Dette er den fjerde månedlige statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion, og den beskriver udviklingen i to hovedsøjler: bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet og de midler, der støtter dem og styrkelse af vores forsvar og opbygning af modstandsdygtighed over for disse trusler. Denne rapport fokuserer på fire nøgleområder: informationssystemer og interoperabilitet, beskyttelse af bløde mål, cybertrusler og databeskyttelse i forbindelse med kriminalefterforskning.

Angrebet i december på Berlins julemarked har atter fremhævet alvorlige svagheder i vores informationssystemer, der kræver omgående indgriben primært på EU-plan for at hjælpe de nationale grænsemyndigheder og retshåndhævende myndigheder på stedet med mere effektivt at udføre deres krævende job. Det er nødvendigt omgående at afhjælpe de praktiske implementeringssvagheder, at de forskellige informationssystemer ikke er indbyrdes forbundne — hvilket giver angribere mulighed for at bruge flere identiteter for at bevæge sig ubemærket rundt, herunder når de krydser grænser — og at oplysningerne rutinemæssigt ikke uploades af medlemsstaterne til de relevante EU-databaser. Det er desuden også nødvendigt at arbejde videre på retshåndhævende foranstaltninger vedrørende grænserne og tilbagesendelse af personer, der har fået afslag på deres asylansøgning.

For så vidt angår beskyttelse af bløde mål, vil Kommissionen fremskynde arbejdet med at samle eksperter fra medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis og fastsætte standardretningslinjer.

De cybertrusler, som EU står over for, bliver bredt dækket i medierne, og denne rapport ser på de forskellige indsatsområder, der allerede arbejdes på. Dette omfatter både forebyggelsessiden — gennem samarbejde med erhvervslivet for at fremme sikkerheden ved udformning og gennemførelse af direktivet om net- og informationssikkerhed — og ved at fremme samarbejde mellem medlemsstaterne og internationale organisationer og partnere om håndteringen af cyberangreb, når disse finder sted. Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik vil i de kommende måneder på basis af EU's cybersikkerhedsstrategi fra 2013 finde frem til, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at skabe en effektiv EU-ordning for at imødegå disse trusler.

Beskyttelse af enkeltpersoners privatliv og personoplysninger er en grundlæggende rettighed og dermed en hjørnesten i ethvert skridt hen imod en ægte sikkerhedsunion. Databeskyttelsesdirektivet for politimyndigheder og det strafferetlige område, der blev vedtaget i april 2016, sikrer en fælles høj standard for databeskyttelse og vil derfor lette gnidningsløs udveksling af relevante oplysninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder. Kommissionen har også indledt en revision af e-datadirektivet som led i sin datapakke for at få direktivets bestemmelser til at omfatte alle udbydere af elektronisk kommunikation og bringe dets bestemmelser i overensstemmelse med den generelle forordning om databeskyttelse. Forslaget er udformet, så det sikrer privatlivets fred i forbindelse med elektronisk kommunikation, samtidig med at forslaget fremlægger de grunde, der kan lede til begrænsninger i e-dataforordningens anvendelsesområde, herunder hensynet til national sikkerhed eller kriminalefterforskninger.

II. STYRKELSE AF INFORMATIONSSYSTEMER OG INTEROPERABILITET

I kommissionsformand Jean-Claude Junckers tale om Unionens tilstand i september 2016 og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i december 2016 nævnes vigtigheden af at afhjælpe de nuværende mangler i informationsstyringen og af at forbedre de eksisterende informationssystemers interoperabilitet og indbyrdes forbundethed. Det presserende behov for at forbinde EU's eksisterende databaser er endnu en gang blevet tydeliggjort af de nylige begivenheder, ikke mindst så man kan give grænse- og retshåndhævelsesmyndigheder på stedet de redskaber, som de har brug for til at opdage identitetsmisbrug. For eksempel anvendte gerningsmanden bag terrorangrebet i Berlin i december 2016 mindst 14 forskellige identiteter og kunne bevæge sig mellem medlemsstaterne uden at blive opdaget. Der er et klart behov for, at EU's nuværende og fremtidige informationssystemer skal være søgbare, samtidig med at man anvender biometriske identifikatorer, så terrorister og forbrydere ikke længere kan benytte forskellige identiteter.

Kommissionen har i denne henseende i april 2016 indledt arbejdet med sine forslag om "stærkere og mere intelligente informationssystemer for grænser og sikkerhed". Derved konstateredes der mangler med hensyn til funktionaliteterne i de eksisterende systemer, huller i EU's datastyringsstruktur, problemer med et komplekst landskab af forskelligt styrede informationssystemer og en overordnet opsplitning, som følge af at de eksisterende systemer i sin tid blev udformet hver for sig frem for som et samlet hele. Som en del af denne proces nedsatte Kommissionen Ekspertgruppen på Højt Niveau vedrørende Informationssystemer og Interoperabilitet med deltagelse af EU-agenturer, medlemsstater og relevante interessenter. Den 21. december 2016 redegjorde formanden i en foreløbig rapport for gruppens foreløbige resultater, der omfatter den prioriterede mulighed, at man opretter en fælles søgeportal, hvor nationale retshåndhævende myndigheder og grænsemyndigheder kan foretage samtidige søgninger i de eksisterende EU-databaser og informationssystemer. Den foreløbige rapport sætter også fokus på vigtigheden af datakvalitet — eftersom informationssystemerne kun er så effektive som kvaliteten og formatet af de data, der indberettes — og indeholder anbefalinger, der skal forbedre datakvaliteten i EU's systemer gennem automatiseret kontrol af datakvaliteten.

Kommissionen vil snarest følge op på muligheden af at oprette en fælles søgeportal og sammen med EU's agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer, eu-LISA, begynde arbejdet på en portal, der kan foretage samtidige søgninger i alle de relevante eksisterende EU-systemer. En relateret undersøgelse skulle være klar senest i juni. Den kan være basis for at udforme og afprøve en prototype af portalen inden årets udgang. Kommissionen mener, at Europol parallelt hermed bør fortsætte sit arbejde med en grænseflade, der kan gøre medlemsstaternes medarbejdere ved grænserne i stand til automatisk at søge i Europols databaser, samtidigt med at de søger i deres egne nationale systemer.

Arbejdet på at gøre informationssystemerne interoperationelle sigter mod at afhjælpe den nuværende fragmentering i EU's struktur for forvaltning af data til grænsekontrol og sikkerhed og de dermed forbundne blinde vinkler. Når databaser benytter en fælles database med personoplysninger — som det er planen at gøre i det foreslåede ind- og udrejsesystem og det foreslåede EU-system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) — kan en person kun kan være registreret under én enkelt identitet i de forskellige databaser, hvilket forhindrer anvendelsen af forskellige falske identiteter. Kommissionen har — som et første skridt som foreslået i de foreløbige resultater fra Ekspertgruppen på Højt Niveau — anmodet eu-LISA om at analysere de tekniske og operationelle aspekter ved at indføre en delt biometrisk tjeneste. En sådan tjeneste vil muliggøre søgninger på tværs af forskellige databaser med biometriske data, hvilket kan afsløre, at den pågældende person har anvendt falske identiteter i et andet system. Derudover bør Ekspertgruppen på Højt Niveau nu vurdere, om det er nødvendigt, teknisk gennemførligt og rimeligt at udvide det fælles identitetsregister, der er planlagt for ind- og udrejsesystemet og ETIAS, til andre systemer. Et sådant fælles identitetsregister vil, udover biometriske data lagret i den biometriske tjeneste, også omfatte alfanumeriske identitetsoplysninger. Gruppen skal fremlægge sine konklusioner herom i sin endelige rapport inden udgangen af april 2017.

Nylige sikkerhedsmæssige begivenheder fremhæver behovet for at genoverveje spørgsmålet om obligatorisk dataudveksling mellem medlemsstaterne. Kommissionens forslag fra december 2016 om at styrke Schengeninformationssystemet indeholder for første gang en forpligtelse for medlemsstaterne til at udsende advarsler om personer, der er knyttet til terrorhandlinger. Det er vigtigt, at medlovgiverne nu arbejder hen imod en hurtig vedtagelse af de foreslåede foranstaltninger. Kommissionen er rede til at undersøge, om obligatorisk dataudveksling skal indføres for andre EU-databaser.

III. BESKYTTELSE AF BLØDE MÅL MOD TERRORANGREB

Angrebet i Berlin var det seneste i EU mod såkaldte bløde mål, der typisk er civile steder, hvor mennesker samles i store grupper (f.eks. offentlige rum, hospitaler, skoler, sportsstadioner, kulturcentre, caféer og restauranter, indkøbscentre og transportknudepunkter). Disse steder er på grund af deres art sårbare og vanskelige at beskytte, og de er også er kendetegnet ved stor sandsynlighed for et stort antal døde og sårede i tilfælde af et angreb. Disse grunde gør dem populære blandt terrorister. Truslen om fremtidige angreb på bløde mål, herunder transport, er fortsat stor, jf. de tilgængelige vurderinger, herunder Europols rapport om udviklingen i Daeshs modus operandi.

Den europæiske dagsorden om sikkerhed fra 2015 og Kommissionens meddelelse fra 2016 om sikkerhedsunionen fremhæver behovet for at forbedre sikkerheden og anvende innovative detektionsværktøjer og -teknologier til at beskytte bløde mål. Kommissionen har gjort en indsats for at støtte og tilskynde til udveksling af bedste praksis medlemsstaterne imellem om udvikling af bedre redskaber til at forebygge og reagere på angreb mod bløde mål. Som led i dette arbejde er der blevet udarbejdet vejledninger og håndbøger med retningslinjer. Kommissionen udvikler nu i tæt samarbejde med medlemsstaternes eksperter en omfattende håndbog om sikkerhedsprocedurer og modeller, der passer til forskellige bløde mål (f.eks. indkøbscentre, hospitaler, sportsbegivenheder og kulturelle arrangementer). Målet er at udstede vejledning til medlemsstaterne i begyndelsen af 2017 om beskyttelse af bløde mål baseret på medlemsstaternes bedste praksis.