Nr. C 12/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 1.90 
Forslag til Rådets beslutning om vedtagelse af Fællesskabets handlingsprogram til styrkelse af 
efter- og videreuddannelse 
KOM(89) 567 endelig udg. 
(Meddelelse fra Kommissionen den 20. november 1989) 
(90/C 12/08) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 128, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, uddannelse og en bedre udnyttelse af de menneskelige 
ressourcer; især fremhæver det, at erhvervsuddannelse og 
forvaltning af de menneskelige ressourcer er afgørende 
forudsætninger for virksomhedernes omstillingsevne og 
mulighed for at tilpasse sig ændrede vilkår, hvorfor det 
er vigtigt at tilskynde dem til at investere på disse 
områder; 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Hovedmålene for en fælles erhvervsuddannelsespolitik er 
formuleret i det andet princip i Rådets afgørelse 
63/266/EØF ('), hvori der bl.a. lægges vægt på nødven­
digheden af på forskellige trin af den erhvervsmæssige 
løbebane at fremme faglig efter- og videreuddannelse, 
der er tilpasset kravene, samt eventuel omskoling; i det 
tiende princip i afgørelse 63/266/EØF anføres det, at 
der kan iværksættes særlige foranstaltninger til løsning af 
specielle problemer inden for visse erhvervsområder eller 
persongrupper; 
Det Europæiske Råd har erklæret, at virkeliggørelsen af 
det indre marked skal ledsages af en forbedret adgang til 
erhvervsuddannelse (Hannover, den 27.-28. juni 1988); 
det har understreget, at Fællesskabets indsats skal 
bidrage til den bedst mulige udnyttelse af de menneske­
lige ressourcer og til at lette fremtidige tekniske 
ændringer og tilpasninger; der har udtalt, at reformen af 
erhvervsuddannelsessystemerne, herunder livslang efter-
og videreuddannelse, kommer til at spille en afgørende 
rolle i virkeliggørelsen af disse mål (Rhodos, den 2.-3. 
december 1988), og det har noteret sig enigheden i 
Rådet om efter- og videreuddannelsen (Madrid, den 
26.-27. juni 1989); 
Europa-Parlamentet vedtog den 15. marts 1989 en 
beslutning om det indre markeds sociale dimension (2), 
hvori det påpeger behovet for en investering i erhvervs-Rådet erklærede i sin resolution af 5. juni 1989 om efter-
og videreuddannelse (3), at erhvervsuddannelse — som 
en afgørende faktor i den økonomiske og sociale politik 
— spiller en vigtig rolle i strategien for virkeliggørelsen i 
1992 af det indre marked, herunder den sociale dimen­
sion og den økonomiske og sociale samhørighed; det 
udtalte, at alle arbejdstagere, afhængigt af behovet, bør 
have adgang til efter- og videreuddannelse og nyde godt 
deraf; det opfordrede medlemsstaterne til, under hensyn­
tagen til de berørte parters interne retlige kompetence, at 
træffe eller tilskynde til en række foranstaltninger; det 
opfordrede Kommissionen til snarest muligt at fremsætte 
forslag til et handlingsprogram på efter- og videreuddan­
nelsesområdet; 
de stadig hurtigere tekniske, økonomiske og industrielle 
forandringer i en skærpet konkurrencesituation og den 
snarlige virkeliggørelse af det indre marked kræver i dag 
en styrkelse af efter- og videreuddannelsens foregribende 
og justerende rolle samt af de eksisterende ordninger; 
lige adgang til efter- og videreuddannelse er en vigtig 
forudsætning for ligestilling mellem mænd og kvinder; 
et nøje kendskab til udviklingen i kvalifikationerne er en 
nødvendig forudsætning for udformning af erhvervs­
mæssig grunduddannelse og efter- og videreuddannelses-
foranstaltninger, der er tilpasset arbejdsmarkedets krav; 
O EFT nr. 63 af 20. 4. 1963, s. 1338/63. 
O EFT nr. C 96 af 17. 4. 1989, s. 61. (3) EFT nr. C 148 af 15. 6. 1989, s. 1. 
18. 1.90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 12/17 
samarbejde mellem medlemsstaterne vil give dem 
mulighed for at styrke efter- og videreuddannelsestilbud-
dene til alle arbejdstagere, at bidrage til den bedst mulige 
udnyttelse af de menneskelige resspurcer via uddannelse 
og bidrage til investering i de menneskelige ressourcer, at 
opnå en betydelig udvidelse af adgangen til efter- og 
videreuddannelse for alle arbejdstagere samt gennem en 
opprioritering af den europæiske dimension at styrke 
efter- og videreuddannelsens rolle som instrument til 
foregriben, tilpasning og social opstigning; dette samar­
bejde skal baseres på de allerede eksisterende ordninger i 
medlemsstaterne under hensyntagen til forskellene 
mellem de nationale retssystemer og national praksis 
samt under hensyntagen til de berørte parters interne 
retlige kompetence og til princippet om aftalefrihed; 
Fællesskabet kan yde et væsentligt bidrag til samarbejdet 
mellem medlemsstaterne gennem iværksættelse af et 
handlingsprogram med sigte på at støtte og supplere den 
politik og de aktiviteter, der iværksættes af og i 
medlemsstaterne på efter- og videreuddannelsesområdet; 
dette program skal udformes på en sådan måde, at der 
bliver tale om en reel interaktion med Den Europæiske 
Socialfonds interventioner (!), EUROTECHNET-
programme (2) og COMETT-programmet (3), IRIS-
nettet (") vedrørende erhvervsuddannelse for kvinder i 
lyset af 1992, samt de forsøg, der gennemføres til fordel 
for små og mellemstore virksomheder (5); 
dette program skal udformes på en sådan måde, at det 
kan engagere alle de implicerede parter i styrkelsen af 
efter- og videreuddannelsen og skabe sammenhæng 
mellem de nye initiativer, der iværksættes af og i 
medlemsstaterne; det skal derfor bestå af to komplemen­
tære dele, nemlig en række generelle principper og en 
række tværnationale foranstaltninger; de generelle prin­
cipper tager sigte på at fremme konvergensen i de foran­
staltninger, der træffes af myndighederne i medlemssta­
terne, bl.a. med henblik på at sikre en markant forbed­
ring af adgangen til efter- og videreuddannelse; de tvær­
nationale foranstaltninger tager sigte på at give en bety­
delig fællesskabsimpuls til medlemsstaternes bestræbelser 
på at styrke efter- og videreuddannelsen samt på gennem 
Fællesskabets bidrag at øge effekten af de aktiviteter, der 
iværksættes af og i medlemsstaterne på dette område; 
(') EFT nr. L 185 af 15. 12. 1988, s. 9, og 
EFT nr. L 374 af 31. 12. 1988, s. 21. 
(2) EFT nr. C 186 af 25. 6. 1983, s. 1. 
(3) EFT nr. L 13 af 17. 1. 1989, s. 28. 
(4) EFT nr. L 342 af 4. 12. 1987, s. 35. 
(s) EFT nr. L 239 af 16. 8. 1989, s. 33. arbejdsmarkedets parter på fællesskabsplan (UNICE, 
CEEP, EFS) er, efter den fælles udtalelse af 6. marts 
1987 om uddannelse og motivation, for tiden i gang med 
at udarbejde en ny fælles udtalelse, der skal indeholde en 
præcisering af deres hovedsynspunkter på efter- og 
videreuddannelsesområdet; de bør derfor inddrages 
snævert i gennemførelsen af programmet, så der opnås 
synergi med konklusionerne af den sociale dialog — 
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
Et handlingsprogram til styrkelse af efter- og videreud­
dannelse i Fællesskabet vedtages for perioden 1. juli 1990 
til 31. december 1993. Det har til formål at støtte og 
supplere den politik og de aktiviteter, der iværksættes af 
og i medlemsstaterne med sigte på at styrke efter- og 
videreuddannelsen. Det er udformet med henblik på at 
inddrage alle berørte parter (virksomheder, erhvervsud­
dannelsesinstitutioner og -organer, arbejdsmarkedets 
parter, offentlige myndigheder) og skabe konvergens 
mellem disses bestræbelser på at virkeliggøre følgende 
mål: 
Alle arbejdstagere i Det Europæiske Fællesskab bør 
igennem hele deres erhvervsmæssige løbebane have 
adgang til efter- og videreuddannelse og nyde godt 
heraf. Der må ved fastlæggelse af betingelserne for 
adgang til denne uddannelse ikke ske forskelsbehandling 
på grundlag af nationalitet. 
De kompetente myndigheder, virksomhederne og 
arbejdsmarkedets parter skal hver inden for deres 
kompetenceområde, iværksætte efter- og videreuddan-
nelsestiltag, der giver alle mulighed for at ajourføre deres 
uddannelse, f.eks. i forbindelse med uddannelsesorlov, 
samt for at videreuddanne sig og erhverve nye færdig­
heder, bl.a. i lyset af den tekniske udvikling. 
Artikel 2 
Programmet har følgende mål: 
a) at anspore til en øget og mere rationel investerings-
indsats på efter- og videreuddannelsesområdet, især 
ved udvikling af nyskabende partnerskaber, der kan 
bidrage til at gøre myndighederne (især i regionerne), 
virksomhederne (især de små og mellemstore virk­
somheder), arbejdsmarkedets parter og de enkelte 
arbejdstagere mere bevidste om fordelene ved at inve­
stere i uddannelse; 
b) at støtte nyskabelser med hensyn til uddannelsesfor-
valtning, uddannelsesmetoder og -udstyr, især med 
henblik på at udforme uddannelsesinitiativer til fordel 
Nr. C 12/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 1.90 
for de arbejdstagerkategorier, erhvervssektorer og 
regioner i Fællesskabet, hvis nuværende uddannelses-
frekvenser og uddannelsesinvesteringer er særlig lave; 
c) at fremme strategisk planlægning og udformning af 
uddannelsesinitiativer, der direkte tager højde for 
konsekvenserne af virkeliggørelsen af det indre 
marked, især gennem støtte til tværnationale uddan­
nelsesprojekter, bl.a. i grænseegne, samt til udveksling 
af informationer og erfaringer; 
d) at bidrage til, at erhvervsuddannelsessystemerne bliver 
mere effektive og bedre i stand til at reagere på 
ændringerne på arbejdsmarkedet i Fællesskabet, ved 
på alle niveauer at styrke bestræbelserne på at følge 
og analysere udviklingen på efter- og videreuddannel­
sesområdet, ved at tilstræbe bedre prognoser over 
kvalifikations- og erhvervsbehovene og ved at drage 
omsorg for en generel og effektiv udbredelse af kend­
skabet til disse udviklingstendenser. 
Artikel 3 
Programmet består i overensstemmelse med subsidiari­
tetsprincippet af to dele: 
a) en række generelle principper, der er nærmere 
beskrevet i artikel 5, og som under hensyntagen til de 
berørte parters interne retlige kompetence tager sigte 
på at støtte og supplere den politik og de foranstalt­
ninger, medlemsstaterne iværksætter for at styrke 
efter- og videreuddannelsen; 
b) en række tværnationale foranstaltninger, der er 
nærmere beskrevet i artikel 6 og i bilaget, og som 
iværksættes på fællesskabsplan med sigte på at støtte 
og supplere de aktiviteter, der iværksættes af og i 
medlemsstaterne. 
Artikel 4 
I denne beslutning forstås ved 
— »efter- og videreuddannelse«: i vid forstand enhver 
erhvervsuddannelsesforanstaltning, der følges af en 
arbejdstager i Det Europæiske Fællesskab i løbet af 
hans erhvervsmæssige løbebane. Foranstaltningerne 
har et af de tre følgende formål, hvad enten de 
foregår i eller uden for virksomhederne; 
— en løbende tilpasning til udviklingen i erhvervene 
og i arbejdsfunktionernes indhold og herigennem 
en forbedring af de færdigheder og kvalifika­
tioner, der er nødvendige for at styrke de euro­
pæiske virksomheders og deres medarbejderes 
konkurrencemæssige stilling; — social opstigning, ved at talrige arbejdstagere får 
mulighed for at højne deres kvalifikationsniveau 
og derved forbedre deres chancer; 
— en forebyggende funktion med henblik på at fore­
gribe virkningerne af virkeliggørelsen af det indre 
marked og for at overvinde de vanskeligheder, 
der rammer sektorer og virksomheder under 
økonomisk eller teknologisk strukturomlægning; 
— »virksomhed«: enhver form for økonomisk aktivitet, 
såvel store som små og mellemstore virksomheder, 
uanset deres retlige status og uanset, hvilken 
erhvervssektor de opererer i; 
— »erhvervsuddannelsesinstitution«: enhver offentlig, 
halvoffentlig eller privat institution, der tilbyder 
erhvervsuddannelse, videreuddannelse, ajourføring af 
kvalifikationer eller omskoling, uanset hvorledes disse 
institutioner benævnes i medlemsstaterne. Udtrykket 
»erhvervsuddannelsesinstitution« dækker endvidere 
selvstændige erhvervssammenslutninger og økono­
miske organisationer (bl.a. handels- og industrikamre 
og/eller lignende), der tilbyder uddannelsesforløb, 
hvortil også andre end deres medlemmer har adgang; 
— »arbejdstager«: enhver person, der har et indtægtsgi­
vende arbejde, herunder også selvstændige erhvervs­
drivende. 
Artikel 5 
1. De generelle principper samt de i artikel 6 omhand­
lede tværnationale foranstaltninger bidrager til at lette 
konvergensen mellem de foranstaltninger, bestemmelser 
og nye initiativer, der gennemføres af medlemsstaterne 
— i overensstemmelse med deres nationale retssystemer 
og national praksis samt under hensyntagen til de berørte 
parters interne retlige kompetence og under overholdelse 
af de forskellige overenskomstsystemer — og som tager 
sigte på: 
a) at fremme den europæiske dimension i foranstaltnin­
gerne med henblik på at styrke efter- og videreuddan­
nelsen som instrument til foregriben, tilpasning og 
social opstigning; 
b) i samråd med arbejdsmarkedets parter at sikre, at de 
dårligst kvalificerede arbejdstagere, uanset deres 
status, nyder godt af efter- og videreuddannelsesfor-
anstaltninger, der bibringer grundlæggende erhvervs-
kvalifikationer; 
c) at fremme reel ligestilling med hensyn til mænds og 
kvinders adgang til efter- og videreuddannelse; 
d) at styrke incitamenterne til virksomhedernes, især små 
og mellemstore virksomheders, investeringer i efter-
og videreuddannelse; 
18. 1.90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 12/19 
e) under hensyntagen til arbejdsmarkedsparternes syns­
punkter at tilstræbe en bedre analyse på alle niveauer 
af udviklingen i kvalifikationer samt en øget konver­
gens mellem erhvervsuddannelsens og arbejdsmarke­
dets mål; 
f) at udbygge efter- og videreuddannelsestilbuddene, 
eventuelt i etaper, efter metoder, der er afpasset efter 
vilkår og praksis i de enkelte medlemsstater, og styrke 
de eksisterende efter- og videreuddannelsesordninger 
med sigte på at imødekomme små og mellemstore 
virksomheders særlige behov og de ønsker, der er 
kommet til udtryk fra arbejdsmarkedsparterne på alle 
niveauer om nye former for partnerskaber; 
g) at garantere alle arbejdstagere, der er statsborgere i 
medlemsstaterne, lige behandling i henseende til 
adgang til efter- og videreuddannelse; 
h) at fremme den enkeltes ret til efter- og videreuddan­
nelse på betingelser, der fastsættes af den enkelte 
medlemsstat. 
2. Inden for en frist på to år efter vedtagelsen af 
denne beslutning og derefter en gang om året sender 
medlemsstaterne Kommissionen en rapport om, hvilke 
aktiviteter, der er iværksat for at gennemføre de gene­
relle principper, herunder alle relevante oplysninger om 
eksisterende ordninger med sigte på at fremme efter- og 
videreuddannelse samt disses niveau og finansierings­
former. Disse rapporter og resuméer af dem vil blive 
evalueret sammen med de nationale myndigheder og i 
samråd med arbejdsmarkedets parter. 
Artikel 6 
For at give en væsentlig fællesskabsimpuls til medlems­
staternes bestræbelser på at styrke efter- og videreuddan­
nelsen og gennem Fællesskabets bidrag at styrke de akti­
viteter, der iværksætter af og i medlemsstaterne, iværk­
sætter Kommissionen følgende tværnationale foranstalt­
ninger: 
1. Støtte til nyskabelser i efter- og videreuddannelsen. 
2. Analyse, observation og evaluering af styrkelsen af 
efter- og videreuddannelsen samt af den forbedrede adgang til denne; prognoser over udviklingen i kvali­
fikationer og erhvervsfunktioner. 
3. Supplerende ledsageforanstaltninger. 
Disse foranstaltninger er beskrevet i bilaget. 
Artikel 7 
Fra 1. januar 1991 fastsættes de årlige nødvendige bevil­
linger til dækning af Fællesskabets bidrag til de foran­
staltninger, der indgår i programmet, ved den årlige 
budgetprocedure. Disse bevillinger tager sigte på finan­
siering af de foranstaltninger, der er beskrevet i bilaget, 
herunder foranstaltninger med henblik på teknisk bistand 
på fællesskabsplan, løbende observation samt evaluering 
af programmet. 
De bevillinger, der skønnes nødvendige i programmets to 
første år, opføres på de kommende års budgetter i over­
ensstemmelse med de finansielle overslag for 1988-1992, 
som blev godkendt af de tre institutioner i fællesskab i 
juni 1988, og disse overslags udvikling. 
Artikel 8 
1. Kommissionen sikrer sig bistand fra Det Euro­
pæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse 
(CEDEFOP) på de vilkår, der er fastsat i Rådets forord­
ning (EØF) nr. 337/75 C). 
2. Kommissionen forelægger inden den 30. juni 1992 
Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg samt Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsud­
dannelse en interimsrapport om iværksættelsesfasen og, 
inden den 30. juni 1994, en endelig rapport om gennem­
førelsen af programmet. 
Artikel 9 
Kommissionen gennemfører programmet i overensstem­
melse med bestemmelserne i bilaget. 
Artikel 10 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
(l) EFT nr. L 39 af 13. 2. 1975, s. 1. 
Nr. C 12/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 1.90 
BILAG 
FÆLLESSKABETS HANDLINGSPROGRAM TIL STYRKELSE AF EFTER- OG VIDEREUDDAN­
NELSE 
Der iværksættes følgende foranstaltninger: 
AKTION I 
Støtte til nyskabelser på efter- og videreuddannelsesområdet 
a) Synergiske nyskabelser 
Fællesskabet kan støtte aktiviteter med en fællesskabsdimension samt driften af det europæiske net af 
tværnationale aktioner med det formål at stimulere alle former for partnerskaber, forbedre udformning, 
tilrettelæggelse og evaluering af efter- og videreuddannelsesforanstaltninger af særlig relevans for 
programmets generelle mål samt lette overførsel af viden og know how i Fællesskabet. Det påhviler 
medlemsstaterne at iværksætte og finansiere de egentlige tværnationale foranstaltninger og i forbindelse 
med fællesskabsstøtterammen at forelægge de foranstaltninger, som Den Europæiske Socialfond skal 
deltage i finansieringen af. Støtten til programmet har til formål at udbygge og forbedre forbindelserne 
mellem foranstaltningerne på fællesskabsplan gennem stimulerende aktiviteter, samarbejde og udbre­
delse af informationer. I forbindelse med stimulerende aktiviteter kan der ydes støtte fra Fællesskabet 
til: 
i) et udvekslingsprogram med det formål at anspore til en hurtig udbredelse af nyskabelser på efter- og 
videreuddannelsesområdet og styrke den europæiske dimension i visse uddannelsestiltag med sigte på 
en betydelig forbedring af adgangen til efter- og videreuddannelse; Fællesskabet kan yde støtte 
gennem stipendier til ophold i en virksomhed eller en erhvervsuddannelsesinstitution i en anden 
medlemsstat for heltidsundervisere, ledere fra personaleafdelinger og repræsentanter for virksomhe­
dernes medarbejdere samt for regionale konsortiers uddannelseseksperter; 
ii) forberedende arbejde i forbindelse med udformning og iværksættelse af tværnationale pilotprojekter 
på efter- og videreuddannelsesområdet, eventuelt i grænseegne, i snævert samarbejde med virksom­
heder og grupper af virksomheder i forskellige medlemsstater; projekterne skal bidrage til at fremme 
overførslen af viden og know how i Fællesskabet, især for at imødekomme små og mellemstore 
virksomheders behov og de skal udformes under hensyntagen til konsekvenserne af virkeliggørelsen 
af det indre marked og centreres om følgende emner: arbejdstagernes geografiske mobilitet, tilveje­
bringelse af lige muligheder for mænd og kvinder, evaluering af de fremtidige behov med hensyn til 
erhvervsfunktioner og kvalifikationer samt iværksættelse af uddannelser med en fællesskabsdimen­
sion. 
b) Sektorielle undersøgelser af uddannelsesplaner 
Fællesskabet kan støtte sektorielle undersøgelser af uddannelsesplaner, især om følgende emner: 
metoder til udarbejdelse af uddannelsesplaner på virksomhedsniveau, lønsomhedsanalyse af uddannelsen 
på virskomhedsniveau, virksomhedsaftaler og -praksis samt gængse fremgangsmåder ved udvidelse af 
uddannelsestilbud og forbedring af adgang hertil for arbejdstagere med ringe kvalifikationer, deltidsbe­
skæftigelse og usikre ansættelsesforhold. 
c) Fællesskabets finansielle bidrag 
Dette begrænses til de direkte udgifter til de aktiviteter, der er omfattet under a) og b). Fællesskabet 
kan dække ugifterne til forvaltning af det europæiske net samt samarbejdsaktiviteterne (konferencer, 
seminarer, workshops) og til udbredelse af informationer (publikationer, videobånd); til stimuleringsak-
tiviteterne, nærmere betegnet besøgsstipendierne, begrænses Fællesskabets bidrag til de direkte mobili-
tetsudgifter og kan ikke overstige et beløb på 7 500 ECU pr. stipendium og pr. stipendiemodtager til 
besøg af indtil tre måneders varighed. Til det forberedende arbejde i forbindelse med udformning og 
iværksættelse af tværnationale pilotprojekter på efter- og videreuddannelsesområdet, bl.a. i grænseegne, 
begrænses Fællesskabets bidrag til 50 % af de tilskudsberettigede udgifter med en øvre grænse på 
100 000 ECU om året pr. projekt til tværnationale projekter, bl.a. i grænseegne, af en maksimal 
varighed på to år. 
Fællesskabet kan afholde udgifterne til tilrettelæggelse, gennemførelse og evaluering af sektorielle 
undersøgelser med en øvre grænse på 0,5 mio. ECU pr. undersøgelse for hele dennes varighed. 
18. 1.90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 12/21 
AKTION II 
Analyse, evaluering og prognoser 
a) Metode til analyse af gennemførelsen a/de generelle principper 
Til støtte for medlemsstaternes rapporter om gennemførelsen af de generelle principper agter Fælles­
skabet med bistand fra EUROSTAT, sideløbende med en forbedring af de eksisterende statistiske 
instrumenter og indsamlingen af data, at iværksætte en undersøgelse af efter- og videreuddannelsen. 
Med denne undersøgelse ønsker man bl.a. at fremskaffe basisoplysninger om antallet af deltagere, 
uddannelsesforløbenes længde, opnået uddannelsesniveau, uddannelsesudgifterne og finansierings­
formen. 
b) Analyse af overenskomstpolitikken på efter- og videreuddannelsesområdet 
Fællesskabet har til hensigt at støtte udarbejdelsen af en sammenhængende analytisk oversigt over 
praksis, overenskomstbestemmelser samt kollektive overenskomster og aftaler om efter- og videreuddan­
nelse på alle niveauer af overenskomstpolitikken i medlemsstaterne. Denne oversigt skal gøre det muligt 
at finde frem til og udbrede kendskabet til nyskabende overenskomstaftaler. 
Med henblik på at anspore til en øget anvendelse af nyskabende overenskomstaftaler kan Fællesskabet 
gennem stipendier støtte udvekslinger af personer, der beskæftiger sig med arbejdsmarkedsrelationer 
(medlemmer af arbejdsmarkedsorganisationer), således at de kan besøge en af arbejdsparternes organi­
sationer eller et paritært organ i en anden medlemsstat. 
c) Prognoser over udviklingen med hensyn til kvalifikationer og erhverv 
På grundlag af det arbejde, CEDEFOP allerede har udført på dette område, kan det overvejes at give 
en række højt kvalificerede eksperter med særlig indsigt i analyse af og prognoser over udviklingen i 
kvalifikationer og erhvervsfunktioner til opgave, med bistand fra CEDEFOP, at søge at fremme 
sammenligneligheden og konvergensen mellem de metoder, der anvendes til at analysere uddannelsesbe­
hovene og udviklingen på arbejdsmarkedet, samt at udarbejde en fælles analysemetode. 
d) Fællesskabets finansielle bidrag 
Dette begrænses til de direkte udgifter til de aktiviteter, der er omtalt under a), b) og c). Fællesskabet 
kan dække omkostningerne til EUROSTAT's undersøgelser, de analytiske oversigter over overens­
komstaftaler og prognoser over kvalifikationer og erhvervsfunktioner. Fællesskabets finansielle .bidrag til 
udvekslingsstipendier begrænses til de direkte mobilitetsudgifter og kan ikke overstige et beløb på 7 500 
ECU pr. stipendium og pr. stipendiemodtager, til udvekslinger af højst tre måneders varighed. 
AKTION III 
Supplerende ledsageforanstaltninger 
Ledsageforanstaltningerne omfatter tilsyn med gennemførelsen af programmet, teknisk bistand og evalue­
ring af gennemførelsen af programmets generelle mål samt samråd med de for uddannelsen ansvarlige 
personer hos myndigheder, arbejdsmarkedsparter og i virksomheder. 
Fællesskabets finansielle bidrag kan udgøre indtil 100 % af de faktiske udgifter.