KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 654 endelig udg. 
Bruxelles, den 23.01.1995 
94/ 0063(CNS) 
Ændret forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
ANGÅENDE ET FÆLLESSKABPROGRAM, DER SKAL YDE STØTTE TIL FREMME AF EUROPÆISK 
ENERGITEKNOLOGI 1995-1998 ("THERMIE-II") 
(forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens, 
artikel 189 A, stk. 2) 
-1 -
UDDYBENDE MEMORANDUM 
FREMME AF EUROPÆISKE ENERGITEKNOLOGIER 
ET FÆLLESSKABPROGRAM, DER SKAL YDE STØTTE TIL FREMME AF EUROPÆISK 
ENERGITEKNOLOGI 1995-1998 "THERMIE-II" 
0 INTRODUKTION 
0.1 Energisituationen i det Europæiske Fællesskab samt nødvendigheden af at 
bidrage til opnåelse af Fællesskabets målsætninger for økonomisk og politisk 
integration som beskrevet i Unionstraktaten nødvendiggør offentligt initiativ til 
fremme af europæiske energiteknologier på markedet. Fællesskabets-
programmet "THERMIE", der blev vedtaget af Ministerrådet den 
29. juni 19901, og som yder økonomisk støtte dertil, udløber den 
31. december 1994. 
0.2 Kommissionen har bedt eksperter vurdere resultaterne af THERMIE-
programmet og fremlægger nu sin rapport om gennemførelsen af regulativet 
og om overensstemmelsen mellem nationale initiativer og 
Fællesskabsinitiativer2. Denne rapport viser klart, at der er et vist behov for 
specifik støtte på Fællesskabsniveau. 
0.3 Siden gennemførelsen af Unionstraktaten er en væsentlig del af støtten til 
europæiske energiteknologier og vedrørende demonstrationen af den tekniske 
gennemførlighed af projekter dækket i henhold til artikel 130f og følgende. 
Kommissionen har derfor integreret denne del i sit forslag til et fjerde Forsknings-
og Udviklings- (FoU-) rammeprogram3. I bilag III af den foreslåede 
Rådsbeslutning om et fjerde FoU-rammeprogram under artikel 1, punkt 5 
"Energi"4 samt under artikel 2 "samarbejde med tredjelande5 og artikel 3 
"Formidling og værdisætteise af resultater"6 har Kommissionen specificeret 
behovet for demonstration af energiteknologi som den udføres under THERMIE-
programmet og dets organisationer til fremme af energiteknologier samt af 
"Energicentrene" i Central- og Østeuropa. 
1 Rådets Forordning (EØF) No. 2008/90, OJ No. L185/1 af 17.07.1990 
2 Ref. "Rapport om Implementering af Rådets Forordning Nr. 2008/90 af 29 juni 1990 (THERMIE 
Programmet)" COM(93)642 definitiv 
3 Ref. Forslag til Rådsbeslutning dok. COM(93)276 definitiv pr. 16.06.1993 s. 4 
4 Ref. Forslag til Rådsbeslutning dok. COM(93)276 definitiv pr. 16.06.1993 s. 50 
5 Ref. Forslag til Rådsbeslutning dok. COM(93)276 definitiv pr. 16.06.1993 s. 60 og 61 
6 Ref. Forslag til Rådsbeslutning dok. COM(93)276 definitiv pr. 16.06.1993 s. 63 og 64 
A. <X 
-2 
0.4 THERMIE støtter projekter, som vedrører den industrielle anvendelighed af 
nye teknologier videre end den rent tekniske gennemførlighed. Støtte til 
europæiske energiteknologier ved hjælp af demonstration af deres 
økonomiske gennemførlighed samt fremme af resultater fra sådanne 
projekter, fremme af tilsvarende projekter finansieret gennem 
medlemslandenes programmer eller af industrien selv samt assistance til 
markedsintroduktion i tredjelande gennem industrielt samarbejde kan ikke 
medtages i det fjerde rammeprogram og er derfor inkluderet i nærværende 
forslag baseret på traktatens artikel 235. 
0.5 I de følgende kapitler specificerer Kommissionen berettigelsen af et Fælles­
skabsinitiativ, formålene med dette nye, supplerende program ("THERMIE-
II") samt det nve programs orientering og struktur. 
1 BERETTIGELSE AF INITIATIV PÅ FÆLLESSKABSNIVEAU 
SUBSIDARITET 
1.1 Hvad er formålene med det foreslåede initiativ set i relation til Fællesskabets 
forpligtelser ? 
Det nye Fællesskabsinstrument til fremskaffelse af økonomisk støtte til 
demonstration og udbredelse af energiteknologi 1995/98 tager de 
overordnede energipolitiske målsætninger i betragtning, som er af vital 
betydning for den økonomiske vækst og bæredygtig økonomisk og social 
udvikling i EF som f.eks : 
sikring af langsigtet energiforsyning til Fællesskabet, 
rationel forvaltning af energiressourcer, 
miljørigtig brug af kul og andre fossile brændstoffer, 
udvikling af regionale energikilder. 
Derudover vil programmet bidrage til andre, vigtige Fællesskabspolitiske 
målsætninger på grund af de resultater, som er opnået gennem det indre 
marked samt i overensstemmelse med de prioriteter, der er beskrevet i 
Unionstraktaten og i det fjerde rammeprogram angående forbedring af 
europæisk industris konkurrencedygtighed, forbedring af levestandarden i 
byer og landområder, styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed 
samt samarbejde med tredjelande. 
1.2 Placeres kompetancen for den planlagte aktivitet udelukkende hos 
Kommissionen eller deles den med medlemsstaterne ? 
Kompetancen er delt med medlemsstaterne. 
1.3 Hvad er "Fællesskabsdimensionen" i denne forbindelse (f.eks., hvor mange 
medlemsstater er involveret og hvilken løsning er blevet anvendt indtil nu) ? 
Hovedformålene for det foreslåede program influerer alle medlemsstaterne 
og har pan-europæiske virkninger - f.eks. for miljø, konkurrenceevne 
energiforsyning og internationale forbindelser. Evalueringsrapporten 
angående THERMIE og vurderingen af medlemslandenes støtteprogrammer 
viser tydeligt nødvendigheden af Fællesskabsinitiativ med hensyn til 
demonstration og udbredelse7 af energiteknologi. Europæisk industri er 
ganske vist i mange tilfælde i stand til selv at udvikle fornyende teknologier 
og markedsføre brugen deraf, uden offentlig støtte. Men ligesom i USA, 
Japan og hos andre store industrielle konkurrenter, er industrien (og dette 
gælder specielt for mindre og mellemstore foretagender) ikke altid i stand til 
at klare sig uden offentlig støtte, eftersom tekniske eller finansielle risici kan 
være store, eksterne omkostninger ikke er inkluderet i energiproduktionen og 
-forbruget, og markedsinformation måske ikke er let tilgængelig. Der er også 
et betydeligt behov for finansiel støtte inden for service-, bygnings-, 
transportsektorerne, osv., især hvor disse er statsejede. Indtil nu er 
medlemsstaternes støtteprogrammer blevet suppleret af en række 
demonstationsprogrammer i Fællesskabsregi, hvoraf det seneste er 
THERMIE-programmet. 
1.4 Hvad er den mest effektive ordning i betragtning af de midler og metoder, der 
er til rådighed for Fællesskabet og for medlemsstaterne? 
Mange medlemslande har egne betydelige støtteprogrammer, både på 
nationalt og regionalt niveau, som kan fokusere på specifikke energisektorer, 
teknologier eller forbrugertyper. Disse programmer har budgetter, der stort 
set er fire gange større end Fællesskabets programmer. Der er derfor behov 
7 Ref. "Rapport om Implementering af Rådets Forordning Nr. 2008/90 af 29 juni 1990 (THERMIE 
Programmet)" COM(93)642 definitiv 
for, inden Fællesskabsstøtte tages i betragtning, at overveje større brug af de 
resultater, som allerede er tilgængelige fra disse programmer. 
Dette kræver forbedret koordinering mellem Fællesskabets og 
medlemslandenes programmer, hvilket Fællesskabet kan påtage sig. I visse 
medlemslande findes der overhovedet ingen programmer, eller 
programmerne dækker kun visse, specifikke sektorer. Igen kunne 
Fællesskabet her udfylde det tomrum, der findes på nogle områder. Der er 
selvfølgelig et vist behov for re-orientering sammenlignet med tidligere EF-
energiteknologiprogrammer. Fællesskabet vil kun handle, for så vidt som 
aktionens mål ikke kan opnås på tilfredsstillende måde af medlems-landene 
selv, og hvor Fællesskabet er i stand til at opnå mere effektive resultater. 
1.5 Hvilken værditilvækst opnås i realiteten ved den af Fællesskabet foreslåede 
aktivitet, og hvad ville være prisen for at lade stå til? 
Værditilvæksten vil være at slå bro over kløften mellem energiteknologiudvikling 
udført af industrien og medlemsstaterne på den ene side og formidling af 
resultaterne til gavn for forbrugere (offentlige eller private) på den anden side. 
Prisen for at lade stå til kunne blive dårligere koordinering, mangel på formidling 
af vital teknisk information og skævvridning af den tekniske udvikling inden for 
Fællesskabet, hvilket kun de rigeste medlemsstater og stærkeste 
industriinteresser vil profitere af. 
1.6 Hvilke former for initiativer er til rådighed for Fællesskabet (rekommendationer, 
økonomisk støtte, forordning, gensidig anerkendelse osv) ? 
Det vurderes, at en forordning er den mest effektive metode til at gennemføre 
forslagets målsætninger, da der herved opnås, at alle medlemsstater følger 
samme fremgangsmåde inden for programmets struktur, og samtidig fastslås 
en aftale om et budget for en bestemt periode. Et direktiv eller en 
rekommendation ville helt klart være utilstrækkelig til opnåelse af de 
opstillede målsætninger. 
1.7 Er det nødvendigt at have et fælles forordning, eller er det tilstrækkeligt med 
et direktiv, der udlægger de generelle målsætninger og derefter overlader 
gennemførelsen til medlemsstaterne ? 
-5-
Et forordning gør det faktisk lettere at gennemføre et konsekvent og 
retfærdigt programme, og i dette tilfælde uden at hæmme medlemsstaternes 
muligheder for at udvikle egne, nationale programmer. 
SAMMENHÆNG MED ANDRE FÆLLESSKABSINITIATIVER 
1.8 Det erkendes, at for at programmet kan blive effektivt må der være 
komplementaritet og sammenhæng med andre Fællesskabsinstrumenter, i 
særdeleshed med Fællesskabsprogrammer finansieret inden for det fjerde 
FoU-rammeprogram. strukturfondene og eksterne hjælpeprogrammer. Det er 
klart, at til forskel fra FoU-programmerne vil de energipolitisk relaterede 
programmer for teknologidemonstration koncentrere sig om allerede 
udviklede teknologier, hvor risikoen er begrænset til økonomisk 
gennemførlighed og yderligere markedsudbredelse. 
1.9 Et Fællesskabsprogram, der slår bro over kløften mellem energiteknologisk 
udvikling i industrien og medlemslandene på den ene side og fremme af 
resultaterne til gavn for forbrugerne (offentlige eller private) på den anden 
side, må tage hensyn til rådgivning fra alle interesserede institutioner, det 
være sig industrien, andre firmaer, kunder osv. Dette kan opnås ved hjælp af 
en Rådgivende Komité bestående af repræsentanter fra medlemslandene 
samt ved rådgivende grupper, der repræsenterer professionelle 
sammenslutninger, industrien, den tertiære sektor and andre relevante 
beslutningstagere eller kunder. Dette ville være vigtigt både for 
beslutningerne om at yde finansiel støtte og for udførelsen af 
formidlingsaktiviteter. 
1.10 1 denne sammenhæng ville en vigtig rolle blive spillet af det europæiske 
netværk af organisationer til fremme af energiteknologi ("OPET-netværket"). 
etableret af THERMIE-forordningen, som sætter et stort antal offentlige og 
private organisationer med erfaring i teknologiske vurderinger, 
markedsintroduktion og udbredelse af aktiviteter i forbindelse med hinanden. 
Netværkets rolle og struktur kunne let afpasses for at komme til at spille en 
vigtig rolle i et nyt "THERMIE"-program. Ikke blot er de fleste af de 
nødvendige færdigheder til rådighed inden for dette netværk, men det 
respekterer også subsidiaritetsprincippet, eftersom disse organisationer 
opererer på regionalt, nationalt og fællesskabsniveau. 
Netværket ville blive støttet af uformelle grupper bestående af 
brancheforeninger og forbrugersammenslutninger, samt regionale og 
nationale agenturer, hvilket ville medføre stærkere engagement i andre 
relevante aktioner og ville hjælpe Fællesskabet med at orientere 
programmet. 
2 FORMAL 
2.1 Langsigtet sikring af energiforsyningen, rationel udnyttelse af energien, 
miljøforsvarlig brug af fossile brændstoffer, alsidighed i 
energiforsyningsvejene og udvikling af regionale energiressourcer er 
hovedformål for Fællesskabets politik og er af vital betydning for opnåelse af 
økonomisk vækst. Dette kan imidlertid kun opnås, hvis europæisk industri 
fortsat udvikler nye og effektive teknologier for såvel 
energiproduktion/omdannelse som for forbrug. Erfaringen viser imidlertid, at 
disse teknologier efter at være blevet udviklet ikke altid slår an på markedet 
uden en vis offentlig støtte. Energieffektive forbedringer i bygninger, 
solcelleanlæg og kombianlæg med kulforgasning (IGCC-anlæg) er eksempler 
herpå. Disse målsætninger udgør derfor kernen i det foreslåede instrument. 
2.2 For at komme arbejdsløsheden til livs og sikre økonomisk vækst i EF er det 
vigtigt at bevare europæisk industris konkurrencedygtighed. Dette vil ikke 
være muligt, med mindre der gøres fuldt brug af nye og effektive 
energiteknologier. Europæisk industris situation synes ikke så favorabel, som 
tilfældet er i USA og Japan. Som fremhævet i COM rapport (92)2000, er 
eksportandelen for avancerede teknologier i Europa faktisk faldende, og er 
nu på kun 17%, sammenlignet med 27% for Japan og 31% for USA. Man er 
opmærksom på, at udviklingsmarkederne i Asien er store og kunne drage 
nytte af at implementere europæisk energiteknologi. Derudover kunne 
europæiske teknologier øge deres markedsandele i USA og Japan. Et 
støtteprogram for energiteknologi kunne derfor blive af værdifuld betydning 
for det europæiske initiativ, hvad angår økonomisk vækst. 
2.3 Sikring af energiressourcer går hånd i hånd med beskvttelsen af vort miljø. 
Det forholder sig sådan, at miljømæssige mål ikke kan nås uden omfattende 
implementering af passende energiteknologier. I det kommende tiår kan 
teknologiudviklingen og -udnyttelsen reducere energiforbruget betydeligt, i 
nogle tilfælde med mere end 50% per produktionsenhed med en tilsvarende 
reduktion i forurenende udslip som f.eks. CO2, SO2 og NOx. Dette er af vital 
betydning, ikke kun for EF (der stræber efter at nå CC^-stabiliseringsmålet), 
men også for naboerne i Central- og Østeuropa, og især for 
udviklingslandene, som er i færd med at øge deres økonomiske vækst 
dramatisk. 
2.4 Det er klart, at det indre marked byder på væsentlige nye muligheder for 
medlemslandenes forretningsliv. Det kræves imidlertid også, at firmaerne 
bliver mere konkurrencedygtige. Et vigtigt middel til at forbedre 
konkurrencedygtigheden er benyttelsen af bedre, mere effektive 
energiteknologier. Teknologier, der er udviklet med succes af firmaer, ofte 
med offentlig støtte på nationalt eller regionalt niveau, ville lettere vinde 
indpas og opnå større udbredelse, hvis økonomisk og teknisk usikkerhed og 
mangel på markedsgennemsigtighed kunne overvindes ved hjælp af 
Fællesskabets støtte. Dette ville så igen fremme de programmer, der 
administreres af medlemslandene. 
2.5 Fællesskabspolitiske målsætninger gående ud på at styrke den sociale og 
økonomiske samhørighed og landbrugspolitikken imødekommes også, når 
energiteknologien fremmes. Levevilkårene for europæiske borgere, især i de 
mindre begunstigede områder, kan forbedres ved udnyttelse af effektive 
energiteknologier. Forbedringer i offentlige transportsystemer, privat 
bilkørsel, varme- og belysningssystemer kan opnås gennem mere effektiv 
energiudnyttelse og nye metoder; skønt priserne for energi altid må 
fastsættes realistisk, kan effektive teknologier billiggøre energien for de 
mindre begunstigede områder og således sikre, at disse ikke nægtes adgang 
til disse vitale ressourcer. Energiteknologi vil tilmed have betydelig 
indvirkning på den samfundsmæssige udvikling og vil være et vigtigt 
instrument til styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed i 
Fællesskabet. Lignende betragtninger gælder for den øgede brug af 
moderne energiteknologi i landområder. Derudover kunne de nylige reformer 
af den fælles landbrugspolitik lettes ved tilknyttede forholdsregler som f.eks. 
udnyttelse af jord til biobrændselbeplantning (bio-methanol, rapsfrø, træ, 
osv.) til fremskaffelse af brændsel til transport- og bygningssektorerne. 
Teknologien er til rådighed nu, men hvis Europas landområder ikke skal 
sakke bagud, behøver de et alvorligt skub for at blive optaget i de forskellige, 
involverede sektorer. 
2.6 Endelig kunne også en anden Fællesskabspolitik, eksterne relationer, få 
gavn af et program til fremme af energiteknologi. Faktisk er den 
-8-
intemationale dimension af energi større end for nogen anden vare. Ikke kun 
initiativer som f.eks. EF's energicentre, men også international aktivitet for at 
mindske C02-udslip (opfølgning på Rio-konferencen) og hjælp til 
udviklingslandene med at få adgang til tilstrækkelige og rene 
energiforsyninger, ville i høj grad lettes ved fremme af europæiske 
energiteknologier. Derudover er EF's nabolande enten betydelige 
energileverandører (Rusland, Polen, Norge, Algeriet, Golf-landene, osv.), 
eller de har stort potentiale for udnyttelse af effektive teknologier for 
energiforbrug, omdannelse og produktion. Udsigten til, at et antal Central- og 
Nordeuropæiske lande slutter sig til Fællesskabet samt til associeringsaftaler 
med andre (Middelhavslandene), øger nødvendigheden af at betragte dem 
som partnere i det nye Fællesskabsprogram. THERMIE-II kunne bidrage til et 
gunstigt samarbejde, ikke mindst ved hjælp af OPET-netværkets 
formidlingsaktiviteter. 
2.7 Disse kvalitative mål kunne illustreres ved nogle kvantitative mål, som 
THERMIE-II ville søge at opnå. For eksempel: et fald på 2% i Fællesskabets 
energiimport, hvilket ville øge sikkerheden for energiforsyningen, en 
yderligere energibesparelse på 20 Mt/år, en reduktion på 2% i Fællesskabets 
CO2 udslip osv. Disse mål måtte i så fald defineres mere detaljeret, og 
vurderingskriterier må udvikles parallelt med implementeringen af dette nye 
program. 
3 PROGRAMMETS STRUKTUR 
3.1 For at opfylde ovennævnte mål og for at fuldføre den demonstration, der 
foregår under det fjerde FoU rammeprogram, må programmet være 
tilstrækkeligt struktureret med særlig vægt lagt på en prioritering. Endvidere 
bør det udformes således, at det tager fat på problemer med tilknytning til 
udnyttelse af energiteknologi snarere end bare at behandle problemer i 
forbindelse med specielle, individuelle energisektorer eller -teknologier. Den 
traditionelle sektor-inddelte indgangsvinkel : 
• rationel udnyttelse af energi 
• vedvarende energikilder 
• fossilt brændsel (fast brændsel og kulbrinter) 
bør således udbygges med en teknologisk vinkel for at tilpasse sig markedets 
energipolitiske problemer. 
-9 
Anvendelsessektorernes konkrete indhold vil være koncentreret om et 
begrænset antal, og resultater af vurderingen af Fællesskabets tidligere og 
igangværende energitekniske støtteprogrammer vil nøje blive fulgt såvel som 
den demonstration af nye teknologiske muligheder, der behandles inden for 
det fjerde rammeprogram. Organisationen vil tage højde for det 
grundlæggende princip om fælles tiltag i samarbejde med industrien og 
medlemslandenes administrationer. Et udkast til program for de 3 sektorer er 
vedlagt. 
3 2 Programmet skal arbejde på tværs af sektorer og skal fremme ny teknologi 
ved påvisning og udbredelse med en speciel forbrugertype for øje. Tiltag, der 
er egnede til støtte, vil blive placeret i et eller flere af følgende områder : 
industri, (rationel udnyttelse af energi (RUE) og forbrug af brændstof 
eller energikilder til opvarmning, strøm, belysning osv.); 
energiindustri (produktion/omdannelse af brændstof eller energikilder, 
inkl. tiltag inden for udforskning og "Demand-side Management" med 
henblik på effektiv produktion og brug af elektricitet); 
tertiær sektor: bygninger og beboelsessektoren (inkl. service og 
administration: RUE, solvarme, elektricitet osv.), transportsektoren 
(RUE, biobrændsler, elektricitet, solcelleanlæg osv., bymæssige 
energisystemer (kraftvarme, fjernvarme, traditionelle energikilder 
kombineret med nye - geotermiske, biomasse, vind, miljøforsvarlig brug 
af kul, gas osv); 
landbrugsenergisystemer: (biomasseplantager), isolerede områder (øer, 
bjerge og perifere regioner, vedvarende energikilder). 
Målrettede projekter og programmer med en dimension, der dækker hele 
Fællesskabet vil være et passende værktøj til at efterprøve økonomisk 
gennemførlighed og vil give mulighed for større gennembrud inden for 
udnyttelse af avanceret og effektiv europæisk energiteknologi. På den anden 
side må THERMIE-II tillade fortsat støtte til mindre og mellemstore 
foretagender. Mindre projekter med godt replikationspotentiale i 
Fællesskabet vil fortsat blive støttet. 
3.3 Støtten vil blive ydet i henhold til behovet for offentligt initiativ: 
10-
Støtte til demo-proiekter: for at dække risikoen i forbindelse med 
økonomisk gennemførlighed ved demonstration af et første projekt af 
kommerciel størrelse i et land eller en region, eller i forbindelse med en 
teknologi, som endnu ikke er introduceret på markedet under de samme 
økonomiske forhold; udbredelse gennem projekter til fremme af 
energiteknologier med henblik på en bredere anvendelse af disse-
Midler til at fremme energiteknologi (formidling, teknologioverførsel, 
markedsanalyse, information, rådgivning osv.), specielt resultater fra 
Fællesskabets eller medlemslandenes støtteprogrammer, eller 
tilsvarende teknologier, udviklet af industrien uden offentlig støtte og 
med samme vanskeligheder med at trænge ind på markedet. 
Overførsel af energiteknologi og industrielt samarbejde med den 
tredjelande og internationale organisationer. 
Horisontale støtteforanstaltninger. Koordinering af politikker, vurdering 
af programmer og administrativ støtte. 
Forholdet mellem udgifter til disse forskellige typer støtte vil blive defineret i 
samråd med Rådgivningskomiteen og i overensstemmelse med de årlige 
bevillinger. 
3.4 Projekter skal generelt omfatte flere virksomheder fra flere medlemslande 
(undtagen i visse særlige tilfælde, som skal defineres nærmere). 
3.5 Omfanget af proiektstøtte skal som tidligere begrænses til 35% af de 
støtteberettigede omkostninger. Med hensyn til informationsaktiviteter og 
samarbejde med tredjelande vil det være mellem 50% og 100%. 
Omkostninger for horisontale foranstaltninger skal dækkes fuldt ud (100%). 
3.6 Økonomiske ressourcer: Programmet bør strække sig over 4 år for at passe 
med det fjerde rammeprograms demo-aktiviteter og for at give tid til, at 
resultaterne skal vise sig, at en god og effektiv organisation kan opbygges, 
og at programmets mål kan nås. Til budgettets punkt 3 forventes der i 1995 
anvendt et beløb på 30 MECU, ud over de midler, der tildeles til det fjerde 
rammeprogram. I perioden 1996-98 vil midler, ud over det fjerde 
rammeprogram, blive bevilget på basis af revision af budgetoverslag og 
beløbene vil blive nærmere defineret i forbindelse med den årlige 
budgetprocedure på en sådan måde, at man sikrer, at programmet bliver 
gennemført på en konsekvent og sammenhængende vis frem til dets 
afslutning. Den geografiske dækning af THERMIE-II programmet skal 
11 
således fokusere på Fællesskabets indre marked, men skal give plads til 
begrænset aktivitet i naboregionerne (Central- og Østeuropa, Nordeuropa, 
lande der søger optagelse i EF, Sydeuropa, Middelhavslandene samt visse 
specifikke tiltag på vigtige markeder i tredjelande). 
3.7 Proiektstøttekriterier vil være : 
økonomisk risiko ved demonstration af gennemførligheden af en 
energiteknologi; 
ingen mulighed for tilstrækkelig finansiering og støtte fra 
medlemsstaten; 
øget langsigtet sikkerhed for energiforsyning i Fællesskabet; 
sikring af energiressourcer og bæredygtighed for miljøet; 
forbedret konkurrenceevne for europæisk industri. 
Yderligere kriterier kunne som i det eksisterende THERMIE-program være 
"Fællesskabsdimensionen" (mange forslagsstillere fra forskellige lande), 
foretagendernes størrelse (mindre og mellemstore), og projekter fra regioner, 
hvis udvikling halter bagefter. Kommissionen skal hvert år definere en 
prioritering (assisteret af rådgivningsgrupperne) og i overensstemmelse med 
Rådgivningskomiteen, der består af repræsentanter fra medlemslandene. 
3.8 Hvis programmet skal organiseres og gennemføres effektivt og de opstillede 
målsætninger nås, må der foretages en omhyggelig undersøgelse af 
THERMIE-lls komplementaritet med andre af Fællesskabets finansielle 
værktøjer: inden for forskning og udvikling samt energiprogrammering, såvel 
som inden for energipolitik (SAVE, ALTENER), regionalpolitik, eksterne 
politik og samarbejde (PHARE/TACIS, samarbejdsaftaler og EDF) og endelig 
den Europæiske Investeringsbank (EIB), andre finansielle institutioner (f.eks. 
EBRD), andre internationale organisationer eller institutioner som f.eks. "the 
European Energy Charter". Koordineringen med medlemslandenes 
programmer vil ligesom tidligere sikres bedst gennem en Rådgivningskomite. 
3.9 Organisatoriske aspekter. Projekterne vil blive udvalgt efter en årlig 
indhentning af forslag, der skal offentliggøres i EF-tidende. Brugbare 
procedurer vil blive udviklet med hjælp fra medlemslandene gennem 
THERMIE-kommiteen. 
12 
3.10 For at lette administrationen af programmet og for, så vidt muligt, at 
respektere nærhedsprincippet (subsidiaritet) vil kommissionen fortsætte med 
at have forbindelse til offentlige og private organisationer, der beskæftiger sig 
med fremme af energiteknologi i medlemslandene (OPET). OPET-netværket 
vil komme til at spille en stadig større rolle i organisationen, forberedelse og 
ledelsen af foranstaltninger til at fremme teknologien og så vidt muligt også i 
projekter. Brancheorganisationer vil også blive involveret i disse aspekter på 
et uformelt grundlag med lave omkostninger. Alle Kommissionens 
interesserede direktorater skal være med i beslutningsprocessen, afhængig 
af deres interesse og kompetence. Den Europæiske Investeringsbanks 
potentielle involvering i dette program skal også undersøges. 
4 BUDGET - BEVILLINGER 
4.1 Budgetter bliver bestemt af budgetmyndigheden for hvert finansår. For at 
muliggøre god planlægning af ressourcer for alle interesserede parter er der 
dog blevet anslået et samlet beløb for Fællesskabets udgifter i forbindelse 
med programmet. Budgettet vil blive bestemt af budgetmyndigheden på basis 
af til rådighed værende midler for budgettets punkt 3. Den foreløbige 
fordeling af beløbene mellem de forskellige støttemekanismer, som defineret 
under punkt 3.3, vil være : 
projektstøtte inden for EF 
informations- og formidlingsaktiviteter inden for EF 
samarbejde med tredjelande 
horisontale støtteforanstaltninger 
Denne vejledende fordeling er baseret på THERMIE-vurderingsrapporten, 
der viste behovet for videre brug af resultater fra eksisterende 
teknologiprogrammer samt på grund af, at nærhed til markedet ved påvisning 
af økonomisk gennemførlighed kræver intensive, fremmende tiltag. 
4.2 Den årlige tildeling til de forskellige sektorer og anvendelsesområder vil blive 
fastsat i henhold til potentielle forslag og i samråd med Rådgivningskomiteen. 
-13-
RÂDETS FORORDNING (EF) NR ../.. 
AF../../.... 
ANGÅENDE ET FÆLLESSKABPROGRAM, DER SKAL YDE STØTTE TIL FREMME AF EUROPÆISK 
ENERGITEKNOLOG11995-1998 ("THERMIE-II") 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, 
Under henvisning til Traktaten om oprettelsen af det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 235, 
under henvisning til forslag fra KommissionenCO, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parliamentet(2), 
under henvisning til udtalelse fra det Økonomiske og Sociale Udvalgt), 
I overenstemmelse med Traktatens artikel 3(t) skal Fællesskabets aktiviteter omfatte mål 
inden for energiområdet, 
Rådet har i sin resolution af 16.september 1986 om nye energipolitiske mål for 
Fællesskabet og konvergensen mellem medlemstaternes politik frem til 1995 W påtaget, 
at indsatsen for at reducere risikoen for senere spændinger på energimarkedet må 
opretholdes og om nødvendigt styrkes i tiden frem til 1995 og videre fremover, uanset de 
udsving dette marked i korte perioder udsættes for; 
ifølge samme resolution er et af de horisontale mål for Fællesskabets energipolitik en 
differentieret videreudvikling af de teknologiske innovationer og passende udbredelse af 
resultater i hele fællesskabet. Trods den nuværende energisituation må der ikke slækkes 
på bestræbelserne for at sprede Fællesskabets energiforsyning og forbedre 
energieffektiviteten. Fremme af ny teknologi vil bidrage til gennemførelsen af disse mål, 
samt til bedre beskyttelse af miljøet mod indvirkninger fra energiteknologien; 
det er vigtigt at samordne disse bestræbelser med Fællesskabets videnskabelige og 
teknologiske strategi og med de særlige programmer, særligt aktiviteten, der omfatter 
demonstration af ren og effektiv energiteknologi, der er definieret i Fællesskabets 4. 
rammeprogram indenfor forskning af teknologisk udvikling, både hvad angår pro-
(1) COM(93) 642 def., af 9.12.1993. 
(2) 
(3) 
(4) EFT nr. C 241, 25.09.1986, s.1. 
-14-
grammets gennemførelse og den hvad angår den finansielle status for programmet i de 
økonomiske perspektiver; 
ifølge resolutionen af 16.september 1986 skal Fællesskabet stræbe efter afbalancerede 
løsninger for energi og miljø ved anvendelse af den bedste økonomiske forsvarlig 
teknologi; ifølge Traktatens artikel 130R er kravene med hensyn til miljøbeskyttelsen en 
vigtig bestanddel af Fællesskabets politik på andre områder, og Fællesskabets virke på 
samme område har til formål at sikre, at naturens ressourcer udnyttes forsigtigt og 
fornuftigt; energiteknologien er en afgørende forudsætning for at kunne tage den 
økonomiske udfordring op: den skal nedsætte eneriforbruget, udvikle nye og vedvarende 
energikilder og sikre en ren forbrænding af fast brændsel. Der skal udfoldes betydelig 
bestræbelser på alle disse områder for at imødegå truslen om klimaforandring; 
fremme af projekter, der tager sigte på at udnytte regionale områders egne energire-
sourcer - specielt i ugunstig stillede områder - bidrager til at forøge Fællesskabets 
økonomiske samhørighed, hvilket er et mål, der skal tages hensyn til ved gennem­
førelsen af den fælles politik og det indre marked ifølge Traktatens artikel 130B; 
støtte til fremme af energiteknologi er en positiv faktor for den økonomiske og sociale 
samhørighed; 
en indsats for at fremme ny teknologi i Fællesskabet gør det muligt at undgå spredning af 
ressourcer og forøge effektiviteten; 
denne indsats bør samordnes med de bestræbelser, som Fællesskabet udfolder i 
forbindelse med andre særprogrammer, der bl.a. tager sigte på forskning i og udvikling af 
energi, innovation af teknologioverførsel, formidling og udnyttelse af resultaterne fra den 
videnskabelige og tekniske forskning; 
der bør i passende tilfælde ydes finansiel støtte til projekter for fremme af avanceret 
energiteknologi; 
det er nødvendigt at fremme markedsføringen af ikke blot projekter, som hurtigt kan 
optages på markedet, men også projekter - specielt inden for området vedvarende energi 
- hvis markedsføring eventuelt er langsommere, men som på længere sigt er af stor 
interesse, for så vidt angår energiforsyning, miljøbeskyttelse og beskæftigelse; 
ved udvælgelsen af projekter bør der i samme udstrækning gives forrang til sådanne, 
som indebærer samarbejde mellem uafhængige virksomheder, der er etableret i 
forskellige medlemstater, til projekter, der indgives af små og mellemstore virksomheder, 
-15-
samt til formidlingsprojekter; disse projekter bør, hvis de udvælges, i højere grad støttes 
af Fælisskabet; 
Kommissionens bestræbelser på at forenkle og fremskynde udbuds- og udvæl­
gelsesprocedurerne og gøre dem mere gennemsigtig, bør fortsættes med henblik på at 
fremme iværksættelsen af programmet og lette de foranstaltninger, som virksomhederne, 
især SMV, skal iværksætte for at deltage i projekter til fremme af energiteknologier; 
af hensyn til effektiviteten er det nødvendigt at fastlægge et program med en varighed på 
4 år og med et passende samlet budget; 
der bør udarbejdes et overslag over de fællesskabsmidler, der er nødvendige til 
gennemførelsen af dette program; beløbet bør indgå i de finansielle overslag, der 
fastlægges i henhold til de interinstitutionelle aftaler; de bevillinger, der faktisk stilles til 
rådighed, skal fastlægges efter budgetproceduren under overholdelse af nævnte aftaler; 
Fællesskabets samlede aktivitetsniveau på området ikke-nuklear energi, hvad enten det 
drejer sig om aktioner henhørende under det fjerde rammeprogram eller andre aktioner, 
bør i faste priser ikke være mindre end aktivitetsniveauet i den tilsvarende foregående 
periode; 
uanset den nye impuls, som fremme af innovativ energiteknologi kræver, må man i 
overensstemmelse med denne forordning sikre kontinuiteten i de foranstaltninger, der er 
truffet i forbindelse med de demonstrations- og pilotprojekter på energiområdet, der er 
nævnt i forordning (EØF) Nr. 2008/90(5), 3639/85 og det program til støtte for den 
teknologiske udvikling i kulbrintesektoren, der er nævnt i forordning (EØF) Nr. 3639/85; 
denne kontinuitet skal sikres dels ved at fortsætte foranstaltningerne til fremme og 
spredning af teknologi, der har fået fællesskabsstøtte i henhold til nævnte forordninger; 
den skal ligeledes sikres ved støtte til senere faser af projekter, der allerede har 
modtaget delvis støtte efter samme forordning; den skal gøre det muligt i visse tilfælde at 
støtte projekter af samme type som dem, der er omhandlet i nævnte forordninger, for så 
vidt de opfylder bestemmelserne i denne forordning; 
et samarbejde mellem virksomheder i flere medlemstater om energiteknologi må bevares 
og fremmes; 
Overførsel af ny teknologi inden for energisektoren kan bidrage betydeligt til forbedring 
af energiudbyttet og begrænsning af forurenende udslip i de ugunstige stillede områder i 
Fæl Isskabet og i tredjelandene; 
(5) EFTnr. L 185, 17.07.1990, s. 1. 
-16-
denne overførelse bør følgelig fremmes både gennem de eksisterende fællesskabs­
programmer og ved andre hensigtsmæssige midler; 
Fællesskabsstøtte bør ikke ændre konkurrencevilkårene på en måde, der er uforenelig 
med Traktatens bestemmelser på området; 
Nærværende program bør gøres til genstand for en midtvejsevaluering samt en 
afsluttende evaluering foretaget af uafhængige eksperter; 
Denne forordning er baseret artikel 235 i traktaten; 
Fælleskabet har i forbindelse med den international konvention om klimaændringer 
forpligtet sig til at deltage i en international aktion med henblik på at begrænse 
forurenende udledninger, særligt udledningen af kuldioxid. 
For at opfylde disse mål skal Fællesskabet udarbejde en energisk handlingsplan for 
samarbejde med de udviklingslande, der ikke har adgang til moderne teknologi til 
energiproduktion og til rationel energiudnyttelse, 
Blandt disse lande udgør bl.a. landene i Stillehavsområdet og Latinamerika områder i 
verden, hvor der ubønhørligt vil ske en stigning i udledningerne, hvis der ikke 
iværksættes forebyggende foranstaltninger. 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
Fællesskabet kan, på de i denne forordning fastsatte betingelser, yde finansiel støtte til 
projekter til fremme af energiteknologi (THERMIE 1995-1998) på de i artikel 3 nævnte 
områder og indlede de i artikel 4 nævnte ledsagerforanstaltninger. 
Artikel 2 
1. denne forordning forstås ved "projekter for fremme af energiteknologi", i det følgende 
benævnt "projekter", betyder projekter der ikke er valgbare til de specielle 
programmer indenfor det 4. rammeprogram, og som tager sigte på at udarbejde, 
anvende og/eller fremme avanceret energiteknologi af innovativ karakter, og hvis 
-17-
iværksættelse indebærer teknisk og økonomiske risici i et sådant omfang, at de højst 
sandsynligt ikke ville kunne gennemføres uden finansiel støtte fra Fællesskabet. 
2. Fællesskabets finansielle støtte kan ydes til projekter, der tager til sigte at fremme 
innovative teknikker, processer eller produkter med henblik på større udnyttelse, 
enten under forskellige økonomiske eller geografiske forhold, eller med teknikker, 
som allerede har været udnyttet, men som på grund af bestående risici endnu ikke 
har slået igennem på markedet. 
Artikel 3 
Denne forordning har følgende anvendelsesområder: 
- rationel energiudnyttelse, 
- vedvarende energikilder, 
- ren forbrænding af faste brændsler, 
- kulbrinter. 
I bilag I findes der en liste over de anvendelsessektorer for hvert af de ovennævnte 
områder. Indeholdet af dette bilag kan ændres for at holde trit med den teknologiske­
udvikling efter fremgangsmåderne i artikel 9, stk. 1, og idet Rådet og Europa-Parlia-
mentet underettes. 
Artikel 4 
Kommissionen kan indlede ledsagerforanstaltninger, jv. bilag II, som tager til sigte at 
fremme anvendelsen af energiteknologi og dens gennemslagskraft på markedet. I dette 
øjemed kan Fællesskabet yde teknisk og finansiel støtte til organer, der fremmer 
innovativ teknologi i medlemstaterne. En fortegnelse over disse foranstaltninger findes i 
bilag II, som kan ændres af Kommissionen efter fremgangsmåderne i artikel 9, stk. 1. 
Disse ledsagerforanstaltninger kan gennemføres i tredjlande, hvis dette er i over­
ensstemmelse med denne forordnings formål. 
Artikel 5 
1. Ethvert projekt efter artikel 2 skal opfylde følgende betingelser: 
-IS-
ta) det skal indebære innovative teknikker, processer eller produkter eller ny 
anvendelse af allerede kendte teknikker, processer eller produkter, med henblik 
på udførelse og udbredelse heraf; 
(b) det skal åbne perspektiver for teknisk og økonomisk levedygtighed med henblik 
på senere kommerciel udnyttelse af den pågældende teknologi; 
(c) det skal indeholde passende løsninger, som er forenelige med krav i forbindelse 
med miljøsikkerhed og -beskyttelse; 
(d) det skal frembyde finansieringsvanskeligheder som følge af betydelig økonomiske 
risici; 
(e) det skal indgives af fysiske eller juridiske personer, der er i stand til at udføre og 
anvende de i litra a) nævnte teknikker, processer og produkter, samt bidrage eller 
hjælpe med at bidrage til deres udbredelse; 
(f) det skal for hvert projekt med samlede omkostninger på 2 millioner ECU eller 
derover indgives af mindst to uafhængige erhvervsdrivende, der er etableret i 
forskellige medlemstater. 
Kommissionen kan dog akceptere projekter, der indgives af kun en erhvervs­
drivende, når dets gennemførelse er af særlig interesse for Fællesskabet; 
(g) det skal gennemføres på Fællesskabets område, medmindre det er nødvendigt ud 
fra Fællesskabets interesse helt eller delvis at gennemføre projekter uden for 
Fællesskabets område bl. a. på grund af dets særlige karakteristika. 
(h) det skal gennemføres uden for Fællesskabet, hvis sådanne aktioner bliver 
nødvendige af hensyn til opfyldelsen af Fællesskabets forpligtigelse i henhold til 
den international rammekonvention om klimaændringer. 
2. Der er anført særlige supplerende betingelser for anvendelsesområderne i bilag Ml. 
3. Ved udvælgelsen af projekterne tager Kommissionen - ud over de i stk. 1 og 2 
opstillede kriterier - hensyn til, at der gives forrang til følgende projekter: 
(a) projekter ud over dem, der er nævnt i stk. 1, litra f), som indebærer samarbejde 
mellem mindst to uafhængige virksomheder, der er etableret i forskellige 
-19-
medlemsstater, for så vidt det kan fastslås, at hver enkelt af virksomhederne vil 
kunne yde effektiv og betydningsfuldt bidrag til projekternes gennemførelse; 
(b) projekter ud over dem, der er nævnt i stk. 1, litra f), som indebærer samarbejde 
mellem mindst to uafhængige virksomheder, der er etableret i forskellige 
medlemsstater, for så vidt det kan fastslås, at hver enkelt af virksomhederne vil 
kunne yde effektiv og betydningsfuldt bidrag til projekternes gennemførelse; 
(c) projekter, der skal gennemføres i tilbagestående områder som defineret i artikel 8 
i forordning (EØF) Nr. 2052/88<6). 
Artikel 6 
1. Støtten til et projekt har form af et finansielt tilskud fra Fællesskabet, der ydes på 
betingelser, der er fastsat i de nedenfornævnte stykker samt i artikel 7,11 og 14. 
2. Den finansielle støtte kan ydes til et projekt i dets helhed eller til et projekts forskellige 
faser. I sidstnævnte tilfælde fortstættes den finansielle støtte i de senere faser af det 
samme projekt, for så vidt refusionskriterierne overholdes, og Kommissionen er 
tilfreds med projektets afvikling, dog med forbehold af den kompetence, der er tillagt 
De Europæiske Fællesskabers budgetmyndighed. 
3. Den finansielle støtte må ikke overstige 35% af de refusionsberettigede projekt­
omkostninger med hensyn til de i artikel 2 nævnte projekter. 
4. Støttebeløbets størrelse fastlægges særskilt for hvert projekt. Ved fastlæggelsen af dette 
beløb tager Kommissionen hensyn til den del af risikoen, der direkte påhviler de 
ansvarlige for projektet, og anden allerede modtaget eller påregnet finansiel støtte, så det 
samlede offentlige støttebeløb ikke overstiger 49% af de samlede projektomkostninger. 
Den ansvarlige for et projekt er derfor forpligtet til at underrette Kommissionen om hver 
form for påregnet eller modtaget offentlig støtte. 
5. Kommissionen forbeholder sig ret til om nødvendigt og efter fremgangsmåderne i 
artikel 9, stk. 1, at indføre andre passende finansielle mekanismer. 
Artikel 7 
1. Projekterne indgives i overensstemmelse med denne forordning af fysiske eller 
juridiske personer, der er etableret i Fællesskabet, enkeltvis eller i forening efter 
(6) EFT nr. L 185, 15.07.1988, s.9. 
- 20 -
indkaldelse af forslag på et eller flere af de i artikel 3 nævnte anvendelsesområder, 
der offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Forud for denne 
indkaldelse til forslag kan komme en invitation fra Kommissionen om opfordring eller 
koordinering af igangsættelse af særlige projekter, såkaldt "målrettede" projekter, når 
et behov ikke er opfyldt eller et betydeligt teknologisk fremskridt kan opnås gennem 
samarbejde mellem personer, virksomheder eller andre organisationer i mindst to 
" medlemsstater. 
2. Kommissionen angiver i udbuddene, hvilke sektorer der har førsteprioritet ved 
udvælgelsen af projekter, idet listen over prioriteterne udarbejdes af Kommissionen 
efter fremgangsmåderne i artikel 9, stk. 1. Den angiver også, hvilke oplysninger 
ansøgeren skal anføre med henblik på udvælgelsen af projekter. 
Artikel 8 
1. Kommissionen skal varetage gennemførelsen af denne forordning. 
2. Ved udførelsen af følgende opgaver anvender Kommissionen fremgangsmåden i 
artikel 9, stk. 1 : 
(a) ændring af indholdet af bilag Ml; 
(b) udarbejdelsen af prioriteringer for udbuddene; 
(c) udvælgelsen af projekter, herunder fastsættelsen af satsen for finansiel støtte, for 
alle projekter med samlede omkostninger på over 500.000 ECU; 
(d) enhver institution eller finansierings mekanismer i betydningen af artikel 6, stk. 5. 
3. Med hensyn til udvælgelsen af projekterne, herunder fastsættelsen af satsen for 
finansiel støtte for alle projekter med samlede omkostninger på over 100.000 ECU 
men under 500.000 ECU anvender Kommissionen fremgangsmåden i artikel 9,stk. 2. 
Artikel 9 
1. Ved udførelsen af de opgaver, der er nævnt i artikel 8, stk. 2, bistås Kommissionen af 
et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har 
Kommissionens repræsentant som formand. 
-21 -
Kommissionens repræsentant fremlægger et udkast til de foranstaltninger, der skal 
træffes for udvalget. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, 
som formanden kan fastsætte under hensynstagen til det pågældende spørgsmåls 
hastende karakter. Det udtaler sig med et flertal, som er fastsat i Traktaten 
artikel 148, stk. 2, for vedtagelsen af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag 
af Kommissionen. Under afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af 
repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. 
Formanden deltager ikke i afstemningen. 
Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke 
er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Rådet dog 
straks af Kommissionen om disse foranstaltninger. 
I så fald udsætter Kommissionen gennemførelsen af de foranstaltninger, den har 
truffet afgørelse om, i et tidsrum på en måned regnet fra datoen for denne under­
retning. 
Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der 
er nævnt i fjerde afsnit. 
2. Ved udførelse af opgaverne, nævnt i artikel 8, stk. 3, vil Kommissionen blive 
assisteret af et udvalg bestående af repræsentanter fra medlemstaterne med 
Kommissionens repræsentant som formand. 
Kommissionens repræsentant forelægger et udkast til de foranstaltninger, der skal 
træffes, for udvalget. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, 
som formanden kan fastsætte under hensynstagen til de pågældende spørgsmåls 
hastende karakter, i givet fald ved afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at 
anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. 
Kommissionen tager i videst muligt omfang hensyn til udvalgets udtalelse Den 
underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til denne udtalelser. 
Artikel 10 
1. Ved anvendelsen af denne forordning sørger Kommissionen for koordinering med 
foranstaltninger i forbindelse med andre fællesskabsprogrammer. Dette bør omfatte, 
demonstration af projekternes teknisk gennemførlighed, fremme af samarbejde med 
-22-
trejde lande relevante EIB- og EBRD-aktiviteter og formidling og optimering af 
resultater af Fællesskabets aktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling. 
2. Den sørger ligeledes for en tættere samordning med nationale projekter, således at 
det undgås at identiske eller lignende projekter af samme art gennemføres parallelt. 
Artikel 11 
1. Den kontrahent, der er ansvarlig for gennemførelsen af et projekt, hvortil der yder 
støtte fra Fællesskabet, forpligter sig til at udnytte eller lette udnyttelsen af de 
pågældende teknikker, processer eller produkter efter vellykket afprøvning, samt at 
muligøre, at de opnåede resultater videreformidles. 
2. Kommissionen sørger i samarbejde med de berørte organer i medlemsstaterne for at 
sikre videreformidling og anvendelse af projekter, som gennemføres i henhold til 
denne forordning og at opfordre til udnyttelsen heraf. Den træffer passende 
foranstaltninger for at nå dette mål i forbindelse med de i artikel 4 nævnte 
foranstaltninger. 
Artikel 12 
De kontrakter mellem Fællesskabet og de i artikel 14 nævnte personer, der er nød­
vendige for gennemførelsen af de projekter, der udvælges ifølge denne forordning, 
indeholder bestemmelser om hver parts rettigheder og forpligtelser, herunder 
bestemmelserne om formidling, beskyttelse og udnyttelse af projektresultaterne og hel 
eller delvis tilbagebetaling af støtten, hvis kontraktens bestemmelser ikke overholdes. 
Artikel 13 
Med forbehold af artikel 11 skal de oplysninger, som Kommissionen indhenter i medfør af 
denne forordning, betragtes som fortrolige. 
Artikel 14 
Ansvaret for ethvert projekt påhviler en fysisk eller juridisk person, der er etableret i 
henhold til de i medlemsstaterne gældende retsregler, eller en sammenslutning af 
sådanne, der hæfter solidarisk, til den grad den anvendelig lov i medlemstaten tillader. 
-23-
Artikel 15 
Fællesskabets støtte må ikke ændre konkurrencevilkårene på en måde, der er uforenelig 
med Traktatens bestemmelser. 
Artikel 16 
To år efter denne forordnings ikrafttræden samt ved udløbet af forordningens an­
vendelsesperiode forelægger Kommissionen for Europa-Parlamentet og Rådet en 
rapport om gennemførelsen af denne forordning og om overensstemmelsen mellem de 
nationale foranstaltninger og Fællesskabets foranstaltninger med henblik på en 
evaluering af de opnåede resultater. Denne rapport ledsages af de uafhængige eks­
perters eksterne evaluering, der danner grundlag for rapporten. 
Artikel 17 
De beløb, der ydes i henhold til denne forordning, opføres hvert år på De Europæiske 
Fællesskabers almindelig budget. 
Bevillingerne dækker den finansielle støtte, der ydes til de i artikel 2 omhandlende 
projekter, samt til de i artikel 4 omhandlende foranstaltninger, og udgifter til gennem­
førelsen af denne forordning. 
Artikel 18 
Forordning (EØF) nr. 2008/90 gælder fortsat for projekter, hvortil der ydes støtte efter 
nævnte forordning. 
Artikel 19 
Forordningen træder ikraft pr. 1 januar 1995. 
Den anvendes indtil 31 december 1998. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hvert 
medlemsstat. 
Udfærdiget i, På Rådets vegne 
Formand 
-24-
BILAG I 
LISTE OVER ANVENDELSESSEKTORER 
Områderne for anvendelse i artikel 3 dækker over de følgende sektorer. 
1. RATIONEL ENERGIUDNYTTELSE (REU) 
Økonomisk støtte vil focusere på de følgende sektorer for anvendelse: 
Transport; 
Bygninger; 
Industri; 
Energi-, el- og varmeproduktion. 
1.1 TRANSPORT 
Projekter skal føre til en væsentlig forbedring af den generelle effektivitet samt 
nedsættelse af emissioner, CO2 og andre atmosfærisk forurenende stoffer ved 
tekniske forbedring af trafikforhold og køretøjer. Forrang vil blive givet til 
vognparker for offentlig transport, samt køretøjer for bymæssig godstransport. 
Der er to områder, som kan komme i betragtning: 
a) REU anvendelse: 
- Projekter med forbindelse til formidling af innovative vognparker (nyt 
design, nye brændsler, CNG, LPG, biobrændsler, diesel-elektrisk...) 
b) Alternative brændsler: 
- Projekter i forbindelse med fremme af infrastrukturer og distribu­
tionssystemer for nye brændsler. (Hurtig og langsom opladningsenheder, 
særlige drifts og vedligeholdelsesbehov) 
- Projekter i forbindelse med teknisk tilpasning af køretøjer til nye brændsler. 
1.2 BYGNINGER 
Projekter skal føre til væsentlig nedsættelse af energiforbruget i forhold til 
standarder samt nedsættelse af udslip af forurenende stoffer gennem integrerede 
-25-
tekniske og økonomiske forbedringer. Forrang vil blive givet til projekter med klar 
integration af design, materialer og udstyr til styring og kontrol. 
REU anvendelser: 
- Projekter i forbindelse med fremme af renoveringsteknologier for bygninger. 
- Projekter i forbindelse med fremme af nye integrerede designs af nye 
bygninger. 
- Projekter i forbindelse med fremme af nye kølesystemer (uden CFC-
gasser). 
Projekter i forbindelse med teknologier udover kombinerede kraft- og 
varmeteknologier, såsom brændselsceller. 
1.3 INDUSTRI 
Varmegenvinding ved brug af nye varmevekslertyper for stærkt forurenede 
udstødningsgasser eller nye ovndesigns for en optimal udnyttelse af varmen i 
brændkammeret. Forbrænding af udstødningsgasser med senere brug af den 
producerede varme kan også overvejes såvel som kraftvarme-systemer, som 
forbedrer driftsikkerheden af udstyret eller indarbejder eller anvender nye 
metoder til udnyttelse af udstødningsgassen. 
- Teknologier for udnyttelse af energi fra genanvendelse af industriel affald 
enten ved produktion af biprodukter, der kan anvendes som afledte brændsler 
eller ved direkte energiproduktion. Løsninger til at eliminere mulige negative 
miljøpåvirkninger skal være integreret. 
Forbedring af industrielle processer ved at nedsætte det specifikke energi­
forbrug, hvor dette har stor betydning for de totale fordele ved projektet. 
Tekniske løsninger for optimal udnyttelse af elektricitet, specielt i spids-
lastperioder. Automatisering af processer ved benyttelse af standard- og 
modulløsninger, som er let reproducerbar eller ved nye metoder, kan også 
overvejes. 
1.4 ENERGI-, EL- OG VARMESEKTOREN 
Avancerede brændere, integerede løsninger til energibesparelser og reduktion af 
miljøpåvirkningerne, samt effektive køletårne med mindre vedligeholdelsesudgifter 
•26-
og reduceret miljøpåvirkning. Disse løsninger bør hovedsageligt sigte på 
eksisterende værker. 
Avancerede brændere, integerede løsninger til energibesparelser og reduktion af 
miljøpavirknirigerne, samt effektive køletårne med mindre vedligeholdelsesudgifter 
og reduceret miljøpåvirkning. Disse løsninger bør hovedsageligt sigte på 
eksisterende værker. 
Grupper af brændselsceller, der leverer elektricitet på en mere effektiv og 
miljøvenlig måde. 
Tekniske løsninger til reduction af electricitetsforbrug i kraftværker, som også kan 
overføres til at opnå en mere fleksibel drift i vandkraftværker. Reducering af tab og 
forbedring i kvaliteten af transport og fordeling af elektricitet bør også indgå. 
2. VEDVARENDE ENERGIKILDER 
Økonomisk støtte vil sætte focus på de følgende sektorer for anvendelse: 
Biomasse- og affaldsenergi; 
Solenergi; 
Vindenergi; 
Vandkraft; 
Geotermisk energi. 
2.1 BIOMASSE-OG AFFALDSENERGI 
a) Projekter, som stiler mod forbedring af konkurrencedygtigheden af biomasse 
som brændsel: 
- Aktivitieter, der tager sigte på forbedring af produktiviteten af energiaf­
grøder, disses høst og transformationsteknologier; 
- Aktiviteter, der tager sigte på at forbedre og opgradere biomasse-
transformationsteknologier og -brug til energiproduktion (produktion og brug 
af flydende, faste og gasformige brændsler, produktion af varme og/eller 
elekticitet) ; 
- Aktiviteter, der tager sigte på at nedsætte omkostningerne ved produktion 
af energi fra biomasse (nedsættelse af specifikke investeringsom­
kostninger, rationalisering af produktionsteknologier...). 
-27-
b) Projekter, som stiler mod udnyttelsen af energi fra plante-, dyre-, by- og 
industriaffald: 
- Aktiviteter, der tager sigte på nedsættelsen af omkostningerne forbundet 
med at producere energi ved at opgradere affald, og som har en betydelig 
påvirkning på produktionen, energisubstitutionen eller på energibesparelse. 
Projekterne skal være i overensstemmelse med de gældende retningslinjer 
for Fællesskabets miljø- og landbrugspolitik. 
2.2 SOLENERGI 
a) Solceller 
Målsætning: 
Formidling af solcelleteknologier for produktion af elektricitet til: 
- klynger af huse, landsbyer; 
- Bygninger med arkitektonisk integration af solcellemoduler på tage og/eller 
facader; 
- telekommunikationsmidler, signal- og alarmanlæg, pumpe- og rens­
ningsanlæg, afsaltninganlæg osv... ; 
- el-forsyning fra solcelledrevne værker. 
b) Termisk anvendelser 
Målsætning: 
Formidling af teknikker, der har forbindelse til optimal teknisk og økonomisk 
integration af aktiv sol-energisystemer og effektiv konventionelle systemer, 
med garanterede resultater for en samlet forbedret driftsikkerhed, og som 
bruges til: 
- produktion af store mængder varmt vand (eller andre flydende stoffer) til 
opvarmning og/eller kølning; 
- produktion af store mængder varm luft til ventilation eller tørring. 
2.3 VINDKRAFT 
Målsætning: 
28« 
- Formidling af resultater, der er opnået fra tidligere forsknings- og udviklings­
programmer, for at hjælpe med at øge gennemslagskraften på markedet, 
anspore europæisk industri, og fremme overførelsen og den bredere brug af 
avanceret teknologi, særligt i mindre gundtigt stillede egne i Europa. 
Formidling og udbredelse af brugen af vindkraftanlæg, der er skræddersyet til 
den særlige natur af markederne i de forskellige medlemsstater ved brug af 
vindmøller med et bredt spektrum af nominel effekt. 
Formidling af teknologier med minimal påvirkning på miljøet, især nedsættelse 
af støjgener, minimal brug af land og forbedret æstetisk påvirkning, der kan 
medføre en større offentlig akcept. 
2.4 VANDKRAFT 
Målsætning: 
Formidling af teknikker, som stiler mod produktion af elektricitet til det offentlige 
elnet eller aftages privat i anlæg med mindre effekt. 
Anvendelsessektorer: 
Projekter (målrettede), der tager sigte på at bringe industrielle partnere 
sammen for at producere driftsikkert og konkurrencedygtigt standard udstyr af 
høj kvalitet for at fremme skabelsen af, eller penetrering i nye markeder. 
Projekter (målrettede), der tager sigte på at optimere enkle, driftsikre og billige 
teknikker eller teknologier, særligt dem, der er tilpasset markederne og 
behovene for de lande, hvis udvikling halter bagefter. 
Rehabilitation eller modernisering af anlæg ude af drift, eller anlæg, hvis 
tekniske eller administrative levetid næsten er nået ved brug af moderne høj­
ydelses teknologier (bedste kvalitet/pris). 
Alle projekter skal tage særlig hensyn til eksisterende og forudsete mål for 
miljøbeskyttelse. 
2.5 GEOTERMISK ENERGI 
Målsætning: 
Gennem formidlingsaktiviteter at fremme brugen af allerede lokaliserede, 
betydningsfulde geotermiske resourcer, der endnu ikke er udnyttet. Der skal 
-29-
samtidigt tages hensyn til økonomiske og miljømæssige aspekter samt 
forsyningssikkerhed. 
Anvendelsessektorer: 
Teknikker indenfor boresektoren, borehoved-udstyr, korrosion, skalering, 
automatisering og behandlingssystemer for saltvand; 
Udnyttelse af geotermiske forekomster, hvis resourceme er eftervist for at 
nedsætte risici forbundet med minedrift; 
Udvikling af geotermiske anvendelser indenfor landbrug, dambrug og 
afsaltning af havvand, ved derigennem at hjælpe de regioner der er påvirket af 
ændringen af den fælles landbrugspolitik. 
3. FORBRÆNDING AF FAST BRÆNDSEL 
Alle former for Fluidised Bed Forbrændning (FBF) skal nu spredes i hele 
Fællesskabet: små og store FBF har nu nået et niveau af industriel modenhed, der gør 
det relevant at øge brugen af disse teknologier. De skal ikke begrænses til en bestemt 
type brændstof. Tværtimod, for at formidle denne teknologi bør der tages hensyn til 
dens evne til at bruge en række forskellige brændsler. Derfor, bør brugen af 
bituminøst kul, brunkul, tørv, affald, biomasse, og deraf afledte brændsler, og alle 
former for kulholdige stoffer anspores - alene eller i blandninger - til forbrændning i 
FBF. 
FBF burde fremmes til at producere elektricitet og ligeledes bruges i kraftvarme 
produktion. 
4. KULBRINTER 
Målsætning: 
Programmet burde styrke industriens evne til at opfylde korte og langsigtede behov for 
tilgængelighed af effektive teknologier indenfor olie- og naturgas området. 
Fællesskabets bestræbelser tager derfor sigte på: 
formidling af teknologier med gennemslagskraft på markedet. Særlig op­
mærksomhed vil blive givet til markedsgennemtrængning i Central og Østeuropa 
samt SNG-landene (inklusiv samarbejdsprojekter). 
-30-
Programmets målgruppe er hovedsageligt virksomheder indenfor olie- og gas sek­
toren, som udvikler og fremmer innovative og effektive teknologier til forbedring af 
udvindning, produktion, transport og brug af kulbrinter; projekter fra SMV prioriteres 
imidlertid ved udvælgelsen. 
Anvendelsessektorer indenfor udvindning og transport af kulbrinter vil være formidling 
af: 
Værktøjer og metoder til forbedring af udvindningsmulighederne, især i svære og 
komplekse områder som Nordsøen samt til optimering af udvindningsgraden; 
Nye teknologier til udvindning af marginalforekomster, navnlig gasfelter, resul­
terende i en forøget produktion fra forekomster karakteriseret ved vanskelig 
økonomisk betingelser; 
Sikkerheds- og miljøbeskyttelsessystemer i udvindningen og produktion, særligt 
indenfor Offshore-sektoreren; 
Nye og effektive "LNG" produktion- og transportsystemer med henblik på at 
sprede forsyningen. 
-31 -
BILAG II 
LEDSAGERFORANSTALTNINGER FOR ENERGITEKNOLOGI 
1. FORMÅL 
Med henblik på at fremme anvendelsen af energiteknologi og dens gen­
nemslagskraft på markedet, jf. artikel 4, er det nødvendigt, at Kommissionen træffer 
ledsager-foranstaltninger. Kommissionen træffer kun sådanne foranstaltninger, hvis 
markeds-vilkårene kræver det, og er i henhold til denne forordning. 
Fællesskabsstøtte kan derfor tildeles for at imødekomme energipolitiske- og andre 
mål fremsat i Traktaten for den Europæiske Union, særligt omfattende: 
• Forøget anvendelse af det industrielle potentiale for udvikling af energitek­
nologier og forbedrelse af det teknologiske grundlag for europæisk industri, 
specielt for små og mellemstore virksomheder; 
• Anspore Europæisk industri til at blive mere konkurrencedygtig ved at udnytte 
teknologiudvikling og markedspotentialet fuldt ud; 
• Beskyttelse og forbedring af miljøet ved rationel udnyttelse af energiresourcer, 
brugen af vedvarende energikilder og ren energiteknologi samt begrænsning af 
forurenende udledninger; 
• Teknologioverførelse til mindre udviklede områder i Europa samt udnyttelse af 
det lokale energipotentiale; 
• Forbedret arbejdsvilkår og ansættelsesmulighed ved brug af innovative og 
effektive energiteknologier, udviklet og leveret indenfor Fællesskabet; 
• International samarbejde, der er med til at fremme økonomisk og social 
udvikling i udviklingslande 
-32-
2. AKTIVITETSTYPE 
De i artikel 4 nævnte aktiviteter omfatter: 
2.1 KOORDINERING med nationale og andre Fællesskabs programmer, der er 
forbundet med energiteknologi for at undgå at identiske eller lignende projekter 
af samme art gennemføres parallelt samt at sikre brugen af subsi-
daritetesprincipet for Fællesskabs aktiviteter, særligt gennem: 
a. systematisk udveksling af oplysning om nationale støtteprogrammer; 
b. fælles program-evalueringsaktiviteter; 
c. definering af mål og implementering af strategier til fremme af ener­
giteknologi; 
d. overvågning af udførelsen af mål. 
2.2 VÆRKTØJER for Fællesskabsaktiviteter: 
a. Analyse af markedsforholdene og vurdering af markedsmulighederne med 
henblik på anvendelsen af energiteknologi og dens gennemslagskraft på 
markedet (herunder teknologier for efterspørgelsesmanagement, 
sektordiagnoser, eventuelle feasibility-undersøgelser). 
b. Formidling af oplysninger om Europæiske energiteknologier, deres fremme 
og formidling af resultater fra offentlig støttede projekter ved organisering af 
begivenheder (tekniske seminarer, konferencer, besøg af projekter, 
udstillinger), deltagelse i tekniske messer, produktion af 
dokumentationsmateriale osv, sålænge virksomhedernes kontraktmæssige 
forpligtelse ikke tillader det, eller virksomheder ikke er istand til udføre det 
selv. 
c. Rådgivnings- og ledsagerforanstaltninger for at vejlede udviklingen af 
foretaget aktiviteter, at sikre gennemslagskraften af effektive energitek­
nologier på markedet og imødekomme markedsbarrierer. 
d. Efteruddannelse af personale, der er involveret i ledelse eller teknisk brug 
af innovative energiteknologier. 
-33-
e. Udvikling af passende finansielle mekanismer. 
De ovenfor nævnte detaljerede værktøjer struktureres, i samklang med de 
tilsvarende planlagter værktøjer i programmet "ikke-nuklear energi" i det fjerde 
rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, inden for 
rammerne af " PLANER TIL FREMME AF MARKEDSADGANG" alt efter de 
forskellige teknologier, der er omfattet i nærværende program. 
2.3 Bistand til offentlige eller private organisationer, der samarbejder om oven­
nævnte aktiviteter for fremme af energi teknologi ("OPET, Organisations for the 
Promotion of Energy Technologies"), særligt indenfor OPET-Netværket. 
2.4 Bistand til de ovennævnte aktiviteter med henblik på industriel samarbejde med 
tredje lande, samt at tilvejebringe vejledning for Fællesskabets 
hjælpeprogrammer og at opnå den optimale udnyttelse af energiteknologier 
inden- og udenfor Fællesskabet. 
3. ANVENDELSE 
Som nævnt i Forordningens artikel 9, vil gennemførelsen af foranstaltningern blive 
udført af udvalget i tæt samarbejde med medlemsstaterne, som vil hjælpe 
Kommissionen med at definere programmet, fastsætte prioriteter for aktiviteter, 
beslutte om der skal ydes financiel støtte og evaluere resultaterne. 
-34-
BILAG II (bis) 
Med forbehold af bestemmelserne i artikel 3 ydes der støtte til de forskellige berørte 
sektorer efter følgende fordelingsnøgle: 
Rationel energiudnyttelse 45% 
Vedvarende energikilder 35% 
Forbrænding af fast brændsel 13% 
Kulbrinter 7% 
- 35 -
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. Foranstaltningens betegnelse: Fremme af energiteknologi i Europa ("THERMIE-II"). 
2. Budgetpost: nr. B.4.1000. 
3. Retsgrundlag: En rådsforordning, som forventes vedtaget i løbet af 1994. 
4. Beskrivelse af foranstaltningen: 
4.1 Foranstaltningens generelle formål: Finansiel støtte til projekter til fremme af 
energiteknologi og foranstaltninger med henblik på at skabe bedre 
gennemslagskraft herfor på verdensmarkedet. 
4.2 Foranstaltningens varighed: 4 (fire) år fra den 1. januar 1995 til den 31. 
december 1998 (sideløbende med det fjerde rammeprogram). 
5. Klassifikation af udgifterne eller indtægterne: 
5. 1 Ikke-obligatoriske udgifter. 
5.2 Opdelte bevillinger. 
5.3 Indtægtstype i forbindelse hermed: Ingen. 
6. Udgifternes eller indtægternes art 
• 100% tilskud: For visse hermed forbundne foranstaltninger, som udføres af 
uafhængige eksperter (konsulentfirmaer). 
• Tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere: 
Til samtlige projekter og hovedparten af de hermed forbundne foranstaltninger, 
især dem, der udføres i samarbejde med instanser i de enkelte medlemsstater. 
• Rentegodtgørelse: Skal først drøftes mere indgående i energiarbejdsgruppen. 
• Andet: Visse servicekontrakter (herunder navnlig i forbindelse med en række 
hermed forbundne foranstaltninger). 
• Skal fællesskabsstøtten helt eller delvis tilbagebetales, hvis foranstaltningen 
giver det tilsigtede resultat?: Nej. 
• Medfører foranstaltningen en ændring af indtægtsniveauet? I bekræftende fald 
oplyses det, hvori ændringen består og hvilken form for indtægter der her er 
tale om?: Ingen. 
7. Finansielle virkninger: 
7. / Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen 
(fastsættelse af gennemsnitsomkosningerne pr. enhed): 
Beløbet 30 millioner ECU for 1995 dækker finansiel støtte til demonstrering af 
evt. økonomiske risici i forbindelse med fremme af energiteknologier som 
defineret i artikel 2, litra b), i Rådets forordning (EØF) nr. 2008/90 (om 
"projekter til videre/yderligere udbredelse") samt i dennes artikel 5 ("hermed 
forbundne foranstaltninger"). Da denne form for projekter er tættere på 
markedet og genstand for anderledes økonomiske eller geografiske vilkår, er 
dette ganske særlig relevant for sektoren rationel energiudnyttelse. Beløbets 
36 
størrelse for perioden 1996-98 vil blive besluttet på basis af til rådighed 
værende midler under budgettets punkt 3. 
De praktiske erfaringer, der indtil nu er gjort via THERMIE-programmet, viser, 
at der forsat er behov for støtte til de forskellige sektorer i følgende 
størrelsesorden: 
Rationel energiudnyttelse 
Vedvarende energi 
Ren udnyttelse af fast brændsel 
Kulbrinter 45 % 
35 % 
13 % 
7 % 
Som det atter fremgår af de praktiske erfaringer, der er gjort med THERMIE-
forordningen, kræves der ikke alene projektstøtte. Rent faktisk er der i 
industrien blevet udviklet flere forskellige effektive teknologiformer med eller 
uden EF- eller MS-støtte, og målene hermed, i form af bedre gennemslagskraft 
på verdensmarkedet, kan mest effektivt opnås ved hjælp af foranstaltninger til 
udbredelse. 
Endelig er det nødvendigt, at ca. 13% af midlerne bruges til økonomisk 
analyse, projektevaluering og støtteprogrammer, heri indbefattet programmer i 
de enkelte EU-medlemsstater, med det formål at orientere fællesskabsaktivi-
teten og sikre subsidiaritet i aktionerne samt administrativ støtte. (Jf. 
nedenstående oversigt). 
7.2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer: 
Elementer Regnskabsår 
1995 
Projekter Y\ 
Foranstaltninger i 1 5 
med henblik på 
udbredelse 
Strategi, evaluering 4 
samt administrativ 
støtte 
I ALT I 30 
7.3 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne: 
7.3.1 Ved forslag til en ny foranstaltning skal følgende forfaldsplan udfyldes: 
Forpligtelsesbevillinger 
Betalingsbevillinger 1995 
30 1996 
p.m.* 1997 
p.m.* 1998 
p.m.* TOTAL 
p.m.* 
I*pro memoria) 
Til budgettets punkt 3 forventes der i 1995 anvendt et beløb på 30 MECU, ud 
over de midler, der tildeles til det fjerde rammeprogram. I perioden 1996-98 vil 
midler, ud over det fjerde rammeprogram, blive bevilget på basis af revision af 
budgetoverslag og beløbene vil blive nærmere defineret i forbindelse med den 
årlige budgetprocedure på en sådan måde, at man sikrer, at programmet bliver 
gennemført på en konsekvent og sammenhængende vis frem til dets afslutning 
8. Forholdsregler mod svig og resultater af allerede iværksatte foranstaltninger: 
- 37-
9. Oplysninger om cost/effectiveness 
9.1 Specifikke og kvantificerbare mål; målgruppe: 
- Specifikke mål: Ti/knytning til det genere/le mål: Energipolitik, øget sikkerhed 
med hensyn til energiforsyning samt øget energieffektivitet. 
Støtte til ca. 150 forskellige projekter og 300 dermed forbundne 
foranstaltninger om året, som ifølge de seneste indhøstede erfaringer med 
det igangværende THERMIE-program skulle resultere i følgende for hver 
enkelt ECU, der bruges i forbindelse med et projekt: 
• 425 kg olieækvivalent sparet eller erstattet; 
• 1.650 kg Ç02-udledninger undgået; 
• 12 kg SC>2-udledninger undgået; 
• EU's BNP forøget med 4 ECU. 
(Jf. ligeledes vedføjede bilag). 
- Målgruppe: Der sondres eventuelt efter målsætninger; angiv de endelige 
modtagere af EF-finansieringen og de benyttede formidlere: Industrien og 
andre SMV. 
9.2 Begrunde/se for foranstaltningen: 
- Behovet for EF-støtte: Adskillige betydningsfulde teknologiske gennembrud 
ville slet ikke kunne have fundet sted i EF; flere af medlemsstaterne har slet 
intet tilsvarende program. 
- Valg af støtteform: 
- fordele i forhold til andre mulige foranstaltninger (sammenlignelige fordele): 
mere umiddelbar effekt end i forbindelse med lovfæstede foranstaltninger, 
bedre effekt end F&U-foranstaltninger. 
' beskrivelse af eventuelle lignende foranstaltninger på EF-plan eller nationalt 
plan: THERMIE 1990-1994, UK "Best Practice Programme", FR og DE 
demonstrationsprogrammer. 
• forventede afledte virkninger og multiplikatoreffekt: 
• Investeringsgevinst på i alt ca. 1.000 milioner ECU, baseret på 
resultaterne fra cost-benefit analysen for THERMIE 1990-1992. 
• Muligheder for at skabe flere tusinde jobs, afhængig af gentagelses 
mulighederne. 
• Fremme af europæisk teknologi på tredjelandes markeder. 
- Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne få indflydelse på 
foranstaltningens konkrete resultater: Projekter, som gennemføres med godt 
resultat, kopieres almindeligvis indtil flere gange i industrien eller institutioner 
i de enkelte medlemsstater. De hermed forbundne enkeltforanstaltninger 
bidrager til, at industrien i stadig større omfang benytter ny teknologi, der 
udvikles som led i programmer, der er gennemført af industrien eller 
medlemsstaterne, og som ellers ikke i tilstrækkelig grad ville være slået 
igennem på markedet. 
9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen: 
- Udvalgte resultat- (output-)indikatorer: Opnåelse af teknologiske forbedringer 
(f.eks. sparede eller substituerede tons olieækvivalent, undgåede tons CO2, 
antal heraf afledte projekter m.v.). 
- Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen: Én gang årligt. 
- Vurdering af resultaterne: Forordningen forudser to undersøgelser i form af 
uvildige evalueringer med undersøgelse af projektdossiererne, hvorunder der 
aflægges besøg ved projekterne og foretages gentagne kontroller og 
samhørigheden med medlemslandenes programmer vurderes; en evaluering 
- 38-
to år efter start og en, når forordningen udløber. Kommisionen vil fremlægge 
beretningerne for Europaparlamentet og Rådet. 
9.4 Budge tsammenhængen: 
- Indgår foranstaltningen i generaldirektoratets finansielle planlægning for de 
pågældende år?: Ja, under kapitel 3, Intern Politik. 
- Hvilken generel målsætning i generaldirektoratets finansielle planlægning 
henhører den foreslåede foranstaltning under?: Energipolitik, øget 
forsyningssikkerhed og bedre energieffektivitet. 
10.Udgifter til administration (Budgettets del A): 
Denne del af finansieringsoversigten fremsendes til GD IX og GD XIX; førstnævnte 
videresender den til GD XIX med en udtalelse. 
10.1 Indebærer foranstaltningen en forøgelse af Kommissionens personale? I 
bekræftende fald med hvor mange ansatte? Nej. 
10.2 Hvor store drifts- og personaleudgifter medfører foranstaltningen? Gør rede for 
beregningsmetoden: 
Det påkrævede samlede beløb til dækning af personale- og admini­
strationsudgifter ved programmets udførelse, bliver af størrelsesordenen 
150.000,- ECU for 1995. Det kan specificeres nærmere som følger: 
- OMKOSTNINGER I FORBINDELSE MED MØDEAKTIVITETER: 
Det rådgivende udvalg sammensat af repræsentanter 
for de enkelte medlemsstater; tre møder om året 
med to delegerede fra hver medlemsstat (ét møde 
af én dags varighed, to møder over to dage), 
baseret på et gennemsnit af 658,- ECU (kun til dækning 
af rejseudgifterne) 48.000,-
Ekspertudvalget bestående af repræsentanter for 
medlemsstaterne; to møder om året med to 
delegerede for én dag eller i flere dage, baseret 
på et gennemsnit af 658,- ECU (kun til dækning af 
rejseudgifterne) 32.000,-
- TJENESTEREJSER FOR KOMMISSIONENS PERSONALE: 70.000,-
SAMMENLAGT PR. ÅR I ALT (ECU) 150.000,-
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 654 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 12 01 
Katalogmimmer : CB-CO-94-672-DA-C 
ISBN 92-77-83958-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg