ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Begrundelse

Af de årsager, der er gjort rede for i denne udtalelse, nærer ECB en vis bekymring over, at kravet om, at privilegerede andele skal have den gunstigste kategori af kreditvurdering foretaget af et udpeget eksternt kreditvurderingsbureau (ECAI), er blevet fjernet, da dette vil kunne underminere troværdigheden og gennemsigtigheden af markedet for dækkede obligationer yderligere. Derfor tilråder ECB, at dette krav genindsættes. På kort sigt bør målet dog være at fjerne undtagelsen og udforme et strengt sæt af kriterier for aktiver, som skal indgå i dækningspuljen af dækkede obligationer, som i) ikke er baseret på eksterne kreditvurderinger, og som ii) er tilstrækkeligt stærke til at sikre markedets tillid til dækkede obligationer. Derfor bør enhver henvisning til en potentiel (ubegrænset) udvidelse af undtagelsen slettes.

ECB er klar over, at det kræves i bilag VI, punkt 68, nr. i), at de privilegerede andele, der anvendes som sikkerhedsstillelse, kan henføres til kvalitetstrin 1. Dette mindsker imidlertid ikke bekymringen med hensyn til fjernelsen af kravet om, at privilegerede andele skal have den gunstigste kategori af kreditvurdering foretaget af et udpeget ECAI. Kravet om kvalitetstrin 1 gælder nemlig kun i forbindelse med 10 %-grænsen af den nominelle værdi af det udestående beløb, som gælder, når undtagelsen ikke er i anvendelse. I denne henseende bemærkes, at kreditkvalitetstrin 1-6 skal fastsættes af de kompetente myndigheder i henhold til artikel 82 i direktiv 2006/48/EF, hvilket indebærer visse skønsmæssige muligheder, hvad angår kreditkvalitet. Det er dog ECB’s opfattelse, at begrebet »den gunstigste kreditvurderingskategori« skal defineres mere snævert.

I den udgave af direktivforslaget, som Europa-Parlamentet har vedtaget, kan undtagelsen anvendes, hvis to krav er opfyldt. Det første krav er, at de securitiserede engagementer i fast ejendom til beboelse eller erhvervsejendomme skal hidrøre fra den koncernstruktur, som udstederen af de dækkede obligationer også er medlem af. Det er ECB’s opfattelse, at dette krav kan være vanskeligt at kontrollere i praksis. Det andet krav er, at et medlem af den samme koncernstruktur beholder hele den »first loss«-tranche, der omfatter disse privilegerede andele. Selv om »first loss«-tranchen bevares inden for koncernen, er det efter ECB’s opfattelse nemt for enheder at omgå dette krav ved at anvende afdækningsstrategier. Af disse årsager mener ECB ikke, at disse krav i sig selv giver tilstrækkelig sikkerhed, som berettiger til at lade disse aktiver indgå i dækningspuljen af dækkede obligationer. ECB anerkender dog, at kravene giver obligationsindehaverne en vis grad af beskyttelse, især hvis de kombineres med genindførelsen af henvisningen til den gunstigste kreditkvalitet, som kræves til de privilegerede andele.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 190/1

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 5. juli 2010

om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 974/98 med henblik på indførelse af euroen i Estland og om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2866/98 vedrørende omregningskursen til euroen i Estland

(CON/2010/52)

2010/C 190/01

Indledning og retsgrundlag

Den 26. maj 2010 modtog Den Europæiske Centralbank (ECB) en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 974/98 om indførelse af euroen i Estland (1). Den 30. juni 2010 modtog ECB en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2866/98 om indførelse af euroen i Estland (2).

ECB's kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 140, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB’s Styrelsesråd.

Bemærkninger

1. Forordningsforslagene vil muliggøre indførelse af euroen som valuta i Estland efter ophævelsen af Estlands dispensation i overensstemmelse med fremgangsmåden i traktatens artikel 140, stk.2.

2. ECB kan tilslutte sig forordningsforslagene.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 5. juli 2010. Jean-Claude TRICHET Formand for ECB

(1) KOM(2010) 240 endelig udg.

(2) KOM(2010) 341 endelig udg.
1.

Rådets henstilling, som er fremsendt til Det Europæiske Råd, og som Europa-Parlamentet og ECB’s Styrelsesråd er anmodet om at afgive udtalelse om, henstiller, at Vítor CONSTÂNCIO udnævnes til næstformand for ECB for en embedsperiode på otte år med virkning fra den 1. juni 2010.
2.2.

Der bør skabes et klart retligt grundlag med henblik på at bidrage til den smidige og hurtige gennemførelse af centralbankernes långivning eller andre likviditetsfaciliteter, herunder i krisesituationer, som det blev tydeliggjort ved den seneste finansielle krise. I denne forbindelse er det nødvendigt at holde oplysninger fortrolige om centralbankers långivning eller andre likviditetsfaciliteter til et bestemt kreditinstitut, herunder likviditetsstøtte i en krisesituation, for at bidrage til det finansielle systems stabilitet som helhed og bevare offentlighedens tillid i en kriseperiode. Den ovennævnte undtagelse i henhold til direktiv 2003/71/EF, artikel 8, stk. 2, litra a), kunne muligvis anvendes som retligt grundlag for ikke at give visse oplysninger om centralbankers operationer, herunder likviditetsstøtte i en krisesituation. En undtagelse fra oplysningskravene bør imidlertid tydeligt fremgå af al relevant EU lovgivning. Endvidere kræver det finansielle systems smidige funktion en klar undtagelse, da en vurdering af behovet for oplysning fra sag til sag ville skabe fastlåsning i en situation, hvor hurtig handling er påkrævet. Af disse grunde er der i bilaget formuleret ændringsforslag til direktiv 2003/71/EF og 2004/109/EF og tilsvarende ændringer bør indføjes i al relevant EU lovgivning, der indeholder oplysningskrav.
Medens vejledende værdier for tykkelsen af mønter eventuelt har været de eneste værdier, som kunne fastsættes i 1998, da de tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb, først gang vedtoges, anbefaler ECB, at disse vejledende værdier nu erstattes med værdier for den faktiske tykkelse af euromønter, som er velkendte og brugt som referenceværdi af møntanstalterne for produktion af mønter.

Begrundelse Bilag I til forordningsforslaget gengiver tabellen, som er indeholdt i artikel 1 af forordning (EF) nr. 975/98. I denne tabel er tykkelsen af mønterne angivet i tredje kolonne, med en fodnote, der nævner, at værdierne for tykkelse kun er vejledende. Medens disse vejledende værdier vedrørende tykkelsen af mønter eventuelt har været de eneste værdier, som kunne fastsættes i 1998, da de tekniske specifikationer for euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb, først gang vedtoges, anbefaler ECB, at disse vejledende værdier nu erstattes med værdier for den faktiske tykkelse af euromønter, som er velkendte og brugt som referenceværdi af møntanstalterne for produktion af mønter.
1.

Rådets henstilling, som er fremsendt til Det Europæiske Råd, og som Europa-Parlamentet og ECB’s Styrelsesråd anmodes om at afgive udtalelse om, henstiller, at Peter Praet udnævnes som medlem af ECB’s direktion for en embedsperiode på otte år med virkning fra den 1. juni 2011.
2.

ECB ser med tilfredshed på henvisningen til et »blandet finansielt holdingselskab« i de bestemmelser i flere sektordirektiver, der definerer rækkevidden af konsolideret banktilsyn og forsikringstilsyn for grupper (3). Dette vil tillade anvendelse af konsolideret/gruppetilsyn på sektorniveau i tillæg til supplerende tilsyn med et finansielt holdingselskab og et forsikringsholdingselskab, der som følge af udvidelse af aktiviteter til en anden finansiel sektor, bliver et blandet finansielt holdingselskab. ECB finder, at tilsynsindsigt i forbindelse med sektoraktiviteter, der erhverves gennem konsolideret/gruppetilsyn med fordel kan suppleres med forståelse for risici på tværs af sektorer, der opnås ved supplerende tilsyn. Samtidig bør der udvikles effektiv tilsynspraksis, som dels vil muliggøre, at alle relevante ricisi kan omfattes af tilsynet, dels vil fjerne overlapning af tilsyn og opretholde lige konkurrencevilkår. ECB skal anbefale (4), at de europæiske tilsynsmyndigheder (ESA’er) får beføjelse til at gennem det fælles udvalg af de europæiske tilsynsmyndigheder at vedtage fælles retningslinjer på dette område.
Da et af formålene med genforhandling af aftalen med Monaco er at sikre en fremgangsmåle, som er mere i overensstemmelse med andre monetære aftaler, skal ECB råde til, at der anvendes samme ordlyd i den monetære aftale med Vatikanstaten (underskrevet den 17. december 2009 (2) ) med hensyn til ECB’s rolle. Den foreslåede ordlyd svarer tillige til artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 1338/2001 af 28. juni 2001 om fastlæggelse af de foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte euroen mod falskmøntneri (3) , som bestemmer, at Kommissionen samarbejder med ikke-medlemslande og internationale organisationer i nært samråd med Den Europæiske Centralbank.

»b) Metoden for fastsættelse af lofterne for Monacos udstedelse af euromønter revideres. Det nye loft beregnes efter en metode, hvor en fast del, som tager sigte på at forhindre en uforholdsmæssigt stor numismatisk spekulation i Monacos mønter ved at dække efterspørgslen på samlermarkedet, kombineres med en variabel del, der beregnes som Frankrigs gennemsnitlige møntudstedelse pr. indbygger i år n–1 multipliceret med antallet af indbyggere i Monaco. Med forbehold af bestemmelserne om udstedelse af samlermønter fastsættes det i aftalen, at mindst 80 % af Monacos euromønter sættes i omløb til pålydende værdi.«
1.

Rådets henstilling, som er fremsendt til Det Europæiske Råd, og som Europa-Parlamentet og ECB’s Styrelsesråd anmodes om at afgive udtalelse om, henstiller, at Benoît COEURÉ udnævnes som medlem af ECB’s Direktion for en embedsperiode på otte år.
1.

Rådets henstilling, som er fremsendt til Det Europæiske Råd, og som Europa-Parlamentet og ECB’s Styrelsesråd anmodes om at afgive udtalelse om, henstiller, at Jörg Asmussen udnævnes som medlem af ECB’s Direktion for en embedsperiode på otte år.
Begrundelse Den foreslåede ændring er nødvendig med henblik på at afspejle, at EU-retsakten er vedtaget i overensstemmelse med artikel 127, stk. 4, og 282, stk. 5, i traktaten, som indeholder forpligtelser til at høre ECB om ethvert udkast til EU-retsakt inden for dens kompetenceområder.
7.

ECB bemærker, at flere vigtige spørgsmål ikke er omfattet af afgørelsesudkastet, og at disse skal behandles som følger: 7.1. I andre monetære aftaler har EF-Domstolen kompetence til at træffe afgørelse i tvister, som måtte opstå på grundlag af sådanne aftaler. Det bør fastslås tydeligt i afgørelsesudkastet, at den samme ordning gælder i dette tilfælde. ECB mener ikke, at EF-Domstolens jurisdiktion er åbenbar i denne type aftaler og henviser særskilt til flere udtalelser, hvor Domstolen har sondret klart mellem aftaler, som er indgået af medlemsstater, og aftaler, som er indgået af medlemsstater i egenskab af ansvarlig for områder, dvs. som ikke handler i deres egenskab af medlemsstat (3). 7.2. Et af de vigtigste elementer i denne monetære aftale bør være en garanti for, at alle relevante nuværende og fremtidige EU-retsakter med direkte virkning, f.eks. forordninger, fortsat finder anvendelse på Saint-Barthélemy. ECB forstår, at Frankrig vil løse dette problem ved at ændre den relevante franske forfatningsret. ECB bemærker, at afgørelsesudkastet, i modsætning til andre monetære aftaler, ikke indeholder forskrifter om oprettelsen af en fælles komité, som har ansvar for at vurdere, hvordan arbejdet med lovændringerne skrider frem. ECB mener, at manglen på et sådant organ, i hvilket EU som en af aftalens parter, kan deltage og overvåge, at de relevante fællesretlige bestemmelser anvendes korrekt i det oversøiske område, er utilfredsstillende, navnlig når et lokalt banksystem anvender euroen. ECB mener, at det er absolut nødvendigt, at anvendelsen af alle relevante EU-love sker med Kommissionens og ECB's samtykke (4), f.eks. ved at inkludere de relevante EU- og ECB-retsakter i et bilag til den monetære aftale og offentliggøre dette samt ændringer hertil i Den Europæiske Unions Tidende. En alternativ løsning kan være, at Frankrig i afgørelsesudkastet pålægges at informere ECB, inden retsakter, som vedrører Saint-Barthélemy, vedtages, såfremt de falder inden for ECB's kompetenceområde. Endvidere bør EU-institutionerne også have ret til at kræve information om sådanne retsakter fra Frankrig. 7.3. ECB forstår, at Saint-Barthélemys ændrede status efter den 1. januar 2012 betyder, at det ikke længere vil være omfattet af de direkte anvendelige bestemmelser i EU-retten, som gør det muligt for de relevante EU-organer, f.eks. Europol, at træffe foranstaltninger i forbindelse med bekæmpelsen af forfalskning af eurosedler. Dette spørgsmål skal også behandles i den monetære aftale, hvorfor afgørelsesudkastet bør give EU mandat til at indføje en sådan bestemmelse i den monetære aftale. Hvor ECB foreslår ændringer af afgørelsesudkastet, vedlægges som bilag konkrete ændringsforslag med begrundelse herfor.
Begrundelse

Rådet (økonomi- og finans) godkendte i september 2000 ØMU-handlingsplanen for statistikkrav og fastsatte mål for tidspunktet for integrerede kvartalsvise regnskaber efter institutionel sektor inden for euroområdet til t+90 dage efter udløb af referencekvartalet for at opfylde ECB's pengepolitiske behov. Dette indebar, at Eurostat og ECB skulle indsamle de respektive nationale data efter t+82 dage. På grund af den planlagte kalender for ECB’s Styrelsesrådsmøder i 2015 og 2016 ville en reduktion af tidsforsinkelsen til t+85 være tilstrækkelig for 2015 og 2016. ECB støtter derfor en fremrykning af indberetningsfristerne for kvartalsvise sektorregnskaber i henhold ENS’s indberetningsprogram til t+85 dage i 2014, med et mål om t+82 dage i 2017 for at støtte indsamlingen af fuldt integrerede kvartalsvise regnskaber for euroområdet på t+90 dage.

ECB støtter derudover en konsekvent indberetningsfrist for alle nationale kvatals- og årsdata for offentlig forvaltning og service, der indebærer en synkronisering af kvartalsdata om offentlig forvaltning og service med målene for rettidighed i Tabel 801, hvilket også påvirker Tabel 27 og 28, samt på samme måde indberetningsfristerne for Tabel 2 og dataene som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. ECB støtter derfor, at indberetningsfristerne for kvartalsvise konti for den offentlige forvaltning og service i ENS’s indberetningsprogram og for data vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud fremrykkes til t+85 i 2014 og med et mål om t+85 i 2017 for dermed at støtte indsamlingen af fuldt integrerede kvartalsregnskaber for euroområdet på t+90.
1.

Rådets henstilling, som er fremsendt til Det Europæiske Råd, og som Europa-Parlamentet og ECB’s Styrelsesråd anmodes om at afgive udtalelse om, henstiller, at Mario Draghi udnævnes som formand for ECB for en embedsperiode på otte år med virkning fra den 1. november 2011.
6.

For så vidt angår den nærmere indretning af ESM, er alle de nødvendige forberedelser igangsat. Der er fire egenskaber, som ville øge effektiviteten og lette funktionen af ESM: a) den bør oprettes ved hjælp af en traktat, som er underlagt international offentlig ret, og som er godkendt af medlemsstaterne, der har euroen som valuta, således at den nationale lovgivning skal bringes i overensstemmelse med traktatens bestemmelser, b) reglerne vedrørende beslutningstagen i ESM bør fremme effektivitet, bl.a. ved at gøre det muligt at aktivere ESM ved en gensidig aftale mellem de medlemsstater, der har euroen som valuta, c) i overensstemmelse med traktaterne bør ESM få mulighed for at anvende en hensigtsmæssig række instrumenter for effektivt at kunne bekæmpe afsmitning i tilfælde af akut ustabilitet på markedet, og d) ESM skal overholde principperne om forsigtig og sund finansiel ledelse og være undergivet revision af eksterne og interne revisorer.
1.

Rådets henstilling, som er fremsendt til Det Europæiske Råd, og som Europa-Parlamentet og ECB's Styrelsesråd anmodes om at afgive udtalelse om, henstiller, at Yves MERSCH udnævnes som medlem af ECB's Direktion for en embedsperiode på otte år.
4.

Som ECB allerede har bemærket, har mange SMV'er, i højere grad end større virksomheder, i den seneste tid haft vanskeligt ved at få adgang til finansiering, særligt i perioder med pres på markedet (6). Ved at gøre adgangen til finansiering for hurtigt voksende SMV'er lettere og ved at tilpasse de gældende lovgivningsmæssige krav har ECB tillid til, at de foreslåede nye ordninger vil udgøre et væsentligt bidrag til udviklingen af en innovativ og bæredygtig økonomi. Det er afgørende for en vellykket og rettidig fuldførelse af Europa 2020-strategien, at den fragmenterede finansiering af innovative SMV'er med et socialt fokus afhjælpes, og at udviklingen af et integreret og likvidt finansielt marked på tværs af EU støttes, hvilket vil fremme og gøre grænseoverskridende investeringer inden for disse sektorer lettere.
Begrundelse

I henhold til det foreliggende forslag har den udstedende centralbank kun adgang til »positionsdata«. For at opfylde sit mandat i henhold til traktatens artikel 127, stk. 2, og 5, navnlig vedrørende pengepolitikken, betalingssystemernes smidige funktion og den finansielle stabilitet, kræver ECB adgang til data på transaktionsniveau for så vidt angår derivatkontrakter udstedt i euro.

I den forbindelse har ECB en interesse i at overvåge a) de aggregerede eller individuelle betalingsstrømme, der påvirker betalings- og afviklingssystemerne, b) euroens likviditet og c) spekulative aktiviteter i denne valuta. Dette er særlig vigtigt for at kunne vurdere potentielle likviditetspres, der vil kunne påvirke gennemførelsen af pengepolitikken. Positionsdata giver kun oplysninger om udestående beløb (»beholdninger«), ikke om strømme, hvilket er nødvendigt for at kunne foretage analyser af likviditeten.

Endvidere vil obligatorisk clearing have en betydelig indflydelse på markedslikviditeten og betalingsstrømmene. Det er derfor også nødvendigt at have adgang til data på transaktionsniveau for at forstå markedsstrukturen og OTC-derivatmarkedernes modstandsdygtighed over for likviditetspres.

Det er også nødvendigt, at Eurosystemet har adgang til data på transaktionsniveau som følge af dets rolle som medlem af kollegier for centrale modparter, der repræsenterer den udstedende centralbank. Da euroen er den langt vigtigste valuta i EU i forbindelse med derivatkontrakter, forventer ECB, at Eurosystemet vil være medlem af en lang række kollegier for centrale modparter.
»8) Følgende indsættes som artikel 17a:

»Artikel 17a

Adgang til samt anvendelse og integrering af administrative registre

1. For at lette byrden for respondenterne har de nationale statistiske kontorer, andre nationale myndigheder, jf. artikel 4, og Kommissionen (Eurostat) ret til hurtig og gratis adgang til alle administrative registre og til at anvende disse registre og integrere dem i statistikker i det omfang, det er nødvendigt for at udvikle, udarbejde og formidle europæiske statistikker.

2. De nationale statistiske kontorer og Kommissionen (Eurostat) høres og inddrages i forbindelse med udformningen, den efterfølgende udvikling og nedlæggelsen af administrative registre, som er opbygget og vedligeholdt af andre organer, således at yderligere anvendelse af disse registre til statistiske formål fremmes. De skal have ret til at koordinere standardiseringsaktiviteter i forbindelse med administrative registre, der er relevante for produktionen af statistiske data.

3. De nationale statistiske kontorers, andre nationale myndigheders og Kommissionens (Eurostats) adgang og inddragelse i henhold til stk. 1 og 2 skal begrænses til administrative registre inden for deres respektive offentlige administrative system.

4. De nationale statistiske kontorer modtager relevante metadata fra ejerne af administrative registre, der anvendes til statistiske formål.

5. De nationale statistiske kontorer og ejerne af administrative registre fastlægger de nødvendige samarbejdsmekanismer.« «
1.3.

I denne sammenhæng har Kommissionen iværksat et lovgivningsinitiativ for at sikre den statistiske kvalitet af PMU. Formålet med initiativet er at sikre, at udarbejdelsen, overvågningen og frigivelsen af de makroøkonomiske og finansielle statistikker, der er relevante for udarbejdelsen af de indikatorer i PMU-resultattavlen, som Kommissionen opstiller i henhold til artikel 4 i forordning (EU) nr. 1176/2011 (herefter »PMU-relevante data«), udføres på en måde, der giver solide og uafhængige tal. Ifølge forordningsforslaget kan Kommissionen foretage tjenesterejser for at undersøge eventuelle problemer og foreslå Rådet at pålægge medlemsstater, der forsætligt eller som følge af grov uagtsomhed giver en misvisende fremstilling af PMU-relevante data, en bod.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 204/1

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 5. juli 2013

om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 974/98 med henblik på indførelse af euroen i Letland og om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2866/98 vedrørende omregningskursen til euroen i Letland

(CON/2013/48)

2013/C 204/01

Indledning og retsgrundlag

Den 18. juni 2013 modtog Den Europæiske Centralbank (ECB) en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 974/98 om indførelse af euroen i Letland (1). Den 3. juli 2013 modtog ECB en anmodning fra Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2866/98 med hensyn til euro-omregningskursen for Letland (2).

ECB’s kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 140, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

Bemærkninger

1. Forordningsforslagene vil muliggøre indførelse af euroen som valuta i Letland efter ophævelsen af Letlands dispensation i overensstemmelse med fremgangsmåden i traktatens artikel 140, stk. 2.

2. ECB kan tilslutte sig forordningsforslagene.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 5. juli 2013. Mario DRAGHI Formand for ECB

(1) KOM(2013) 337 endelig udg.

(2) KOM(2013) 492 endelig udg.