal til de andre lande i regionen om, at EU i en tid med økonomiske vanskeligheder er parat til at støtte lande, der er gået i gang med politiske reformer.

1.5.3. Erfaringer fra lignende foranstaltninger

Siden 2004 er der gennemført i alt femten efterfølgende evalueringer af makrofinansielle bistandsforanstaltninger. I disse evalueringer konkluderes det, at makrofinansielle bistandsforanstaltninger reelt – om end nogle gange i beskedent og indirekte omfang – bidrager til at forbedre den økonomiske stilling over for udlandet og den makroøkonomiske stabilitet samt gennemføre strukturreformer i modtagerlandet. I de fleste tilfælde havde den makrofinansielle bistand en positiv indvirkning på modtagerlandets betalingsbalance og bidrog til at lempe de budgetmæssige begrænsninger. De medførte også en lidt større økonomisk vækst.

1.5.4. Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning

EU er blandt Ukraines største donorer. EU agter at stille gavebistand på 1,565 mia. EUR til rådighed i perioden 2014-2020 inden for rammerne af det normale samarbejde til støtte for Ukraines politiske og økonomiske reformer.

Den vigtigste merværdi ved makrofinansiel bistand i forhold til andre EU-instrumenter vil være dens hurtige gennemførelse for at mindske Ukraines øjeblikkelige eksterne finansieringspres og bidrage til at skabe en stabil makroøkonomisk ramme, bl.a. ved at fremme en holdbar betalingsbalance og budgetsituation, samt en passende ramme for strukturreformer. Den makrofinansielle bistand er ikke en fast finansiel støtte og er heller ikke beregnet til at støtte den økonomiske og sociale udvikling i modtagerlandene. Den makrofinansielle bistand skal standses, så snart landets eksterne finansielle situation er blevet bragt tilbage på en holdbar kurs.

Den makrofinansielle bistand er også beregnet til at supplere de internationale finansielle institutioners interventioner, navnlig det tilpasnings- og reformprogram, der støttes af IMF, og Verdensbankens udviklingspolitiske lån.

1.6. Varighed og finansielle virkninger

X Forslag/initiativ af begrænset varighed

– X Forslag/initiativ gældende i et år fra aftalememorandummets ikrafttræden, jf. afgørelsens artikel 1, stk. 4

– X Finansielle virkninger fra 2014 til 2016

1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r)[17]

X Direkte central forvaltning ved Kommissionen

2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER

2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering

Denne bistand er af makroøkonomisk karakter, og den er udformet i overensstemmelse med det IMF-støttede økonomiske program. Kommissionens overvågning af foranstaltningen finder sted på grundlag af udviklingen i gennemførelsen af IMF-arrangementet og de specifikke reformforanstaltninger, der skal fastlægges i et aftalememorandum med de ukrainske myndigheder (jf. også punkt 1.4.4).

2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem

2.2.1. Konstaterede risici

Den foreslåede makrofinansielle bistandstransaktion er forbundet med risici af forvaltningsmæssig og politisk karakter.

Der er risiko for, at den makrofinansielle bistand, som ikke er øremærket til bestemte udgifter, kan anvendes på svigagtig vis. Generelt set hænger denne risiko sammen med faktorer som f.eks. kvaliteten af centralbankens og finansministeriets forvaltningssystemer og tilstrækkeligheden af den interne og eksterne revisionskapacitet.

En anden vigtig risiko beror på den økonomiske og politiske usikkerhed, der navnlig skyldes den uprovokerede russiske krænkelse af Ukraines suverænitet og territoriale integritet. På den indenlandske front er den største risiko den ustabilitet, der knytter sig til den politiske og økonomiske reformproces. Den fulde gennemførelse af stabiliserings- og reformforanstaltningerne, der støttes af det internationale samfund, herunder den foreslåede makrofinansielle bistand, kan blive undermineret af social utilfredshed, der potentielt kan føre til uroligheder.

Endelig optræder der risici hidrørende fra en mulig svækkelse af den europæiske og globale økonomi.

2.2.2. Påtænkt(e) kontrolmetode(r)

Den makrofinansielle bistand vil blive verificeret, kontrolleret og revideret på Kommissionens ansvar af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og af Den Europæiske Revisionsret.

2.2.3. Omkostninger og fordele ved kontrollen og omfanget af sandsynlig misligholdelse

Basisomkostningerne for Kommissionen i forbindelse med verificerings- og kontrolmetoderne samt omkostningerne forbundet med den operationelle analyse af finansielle og administrative kredsløb, der foretages forud for foranstaltningen, er beskrevet i tabel 3.2.1. Endvidere er der omkostninger for Den Europæiske Revisionsret og ved mulige OLAF-interventioner. Den operationelle vurdering bidrager ikke kun til at vurdere risici for misbrug af midlerne, men giver som en yderligere fordel nyttige oplysninger om de nødvendige reformer inden for forvaltningen af de offentlige finanser. Med hensyn til omfanget af sandsynlig misligholdelse vurderes risikoen for misligholdelse (i form af manglende tilbagebetaling af lånet eller misbrug af midlerne) at være lav på grundlag af de erfaringer, der er gjort med instrumentet for makrofinansiel bistand siden dets indførelse.

2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder

For at mindske risiciene for svigagtig anvendelse vil der blive truffet en række foranstaltninger:

For det første indeholder retsgrundlaget for forslaget om makrofinansiel bistand til Ukraine en bestemmelse om foranstaltninger til forebyggelse af svig. Disse foranstaltninger vil blive yderligere uddybet i aftalememorandummet og låneaftalen, der indeholder en række bestemmelser om inspektion, forebyggelse af svig, revisioner og inddrivelse af midler i tilfælde af svig eller korruption. Efter planen vil der endvidere blive knyttet en række specifikke politiske betingelser til bistanden, hovedsagelig inden for forvaltningen af de offentlige finanser, med henblik på at tilvejebringe større effektivitet, gennemsigtighed og ansvarlighed.

For det andet vil Kommissionens tjenestegrene med støtte fra de bemyndigede eksterne eksperter udføre en operationel analyse af de finansielle kredsløb og administrative procedurer i Ukraines finansministerium og centralbank for at opfylde kravene i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. Denne analyse vil afgøre, om rammerne for en sund finansiel forvaltning af den makrofinansielle bistand er tilstrækkeligt effektive i Ukraine og omfatter områder som f.eks. ledelsesstruktur og organisation, ressourcestyring og -kontrol, it-sikkerhed, intern og ekstern revisionskapacitet samt centralbankens uafhængighed. I lyset af denne analyse kan der efter aftale med de nationale myndigheder fastsættes særlige ordninger for modtagernes forvaltning af midlerne. Bistanden vil endvidere blive indbetalt på en særlig konto i Ukraines centralbank.

Endelig vil bistanden blive verificeret, kontrolleret og revideret på Kommissionens ansvar af OLAF og af Den Europæiske Revisionsret.

3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER

3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) i budgettet og udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme

· Eksisterende udgiftsposter i budgettet

01 03 02: Makrofinansiel bistand

01 03 06 06 Tilførsler til Garantifonden

I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne.

Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag

Nummer [Betegnelse…...….] || OB/IOB ([18]) || fra EFTA-lande[19] || fra kandidat-lande[20] || fra tredjelande || iht. finansforord-ningens artikel 18, stk. 1, litra aa)

4. || 01 03 02 Makrofinansiel bistand || OB || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ

4. || 01 03 06 Tilførsler til Garantifonden || OB || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ

01 03 06 – Den Europæiske Unions sikkerhedsstillelse for lån, som EU har optaget med henblik på makrofinansiel bistand til tredjelande. Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande skal tilføres midler i overensstemmelse med forordningen om oprettelse af fonden som ændret. I overensstemmelse med denne forordning er lånene baseret på det udestående beløb ved udgangen af et år. Tilførselsbeløbet beregnes ved begyndelsen af år "n" som differencen mellem målbeløbet og fondens nettoaktiver ved udgangen af år "n-1". Dette tilførselsbeløb opføres i år "n" i budgetudkastet for år "n+1" og indbetales i én transaktion ved begyndelsen af år "n+1" fra budgetposten "Tilførsler til Garantifonden" (01 03 06). Det betyder, at 9 % (maks. 90 mio. EUR) af det reelt udbetalte beløb vil blive taget med i betragtning i målbeløbet ved udgangen af år "n-1" med henblik på beregningen af tilførselsbeløbet til fonden.

Den budgetpost ("p.m."), der afspejler budgetgarantien for lånet, vil kun blive aktiveret, såfremt der rent faktisk gøres brug af garantien. Det forventes, at der ikke vil blive gjort brug af garantien.

¨¨Nye budgetposter, som der er søgt om: ikke relevant.

3.2. Anslåede virkninger for udgifterne

3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne

i mio. EUR (3 decimaler)

|| Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 4 || || || [Udgiftsområde: EU som global partner]

|| GD: <ECFIN> || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || I ALT ||

||  Aktionsbevillinger || || || || || ||

|| Budgetpost 01 03 06 Tilførsler til Garantifonden || Forpligtelser || (1a) || || || 90 || || 90 ||

|| Betalinger || (2a) || || || 90 || || 90 ||

|| Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer[21] (operationel vurdering og efterfølgende evaluering) || || || || || ||

|| Budgetpost 01 03 02 || Forpligtelser || (3) || 0,1 || 0,2 || || || 0,30 ||

|| || Betalinger || (3 a) || 0,1 || 0,1 || 0,10 || || 0,30 ||

|| Bevillinger I ALT til GD ECFIN || Forpligtelser || =1+1a +3 || 0,1 || 0,2 || 90 || || 90,3 ||

|| Betalinger || =2+2a +3 || 0,1 || 0,1 || 90,1 || || 90,3 ||

|| Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || 0,1 || 0,2 || 90 || || 90,3 ||

|| || Betalinger || (5) || 0,1 || 0,1 || 90,1 || || 90,3 ||

Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || 0,1 || 0,2 || 90 || || 90,3 ||

Betalinger || (5) || 0,1 || 0,1 || 90,1 || || 90,3 ||

Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || || || || || ||

Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 4 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || =4+ 6 || 0,1 || 0,2 || 90 || || 90,3 ||

Betalinger || =5+ 6 || 0,1 || 0,1 || 90,1 || || 90,3 ||

Hvis flere udgiftsområder påvirkes af forslaget/initiativet:

i mio. EUR (tre decimaler)

Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 5 || "Administrationsudgifter"

|| || || || || ||

|| År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || I ALT

Menneskelige ressourcer || 0,528 || 0,132 || 0,066 || || 0,726

Andre administrationsudgifter || 0,028 || 0,012 || 0,004 || || 0,044

I ALT GD ECFIN || Bevillinger || 0,556 || 0,144 || 0,070 || || 0,770

Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) || 0,556 || 0,144 || 0,070 || || 0,770

i mio. EUR (tre decimaler)

|| || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || I ALT

Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || 0,556 || 0,144 || 0,070 || || 0,770

Betalinger || 0,556 || 0,144 || 0,70 || || 0,770

3.2.2. Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne

– ¨Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger

– X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder:

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler)

Der angives mål og resultater ò || || || || || || || ||

||

|| || || || || || || || || || || ||

SPECIFIKT MÅL NR. 1[22] || || || || || || || || || || ||

|| || År 2013 || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || ||

|| Type resultater || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || Samlet antal || Samlede omkostninger

Resultat 1 || Operationel vurdering || || || 1 || 0,1 || || || || || || || 1 || 0,1

- Resultat 2 || Efterfølgende evaluering || || || || || 1 || 0,2 || || || || || 1 || 0,2

- Resultat 3 || Tilførsler til Garantifonden || || || || || || || 1 || 90 || || || 1 || 90

Subtotal for specifikt mål nr. 1 || || || 1 || 0,1 || 1 || 0,2 || 1 || 90 || || || 3 || 90,3

SAMLEDE OMKOSTNINGER || || || 1 || 0,1 || 1 || 0,2 || 1 || 90 || || || 3 || 90,3

3.2.3. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne

3.2.3.1. Resumé

– ¨Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger

– X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder:

i mio. EUR (tre decimaler)

|| [23] || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || Der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT

UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || ||

Menneskelige ressourcer || || 0,528 || 0,132 || 0,066 || || || || || 0,726

Andre administrationsudgifter || || 0,028 || 0,012 || 0,004 || || || || || 0,044

subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || 0,556 || 0,144 || 0,070 || || || || || 0,770

Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5[24] i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || ||

Menneskelige ressourcer || || || || || || || || ||

Andre administrationsudgifter || || || || || || || || ||

Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || ||

I ALT || || 0,556 || 0,144 || 0,070 || || || || || 0,770

Administrationsbevillingerne vil blive dækket ved hjælp af de bevillinger, som GD'et allerede har afsat til forvaltningen af aktionen, og/eller ved GD'ets omfordeling, hvortil kommer de eventuelle yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger.

3.2.3.2. Anslået behov for menneskelige ressourcer

– ¨Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer

– X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder:

Overslag angives i fuldtidsækvivalenter

|| || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || Der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6)

Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) ||

01 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) || || 4 || 1 || 0,5 || || || ||

XX 01 01 02 (i delegationer) || || || || || || || ||

XX 01 05 01 (indirekte forskning) || || || || || || || ||

10 01 05 01 (direkte forskning) || || || || || || || ||

Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter)[25]

XX 01 02 01 (KA, V, UNE under den "samlede bevillingsramme") || || || || || || || ||

XX 01 02 02 (KA, V, UED, LA og UNE i delegationerne) || || || || || || || ||

XX 01 04 yy[26] || - i hovedsædet || || || || || || || ||

- i delegationerne || || || || || || || ||

XX 01 05 02 (KA, UNE, V - indirekte forskning) || || || || || || || ||

10 01 05 02 (KA, V, UNE – direkte forskning) || || || || || || || ||

Andre budgetposter (skal angives) || || || || || || || ||

I ALT || || 4 || 1 || 0,5 || || || ||

XX angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit.

Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i GD'et, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger.

Opgavebeskrivelse:

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte || Direktør Dir. D: Overvåge og forvalte foranstaltningen, samarbejde med Rådet og Europa-Parlamentet med henblik på vedtagelse af afgørelsen og godkendelse af aftalememorandummet, forhandle med de ukrainske myndigheder om aftalememorandummet, gennemgå rapporter, lede kontrolbesøg og bedømme de fremskridt, der gøres med at overholde vilkårene. Kontorchef/vicekontorchef Dir. D: Bistå direktøren med forvaltningen af foranstaltningen, samarbejde med Rådet og Europa-Parlamentet med henblik på vedtagelse af afgørelsen og godkendelse af aftalememorandummet, forhandle med de ukrainske myndigheder om aftalememorandummet og låneaftalen (sammen med Dir. L), gennemgå rapporter og bedømme de fremskridt, der gøres med at overholde vilkårene. Økonomer, sektoren for makrofinansiel bistand (Dir. D): Forberede afgørelsen og aftalememorandummet, samarbejde med myndigheder og de internationale finansielle institutioner, aflægge kontrolbesøg, udarbejde rapporter fra Kommissionens tjenestegrene og varetage Kommissionens procedurer knyttet til forvaltning af bistanden, samarbejde med eksterne eksperter med henblik på den operationelle vurdering og den efterfølgende evaluering. Direktorat L (kontor L 4, L 5 og L 6 under tilsyn af direktøren): Forberede låneaftalen, føre forhandlinger herom med de ukrainske myndigheder og sørge for, at den godkendes i de ansvarlige tjenestegrene i Kommissionen og underskrives af begge parter. Følge op på låneaftalens ikrafttræden. Forberede Kommissionens afgørelser om låntagningstransaktioner, følge op på anmodninger om penge, udvælge banker, udarbejde og gennemføre finansieringstransaktioner og udbetale midlerne til Ukraine. Varetage administrative opgaver som opfølgning af tilbagebetalingen af lån. Udarbejde rapporter herom.

Eksternt personale || Ikke relevant

3.2.4. Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme

– X Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme.

3.2.5. Tredjemands bidrag til finansieringen

– X Forslaget/initiativet indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering med tredjemand

3.3. Anslåede virkninger for indtægterne

X Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger for indtægterne.

[1] EFT L 209 af 6.8.2002, s. 22.

[2] EUT L 189 af 22.7.2010, s. 28.

[3] EUT C […] af […], s. […].

[4] EFT L 209 af 6.8.2002, s. 22-23.

[5] EUT L 189 af 22.7.2010, s. 28.

[6] EFT L 209 af 6.8.2002, s. 22.

[7] EUT L 189 af 22.7.2010, s. 28.

[8] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

[9] Rådets afgørelse 2010/427/EU af 26. juli 2010 om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere (EUT L 201 af 3.8.2010, s. 30).

[10] Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 af 25. maj 2009 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 10).

[11] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1).

[12] Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 af 29. oktober 2012 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (EUT L 362 af 31.12.2012, s. 1).

[13] Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).

[14] Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

[15] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

[16] ABM: Activity-Based Management (aktivitetsbaseret forvaltning) – ABB: Activity Based Budgeting (aktivitetsbaseret budgetlægning).

[17] Forklaringer vedrørende forvaltningsmåder og henvisninger til finansforordningen findes på webstedet BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[18] EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

[19] EFTA: Den Europæiske Frihandelssammenslutning.

[20] Kandidatlande og, efter omstændighederne, potentielle kandidatlande på Vestbalkan.

[21] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning.

[22] Som beskrevet i punkt 1.4.2. "Specifikke mål ...".

[23] År N er det år, hvor gennemførelsen af forslaget/initiativet begynder.

[24] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning.

[25] KA: kontraktansatte, LA: lokalt ansatte, UNE: udstationerede nationale eksperter, V: vikarer, UED = unge eksperter ved delegationerne.

[26] Delloft for eksternt personale under aktionsbevillingerne (tidligere BA-poster).