24. 5. 88 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 134/15 
Udtalelse  om forslaget  til Rådets  afgørelse  om det flerårige  program  (1988-1993)  for biotekno-
logi-baseret  agroindustriel  forskning  of teknologisk  udvikling,  ECLAIR(1) 
(88/C  134/07) 
Rådet  for De europæiske  Fællesskaber  besluttede  den  15. januar  1988  under  henvisning  til 
EØF-traktatens  artikel  130  Q at anmode  om  Det  økonomiske  og sociale  Udvalgs  (ØSU) 
udtalelse  om den  Kommissionens  ovennævnte  forslag. 
Det forberedende  arbejde  henvistes  til ØSU's  sektionen  for energi,  kernekraft  og forskning, 
som udpegede  André  De Tavernier  til ordfører.  Sektionen  vedtog  sin udtalelse  den  4. marts 
1988. 
Det økonomiske  og social  Udvalg  vedtog  på sin 254.  plenarforsamling  den  23. marts  1988 
enstemmigt  følgende  udtalelse. 
Det økonomisk  og sociale  Udvalg  godkender  i princip-
pet Kommissionens  forslag.  Det  skal  imidlertid  under-
streges,  at der  kun  kan  forventes  positive  effekter  af 
ECLAIR-programmet,  dersom  der  tages  hensyn  til de 
forbehold,  som  fremsættes  nedenfor,  og til de forslag, 
der formuleres  med  henblik  på at give  programmet  en 
mere  specifik  nyskabende  og stimulerende  karakter. 
1. Sammenhængen  mellem  ECLAIR-programmet  og 
andre  beslægtede  programmer 
1.1. Det  ECLAIR-program,  Kommissionen  foreslår, 
falder  ind under  aktion  4 »Bioteknologi  og anvendelsen 
heraf«  i rammeprogrammet  for Fællesskabets  aktioner 
inden  for  forskning  of teknologisk  udvikling,  F&TU 
(1987-1991)  (2), som  dækker  tre delaktioner: 
»4.1.  Bioteknologi; 
4.2. Agroindustriel  teknologi; 
4.3. Landbrugets  konkurrencedygtighed  og  for-
valtningen  af landbrugets  ressourcer.« 
1.2. Selv  om ECLAIR-programmet  falder  ind under 
delaktion  4.2,  har det mange  punkter  til fælles  med  de 
øvrige  programmer  under  aktion  4. I øvrigt  udgør  det 
kun en første  del af delaktion  4.2,  eftersom  det senere 
skal følges  op med  et forslag  til et program  vedrørende 
levnedsmiddelteknologi. 
1.3. ØSU  afgav  den  27.  januar  1988  en udtalelse 
om revision  af det flerårige  program  for bioteknologi. 
Kommissionen  har  endnu  ikke  fremsat  forslag,  for så 
vidt angår  anden  del af delaktion  4.2 og for delaktion 
4.3. Hovedlinjerne  i disse  programmer  er hverken  skit-
seret  i bioteknologiprogrammet  eller  i det foreliggende 
forslag,  hvilket  naturligvis  vanskeliggør  en bedømmelse 
af ECLAIR-programmets  indhold.  Af disse  grunde  er 
det ikke  muligt  at få et fuldgyldigt  indblik  i den  sam-
menhæng,  programmet  indgår  i. 1.4. Det  foreliggende  programm  har  i øvrigt  visse 
punkter  til fælles  med  EF-forskningsprogrammerne 
inden  for  landbrugsforskning  (1984-1988),  som  blev 
vedtaget  med  Rådets  afgørelse  af 12. december  1983, 
som ændret  ved afgørelse  af 19. Marts  1987.1  november 
1987  forelagde  Kommissionen  Europa-Parlamentet  og 
Rådet  en situationsrapport  om  gennemførelsen  af de 
aktioner,  der  indgår  i disse  programmer,  som  på det 
tidspunkt  havde  kørt  i hele  4 år, og hvori  der bl.a.  står 
at læse,  at det ikke  var muligt  at udarbejde  rapporten 
inden  for den  foreskrevne  tid, og dermed  fremlægge  en 
fyldestgørende  vurdering.  Der  er imidlertid  på mange 
punkter  en snæver  sammenhæng  mellem  disse  program-
mer og forskellige  udviklingsprojekter,  der  foreslås 
gennemført  inden  for rammerne  af ECLAIR,  eller  der 
er endog  undertiden  overlapninger;  ØSU  stiller  derfor 
det spørgsmål,  på hvilke  punkter  det program,  som  vil 
blive  fremlagt  inden  for »landbrugets  konkurrencedyg-
tighed  og forvaltningen  af landbrugets  ressourcer«  ad-
skiller  sig afgørende  fra det øvrige,  og hvad  det dybere 
formål  med  dette  program  på denne  baggrund  måtte 
være. 
1.5. Endelig  henleder  ØSU  opmærksomheden  på, at 
landbrugssektoren  er udtrykkeligt  nævnt  i andre  kapit-
ler i rammeprogrammet  og direkte  indgår  som  bestand-
del i en række  programmer,  der falder  ind under  andre 
forskningsaktioner,  bl.a.  aktion  1 (livskvalitet),  6 (vi-
denskab  og teknologi  i udviklingens  tjeneste)  og 8 
(forbedring  af det europæiske  videnskabelige  og tekno-
logiske  samarbejde).  Til trods  for de omfattende  be-
grundelser,  der ledsager  forslaget  til ECLAIR-program-
met,  gør  Kommissionen  det  ikke  — med  hensyn  til 
indhold  og form  — tilstrækkeligt  klart,  hvilken  præcis 
sammenhæng,  der er mellem  dette  program  og de pro-
grammer,  der falder  inden  for de øvrige  aktioner,  som 
ligeledes  har berøring  med  landbrugssektoren. 
1.6. ØSU  har  det indtryk,  at der,  på højeste  niveau 
inden  for  beslutningstagningen  og forvaltningen,  på 
dette  punkte  mangler  et samlet  overblik  over  program-
merne.  Koordinationen  mellem  programmer  med  fælles 
berøringsflade  forekommer  også  utilstrækkelig.  Det  er 
klart,  at der her er en reel  fare  for vildskud  i de adminis-
trative  opgaver  og for uhæmmet  udgiftsvækst. 
(1) EFT  nr. C 63 af 5. 3. 1988,  s. 7. 
(2) EFT  nr. L 302 af 24. 10. 1987,  s. 5. 1.7. ØSU  stiller  sig i denne  sammenhæng  spørgsmå-
let, om  Kommissionen  ikke  burde  give  koordina-
Nr. C 134/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 5. 88 
tionsopgaverne højere prioritet. Derudover er der behov 
for en klarere definition af målsætningerne i det fore­
slåede program. 
1.8. På den anden side må det hilses velkommen, at 
Kommissionen, i den hensigt at sikre en bedre koordina­
tion med de øvrige programmer vedrørende beslægtede 
emner, har fundet det ønskeligt, at der i Det rådgivende 
Udvalg for forvaltning og koordinering (CGC) inden 
for forskning og teknologisk udvikling på det agroin­
dustrielle område, som skal bistå Kommissionen med 
at fastlægge og forberede programudviklings- og for-
valtningsaktiviteter, også sidder repræsentanter fra 
andre involverede CGC'ere, navnlig fra Det rådgivende 
Udvalg for forvaltning of koordinering for bioteknologi 
og Den stående Komité for landbrugsforskning (SCAR). 
1.9. Kommissionens intentioner om fremover at 
sikre regelmæssige og systematiske kontakter mellem 
de berørte samrådsorganer inden for bioteknologi og 
landbrugsforskning går også helt klart i den ønskede 
retning. 
2. Evaluering af de økologiske risici og aspekter i 
ECLAIR-programmet 
2.1. Ligesom aspektet »sammenhæng, koordinering« 
kommer heller ikke risiko- og miljøaspekterne i 
ECLAIR-programmet tilstrækkeligt tydeligt og syste­
matisk til deres ret. Også på denne baggrund er en 
bedre koordinering af de forskellige ingangværende 
programmer — biologisk grundforskning, agroindus­
triel teknologi, forskning og udvikling (F&U) inden for 
levnedsmiddelindustri, aktioner vedrørende livskvalite­
ten (sundhed og miljø) — blevet påtrængende nødven­
dig og må tildeles højeste prioritet. I det moderne sam­
fund knyttes der ikke kun store forhåbninger til den 
nyeste udvikling og mulighederne på bioteknologiens 
område, men der er også en voksende angst. Hvis det 
skal undgås, at denne udvikler sig til irrationel panik 
eller modstand, må faktoren «sundhed og miljø« ind­
bygges som et integrerende element i de F&U initiativer, 
der tages på hele området omkring bioteknologi. 
Spørgsmål vedrørende sikkerhed på arbejdspladsen bør 
også medtages i forbindelse med udviklingen af bio­
teknologien. 
2.2. ØSU tager til efterretning, at Kommissionen på 
dette område selv føler et voksende og påtrængende 
behov for en bedre koordinering mellem de forskellige 
involverede tjenestegrene og generaldirektorater, og for 
en mere systematisk risikoevaluering og indkalkulering 
af miljøhensyn. 
2.3. Det ville være ønskeligt, om Kommissionen i 
fremtiden i forbindelse med sine forslag på bioteknolo­
giområdet vedføjede de enkelte projekter er specifikt 
bilag, indeholdende en evaluering af risici og en opreg­
ning af foranstaltninger, som må træffes for at beskytte 
den offentlige sundhed, samt en angivelse af de direkte 
bånd, der er til visse økologiske problemstillinger. 3. Oversigt over ECLAIR-programmet som helhed, 
dets struktur og indhold 
3.1. ØSU mener, at ECLAIR-programmet, hvis det 
skal kunne kvalificeres som »tilstrækkeligt nyttigt og 
nyskabende«, må det opfylde en række kriterier. 
3.1.1. Som allerede understreget bør programmet 
vedrøre et nøje afgrænset område. Det område, pro­
grammet dækker, må være tilstrækkeligt klart præcise­
ret i forhold til naboområderne, samtidig med at disse 
områder naturligvis på visse punkter vil være indbyrdes 
forbundne. Der findes en lang række projekter inden for 
bioteknologiområdet, som Kommissionen i forskellige 
grader er involveret i. Det stiller et uafvendeligt krav 
om, at der foretages en passende katalogisering af disse 
projekter på tværs af de forskellige forskningsaktioner, 
de falder ind under, og at der udarbejdes en samlet 
systematisk oversigt, gerne i form af et specifikt koordi-
neringsprogram. 
3.1.2. Det må også kunne kræves, at man i de fore­
slåede aktioner i et vist omfang genfinder de forskellige 
delsektorers vægt inden for det europæiske landbrug. 
EF-landbrugets produktionsværdi fordeler sig omtrent­
ligt således: jordbrug 20%, gartneri 20% samt husdyr­
brug 60%. Landbrugsarealerne skriver sig for cirka 
130 millioner ha, medens omkring 60 millioner ha er 
bevokset med skov. Alle disse produktionsgrene rum­
mer vel nok hver især vigtige tekniske og økonomiske 
muligheder og problemer. 
3.1.3. Inden for agroindustriel F&U er der naturlig­
vis både »klassiske« og »moderne« områder. Den videre 
udvælgelse af f.eks. hør og hamp for at opnå bedre 
fibre, af raps for at opnå en bedre organisk sammensæt­
ning, af byg for at opnå et højere lysinindhold etc. er 
og bliver en spændende og fornuftig opgave. Et program 
som ECLAIR bør i denne sammenhæng snarere have 
som primær målsætning, at forbedre informationen, 
koordineringen og interaktionen mellem udviklede og 
mindre udviklede regioner inden for Fællesskabet. 
3.1.4. Man kan i øvrigt følge mere nyskabende veje 
i forskningen end dem, der foreslås af Kommissionen; 
af sådanne skal nævnes forskning i bionedbrydelige 
plantebeskyttelsesprodukter og emballeringsmaterialer, 
mikrobielle anvendelser til erstatning for visse former 
for kvælstofgødning og andre kemiske gødningsstoffer, 
udvikling af bedre produkter til modvirkning af jord­
udpining, anvendelse af genteknologi til fremstilling af 
vacciner, energiudvinding på basis of biomasse, integre­
ret skovforvaltning m.v. Koordineringen og/eller akti­
veringen af disse former for forsking, vil formentligt 
kunne tilføre ECLAIR og beslægtede programmer et 
mere nyskabende islæt. 
3.1.5. Hensyntagen til givne økologiske problemer 
er et andet vigtigt kriterium. I visse af de emner, der er 
nævnt i det foregående, er der taget hensyn til dette 
aspekt. En bedre forarbejdning af organisk gødning, 
24. 5. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 134/17 
herunder specielt svinegødning, er et landbrugsvi­
denskabeligt og økologisk problem, som der søges egne­
de løsninger på forskellige steder i Fællesskabet. En 
tilstrækkelig humusdannelse i jorden, som skal dæmme 
op for rovdrift på jorden i fremtiden, er i virkeligheden 
ikke kun et afrikansk, men også et europæisk problem. 
3.1.6. Endelig rummer programmet nogle egentlige 
samfundsøkonomiske spørgsmål, specielt omkring den 
økonomiske rentabilitet, som fremhæves i Kommissio­
nens dokument under punkt 3. (»Oversigt over pro­
grammet«). Alt andet lige må kravet være, at det klart 
kan påvises, at de nye processer er mere økonomisk 
rentable end de ældre, og at de sigter på produktion af 
nye produkter, der skal dække nyopståede behov, så at 
man specielt kan opfylde målsætningen om en udvikling 
af landdistrikterne. Det vil også lette introduktionen af / 
bioteknologi, specielt i landbrugsområder, hvis man \ 
sætter sig bedre ind i lokalsamfundenes tænkemåde og 
kultur. 
3.2. Ud fra de kriterier, der er opstillet i punkt 3.1, 
tager ØSU en række alvorlige forbehold over for indhol­
det af det program, Kommissionen foreslår. Specielt er 
sektionen betænkelig ved følgende. 
3.2.1. Koordinationsfunktionen træder for meget i 
baggrunden i forhold til den mere direkte deltagelse i 
forskningsprojekter, som har for høj prioriteit. 
3.2.2. For så vidt angår den overordnede indfaldsvin­
kel, er der en skævhed i forskningsprojekternes forde­
ling på emneområderne jordbrug, gartneri, husdyrbrug 
og skovbrug. 
3.2.3. For så vidt angår selve programmets indhold, 
er der, i hvert fald hvad angår de planlagte aktiviteter 
inden for områderne landbrugsproduktion til indus­
trielle anvendelser samt industriproduktion, en tendens 
til i al for høj grad at følge betrådte stier, i stedet for 
at søge mere nyskabende veje. 
3.2.4. Der tages for lidt hensyn til miljøproblem­
stillingerne i forskningsprojekterne: dette gælder både 
i forbindelse med projektudvælgelsen og forebyggelsen 
af, at et givet projekt eventuelt har en negativ miljøpå­
virkning. 
3.2.5. Visse forskningsprojekter, herunder specielt 
den helsædshøst-proces, der er beskrevet i punkt 4.3 i 
programmet, opviser en utilstrækkelig økonomisk leve­
dygtighed. Dersom det i sidste ende viser sig, at disse 
projekter ikke er rentable, må det påses, at den økono­
miske fejlkalkulation ikke bliver fatal for det svageste 
led i den agroindustrielle kæde, dvs. for råstofleveran­
døren, og at der ikke opstår negative samfundsøkono­
miske bivirkninger. 
4. Intellektuel ejendomsret på bioteknologiområdet 
4.1. Kommissionen hævder, at der skulle være sket 
»betydelige fremskridt« med hensyn til regler for intel­lektuel ejendomsret på bioteknologiområdet. Dette vil 
ØSU stærkt betvivle. 
4.2. Det agroindustrielle område, som ECLAIR-pro-
grammet dækker, falder ind under de gældende patent­
lovgivninger i medlemsstaterne, men omfattes ligeledes 
af retsregler, vedrørende retten til opfindelsen/opdagel­
sen, og disse regelsæt går ofte på tværs af hinanden. 
ØSU skal specielt henlede opmærksomheden på den 
lange række af kontraktmæssige problemer, der kan 
opstå, så længe der ikke er en egnet europæisk lovgiv­
ning. 
5. Deltagerne i forskningsprojekterne 
5.1. ØSU ser gerne, at industri- og landbrugsvirk­
somheder, sammenslutninger af sådanne samt forsk­
ningsinstitutter og universiteter kan deltage i forsk­
ningsprojekterne, hvorved man opnår at fremme samar­
bejdet mellem disse. 
5.2. ØSU bifalder ligeledes de bestræbelser, der agtes 
udfoldet for at involvere små og mellemstore virksom­
heder i programmet. 
6. Finansieringen af ECLAIR-programmet 
6.1. Til gennemførelsen af ECLAIR-programmet 
skønnes udgifter på tilsammen 80 millioner ECU, som 
afholdes over EF's budget, nødvendige. ØSU vil i denne 
sammenhæng gøre opmærksom på, at der — i betragt­
ning af, at det budget, der i rammeprogrammet er afsat 
til den samlede delaktion »Agroindustriel teknologi«, 
er på 105 millioner ECU — kun vil være 25 millioner 
ECU til overs til det bebudede levnedsmiddelteknologi­
program, som skal komplettere ECLAIR-programmet. 
6.2. Man tager til efterretning, at det ikke er udelluk­
ket, at levnedsmiddelindustrien involveres direkte i 
ECLAIR-programmet. 
7. Konkurrenceevne og beskæftigelseseffekt 
ØSU henviser til de forbehold, den tog i punkt 3.2.5. 
Samtidig stilles spørgsmålet, hvorfor arbejdstagerorga­
nisationerne inden for det agroindustrielle område ikke 
er blevet koblet på den samrådsprocedure, der involve­
rer de såkaldte repræsentative organisationer. 
8. Den moderne bioteknologis etiske aspekter 
8.1. Inden for F&U på den moderne bioteknologis 
område er delforskning, f.eks. inden for et specifikt 
agroindustrielt emne, ofte bygget ind i bioteknologisk 
forskning inden for et bredere område. På denne bag­
grund vil ØSU gerne, også i denne mere snævre sam­
menhæng, pege på, at der må tages etiske hensyn såvel 
inden for den rene grundforskning som på en lang 
række felter inden for anvendt videnskab. Hvad Vest­
europa angår, må det formodes, at der både i EF og i 
en række andre lande er en analog udvikling i gang på 
bioteknologiens område. 
Nr. C 134/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 5. 88 
8.2. ØSU opfordrer Kommissionen til at etablere de 
nødvendige samråd i Europarådet, eller i andre institu­
tioner, og konstaterer, at Kommissionen allerede har 
taget initiativer i denne retning. Fællesskabet bør i øvrigt i forbindelse med udformningen og styringen af 
egne aktioner være yderst lydhør over for de alvorlige 
og gentagne advarselssignaler, der udgår fra de højeste 
etiske instanser. 
Bryssel, den 23. marts 1988. 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalesle om Kommissionens forslag til Rådets forordning (EØF) om en særlig fælles 
foranstaltning med henblik på at fremme landbrugsudviklingen i visse områder i Spanien (*) 
(88/C 134/08) 
Rådet for De europæiske Fællesskaber besluttede den 25. januar 1988 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs (ØSU) udtalelse 
om Kommissionens ovennævnte forslag. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektionen for landbrug og fiskeri, som udpegede 
Leopoldo Quevedo Rojo til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 3. marts 1988. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 254. plenarforsamling den 23. marts 1988 
enstemmigt følgende udtalelse. 
1. ØSU er enig i, at landbrugsudviklingen i Spaniens 
ugunstigt stillede områder skal fremmes, men gentager 
den kritik af fremgangsmåden, som blev fremført i 
udtalelsen om tilsvarende forslag vedrørende Italien og 
Frankrig (jf. udtalelse af 14. marts 1986) (2). 
(!) EFT nr. C 25 af 30. 1. 1988, s. 8. 
(2) EFT nr. C 118 af 20. 5. 1986, s. 13. 2. ØSU finder det ønskeligt, at de berørte erhvervsor­
ganisationer medinddrages på de forskellige stadier af 
gennemforeisen af de foreslåede foranstaltninger. 
3. ØSU finder det rigtigt, om Kommissionen i løbet 
af fjerde år af programmets gennemførelse, ud over 
hvad der er fastsat i artikel 6, stk. 2, informerer Det 
økonomiske og sociale Udvalg om forløbet af den fælles 
foranstaltning. 
Bryssel, den 23. marts 1988. 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg