KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Bruxelles, den 26.11.2002
KOM(2002) 658 endelig
2001/0060 (COD)
2001/0235 (COD)2001/0236 (COD)2001/0237 (COD)
Ændret forslag til
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING
om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum
Ændret forslag til
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING
om udøvelse af luftfartstjeneste i det fælles europæiske luftrum
Ændret forslag til
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING
om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum
Ændret forslag til
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING
om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet
(forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens
artikel 250, stk. 2)
2BEGRUNDELSE
1. PRINCIPPER
1.1. Kommissionen forelagde i oktober 2001 fire  forslag til retsakter vedrørende
oprettelse af et fælles europæisk luftrum1 med henblik på vedt agelse i henhold til den
fælles beslutningstagningsprocedure, so m fastsat i artikel 251 i traktaten om
oprettelse af Det Europæis ke Fællesskab. Regionsudvalget afgav positiv udtalelse
den 15. maj 2002. Det Økonomiske og Social e Udvalg afgav positiv udtalelse den
17. juli 2002.
Europa-Parlamentet vedtog den 3. sept ember 2002 en række ændringsforslag ved
førstebehandling og godkendte Kommissione ns forslag som ændret. Kommissionen
gjorde derefter rede for sin holdning i forhold til hvert enkelt ændringsforslag ogspecificerede de ændringsforslag, den kunne  acceptere og de ændringsforslag, den
ikke kunne acceptere.
Kommissionen udarbejdede derefter  følgende ændrede forslag.
1.2. Ændringerne indeholder de ændringsforslag,  der er accepteret i deres helhed af
Kommissionen samt de nye bestemmelser som følge af de ændringsforslag, der erblevet accepteret principielt, men som er blevet omformuleret, eller som er blevetdelvist accepteret.
Kommissionen ændrer således i medfør af artikel 250, stk. 2, i EF-traktaten sine
forslag som følger.
Ændringerne til Kommissionens oprindelige forslag vises som følger: udeladte dele
er gennemstreget og nye eller ændr ede dele angives med fede typer og
understregning .
2. Æ
NDRET FORSLAG TIL EUROPA -PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING OM
RAMMERNE FOR OPRETTELSE AF ET FÆLLES EUROPÆISK LUFTRUM (2001/0060
(COD))
2.1. Ændringsforslag, der er blevet accepteret i deres helhed
• Ændringsforslag 4 og 30
Formålet med disse ændringsforslag er at  indføre en effektiv  sanktionsmekanisme
mod de operatører, der overtræder best emmelserne. Det nuvæ rende system kan
                                                
1Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om rammerne for oprettelse af et fælles
europæisk luftrum (KOM(2001)123 endelig/2 af 30.11.2001 - 2001/0060 (COD).
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udøvelse af luftfartstjeneste i det fælleseuropæiske luftrum (KOM(2001)564 endlige/2 af 11.12.2001 - 2001/0235 (COD).Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om organisation og udnyttelse af det fælleseuropæiske luftrum (KOM(2001)564 endelig/2 af 11.12.2001 - 2001/0236 (COD).Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets foro rdning om interoperabilitet i det europæiske
luftstyringsnet (KOM(2001) 564 endelig/21 af 11.12.2001 - 2001/0237 (COD).
3misbruges, og der er risiko for misbrug, navnlig hvad angår lufttrafikstyring.
Kommissionen accepterer disse ændringsforslag.
• Ændringsforslag 7, 8, 15, 16, 17, 18, 20, 21 og 32Disse ændringsforslag tydeliggør eller forbedrer forordningens tekst ved at styrke
henvisningen til høring af sociale aktører (7), medlemsstaternes forsvarsbehov (8),
kapacitetsbehov (15), flyvee ffektivitet (16), præstations indikatorer (18), sikkerhed
(20, 21) og situationsrapporter (32). Ko mmissionen accepterer disse ændringsforslag.
2.2. Ændringsforslag, der er blevet acceptere t i princippet, men ikke i den foreslåede
formulering.
• Ændringsforslag 3
Dette ændringsforslag bekræfter, at luftfartstjenester er en opgave af almen interesse.
Den hører dog primært ind under flyve kontrol. Kommissionen kan derfor acceptere
dette princip, hvis der he nvises til denne funktion.
• Ændringsforslag 9Dette ændringsforslag henviser til samarbejdet mellem Fællesskabet og Eurocontrol.
Forholdet mellem Fællesskabet og Eurocontrol behandles gennem Fællesskabetsumiddelbart forestående tiltræd else af denne organisati on. Princippet om at udvikle
"så nært et samarbejde som muligt" mellem de to organisationer følger aftiltrædelsen i henhold til ti ltrædelsesprotokollen
2. Parallelle henvisninger til dette
samarbejde i en fællesskabsforanstaltning er overflødig og skaber forvirring.Kommissionen kan acceptere at mi nde om dette princip i en betragtning og at indføre
en bestemmelse, der henviser til samarbej de med Eurocontrols udøvende organ, dvs.
Eurocontrol-agenturet, som skal udvikl es på rent administrativt grundlag.
Formuleringen af en sådan bestemmelse skal dog være i overensstemmelse med de
institutionelle principper ve drørende Kommissionens udøvels e af sine forpligtelser.
• Ændringsforslag 10Dette ændringsforslag tydeliggør, at det ikke er tilstrækkeligt blot at vedtage en
pakke foranstaltninger beståe nde af rammeforordningen og de tre særforordninger,
hvis det fælles europæiske luftrum skal gennemføres hurtigt. Yderligereforanstaltninger er nødvendige inden for det aftalte tidsrum (udgangen af 2004).
Kommissionen har til hensigt at vedtage sådanne foranstaltninger i medfør af deprocedurer, der fastsættes i pakken. Kommissionen acceptere r dette ændringsforslag.
                                                
2“I betragtning af at formålet med Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af Konventionen er at bistå
den europæiske organisation for luftfartens sikkerhed, herefter kaldet “EUROCONTROL”, i at nå demål, der er fastsat i Konventionen, navnlig målet om at være et samlet og effektivt organ for den
politiske planlægning af lufttrafikstyring (ATM) i Europa”.
4• Ændringsforslag 12
Formålet med dette ændringsforslag er at  bekræfte medlemsstat ernes rolle, når det
drejer sig om at afgøre status og str uktur for luftfartstjenesteudbydere og for
leverandører af luftfartstjenester af almen interesse, hvilket er særlig relevant forflyvekontrol Kommissionen kan accep tere dette ændringsforslag.
• Ændringsforslag 14Ændringsforslaget sigter på at tydeliggøre forordningens anvendelsesområde.
Udtrykket "jurisdiktion" indebærer luftrummet over internationale farvande.Forordningens anvendelsesområde kan dog ikke udvides, så det er større end
traktatens anvendelsesområde. Det er derfor at foretrække at henvise til "luftrummetunder medlemsstaternes ansvar".
• Ændringsforslag 22 og 23Disse ændringsforslag sigter på at tydelig gøre, at udarbejdelse og gennemførelse af
tekniske og operative koncepter foretage s i forbindelse med programmer, der
involverer alle parter og tager hensyn til internationale st andarder. Kommissionen
kan acceptere dette princip.
• Ændringsforslag 26Ændringsforslaget vedrører udvalget forretningsorden, men overholder ikke
udformningspraksis. Kommissionen kan således principielt acceptere det.
• Ændringsforslag 33Ændringsforslaget udvider området for fora nstaltninger med henblik på sikkerhed og
forsvar til at omfatte, at der øjeblikkeligt foreligger luftrum til hurtig mobilisering afvæbnede styrker. Artiklens tekst er formul eret, så den ligger så nært som muligt op
ad artikel 297 i traktaten. Den vedrører ex ceptionelle situationer. Ændringen vedrører
operationelle situationer (de nødvendige betingelser for hurtig mobilisering af
væbnede styrker). Den indfører de rfor for generøs margin til at ophæve
forordningens anvendelse. Kommissionen kan acceptere det princip, der går ud på atsikre, at medlemsstaterne er i stand til at bibeholde og forbedre eventuelle væbnedestyrkers tilstedeværelse. Dette princip bør  dog ikke medføre un ilaterale undtagelser
fra forordningens anvendelse. Effektiv forvaltning af luftrummet påvirkes i såtilfælde.
2.3. Ændringsforslag, der er blevet delvist accepteret med eller uden omformulering
• Ændringsforslag 5Krav om høring af arbejdsmarkedets parter i henhold til det fælles europæiske
luftrum kan eventuelt falde ind under tr aktatens artikel 138. Formuleringen af
sådanne krav bør defineres mere fleksi belt. Kommissionen kan derfor kun acceptere
at styrke betragtningens første sætning.
5• Ændringsforslag 6 og 28
Ændringsforslag 28, som foreslår at oprette et rådgivende organ for luftfart med en
institutionel rolle ville komme til at påvirke Kommissionens initiativret.Kommissionen kan tilslutte sig, at det er nødvendigt at de invol verede parter kan
bidrage til gennemførelse af reformen. Kommissionen kan derfor acceptere, atprincippet om høring indgår i en betrag tning. Dette princip indgår også mere
detaljeret i forslaget om forordning om lufttrafikstyringsnettets interoperabilitet iartikel 14.
• Ændringsforslag 11Kommissionen kan acceptere dette ændringsforslag delvist. Henvisningen til radar
begrænser overvågningsinfrastrukturen på uacceptabel måde, id et denne også kan
anvende andre tekniske midler (f.eks. satellit eller datalink).
• Ændringsforslag 31Kommissionen kan acceptere dette ændrin gsforslag under forudsætning af, at
henvisningen til Den Europæiske Union ændres, så der henvises til Fællesskabet.
2.4. Forkastede ændringsforslag
• Ændringsforslag 1
Dette ændringsforslag minder om medlem sstaternes forpligtelser i henhold i ICAO
og Eurocontrol-konventionerne. Fællesskab et er endnu ikke medlem af disse to
internationale organisationer, selv om det er ved at tiltræde Eurocontrol. Forpligtelsersom følge af medlemsskab af de to organisationer binder for øjeblikket kun
medlemsstaterne. Kommissionen kan derfor ikke for øjeblikket acceptere dette
ændringsforslag.
• Ændringsforslag 2 og 13Disse ændringsforslag streger henvisninge n til økonomiske aspekter i betragtning 8
og i artikel 13. Denne reference vedr ører afgiftssystemet, som omfattes af
bestemmelserne i kapitel III i det relevante forslag. Udeladelse af denne henvisninger således ikke acceptabel.
• Ændringsforslag 19Dette ændringsforslag begrænser beslutningstræfningsprocessen til en part
(luftrumsbrugere) og gør den afhængig af et specifikt krav (interoperabilitet).Indførelse af nye luftfartstjenester er af hængig af alle involverede parter og af
forskellige krav. Dette ændringsforslag er således ikke acceptabelt.
• Ændringsforslag 24 og 27Disse ændringsforslag er ikke i overensstemmelse med formuleringsbestemmelserne,
som er vedtaget til gennemførelse af afgørelsen vedrørende udvalgsprocedurer(Rådets afgørelse 1999/468/EF). Udvalgets art kan ikke fa stsættes "a priori", men
afhænger af de foranstaltninger, der sk al vedtages. Hvad angår Eurocontrols
deltagelse i udvalgets arbejde, er det ønskeligt at beslu tte dette i he nhold til udvalgets
6forretningsorden, alt efter tilfældet. Kommissionen kan derfor ikke acceptere disse
ændringsforslag.
• Ændringsforslag 29Dette ændringsforslag påvirker Kommissionens initiativret. Det kan derfor ikke
accepteres.
• Ændringsforslag 34Dette ændringsforslag fastslår noget se lvfølgeligt og er derfor overflødigt. En
fællesskabsforanstaltning kan endvidere ikke gentage medl emsstaternes forpligtelser
som følge af eksisterende internationale aftaler.
3. Æ
NDRET FORSLAG TIL EUROPA -PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING OM
UDØVELSE AF LUFTFARTSTJENESTE I DET FÆLLES EUROPÆISKE LUFTRUM
(2001/0235(COD))
3.1. Ændringsforslag, som er accepteret i deres helhed
• Ændringsforslag 1, 2, 4, 7, 9, 11, 15, 17, 19, 24, 25, 31, 33 og 34
Disse ændringsforslag tydeliggør eller forbedrer forordningens tekst ved at styrke
henvisningen til sikkerhed (1, 9, 11, 19, 31), be skrivelse af anerkendte organisationer
(2, 15, 33, 34), rekruttering af flyveleder e (4), internationale standarder (7),
samarbejde mellem luftfartstjenesteudbydere (17), samarbejde mellem civile ogmilitære myndigheder (24), anvendelse af data (25). Kommissionen accepterer disseændringsforslag.
• Ændringsforslag 3Formålet med dette ændringsforslag er at indføre en betragtning, der afspejler
bestemmelserne i andet afsnit i artikel 5 vedrørende det europæiskeluftfartssikkerhedsagenturs fremtidige rolle og ansvar. Dette ændringsforslag kanderfor accepteres.
• Ændringsforslag 5Formålet med dette ændringsforslag er at opfordre til indsats fra Kommissionens side
for at hjælpe med at løse problemet  forbundet med mangel på flyveledere.
Kommissionen er allerede aktiv på dette område og har for nylig lanceret en
undersøgelse i samarbejde med arbejdsm arkedets parter. Kommissionen accepterer
dette ændringsforslag.
• Ændringsforslag 23Dette ændringsforslag konstaterer medl emsstaternes hovedansvar, hvad angår
forholdene mellem deres civile og militære myndigheder. ommissionen acceptererdette ændringsforslag.
73.2. Ændringsforslag, der accepteres princi pielt men ikke, hvad angår formulering.
• Ændringsforslag 6 og18Disse ændringsforslag specificerer en varighedsperiode for tilladelserne. Tilladelser
skal ikke være licenser, men en certificer ing af tjenesteydelses udbydernes egnethed.
Gyldigheden af sådanne tilladelser defineres i forbindelse med definitionen afharmoniserede forhold (se bilag III til forordningen). Kommissionen kan derforacceptere princippet i ændringsforslaget.
• Ændringsforslag 20 og 21Ændringsforslagene indfører to nye krav for definering af harmoniserede betingelser
forbundet med tilladelserne. Kommissionen kan tilslutte si g disse krav, men den
mener, at de med tiden skal foreligge som betingelser for drift af luftfartstjenester.Disse betingelser udarbejdes de taljeret gennem udva lgsproceduren.
• Ændringsforslag 22Dette ændringsforslag tydeliggør, at selv om eksisterende luft fartstjenesteudbydere
har ret til at udføre deres operationer efter denne forordnings ikrafttrædelse er dettemed forbehold af forpligtelse til fortsat og øget præstation hvad angår sikkerhed ogeffektivitet. Kommissionen kan acceptere dette princip, hvis denne forpligtelse klartfremgår.
• Ændringsforslag 28Ændringsforslaget gør den foreslåede afgift sordning fuldstændig afhængig af det
ruteafgiftssystem, der er fastsat i Eurocontrols multilaterale aftale. Den foreslåedeafgiftsordning gælder ikke blot for ruteafgifter (som er tilfældet i den multilateraleaftale), men også for terminalafgifter og  indflyvningsafgifter (hvor Eurocontrol ikke
har kompetence). Endvidere er der i Euro control-ordningen en fortolkningsmargin,
og Kommissionen har til hensigt at nå frem til harmoniserede og bindendebestemmelser i Fællesskabet. Ændrings forslaget kan således accepteres under
forudsætning af, at det ikke begrænser anvendelsesområdet for en fællesskabsindsats
på dette område.
• Ændringsforslag 29Princippet i dette ændringsforslag er allere de i kraft og ændres ikke af nærværende
forordning. Medlemsstaterne har fortsat ansvaret for fastsættelse af enhedsrater forafgifter. Kommissionen kan derfor acceptere  princippet i dette ændringsforslag.
• Ændringsforslag 32Ændringsforslag 32 foreslår oprettelse af en rådgivende gruppe fra branchen med en
institutionel rolle, hvilket kommer til at påvirke Kommissionens initiativret.Kommissionen kan tilslutte sig behovet for, at  de involverede parter kan bidrage til
gennemførelse af reformen. Kommissionen kan derfor acceptere at princippet om
høring af branchen bliver udtrykt i en be tragtning. Princippet beskrives også mere
detaljeret i forslag til forordning om interoperabilitet i det europæiskelufttrafikstyringsnet i artikel 14.
83.3. Ændringsforslag, der accepteres delvist med eller uden omformulering.
• Ændringsforslag 8
Kommissionen kan acceptere dette ændringsforslag delvist. Henvisningen til radar
begrænser på uacceptabel må de anvendelsesområdet for overvågningsinfrastruktur,
som også kan anvende andre tekniske midler (f.eks. satellit eller datalink).
• Ændringsforslag 10Formålet med dette ændringsforslag er at berettige en revision af afgiftssystemet for
at indføre større fleksibilitet i de finition af omkostningsgrundlaget. Denne
fleksibilitet skal anvendes til at imødegå en pludselig nedgang i lufttrafikken, somforårsager øjeblikkelige afgiftsstigninger. Kommissionen kan acceptere detteændringsforslag delvist. Den sidste sætning påvirker Kommissionens initiativret.Den kan således ikke accepteres.
• Ændringsforslag 16Formålet med dette ændringsforslag er i detaljer at specificere handlingsområderne
med henblik på at imødegå  problemerne forbunde me d manglende menneskelige
ressourcer. Således som det er form uleret, påvirker det dog Kommissionens
initiativret. Det er så ledes kun den første del, der kan accepteres.
• Ændringsforslag 27Formålet med dette ændringsforslag er bedre at specificere betingelserne for
udveksling af operationelle da ta. Kommissionen kan accepter e den første del af dette
ændringsforslag, men fortrolighedsbetinge lser defineres på et senere tidspunkt i
forbindelse med de relevante gennemførels esbestemmelser. Det er  endvidere umuligt
at undgå en vis identificering af operati onelle grunde. Kommissione n kan derfor ikke
acceptere anden del af dette ændringsforslag.
• Ændringsforslag 30Kommissionen kan acceptere den første de l af dette ændringsforslag hvor det
understreges, at forbedringer af økonomisk effektivitet ikke bør bringe
sikkerhedsniveauet i fare. Hvad angår krydssubsidiering tillader de karakteristisketræk ved sektoren ikke principielt udelukkelse af krydssubsidiering, når dette
berettiges af tekniske og operationelle forhold. Den anden del af ændringsforslagetkan derfor ikke accepteres.
• Ændringsforslag 35Kommissionen kan acceptere den første del af dette ændringsforslag. Henvisningen
til Eurocontrols sikkerhedskrav i ændringsforslagets anden del er ikkehensigtsmæssig og kan ikke accepteres.
93.4. Ændringsforslag, der er blevet forkastet
• Ændringsforslag 12
Kommissionen kan ikke acceptere dette ændringsforslag. Henvisning til radar
begrænser på uacceptabel må de anvendelsesområdet for overvågningsinfrastruktur,
som også kan anvende andre tekniske midler (f.eks. satellit eller datalink).
• Ændringsforslag 13Dette ændringsforslag indfører princippet om en streng (strukturmæssig) adskillelse
mellem de nationale tilsynsmyndigheder og luftfartstjenesteudbyderne.Kommissionen er ikke imod de tte princip, men den mener,  at anvendelsen heraf bør
ske gradvist og proportionelt for at tage he nsyn til de eksisterende forhold. Vi mener
derfor, at medlemsstaterne skal have mulighed for at vælge funktionel adskillelsesom et første skridt. Dette ændringsforslag accepteres således ikke.
• Ændringsforslag 14Dette ændringsforslag indfører en appelmekanisme, hvis der opstår en tvist mellem
luftrumsbrugere og medlemsstater. En såda n ordning foreligger a llerede på nationalt
plan og på fællesskabsplan. Kommissi onen kan derfor ikke acceptere dette
ændringsforslag.
• Ændringsforslag 26Dette ændringsforslag fastsætter princippet om operationelle datas kommercielle
værdi. De kommercielle betingelser bør dog defineres i de relevante
gennemførelsesforanstaltninger, hvis der ov erhovedet skal være sådanne betingelser,
forbundet med dataudveksling . Der kan væ re tale om fri udveksling i en række
tilfælde. Kommissionen kan derfor ikke acceptere dette ændringsforslag.
• Ændringsforslag 87, 88, 89 og 99Formålet med disse ændringsforslag er at bekræfte princippet om  luftfartstjenesters
integritet, behovet for at de leveres af en enkelt organisation. Kommissionen kan
ikke acceptere disse ændringsforslag af en række grunde:
– for øjeblikket er de fleste af de "støtte" tjenester normalt fuldt integreret i den
organisation, som leverer lu fttrafiktjenester. Nogle sp ecifikke funktioner bliver
dog allerede på nuværende tids punkt ikke udført af udbydere af
lufttrafiktjenester (f.eks. jord-til-jord telekommunikation og luft-jord datalink).I disse tilfælde anvendes tjenester på kommercielt,  kontraktmæssigt grundlag.
Nogle tjenesteudbydere udvikler også nu nye samarbejdsmetoder til levering af
tjenesteydelser, som fører til mindre opdeling og unbundling. Den væsentlige
grund hertil er levering af regionale tje nester. Det drejer sig f.eks. om EAD
(European aeronautical information services) eller EAN (Europeanaeronautical telecommunication network) . Et andet eksempel på en unbundled
navigationstjeneste er Galileo.
10– Forordningens mål er at indføre en ramme, som gør det muligt og som gør det
lettere for de individuelle  tjenesteudbydere - efter eget behov og i henhold til
statskontrol - at adskille "støtte" tjene steydelser fra lufttrafiktjenesternes
kernefunktion. Dette giver tjeneste udbydere en konkret mulighed for at
etablere regionale tjenester og gør det lettere at fjerne den eksisterendeopdeling og at fremme konsolidering (d e nuværende infrastrukturer er blevet
etableret på nationalt plan og der er et stort behov for at udforme og
gennemføre dem på regionalt plan). De tte kan opnås gennem joint ventures og
strategiske sammenslutninger, hvor tjenesteudbydere bedre kan udnytte
tjenesterne ved at optimere ressourcer på en større skala hvilket medførerbesparelser og integrering af lufttrafikstyringssystemer.
– Skabelse af funktionelle luftrumsblokke  kræver fleksibilitet ved levering af
støttetjenester. Erfaringerne  i Skandinavien (oprettels e af en luftrumsblok, der
omfatter det øvre luftrum i Danmark, Sv erige, Finland og Norge) er et
eksempel (men også Maastricht UAC). Disse enheder, der levererlufttrafiktjenester på regionalt plan bygger på de tjenesteydelser, der alleredeleveres af de eksisterende  tjenesteudbydere (navnlig hvad angår infrastruktur:
kommunikation, navigation og overvågning).
– Hvis det kræves, at luftfartstjenester sk al organiseres af et integreret organ,
fastfryses den eksisterende situ ation, og fremskridt ved udvikling og
anvendelse af teknologier hindres. De fles te af disse er gr ænseoverskridende og
er i højere grad forbundet af regionale  end nationale tje nester. Hvis disse
hindres ved fastsættelse af begrebet om "et integreret organ" misterFællesskabet en konkret mulighed for at blive ledende på markedet forlufttrafikstyringsteknologier.
– Enhver bekymring om unbundlings eventue lle påvirkning af sikkerheden er
uberettiget. Hvis en tjenesteudbyder ønsker at anvende en anden udbyderstjenesteydelser, definerer og kontrollere r den de "støtte" tjenester, der ønskes,
ved at specificere de tekniske og  operationelle betingelser samt
kvalitetskontrol. Dette foregår endvide re under den nationale overvågende
myndigheds strenge kontrol. Da stø ttetjenesterne (f.e ks. kommunikation,
navigation og overvågning) også skal godkendes, betyder dette en overvågning
af sikkerhedsstanda rdernes anvendelse.
4. Æ
NDRET FORSLAG TIL EUROPA -PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING OM
ORGANISATION OG UDNYTTELSE AF DE FÆLLES EUROPÆISKE LUFTRUM
(2001/0236(COD))
4.1. Ændringsforslag, der er blevet accepteret i deres helhed
• Ændringsforslag 38, 44, 45, 52, 53, 54 og 62
Disse ændringsforslag tydeliggør eller forbedrer forordningens tekst ved at styrke
henvisningen til operationelle forhold ( 38, 44, 54, 62) og sikkerhed (45, 52, 53).
Kommissionen accepterer disse ændringsforslag.
114.2. Ændringsforslag, der er blevet accepte ret i princippet, men ikke hvad angår
formulering
• Ændringsforslag 36
Dette ændringsforslag indfører en henvi sning til behovet for en grænseflade mellem
Fællesskabets lufttrafikstyringsnet og nettet i de tilstødende lande. Dette princip kanaccepteres under forudsætning af, at det ikke fører til et eksklusivt krav.
• Ændringsforslag 42Denne ændring kvalificerer  sikkerhedsstandarder ved anvendelse af ordet
"maksimale". Dette kan give anledning til fortolkningsproblemer, dasikkerhedsstandarder bør sættes på et passende niveau. Ko mmissionen kan derfor
acceptere dette ændringsforslag efter omformulering.
• Ændringsforslag 48Dette ændringsforslag fastsætter en period e på fem år for udvidelse af begrebet en
fælles europæisk flyveinformationsregion til at omfatte det lavere luftrum.Kommissionen foretrækker at beholde en tidsperiode på tre år, men den kan
acceptere at forbinde denne periode med re sultaterne af anvendelse af dette begreb
på det øvre luftrum.
• Ændringsforslag 49Formålet med dette ændringsforslag er at afspejle de situationer, der er følgen af
ICAO's mandater til staterne om at forvalte luftrummet over internationale farvande.Kommissionen kan acceptere ændringsforsla get med forbehold af omformulering.
• Ændringsforslag 64Dette ændringsforslag foreslår oprettels e af en rådgivende gruppe bestående af
repræsentanter fra branchen med en institutionel rolle, og påvirker dermedKommissionens initiativret. Kommissionen kan tilslutte sig behovet for, at de
involverede parter bidrager til gennemfø relse af reformen. Kommissionen kan derfor
acceptere at princippet om høring udtrykkes i en betragtning. Dette princip fastsættesogså mere detaljeret i forslaget om forordning om interoperabilitet i det europæiskelufttrafikstyringsnet, artikel 14.
4.3. Ændringsforslag, der er blevet delvist accepteret med eller uden omformulering
• Ændringsforslag 37
Dette ændringsforslag specificerer Eurocontrols rolle ved oprettelse af funktionelle
luftrumsblokke. Der stilles ikke spørgsmåls tegn ved princippet om, at Eurocontrol
fungerer som forbindelsesflade og rå dgiver ved definition af funktionelle
luftrumsblokke. Denne rolle omfatter dog i kke at diktere løsninger, men bør tage
hensyn til de forskellige parters ansvar.
12• Ændringsforslag 39, 43 og 55
Formålet med disse ændringsforslag er at  tydeliggøre de vejledende principper for
definition af rutenettet. Ko mmissionen kan acceptere disse principper. Hvad angår
ændringsforslag 55, er henvisningen til Euro control ikke hensigtsmæssig, da den
pålægger en international organisation en forpligtelse, som ligger uden forFællesskabets jurisdiktion. Kommissionen kan derfor ikke støtte denne henvisning.
• Ændringsforslag 40Formålet med dette ændringsforslag er at henvise til civilt/militært samarbejde på
nationalt plan og på internationalt plan. Hvad angår samarbejdet på internationaltplan går Kommissionen ind for en henvisn ing til Den Europæiske Union, som skal
betyde at hensigtsmæssige løsninger ka n findes under bestemme lserne i den anden
søjle.
• Ændringsforslag 41Dette ændringsforslag understreger Eu rocontrols rolle, dvs. den centrale
trafikreguleringsenhed, i trafikstrømsregulering. Kommissionen kan acceptere enformulering, der i højere grad fokuserer  på denne enheds operationelle funktion.
Hvad angår sanktioner, indgår de allerede i forslag til forordning om oprettelse af etfælles europæisk luftrum.
• Ændringsforslag 47Formålet med dette ændringsforslag er at gøre grænsefladen mellem det øvre og
nedre luftrum afhængig af operative kra v. Kommissionen mener, at der er behov for
en fælles grænseflade for at harmonisere  og koordinere procedurer. Det kan dog
acceptere, at operative krav kan medføre marginale afvigelser fra et sådant fællesniveau.
4.4. Ændringsforslag, der er blevet forkastet
• Ændringsforslag 46
Dette ændringsforslag fastsætter en tidsfrist for oprettelse af en fælles europæisk
flyveinformationsregion i det øvre luftrum (EUIR). Oprettelse af EUIR børpåbegyndes efter vedtagelse af denne foror dning og er uafhængig af skabelse af de
funktionelle luftrumsblokke. Kommissione n kan således ikke  acceptere dette
ændringsforslag.
• Ændringsforslag 50Dette ændringsforslag er overflødigt, da det gentager kriterier, som allerede er
specificeret i artikel 5, stk. 2. Dette ændr ingsforslag kan derfor ikke accepteres.
13• Ændringsforslag 51
Dette ændringsforslag sigter på at indføre en mekanisme til bilæggelse af tvister, hvis
medlemsstaterne er uenige om definiti onen af (grænseovers kridende) funktionelle
luftrumsblokke. Mægling mellem medlemsstat erne vedrørende en sådan definition
kommer til at foregå inden for udvalgsproced uren. Dette ændrings forslag kan således
ikke accepteres.
• Ændringsforslag 56Dette ændringsforslag foreslår, at luftru msudformningsprocessen udvikles på centralt
niveau. I realiteten udvikles proc essen vedrørende definition af
luftrumskonfiguration og planlægning af ru ter generelt på lokalt plan og koordineres
centralt. Kommissionen kan derfor ikke  acceptere dette ændringsforslag.
• Ændringsforslag 57 og 59Disse ændringsforslag styrker de bestemmelser, der vedrører civilt/militært
samarbejde. Den foreslåede formulering er  dog for præskriptiv og kan påvirke
medlemsstaternes kompetence, hvad angår fo rsvarsspørgsmål. Dette ændringsforslag
kan således ikke accepteres.
• Ændringsforslag 58Dette ændringsforslag gør ideen om fleksibel udnyttelse af luftrummet afhængig af
lufttrafikreguleringsbestemmelser. Kommissionen kan ikke acceptere detteændringsforslag.
• Ændringsforslag 60, 61 og 63Formålet med disse ændringsforsla g er at indføre henvisninger til
Eurocontrolorganisationen. Kommissionen glæd er sig til at involvere Eurocontrol i
gennemførelse af det fælles europæiske luftrum, men disse henvisninger tilEurocontrol er ikke hensigtsmæssige, da de pålægger en international organisation
forpligtelser. Hvad angår ændringsforslag 61, må det understreges, at der pånuværende tidspunkt ikke foreligger noge n bestemmelser på Eurocontrol-plan
vedrørende trafikregulering. Kommissionen kan derfor ikke støtte denne henvisning.
5. Æ
NDRET FORSLAG TIL EUROPA -PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING OM
INTEROPERABILITET I DET EU ROPÆISKE LUFTSTYRINGSNET (2001/0237(COD))
5.1. Ændringsforslag, der accepteres i deres helhed
• Ændringsforslag 65, 67, 68, 69, 70, 71, 72 og 74
Disse ændringsforslag tydeliggør eller forbedrer forordningens tekst ved at styrke
henvisningen til sikkerhed og nødvendigheden  af at høre de involverede parter.
Kommissionen accepterer disse ændringsforslag.
145.2. Ændringsforslag, der accepteres princi pielt, men med en anden formulering.
• Ændringsforslag 73
Dette ændringsforslag foreslår oprettels e af en rådgivende gruppe bestående af
repræsentanter fra branchen med en institutionel rolle, og påvirker dermedKommissionens initiativret. Kommissionen kan tilslutte sig behovet for at de
involverede parter bidrager til gennemfø relse af reformen. Kommissionen kan derfor
acceptere at princippet om høring udtrykkes i en betragtning. Dette princip fastsættesmere indgående i artikel 14 i nærværende forordningsforslag.
• Ændringsforslag 76Dette ændringsforslag understreger behovet  for systematisk analyse af hændelser.
Kommissionen kan støtte dette princip. Det bør dog ikke foreligge i forordningens
tekst. Det bør forekomme med tiden i gennemførelsesbestemmelserne og tilknyttedestandarder.
5.3. Ændringsforslag, der er blevet forkastet.
• Ændringsforslag 66
Dette ændringsforslag henviser til den europæiske organisation for luftfartssikkerhed.
Denne organisations rolle er at supplere de  interoperabilitetskra v, der defineres ved
denne forordning, ved at udstede sikkerhed skrav for udstyr, der anvendes i luften.
Kommissionen kan derfor ikke accep tere dette ændringsforslag.
• Ændringsforslag 75Formålet med dette ændringsforslag er at sikre at alle systembrugere involveres i
defineringen af systemer. Nogle af disse br ugere (f.eks. flyveledere) kan dog ikke på
hensigtsmæssig måde bidrage til alle fa serne i udviklingsprocessen. F.eks. må
ingeniørerne tage sig af designfasen på grundlag af krav, der formuleres af
flyvelederne. Kommissionen kan således ikke acceptere dette ændringsforslag.
• Ændringsforslag 77, 78 og 79Disse ændringsforslag er ikke nødvendige, da  de gentager de væsentlige krav, der
allerede foreligger i bila g II, del A, punkt 3. Kommissionen kan derfor ikke acceptere
disse ændringsforslag.
152001/0060 (COD)
Ændret forslag til
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING
om rammerne for oprettelse af et fælles europæiske luftrum
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80,
stk. 2,
under henvisning til forslag fra Kommissionen3,
under henvisning til udtalelse fra De t Økonomiske og Sociale Udvalg4,
under henvisning til udtalelse fra Regionsdvalget5,
efter proceduren i traktatens artikel 2516, og
ud fra følgende betragtninger:(1) Gennemførelsen af den fælles transportpolitik kræver et effektivt lufttrafiksystem, der
tillader en sikker og regelmæssig funkti on af lufttrafikke n, således at den
frie bevægelighed for varer, pe rsoner og tjenesteydelser lettes.
(2) På sit ekstraordinære møde i Li ssabon den 23. og 24. marts 2000 opfordrede
Det Europæiske Råd Kommissionen til at fremsætte forslag om regulering afluftrummet, lufttrafikken og trafikstrømme ne på grundlag af arbejdet i Gruppen på
Højt Plan om det Fælles Europæiske Lu ftrum, nedsat af Kommissionen. Gruppen
består navnlig af civile og militære luftfartsmyndigheder i medlemsstaterne, og denaflagde rapport i november 2000.
(3) Hvis lufttrafiksystemet skal fungere tilfredsstillende, kræver det luftfartstjenester, der
muliggør en optimal udnyttelse af det eur opæiske luftrum og et ensartet, højt
sikkerhedsniveau for lufttrafikken i overensstemmelse med luftfartstjenesteudbydernesalmene økonomiske  interesser.
(4) Luftfartstjenesterne skal udvikles i henhold til de generelle sikkerheds- og
præstationsmål i overen sstemmelse med de principper, de r er fastlagt i Konventionen
angående International Civil Luftfart , der blev undertegnet i Chicago den
7. december 1944.
                                                
3EFT C
4EFT C
5EFT C
6EFT C
16(5) Af disse grunde og med henb lik på udvidelsen af det fæ lles europæiske luftrum til
flere europæiske lande må Fællesskabet opstille en række fælles mål og ethandlingsprogram, som kan mobilisere Fællesskabets, medlemsstaternes og deforskellige økonomiske aktørers indsats for at  skabe et fælles europæisk luftrum, det
fælles europæiske luftrum, samtidig med at  der tages hensyn til udviklingen inden for
Den Europæiske Organisation for Lu ftfartssikkerhed ("Eurocontrol").
(6) Et udvidet civil-militært samarb ejde, som er af afgørende betydning for en effektiv
udnyttelse af luftrummet, bør fremmes,  så vidt muligt under anvendelse af
eksisterende samarbejdsrammer og alle egnede instrumenter i forbindelse med ethvertspørgsmål vedrørende lufttr afik og luftfartstjenester  udelukkende til militære formål.
(7) Fastsættelse af bestemmelser på fællesskabsniveau bør muliggøre en optimering af
udnyttelsen af hele luftrummet og ydelsen af luftfartstjenester.
(8) Disse bestemmelser bør både omfatte organisation og udnyttelse af luftrummet og de
dertil knyttede procedurer, udførelse af luftfartstjene ster, herunder de økonomiske
aspekter, og luftfartstjenesteudstyr og -systemer og de dertil knyttede procedurer.
(9) Flyvekontroltjeneste er en opgave af alme n interesse, der sigter på at beskytte
både luftfartens brugere og de befolkningsgrupper, der berøres af
overflyvninger. Den må derfor udføres  med maksimal ansvarsbevidsthed og
kompetence.
(10) Udnyttelsen af luftrummet bør tilrettelægges og styres effektivt og med fuldstændig
sikkerhed, så behovene hos både civile og militære br ugere imødekommes, og der
sikres en retfærdig, ikke-diskriminerende fordeling af ressourcerne mellem allebrugere.
(11) Luftfartstjenesterne bør udføres på et ensa rtet, højt sikkerhedsniveau for lufttrafikken,
som er afhængig af disse tjenester. Udøvelsen af disse tjenesteydelser bør optimeres,
så der sikres den bedst mulige udnyt telse af Europas luftrumsressourcer.
(12) De tekniske og operative løsninger bør ga rantere og forbedre sikkerhedsniveauet,
systemets globale kapacitet samt en fuldstændig og effektiv udnyttelse af den
disponible kapacitet.
(13) Nogle af de foranstaltninger, der er nødve ndige for at oprette det fælles europæiske
luftrum, kræver, at Kommissionen af he nsyn til effektivitet og hurtighed udøver de
gennemførelsesbeføjelser, som den har fået tildelt i overensstemmelse med Rådetsbeslutning 1999/468/EF af 28. juni 1999 om  fastsættelse af de gennemførelses-
beføjelser, der tillægges Kommissionen
7. Oprettelse af det fælles europæiske luftrum
kræver derfor, at der nedsættes et samarb ejdsorgan med medlemsstaterne i form af et
udvalg bestående af repræsentanter fo r medlemsstaterne, som gør det muligt at
tilgodese både de civile og militære interesser, og tilknytte eksterne eksperter.
(14) Som led i oprettelsen af det fælles europæiske luftrum bør Fællesskabet i
passende omfang indgå i så nært et samarbejde som muligt med Eurocontrol,
først og fremmest for at sikre synergi i lovgivningen og ensa rtede strategier og
undgå overlapning mellem de to organisationer.  Indtil afslutningen af
                                                
7EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.
17forhandlingerne om Fællesskabets tiltrædelse af Eurocontrol, som udgør et vigtigt led i
gennemførelsen af et fælleseuropæisk luftrum, kan Kommissionen indgå egnede
aftaler med henblik på at give Eurocontrol mulighed for at bidrage til udarbejdelsen afFællesskabets lovgivning om luftfart i Europa.
(15) Det er ønskeligt at udvide det fælles eur opæiske luftrum til at omfatte tredjelande,
enten inden for rammerne af Fællesskabets deltagelse i Eurocontrols arbejde, forudsat
at Fællesskabet tiltræder denne internationa le organisation, eller gennem aftaler, som
Fællesskabet indgår med tredjelande.
(16) Det er nødvendigt at etablere en ordni ng, der sikrer Kommissionen effektiv og
regelmæssig bistand i dens arbejde med at overvåge og kontrollere oprettelsen af det
fælles europæiske luftrum, bl.a. ved at udnytte medlemsstaternes og Eurocontrols
ekspertise.
(17) Det bør til stadighed vurderes, hvordan luftfa rtstjenesterne som helhed fungerer på
europæisk plan for at sikre, at de vedtagne  foranstaltninger er effektive og for at kunne
foreslå yderligere foranstaltninger.
(18)      Af hensyn til driftssikkerh eden og for at garantere håndhævelse af denne
forordning bør der foreligge et system bestående af effektive, propotionale og
afskrækkende sanktioner mod luftfart sselskaber og tjenesteudbydere, som
overtræder denne forordnings bestemmelser.
(19) Arbejdsmarkedets parter vil  bør på passende måde  informeres og høres om alle
foranstaltninger, der har vigtige sociale vi rkninger. Sektordialogudvalget der er nedsat
i henhold til Kommissionens afgørelse 1998/ 500/EF af 20. maj 1998 om oprettelse af
sektor-dialogudvalg til fremme af dialog en mellem arbejdsmarkedets parter på
europæisk plan8 kan også høres.
(20)      Sammenslutninger af luft rumsbrugere, luftfartstjenesteudbydere og
fremstillingsindustrien bør informeres og høres om alle foranstaltninger
vedrørende de tekniske aspekter af gennemførelsen af det fælles europæiske
luftrum.
(21) Udarbejdelsen af de foranstaltninger, de r er nødvendige for at oprette det fælles
europæiske luftrum, forudsætter en bred høring af de berørte parter i branchen alle
økonomiske og sociale aktører .
(22) Virkningerne af de foranstaltninger, de r træffes i henhold til denne forordning, bør
vurderes på grundlag af de rapporter, so m Kommissionen regelmæssigt bør forelægge.
(23) Målene for denne forordning, nemlig at fastlægge rammerne for oprettelse af et fælles
europæisk luftrum, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan
derfor på grund af handlingens grænseover skridende omfang bedre gennemføres på
fællesskabsplan, samtidig med at det sikres, at der i gennemførelsesbestemmelsernetages hensyn til de specifikke lokale forhold; Fællesskabet kan derfor træffeforanstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatensartikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, gårforordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål
                                                
8EFT L 225 af 12.8.1998, s. 27.
18UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Formål
Formålet med denne forordning er senest den 31. december 2004 at oprette et europæisk
luftrum, der udformes og styres som et enhedsluftrum med optimale sikkerheds- ogeffektivitetsvilkår for lufttrafikken i Fællesskabet, og som sikrer et kapacitetsniveau, deropfylder de civile og militære brugeres behov. Dette enhedsluftrum benævnes herefter "det
fælles europæiske luftrum".
Denne forordning fastlægger de generelle retningslinjer for oprettelsen af det fælles
europæiske luftrum og præciserer Fællesskabets interventionsområder og de midler, i form afstrukturer, procedurer og ressourcer, de r er nødvendige for at skabe det fælles
europæiske luftrum, samtidig med at der tages hensyn til medlemsstaternes forsvarsbehov
og Eurocontrols opgave, som er at oprette et fælleseuropæisk luftrum.
Retningslinjerne efter andet afsnit gennemføres ved fælles sikkerheds- og præstationsregler
for luftfartstjenesterne, ved ordninger, der mu liggør en bedre udnyttelse af luftrummet på
fællesskabsplan, og under inddragelse af a lle berørte økonomiske og sociale aktører.
Afgørelser om foranstaltninger med henblik på oprettelse af det fælles europæiske
luftrum, træffes snarest muligt, for at de første nyttevirkninger kan vise sig inden
udgangen af 2004.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning gælder følgende definitioner:(a) "luftfartstjeneste": Alle former for flyvekontroltjeneste, herunder hjælpe
tjenester ,
der stiller kommunikations- og fly navigations- og overvågningsinfrastruktur og -
funktioner  til rådighed, vejrtjenester for brugere af luftrummet, eftersøgnings- og
redningstjenester samt luftfartsinformationstjenester, idet alle disse tjenester ydes til
luftrumsbrugere under alle flyvningens etaper
(b) "luftfartstjenesteudbydere": e nhver offentlig eller privat enhed, efter
medlemsstaternes valg,  der har til opgave at drive og forvalte luftfartstjenester
inden for rammerne af de opgaver af almen interesse, de har fået tildelt
(c) "lufttrafik": alle bevægelser, der foretages af civile luftfartøjer og statsluftfartøjer,
herunder militærets, to ldvæsenets og politiets luftfartøjer
(d) "luftrumsbrugere": alle civile luftfartøj er og statsluftfartøjer, herunder militærets,
toldvæsenets og politiets luftfartøjer
19(e) "Eurocontrol": Den Europæiske Organi sation for Luftfartens Sikkerhed, som blev
oprettet i henhold til den internationale konventi on af 13. december 19609.
Artikel 3
Kommissionens interventionsområder
1. For at gennemføre det fælles europæiske luftrum træffes der på følgende områder
foranstaltninger, der samtidig skal garantere et maksimalt sikkerhedsniveau:
a) organisation og udnyttelse af luftrummet og de dertil knyttede procedurerb) udøvelse af luftfartstjeneste,  herunder de økonomiske aspekter
c) udstyr og systemer til lufttrafikstyring og de dertil knyttede procedurer.
2. Foranstaltningerne efter stk. 1 skal fastlægge mål og eventuelt midler, der gør det
muligt at nå målene i offentlighedens interesse.
Artikel 4
Organisation og udnyttelse af luftrummet
Foranstaltningerne vedrørende organisation og udnyttelse af luftrummet skal udformes på en
sådan måde, at:
(a) luftrummet over Fællesskabets område
 under medlemsstaternes ansvar  behandles
som en fælles ressourcer, der udgør et kontinuum
(b) udnyttelsen af luftrummet bliver fleksi bel, dvs. uden permanent opdeling og således,
at varigheden af enhver midlertidig  opdeling til militære formål optimeres
(c)          der tilvejebringes t ilstrækkelig kapacitet til at dække behovet
(d) størsteparten af flyvningerne kan udføres i lige linje mellem afgangsstedet og
ankomststedet eller efter den rute, de r ligger tættest på  denne lige linje, og kan
foretages i optimal flyvehøjde , samtidig med at kravene til sikkerhed, forsvar,
energibesparelse, miljøbeskyttelse og mere effektiv  regulering af lufttrafikken
overholdes
(e) luftrummet opdeles i flyvekontrolsektorer,  hovedsagelig på grundlag af operative
hensyn
(f) planlægning og regulering af lufttrafikken muliggør en smidig og fleksibel lufttrafik,
hvor den disponible kapacitet udnyttes bedst muligt.
                                                
9Konventionen er ændret ved protokollen af 12. februar 1981 og revideret ved protokollen af
27. juni 1997.
20Artikel 5
Udøvelse af luftfartstjenester
Foranstaltningerne vedrørende udøvelse af luftfa rtstjeneste skal udforme s på en sådan måde,
at:
(a) fastlæggelsen af den i artikel 1 omha ndlede regulering og kontrollen med dens
gennemførelse foregår adskilt fra driften af de luftfartstjenester, som reguleringengælder for
(b) luftfartstjenesteudbydere gennemfører formelle og regelmæssige høringer af
brugerne af luftrummet vedrørende udformningen af og betalingen for
luftfartstjenester for at sikre, at der tages hensyn til disse brugeres behov ved
udformningen af tjenesterne , i forbindelse med udøvelse af disse tjenester
(c) luftfartstjenesteudbydere sikrer gennem skuelighed i luftfartstjenesterne ved at
offentliggøre årsregnskaber og årsberetninger og indikatorer for tjenesterne  og
underkastes regelmæssig uafhængig revision tager hensyn til
(d) udøvelsen af luftfartstjeneste harmonisere s for at sikre integrering og sammenhæng
mellem luftfartstjenesteudbydernes operati oner, luftrumsbrugerne og lufthavnene.
(e) samarbejdet mellem de civile luftfartstjenesteudbydere styrkes, især ved at lette
dannelsen af grupper, der består af  to eller flere tjenesteudbydere
(f) der tilskyndes til samarbejde mellem civile og militære luftfartstjenesteudbydere
(g) etableringen af de nye tjenester sker samtidig for alle berørte aktører i de berørte
medlemsstater
(h) luftfartstjenesteudbyderne udveksler alle oplysninger om flyvesituationen under alle
faser af en flyvning for at lette driften af luftfartstjenester, og således at disseoplysninger er tilgængelige for alle berørt e aktører uden forskelsbehandling og under
iagttagelse af sikkerhedskravene
(i) de økonomiske bestemmels er medvirker til at effektivisere udøvelsen af
luftfartstjeneste og fremme r kapacitetsfrigørende tjene steudøvelse, så behovene i
Europa kan opfyldes
(j) der opstår præstationsfremmende incitamenter, som kan stimulere nye investeringer i
sektoren og belønne rettidig  tilrådighedsstillelse af højkva litetsydelser, der opfylder
høje sikkerheds- og k valitetmæssige krav og  luftrumsbrugernes behov.
Artikel 6
Luftfartstjenesteudstyr og -systemer
Foranstaltningerne vedrørende udstyr og systemer til lufttrafikstyring skal udformes på en
sådan måde, at:
21(a) de tekniske og operative løsninger tillader en ensartet planlægning og drift af det
europæiske system, he runder interoperabilitet
(b) oprettelsen af det fælles europæiske luftrum fremmer indførelse af nye tekniske og
operative løsninger for luftfarten, forudsat at sådanne løsninger øger sikkerheden,
effektiviteten og kapaciteten
(c) udarbejdelsen og valideringen af de te kniske og operative løsninger modsvarer de i
fællesskab  vedtagne programmer på grundlag af høje internationale standarder
og luftrumsbrugernes fælles behov og tager hensyn til disse brugeres ønsker med
hensyn til valg af ruter og flyveprofiler
(d) der udvikles forskrifter for udstyr ombord med henblik på overholdelse af den
fastlagte gennemførelsesfrist.
Artikel 7
Udvalg for det Fælles Luftrum
1. A committee, hereinafter referred to as “the Single Sky Committee", is hereby set up,
composed of the representatives of the Member States and chaired by therepresentative of the Commission.
2.            Udvalget for det Fælles Luftrum fastsætter selv sin forretningsordninge.
3. Medlemsstaterne udpeger hver to re præsentanter og to suppleanter.
4. Tredjelande, som har indgået luftfartsaft aler med Fællesskabet , deltager i udvalgets
arbejde i henhold til afta lernes bestemmelser.
Artikel 8
Forbindelser med tredjelande
Ved udarbejdelsen af foranstaltningerne i medf ør af denne forordning sørger Kommissionen
for at holde muligheden åben for, at det fæ lles europæiske luftrum kan udvides til at omfatte
stater, der ikke er medlemmer af Fællesskabet, enten ved bilaterale aftaler, som indgås medtredjelande, eller inden for rammerne af Eurocontrol.
Artikel 9
Forholdet mellem Kommissionen og Eurocontrol
Ved udarbejdelsen af gennemførelsesbeste mmelser som anført i artikel 3, forsøger
Kommissionen at indhente det tekniske grundlag for disse bestemmelser hos
Eurocontrol for emner, hvor denne organisation har den relevante ekspertise.
22Artikel 9 10
Tilsyn og kontrol
1. Foranstaltningerne i henhold til artikel 3 skal fastlægge passende ordninger med
henblik på at bistå Kommissionen i dens  arbejde med at overvåge og kontrollere
anvendelsen af disse foransta ltninger, herunder tilvejebringelse af en civil og militær
teknisk ekspertise.
2. Tilsyns- og kontrolmetoderne bygger på i ndsendelse af regelmæssige rapporter fra
luftfartstjenesteudbyderne om gennemføre lsen af de vedtagne foranstaltninger.
Artikel 11
Sanktioner
Medlemsstaterne fastlægger en række sanktioner for brud på bestemmelserne i denne
forordning og træffer de nødvendige foranstaltninger til sikring af, at disse sanktioner
iværksættes. Sanktionerne skal være effekt ive og proportionelle  og have afskrækkende
virkning.
Artikel 10 12
Vurdering af virkningerne
Kommissionen forestår vurdering og sammenligning  af præstationerne i luftfartssektoren bl.a.
med bistand fra Eurocontrol' s Præstationsvurderingskommission . Kommissionen sikrer
formidling af bedste praksis på fællesskabsplan.
Artikel 11 13
Konsekvensanalyse
Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og  Rådet en vurderings rapport om oprettelsen
af det fælles europæiske luftrum hvert femte år efter denne forordnings ikrafttræden ogførste gang senest den 30. juni 2005.
Ved udarbejdelsen af denne rapport ka n Kommissionen høre Udvalget for det
Fælles Luftrum.
Rapporten skal indeholde en evalue ring af resultaterne af de fora nstaltninger, der er truffet i
henhold til denne forordning på de  forskellige interventionsområder,
 herunder
hensigtsmæssig information om udviklingen i sektoren, og navnlig de økonomiske,
sociale, beskæftigelsesmæssige  og teknologiske aspekter samt  om tjenesternes kvalitet i
forhold til de oprindelige må l og det fremtidige behov.
23Artikel 12 14
Beskyttelsesklausul
Denne forordning er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan vedtage eller gennemføre
nødvendige foranstaltninger i tilfæl de af alvorlige nationale ur oligheder, der påvirker den
offentlige orden, i tilfælde af krig eller alvorlig international spænding, som udgør enkrigstrussel, eller for at opfylde deres forp ligtelser med sigte på at opretholde fred og
international sikkerhed.
Artikel 13
15
Ikrafttrædelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske
Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den .
På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne
Formand Formand
242001/0235 (COD)
Ændret forslag til
EUROPA- PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING
om udøvelse af luftfartstjeneste i det fælles europæiske luftrum
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80,
stk. 2,
under henvisning til forslag fra Kommissionen10,
under henvisning til udtalelse fra De t Økonomiske og Sociale Udvalg11,
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget12,
efter proceduren i traktatens artikel 25113, og
ud fra følgende betragtninger:(1) Medlemsstaterne har i forskelligt omfang omstruktureret deres nationale luftfarts-
tjenesteudbydere ved at udvide deres selv stændighed og frihed til tjenesteudøvelse.
Under disse nye forhold er det i stigende gr ad nødvendigt at sikre, at minimumskrav i
offentlighedens interesse bliver opfyldt.
(2) Rapporten fra Gruppen på Højt Plan om et Fælles Europæisk Luftrum
(herefter "Gruppen på Højt Plan") har bekræf tet, at der er behov for bestemmelser på
fællesskabsniveau, så der kan skelnes mellem regulering og tjenesteudøvelse, og for at
indføre et system med godkendelser, der opfylder kravene til almenvellets interesse,
især med hensyn til sikkerhed  og en afgiftsordning, som kan stimulere
omkostningseffektiviteten.
(3) I Europa-Parlamentets og Rådets  forordning (EF) nr. xxx/xx14 fastlægges rammerne
for oprettelse af et fælles europæisk luftrum.
(4) Med henblik på oprettelsen af det fælle s europæiske luftrum bør der vedtages
foranstaltninger, der kan sikre, at luftfart stjeneste udøves sikkert og effektivt, og som
er forenelige med organisationen og brugen af luftrummet, som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF)  nr. xxx/xx af … 2001 [om organisation og
                                                
10EFT C
11EFT C
12EFT C
13EFT C
14EFT L
25udnyttelse af det fælles europæiske luftrum]15. Det er vigtigt at tilrettelægge
harmoniserede rammer for udøvelsen af luftfart stjeneste, således at luftrumsbrugernes
behov kan opfyldes i tilstrække ligt omfang og lufttrafikken afvikles sikkert og
effektivt.
(5) Det er hovedsagelig medlemsstaternes opgave at kontrollere, at udbydere af
luftfartstjenester og andre relevante ope ratører opfylder Fællesskabets krav. Heraf
følger, at de myndigheder, der udfører en  sådan kontrol, på passende vis bør være
uafhængige af udbyderne af luftfartstjenester.
(6) Medlemsstaterne bør have mulighed for at  overdrage det til anerkendte organisationer,
der har teknisk erfaring hermed,  at verificere og certificere, at udbyderne af
luftfartstjenester og andre relevante operatører overholder Fællesskabets krav.
(7) For at lufttransportsystemet skal kunne fu ngere tilfredsstillende, kræves det også, at
luftfartstjenesteudbyder ne anvender de samme høj e sikkerhedsstandarder. Indførelse
af sikkerhedskrav påvirker ikke det europæiske luftfartssikkerhedsagenturs rolle
og ansvarsområde, der i forbindelse med etableringen af det fælles europæiske
luftrum på længere sigt må defineres tyderligere.
(8) Der vil blive fremsat forslag til afhjælpning af mangelen på flyveledere i form af bedre
og harmoniserede  procedurer for udvælgelse,  uddannelse godkendelse, bedømmelse
og licensgivning, samt ved en harmoniseri ng af sådanne procedurer inden for
Fællesskabet  gensidig anerkendelse af licencer samt udarbejdelse af
rekrutteringsprogrammer .
(9) Kommissionen overvåger medlemsstat ernes udvikling af  rekrutterings-
programmer for at konstatere, hvorvidt  der kræves økonomisk støtte fra
Fællesskabet hertil.
(10) Samtidig med at det sikres, at der er konti nuitet i tjenesteudøvelse n, bør der indføres et
fælles system for godkendelse af luftfartstjenester, som kan udgøre et middel til at
fastlægge luftfartstjenesteudbydernes rettigheder og forpligtelser.
(11) Godkendelsesordningen bør om fatte metoder til at kontrolle re adgangen til erhvervet.
Der bør tages højde for behovet for at lette indførelsen af nye tjenesteydelser samt nye
regler for tjenesteudøvelse.;  Godkendelserne bør derfor give adgang til den bedst
mulige kontrol, som er forenelig med opfyld elsen af de gældende krav. Det er også
vigtigt at fastsætte ikke-diskriminerende krav vedrørende etableringssted for ogkontrol med tjenesteudbydere, især udbyder e af lufttrafiktjenester, som anmoder om
godkendelse.
(12) Det er nødvendigt at fastsætte betingelser i forbindelse me d godkendelserne, således at
målsætningerne om offentlighedens interesser opfyldes til gavn for brugere af
luftrummet og flypassagerer. Betingelserne  bør begrundes objektivt og bør være ikke-
diskriminerende, rimelige og gennemskuelige samt forenelige med gældende
internationale standarder.
                                                
15EFT L
26(13) Harmoniseringen af betingelserne i forbindelse med godkendelserne og af
procedurerne for udstedelse af godkendelser  burde i væsentlig gr ad lette udøvelsen af
luftfartstjeneste i Fællesskabet.
(14) Inden for en rimelig periode bør eksister ende udbydere af luftfartstjenester have
mulighed for at tilpasse sig til den nye godkendelsesordnings krav.
(15) Alle medlemsstater bør gensidigt a cceptere hinandens godkendelser, så
luftfartstjenesteudbydere ka n udøve tjeneste i en anden medlemsstat end den, hvor de
fik tildelt deres godkendelser, inden for de grænser kravene til sikkerhed stiller.
(16) Med henblik på at muliggøre en sikker afvikling af lufttrafikken på tværs af
medlemsstaternes grænser til gavn for brugerne af luftrummet og deres passagerer bør
godkendelsesordningen omfatte rammer, de r gør det muligt for medlemsstaterne at
udpege udbydere af lufttrafiktjenester, uanset hvor de er blevet godkendt.
(17) Udøvelse af hjælpetjeneste  kommunikationstjenester, flynavigations- og
overvågningstjenester , flyvevejrtjeneste og luft fartsinformationstjeneste bør
tilrettelægges inden for et konkurrencepræ get marked, samtidig med, at der tages
hensyn til de særlige forhold i forbindelse med disse ydelser , og der samtidig
opretholdes et højt sikkerhedsniveau .
(18) Samarbejdet mellem tjenesteudbydere, luftrumsbrugere og andre operatører bør
fremmes på et kontraktmæssigt grundlag.
(19) Luftfartstjenesteudbydere bør gennem passende  aftaler etablere og opretholde et nært
samarbejde med de militære myndigheder, der er ansvarlige for aktiviteter, som kan
påvirke lufttrafikken.
(20) Regnskaberne for alle luftfartstjeneste udbydere bør være så gennemskuelige som
muligt. Med henblik herpå bør der foreligge særskilte regnskaber for hver tjeneste og
kontrolcenter.
(21) Indførelsen af harmoniserede principper og betingelser for adgang til operative data
bør lette udøvelsen af luftfartstjeneste og luftrumsbrugeres og lufthavnes operationer
under nye forhold.
(22) Betingelserne vedrørende afgifter for luftrumsbrugere bør være rimelige og
gennemskuelige.
(23) Brugerafgifter tjener som modydelse for de faciliteter og tjenester, som
luftfartstjenesteudbyderne stiller til rådighed, og sådanne faciliteter og tjenester kan i
sagens natur kun stilles til rådighed af luftfa rtstjenesteudbyderne selv; i betragtning af
denne monopolstilling bør brugerafgifternes st ørrelse stå i et rimeligt forhold til
omkostningerne i forbindelse med tilrådighedsstillelse af sådanne faciliteter ogtjenester under hensyntagen til måls ætningen om økonomisk effektivitet , samtidig
med at der opretholdes et højt sikkerhedsniveau.
(24) Der bør ikke finde nogen forskelsbeha ndling sted mellem luftrumsbrugere i
forbindelse med ydelse af æ kvivalente luftfartstjenester.
27(25) Luftfartstjenesteudbydere tilbyder en række faciliteter og tjenester, som har direkte
relation til styringen af luftfartøjet, og omkostningerne herved bør kunne dækkes ind
efter princippet om at "brugeren betaler", dvs. at luftrumsbrugerne bør betale for de
omkostninger, de forårsager på selve brugsstedet eller så tæt som muligt på dette.
(26) Det er vigtigt at sikre, at der er gennemskuelighed med hensyn til de omkostninger,
som sådanne tjenester eller faciliteter giver anledning til. Derfor bør luftrumsbrugerne
orienteres om enhver ændring af afgiftsor dningen eller afgifternes størrelse; der bør
redegøres for sådanne ændringer eller inve steringer, som luftfartstjenesteudbyderne
foreslår, som led i en udveksling af oplysni nger mellem deres forvaltningsorganer og
luftrumsbrugerne.
(27) Der bør være mulighed for at modulere afgifter, som bidrager til at maksimere
systemets samlede kapacitet.  Økonomiske incitamenter er  en hensigtsmæssig måde,
hvorpå indførelse af jordba seret eller luftbåret udstyr,  som øger kapaciteten, kan
fremskyndes, et højt præstationsniveau bel ønnes eller ulemperne ved at vælge mindre
ønskværdige ruteføringer afbødess.
(28)      Inden for rammerne af de indtægter, der indhentes for at opnå et rimeligt afkast,
samt i direkte sammenhæng med de besparelser, som effektivitetsforbedringerne
medfører, bør det også være muligt at oprette en reserve med det formål at
undgå pludselige afgiftsstigninger for luftrummets brugere i perioder med
reduceret trafik.
(29) Kommissionen bør undersøge muligheden for at indføre en midlertidig økonomisk
støtte til foranstaltninger, som kan øge kapaciteten inden for det europæiske
flyvekontrolsystem som helhed.
(30) Kommissionen skal konstant føre tilsyn med fastlæggelsen og opkrævningen af
afgifter fra luftrumsbrugere i samarbej de med Den Europæis ke Organisation for
Luftfartssikkerhed ("Eurocontrol") og i samarbejde med de nationale
tilsynsmyndigheder og luftrumsbrugere.
(31) Præstationerne i luftfartstjenestesystemet som helhed på europæisk niveau bør
konstant undersøges , under behørig hensyntagen til opretholdelsen af et højt
sikkerhedsniveau,  med henblik på at kontrollere effektiviteten af de vedtagne
foranstaltninger og foreslå fremtidige foranstaltninger.
(32) Da der er tale om meget følsomme oplysni nger vedrørende tjenesteudbydere, bør de
nationale tilsynsmyndigheder ikke frigive oplysninger, som er omfattet af
tavshedspligt, hvilket dog ikke bør hindr e, at der kan tilrettelægges en ordning,
hvorved der føres kontrol og offentliggør es oplysninger om tjenesteudbydernes
præstationer.
(33)      Sammenslutningerne af lu ftrumsbrugere, luftfartstjenesteudbydere og
fremstillingsindustrien bør informeres og høres om alle foranstaltninger
vedrørende de tekniske aspekter ved gennemførelse af det fælles europæiske
luftrum.
28(34) Målene for denne forordning, nemlig at fremme en sikker og effektiv udøvelse af
luftfartstjeneste, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan
derfor på grund af handlingens grænseover skridende omfang bedre gennemføres på
fællesskabsplan, samtidig med at det sikres, at der i gennemførelsesbestemmelsernetages hensyn til de specifikke lokale forhold; Fællesskabet kan derfor træffeforanstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatensartikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, gårforordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(35) Da hovedparten af de for gennemførel sen af denne forordning nødvendige
foranstaltninger er generelle foranstaltninger efter artikel 2 i Rådets
afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fa stsættelse af de nærmere vilkår for
udøvelsen af de gennemførelsesbef øjelser, der tillægges Kommissionen16 bør de
vedtages efter forskriftsproceduren i artikel 5 i nævnte afgørelse. I medfør af artikel 2,
litra c), i nævnte afgørelse bør visse gennemførelsesbestemmelser imidlertid fastsættesefter rådgivningeproceduren i artikel 3 i afgørelsen -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Kapitel I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Anvendelsesområde
Denne forordning gælder for udøvelse af luft fartstjeneste for civil flyvning, herunder
lufttrafiktjeneste, vejrtjeneste, eftersøgnings- og redningstjeneste, hjælpetjenester, som levererkommunikations-, navigations- og overvågningsinfrastruktur, samt
luftfartsinformationstjeneste som specificeret i bilag I, i overensstemmelse med og inden foranvendelsesområdet for forordning (EF) nr. xxx/ xx [om rammerne for oprettelsen af et fælles
europæisk luftrum] .
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning finder definitionerne i artikel  2 i forordning (EF) nr. xxx/xx [om rammerne
for oprettelse af et fælles europæisk rum] anvendelse.
Endvidere finder følgende  definitioner anvendelse:
a) "national tilsynsmyndighed": Et eller flere organer, som er udpeget af en
medlemsstat til at føre tilsyn med udbydere af luftfartstjenester
                                                
16EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.
29b) "anerkendt organisation": Et privat eller offentligt organ, som er anerkendt i
overensstemmelse med artikel 4, og som udf ører vurderingsarbejde for en national
tilsynsmyndighed
c) "godkendelse": En tilladelse, som udstedes af  en medlemsstat, og som certificerer, at
en udbyder af luftfartstjenester er egnet til at levere en specifik tjeneste
d) "bundt af tjenester": To eller flere lu ftfartstjenester som anført i bilag I
e) "lufttrafiktjenester": Alle flyveinformationstjenester, alarmeringstjenester, lufttrafik-
rådgivningstjenester og flyvekontroltje nester, herunder om rådekontroltjenester,
indflyvningskontroltjenester og tårnkont roltjenester som anført i bilag I
f) "udpegelse": En udnævnelse, som en medlem sstat eller flere medl emsstater foretager
i overensstemmelse med denne forordning, og som giver en tjenesteudbyder eneret
til at være ansvarlig for udøv else af lufttrafiktjeneste
g) "hjælpetjenester": Kommunikations-, na vigations- og overvågningstjenester som
yderligere defineret i bilag I
h) "luftrumsblok": Et luftrum af definerede  dimensioner, over la nd eller vand, inden for
hvilket der udøves luftfartstjeneste
i) "funktionel luftrumsblok": En luftrumsblok med optimalt afgrænsede dimensionerj) "operative data": Oplysninger og/eller data, som anvendes af luftfarts-
tjenesteudbydere og luftrumsbrugere unde r udøvelsen af deres operative aktiviteter
k) "afgifter": Den pris, der har relation til drifts- og investeringsomkostningerne for
luftfartstjenester og dertil relaterede anlæg.
Artikel 3
National tilsynsmyndighed
1. Der bør oprettes nationale tilsynsmyndigheder i hver medlemsstat, som kan påtage
sig de relevante ansvar og forpligtelser i henhold til kravene i denne forordning. De
nationale tilsynsmyndigheder skal være uafhængige af luftfartstjenesteudbyderne.Denne uafhængighed skal opnås gennem en passende adskillelse i det mindste på det
funktionelle plan mellem de nationale tilsynsmyndigheder og sådannetjenesteudbydere.
2. Den nationale tilsynsmyndighed skal varetage passende tilsyn med og gennemførelse
af denne forordning og især tilse, at udbyderne af luftfartstjenester opererer sikkertog effektivt. I denne forbindelse skal den nationale tilsynsmyndighed gennemførebehørige inspektioner og undersøgelser for at sikre, at best emmelserne i denne
forordning overholdes.
303. Medlemsstaterne meddeler Kommissione n navne og adresser på de nationale
tilsynsmyndigheder og anfører, hvilke foranstaltninger der er truffet for at sikre, atbestemmelserne i stk. 1 ove rholdes. Medlemsstaterne kan indgå aftale om den
tilsynsrolle, der er omhandlet i denne artikel, over for regionale tjenesteudbydere.
4. Medlemsstaterne giver underretning om enhver ændring af de oplysninger, der er
afgivet i henhold til stk. 3, inden én  måned efter at de foreligger
Artikel 4
Anerkendte organisationer
1. De nationale tilsynsmyndigheder kan beslutte, at de i forbindelse med udbydere af
luftfartstjenester, som opererer under deres ansvar, vil overdrage det til anerkendteorganisationer , der har teknisk erfaring hermed,  fuldt ud eller delvis at foretage
inspektioner og undersøgelser.
2. Medlemsstaterne må kun anerkende de orga nisationer, som opfylder de kriterier, der
er fastsat i stk. 4, og som har forelagt de  nationale tilsynsmyndigheder en anmodning
om anerkendelse.
3. En anerkendelse, som er udstedt af en national tilsynsmyndighed, er gyldig i
Fællesskabet. Nationale tilsynsmyndigheder kan pålægge enhver af de anerkendteorganisationer, som er beli ggende i Fællesskabet, at foretage de i artikel 3, stk. 2,
nævnte inspektioner og undersøgelser.
4. De anerkendte organisationer skal opfyl de de minimumskrav, der er fastlagt i
bilag II, samt enhver anden fo ranstaltning, der er defineret efter fremgangsmåden i
artikel 19, stk. 2, herunder proc edurerne for tildeling af anerkendelse, kontrollen med
dem og arbejdsforholdet mellem dem og ansvaret mellem de anerkendteorganisationer og de nationale tilsynsmyndigheder.
Artikel 5
Sikkerhedskrav
1. Eurocontrols sikkerhedskrav, (Eurocont rol Safety Regulatory Requirements)
(ESARR) og Eurocontrols efterfølgende æ ndringer af disse krav identificeres og
vedtages efter fremgangsmåden i artikel 19, stk. 2. Offentliggørelse foretages i form
af referencer til sådanne ESARR i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
2. Stk. 1 berører ikke artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlame ntets og Rådets
forordning (EØF) nr. xxxx/xx
17 [om fælles regler for civil luftfart og oprettelse af et
europæisk luftfartssikkerhedsagentur].
                                                
17EFT L
31Artikel 6
Licens til flyveledere og deres uddannelse
Flyveledernes mobilitet og forbedrede uddannelsesvilkår skal fremmes På grundlag af et
forslag fra Kommissionen, vedtager  Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af et forslag
fra Kommissionen  ,hvor dette er hensigtsmæssigt, fo ranstaltninger til at imødegå
mangelen på flyveledere og personale inden for lufttrafikstyring.
Kapitel II
BESTEMMELSER VEDRØRENDE TJENESTEUDØVELSE
Artikel 7
Godkendelsesordning
1. Udøvelse af luftfartstjeneste betinge s af en godkendelsesordning, hvorved det
certificeres, at tjenesteudbyderne er  egnet til at udøve denne virksomhed, samt
sikres, at samarbejde me llem tjenesteudbydere er muligt.
2. Medlemsstaterne udsteder og fører tilsyn med godkendelser af luftfartstjenester.
Godkendelserne kan udstedes for hver enkelt luftfartstjeneste som anført i bilag I
eller for en samling af sådanne tjenester.
3. Medlemsstaterne accepterer enhver tilladelse, som er udstedt i Fællesskabet i
henhold til kravene i denne artikel. Med fo rbehold af internationale aftaler og
konventioner, som Fællesskabet er en kont raherende part af, skal udbydere af
lufttrafiktjenester ejes og forblive ejet direkte eller gennem majoritetsejerskab afmedlemsstater og/eller stats borgere i medlemsstaterne. De  skal til enhver tid reelt
være kontrolleret af sådanne medlemsst ater eller sådanne statsborgere.
4. Udbydere af luftfartstjenester, som opf ylder godkendelsesordningens krav, skal være
berettiget til en godkendelse med henblik på at levere luftfartstjenester. I denforbindelse skal udbydere af luftfartstjenester indgive ansøgning til den nationaletilsynsmyndighed i den medlemsstat, hvor  de har deres hovedaktivitetssted og
eventuelt deres hjemsted.
5. Godkendelserne skal specificere de betingelser med hens yn til rettigheder og
forpligtelser især med hensyn til sikkerhed  for udbyderne af luftfartstjenester, som
er objektivt berettigede med henblik på at imødekomme denne forordnings
målsætninger. Betingelserne i forbindelse med godkendelserne og procedurerne med
henblik på deres tildeling skal:
a) være i overensstemmelse med de generelle retningslinjer, der er fastlagt i
bilag III
b) være ikke-diskriminerende, rimelige og gennemskuelige
32c) forhindre enhver form for interessekonf likt i administratione n eller driften af
luftfartstjenester og sikre lige adgang for alle luftrumsbrugere
d) afspejle den betydning for offentligheden, som luftfartstjenester har.
6. Godkendelsesordningen, herunder harmoni serede betingelser med hensyn til de
forskellige luftfartstjenester og de relevante betingelser og procedurer for tildeling afgodkendelser, fastlægges efter fr emgangsmåden i artikel 19, stk. 2.
7. Udbydere af luftfartstjenester, som eksi sterer på det tidspunkt, hvor denne forordning
træder i kraft, får tilladelse til fortsat at udbyde tjenester, forudsat at de opfylderbetingelserne i stk. 1-5 inden for en peri ode på seks måneder fra vedtagelsen af
gennemførelsesbestemmelserne for godk endelser i overensst emmelse med stk. 5.
8. Det er en forudsætning for, at en udbyder af luftfartstjenester, som er etableret i
Fællesskabet, kan få tilladelse til at operere inden for Fællesskabet, at denpågældende har fået tildelt en godkendelse.
Artikel 8
Udpegelse af tjenesteudbydere
1. Udøvelse af lufttrafiktjenest er er underkastet en ordning med udpegelse, som giver
tjenesteudbyderen mulighed for at opere re med eneret inden for specifikke
luftrumsblokke og som fastlægger forpligt elser og krav til dr iften. Medlemsstaterne
skal udpege tjenesteudbydere til at udøve lu fttrafiktjeneste vedr ørende luftrummet
over deres territorium. Med henblik herp å kan medlemsstaterne udpege en hvilken
som helst tjensteudbyder, som er i besiddelse af en gyldig godkendelse inden for
Fællesskabet.
2. Lufttrafiktjenester, som på det tidspunkt, hvor denne foror dning træder i kraft, ydes
af en luftfartstjenesteudbyder vedrørende  specifikke luftrumsblokke, skal give den
pågældende tjenesteudbyder ret til at bliv e udpeget for de samme tjenester inden for
samme luftrumsblokke for en periode på  højst tre år, uden at det påvirker
anvendelsen af bestemmelserne i artik el 5 i forordning (EF) nr. xxx/xx
[om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum].
Luftfartstjenesteudbydere skal t il stadighed foretage drifts- og
sikkerhedsmæssige forbedringer .
3. Tildeling af de relevante godkendelser  giver tjenesteudbyderne ret til at udøve
hjælpetjeneste, vejrtje neste og luftfartsinformations tjeneste inden for Fællesskabet,
på betingelse af at de til de relevante nationale tilsynsmyndigheder i medlemsstaternesamt til Kommissionen giver underretning om  de luftrumsblokke, for hvilke sådanne
tjenester vil blive ydet.
4. Luftfartstjenesteudbydere skal udøve dere s tjeneste på en åbe n, ikke-diskriminerende
og gennemskuelig måde. Deres tjenester skal leveres i overensstemmelse medbetingelserne i de relevante godkendelse r og eventuelt de relevante udpegelser.
335. Når funktionelle luftrumsblokke, som er fa stlagt i overensstemme lse med artikel 5 i
forordning (EF) nr. xxx/xx [om organisation og udnyttelse af det fælleseuropæiske luftrum], konfigurationsmæssigt  adskiller sig fra de luftrumsblokke, der
er tildelt på grundlag af stk. 1 og 2 i denne artikel, udpeger medlemsstaterne
tjenesteudbydere, som kan le vere lufttrafiktjenester i funktionelle luftrumsblokke.
Når funktionelle luftrumsbl okke omfatter mere end ét lands territorium, udpeger de
berørte medlemsstater tjenesteudbyderen i fællesskab senest en måned efterfastlæggelsen af den f unktionelle luftrumsblok.
Kommissionen skal omgående underrettes om  sådanne luftfartstjenesteudbydere.
Artikel 9
Forbindelserne me llem tjenesteudbydere
Luftfartstjenesteudbydere kan beny tte sig af andre tjenesteudbyder es tjenester, især for så vidt
angår hjælpetjenester, vejrtjenester og luftfartsinformationstjenester. I sådanne tilfælde skalluftfartstjenesteudbyderne formalisere deres sama rbejdsforhold ved hjælp af skriftlige aftaler
eller tilsvarende juridiske ordninger, som fastlægger udbydernes specifikke forpligtelser ogfunktioner. Disse ordninger skal være i ove rensstemmelse med bestemmelserne i denne
forordning.
Artikel 10
Forbindelserne til de militære myndigheder
1. Udbydere af luftfartstjenester
 Medlemsstaterne  skal træffe nødvendige
foranstaltninger med henblik på at indgå  for at sikre, at luftfartstjenesteudbydere
indgår  skriftlige aftaler eller tilsvarende juridiske ordninger med de militære
myndigheder for de luftrumsblokke, som de er udpeget for. Disse ordninger skal
fastlægge hver parts specifikke forpligtelse r, herunder omfanget af og procedurerne
for at udveksle data og for overfø rslen af kontrol efter vedtagelsen af
foranstaltningerne i artikel 12 i forord ning (EF) nr. xxxx/xx [om rammerne for
oprettelse af et fælles europæisk luft rum]. Disse ordninger skal være i
overensstemmelse med bestemme lserne i denne forordning.
2. Så længe medlemsstaterne har særskilte enheder til at yde lufttrafiktjenester til den
civile og militære lufttrafik skal de holde  Kommission meddelelse  underrettet  om,
hvordan samarbejdet me llem sådanne enheder er organiseret, og om de
foranstaltninger, der træffes med henblik på at forbedre dette samarbejde eller,
hvor det er muligt, at sa mmenlægge sådanne enheder .
34Artikel 11
Særskilte regnskaber
1. Udbydere af luftfartstjenester skal, uanset deres form for ejerskab eller juridiske
form, udarbejde, forelægge til revision og offentliggøre deres årsregnskaber ioverensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder, som Fællesskabet har
vedtaget.
2. Når luftfartstjenesteudbydere yder et bundt  af tjenester, skal de i deres interne
bogføring føre særskilte regnskaber for hver tjeneste, som er opført i bilag I, og igivet fald konsoliderede regnskaber for andre tjenester, som ikke er  luftfartstjenester,
som det ville blive krævet af dem, hvis de pågældende tjenester blev ydet afforskellige virksomheder. Når udbydere af lufttrafiktjenester opererer inden forfunktionelle luftrumsblokke, skal de i de res interne regnskaber føre særskilte
regnskaber for hvert kontrolcenter, der er ansvarlig for den pågældende blok.
3. Tjenesteudbydere skal meddele Kommissionen de regler for allokering af aktiver,
passiver, indtægter og udgift er, som tjenesteudbyderne a nvender i forbindelse med
udarbejdelsen af de i stk. 2 nævnte særskilte regnskaber.
4. Medlemsstaterne eller enhver kompe tent myndighed, som de udpeger, samt
Kommissionen, skal have ret til adgang til tjenesteudbydernes regnskaber.
Artikel 12
Adgang til og beskyttelse af data
1. Operative data skal udveksles i realtid  mellem tjenesteudbyd ere og mellem sådanne
tjenesteudbydere og luftrumsbrugere fo r at lette begge pa rters operative behov. Disse
data skal kun anvendes til operative formål.
2. Der skal gives alle godkendte luftfarts tjenesteudbydere, luftrumsbrugere og andre
berørte operatører adgang til operative data  på et ikke-diskriminerende grundlag.
3. Hver tjenesteudbyder skal udforme sta ndardbetingelser for andre tjenesteudbyderes
og luftrumsbrugeres adgang til de operative data. Nationale tilsynsmyndigheder skalgodkende sådanne st andardbetingelser og skal træffe de nødvendige
foranstaltninger til at sikre, at disse data udelukkende anvendes til operative
formål . Der udarbejdes i givet fald detaljerede regler om sådanne betingelser efter
fremgangsmåden i artikel 19, stk. 2.
35Kapitel III
AFGIFTSORDNINGER
Artikel 13
Generelle bestemmelser
I overensstemmelse med kravene i artikel 14 og  15 udarbejdes der en afgiftsordning for
luftfartstjenester, som bidrager til skabelse af større gennemskuelighed i forbindelse medberegning, pålæggelse og opkrævning af afgift er for luftrumsbrugere. Denne afgiftsordning
skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel  15 i 1944 Chicago-Konventionen
om international civil luftfart og, hvor dette er relevant, me d Eurocontrols multilaterale
aftale vedrørende ruteafgifter .
Artikel 14
Generelle principper
1. Afgiftsordningen skal omfatte en redegøre lse for de luftfartstjenesteomkostninger
som tjenesteudbyderne påføres på grund af luftrumsbrugerne.
Ordningen allokerer omkostningerne ved luft fartstjenester mellem brugerkategorier
og udvikler en afgiftspolitik.
2. Følgende principper skal anvendes ved fa stlæggelsen af omkostningsgrundlaget for
afgifterne:
a) De omkostninger, som skal fordeles på  luftrumsbrugerne, skal være de fulde
omkostninger ved at udøve luftfarts tjeneste, herunder passende beløb til
forrentning af kapitalinvesteringer og afskrivning af aktiver samt omkostninger
til vedligeholdelse, drift, forvaltning og administration.
b) De omkostninger, der skal tages hensyn til, skal være sådanne, som anses for at
vedrøre anlæg og tjenester, og som der er fastsat bestemmelser for og som ergennemført i henhold til den 24. udgave fra 1998 af ICAORegional Air Navigation Plan, European Region dok. nr. 7754.
c) Omkostningerne ved de forskellige luftfartstjenester skal anføres særskilt, jf.
artikel 11.
d) Krydssubsidiering mellem forskellige luftfartstjenester skal klart angives.e) Omkostninger, som er eksterne i forhold til drift af anlæg og af tjenester for
luftrumsbrugere såsom miljøomkostninger,  indgår på den mest hensigtsmæs-
sige måde som del af brugerafgifterne.
36f) Luftfartstjenester kan give så store indt ægter, at de overstiger alle direkte og
indirekte driftsomkostninger og skaber et  rimeligt afkast på aktiverne, så de
kan bidrage til nødvendige kapitalforbedringer.
3. For så vidt angår afgiftsfastsættels en finder følgende principper anvendelse:
a) Afgifter for tilrådighedsstillelse af luftfartstjenester skal fastsættes på ikke-
diskriminerende vilkår. Der bør ikke være forskel på afgifter, der pålæggesforskellige grupper af luftrumsbrugere for brug af samme tjeneste for så vidtangår nationalitet eller kategori af luftrumsbrugere.
b) Afgifterne skal afspejle omkostningerne ved de luftfartstjenester og anlæg, som
benyttes af de luftrumsbrugere, som forårsager dem.
(c) Det skal sikres, at omkostningsgrundl aget for afgifterne er gennemskueligt.
Der skal fastsættes standarder fo r tjenesteudbyderne s fremsendelse af
oplysninger, således at der kan gennemf øres revision af udbyderens prognoser,
faktiske omkostninger og indkomst. Der skal regelmæssigt udvekslesoplysninger mellem de nationale tilsynsmyndigheder, tjenesteudbyderne,luftrumsbrugerne, Kommissionen og Eurocontrol.
(d) Afgifterne skal skabe incitamenter til
 gøre det muligt  at fremme en sikker,
effektiv og rentabel udøvelse af luft fartstjeneste på det lavest mulige
omkostningsniveau, der er foreneligt med opretholdelsen af et højt
sikkerhedsniveau,  De kan omfatte inc itamenter og præventive
foranstaltninger, der består i økonomiske  fordele og ulemper, som gælder for
udbydere af luftfartstjenester og/eller luftrumsbrugere. De kan også omfatteindtægter, der kan benyttes til projekter, som er beregnet til at bistå specifikkekategorier af brugere og/eller luftfartstjenesteudbydere med henblik på atforbedre de kollektive luftfartsinfrastr ukturer, udøvelsen af luftfartstjeneste og
brugen af luftrummet.
4. Gennemførelsesbestemmelserne  på de områder, som denne artikel stk. 1, 2 og 3
omfatter, fastlægges efter fremgangsmåden i artikel 19, stk. 2.
Artikel 15
Tilsyn med afgifter
1. Kommissionen skal, navnlig i samarbejde med de nationale tilsynsmyndigheder,
sørge for, at der løbende føres tilsyn med i overensstemmelsen med principperne ogreglerne i artikel 13 og 14. Kommissi onen kan også indføre de nødvendige
mekanismer til at anvende Eurocontrols ekspertise.
2. Efter anmodning fra en eller flere medl emsstater, som mener, at principperne og
reglerne ikke er blevet anvendt korrekt, eller på eget initiativ, skal Kommissionengennemføre en undersøgelse af enhver påstand om, at tjenesteudbyderne ikke
overholder bestemmelser ne eller principperne. Senest to måneder efter modtagelse af
en anmodning, og efter at Udvalget for de t Fælles Luftrum er blevet rådspurgt efter
fremgangsmåden i artikel 19, stk. 3, træffer Kommissionen beslutning om
37anvendelse af artikel 13 og 14 og afgør, om  tjenesteudbyderen fortsat må anvende de
pågældende principper eller regler.
3. Kommissionen meddeler medlemsstaterne og den berørte tjenesteudbyder sin
beslutning. Enhver medlemsstat kan fo relægge Rådet Kommi ssionens afgørelse
inden en måned. Rådet, som ha ndler på grundlag af kvalificer et flertal, kan træffe en
anden afgørelse inden en frist på en måned.
Kapitel IV
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 16
Præstationsordning
Der skal fastsættes detaljerede bestemmelser om forelæggelse af de oplysninger, der kræves i
henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. xxx/ xx [om rammerne for oprettelse af et fælles
europæisk luftrum] efter fremgangsmåden i denne forordnings artikel 19, stk. 2, med henblik
på at gøre det muligt at foretage en sammenligning og at forbedre udøvelsen afluftfartstjeneste i det fælles europæiske luftru m. Forelæggelsen af disse oplysninger skal:
(a) fremme det brede præstationsniveau for et net af luftfartstjenesteudbydere i
Fællesskabet
(b) give en oversigt over luftfartstjenesteudbydernes evne til at levere de krævede
tjenester
(c) forbedre konsultationspro cessen mellem luftrumsbrugere og luftfartstjeneste-
udbyderne
(d) gøre det muligt at identificere og fremme bedste praksis , bl.a. ved hjælp af et sæt
indikatorer for sikkerhed.
Artikel 17
Tilpasning til den tekniske udvikling
1. Med henblik på at foretage tilpasninger  til den tekniske udvikling kan der foretages
ændringer efter fremgangsmåden i artikel 19, stk. 2, i:
a) bilageneb) henvisningen til ICAO Regionel Air Navigation Plan, jf. artikel 14, stk. 2.
2. Kommissionen offentliggør de gennemførelse sregler, der vedtages på grundlag af
denne forordning, i De Eur opæiske Fællesskabers Tidende.
38Artikel 18
Fortrolig behandling af oplysninger
Nationale tilsynsmyndigheder skal ikke afsløre oplysninger, som er omfattet af tavshedspligt,
især oplysninger om tjenesteudbydere, deres fo rretningsforbindelser eller deres omkostnings-
komponenter..
Første afsnit griber ikke ind i de nationale tilsynsmyndigheders ret til at kræve dispensation
fra tavshedspligten, når dette er af afgørende betydning i forbindelse med opfyldelsen af deres
pligter, og i så fald skal dispensationen være afpasset og tage hensyn til tjenesteudbyderneslegitime interesser med hensyn til beskyttelse af deres forretningshemmeligheder.
Første afsnit udelukker endvidere ikke offen tliggørelse af oplysninger om betingelser og
præstationsniveau for tjenest eudøvelsen i henhold til artikel  16, når de ikke omfatter
oplysninger af fortrolig art.
Artikel 19
Udvalgsproceduren
1. Kommissionen bistås af Udvalget for det Fælles Luftrum, jf. artikel 7 i
forordning (EF) nr. xxx/xx [om rammerne for oprettelse af et fælleseuropæisk luftrum].
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes forskriftsproceduren i artikel 5 i
afgørelse 1999/468/EF i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 7, og
artikel 8.
Det tidsrum, der nævnes i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til en
måned.
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes rådgivningsproceduren i artikel 3 i
afgørelse 1999/468/EF i overensstemmels e med samme afgørelses artikel 7, og
artikel 8.
39Artikel 20
Ikrafttrædelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i
De Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den .
På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne
Formand Formand
40BILAG I
ANVENDELSESOMRÅDE FOR OG DEFINITION PÅ LUFTFARTSTJENESTER
Lufttrafiktjenester
(1) Områdekontroltjeneste : Flyvekontrol for kontrollerede flyvninger inden for et
kontrolområde. Flyvekontrol er en tjeneste, som har til opgave at forebyggesammenstød mellem luftfartøj er og på manøvreområdet mellem luftfartøjer og
hindringer og at fremme og opretholde en ordentlig regulering af lufttrafikken.
(2) Indflyvningskontroltjeneste : Flyvekontroltjeneste for ankommende og afgående
flyvninger.
(3) Tårnkontroltjeneste : Flyvekontroltjeneste for flyvepladstrafik.
Andre tjenester
(4) Eftersøgnings- og redningstjeneste : En tjeneste, der yder bistand til luftfartøjer, der
er i vanskeligheder og til overlevende fra flyulykker.
(5) Vejrtjeneste : En tjeneste, som giver operatører, flybesætningsmedlemmer,
lufttrafiktjenesteenheder, eftersøgnings- og  redningsenheder, lufthavne og andre, der
er beskæftiget med gennemf ørelse eller udvikling af  luftfart de nødvendige
meteorologiske meldinger til brug for udøvelse af deres respektive funktioner.
(6) Luftfartsinformationstjeneste : En tjeneste, der har til opgave at sikre den
informationsstrøm, som er nødvendig for de n internationale luftfarts sikkerhed,
regelmæssighed og effektivitet.
Hjælpetjenester
(7) Kommunikationstjeneste : En kommunikationstjeneste til brug for luftfarten.
(8) Navigationstjeneste : En navigationstjeneste til brug for luftfarten.
(9) Overvågningstjeneste : En overvågningstjenste til brug for luftfarten.
41BILAG II
MINIMUMSKRAV TIL ANERKENDTE ORGANISATIONER
En anerkendt organisation skal:– kunne dokumentere omfattende er faring med vurdering af offentlige og private
enheder inden for lufttransportsektorerne,  især udbydere af luftfartstjenester, og
inden for andre lignende sektorer på et e ller flere af de områder, som forordningen
omfatter
– organisationen skal have omfattende regler og forskrifter for de periodiske
undersøgelser med ovennævnte enheder, og  disse regler og forskrifter skal
offentliggøres og løbende ajourføres og forbedres gennem forsknings- ogudviklingsprogrammer
– organisationen må  ikke være økonomisk tilknyttet eller kontrolleret af udbydere af
luftfartstjenester eller være økonomisk tilknyttet eller kontrolleret  af andre med
kommerciel interesse i udøvelse af luftfartstjenest e eller lufttrafiktjeneste
– organisationen skal besk æftige et betydeligt og kvalificeret  personale inden for
teknik, ledelse, støtte og forskning, der står i et rimeligt forhold til de opgaver, der
skal udføres
– organisationen skal ledes og administreres på et sådan måde, at det sikres, at der er
tavshedspligt omkring de oplysninger, som er nødvendige for administrationen
– organisationen skal være indstillet på at give den nationale tilsynsmyndighed og
Kommissionen alle re levante oplysninger
– organisationen skal have defineret og dokumenteret si n politik, sine mål og sin
forpligtelse med hensyn til kvalitet, og den skal have sikret, at politikken er blevetforstået og gennemført og opretholdt på alle niveauer i organisationen
– organisationen skal have udvikl et og gennemført og opretholdt et effektivt internt
kvalitetsstyringssystem, der er baseret på relevante dele af de internationaltanerkendte kvalitetsstandarder, og so m er i overensstemmelse med EN 45004
(inspektionsorganer) og med EN 29001, som fortolket i IACS Quality System
Certification Scheme Requirements (krav til en ordning for certificering afkvalitetsstyringssystemer)
– organisationens kvalitetsstyringssystem skal være certificeret af et uafhængigt organ
med auditorer, der er anerkendt af administr ationen i den stat, hvor  det er beliggende.
42BILAG III
EVENTUELLE BETINGELSER I TILKNYTNING TIL GODKENDELSERNE
1. Generelle oplysninger vedrørende:
– modtageren af godkendelsen
– en generel beskrivelse af formålet med godkendelsen
– bekræftelse på det udstede nde organs myndighed til at udstede godkendelsen
– omfattende henvisninger til den gælde nde lovgivning, i henhold til hvilken
godkendelsen udstedes, og i henhold til hvilken den vil blive anvendt
– en klar angivelse af den periode, godkendelsen gælder for
– den frist, der kræves, for at den godkendt e tjenesteudbyder kan give afkald på
godkendelsen eller den na tionale tilsynsmyndighed kan tilbagekalde den
– definitioner på udtryk, der er anvendt i godkendelsen.
2. Betingelser vedrørende:
– tjenesteudbyderens organisatoriske strukt ur og ejerskab, herunder forebyggelse
af interessekonflikter
– tjenesteudbyderens finansielle styrke og forsikring med hensyn til ansvarsrisici
– godkendelsesmodtagerens egnethed, især  vedrørende tidligere erfaring og
troværdighed, sikkerheds- og kvalitetsstyringssystemer og -processer, politikfor menneskelige ressourcer samt passende bemandingsplaner for alle
kategorier af ATM-personale
– forelæggelse af oplysninger i rimeligt om fang med henblik på verificering af
overensstemmelse med de  gældende betingelser , herunder regelmæssig
offentliggørelse fra tjenesteudbydernes side af erhvervsplaner, finansielle ogoperative data og rapportering af sikkerhedshændelser
– styring af aktiver i forbindelse med udøvelse af den godkendt  tjenesteudøvelse,
herunder kapital og menneskelige ressourcer
– ikke-diskriminerende adgang til tjenester for luftrumsbrugere og det krævede
præstationsniveau for sådanne tjenest er, herunder sikkerheds- og inter-
operabilitetsniveauer
– afgrænsning eller restriktioner vedrør ende erhvervsudøvelse ud over dem, der
er relateret til udøvelsen af luftfartstjeneste
– alle andre juridiske betinge lser, som ikke er specifikke for luftfartstjenester
43– foranstaltninger truffet af medlemsstaterne i overensstemmelse med krav af
hensyn til almenvellet, som er anerkendt i traktaten, især vedrørende denoffentlige sædelighed, den offentlige sikkerhed, herunder undersøgelse af
kriminelle aktiviteter, samt den offentlig orden.
442001/0236 (COD)
Ændret forslag til
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING
om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80,
stk. 2,
under henvisning til forslag fra Kommissionen18,
under henvisning til udtalelse fra De t Økonomiske og Sociale Udvalg19,
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget20,
efter proceduren i traktatens artikel 25121, og
ud fra følgende betragtninger:(1) Oprettelse af et fælles europæisk luftrum kræver, at luftrummets organisation og
udnyttelse reguleres efter ensartede principper.
(2) I rapporten fra Gruppen på Højt Plan om et Fælles Europæisk Luftrum (herefter
"Gruppen på Højt Plan") bekræftes det, at  der er behov for regler på fællesskabsplan
for at udforme og regulere luftrummet og forvalte det strategisk på et europæiskgrundlag og for at styrke lufttrafikreguleringen.
(3) Kommissionens meddelelse om skabelse af et fælles europæisk luftrum
22 slår til lyd
for strukturelle reformer, så der kan oprettes et fælles europæisk luftrum gennemintegreret luftrumsregulering og udviklin g af nye begreber og procedurer for
lufttrafikstyring.
(4) I Europa-Parlamentets og Rådets  forordning (EF) nr. xxx/xx
23 fastlægges rammerne
for oprettelse af et fælles europæisk luftrum.
                                                
18EFT C
19EFT C
20EFT C
21EFT C
22KOM(2001) 123 endelig.
23EFT L
45(5) Luftrummet er en fælles ressource, som skal udnyttes på fleksibel måde for at sikre
samtlige brugere lige adgang og gennemskuelige vilkår, dog under hensyntagen tilmedlemsstaternes sikkerheds- og forsvarsbehov og deres forpligtelser i internationale
organisationer.
(6) Effektiv regulering af luftrummet er en nødvendig forudsætning for, at vi kan øge
lufttrafiktjenestesystemets kapacitet, imødekomme de forskellige brugerkrav på bedstmulig måde og udnytte luftrummet så fleksibelt som muligt.
(7) Aktiviteterne i Den Europæiske Or ganisation for Luftens Sikkerhed
(herefter "Eurocontrol") bekræfter, at de t ikke er realistisk at udvikle rutenet og
luftrumsstruktur isoleret i hver medlemsstat, eftersom de alle indgår som en integreretdel i det europæiske lufttrafikstyringsnet. Det er derfor vigtigt at denne forordning
tager fornødent hensyn til det euro pæiske lufttrafik styringsnet udover
Fællesskabets område.
(8) Aktiviteterne i Den Europæiske Or ganisation for Luftens Sikkerhed
(herefter "Eurocontrol") bekræfter, at de t ikke er realistisk at udvikle rutenet og
luftrumsstruktur isoleret i hver medlemsstat, eftersom de alle indgår som en integreretdel i det europæiske lufttrafikstyringsnet.
(9) Der bør oprettes et fælles europæisk luftrum for en route-lufttrafik i det øvre luftrum;
grænsefladen mellem dette luftrum og det nedre luftrum, dvs. det regionale og lokaleluftrum, bør fastlægges i overensstemmelse hermed. Planen for skabelse af
funktionelle luftrumsblokke bør, når dette er muligt og hensigtsmæssigt, tage
hensyn til Eurocontrols henstillinger.
(10) Luftrummets brugere har ikke alle de samme betingelser for adgang til og fri
bevægelighed i Fællesskabets luftrum. Dette skyldes  Manglende  harmonisering af
luftrumsklassifikationen påvirker dennes optimale operative organisation .
(11) Som følge af restriktioner i fastlæggelse n af rutenettet koncentreres lufttrafikken
omkring faste  luftvejskryds, mens princippet om indførelse  af direkte  optimeret
ruteføring derimod , under forudsætning af, at der opretholdes et højt
sikkerhedsniveau,  giver mulighed for at udnytte Fællesskabets luftrum bedre i både
økonomisk og miljømæssig henseende.
(12) Der er vigtigt at realisere en fælles, ha rmoniseret luftrumsstruktur, at bygge den
nuværende og fremtidige tildeling af luftru m på fælles principper og at udforme og
regulere luftrummet efter ensartede regler.
(13) Det er ønskeligt, at den harmoniserede lu ftrumsstruktur udvides til at omfatte det
nedre luftrum.
(14) Forskellene i tilrettelæggelsen af civilt/militært samarbejde i Fællesskabet skaber
hindringer for en ensartet og rettidig regulering af luftrummet og for gennemførelse afændringer. Kun med et effektivt samarbejde mellem civile og militære myndighederkan det fælles europæiske luftrum realiseres , på nationalt plan og i Den Europæiske
Union .
46(15) Effektiv anvendelse af konceptet fleksibel udnyttelse af luftrummet og
samarbejdsbaseret forvaltning er en forudsætning for, at militære øvelser og civillufttrafik uden vanskeligheder kan afpasse s efter hinanden. Placeringen og omfanget
af og tidsrummene for udnyttelse af de luftrumssektorer, der er tildelt militære formål,bør optimeres, navnlig i perioder med tæt civil lufttrafik og i stærkt trafikeredeluftrum.
(16) Militære operationer bør sikres, hvis anvendelsen af fælles principper og kriterier er til
hinder for, at sådanne operationer ka n gennemføres sikkert og effektivt.
(17) Der bør indføres passende foranstaltninger til at effektivisere lufttrafikreguleringen ,
for at bistå de eksisterende operationelle enheder, herunder, hvor dette er
hensigtsmæssigt, Eurocontrols centrale trafikreguleringsenhed, med henblik på
at sikre effektive flyveoperationer .
(18) Som anført i konklusionerne fra Gruppen på Højt Plan er Eurocontrol i besiddelse af
den ekspertise, der skal til for at bistå Fæ llesskabet med at udfylde sin funktion som
regulerende myndighed. I overensstemmelse hermed bør Eurocontrol have adgang til
at udarbejde udkast til foranstaltninger efter passende retningslinjer under den
forudsætning, at Eurocontrol overholde r betingelserne i en rammeaftale om
samarbejde mellem Kommi ssionen og Eurocontrol.
(19)      Sammenslutningerne af lu ftrumsbrugere, luftfartstjenesteudbydere og
fremstillingsundustrien bør informeres og høres om alle foranstaltninger
vedrørende de tekniske aspekter forbundet med gennemførelsen af det fælles
europæiske luftrum.
(20) Målene for denne forordning, nemlig opre ttelse af et fælles europæisk operativt
luftrum, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på
grund af handlingens grænseoverskrid ende omfang bedre gennemføres på
fællesskabsplan, samtidig med at det sikres, at der i gennemførelsesbestemmelsernetages hensyn  til de specifikke lokale forhold; Fællesskabet kan derfor træffe
foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel
5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går
forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(21) Gennemførelsesbestemmelserne til forordningen er generelle foranstaltninger, jf.
artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de
nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges
Kommissionen24, bør de vedtages efter forskrif tsproceduren i artikel 5 i nævnte
afgørelse -
                                                
24EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.
47UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Kapitel I
GENERELE BESTEMMELSER
Artikel 1
Anvendelsesområde
1. Denne forordning omhandler organisa tionen og udnyttelsen af luftrummet i
overensstemmelse med og inden for anvendelsesområdet for forordning
(EF) nr. xxx/xx [om rammerne for oprettelse af et fælles europæiske luftrum].
2. Denne forordning finder anvendelse på det luftrum, hvori medlemsstaterne udpeger
udbydere af luftfartstjenester som fastsat i artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådetsforordning (EF) nr. xxx/xx
25 [om udøvelse af luftfartstjeneste i det fælles
europæiske luftrum].
Artikel 2
Formål
Formålet med denne forordning er at oprette  et fællesskabsluftrum, der fungerer som et
enkelt operativt luftrum, hvor fæ lles procedurer for udformning, planlægning og regulering
sikrer, at styringen af lufttrafikken er effektiv og sikker.
Fællesskabsluftrummet skal udnyttes på en måde, der befordrer driften af luftfartstjenesterne
som et sammenhængende hele  i overensstemmelse med forordning (EF) nr. xxx/xx
[om udøvelse af luftfartstjeneste i det fælles europæiske luftrum.
Artikel 3
Definitioner
I denne forordning finder definitionerne i artikel  2 i forordning (EF) nr. xxx/xx [om rammerne
for oprettelse af et fælles eu ropæisk luftrum] anvendelse.
Endvidere finder følgende  definitioner anvendelse:
(a) "fælles operativt luftrum": et luftrum, hvor der anvendes  ensartede
luftrumsreguleringsprocedurer og fælles  sikkerhedsstandarder for at sikre effektiv
og sikker  udøvelse af flyvekontrol
                                                
25EFT L
48b) "udformning af luftrummet": En hensigtsmæssig og effektiv proces til strukturering,
opdeling og kategorisering af luftrummet og til rute- og luftrumsplanlægning
c) "flyveinformationsregion": Et nærmere af grænset luftrum, inden for hvilket der
udøves flyveinformations- og alarmeringstjeneste
d) "grænseflade": Grænsen mellem det øvre og det nedre luftrum
e) "øvre luftrum": Luftrummet over et bestemt flyveniveauf) "nedre luftrum": Luftrummet under et bestemt flyveniveaug) "flyveniveau": Flade med konsta nt lufttryk, so m bestemmes med
trykværdien 1013,2 hektopascal som udgan gspunkt, og som er adskilt fra andre
sådanne flader med bestemte trykintervaller
h) "luftrumsblok": Et luftrum af definerede  dimensioner, over la nd eller vand, inden for
hvilket der udøves luftfartstjeneste
i) "funktionel luftrumsblok": En luftrumsblok med optimalt afgrænsede dimensionerj) "kontrolcentral": En enhed, som udøver flyvekontroltjeneste inden for en
luftrumsblok under dens ansvarsområde
k) "luftrumsklassifikation": Or ganisationen for International Civil Luftfart (ICAO)'s
klassifikation af luftrum i klasse A-G, som anført i tillæg 4 til den tolvte udgavefra juli 1998 af bilag 11 til Chicago-konven tionen angående international civil
luftfart, også defineret som luftrum af bestemte dimensioner, betegnet medbogstaver, hvori nærmere bestemte flytyper må flyve, og for hvilke der er fastsat
bestemte lufttrafiktjenester og driftsregler
(l) “direkte 
optimeret  ruteføring": drift af et luftfartøj, der giver mulighed for flyvning
direkte mellem to punkter ude nfor de fastlagte ruter  under forudsætning af, at der
findes teknologiske midler t il at støtte denne operation
m) "rutenet": Et net af nærmere fastsatte ru ter til kanalisering af lu fttrafik, hvor dette er
nødvendigt for udøvelse af lufttrafiktjeneste
n) "sektor": En opdeling af de  den samlede kontrolopgaver  luftrumsblok  i håndterbare
luftrumsafsnit, hvor trafik  og kapacitet kan måles
o) "fleksibel udnyttelse af luftrummet": Et luftrumsreguleringskoncept, der anvendes i
ECAC-området (ECAC - Den Europæiske Civ ile Luftfartskonference), som anført i
den første udgave af 5. februar 1996 af  "Airspace Management Handbook for the
application of the Concept of the Flexible Use of Airspace", udgivet af Eurocontrol
p) "luftrumsregulering": En planlægningsf unktion, der primært tager sigte på bedst
mulig udnyttelse af det disponible luftrum gennem dynamisk fordeling af tiden ogeventuelt opdeling af luftrumme t mellem de forskellige katego rier af luftrumsbrugere
ud fra behovene på kort sigt
49(q) "lufttrafikregulering": En tjeneste, de r har til opgave at bidrage til sikker, ordnet og
hurtig lufttrafik ved at sikre, at  flyvekontrollens kapacitet udnyttes på en sikker og
effektiv måde , og at trafikmængden er i overen sstemmelse med den kapacitet, som
de pågældende udbydere af lu fttrafiktjenester har angivet
(r) "samarbejdsbaseret beslutningsproces" : En proces for udveksling af oplysninger
mellem udbydere af lufttrafiktjenester, lufthavnsoperatører, udbydere aflufttrafikreguleringstjenester og luftrumsbrugere med henblik på større fleksibilitet iprocesserne for tildeling af landings- og afgangsperioder og ruter og iflyvekoordineringsprocesserne, således at den sparsomme ka pacitet kan udnyttes
optimalt.
Kapitel II
L
UFTRUMMETS STRUKTUR
Artikel 4
Oprettelse af en europæisk øvre flyveinformationsregion
1. Under hensyntagen til ICAO-kravene, som anført i den tolvte. udgave fra juli 1998 af
bilag 11 til Chicago-konventionen angående in ternational civil luftfart fra 1944, skal
der oprettes en fælles europæisk flyv einformationsregion i det øvre luftrum
(European Upper Flight Information Region) (EUIR).
2. Grænsefladen mellem det øvre og nedre luftrum sættes ved flyveniveau 285  dog
med marginale afvigelser, som besluttes i henhold til proceduren i artikel 16,
stk. 2, og som berettiges af en sikker, ve lordnet, effektiv og hurtig levering af
lufttrafiktjenester .
3. Senest tre år efter oprettelsen af EU IR udvider Europa-Parlamentet og Rådet på
grundlag af et forslag fra Kommissionen og på baggrund af opnåede fremskridt ,
det i stk. 1 omhandlede koncept til at omfatte oprettelsen af en europæisk
flyveinformationsregion i det nedre luftrummet
4. Kommissionen træffer de nødvendige forans taltninger for, at EUIR anerkendes af
ICAO, som foreskrevet i den 10. udgave  fra juli 1997 af bilag 15 til Chicago-
konventionen angående intern ational civil luftfart fra  1944. Kommissionen sørger i
samarbejde med Eurocontrol også for, at der gennem en sammenfatning af de
bestående nationale luftfartsinformationer offentliggøres en fælles luftfarts-information gældende for EUIR. Denne pub likation skal omfatte alle ændringer i
krav og procedurer, som indføres med virkeliggørelsen af det fælles
europæiske luftrum.
5.            I udførelsen af sine opgaver tager Kommi ssionen behørigt hensyn til
forpligtelserne som følge af regionale aftaler, som er indgået under ICAO om
luftrum, hvorved ydelse af luftfartstje nester er overdraget til medlemsstaterne.
50Artikel 5
Omkonfigurering af det øvre luftrum
1. EUIR omkonfigureres i funktionelle luftru msblokke af en vis mindstestørrelse ud fra
sikkerheds- og effektivitetshensy n. Grænserne for sådanne funktionelle
luftrumsblokke behøver ikke at falde sammen med landegræn ser. Funktionelle
luftrumsblokke oprettes for at befordre udøvelsen af lufttraf iktjeneste gennem de
kontrolcentraler, der har ansvaret for en optimal luftrumsstørrelse i EUIR.
2. Funktionelle luftrumsblokke fastlægges efter fremgangsmåden i artikel 16, stk. 2.
Disse funktionelle luftrumsblokke fa stlægges ud fra følgende kriterier:
(a) de skal være til sikker og  effektiv støtte for de nuværende og fremtidige
lufttrafikmønstre
(b) hver enkelt luftrumsblok skal skabes med henblik på at gøre det europæiske
luftrum som helhed så effektivt som muligt under behørig hensyntagen til
opretholdelsen af et højt sikkerhedsniveau
(c) der skal tages hensyn til menneske- og kapitalressourcerne hos de forskellige
udbydere af luftfartstjenester
(d) transaktionsomkostningerne  koordineringen  mellem de forskellige
kontrolcentraler skal begrænses mest muligt optimeres
e) der skal sikres sammenhæng mellem det øvre og det nedre luftrums
konfigurationer.
Artikel 6
Luftrumsklassifikation
EUIR udformes i overensstemmelse med en ha rmoniseret luftrumsklassifikation, så der kan
sikres sømløs udøvelse af luftfartstjeneste i hele  Fællesskabet og yderligere skabes en fælles
kategori, hvor udbyderne af lu fttrafiktjenester har kendskab til den samlede lufttrafik, både
med hensyn til position og flyveintentioner.
Denne klassifikation etableres på grundlag af  en fælles og forenklet anvendelse af den
luftrumsklassifikation, der er foreskrevet i ka pitel 2 i den 12. udgave fra juli 1998 af bilag 11
til Chicago-konventionen angående inte rnational civil luftfart fra 1944.
De nødvendige gennemførelsesbes temmelser på de områder, som første og andet afsnit
omfatter, fastlægges efter fremgangsmåden i artikel 16, stk. 2.
51Artikel 7
Direkte  Optimeret ruteføring i det øvre luftrum
Efter at have foretaget en analyse af sikkerhedsaspekterne og have taget hens yn til generelle
kapacitetsproblemer  indfører udbyderne af luftfa rtstjenester gradvis direkte  optimeret
ruteføring i EUIR med sigte på en i  optimal økonomisk og miljøvenlig udnyttelse af
fællesskabsluftrummet.
Udbyderne af luftfartstjenester aflægger regelmæssig beretning for Kommissionen om
gennemførelsen heraf.
Artikel 8
Ensartet udformning af luftrummet
Ved struktureringen, opdelingen og  kategoriseringen af luftrummet og ved planlægningen af
luftruterne anvendes ensartede og effektive udformningsprincipper inden for rammerne af detvedtagne driftskoncept. Til dette  formål opstilles luftrumsregler, fælles principper og kriterier
for sektoropdeling, navnlig for udformning af sektorer på tværs af grænserne, og for
udformning af rutenettet på grundlag af "Con cept and Criteria for Medium Term EUR Route
Network and Associated Airspace Sector isation", EATMP ARN, udg. 4, udgivet af
Eurocontrol den 1. april 2001.
Gennemførelsesbestemmelserne på de områder, som første afsnit omfatter, fastlægges efter
fremgangsmåden i artikel 16, stk. 2.
Artikel 9
Sammenhæng med udformningen af det nedre luftrum
På grundlag af kriterierne i artikel 5, stk. 2, fo r definitionen af funktionalle luftrumsblokke og
efter fremgangsmåden i artikel 16, stk. 2, ha rmoniseres planlægningen og udformningen af
det nedre luftrum, så der skabes sammenhæng med det øvre luftrum og tages hensyn tilmiljøet i og omkring lufthavnene. Konceptet udvi des for at etablere tilsvarende blokke i det
nedre luftrum, navnlig til løsning af problemer i forbindelse med grænseoverskridelse vedkorte og mellemlange flyvninger.
Udbydere af luftfartstjenester harmoniserer arbejdsgangene i forbindelse med luftfartøjers
indflyvninger og afgange til og fra lufthavne og deres bevægelser på lufthavnsarealet. Enfælles procedure for fastlæggelse af sådanne arbejdsgange, herunder risikovurderingsmetoder
til undersøgelse af, om de kan anvendes lokalt, opstilles efter fremgangsmåden i artikel 16,
stk. 2.
52Kapitel III
CIVIL OG MILITÆR KOORDINERING
Artikel 10
Civilt og militært samarbejde
1. Medlemsstaterne sørger for effektiv tildeling af luftrummet til civile og militære
brugere og effektiv udnyttelse hera f gennem en ensartet og konsekvent
gennemførelse af konceptet fleksibel udnyttelse af luftrummet.
2. Medlemsstaterne fremmer tilrettelæggelsen af civilt/militært samarbejde, navnlig
inden for alle aspekter af luftrums- og lufttrafikregulering. De civile og militæreudbydere af luftfartstjenester udveksler  oplysninger i henhold til de i artikel 10 i
forordning (EF) nr. xxx/xx [om udøvelse af  luftfartstjeneste i det fælles europæiske
luftrum] omhandlede aftaler.
3. Under hensyntagen til de generelle regler for lufttrafikregulering som fastsat i
artikel 13 fastlægges der kriterier efter fremgangsmåden i artikel 16, stk. 2, for:
a) udnyttelsen af adskilte luftrum, herunde r faktorer for fastsættelse af vandrette
og lodrette grænser, sådanne luft rums placering og deres opdeling i
funktionelle elementer, der kan aktiveres efter behov
b) anvendelse af konceptet fleksi bel udnyttelse af luftrummet.
Kriterierne tjener til at gennemføre principperne i artikel 4 i forordning
(EF) nr. xxx/xx [om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum].
4. Medlemsstaterne ansporer til, at luftforsvaret integreres fuldt ud i
luftrumsreguleringen, for at sikre, at luftrummet udnyttes til fulde under skyldighensyntagen til visse vedtagne betingelser og aftaler og til de nationalesikkerhedskrav.
5. Medmindre andet er fast sat i internationale afta ler og konventioner, hvori
Fællesskabet er kontraherende part, kan me dlemsstaterne af hensyn til den civile
luftfarts sikkerhed kræve forelagt en flyveplan for alle militære fly, der flyver ind idet luftrum, hvor de har udpeget udbydere af  lufttrafiktjenester  i overensstemmelse
med artikel 8 og 9 i forordning (EF) nr. xx x/xx [om udøvelse af luftfartstjeneste i det
fælles europæiske luftrum], uanset flyvni ngens afgangs- og/eller bestemmelsessted.
Artikel 11
Midlertidig undtagelse med henblik på tilpasninger
I tilfælde af alvorlig forstyrrelse af militære operationer kan én eller flere medlemsstater
anmode Kommissionen om på deres område at foreslå tilpasninger af de kriterier, der er
53opstillet i overensste mmelse med artikel 10, stk. 3. Indtil så danne tilpasninger er udarbejdet,
undtager Kommissionen midlertid igt den eller de pågælden de medlemsstater fra disse
kriterier.
Artikel 12
Videregivelse af oplysninger
I henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. xx x/xx [om rammerne for oprettelse af et fælles
europæisk luftrum] forelægger medlemsstat erne, med henblik på nøjere granskning og
offentliggørelse, Kommissionen oplysninger om behovet for og den faktiske udnyttelse afluftrum, der er forbudt, lukket eller behæ ftet med restriktioner af militære årsager.
Kapitel IV
TRAFIKREGULERING
Artikel 13
Lufttrafikregulering
Der fastsættes regler for lufttrafikregulering med henblik på at optime re udnyttelsen af det
disponible luftrum og forbedre trafikregule ringsprocesserne. Disse regler skal være
gennemskuelige og effektive og sikre, at dis ponibel kapacitet stilles til rådighed fleksibelt og
rettidigt. De skal fremme tilvejebringelsen af en operativ beslutningsramme forluftfartstjenesteudbydere, lufthavnsejere og lu ftrumsbrugere, hvor beslutningstagning baseres
på samarbejde. Disse regler skal omfatte:
a) en sammenhængende rute- og trafikpoliti k, der nedfældes i en  enkelt publikation
b) sammenhæng mellem landings- og afgangsp erioder i lufthavnene  og landings- og
afgangsperioder, der tildeles i forbindelse med trafikreguleringen
c) uoverensstemmelser i flyveplanlægningend) muligheder for omledning af lufttrafikken fra tæt trafikerede områder til ruter i
mindre trafikerede områder
e) prioriteringsregler for adgang til luftrummet, navnlig i stærkt trafikbelastede perioder
og i kriseperioder , der muliggør sikker og velor dnet regulering af trafikken.
Gennemførelsesbestemmelser vedtages efter fremgangsmåden i artikel 16, stk. 2.
54Kapitel V
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 14
Procedurer
Når Kommissionen udarbejder til gennemførelsesreglerne for denne forordning, kan den i
givet fald anmode Eurocontrol om at udarbej de udkast til foranstaltninger på grundlag af et
arbejdsprogram, som Kommissionen har opstillet.
Artikel 15
Revision
1. Af hensyn til tilpasningen til den tekniske udvikling kan der efter fremgangsmåden i
artikel 16, stk. 2, foretages ændringer i:
a) flyveniveauet som omhandlet i artikel 4, stk. 2b) henvisninger til ICAO- og Eurocontrol-dokumenter som omhandlet i artikel 3,
4, 6 og 8.
2. Kommissionen offentliggør de gennemførelse sregler, der vedtages på grundlag af
denne forordning, i De Eur opæiske Fællesskabers Tidende.
Artikel 16
Udvalgsprocedurer
1. Kommissionen bistås af Udvalget for det Fælles Luftrum, jf. artikel 7 i forordning
(EF) nr. xxx/xx [om rammerne for oprette lse af et fælles europæisk luftrum].
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes forskriftsproceduren i artikel 5 i
afgørelse 1999/468/EF i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 7 og
artikel 8.
3. Det tidsrum, der nævnes i artikel 5, st k. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til en
måned.
55Artikel 17
Ikrafttrædelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i
De Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den
På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne
Formand Formand
562001/0237 (COD)
Ændret  forslag til
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING
om interoperabilitet i det europæiske lufttrafikstyringsnet
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 80,
stk. 2,
under henvisning til forslag fra Kommissionen26,
under henvisning til udtalelse fra De t Økonomiske og Sociale Udvalg27,
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget28,
efter proceduren i traktatens artikel 25129, og
ud fra følgende betragtninger:(1) Til etablering af det fælles europæiske luftrum bør der træffes foranstaltninger
vedrørende udstyr, systemer og tilhørende  procedurer for at sikre sømløs drift af
lufttrafikstyringsnettet; fo ranstaltningerne bør sålede s passe til den udøvelse af
luftfartstjeneste, som der er fastsat bestemmelser om i Europa-Parlamentets og Rådetsforordning (EF) nr. xxx/xx af … 2001 [om udøvelse af luftfarts tjeneste i det fælles
europæiske luftrum]
30, og til den organisation og udnyttelse af luftrummet, som der er
fastsat bestemmelser om i Europa-Parlament ets og Rådets forordning (EF) nr. xxx/xx
af … 2001 [om organisation og udnyttels e af det fælles europæiske luftrum]31.
(2) Rapporten fra Gruppen på Højt Plan om et Fælles Europæisk Luftrum (herefter
"Gruppen på Højt Plan") har bekræftet, at det er nødvendigt at fastsætte tekniske regler
på grundlag af "den nye metode" i ov erensstemmelse med Rådets resolution af
7. maj 1985 om en ny metode i forbi ndelse med teknisk harmonisering og
standarder32, med komplementære og konsiste nte væsentlige krav, regler og
standarder.
                                                
26EFT C
27EFT C
28EFT C
29EFT C
30EFT L
31EFT L
32EFT C 136 af 4.6.1985, s. 1.
57(3) I Europa-Parlamentets og Rådets  forordning (EF) nr. xxx/xx33. fastlægges rammerne
for oprettelse af et fælles europæisk luftrum.
(4) Lufttrafikstyringsnet er en kompleks og stærkt  interaktiv struktur, der omfatter et stort
antal systemer og komponenter på jorden og i luften og også i rummet herunder anlæg,
udstyr, edb-materiel og programmer,  samt de personer, der betjener dem.
(5) Rapporten fra Gruppen på Højt Plan har bekr æftet, at nok er der gjort fremskridt i de
senere år hen imod sømløs drift af lufttrafikstyringsnettet i Europa, men situationen erstadig utilfredsstillende, idet integrationen mellem de nationale lufttrafikstyrings-systemer stadig er ringe, og det går langsomt at indføre de nye driftskoncepter ogteknologier, som er en forudsætning for den påkrævede kapacitetsforøgelse.
(6) Denne svage integration i europæisk skala betyder, at effektiviteten i mange
situationer er alt for ringe, at anskaffelser og vedligeholdelse bliver dyrere, og atdrifts-koordineringen vanskeliggøres.
(7) Nationale tekniske specifik ationer, der ofte er udvi klet i samarbejde mellem
luftfartstjenesteudbyderen og  den nationale industri, do minerer ved anskaffelser, og
det har ført til opsplitning af markedet for udstyr, hvad der ikke letterindustrisamarbejde på fællesk absplan. Det er således sæ rlig industrien, der mærker
virkningerne, fordi den i høj grad må tilp asse sine produkter til hvert lands marked.
Udvikling og ibrugtagning af ny teknik b liver på den måde et unødigt vanskeligt
forehavende, og indførelsen af nye drif tskoncepter, der er nødvendige for at øge
kapaciteten, sinkes.
(8) Derfor har alle, der er involvere t i lufttrafikstyring, intere sse i at få etableret en ny
form for partnerskab, der inddrager alle på en afbalanceret måde , stimulerer kreativitet
og udveksling af viden, erfaringer og risici . Et sådant partnerskab bør sigte mod i
samarbejde med industrien at tilrettelægge et samme nhængende sæt fællesskabs-
specifikationer, der kan imødekomme det br edest mulige spektrum af behov; blandt
disse specifikationer skal en udbyder af lu ftfartstjenester kunne vælge de dele, der
passer bedst til udbyderens forhold, og nøjes med så få lokale tilpasninger som muligt .
(9) Derfor bør der fastlægges væsentlige krav til systemer og komponenter i
lufttrafikstyringsnettet. Kompleksiteten i lufttrafikstyringsnettet har gjort detnødvendigt at opdele det i en række systemer.
(10) Udarbejdelsen og vedtagelsen af fællesskabsspecifikationer til lufttrafikstyringsnettet,
dets systemer og komponenter er et eg net middel til at fastlægge de tekniske og
driftsmæssige betingelser, der skal opfyl des med henblik på overholdelse af de
væsentlige krav. Opfyldelse af disse fællesskabsspecifikationer bør skabe enformodning for overensstemmelse med de væsentlige krav.
(11) For nogle systemer, som er vigtige for opfyldelsen af de væsentlige krav i denne
forordning, bør der vedtages gennemfør elsesregler. Desuden bør der vedtages
gennemførelsesregler for at lette samordni ng og indførelse af nye principper for
lufttrafikstyring. Gennemfør elsesregler bør til enhver tid overholdes. Gennemførelses-
reglerne bør bygge på regler og standa rder, der er udarbejdet af internationale
organisationer som Eurocontrol og ICAO.
                                                
33EFT L
58(12) Som anført i konklusionerne fra Gruppen på Højt Plan er Eurocontrol i besiddelse af
den ekspertise, der skal til for at bistå Fæ llesskabet med at udfylde sin funktion som
regulerende myndighed. Eurocontrol bør derfor have adgang til at udarbejde forslag tilforanstaltninger efter passende  retningslinjer under den forudsætning, at Eurocontrol
overholder betingelserne i en rammeaftale om samarbejde mellem Kommissionen og
Eurocontrol.
(13) For at sikre adskillelsen mellem funktionern e regeludstedelse og standardisering bør
fællesskabsspecifikationer overvejende  udarbejdes af de europæiske
standardiseringsorganer i sa marbejde med European Organisation for Civil Aviation
Equipment (Eurocae); de bør have form af europæiske standarder.
(14) Eurocae er en nonprofit-organisation hvis opga ve er at udarbejde udkast til tekniske
specifikationer for udstyr til civil luftfart. Alle interessenter på luftfartsområdet kanblive medlemmer, herunder bl .a. luftfartstjenesteudbydere, brugere af luftrummet og
virksomheder i fremstillingsindustrien. Euroca e skal oprette formelle forbindelser til
europæiske standardiseringsorganer, så de ns specifikationer kan blive anerkendt som
europæiske standarder efter de procedur er, der er fastlagt af de europæiske
standardiseringsorganisationer.
(15) Eurocontrol bør om nødvendigt have adgang til at udarbejde
fællesskabsspecifikationer, hvis princippe rne i Rådets resolution af 7. maj 1985
overholdes og Fællesskabets almindelige st andardiseringsprocedurer følges. Disse
procedurer bør som minimum omfatte overholdelse af principperne for åbenhed,
gennemskuelighed, upartiskhed, konsensus, vedligeholdelse, offentlig adgang til
specifikationerne, effektivitet, ansvarligh ed og kohærens. Detaljerede bestemmelser
herom vil være omfattet af en rammeaftale om samarbejde med Eurocontrol.
(16) Procedurerne for vurdering af komponenters overensstemmelse eller
anvendelsesegnethed bør bygge på modul erne i Rådets afgørelse 93/465/EØF af
22. juli 1993 om modulerne for de fors kellige faser i procedurerne for
overensstemmelsesvurdering og regler om anbringelse og anvendelse af"CE-overensstemmelsesmærkningen", med he nblik på anvendelse i direktiverne om
teknisk harmonisering
34. Disse moduler bør i nødvendigt omfang kunne udvides til at
omfatte særlige behov hos de berørte industrier.
(17) Det marked, det drejer sig om, er ikke re t stort; det omfatter sy stemer og komponenter,
der næsten udelukkende bruges til lufttrafikstyring og ikke  er bestemt for almindelige
forbrugere. Derfor ville det være en over drivelse at CE-mærke komponenter, for en
fabrikanterklæring om overensstemmelse på grundlag af en vurdering afoverensstemmelse og/eller anvendelsesegnethed er tilstrækkelig. Dette bør ikkeindskrænke fabrikanternes pligt til at a nbringe CE-mærket på visse komponenter som
angivelse af, at de er i overensstemmelse med andre EF-bestemmelser, som de eromfattet af.
                                                
34EFT L 220 af 30.8.1993, s. 23.
59(18) Ibrugtagning, fornyelse eller opgradering af lufttrafikstyringssystemer bør betinges af,
at overensstemmelsen med de væsentlige krav er verificeret. Overensstemmelsenbygger på gennemførelsesreglerne. Brug af fællesskabsspecifikationer bør skabe enformodning om, at der er overensstemmelse med de væsentlige krav. Alt efter hvilket
system der er tale om, bør det - navnlig  af sikkerhedsmæssige grunde - anses for
nødvendigt at inddrage et bemyndiget organ.
(19) Som anbefalet i konklusionerne i ra pporten fra Gruppen på Højt Plan bør
Kommissionen konsultere industrien for at lette tilrettelæggelsen af et
sammenhængende strategisk styringsprogra m for indførelse af nye principper for
lufttrafikstyring.
(20) Med henblik på fuld anvendelse af denne forordning bør der tilrettelægges en
overgangsstrategi, som bør søge at fastholde målet om sømløs drift af
lufttrafikstyringsnettet, uden at der ud fra en cost-benefit-betragtning opstår urimeligehindringer for bevaring af de n eksisterende infrastruktur.
(21) Målene for denne forordning, nemlig at gennemføre interoperabilitet i Fællesskabets
lufttrafikstyringsnet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kanderfor på grund af handlingens grænseover skridende omfang bedre gennemføres på
fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelsemed subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse medproportionalitetsprincippe t, jf. nævnte artikel, går foro rdningen ikke ud over, hvad der
er nødvendigt for at nå disse mål.
(22) Inden for rammerne af den relevante fælle sskabslovgivning bør der tages behørigt
hensyn til behovet for at sikre harmonisere de forhold, hvad angår rådighed over og
effektiv udnyttelse af de radiofrekvenser, der er nødvendige for at realisere det fælles
europæiske luftrum; herunder skal der og så tages hensyn til forhold vedrørende
elektromagnetisk kompatibilitet. Der bør sikres effektiv og hensigtsmæssig udnyttelseaf frekvenser, som tildeles og forvaltes af luftfartssektoren alene.
(23) Rådets direktiv 93/65/EØF af 19. juli 1993 om  definition og anvendelse af kompatible
tekniske specifikationer for erhvervelse af udstyr og systemer til regulering aflufttrafikken (air-traffic-mana gement equipment and systems)
35, gælder kun for
ordregivende myndigheder. Denne forordning  er mere omfattende ; den vedrører alle
aktørers forpligtelser, herunder udbydere af luftfartstjenester, luftrumsbrugere,
fremstillingsindustrien og lufthavne og giver bå de mulighed for at fastsætte regler, der
gælder for alle, og for at vedtage fællesskabsspecifikationer, som det er frivilligt, omman vil følge, men som giver formodning om overensstemmelse med de væsentlige
krav. Derfor bør direktiv 93/65/EØF ophæves.
(24) Da Kommissionens direktiv 97/15/EF af 25. marts 1997 om vedtagelse af Eurocontrol-
standarder og om ændring af Rådets dire ktiv 93/65/EØF om definition og anvendelse
af kompatible tekniske specifikationer for erhvervelse af udstyr og systemer tilregulering af lufttrafikken (air- traffic-management equipment and systems)
36 er
forældet, bør det ophæves.
                                                
35EFT L 187 af 29.7.1993, s. 52.
36EFT L 95 af 10.4.1997, s. 16.
60(25) Foranstaltningerne til anvendelse af direktiv 93/65/EØF som fastsat i bilag I, II og III
til Kommissionens forordning (EF) nr. 2082/2000 af 6. september 2000 om vedtagelse
af Eurocontrol-standarder og om ændrin g af direktiv 97/15/EF om vedtagelse af
Eurocontrol-standarder og om ændr ing af Rådets direktiv 93/65/EØF37 er forenelige
med bestemmelserne i denne forordning.
(26) Da hovedparten af de for gennemførel sen af denne forordning nødvendige
foranstaltninger er generelle foranstaltninger efter artikel 2 i Rådetsafgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fa stsættelse af de nærmere vilkår for
udøvelsen af de gennemførelsesbef øjelser, der tillægges Kommissionen
38 bør de
vedtages efter forskriftsproceduren i artikel 5 i nævnte afgørelse. I medfør af artikel 2,
litra c), i nævnte afgørelse bør visse gennemførelsesbestemmelser imidlertid fastsættesefter rådgivningeproceduren i artikel 3 i afgørelsen -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Kapitel I
G
ENERELLE BESTEMMELSER
Artikel 1
Anvendelsesområde
1. Denne forordning gælder for udstyr, system er og tilhørende procedurer for etablering
af et lufttrafikstyringsnet og dets driftskoncept i overensstemmelse med og inden foranvendelsesområdet for forordning (EF) nr . xx/xxx [om rammerne for oprettelse af et
fælles europæisk luftrum].
2. Generelle vilkår i tilknytning til luftfartstjenesteudbyderes rettigheder og pligter som
omhandlet i forordning (EF) nr. xxx/xx [o m udøvelse af luftfartstjeneste i det fælles
europæiske luftrum] er ikke om fattet af nærværende forordning.
Artikel 2
Formål
Hovedformålet med denne fo rordning er at fastlægge de betingelser, der skal være opfyldt, for
at der kan opnås interopera bilitet mellem de forskellige systemer og komponenter i
lufttrafikstyringsnettet på Fællesskabets område, herunder sikker og  sømløs drift og
videreudvikling af disse systemer  samt opgradering til ny teknologi, uanset den endelige
målsætning om at opnå global interoperabilitet.
                                                
37EFT L 254 af 9.10.2000, s. 1.
38EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.
61For at opfylde det formål, der er nævnt i første afsnit, skal denne forordning også bidrage til,
at der efterhånden opbygges et indre marked for udstyr, systemer og tilhørende tjenester.
Artikel 3
Definitioner
I denne forordning finder definitionerne i artikel  2 i forordning (EF) nr. xxx/xx [om rammerne
for oprettelse af et fælles eu ropæisk luftrum] anvendelse.
Endvidere finder følgende  definitioner anvendelse:
a) "lufttrafikstyringsnet" ("ATM-net"): Et system af jord- og flybaserede elementer, der
muliggør udøvelse af luftfartstjeneste, og hvis formål er at give luftrumsbrugerne
mulighed for at overholde deres planmæssi ge afgangs- og ankomsttider og følge
deres foretrukne flyveprofiler med færres t mulige begrænsninger uden at de i
fællesskab fastlagte sikkerhedsniveauer forringes
b) "systemer": Lufttrafikstyringsnettet består af systemer, jf. bilag I, for hvilke der skal
fastlægges væsentlige krav. Hvert system  udgøres af et antal komponenter og har
grænseflader til andre systemer. Begrebet  komponent omfatter bå de materielle og
immaterielle objekter, for eksempel programmel eller procedurer
c) "driftskoncept": Specifikation af kriterierne for operativ anvendelse af
luftnavigationsudstyr og -systemer. Drif tskonceptet indeholder oplysninger om de
involverede driftselementer, behovene hos alle, der anve nder dem operativt,
funktionalitet i jord- og flybaseret udstyr samt om, hvilke foranstaltninger der ernødvendige for at garantere en fortsat sikker og effektiv lufttrafikstyring
d) "sømløs drift": Drift af hele systemet på  en sådan måde, at det for brugeren at se
fungerer, som om det var et eneste system
e) "væsentlige krav": Alle de betingelser, der er fastlagt i bilag II, og som
lufttrafikstyringsnettet, dets system er og disses komponenter skal opfylde
f) "fællesskabsspecifikation": En europæisk standard som defineret i artikel 1 i Europa-
Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF
39 eller en teknisk specifikation fra
Eurocontrol, hvis referencenummer er offentliggjort i De Euro-pæiske Fællesskabers Tidende
g) "gennemførelsesregler": Regler, der gælder for et system eller en del af et system, og
hvis formål er at sikre opfyldelse af de væsentlige krav og sømløs drift af
lufttrafikstyringsnettet, herunder interoperabilitet
h) "national tilsynsmyndighed": Et eller flere organer, som er udpeget af en
medlemsstat til at føre tilsyn med udbydere af luftfartstjenester
i) "opgradering": Enhver større ændring af et  system eller en del af et system, der
kræver udarbejdelse af en verifikationserklæring
                                                
39 EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.
62j) "fornyelse": Ethvert større udskiftningsarbejde  på et system eller en del af et system,
der kræver udarbejdelse af  en verifikationserklæring.
Kapitel II
VÆSENTLIGE KRAV , FÆLLESSKABSSPECIFIKATIONER OG
GENNEMFØRELSESREGLER
Artikel 4
Væsentlige krav
Det europæiske lufttrafikstyr ingsnet, dets systemer og komponenter skal opfylde de
væsentlige krav, der er beskrevet i bilag II.
Artikel 5
Fællesskabsspecifikationer
1. Systemer og komponenter formodes at opfyl de de væsentlige krav i bilag II, når de
opfylder de relevante fællesskabsspecifikatione r eller dele deraf, hvis referencenumre
er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
2. Mener en medlemsstat eller Kommi ssionen, at opfyldelse af en given
fællesskabsspecifikation ikke sikrer opfyldelse af de væsentlige krav i bilag II, somdet er meningen, at fællesskabsspecifikatione n skal omfatte, finder proceduren, der er
omhandlet i artikel 16, stk. 3, anvendelse.
3. Er der mangler i europæiske standarder set i forholdt til de væsentlige krav, kan de
pågældende standarder eller ændringer af dem trækkes helt eller delvis tilbage fra depublikationer, hvor de er næ vnt; dette gøres efter fremgangsmåden i artikel 5 i
direktiv 98/34/EF.
4. Er der mangler i tekniske specifikationer udarbejdet af Eurocontrol set i forhold til de
væsentlige krav, kan de pågældende specifikationer eller ændringer af dem trækkeshelt eller delvis tilbage fra de publikationer, hvor de er  nævnt, efter fremgangsmåden
i artikel 16, stk. 3.
Artikel 6
Gennemførelsesregler
1. Der udarbejdes gennemførelsesregler:
a) for systemer, der er vigtige for opfylde lsen af formålet med denne forordning
63b) til støtte for samordnet og hurtig indførelse af nye driftskoncepter og nye
teknologiske koncepter inden for lufttrafikstyring.
2. Et system eller en del af et system ka n være omfattet af fler e gennemførelsesregler,
når det er nødvendigt; dette gæ lder især hvis det er nødvendigt for at kunne behandle
kategorier af systemer, for at give løsningen af visse problemer forrang eller for atafspejle en gradvis indførelse af ny teknologi. Omvendt kan det for at opnå givne
operative præstationer i dele af nettet være nødvendigt, at udarbejde regler, hvori der
stilles krav til mere end ét system.
3. Systemer eller dele heraf skal opfylde de relevante gennemførelsesregler; reglerne
skal være opfyldt til enhver tid, sålæ nge det enkelte system er i brug.
4. I det omfang det er nødvendigt for at opfylde  de formål, der er fastlagt i artikel 2,
skal hver gennemførelsesregel fastlægge følgende forhold:
a) den skal fastlægge specifikke krav  vedrørende sømlø s drift, herunder
interoperabilitet, sikkerhed og præstationer, som er afgørende for opfyldelsenaf denne forordnings formål
b) den skal i hvert enkelt af de behandlede tilfælde fastlægge, hvilke af de i
afgørelse 93/465/EØF definerede moduler eller i givet fald hvilke specifikke
procedurer der skal anvendes ve d vurderingen af komponenternes
overensstemmelse henholdsvi s anvendelsesegnethed med henblik på sømløs
drift, sikkerhed eller pr æstationer, samt ved verifi kationen af systemerne.
5. Mener en medlemsstat eller Kommissionen, at opfyldelse af en gennemførelsesregel
ikke sikrer opfyldelse af de væsentlige krav i bilag II, som var sigtet medudformningen af den pågæld ende gennemførelsesregel, finder proceduren, der er
omhandlet i artikel 16, stk. 2, anvendelse.
6. Er der mangler i gennemførelsesreglerne set i forhold til de væsentlige krav, besluttes
det efter fremgangsmåden i artikel 16, stk. 2, at  de pågældende regler eller ændringer
af dem skal trækkes helt eller delvis tilbage fra de publikationer, hvor de er nævnt.
Kapitel III
PROCEDURER
Artikel 7
Fællesskabsspecifikationer
1. Fællesskabsspecifikationer er europæiske standarder udarbejdet af de europæiske
standardiseringsorganer i samarbejde me d Eurocae efter mandat fra Kommissionen i
overensstemmelse med artikel 6, stk. 4, i direktiv 98/34/EF.
64På visse specialiserede områder, navnlig  i sager om intern samordning mellem
udbydere af luftfartstjenester, f.ek s. procedurer, kan Kommissionen anmode
Eurocontrol om at udarbejde teknisk e specifikationer ud fra en liste, som
tilvejebringes efter fremgangsmåden i artikel 16, stk. 3.
2. Kommissionen offentliggør referencerne til de i stk. 1 nævnte europæiske standarder
i De Europæiske Fæ llesskabers Tidende.
3. Referencerne til de i stk. 1 nævnte europæiske specifikationer fra Eurocontrol
offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende efter fremgangsmåden iartikel 16, stk. 3.
Artikel 8
Gennemførelsesregler
1. Under forberedelsen af gennemførelsesre gler, jf. artikel 6, kan Kommissionen i givet
fald anmode Eurocontrol om at udarbejde et udkast til foranstaltninger på grundlag af
et arbejdsprogram, som Kommissionen har ve dtaget. Gennemførelsesregler vedtages
og revideres efter fremgangsmåden i artikel 16, stk. 2. De offentliggøres i
De Europæiske Fællesskabers Tidende.
2. For at finde den mest holdbare løsning tages der under udarbejdelse, vedtagelse og
revision af gennemførelsesregler hensyn til de anslåede omkostninger ved tekniskeløsninger, der samtidig sikrer opretholdelsen af et højt sikkerhedsniveau,  der kan
opfylde reglerne. Med dette formål vedl ægges hvert udkast til gennemførelsesregel
en vurdering af omkostninger og udbytte ve d de pågældende løsninger både for alle
interessenter og for det europæiske lufttrafikstyringsnet.
3. Ved vedtagelsen af hver gennemførelsesre gel fastsættes ikrafttrædelsesdatoen efter
fremgangsmåden i artikel 16, stk. 2. Når det er en forudsætning for opfyldelse afdenne forordnings formål, at forskellige interessenter handler samtidig, kan
 skal
ikrafttrædelsesdatoen , hvor det er relevant,  også være en måldato for, hvornår alle
interessenter skal have anskaffet systemer, der opfylder den relevante
gennemførelsesregel.
Kapitel IV
OVERENSSTEMMELSESKONTROL
Artikel 9
EF-erklæring om komponenters overensstemmelse eller anvendelsesegnethed
1. Komponenter formodes at opfylde denne forordnings væsentlige krav, når de er
forsynet med en EF-erklæring om overe nsstemmelse eller anvendelsesegnethed;
erklæringen skal indeholde de elem enter, der er anført i bilag III.
652. Ved udarbejdelse af en EF-erklæ ring om overensstemmelse eller
anvendelsesegnethed skal fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerederepræsentant følge bestemmelserne i de re levante gennemførelsesr egler. Kræves det i
den pågældende gennemførelsesregel,  skal komponenten vurderes af det
bemyndigede organ jf. artikel 12, som fabr ikanten eller dennes repræsentant har
indsendt ansøgningen til.
3. Er komponenter omfattet af andre fælle sskabsbestemmelser, der vedrører andre
aspekter, anføres det på EF-erklæ ringen om overensstemmelse eller
anvendelsesegnethed, at komponenten også  opfylder disse andre bestemmelser.
Artikel 10
EF-erklæring om systemverifikation
1. Ibrugtagning, fornyelse og opgradering af de systemer, der udgør det europæiske
lufttrafikstyringsnet, forudsætter verifi kation af, at disse systemer konstrueres,
udvikles, installeres og drives på en såda n måde, at de væsentlige krav, der gælder
for dem, opfyldes, når de integreres i det europæiske lufttrafikstyringsnet.
2. Før ibrugtagning sender udbyderen af luftfartstjenester den berørte nationale
tilsynsmyndighed en EF-erklæring om overensstemmelse, der bekræfter, at devæsentlige krav er opfyldt; erklæringen vedlægges et teknisk dossier, som skal havedet indhold, der foreskrives i bilag IV. Det tekniske dossier vil i ndeholde resultaterne
af en verifikation foretaget af et bemy ndiget organ jf. artikel  12, når den eller de
relevante gennemførelse sregler kræver det.
3. Ved opgradering, der omfatter flybaser ede komponenter, erklærer luftrumsbrugerne
overensstemmelse med denne forordnings bestemmelser, samtidig med at de ansøgerom sikkerhedsgodkendelse hos de n nationale tilsynsmyndighed.
Article 11
Beskyttelsesklausul
1. Finder en national tilsynsmyndighed, at der er sandsynlighed for, at komponenter,
der er forsynet med en EF-erklæring om overensstemmelse eller anvendelses-
egnethed, eller systemer, der er ledsaget af en EF-verifikationserklæring, ikke vilopfylde de væsentlige krav ved tilsigte t brug, så træffer den alle nødvendige
foranstaltninger for at begrænse deres a nvendelsesområde, forbyde deres anvendelse
eller trække dem tilbage fra markedet.
Den nationale tilsynsmyndighed underretter omgående Kommissionen om sådanne
foranstaltninger og angiver begrundelsen  for dem, herunder navnlig om den
forventede manglende opfyldelse skyldes:
a) manglende opfyldelse af de væsentlige krav i bilag IIb) forkert anvendelse af gennemførelsesregler eller fællesskabsspecifikationer
66c) mangler i gennemførelsesreglerne eller fællesskabsspecifikationerne.
2. Kommissionen hører hurtigst muligt  øjeblikkeligt  de berørte parter. Hvis
Kommissionen efter høringen konstaterer, at foranstaltningen er berettiget,
underretter den omgående den medlemsstat, der har taget initiativet, og de andre
medlemsstater. Når den afgørelse, der er  omhandlet i stk. 1, er begrundet med
mangler i gennemførelsesreglerne eller fællesskabsspecifikationerne, anvendes den iartikel 5 og 6 omhandlede fremgangsmåde. Hvis Kommissionen efter denne
høringen  konstaterer, at foranstaltningen ikke  er berettiget, underretter den omgående
den medlemsstat, der har taget initiativet, og fabrikanten eller dennes i Fællesskabetetablerede repræsentant.
3. Hvis komponenter, der er forsynet med en  EF-erklæring om overensstemmelse eller
anvendelsesegnethed, eller systemer, der er ledsaget af en EF-verifikationserklæring
ikke opfylder kravene, træ ffer medlemsstaten passende foranstaltninger over for den,
der har udstedt EF-erklæringen om overe nsstemmelse eller anvendelsesegnethed
eller EF-verifikationserklæringen.
Artikel 12
Bemyndigede organer
1. Medlemsstaterne underretter Kommissionen og de andre medlemsstater om, hvilke
organer der har fået til opgave at gennemføre proceduren for vurdering afoverensstemmelse eller anvendelsesegneth ed, jf. artikel 9, og verifikations-
proceduren, jf. artikel 10, hvert enkelt af organernes kompetenceområde samt de
identifikationsnumre, som disse har fået tildelt af Kommissionens tjenestegrene.
I De Europæiske Fællesskabers Tidende offentliggør og ajourfører Kommissionen en
fortegnelse over organerne, deres iden tifikationsnumre og kompetenceområder.
2. Medlemsstaterne anvender de i bilag V anførte kriterier ved bedømmelsen af de
organer, der skal bemyndiges. Organer,  som opfylder bedømmelseskriterierne i de
relevante europæiske standarder, fo rmodes at opfylde ovennævnte kriterier.
3. En medlemsstat trækker sin godkendelse af et organ tilbage, hvis det ikke længere
opfylder kriterierne i bilag V.
Den underretter straks Kommissionen og  de øvrige medlemsstater herom.
4. Medlemsstaterne kan vedtage at udpege den eller de organisationer, der er anerkendt
efter artikel 4 i forordning (EF) nr. xxx/xx  [om udøvelse af luftfartstjeneste i det
fælles europæiske luftrum] som bemyndige de organer, men de tte indskrænker ikke
gyldigheden af bestemme lserne i stk. 1, 2 og 3.
67Kapitel V
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 13
Revision af bilagene
Efter fremgangsmåden i artikel 16, stk. 2, kan b ilag I og II tilpasses til den tekniske udvikling,
navnlig til udviklingen i fastlæggelsen af de t fremtidige driftskoncept, jf. artikel 14.
Artikel 14
Indførelse af ny teknologi og branchehøring sproces for høring af interessenterne
1. Kommissionen udarbejder et driftskoncept,  som skal gennemføres under denne
forordning med henblik på at opnå sikker og effektiv udnyttelse af luftrummet for
alle faser i flyvningen.
2. Til støtte for rettidig indførelse af det i stk. 1 omhandlede fremtidige  driftskoncept
hører Kommissionen interessenterne, her under udbydere af luftfartstjenester,
branchesammenslutninger , luftrumsbrugere , brugere af luftnavigationssystemer
og fremstillingsindustrien, med det mål at uda rbejde et strategisk styrings-program
for indførelse af nye koncepter og teknolog ier til Fællesskabets lufttrafik-styringsnet
og sikre, at det får bred tilslutning.
3. Under udførelsen af sine opgaver kan Kommissionen indhe nte udtalelser fra
branchen som nævnt i stk. 2, for at si kre, at de gennemførelsesregler og
fællesskabsspecifikationer, som der stilles forslag om at vedtage i henhold til denne
forordning, er gennemførlige, r imelige og omkostningseffektive.
Artikel 15
Overgangsordninger
1. Fra den 1. januar 2003 finder de væsentlig e krav i bilag II anvendelse for
ibrugtagning, fornyelse og opgradering af systemer og komponenter ilufttrafikstyringsnettet.
2. Pr. 1. januar 2009 skal alle idriftvære nde systemer og komponenter opfylde de
væsentlige krav i bilag II.
68Artikel 16
Udvalgsprocedurer
1. Kommissionen bistås af Udvalget for det Fælles Luftrum, jf. artikel 7 i
forordning (EF) nr. xxx/xx [om rammerne for oprettelse af et fælleseuropæisk luftrum].
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes forskriftsproceduren i artikel 5 i
afgørelse 1999/468/EF i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 7 og
artikel 8.
Det tidsrum, der nævnes i artikel 5, st k. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til
en måned.
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes rådgivningsproceduren i artikel 3 i
afgørelse 1999/468/EF i overensstemmels e med samme afgørelses artikel 7 og
artikel 8.
Artikel 17
Ophævelse
Direktiv 93/65/EØF og 97/15/EF ophæves.Henvisninger til det ophævede direktiv anses for henvisninger til denne forordning.
Artikel 18
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i
De Europæiske Fællesskabers Tidende .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den
På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne
Formand Formand
69BILAG I
LISTE OVER LUFTTRAFIK STYRINGSNETTETS SYSTEMER
I denne forordning opdeles lufttraf ikstyringsnettet i syv systemer.
Når der er behov for det, tænkes et system at omfatte ikke blot den jordbaserede del, men
også det flybaserede udstyr og de pr ocedurer om bord, som er knyttet til
lufttrafikstyringsoperationer, samt udstyr og  procedurer i lufthavne i forbindelse med
lufttrafikstyringsoperationer.
1. Udstyr og procedurer, der benyttes til lufttrafikregulering.2. Udstyr og procedurer til luftrumsregulering.3. Udstyr og procedurer til flyvekontrol, herunder navnlig til syst emer til behandling af
flyvningsdata, systemer til behandling af overvågningsdata og menneske/maskine-grænseflader.
4. Kommunikationsudstyr og procedurer for jord-jord-, luft-jord- og luft-luft-
kommunikation.
5. Navigationsudstyr og -procedurer.6. Overvågningsudstyr og -procedurer.7. Udstyr og procedurer til luftfartsinformation og vejrinformation.
70BILAG II
VÆSENTLIGE KRAV
Del A: Generelle krav
1. Sømløs drift
Lufttrafikstyringssystemer og disses komponenter skal konstrueres, fremstilles,
vedligeholdes og drives på en sådan måde, at det sikres, at lufttrafikstyringsnettet
fungerer som én sammenhængende, sømløs he lhed i hele Fællesskabet til enhver tid
og for alle faser af en flyvning . Sømløs drift viser sig navnlig ved
informationsudveksling, ensa rtet forståelse af info rmationer, sammenlignelige
forarbejdningspræstationer og tilhørende pr ocedurer, idet alt dette muliggør fælles
driftspræstationer, der er aftalt for hele lufttrafikstyringsnettet eller dele af det.
2. Understøttelse af nye driftskoncepter
Lufttrafikstyringsnettet, dets systemer og disses komponenter skal på samordnet
måde understøtte nye, indbyrdes afta lte driftskoncepter, der forbedrer
luftfartstjenesternes kvalitet, navnlig på områderne si kkerhed og kapacitet; herunder
skal der tages behørigt hensyn til teknologiudviklingen og til sikkerheden underkoncepternes indførelse.
3. Sikkerhed
Ved udviklingen af systemer og operationer i lufttrafikstyringsnettet skal der opnås
indbyrdes aftalte, høje sikkerhedsniveauer. For at nå dette mål skal der opstillesindbyrdes aftalte sikkerhedsledelsesmetoder.  Der skal fastlægges et harmoniseret sæt
sikkerhedskrav til systemerne og deres bestanddele med det formål at nå de aftaltesikkerhedsniveauer.
4. Integreret civil og militær drift
Lufttrafikstyringsnettet, det systemer  og disses komponenter skal understøtte
integrerede civile og militære operationer i det omfang det er nødvendigt for effektiv
udnyttelse af luftrummet.
5. Miljøhensyn
Ved udviklingen af systemer og opera tioner i lufttrafikstyringsnettet skal
påvirkningen af miljøet minimeres i henhold til sikkerhedskrav og i
overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning.
6. Principper for systemopbygningen
Systemer skal konstrueres, fremstilles og  vedligeholdes på grundlag af solide
tekniske principper, herunder navnlig prin cipper for høj disponibilitet, redundans og
fejltolerance for de kritiske komponenter.
71Del B: Specifikke krav
1. Udstyr og procedurer, der benyttes til luftrumsregulering
1.2. Sømløs drift
Informationer om prætaktiske og taktiske aspekter af luftrummets disponibilitet skal
stilles til rådighed for de berørte parter på passende måde og i rette tid, så der sikresen effektiv allokering og udnyttelse af luftrummet for alle luftrumsbrugere. Der skalherunder tages nationale  sikkerhedshensyn.
1.3. Sikkerhed
Konstruktion, implementering, vedligeholdelse og drift af udstyr og procedurer for
luftrumsregulering skal opfylde gældende  sikkerhedskrav for de relevante dele af
nettet (eller de relevante udsnit af luftrummet).
1.4. Integreret civil og militær drift
Udstyr og procedurer, der benyttes til luftrumsregulering skal understøtte og lette
gradvis integration af civ ile og militære operationer, herunder navnlig fleksibel
udnyttelse af luftrummet.
2. Udstyr og procedurer, der benyttes til lufttrafikregulering2.1 Sømløs drift
Udstyr og procedurer skal understøtte  tovejsudveksling af korrekte, sammen-
hængende og relevante strategiske og prætaktiske flyveinformationer og give
mulighed for dialog med henblik på  optimeret udnyttelse af luftrummet.
For yderligere at optimere luftrumsudnyttelsen skal der tilvejebringes nøjagtige og
relevante taktiske flyveinformationer ve drørende alle faser af en flyvning.
2.2. Sikkerhed
For at sikre at belastningen af nettet hol der sig inden for de grænser, der sættes af
standarder for adskillelse og sikkerhed, skal udstyr og procedurer afstemmeefterspørgslen efter brug af luftrummet med den til rådighed ståendeluftrumskapacitet under optima l udnyttelse af luftrummet.
2.3. Integreret civil og militær drift
Udstyr og procedurer skal understøtte og  lette gradvis integr ation af civile og
militære operationer, herunder navnlig fleksibel udnyttelse af luftrummet.
723. Udstyr og procedurer til flyvekontrol
3.1. Generelle krav3.1.1. Principper for systemopbygningen
Systemer skal konstrueres, fremstilles og  vedligeholdes på grundlag af solide
tekniske principper, herunder navnlig prin cipper vedrørende m odularitet med henblik
på udskiftelighed mellem komponenter.
3.1.2. Sikkerhed
Systemer skal konstrueres, fremstilles og ve dligeholdes på en sådan måde, at der
under både nominelle og forringede drifts vilkår opretholdes høje sikkerhedsniveauer,
især når automatiseringen øges.
Systemer skal konstrueres, fremstilles og ved ligeholdes på en såda n måde, at der ved
svigt sker en gradvis og ordnet overgang fra nominelle vilkår for automatiseret drifttil forringede driftsvilkår.
3.2. Systemer til bearbejdning af flyvedata3.2.1. Sømløs drift
Systemer for flyvedatabearbejdning skal være driftskompatible, hvad angår rettidig
udveksling af korrekte og sammenhængende informationer og ensartet operativ
opfattelse af disse informationer, så det sikres, at planlægningsprocessen er
sammenhængende og konsistent, og at der kan foregå en ressourceeffektiv taktisk
koordinering i hele Fællesskabet unde r alle faser af en flyvning.
For at databehandlingen kan forløbe si kkert, gnidningsfrit og hurtigt i hele
Fællesskabet, skal flyvedatabehandlingssystemernes præstationer være ensartede ogformålstjenlige i et givet miljø (overflade,  flyvepladsmanøvreområde, en-route) for
kendte trafikkarakteristika og ved drift unde r et bestemt drifts koncept, navnlig med
hensyn til behandlingsresultaternes nøjagtighed og fejltolerance.
3.2.2. Understøttelse af nye driftskoncepter
Flyvedatabehandlingssystemer skal kunne understøtte gradvis indførelse af
avancerede driftskoncepter for alle faser af en flyvning, navnlig med hensyn til
samarbejdsbaserede beslutningsprocesser, forstærket automatisering og uddelegering
af ansvaret for adskillelse til luftfartøjerne.
Stærkt automatiserede værktøjer skal have karakteristika, der muliggør en
sammenhængende og effektiv prætaktisk og taktisk behandling af flyveinformation i
dele af nettet.
Fly- og jordbaserede systemer og disses komponenter, som understøtter
samarbejdsbaserede beslutningsprocesser og  uddelegering af ansvaret for adskillelse
til luftfartøjerne, skal konstrueres, fremstille s, vedligeholdes og drives på en sådan
måde, at de er driftskom patible, hvad angår rettidig  udveksling af korrekte og
sammenhængende informationer og fælles opfattelse af den aktuelle og fremtidigedriftssituation.
733.2.3. Sikkerhed
Flyvedatabehandlingssystemer skal konstr ueres, fremstilles, ve dligeholdes og drives
på en sådan måde, at der opnås høje sikk erhedsniveauer både under nominelle og
under forringede driftsvilkår; formålet he rmed er at mindske antallet af uheld og
risikobehæftede hændelser, hvis årsag ligger i lufttrafikstyringen;  dette gælder for
alle faser af en flyvning og hele det europæiske lufttrafikstyringsnet.
Sikkerhedsnet skal have indbyrdes aftalte  fælles ydeevneegenskaber, der afledes af
de indbyrdes aftalte sikkerhedsniveauer for nettet som helhed eller del af det.
3.2.4. Integreret civil og militær drift
Flyvedatabehandlingssystemer skal konstr ueres, fremstilles, ve dligeholdes og drives
på en sådan måde, at de understøtte r rettidig udveksling af korrekte og
sammenhængende informationer mellem civile og militære instanser; de skal omfattealle faser af en flyvning og hele det europæiske lufttrafikstyringsnet, og de skal ividest mulig udstrækning fungere i et ensartede arbejdsomgivelser.
3.3. Systemer til behandling af overvågningsdata3.3.1. Sømløs drift
Systemer til behandling af overvågning sdata skal konstrueres, fremstilles,
vedligeholdes og drives på en sådan måde, at en ydelse af de n fornødne kvalitet kan
leveres i et givet miljø (ove rflade, flyvepladsmanøvreomr åde, en-route) ved kendte
trafikforhold, navnlig med hensyn til de beregnede resultaters nøjagtighed ogpålidelighed og informationernes rigtighe d, integritet, disponibilitet, kontinuitet og
rettidige fremkomst på flyvelederens arbejdsplads.
Systemer til behandling af overvågni ngsdata skal kunne understøtte rettidig
indbyrdes udveksling af relevante, nøjagtige, konsistente og sammenhængende
informationer, således at operationerne optimeres undervejs gennem de forskellige
dele af nettet.
3.3.2. Understøttelse af nye driftskoncepter
Systemer til behandling af overvågning sdata skal kunne understøtte gradvis
fremkomst af nye kilder til overvågningsinformationer på en sådan måde, atydelsernes samlede kvalitet opretholdes.
3.4. Menneske/maskine-grænseflade3.4.1. Sømløs drift
Menneske/maskine-grænseflader i jordbaserede lufttrafikstyringssystemer skal
konstrueres, fremstilles, ve dligeholdes og drives på  en sådan måde, at alle
flyveledere får ensartede arbejdsomgivelser.
743.4.2. Sikkerhed
Menneske/maskine-grænseflader skal kons trueres, fremstilles,  vedligeholdes og
drives således, at flyvelederopgaverne ligger inden for det menneskeligt muligesgrænser både under normale og forringede  driftsvilkår, og på en måde, der er
forenelig med de fast satte sikkerhedsnormer.
4. Kommunikationsudstyr og procedurer for jord-jord-, luft-jord- og luft-luft-
kommunikation
4.1. Sømløs drift
Kommunikationssystemer skal konstrueres, fremstilles, vedligeholdes og drives på
en sådan måde, at de påkrævede ydeev ner opnås inden for et givet udsnit af
luftrummet eller i forbindelse med en bestemt anvendelse, navnlig hvad angårbehandlingstid, integritet, disponi bilitet og funktionskontinuitet for
kommunikationen.
Kommunikationsnettet, der dækker hele Fællesskabet, skal opfylde kravene til
tjenestekvalitet, dækning somfang og redundans.
4.2. Understøttelse af nye driftskoncepter
Kommunikationssystemer skal understøtte  gradvis indførelse af avancerede
driftskoncepter for alle faser af en fly vning, navnlig hvad angår samarbejdsbaserede
beslutningsprocesser, forstærket automatis ering og uddelegering af ansvaret for
adskillelse til luftfartøjerne.
4.3. Miljøhensyn
Jordbaserede kommunikationssystemer skal placeres og drives under hensyntagen til
miljøet.
Jordbaserede kommunikationssystemer skal  konstrueres, frems tilles, installeres,
vedligeholdes og drives på en sådan måde , at de er elektromagnetisk immune og ikke
interfererer med anlæg, udstyr og offentlige eller private net i deres normale miljø.
5. Navigationsudstyr og -procedurer5.1. Sømløs drift
Navigationssystemer skal konstrueres, frem stilles, vedligeholde s og drives på en
sådan måde, at de yder den fo r givne omgivelser (overflade,
flyvepladsmanøvreområde, en-route) påkræv ede horisontale og vertikale præcision i
navigationen ved kendte traf ikforhold og ved drift unde r et bestemt driftskoncept.
5.2. Sikkerhed
Navigationssystemer skal konstrueres, frem stilles, vedligeholde s og drives på en
sådan måde, at der er garanti for sikkerhed på  det niveau, der er fastsat for nettet eller
dele af det, herunder det,  der er fastsat for specifikke forringede driftsforhold.
755.3. Miljøhensyn
Jordbaserede navigationssyst emer skal placeres og drives under hensyntagen til
miljøet, og kravene til elektromagnetisk kompatibilitet skal opfyldes.
Jordbaserede navigationssystemer skal  konstrueres, frems tilles, installeres,
vedligeholdes og drives på en sådan må de, at de elektromagnetisk immune og ikke
interfererer med anlæg, udstyr og offentlige eller private net i deres normale miljø.
6. Overvågningsudstyr og -procedurer6.1. Sømløs drift
Overvågningssystemer skal konstrueres, fr emstilles, vedligeholdes og drives på en
sådan måde, at de yder den fo r givne omgivelser (overflade,
flyvepladsmanøvreområde, en-route) på krævede mindste adskillelse ved kendte
trafikforhold og ved drift unde r et bestemt driftskoncept, navnlig for så vidt angår
præcision ved kontrolpositionen, dækningso mfang, rækkevidde og tjenestekvalitet.
Overvågningsnettet, der dækker hele Fællesskabet, skal opfylde kravene til
præcision, dækningsomfang og redundans, he runder rådighed over informationer,
således at operationerne optimeres undervej s gennem de forskellig e dele af nettet.
6.2. Miljøhensyn
Jordbaserede overvågningssystemer skal placeres og drives under hensyntagen til
miljøet.
Jordbaserede overvågningssystemer skal  konstrueres, frems tilles, installeres,
vedligeholdes og drives på en sådan må de, at de elektromagnetisk immune og ikke
interfererer med anlæg, udstyr og offentlige eller private net i deres normale miljø.
7. Udstyr og procedurer vedrørende lu ftfartsinformation og vejrinformation
7.1. Sømløs drift
Der skal efterhånden tilvejebringes nøjagti ge og konsistente luftfartsinformationer i
elektronisk form på grundlag af en indb yrdes aftalt og standa rdiseret datamodel.
Nøjagtige, fuldstændige og ajourførte vejrinformationer skal stilles til rådighed
rettidigt på grundlag af et  indbyrdes aftalt datasæt.
7.2. Understøttelse af nye driftskoncepter
Stadig mere nøjagtige, fuldstændige og ajourførte luftfartsinformationer skal stilles
til rådighed og bruges i rette tid med henblik på løbende effektivisering afluftrumsudnyttelsen.
Stadig mere nøjagtige, fuldstændige og ajourførte vejrinformationer skal stilles til
rådighed og bruges i rette tid med henblik på løbende effektivisering afluftrumsudnyttelsen.
767.3. Sikkerhed
Nøjagtig og konsistent luftfartsinformati on skal stilles rettidig t til rådighed, navnlig
ved udveksling mellem fly- og jordba serede komponenter eller systemer.
77BILAG III
KOMPONENTER
EF-erklæring
om overensstemmelseom anvendelsesegnethed
1. Komponenter
EF-erklæringer udstedes for komponenter, der er væsentlige for opfyldelsen af denne
forordnings formål. Hvilke komponenter der er tale om, vil blive fastlagt igennemførelsesreglerne, jf. forordningens artikel 6.
2. OmfangEF-erklæringen omfatter:– enten et eller flere bemyndigede organers vurdering af, om en komponent isoleret set
opfylder de fællesskabsspecifikationer, som den skal opfylde,
– eller et eller flere bemyndigede organe rs vurdering/bedømmelse af en komponents
anvendelsesegnethed, når den betragtes som et led i det lufttrafikstyringssystem, den skalindgå i.
Til vurderingsprocedurerne i konstrukti onsfasen og produktionsfasen benytter de
bemyndigede organer de moduler, der er defineret i afgørelse 93/465/EØF, således som anførti gennemførelsesbestemmelserne.
3. EF-erklæringens indholdEF-erklæringen om overensstemmelse eller a nvendelsesegnethed og de dokumenter, der
ledsager den, skal dateres og underskrives.
Erklæringen skal affattes på samme sprog som in struktionshæftet og sk al indeholde følgende
elementer:
– henvisninger til forordningen og i givet fald til andre anvendte fællesskabsbestemmelser
– navn og adresse på fabrikante n eller dennes i Fællesskabet et ablerede repræsentant. (Der
angives firmanavn og fuld adresse. Er der tale om en repræsentant, anføres fabrikantensfirmanavn også)
– beskrivelse af komponenten
– angivelse af, hvilken procedure der er fulgt med henblik på erklæring om
overensstemmelse eller anvendelsesegnethed (artikel 9)
– alle relevante beskrivelser vedr ørende komponenten, herunder navnlig
anvendelsesbetingelserne
78– i givet fald navn og adresse på det eller de bemyndigede organer, som har medvirket i den
procedure, der er fulgt for at konstatere ove rensstemmelsen eller anvendelsesegnetheden,
samt undersøgelsescertifikatets da to og, i givet fald, varigheden af og betingelserne for
certifikatets gyldighed
– i givet fald henvisning til de fællesskabsspecifikationer, der er fulgt
– identitetsoplysninger for den, der har fået fuldmagt til at skrive under med forpligtende
virkning for fabrikanten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant.
79BILAG IV
SYSTEMER
EF-erklæring om systemverifikation
Verifikationsprocedure for systemer
1. Indholdet af en EF-erklæring om systemverifikation
EF-verifikationserklæringen og de dokumen ter, der ledsager den, skal dateres og
underskrives.
Erklæringen skal affattes på samme sprog som det tekniske dossier og skal indeholde
følgende elementer:
– henvisninger til forordningen og i givet fald til andre anvendte fællesskabsbestemmelser
– navn og adresse på ordregiveren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant.
(Der angives firmanavn og fuld adresse. Er  der tale om en repræsentant, anføres
ordregiverens firmanavn også.)
– en kortfattet beskrivelse af systemet
– angivelse af, hvilken procedure der er fulg t med henblik på erklæring om systemets
overensstemmelse (jf. artikel 10)
– i givet fald navn og adresse på det bemyndigede organ, som har gennemført
verifikationsproceduren
– henvisninger til dokumenterne i det tekniske dossier
– i givet fald henvisning til fællesskabsspecifikationerne
– alle relevante bestemmelser, hvad enten de er foreløbige eller endelige, som systemerne
skal overholde, herunder i givet fald begr ænsninger i eller betingelser for driften
– er EF-erklæringen foreløbig, angives dens gyldighedsperiode
– underskriverens identitet.
2. Verifikationsprocedure for systemerVerifikationsproceduren for systemer er  den procedure, hvorved en udbyder af
luftfartstjenester eller, hvis det kræves af den gældende gennemførelsesregel, et bemyndiget
organ kontrollerer og attesterer, at et system er:
– i overensstemmelse me d denne forordning
– i overensstemmelse med andre gældende fællesskabsbestemmelser
og kan sættes i drift.
80Verifikationen af systemet fi nder sted i følgende etaper:
– konstruktionen som helhed
– udvikling og integration af systemet, herunder navnlig samlin g af komponenter og
generelle tilpasninger
– operativ systemintegration.
Når der gøres brug af et bemyndiget organ, ud arbejder dette et overensstemmelsescertifikat
for ordregiveren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant. Ordregiveren udarbejderderpå verifikationserklæringen til den nationale tilsynsmyndighed.
3. Teknisk dossierDet tekniske dossier, der ledsager EF-verifika tionserklæringen skal indeholde alle nødvendige
dokumenter om systemets egenskaber, herunder betingelser for og begrænsninger i detsanvendelse samt i givet fa ld dokumentation for komponent ernes overensstemmelse.
Dossieret skal mindst indeholde følgende dokumenter:– en angivelse af de relevante dele af de  tekniske specifikationer, der er brugt til
anskaffelsen, og som sikrer overensstemme lse med de gældende gennemførelsesregler,
samt i givet fald fællesskabsspecifikationer
– en liste over de komponenter, der er afgø rende for sømløs drift, jf. artikel 6
– kopier af de EF-erklæringer om overensstemmelse eller a nvendelsesegnethed, som skal
være udstedt for komponenterne i henhold til artikel 9, i givet fald ledsaget af en kopi af
protokollerne for de prøvninger og undersøg elser, som de bemyndigede organer har
gennemført
– når et bemyndiget organ har været inddraget i verifikationen af system et eller systemerne,
vedlægges et certifikat, der er kontrasigneret af  organet, og hvori det erklæres, at systemet
er i overensstemmelse med foro rdningen, og anføres hvilke eventuelle forbehold, der er
taget under udførelsen af  aktiviteterne, og som ikke er ophævet
– når et bemyndiget organ ikke har været inddraget, vedlægges en dokumentation for de
prøvninger og installationskonfigura tioner, der er gennemført for at sikre, at de væsentlige
krav og eventuelle særlige krav i de relevante gennemførelsesregler er opfyldt.
4. DeponeringDet tekniske dossier skal vedlægges verifikationserklæringen, som ordregiveren sender til den
nationale tilsynsmyndighed.
Ordregiveren opbevarer en kopi af det teknisk e dossier i hele systemets levetid. Dossieret
fremsendes til de øvrige medlemsstater, som anmoder herom.
81BILAG V
BEMYNDIGEDE ORGANER
1. Organet, dets leder og det personale, so m skal udføre verifi kationen, må hverken
direkte eller som repræsentanter væ re impliceret i konstruktion, fremstilling,
markedsføring eller vedlige holdelse af komponenterne elle r systemerne; de må heller
ikke være impliceret i anvendelsen af dem. Dette udelukker ikke, at der kan
udveksles tekniske oplysninger  mellem fabrikanten elle r entreprenøren og det
bemyndigede organ.
2. Organet og kontrolpersonalet skal udfør e verifikationen med den største faglige
integritet og tekniske kompetence og være uafhængige af enhver form for pression
eller incitament, navnlig af økonomisk art, som kunne øve indflydelse på deres
vurdering eller resultaterne af deres kont rol, især fra personer eller grupper af
personer, der har interesse i verifikationsresultaterne.
3. Organet skal råde over det nødvendige personale og besidde de nødvendige midler til
på fyldestgørende måde at udføre de tekniske og administrative opgaver i forbindelsemed udførelsen af verifikation; det skal også have adgang til det udstyr, der ernødvendigt for at gennemføre de ekstraordinære verifikationer.
4. Inspektionspersonalet skal være i besiddelse af:
– en solid teknisk og faglig uddannelse
– tilfredsstillende kendskab til forskrifterne for den kontrol, det udfører, og
tilstrækkelig erfaring med udførelse af den form for opgaver
– den fornødne færdighed i at udarbejde cer tifikater, protokoller og rapporter, der
kan vise, at kontrollen er gennemført.
5. Der skal være sikkerhed for kontrolp ersonalets upartiskhed. Medarbejdernes
aflønning må hverken være afhængig af, hvor mange kontroller de  gennemfører, eller
af kontrolresultaterne.
6. Organet skal tegne en ansvarsforsikring, medmindre det civilretlige ansvar ifølge
nationale retsregler dækkes af  staten, eller medlemsstaten selv er direkte ansvarlig
for kontrollen.
7. Organets personale har tavshedspligt om  alle oplysninger, de t får kendskab til under
udførelsen af sine opgaver i henhold til denne forordning.