EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 7.12.2011 
SEK(2011) 1467 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
SAMMENDRAG AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabsinstrument 
{KOM(2011) 839 endelig} 
{SEK(2011) 1466 endelig}  
 
DA 2   DA I artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Un ion (TEU) bestemmes det, at Den Europæiske 
Union (EU) skal udvikle særlige forbindelser me d sine nabolande med henblik på at skabe et 
område med velstand og godt naboskab ved EU's grænser, der bygger på Unionens værdier og 
er kendetegnet ved tætte og fredelige forbindels er baseret på samarbej de. Denne artikel blev 
indført med Lissabontraktaten og u nderstreger, at EU's forbindels er med sine naboer bliver 
stadig vigtigere. 
Den europæiske naboskabspolitik (ENP) blev  udarbejdet i 2004 og er rettet mod 16 
partnerlande øst og syd for EU's grænser, nem lig Algeriet, Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, 
Egypten, Georgien, Israel, Jordan, Liba non, Libyen, Marokko, Republikken Moldova, det 
besatte palæstinensiske område, Syrien, Tunesien  og Ukraine. EU tilbyder inden for ENP sine 
nabolande privilegerede forbinde lser, hvor parterne tilslutter sig fælles værdier (demokrati og 
menneskerettigheder, retsstate n, god forvaltningspraksis, markedsøkonomiske principper og 
bæredygtig udvikling). Politikken omfatter også pol itisk associering og en højere grad af 
økonomisk integration, øget mobilitet og melle mfolkelige kontakter. ENP støttes gennem et 
særligt instrument, det europæiske naboska bs- og partnerskabsinstrument (ENPI), som 
dækker de 16 ovennævnte partnerlande samt Den Russiske Føderation. 
1. PROBLEMAFGRÆNSNING  
Der er sket en række vigtige ting efter vedtagelsen af EN P, herunder en udvidelse af 
forbindelserne med partnerne, iværksættels e af regionale initia tiver og demokratiske 
overgangsprocesser i de sydlige nabolande. Det udvidede forhold og de  nye politiske rammer 
betød, at det var nødvendigt at revidere ENP. Derfor er der udstukket en ny vision for ENP, 
som beskrevet i den fælles meddelelse fr a EU's højtstående repræsentant for 
udenrigsanliggender og sikkerhed spolitik og Kommissionen "E n ny tilgang til nabolande i 
forandring", som blev vedtag et den 25. maj 2011. Denne nye tilgang omfatter især større 
støtte til partnere, som har givet tilsagn om at opbygge demo kratiske samfund og gennemføre 
reformer, i overensstemmelse med principperne om "flere midler for flere reformer" og 
"gensidig ansvarlighed". 
2. ANALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET  
EU kan bedst yde sin bistand i de naboskabslande, hvor et af  de primære politiske mål er 
tilpasning til EU's lovgivning og standarder. Nogl e specifikke bistandsformer kan kun ydes på 
EU-plan, såsom fremme af gradvis økonomisk in tegrering i EU's indre marked, adgang til 
Schengenområdet eller deltagelse i EU-pr ogrammer. Derfor er EU den førende 
samarbejdspartner i de fleste ENP-lande, en ro lle, som medlemsstaterne , de internationale 
finansielle institutioner og andre donorer br edt anerkender. Hjælp til EU's naboer med 
tilpasning til EU's politikker, regler og standarder er et afgørende incitament til reformer i ENP-partnerlandene. 
Med 27 medlemsstater med fælles politikker og  strategier har EU alene den nødvendige 
kapacitet til at møde de globale udfordringer.  Medlemsstaternes indsats kan være begrænset 
og opsplittet med projekter, der ofte er for sm å til at gøre en holdbar forskel på området. 
Strømlining af medlemsstaternes arbejde ge nnem EU giver mulighed for bedre koordinering 
og gør EU's arbejde mere effektivt. 
 
DA 3   DA I en tid med budgetbegrænsninger, hvor flere medlem sstater har valgt at tr ække sig ud af flere 
samarbejdssektorer og ikke længere deltage i bi standen til visse lande, kan EU spille en aktiv 
rolle i fremme af demokrati, fred, stabilit et, velstand og fattigdomsbekæmpelse i sit naboskab. 
I den forbindelse giver det fra et rent økonomisk  perspektiv mere mening end nogensinde før 
at yde bistand på EU-plan, hvor den kan gøre en reel forskel. Det er også billigere at arbejde 
med EU. De administrative omkostninger er mi ndre end de gennemsnitlige administrative 
omkostninger for de primære donorer af bilateral bistand. 
3. EU- INITIATIVETS MÅL  
Den europæiske naboskabspolitik har til form ål at skabe et område med velstand og gode 
naboskabsforbindelser ved EU's grænser, især gennem politisk associering, økonomisk 
integrering og tæt samarbejde i en række se ktorer. I perioden 2014-2020 vil disse mål fortsat 
blive støttet af EU gennem et sæ rligt finansielt værktøj, det europæiske naboskabsinstrument. 
Instrumentet vil formidle størstedelen af  midlerne fra EU's budget til partnerne. 
For at dette instrument kan opfylde ambiti onerne med den nye ENP-vision, skal en række 
specifikke mål med reguleringen, baseret på  udviklingen, erfaringer og evalueringer, 
opfyldes, herunder især: 
• anvendelse af principperne om "flere midler for flere reformer" og "gensidig 
ansvarlighed" i overensstemmelse med den nye ENP-politik, tilskyndelse af 
nabolandene til at gennemføre flere reformer, løsning af problemerne med kompleksiteten og længden af programmeringe n af EU-bistand for at strømline, 
afkorte og fokusere processen 
• strømlining af instrumentets anvendels esområde med den rette balance mellem 
instrumentets fleksibilitet og fokus på  de politiske målsætninger og vigtige 
samarbejdsområder 
• tilpasning af gennemførelsesbeste mmelser og bedre sammenhæng i de 
udenrigspolitiske instrumenter 
• styrkelse af reglerne om grænseoverskridende  samarbejde for at fremme effektiv og 
hurtig gennemførelse af programmerne 
• fremme af tættere bånd med EU's inte rne instrumenter og politikker, herunder 
gennem et styrket samarbejde med Komm issionens relevante tjenestegrene i 
programmeringsfasen og, hvor det er re levant, gennem mekanismer, der giver 
mulighed for sammenlægning af midler fra interne og eksterne poster i EU's budget 
• hensyntagen til de bedre forbindelser med Rusland ved at ændre bestemmelserne om 
Ruslands berettigelse til mi dler under det europæiske naboskabsinstrument, således 
at Ruslands status som både EU's nabo og strategiske partner afspejles. 
4. P
OLITISKE LØSNINGSMODELLER  
Konsekvensanalysen gennemgår fire løsningsmodeller: 
 
DA 4   DA • Model 0:  "Ingen EU-foranstaltninger" : EU indstiller sin finansielle bistand 
gennem et særligt instru ment for naboskabet. 
• Model 1:  "Ingen ændring" : Samarbejdet med de berørt e lande holder sig strengt 
inden for rammerne af den eksister ende naboskabsforordning. Bruges som 
basisscenarie i analysen. 
• Model 2:  "Tilpasning af det eksisterende instrument" : Det fremtidige lovforslag 
bør baseres på den gældende forordning med en række ændringer under hensyntagen 
til den nye politiske situation og de specifikke mål, der er blevet identificeret. Model 2 omfatter også en række alternativer om de specifikke problemer, der er konstateret. 
• Model 3:
 "Udarbejdelse af et helt nyt instrument" : Med et nyt geografisk 
anvendelsesområde og fokus på mål, som er bredere eller anderledes end målene for 
ENP. 
5. KONSEKVENSANALYSE  
I det aktuelle instrument (model 1 - "basissc enariet") ydes der bistan d til en lang række 
forskelle områder, hvilket har positive økonomi ske, sociale og miljømæssige konsekvenser i 
partnerlandene. Indvirkningen i ovennævnte sekt orer kunne imidlertid fortsat øges med mere 
fleksible mekanismer og mere innovative ti ltag, f.eks. med hensyn til sammenlægning af 
midler eller anvendelse af innova tive finansielle instrumenter. Indstilling af EU's indsats 
(model 0) vil reducere indvirkningen på alle  tre områder og true holdbarheden af de 
fremskridt, der er sket indtil videre. Samtidig vil det også påvi rke EU's generelle forbindelser 
med ENP-partnerne negativt. Med et ændret in strument (model 2) vil de positive økonomiske, 
sociale og miljømæssige konsekvenser, der er opnået med det eksisterende instrument, blive styrket yderligere. Endvidere fo rventes der en positiv indvirkning på især forvaltningen som 
følge af anvendelsen af princippet om "flere midl er for flere reformer". Model 2 har derfor de 
største positive konsekvenser. Fremlæggelse af et helt nyt instrument (model 3) vil især få 
konsekvenser for sammenhængen i EU's indsats og ENP-målene og vil dermed påvirke EU's 
troværdighed i regionen. 
Endvidere fokuserede konsekvensanalysen på  nødvendigheden og merværdien af en EU-
indsats sammenlignet med en inds ats fra medlemsstaterne alene. 
6. S
AMMENLIGNING AF LØSNINGSMODELLERNE  
Baseret på analysen og vægtningen af de fo rskellige konsekvenser (globale, økonomiske, 
sociale, miljømæssige) er model 0 og 3 ikke bl evet vurderet at være realistiske muligheder, 
der ville give den største positive indvirkning og opfylde målene for den reviderede ENP. 
Model 2 vil have den største positive indvirkning og har det bedste potentiale for at tilpasse den eksisterende samarbejdsstruktur til de n nye politiske situation, ENP-målene og de 
udfordringer, der blev identificer et på grundlag af evalueringer  og erfaringer. Model 1 er den 
anden bedste mulighed, som vil fastholde den positive indvirkning, dog uden at give mulighed 
for at opfylde målene for den nye ENP-vision eller at møde de udfor dringer og specifikke 
problemer, der blev identificeret i for hold til det eksisterende instrument. Den foretrukne 
løsningsmodel er derfor nr. 2.  
 
DA 5   DA 7. OVERVÅGNING OG EVALUERING  
Da det nye partnerskabsinstrume nt vil være en bemyndigelses forordning, der fastlægger de 
vigtige elementer og grundlaget for EU's i ndsats, vil de specifikke samarbejdsmål og 
foranstaltningerne for de e nkelte lande og regioner blive fastlagt i programmerings- og 
gennemførelsesfasen, herunder de forventede resultater. Der vil på  det tidspunkt blive 
identificeret specifikke indikatorer, som tager høj de for de særlige forhold, der gælder for de 
enkelte foranstaltninger.