ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM ( 83) 566 
 
 
 
Vol. 1983/0 215 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the open ing to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom  27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(83) 566 endelig udg.
Bruxelles, den 3. oktober 1983
DEN EUROPÆISKE FOND FOR REGIONALUDVIKLING 
(Ottende beretning fra Kommissionen til Rådet)

DEN EUROPÆISKE FOND FOR REGIONALUDVIKLING
' ■  J  '  i ;
Ottende årsberetning (1982)
,  D.G. XVI
1  Manuskript afsluttet i august 1983

FORQRQ
I artikel 21, stk. 1 og 2, i Rådets forordning om oprettelse af en 
europæisk fond for regionaludvikling fastsættes følgende:
"1. Hvert år inden den 1. oktober forelægger Kommissionen en beretning 
for Rådet, Europa-Parlamentet og Det økonomiske og sociale Udvalg om 
denne forordnings anvendelse i det forudgående år."
"2. Denne beretning skal ligeledes omhandle fondens finansielle 
forvaltning samt de konklusioner, som Kommissionen drager af den 
kontrol, der er foretaget af fondens virksomhed."
For de kvotafrie foranstaltningers vedkommende understreges denne 
forpligtelse til at forelægge en årsberetning yderligere i artikel 
6, stk. 2 og 3, i Rådets forordninger om gennemførelse af særlige 
fællesskabsaktioner:
"2. Ved udgangen af hvert år forelægger den pågældende medlemsstat 
Kommissionen en rapport, hvori det anføres, hvor langt 
gennemførelsen af det særlige program er naæt, og hvor der gives de 
oplysninger, der kræves ifølge bilaget til denne forordning. Disse 
rapporter skal gøre det muligt for Kommissionen at sikre sig, at det 
særlige program gennemføres, konstatere virkningerne heraf og 
kontrollere, om de forskellige foranstaltninger gennemføres på 
indbyrdes sammenhængende måde. Rapporterne fremsendes til Udvalget 
for Regionalpolitik."
"3. På grundlag af disse rapporter og de dertil knyttede afgørelser 
aflægger Kommissionen beretning på de i fondsforordningens artikel 
21 fastsatte betingelser."
111
Forord

MEDDELELSE
Da den anden periodiske beretning om den økonomiske og sociale situation i 
Fællesskabets regioner er under udarbejdelse, er denne beretning blevet 
begrænset til kun at omhandle de vigtigste aspekter ved EFRU's 
interventioner.
Som følge heraf er beretningen med hensyn til indhold og opbygning på 
visse punkter ændret i forhold til den syvende EFRU-årsberetning (1981). 
Bl.a. kan nævnes:
♦ den syvende årsberetning indeholdt et kapitel om "Regionalpolitikken 
i 1981" (kapitel II). Dette kapitel er udgået. Dog er visse emner, der 
i den tidligere beretning blev omtalt i dette kapitel, behandlet i et 
bilag til denne beretning. Det gælder oversigterne over de af 
medlemsstaterne forelagte regionaludviklingsprogrammer (bilag nr. 1) 
og over de integrerede regionaludviklingsforanstaltninger (bilag 
nr. 2);
• endvidere er det tidligere kapitel IV "Regional analyse af fondens 
interventioner" udgået. De mere generelle aspekter ved den 
geografiske koncentration af fondens interventioner om visse regioner 
er dog omhandlet i det afsluttende kapitel, der endvidere indeholder 
en kort statistisk oversigt over fondens interventioner fra 1975 til 
1982 samt nogle betragtninger vedrørende disse interventioners 
indflydelse på beskæftigelsen. Desuden indeholder kapitlet nogle 
betragtninger vedrørende EFRU's komplementære og supplerende karakter 
samt dens globale indflydelse på regionaludviklingen.
Der bør gøres opmærksom på, at visse tal i de forskellige kapitler i denne 
beretning ikke er direkte sammenlignelige. Således giver den i kapitel III 
("Udbetaling og indfrielse af forpligtelser") anførte oversigt over 
forpligtelser og udbetalinger ikke nogen opdeling af fondens virksomhed 
efter investeringstyper og regioner. Ved beskrivelsen af denne virksomhed 
har man derfor benyttet sig af de statistiske opgørelser, der 
offentliggøres i forbindelse med hver enkelt serie af beslutninger, og 
hvori beløbene i national valuta omregnes til ECU efter kursen for januar 
i det pågældende regnskabsår. I kapitel II anvendes kursen for januar 
1982. I kapitel III derimod bliver forpligtelser og udbetalinger i 
overensstemmelse med de for budgettet gældende regler omregnet efter 
kursen for hver måned, idet forpligtelserne hver måned justeres i takt med 
kurssvingningerne. Anvendelsen af sådanne afvigende metoder ved 
beregningen af de i beretningen anførte beløb i ECU medfører visse 
forskelle mellem tallene i kapitel II og III, hvilket imidlertid ikke 
anfægter tallenes størrelsesorden.
Ligeledes må man skelne mellem "vedrørende regnskabsåret 1982" og "i løbet 
af 1982", når det drejer sig om antallet af indgivne ansøgninger og 
antallet af projekter, der er blevet gennemgået eller hvorom der er 
truffet beslutning om støtte (jf. pkt. 24 i kapitel II og pkt. 96 i 
kapitel V).
Meddelelsev

VI> ’ ■  , ' ί  .  '  :  '  < ■ - ,  , ;  ,
EFRU

TNDLEDENDE BEMÆRKNINGER
1. Den europæiske fond for Regionaludvikling er det eneste 
fællesskabsinstrument, der udelukkende har til opgave at bidrage til 
udviklingen af de ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet. Fonden 
yder støtte til de nationale regionaludviklingsbestræbelser med det 
formål at formindske de regionale skævheder i Fællesskabet. Fonden 
intervenerer ved at yde støtte til udgifter til investeringer 
(infrastruktur, produktion af varer og tjenesteydelser) i regioner 
og områder, hvortil medlemsstaterne yder støtte med regionalt sigte; 
der er tale om investeringer, der finansieres eller støttes af den 
pågældende medlemsstat.
2. Fællesskabet oplevede indtil 1973 en jævn og vedvarende vækst, der 
dog var præget af en vis skævhed. Man har ikke kunnet gennemføre en 
fælles regionalpolitik som har kunnet stå mål med de eksisterende 
behov; det er under de nuværende økonomiske forhold ikke nogen let 
sag at fremme en sådan politik. Som følge af de store budgetunderskud 
er de budgetpolitiske muligheder i regelen begrænsede og 
nødvendigheden af at nedsætte udgifterne betyder, at der afsættes 
færre finansielle midler til regionalpolitikken. I øvrigt har den 
økonomiske krise været af en så alvorlig karakter, at der er opstået 
strukturelle problemer også i veludviklede regioner, medens en række 
regionale skævheder er blevet yderligere forværret. Det er ikke 
nogen tilfældighed, at de lande, der har de største regionale 
skævheder, også er dem, der har sværest ved at rette op på dem, da de 
samtidig har de alvorligste økonomiske problemer. De kortsigtede 
foranstaltninger, som regeringerne træffer for at modvirke den 
økonomiske tilbagegang, er øjensynligt nødvendige af politiske og 
sociale grunde, men bør ikke få en til at glemme, at kløften mellem 
de regioner, der er favoriseret af naturli- ge fordele og deres 
udviklingskapacitet og de regioner, der er karakteriseret af lave 
indkomster og betydelig strukturel arbejdsløshed, fortsat er lige 
dyb.
3. Det forventede konjunkturomsving vil formodentlig betyde en 
formindskelse, men ikke en løsning af de strukturelle problemer i de 
ugunstigt stillede regioner. Uden en aktiv regionalpolitik vil der 
således ikke kunne gøres virkelige fremskridt hen imod en styrkelse 
af den økonomiske integration. Som led i denne politik udgør 
Regionalfonden imidlertid kun en del af en større helhed. I den 
forbindelse vil en vurdering af regionalpolitikkens betydning kun 
være mulig, såfremt der også tages hensyn til de øvrige finansielle 
instrumenter og Fællesskabets politik på andre områder, og såfremt 
disse instrumenters interventioner ses på baggrund af den aktuelle 
økonomiske situation.
Kapitel 1 - Indledning1

OVEPSIGT OVER FONDENS VIRKSOMHED I 1982
Den kvotabestemte afdeling ,
4. I henhold til artikel 21, stk. 2, i fondsforordningen, der blev 
vedtaget af Rådet i marts 19750) og ændret i februar 19790) og i 
december 1980(3), skal Kommissionen hvert år forelægge en beretning 
om fondens finansielle forvaltning samt om de konklusioner, som 
Kommissionen drager af den kontrol, de er foretaget af fondens 
virksomhed. Denne årsberetning vedrører fondens virksomhed i 1982.
5. De vigtigste begivenheder i 1982 har foruden den fortsatte drøftelse 
af det i oktober 1981 forelagte forslag til revision af 
fondsforordningenO) været iværksættelsen af de særlige aktioner med 
henblik på regionaludvikling, de såkaldte "kvotafrie aktioner", som 
Rådet vedtog i oktober 1980, samt forelæggelsen i november 1982 af 
forslag om en ny serie kvotafrie aktioner(5).
6. I afventning af Rådets beslutning om en revideret EFRU-forordning 
har Kommissionen besluttet i 1982 at anvende de samme kvoter som i 
1981, nemlig dem, der er fastsat i fondsforordningens artikel 2, stk.
3, litra a) O) .  · .
7. For den kvotabestemte afdelings vedkommende udgjorde de disponible 
midler (forpligte!sesbevillingerne) for 1982 1.817,7 Mio ECU, nemlig 
budgettildelingen for 1982 på 1.669,0 Mio ECU plus 148,7 Mio ECU, 
der fremkom ved frigørelse af bevillinger, fremførsler fra det 
foregående regnskabsår samt justeringer for svingninger i 
ECU-kursen. Skønt der var tale om en væsentlig stigning i forhold til 
det foregående år, blev der indgået forpligtelser for næsten 
samtlige disponible bevillinger (1.812,1 Mio ECU), uden at 
Kommissionen dog kunne yde støtte til samtlige støtteberettigede 
projekter. Beslutninger om støtte til 149 investeringsprojekter, som 
fondsudvalget havde afgivet udtalelse om allerede i 1982, har 
måattet udskydes til regnskabsåret 1983. Det er endvidere klart, at 
de medlemsstater, der har de alvorligste regionale problemer, ville 
have indgivet et endnu større antal ansøgninger, såfremt fondens 
tildeling havde været større.
8. Af effektivitetshensyn og for at opnå en hensigtsmæssig finansiel 
forvaltning har Kommissionen i øvrigt udvist en vis smidighed ved at 
anvende de budgetmidler, som nogle medlemsstater ikke har udnyttet, 
til at yde Grækenland, Irland, Italien og Det forenede Kongerige 
EFRU-støtte ud over deres kvoter for 1982, 
modregnes i deres kvoter for 1983.
1  Forordning (EOF) nr. 724/75 af 18. marts 1975 
(EFT nr. L 73 af 21.03.75).
2 Forordning (EOF) nr. 214/79 af 6. februar 1979 
(EFT nr. L 35 af 09.02.79).
3 Forordning (EOF) nr. 3325/80 af 16. december 1980 
(EFT nr. L 349 af 23.12.80).
4 Dokument KOM (81) 589 endelig udg. af 26.10. 1981.
s Dokument KOM (82) 658 endelig udg. af 18.11. 1982.
6 Dokument KOM (82) mødeprotokol 644, punkt X.idet differencen
;  S *  t  >■*
2 EFRU

9. Kommissionen godkendte i 1982 63,9% af de gennemgåede projekter og 
vedtog for den kvotabestemte afdelings vedkommende 535 beslutninger, 
der vedrorte en samlet støtte på 1.864,30 Mio ECU (svarende til 81,7% 
af den støtte, hvorom der blev ansøgt) til 3.277
investeringsprojekter. Siden 1975 er der således blevet godkendt 
17.771 projekter og 30 undersøgelser, og der er hermed ydet i alt 
7.198,65 Mio ECU i støtte (7.186,89 Mio ECU til projekter og 
11,76 Mio ECU til undersøgelser).
10. Af de 1.864,30 Mio ECU, der blev ydet i 1982, vedrørte 12,8% 
(1975-1982: 21,3%) projekter inden for industri-, håndværks- og 
servicesektoren, der skulle give mulighed for oprettelse eller 
opretholdelse af 48.148 arbejdspladser (1975-1982: 506.477
arbejdspladser), og 87,1% (1975-1982: 78,7%) vedrørte
infrastrukturprojekter, mens resten gik til finansiering af 
undersøgelser.
Støtten til infrastrukturprojekter overskred også i 1982 det i 
EFRU-forordningen fastsatte loft på 70%. Det er i vid udstrækning den 
økonomiske situation, der er baggrunden for det beskedne 
investeringsniveau inden for industri-, håndværks- og 
servicesektoren. Kommissionen ser imidlertid med bekymring på, at så 
lille en del af ressourcerne anvendes til produktionsvirksomhed. Den 
mener dog bl.a. ,  at medlemsstaterne bør gøre en særlig indsats for 
at afhjælpe denne situation og overholde det minimumskrav på 30%, som 
fremgår af fondsforordningens bestemmelser(7).
11. De disponible betalingsbevillinger udgjorde for den kvotabestemte 
afdelings vedkommende 1.015,0 Mio ECU, hvortil kommer 33,6 Mio ECU 
fremført fra 1981. Udbetalingerne i 1982, der udviste en stigning på 
20% i forhold til det foregående regnskabsår, udgjorde 950,7 Mio ECU
(mod 791,409 Mio ECU i 1981), dvs. 92,2% af den kvotabestemte
afdelings disponible budgetbevillinger. De samlede udbetalinger 
siden fondens oprettelse udgør således 53,9% af de indgåede 
forpligtelser. Kommissionen finder denne procentsats 
tilfredsstillende i betragtning af, at udbetalingerne fra fonden 
først finder sted efter udbetalingen af den nationale støtte, der 
tjener som grundlag for beregningen af fondsstøtten, og i
betragtning af, at denne nationale støtte først udbetales
efterhånden som projektet skrider frem.
12. Siden revisionen af fondsforordningen i 1979 tages der ved 
beregningen af fondsstøtten hensyn til de udbetalinger, som 
medlemsstaterne har foretaget fra den tolvte måned forud for det 
tidspunkt, hvor Kommissionen modtager støtteansøgningen, og som 
vedrører investeringer, hvis gennemførelse ikke er afsluttet på 
dette tidspunkt. Således er udførelsen af 37% af de i 1982 
finansierede projekter blevet påbegyndt i 1981, 39% i løbet af 1982 ,  
mens nogle få forventes igangsat i 1983.
7 Fondsforordningens artikel 4, stk. 1, litra b) .  
Kapitel I - Indledning3

13. I administrativ henseende betyder den nye forenklede procedure i 
forbindelse med ansøgninger om støtte til mindre investeringer (på 
under 10 Mio ECU) en afgjort forbedring, både af den måde, 
medlemsstaterne informeres på, og af fondens forvaltning. Alligevel 
kom Kommissionen ud for visse praktiske problemer, især i årets anden 
halvdel, fordi 97% af de gennemgåede projekter var mindre projekter 
(svarende til 41% af den støtte, hvorom der blev ansøgt), og fordi 
mere end 65% af de forelagte ansøgninger, svarende til næsten 70% af 
de disponible forpligtelsesbevillinger i 1982, først blev modtaget 
mellem september og november. Hidtil har Kommissionen altid 
bestræbt sig på at indrette sig herefter og vise sig imødekommende 
over for medlemsstaterne. Men på grund af de praktiske problemer er 
den nødt til at henstille, at ansøgningerne i overensstemmelse med 
forordningen fordeles mere jævnt over hele året, og den vil være nødt 
til at afvise enhver ansøgning, der modtages efter sidste 
indleveringsfrist. .  -
De indkomne ansøgninger har været af meget forskellig kvalitet og har 
meget ofte måttet suppleres af Kommissionens tjenestegrene på 
grundlag af oplysninger indhentet hos medlemsstaterne. Det har i 
almindelighed vist sig lettere at opnå disse oplysninger i 
medlemsstater, hvor der gives Kommissionen direkte adgang til at 
kontakte de kompetente regionale eller lokale myndigheder.
14. Medlemsstaterne har i 1982 endnu en gang ikke udnyttet
fondsforordningens artikel 4, stk. 2, litra b),  hvorefter fondens 
støtte til infrastrukturinvesteringer helt eller delvis kan gives i 
form af en rentegodtgørelse på tre procentpoints på lån ydet af E1B, 
Medlemsstaterne foretrækker nemlig, at den EFRU-støtte, som deres 
kvote giver dem ret til, kommer til udbetaling forholdsvis hurtigt i 
takt med projektets fremadskriden, i stedet for i form af en 
rentegodtgørelse, der indebærer udbetalinger over en relativt lang 
periode svarende til EIB-lånets løbetid. En udnyttelse af denne 
mulighed for rentegodtgørelse ville imidlertid styrke de 
interventioner, der gennemføres ved hjælp af de to
finansieringsinstrumenter, dels fordi en række investorer derved vil 
få lettere adgang til at opnå lån, dels fordi der på den måde via 
fonden vil kunne tilvejebringes flere midler til fremme af 
regionaludviklingen.
15. EFRU har i henhold til fondsforordningens artikel 12 deltaget i 
finansieringen af 8 undersøgelser med tilknytning til fondens 
virksomhed (2,07 Mio ECU). Det er efter Kommissionens opfattelse alt 
for lidt, og medlemsstaterne burde i langt højere grad udnytte 
muligheden for at opnå denne form for fondsstøtte.
:4EFRU

Den kvotafrie afdeling
16. Med hensyn til den kvotafrie afdeling er de særlige 
fællesskabsaktioner, der finansieres på grundlag af de af 
Kommissionen godkendte særlige programmer, gradvis blevet iværksat 
fra sidste halvår af 1981.
I 1982 udgjorde de disponible forpiigtelsesbevillinger for denne 
kvotafrie afdelings vedkommende 151,189 Mio ECU (heraf var 90,5 Mio 
ECU opfort på budgettet for 1982 og 60,7 Mio ECU fremført fra 
regnskabsåret 1981). I løbet af året blev der indgået forpligtelser 
for 32,7 Mio ECU, således at der siden 1981 er disponeret over i alt 
73,3 Mio ECU (dvs. i løbet af 18 Måneder næsten 34% af det samlede 
beløb for femårsperioden). De disponible betalingsbevillinger 
udgjorde 62,22 Mio ECU. Der blev i løbet af året udbetalt i alt 
22,42 Mio ECU, som vedrørte forpligtelser til fordel for Det 
forenede Kongerige, Irland, Frankrig, Italien og Belgien.
Bemærkninger
17. Kommissionen understreger betydningen af oplysningsarbejdet omkring 
fondens interventioner. Dette arbejde har naturligvis en langt 
større virkning, såfremt man kan påvise, at fondsstøtten har en 
supplerende karakter, og såfremt det er muligt at identificere de 
enkelte finansierede projekter. Kommissionen har med tilfredshed 
konstateret, at visse medlemsstaters myndigheder, såvel på nationalt 
som på regionalt og lokalt plan, fortsat har vist sig villige til at 
samarbejde på dette område, men den finder det vigtigt, at også andre 
medlemsstater indvilliger i på tilsvarende måde at formidle denne 
information. Kommissionen har i øvrigt til hensigt at ændre de lister 
over projekter, der offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende, således at de bliver et mere effektivt informationsmiddel. 
Dette er af særlig betydning i tiden forud for det kommende valg til 
Europa-Parlamentet.
18. Kommissionen må understrege betydningen af, at der er 
komplementaritet mellem fondsstøtten og de nationale udgifter til 
regionaludvikling. Kun såfremt dette princip overholdes vil man 
kunne sikre en reel forøgelse af den samlede støtte til regionerne og 
dermed troværdigheden af Fællesskabets aktioner til fordel for de 
pågældende befolkningsgrupper. Det er imidlertid vanskeligt for 
Kommissionen at vurdere det faktiske forhold mellem den nationale 
støtte og de beløb, der modtages fra fonden, og således at afgøre, i 
hvilket omfang Fællesskabets indsats har haft en ægte supplerende 
karakter.
19. I den ændrede fondsforordning og i Rådets resolution om 
retningslinjerne for Fællesskabets regionalpolitik^) tillægges der 
regionaludviklingsprogrammerne øget betydning. I EFRU-forordningen 
fastsættes det, at der kun kan ydes fællesskabsstøtte til et projekt, 
såfremt dette indgår i et regionaludviklingsprogram.  EFRU har 
således fået medlemsstaterne til, efter nogle fælles retningslinjer 
fastlagt af Udvalget for Regionalpolitik, at udarbejde 
regionaludviklingsprogrammer. Takket være denne ramme har den en vis 
indflydelse på medlemsstaternes politik på dette område. Efterhånden 
som disse programmer forbedres og udbygges, vil der blive skabt 
grundlag for en samordning af regionalpolitikken i Fællesskabet.
Rådets resolution af 6. februar 1979 om retningslinjerne for 
Fællesskabets regionalpolitik (EFT nr. C 36 af 06.02. 1979, s. 10).
Kapitel I - Indledning5

Denne koordinationsproces er knap nok startet, da det har taget flere 
år at få udarbejdet de forste programmer. For øjeblikket satses der 
på at gøre dem lettere sammenlignelige, og det tilstræbes, at de 
kommer til at indeholde oplysninger om virkningerne af de andre 
strukturpolitiske foranstaltninger på nationalt plan og på 
fællesskabsplan. På den baggrund er det vigtigt (således som anført i 
Kommissionens henstillinger til medlemsstaterne vedrørende 
programmerne), at disse regelmæssigt ajourføres og suppleres. Ved 
udgangen af 1982 havde samtlige medlemsstater givet Kommissionen 
meddelelse om deres nye regionaludviklingsprogrammer, som der kort 
redegøres for i bilag nr. 1. .
20. Den indsats, der siden 1979 er blevet gjort for at fremme en række
integrerede regionaludviklingsforanstaltninger, har vist, at denne 
fremgangsmåde til trods for de vanskeligheder, der har gjort sig 
gældende, med fordel kan anvendes. 1 1982 blev der for første gang på 
Fællesskabets budget opført en bevilling (på 2 Mio ECU), der sætter 
Kommissionen i stand til at deltage i finansieringen af
undersøgelser, der er nødvendige til forberedelse af de integrerede 
foranstaltninger (der gives i bilag nr. 2 en redegørelse for 
situationen for så vidt angår de første integrerede foranstaltninger 
samt oplysninger om EFRU's interventioner i de regioner, hvor der 
gennemføres integrerede udviklingsprogrammer: de vestskotske øer
(Outer Hebrides) i Det forenede Kongerige og Lozere i Frankrig).
21. Udvalget for Regionalpolitik holdt fem møder i 1982, hvorunder det 
udpegede en ny formand, B. ATTALI,  og en ny næstformand, 
J.R. EYS1NK-SMEETS.  Udvalgets arbejde har til dels bestået i at 
gennemgå et dokument om Fællesskabets regionalpolitik, udarbejdet af 
udvalgets tidligere formand, C. NOE, samt de såkaldte "anden 
generations" regionaludviklingsprogrammer, som det havde fået 
forelagt (programmer for Forbundsrepublikken Tyskland og Irland samt 
Belgiens delprogram for Flandern).  Udvalget har drøftet 
hovedlinjerne i den anden periodiske beretning om den økonomiske og 
sociale situation i Fællesskabets regioner og har desuden afgivet 
udtalelse om 112 større infrastrukturprojekter.
6 EFRU

DEN KVOTABESTEMTE- AFDELINGS VIRKSOMHED
INDLEDENDE BEMÆRKNINGER SAMT BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE DEN 
ANVENDTE METODE
22. Den kvotabestemte afdelings virksomhed kan inddeles i tre faser:
Fase 1 :  Kommissionens tjenestegrene gennemgår de
investeringsprojekter, der foreslås i de af 
medlemsstaterne indgivne støtteansøgninger,  og udvælger 
heriblandt de støtteberettigede projekter. Disse gøres til 
genstand for et "udkast til beslutning"(’) (jf. pkt. 5 til 
9 i dette kapitel).
Fase 2 :  Efter gennemgangen forelægger Kommissionen de udvalgte
projekter for EFRU-udvalget(10 ). Det sker efter følgende 
retningslinjer:
• drejer det sig om investeringer på 10 Mio ECU eller 
derover, skal de i alle tilfælde forelægges for dette 
udvalg. Vedrører investeringerne infrastruktur, skal 
Kommissionen, før den indhenter fondsudvalgets 
udtalelse, høre Udvalget for RegionalpolitikC11) ;
• drejer det sig om investeringer på under 10 Mio ECU, 
giver Kommissionen ved hjælp af forenklede lister 
medlemsstaterne forhåndsmeddelelse(li) om de 
investeringer, hvortil der er ansøgt om støtte. 
EFRU-udvalget høres i forbindelse med:
- udkast til negativ beslutning, såfremt den 
pågældende medlemsstat anmoder herom;
* I "Udkastene til beslutninger" og i de "beslutninger", der træffes på 
grundlag heraf, bevares i almindelighed den gruppering af 
investeringsprojekterne, der findes i de støtteansøgninger, som 
forelægges Kommissionen i henhold til fondsforordningens artikel 7.
10 Fondsforordningens artikel 16. De forelægges under møderne i 
fondsudvalget, der normalt træder sammen fire gange om året.
11 I overensstemmelse med fondsforordningens 
artikel 5, stk. 2, litra a).
i* Denne procedure blev indført i 1979 ved fondsforordningens artikel 5, 
stk. 2, litra a) og b).
Kapitel II - Fondens interventioner7

alle andre udkast til beslutning, såfremt 
-•'Kommissionen' eller en medlemsstat ønsker, at 
fondsudvalget høres.
Fase 3 :  På baggrund af proceduren vedrørende forhåndsmeddelelse
samt fondsudvalgets udtalelser træffer Kommissionen 
beslutning(l3) om, hvor meget der skal ydes i støtte til de 
forskellige projekter, der er grupperet under de enkelte 
"beslutninger"(’) (jf. pkt. 33 i dette kapitel).
23. Det forholder sig generelt således, at:
• de i 1982 gennemgåede projekter omfatter projekterne i de 
støtteansøgninger, som er blevet tilsendt Kommissionen over en 
12-måneders periode, der dækker 4. kvartal af 1981 og de tre 
første kvartaler af 1982(14);
• de projéktéi?i der i løbet, regnskabsåret er blevet forelagt
fondsudvalget til udtalelse, omfatter foruden dé projekter, der 
er blevet godkendt under gennemgangen af ansøgninger vedrørende 
1982, en række projekter fra tidligere år, der ikke kunne 
færdigbehandles på daværende tidspunkt, og som i første omgang 
blev afviste -  h&tu Uv';;.. . .
• de i 1982 trufne beslutninger om støtté vedrører dels de 
projekter, der er godkendt under den ovenfor beskrevne 
procedure, og som har kunnet finansieres over budgetmidlerne for 
1982, dels projekter, der blev godkendt i forbindelse med den 
sidste gennemgang af projekter i 1981, men hvorom der ikke kunne 
træffes beslutning, da der ikke var tilstrækkelige budgetmidler 
til rådighed for regnskabsåret 1981.
Dette er baggrunde^ for, at man inden for et bestemt kalenderår ikke 
direkte kan sammenligne de talmæssige oplysninger vedrørende de 
forskellige ovenfor beskrevne faser: gennemgang af projekter,
forelæggelse for fondsudvalget og beslutningsfasen.
24. I dette kapitel behandles undersøgelserne ikke sammen med 
investeringsprojekterne, skønt de henhører under fondens 
kvotabestemte afdeling. Beslutninger om støtte til undersøgelser 
træffes af Kommissionen uden høring af fondsudvalget. Kommissionen 
underretter dog medlemsstaterne om de beslutninger, der vedrører 
dem.
Derfor skal débeløb, der vedrører undersøgelser, lægges til dem, der 
vedrører investeringsprojekter (jf. bilagstabel 1).
I kapitlet "Finansiel forvaltning og kontrol" derimod omfatter de 
samlede beløb vedrørende forpligtelser og udbetalinger såvel 
investeringsprojekter som undersøgelser finansieret af EFRU.
Beslutninger træffes normalt i fire årlige serier, kort efter 
fondsudvalgets møder.
Afgrænsningen af denne periode afhænger af den dato, der er sat som 
sidste frist for indgivelse af ansøgninger, hvorom fondsudvalget kan 
nå at afgive udtalelse på sit sidste møde det pågældende år.
EFRU

Tqfrel .1
EFRU. den kvotabestemte afdeling (undtagen undersøgelser) 
Investeringsprojekter gennemgået i 1982.
Antal projekter.  støtte. hvorm der er ansøgt. investeringsbeløb.
(Mio ECU)
Medlemsstat
Antal projekter (a)  
Støtte Cb)  
Invest.belob (c)Industri-, håndvirks-  
og servicevirksomhed
Invest, 
på over 
10 Mio ECUInvest. 
på under 
0 Mio ECUInfrastructurer
I altInvest. 
på over 
110 Mio ECUInvest, 
på under 
10 Mio ECUBjerg­
områ­
derI alt
I alt
Ca)
Cb)
(c)1
2,50
23,954
1,18
11,115
3,681
35,061
1,84 
15,0220
8,85
33,609
1,60 
5,6130 
12,291 
54,2335 
15,97 
89,29
( a )
(b)
(c)43
2,76
32,9143 
2,761
32,912
5,72
34,53109
9,38
27,07111 
15,101 
61,60154 
17,86 
94,51
(a)
(b)
(c)16
14,72
394,01142
16,29
393,61158 
31,011 
787,622
3,73
28,4987
26,83
109,7789 
30,561 
138,26247 
61,57 
925,88
Ca)
(b)
(c)1
5,76
66,9021
7,88
41,9822 
13,641 
108,886
110,85
352,43163
84,46
286,15169 I  191  
195,31 208,95
638,58 747,46
(a)
Cb)
(c)3
5,51
68,82180
15,72
238,10183 
21»231 
306,9228
311,77
2733,441013
78,44
321,951041 I  1224  
390,21 411,44
3055,39| 3362,31
IRL(a)
(b)
(c)4
8,12
51,5236
21,69
119,4940 
29,81| 
171,0116
88,27
2021,633
0,32
1,0019 
88,591 
2022,6359 
118,40 
2193,64
(a)
(b)
(c)2
10,01
50,68344
54,23
287,80346 
64,24| 
338,4833
594,11
2672,782093
317,10
1004,7726
21,91
77,692152 I  2498  
933,12 997,36
3755,241 4093,72
(a)
(b) 
C O1
2,23
7,441
2,231
7,441
2,23
7,44
MLCa)
Cb)
CO17
8,66
81,9817 
8,661  
81,982
11,95
58,301
0,70
3,503
12,651 
61,8020
21,31 
143,78
UKCa)
Cb)
CO10
42,58
268,8944
10.69
78,1554 
53,271 
347,0437 
132,10 
1412,28577
235,12
846,2920
3,75
12,12634 I  688  
370,97 424,24
2270,69| 2617,73
Ca) 
EUR 10 Cb)  
CO37
89,20
924,77831
139,10
1285,13868 I  127  
228,30 1260,34
2209,90 9328,904064
763,11
2640,5458 I  4249 |  5117
27,58 2051,03 2279,33
96,42 12065,86 14275,76
Kapitel II - Fondens interventioner
\

GENNEMGANG AF ANSØGNINGER OM STØTTE TIL 
INVESTERINGSPROJEKTER
25. Også i 1982 var det tempo, hvori medlemsstaterne indgav deres 
støtteansøgninger til Kommissionen, for langsomt i regnskabsårets 
første måneder. Kommissionens tjenestegrene har derfor måttet 
behandle to tredjedele af investeringsprojekterne vedrørende 1982 i 
løbet af en alt for kort periode forud for fondsudvalgets sidste møde 
dette år. Modtagelsen af disse mange ansøgninger på et så sent 
tidspunkt har uvægerligt medført en skæv fordeling af Kommissionens 
og udvalgets arbejde og indebåret, at der ved regnskabsårets udgang 
blev truffet beslutning om og indgået forpligtelser for næsten 70% af 
den samlede støtte for 1982C15)· Kommissionen undersøger for tiden, 
hvilke foranstaltninger der skal træffes, for at forbedre denne 
situation. ..
Tabel 2 ... *
EF
RU. den kvotabestemte afdeling (undtagen art. 12 .  undersøgelser!
Støttens og investeringsbeløbenes fordeling på 
investeringskategorier - ansøgninger gennemgået i 1982.
Investerings­
kategoriStøtte, 
hvorom der 
ansøges 
Mio ECUInvest.- 
beløb 
Mio ECUStøtte, 
hvorom der 
ansøges 
i %Invest.- 
beløb 
i %
- Industri-, håndværks- 
og servicevirksomhed. 
Projekter på 
10 Mio ECU og derover. 
Projekter på 
under 10 Mio ECU.89,20
139,10924,77
1285,133,9
6,16,5
9,0
I alt. 228,30 2209,90 10,0 15,5
- Infrastrukturer.  
Projekter på 
10 Mio ECU og derover. 
Projekter på 
under 10 Mio ECU. 
Projekter på under 
10 Mio ECU i bjerg­
områder (1) .1260,34
763,11
27,589328,90
2640,54
96,4255,3
33,5
1,265,3
18,5
0,7
I alt. 2051,03 12065,86 90,0 84,5
I alt. 2279,33 14275,76 100,0 100,0
(1) I henhold til direktiv nr. 75/268/EØF af 28. april 1975 om
landbrug i bjergområder og i visse ugunstigt stillede områder.
10Jf. i den forbindelse tabel 5.
EFRU

26. For at der kan blive tale om en egentlig udvælgelse af projekter, har 
Kommissionen i flere år opfordret medlemsstaterne til at indgive 
ansøgninger vedrørende et samlet beløb, der overskrider deres 
kvoter. I 1982 har Grækenland, Italien, Irland og Det forenede 
Kongerige fulgt denne opfordring og har indgivet ansøgninger om et 
støttebeløb, der lå væsentligt over det beløb, de kunne få tildelt.
27. Kommissionen har i 1982 gennemgået støtteansøgninger vedrørende 
5.117 investeringsprojekter; heraf var 657 blevet indgivet før 1982 
og 4.460 i 1982. De gennemgåede projekter, hvis fordeling på de 
forskellige medlemsstater fremgår af tabel 1, vedrører et samlet 
støttebeløb på 2.279,33 Mio ECU (svarende til en forøgelse på 11,6% i 
forhold til 1981) og et samlet investeringsbeløb på 14.275,76 Mio 
ECU. Tabel 2 viser den beløbsmæssige og procentvise fordeling af den 
støtte, hvorom der blev ansøgt, og af de tilsvarende investeringer 
opdelt efter de investeringskategorier, der opereres med i 
fondsforordningen.
RESULTATET AF GENNEMGANGEN AF STØTTEANSØGNINGERNE
28. Kommissionen godkendte 3.185 af de i alt 5.117 gennemgåede 
investeringsprojekter. De resterende 1.932 projekter blev ikke 
gjort til genstand for en beslutning om støtte af følgende årsager ;
• i forbindelse med 1.284 projekter blev der under behandlingen 
anmodet om yderligere oplysninger; nogle af projekterne vil, når 
der er fremlagt supplerende oplysninger, eventuelt senere kunne 
modtage EFRU-støtte.
• 422 projekter blev afvist, fordi de vedrørte følsomme økonomiske 
sektorer (hvor der for eksempel er risiko for strukturel 
overkapacitet);
• 194 projekter opfyldte ikke de formelle betingelser, der er 
fastsat i fondsforordningen (lokalisering i et støtteberettiget 
område, oprettelse af mindst 10 arbejdspladser, investeringsbelø 
på over 50.000 ECU, gennemførelsen af investeringen må ikke være
,  afsluttet på det tidspunkt, hvor Kommissionen modtager
støtteansøgningen) eller var ikke i overensstemmelse med visse 
'  fællesskabsprocedurer, f.eks. vedrørende offentlige kontrakter;
i '  .  v·
Kapitel II - Fondens interventioner11

• 18 projekter blev ikke godkendt, enten fordi det var tvivlsomt, 
om de ville bidrage til regionens udvikling, eller fordi den 
nationale støtteordning, som de var omfattet af, var uforenelig 
med EF's konkurrenceregler, eller endelig fordi investeringens 
art ikke var i overensstemmelse med de af Kommissionen fastlagte 
retningslinjer;
• 14 projekter blev trukket tilbage efter anmodning fra den 
medlemsstat, der havde indgivet den pågældende ansøgning.
Tabel 3 viser fordelingen på medlemsstater og investeringskategorier 
af de ikke-godkendte projekter.
Xabe,l_. 3
EFRU.  den kvotabestemte afdeling (undtagen artikel 12 - undersøgelser! 
Fordelingen af antallet af de investeringsprojekter, der 
ikke blev radkendt under gennemgangen af projekter i 1982.
Industri-,håndv. og Infrastruktur
Medl. servicevirksomhed
stat Invest. Invest. Invest. Invest. Bjerg- I alt
på over på under på over på under områder
10 Mio ECU 10 Mio ECU 10 Mio ECU 10 Mio ECU
B 1 —3 2 6
DK - 4 - - - 4
D 2 7 - 8 - 17
GR- - 1 2 - 3
F 1 56 - 858 - 915
IRL - - 1 - - 1
I - 183 8 772 - 963
L - - - - - -
NL - 9 - - - 9
UK 1 4 1 7 1 14
EUR 10 4 264 11 1650 31932
EFRU

Jjbel_4
F.FRU.  den kvotabestemte afdeling (undtagen artikel 12 - undersøgelser) 
Resultatet af gennemgangen af investeringsprojekter i 1982
■  .,·.. Antal projekter
Medlems- Vedrørende 1982 Antal projekter Godkendt efter
fremført fra gennemgangen
stat gennemgået godkendt tidligere regn- i 1982
skabsår og god-
kendt i 1982
B 35 29 8 37
DK 154 150 - 150
D 247 230 - 230
F 1224 309 9 318
GR 191 188 52 240
IRL 59 58 - 58
I 2498 1535 79 1614
L 1 1 - 1
NL 20 11 1 12
UK 688 674 1 675
EUR 10 5117 3185 150 3335
29. Til de 3.185 investeringsprojekter, der blev godkendt under 
gennemgangen af støtteansogninger vedrørende 1982, skal lægges 150 
projekter fra tidligere år, som ikke havde kunnet færdigbehandles på 
daværende tidspunkt. Tabel 4 viser fordelingen på medlemsstater af 
de 3.335 investeringsprojekter, der blev gjort til genstand for et 
udkast til beslutning i 1982.
HØRING AF FONDSUDVALGET
30. Udkast til beslutninger forelægges fondsudvalget til udtalelse efter 
proceduren i fondsforordningens artikel 16, såfremt der er tale om 
større projekter på 10 Mio ECU, eller derover(16) såfremt der er tale 
om mindre projekter på under 10 Mio ECU, som en medlemsstat har 
ønsket drøftet C17).
Fondsudvalget har holdt fire møder i henholdsvis marts, maj, juli og 
november 1982. På mødet i marts behandledes udelukkende en af de 
særlige kvotafrie aktioner; på de tre andre møder afgav udvalget 
udtalelse om de forelagte udkast til beslutning om støtte.
16 For investeringer i infrastrukturprojekter i denne kategori hører 
Kommissionen Udvalget for Regionalpolitik før fondsudvalgets 
udtalelse indhentes (se fondsforordningens artikel 5 stk. 2, litra a) 
og b) .
17 Fondsforordningens artikel 5, stk. 2, litra a) og b) .
Kapitel II - Fondens interventioner13

31. Af de 3.335 godkendte investeringsprojekter blev 704 forelagt 
fondsudvalget til udtalelse.
Også i 1982 medførte den i 1979 indførte procedure vedrørende 
forhåndsmeddelelse en væsentlig lettelse af udvalgets arbejde, 
eftersom kun 547 af de 3.178 projekter på under 10 Mio ECU, dvs. 17%, 
nødvendiggjorde drøftelse i udvalget. Dette har desuden gennemgået 
157 projekter på over 10 Mio ECU. Ingen af de projekter, der blev 
forelagt fondsudvalget, gav anledning til negativ udtalelse; 6 blev 
i denne fase trukket tilbage af medlemsstaterne, og i forbindelse med 
et enkelt projekt blev der ikke afgivet nogen udtalelse, mens der om 
alle de andre blev afgivet positiv udtalelse.
32. Af de 3.335 investeringsprojekter, der blev godkendt under 
gennemgangen, blev 3.329 projekter endelig godkendt med henblik på 
en beslutning om støtte. På grund af de utilstrækkelige budgetmidler 
i 1982 vil 149 af disse projekter dog først kunne gøres til genstand 
for en sådan beslutning i 1983.
BESLUTNINGER OM STØTTE
33. Efter i overensstemmelse med fondsforordningen at have indhentet 
udtalelse fra Udvalget for Regionalpolitik og fra fondsudvalget, 
vedtog Kommissionen i 1982 beslutninger om støtte på 1.862,24 Mio 
ECU(18) til i alt 3.269C1’) investeringsprojekter. Som de foregående 
år var disse beslutninger opdelt i fire serier (jf. tabel 5).
Tabel 5
EFRU.  den kvotabestemte afdeling (undtagen artikel 12 - undersøgelser!
Beslutninger om støtte i 1982: antal investeringsprojekter.
investeringsbeløb og
støttebeløb, fordelt på de forskellige serier af beslutninger
Beslutninger truffet i I alt
marts juni sept. dec.
Antal projekter 89 770 333 2077 3269
Beløb i Mio ECU
- investering
- støtte531,82 
78,382981,54
299,742931,34
205,815727,94
1278,3112172,64
1862,24
18 Heri er ikke medregnet EFRU's overtagelse af en del af omkostningerne 
i forbindelse med undersøgelserne i henhold til fondsforordningens 
artikel 12 (jf. pkt. 46).
19 Af de 3.329 projekter vedrørende 1982, der blev endelig godkendt, 
kunne de 149 først gøres til genstand for en beslutning om støtte i 
1983 (jf. pkt. 32). Til de resterende 3.180 skal lægges 89 projekter 
der blev godkendt i 1981, men hvis finansiering havde måttet udsættes 
til 1982 (jf. pkt. 33, sidste afsnit).
14EFRU

Tabel 6
F , FRU, den kvotabestemte afdeling (undtagen artikel 12 - undersøgelser! 
Investeringsprojekter, hvorom der i 1982 er truffet beslutning om støtte
Antal projekter. yder statte (Mio ECHI .  invest.eringsheloh (Mio F.CÜT
(Mio ECU)
Medlemsstat
Antal projekter (a)  
Stette (b)  
Invest.belob (c)Industri-, håndvatrks-  
og servicevirksomhedInfrastrueturer
Invest. Invest,  
på over I  på under  
10 Mio ECU 10 Mio ECUaltInvest. 
på over 
10 Mio ECUInvest, 
på under 
10 Mio ECUBjerg­
områderI alt
I alt
(a)
(b)
(c)2
3,46
46,4610
3,49
33,0712
6,95
79,531
1,84
15,0217
8,21
32,477
1,53
5,8725 
11,581 
53,3637
18,53
132,89
DK(a)
(b)
(c)39
2,52
31,2139 
2,52 
31,212
5,72
34,50111
9,46
27,40113 
15,181 
61,90152 
17,70 
93,11
(a)
(b)
(c)14
10,89
253,31135
15,73
376,9549 
26,62 
630,762
3,73
28,4979
25,01
91,4181 
28,74l 
119,90230 
55,36 
750,66
GR(a)
(b)
(c)1
5,76
63,0023
8,56
47,8324 
14,32 
110,831 2
113,12
458,31176
97,09
472,52188 
210,211 
930,83212 
224,53 
1041,66
(a)
(b)
(c)2
2,68
27,64129
11,25
166,15131 
13,93 
193,7928
299,91
864,06153
30,54
113,99181 I  312  
330,45 344,38
978,05 1171,84
(a)
IRL (b) 
(c)5
9,10
69,3943
23,71 
151,2748 
32,81 
220,6615
81,17
2004,633
0,32
1,0018 I  66  
81,49 114,30
2005,68 2226,29
(a)
(b)
(c)2
10,01
50,67161 
38,53 
205,69163 
48,54 
256,3620
366,32
2015,971383
183.99
590.9926
19,99
73,721429 
570,301 
2680,681592
618,86
2937,04
(a)
(b)
(c )1
2,23
10,801
2,231 
10,801
2,23
10,80
NL(a)
(b)
(c )8
4,81
41,388 
4,81 
41,2
11,95
40,851
0,70
3,503
12,651
44,3511 
17,46 
85,73
(a )
(b)
(c )8
77,84
1439,3539
9,44
68,2847
87,
1507,36
136,43
1401,25554
2221,83 
802,9419
3,37
10,80609 I  656  
361,63 448,91
2214,991 3722,62
(a)
|EUR 10 (b)  
(c)34 
119,74 
1950,32587
118,04
1121,83621
237,
3072118
1020,19
6863,082475
579,06
2146,0255
25,21
91,392648 I  3269  
1624,46 1862,24
9100,49 12172,64
Kapitel II - Fondens interventioner 15

De 89 projekter, som var genstand for første serie beslutninger i 
1982, var allerede blevet godkendt i november 1981 med henblik på 
tildeling af støtte, men beslutningerne herom havde ikke kunnet 
træffes på grund af utilstrækkelige finansielle midler.
Vedrørende .investeringsprojekterne
34. I tabel 6 gives der for hver enkelt medlemsstat og for hver af de
investeringskategorier, der opereres med i fondsforordningen, en 
oversigt over: ,
• antallet af investeringsprojekter, der har modtaget støtte
• det pågældende investeringsbeløb '  V
• den ydede støtte. i. "  :  . .ji.>
Gi- ; '
Med hensyn til støttens fordeling fremgår det, at 33% af det samlede 
støttebeløb blev ydet til projekter i Italien og 25% til projekter i 
Det forenede Kongerige. Derefter kommer Frankrig og Grækenland med 
henholdsvis 18,5% og 12% af den ydede støtte. Dette afspejler 
princippet om geografisk koncentration af EFRU's interventioner og 
hænger tillige sammen med størrelsen af de kvoter, der er tildelt de 
enkelte medlemsstater.
35. Forskellen mellem fordelingen af den bevilgede støtte og de kvoter, 
der er fastsat for de enkelte medlemsstater, skyldes hovedsagelig, 
at nogle af medlemsstaterne først udnytter en del af deres kvote i 
senere regnskabsår, og at de enkelte medlemsstaters andel af den 
oprindelige budgettildeling for 1982 er blevet forhøjet eller nedsat 
som følge af, at der henstod en positiv eller negativ saldo fra 1981 
(jf. kapitel III, tabel 11). Kommissionen mener for øvrigt, at de 
kvoter, der tildeles medlemsstaterne, ikke nødvendigvis skal 
overholdes inden for hvert enkelt regnskabsår - hvilket kan være 
vanskeligt, enten fordi der indgives for få ansøgninger, eller fordi 
nogle af disse ikke kan tages i betragtning - men over en længere 
periode.
36. Tabel 7, der viser, hvorledes den samlede støtte og det dertil 
svarende investeringsbeløb i 1981 og 1982 var fordelt på de 
forskellige investeringskategorier, giver anledning til følgende 
bemærkninger :
37. Støtten til projekter vedrørende investeringer på 10 Mio ECU og
derover udgjorde 61,1% af den samlede støtte, hvilket afspejler den 
prioritering af større projekter, der er fastsat i 
fondsforordningens artikel 7, stk. 5. Der er hovedsagelig tale om 
større infrastrukturprojekter, der tegner sig for næsten 55% af 
EFRU-støtten, og det er især i Frankrig, Irland og Nederlandene, der 
gennemføres sådanne projekter (henholdsvis 87%, 71% og 68,5% af den 
samlede støtte til disse lande). ; ■  v ;  :  < '  ■
16 % EFRU
..■■y
■  " ' Y : . C  ’  i
"... V

Tabel 7
EFRU.  den kvotabestemte afdeling (undtagen artikel 12 - undersøgelser) 
Støttens fordeling (i % ) på medlemsstater og investeringskategorier
Industri-,håndv. og Infrastrukturer
Medi.servicevirksomhed
statInv.påInv.på Inv.påInv.påBjerg- I alt
overunderI altoverunderområ-I alt
10 Mio10 Mio 10 Mio10 Mioder
ECUECU ECUECU
I 1981
B 34,834,8 —34,131,165,2100,0
DK- - -59,940,1 -100,0100,0
D20,039,659,64,835,6 -40,4100,0
GR-3,33,338,358,4-96,7100,0
F14,815,430,250,619,2 -69,8100,0
IRL 6,510,517,080,2 2,70,183,0100,0
I 0,33,53,871,125,1 -96,2100,0
L -- --100,0 -100,0100,0
NL- - -84,215,8 -100,0100,0
UK13,0 4,517,527,253,1 2,282,5100,0
EUR 10 5,46,511,952,934,7 0,588,1100,0
I 1982
B18,718,837,59,944,3 8,362,5100,0
DK-14,214,232,353,5 -85,8100,0
D19,728,448,16,745,2 -51,9100,0
GR 2,63,86,450,443,2 -93,6100,0
F 0,83,34,187,0 8,9 -95,9100,0
IRL 8,020,728,771,0 -0,371,3100,0
I 1,66,27,859,329,7 3,292,2100,0
L - - - -100,0 -100,0100,0
NL-27,527,568,5 4,0 -72,5100,0
UK 17,3 2,119,430,449,4 0,880,6100,0
EUR 10 6,46,412,854,731,1 1,487,2100,0
38. Med hensyn til disse infrastrukturinvesteringer på over 10 Mio ECU 
kan det anføres, at de projekter, hvortil der er ydet en støtte på 
indtil 40% af de af det offentlige afholdte udgifter, således som der 
blev åbnet mulighed for ved ændringen af fondsforordningen i februar 
1979, udgjorde 30% af projekterne(20),  mens støttesatsen i 
forbindelse med 13% af disse projekter lå på under 30%.
20 Projekter af særlig interesse for regionens udvikling, 
(fondsforordningens artikel 4, stk. 2, litra b)).
Kapitel II - Fondens interventioner17

39. Støtten til industri-, håndværks- og servicesektoren udgjorde i 1982 
kun 12,8% af den samlede støtte, idet der dog var væsentlige 
forskelle medlemsstaterne imellem. Mens denne procentsats således 
var 48% for Tysklands, 38% for Belgiens og ca. 28% for Irlands og 
Nederlandenes vedkommende, lå den på kun 19% og 14% for henholdsvis 
Det forenede Kongeriges og Danmarks vedkommende og på under 8% for de 
andre landes vedkommende. Den globale situation er en smule bedre 
end i 1981, hvor produktionsstøttens andel af den samlede 
fondsstøtte var på sit laveste siden fondens oprettelse (11,9%), men 
man er endnu meget langt fra den opstillede målsætning (mindst 30%). 
Ifølge fondsforordningens artikel 4, stk. 1, litra b) skal denne 
begrænsning, der indebærer, at støtten til infrastruk­
turinvesteringer højst kan udgøre 70% af den samlede fondsstøtte, 
ikke være overholdt for hver enkelt medlemsstat, men for så vidt 
angår EFRU's kvotabestemte afdeling som helhed over en periode på tre 
år.
Dette misforhold har ikke hidtil givet anledning til juridiske 
problemer, men det er udtryk for en uheldig tendens, som 
medlemsstaternes opmærksomhed endnu engang bør henledes på.;
I syv medlemsstater er der fra 1981 til 1982 sket en - for 
Nederlandenes, Danmarks og Irlands vedkommende endog væsentlig - 
forøgelse af den andel af støtten, der er gået til industri-, 
håndværks- og servicevirksomhed. I Frankrig udgjorde denne del af 
støtten derimod kun 4% af den samlede EFRU-støtte i 1982 (mod 30% i 
1981) og i Forbundsrepublikken Tyskland skete der et fald på 12 
procentpoints fra 60% i 1981 til 48% i 1982.
40. I bilag B præciserer tabellerne 2, 4 og 6 samt en kort kommentar de 
investeringskategorier, som har fået støtte fra fonden.
Transport (36%) og vandbygning (29%) tegner sig stadig for næsten 2/3 
af den af EFRU bevilgede støtte til infrastrukturprojekter. 
Imidlertid varierer de finansierede infrastrukturkategorier fra den 
ene stat til den anden i overensstemmelse med de nationale politikker 
og prioriteter.
Vedrørende undersøgelser
41. I 1982 traf Kommissionen beslutning om at deltage i finansieringen af 
følgende undersøgelser med i alt 2,07 Mio ECU:
• en undersøgelse vedrørende udnyttelse af vandkraftenergi i 
Grønland (0,12 Mio ECU);
• en undersøgelse vedrørende decentralisering af transportsystemet 
i Grækenland (0,07 Mio ECU);
• en undersøgelse vedrørende forbedring og udnyttelse af 
jernbanenettet "Alifana" i Napoli (1,47 Mio ECU);
18EFRU

• en undersøgelse vedrørende renovering af et petrokemisk 
industrianlæg og udvikling af Gela-området på Sicilien (0,19 Mio 
ECU) ;
• en feasibility-undersøgelse vedrørende anlæggelse af en vej 
mellem Newry i Nordirland og Dundalk i Irland (0,04 Mio ECU 
fordelt med 50 X til hver af de to undersøgelser i henholdsvis 
Irland og Nordirland);
• en undersøgelse vedrørende udnyttelse af brunkulsforekomster i 
Nordirland (0,12 Mio ECU);
• en teknisk undersøgelse med henblik på konstruktion af 
bølgebrydere ved havnen i Mallaig (Skotland) (0,06 Mio ECU).
i  Tabel 8
F.FRU.  den kvotabestemte afdeling 
Artikel 12-undersøgelser - Situationen nr. 31.12.82(1)
Medl.  
statAntal indgivne 
ansøgningerAntal undersøgel­
ser,hvortil der er 
bevilget støtteAntal undersøgel­
ser i forbindelse 
med hvilke der er 
sket udbetalingAfsl.  
under­
søgel­
ser
198019811982I altAntal Beløb 
Mio ECU(2)Antal Beløb 
Mio ECU(3)Antal
B
DK
D
GR11133 2,604 2 1,069 1
-2133 0,180 - - -
r
IRL
I
L1
35131
112
592
150,613
7,814 3 0,708 1
NL
UK 22595 0,365 1 0,110 -
EUR 10 3918197628 11,576 6 1,887 2
(1) Fra 1975 til 1979 har EFRU's interventioner med hensyn 
til undersøgelser kun berørt et tilfælde til fordel for 
Irland og Det forenede Kongerige (2 undersøgelser i 1976), 
hvorved antallet af undersøgelser, der er finansieret af 
fonden siden 1975 kommer op på 30.
(2) Omregnet til ECU efter kursen for januar i det år, beslutningen 
blev truffet.
(3) Omregnet til ECU efter kursen for den måned, hvor udbetalingen 
fandt sted.
Kapitel II - Fondens interventioner19

42. Tabel 8 viser, at der i forbindelse med EFRU's interventioner 
vedrørende artikel 12-undersøgelser gør sig en vis skævhed gældende 
både med hensyn til den geografiske fordeling og antallet af 
forelagte ansøgninger. Det bør imidlertid i den forbindelse 
understreges, at der er tale om et nyt samfinansieringsområde, hvor 
både medlemsstaterne og Kommissionen i et vist omfang har måttet 
forsøge sig frem, hvilket gælder såvel ved udvælgelsen af de 
undersøgelser, der skal finansieres(21) - hvor der tages hensyn til 
disses indhold og betydning - som ved gennemførelsen og
Kommissionens "opfølgning" af dem.
I første omgang har Kommissionen kun godkendt 28 af de i alt 76 
foreslåede undersøgelser. Denne udvælgelse er især gået ud over en 
række italienske ansøgninger indgivet i 1980. Ved prioriteringen er 
der set bort fra visse undersøgelser, fordi:
• det er tvivlsomt, om de er støtteberettigede (det drejer sig 
f.eks. om undersøgelser, der har en for generel karakter, eller 
som ikke er direkte forbundet med EFRU's virksomhed);
• de snarere vedrører anvendt forskning eller er forholdsvis 
kostbare (f.eks. vedrørende mineteknisk eller geotermisk 
forskning).
43. Med hensyn til gennemførelsen af de samfinansierede undersøgelser er 
situationen ikke særlig tilfredsstillende: der er kun indgivet
ansøgning om udbetaling i forbindelse med seks undersøgelser, 
således at mindre end en femtedel af de indgåede forpligtelser har 
kunnet indfries. I den henseende er Grækenland, Italien og Det 
forenede Kongerige forsinket.
Det lader til, at disse forsinkelser generelt skyldes, at den 
oprindelig fastsatte gennemførelsesfrist er blevet udskudt, samt at 
visse - især regionale - myndigheder mangler erfaring med hensyn til 
igangsætning og opfølgning af denne type projekter(22).
21 Der er ved udvælgelsen blevet anvendt følgende hovedkriterier: 
undersøgelserne skal være nært forbundet med investeringsprojekter, 
som skal være af betydning for regionens udvikling, og fondsstøtten 
skal have supplerende karakter.
22 Kommissionens tjenestegrene har i løbet af første halvår af 1983 
iværksat en aktion over for de pågældende medlemsstater for at 
afhjælpe denne situation.
20 EFRU

DEN KVOTAFRIE AFDELINGS VIRKSOMHED
GENNEMFØRELSE AF DE SÆRLIGE AKTIONER
44. Som fastsat i fondsforordningens artikel 13 skal de særlige 
fællesskabsaktioner med henblik på regionaludvikling, der 
finansieres af den kvotafrie afdeling, bl.a. "være knyttet til 
Fællesskabets politik samt til foranstaltninger truffet af 
Fællesskabet med henblik på i højere grad at tage hensyn til den 
regionale betydning af denne politik og disse foranstaltninger eller 
dæmpe de regionale konsekvenser deraf." På forslag af Kommissionen 
vedtog Rådet den 7. oktober 1980 en første række kvotafrie aktioner. 
Hensigten med disse aktioner var at fremme udviklingen i visse 
middelhavsregioner (Mezzogiorno og det sydvestlige Frankrig - 
forordning (EØF) nr. 2615/80) i forbindelse med udvidelsen af 
Fællesskabet, at støtte oprettelsen af nye aktiviteter i visse 
områder, der er særligt berørt af strukturomlægningen i jern- og 
stålindustrien (i Italien, Belgien og Det forenede Kongerige - 
forordning (EØF) nr. 2616/80) og skibsbygningsindustrien (i Det 
forenede Kongerige - forordning (EØF) nr. 2617/80), samt at fremme 
sikkerheden for energiforsyningen til visse områder af Mezzogiorno 
(forordning (EØF) nr. 2618/80). Endvidere blev der truffet 
beslutning om en særlig aktion til fordel for grænseområderne mellem 
Irland og Nordirland (forordning (EØF) nr. 2619/80).
45. Disse kvotafrie aktioner adskiller sig fra de foranstaltninger, som 
henhører under fondens kvotabestemte afdeling, både hvad angår arten 
af de støttede foranstaltninger og finansieringsvilkårene(23) :
• vægten lægges på en serie foranstaltninger, der tager sigte på at 
forbedre virksomhedernes økonomiske vilkår og udnytte de 
pågældende regioners egne udviklingsmuligheder. Disse 
foranstaltninger vedrører små og mellemstore virksomheder, 
håndværksvirksomheder, fornyelse, turisme i landdistrikter samt 
alternative energiformer;
• aktionerne gennemføres i form af særlige flerårige programmer, 
som fremlægges af medlemsstaterne og godkendes af Kommissionen;
• den kvotafrie afdelings bidrag til disse programmer andrager 
220 Mio ECU for perioden 1981-1985. De årlige forpligtelser 
indgås under hensyntagen til de budgetmæssige muligheder og til, 
hvor langt man er kommet med programmernes gennemførelse;
• bevillingen af støtte og de årlige forpligtelser fastsættes 
direkte i ECU og ikke i national valuta, således som det er 
tilfældet med beslutninger om støtte til projekter forelagt 
inden for rammerne af fondens kvotabestemte afdeling.
23 Jf. EFRU's sjette årsberetning 1980, s. 4. 
Kapitel II - Fondens interventioner21

Tabel 9
Støtte til programmer under F.FRU's kvotafrie afdeling
Saml.be- For- For- Forpligt. 1981 og
Programmer villin- pligt. pligt. 1982 i % af
ger over 1981 1982 bevillingerne
5 år Mio ECU Mio ECU
Mio ECU
Frankrig (Udvidelse) 5515,56 12,67 51,3
Italien (Energi) 16 5,03 -O) 31,4
Italien (Udvidelse) 6516,13 -d) 24,8
Irland (Grænseområder) 16 3,22 -O) 20,1
Det forenede Kongerige
(Grænseområder) 80,47 -d) 5,9
Det forenede Kongerige
(Jern- og stålindustrien) 33 -12,76 38,7
Det forenede Kongerige -
(Skibsbygningsi"uustrien) 17 -6,51 38,3
Belgien (Jern- og
stålindustrien) 60,17 0,80 16,2
I alt 216 40,58 32,74 33,9
(1) Da 1981 tranchen af den tildelte støtte til disse programmer
ikke var blevet udnyttet fuldt ud, blev der ikke indgivet
anmodninger om forpligtelser i 1982.
■i' ·  ■ i#' ; ■
46. Ved udgangen af 1982 havde Kommissionen efter høring af 
fondsudvalget godkendt alle de særlige programmer, som indgår i den 
første række særlige aktioner, som Rådet har vedtaget, med 
undtagelse af programmet vedrørende jern- og stålområderne i 
Italien. (Støtten til dette program andrager 4 Mio ECU af et 
totalbeløb på 220 Mio ECU for alle kvotafrie programmer).  Tabel 9 
indeholder en oversigt over de tildelte støttebeløb og de i 1981 og 
1982 indgåede forpligtelser for hvert af de hidtil vedtagne 
programmer.
Iværksættelsen af de særlige aktioner er i nogle tilfælde blevet 
noget forsinket - i visse tilfælde har vedtagelsen af særlige 
nationale bestemmelser og overgangen fra "enkeltprojekter" til 
"flerårige programmer" forlænget startfasen, men praktisk taget alle 
aktionerne er nu igangsat. Gennemførelsestempoet er nu efterhånden 
ved at blive normalt, eftersom de forpligtelser, der er indgået i 
1981 og 1982, udgør en tredjedel af de femårige bevillinger (jf. kap. 
III, pkt. 76).
I 1982 blev der indgået en første tranche forpligtelser til 
programmerne vedrørende skibsbygnings industrien og jern- og 
stålindustrien i Det forenede Kongerige. Til programmet vedrørende 
udvidelsen i Frankrig og programmet vedrørende jern- og 
stålindustrien i Belgien blev anden tranche bevilget med henblik på 
gennemførelse af nye foranstaltninger.
Situationen med hensyn til gennemførelsen af de særlige aktioner med 
henblik på regionaludvikling under den kvotafrie afdeling fremgår af 
det følgende.
22 EFRU

GENNEMFØRELSEN AF IGANGVÆRENDE PROGRAMMER
47. Den særlige aktion vedrørende udvidelsen i medfør af forordning 
(EØF) 2615/80
Som led i denne aktion yder Fællesskabet en støtte på henholdsvis 65 
og 55 Mio ECU til de særlige programmer for Mezzogiorno og for det 
sydvestlige Frankrig (Aquitaine, Midi-Pyrenées og Languedoc- 
Roussillon). Programmerne tager sigte på at udvikle økonomiske 
aktiviteter uden for landbrugssektoren og skabe bredere 
beskæftigelsesmuligheder med henblik på at råde bod på de ugunstige 
virkninger af Fællesskabets udvidelse. Programmerne omfatter 
foranstaltninger til fordel for udviklingen af små og mellemstore 
virksomheder, af håndværksvirksomheder og fornyelse samt til fremme 
af turismen i landdistrikter.
Italien
\
Det program, som de italienske myndigheder har fremlagt i 
forbindelse med denne aktion, blev godkendt af Kommissionen den 3. 
december 1981. Da forordningen omfatter mange forskellige 
.  foranstaltninger, har det været nødvendigt at foretage en række 
tilpasninger af den nationale eller regionale lovgivning, hvilket 
har forsinket iværksættelsen.
De italienske myndigheder har besluttet at indlede gennemførelsen af 
den kvotafrie aktion med at koncentrere de disponible midler om 
støtte til "igangsætning"; finansieringen af mere klassiske 
foranstaltninger, herunder infrastrukturer,  udskydes til et senere 
tidspunkt.
Gennemførelsen af programmet blev den 28. maj 1982 overdraget til 
Cassa per il Mezzogiorno i overensstemmelse med den gældende 
nationale lovgivning (lov nr. 748/75 og D.M. 27.7.76). Ud over 
"Cassa" og regionalregeringerne deltager adskillige offentlige 
organer, faglige organisationer og regionale kooperative 
sammenslutninger i programmets gennemførelse. Blandt de offentlige 
organer kan nævnes Istituto d'Assistenza per lo Sviluppo del 
Mezzogiorno (IASM),  Finanziara Meridionale Trading (FIME TRADING),  
Centro di Formazione e Studi per il Mezzogiorno (FORMEZ),  Iniziative 
per il Sud (INSUD),  og blandt de faglige organisationer kan nævnes 
Associazione Nazionale Agricoltura e Turismo (ANAGRITUR) og 
Confederazione Italiana della Piccola e Media Industria (CONFAPI) .
Der er indkommet i alt 120 ansøgninger vedrørende kvotafrie 
foranstaltninger, især fra faglige eller halvoffentlige 
organisationer. Kun 66 har kunnet imødekommes; ydes der fuld støtte 
hertil, kommer Fællesskabets bidrag til det særlige program op på 
96 Mio ECU. Dette beløb er betydeligt større end det oprindelige 
overslag (65 Mio ECU). Foranstaltningerne vedrører hovedsagelig små 
,  og mellemstore virksomheder og fornyelser (76% af Fællesskabets 
bidrag);  resten går til håndværksvirksomhed og til turisme i 
landdistrikter.
Kapitel II - Fondens interventioner 23

Pr. 30. november 1982 fordelte de afholdte udgifter sig som følger 
(for hvert aktionsområde er eksempler på medvirken angivet i 
parantes)
• Små og mellemstore virksomheder :  48%
- sektoranalyse :  19,7% (bl.a. inden for fødevare- og 
skotøj s industrien);
- rådgivning i virksomhedsledelse :  7% (oprettelse af et 
center for faglig bistand til små og mellemstore 
virksomheder, håndværksvirksomheder og kooperativer på 
Sicilien);
- fælles serviceorganer :  9,5% (fælles serviceorgan i Calabria 
med henblik på flere sektorer);
- informationskollokvier ;  11,5% (mikrolektronik, energibe­
sparelser);
- adgang til risikovillig kapital ;  0,3%.
• Fornyelser :  9,5% -v.v,. :  ^
(feasibility-undersøgelser til fordel for virksomheder i '  
elektroniksektoren);
■ · Håndværksvirksomheder ;  12,7% ...... .
(faglig bistand i bjergområder). , jv. „
• Turisme i landdistrikter :  29,8% .  . . .• .  r··.,·. .; · .. a
- overnatningsmuligheder for turister ;  0,8%; v
- fremme af turismen :  24,9% (bl.a. turistbureauer i regioner 
og provinser til fremme af bondegårdsferier);
- diverse turistfaciliteter :  4,1%. ^ ;  :
Den 25. juni 1982 blev der afholdt et seminar med henblik på at øge 
kendskabet til de muligheder, som tilbydes i forordning nr. 2615/80. 
Endvidere har de organer, som har ansvaret for programmets praktiske 
gennemførelse, arrangeret forskellige "reklamefremstød" (FORMEZ har 
f.eks. drevet oplysningsvirksomhed om fornyelser).
Frankrig
Det program, som er blevet fremlagt af Frankrig i forbindelse med den 
særlige aktion vedrørende udvidelsen, er blevet godkendt af 
Kommissionen den 10. juni 1981.
Gennemførelsen af dette program er blevet overdraget til Delegation 
à l'Aménagement du Territoire og til Action Regionale (DATAR) - 
Mission du Grand Sud Ouest. Adskillige offentlige eller 
halvoffentlige organer - Agence Nationale pour la Valorisation de la 
Recherche (ANVAR), Agences Regionales d'information Scientifique ou 
Technique (ARIST) - og faglige organisationer (handels- og 
industrikamre, håndværksorganisationer) deltager i programmets 
gennemførelse.
Igangsættelsesfasen er blevet forsinket af en række 
lovgivningsmæssige tilpasninger, bl.a. på turistområdet, og af 
etableringen af særlige forvaltningsprocedurer (der er f.eks. 
oprettet en særlig kommission med deltagelse af lokalt valgte med 
henblik på tildeling af støtte til iværksættelse af fornyelser).
24 i  EFRU

Pr. 1. december 1982 fordelte de afholdte udgifter sig således :
• Små og mellemstore virksomheder :  55,53
- sektoranalyser :  2,43 (etablering af 3 såkaldte "Centres 
d'Observation de Documentation et d’Information sur les 
Marchés" (CODIM),  der i snævert samarbejde med ARIST skal
-  :  informere om de økonomiske udsigter for en bestemt teknik
eller et bestemt produkt);
- investeringer :  32,93 (energibesparelser, automatisering af 
produktionen, modernisering af savværker i Pyrenæerne...);
- virksomhedsledelse og fælles serviceorganer :  7,33 (støtte 
til små og mellemstore virksomheder, som benytter 
rådgivningsfirmaer);
- infrastrukturer :  9,33 (industri- og håndværksområders 
tilslutning til offentlige net og veje );
- informationskollokvier :  2,43 (teknologioverførsel, energi­
besparelser) ;
- adgang til risikovillig kapital :  1,23
• Fornyelser :  29,03
- information vedrørende fornyelser :  8,53 (arrangementer 
organiseret af Agence Nationale pour la Valorisation de la 
Recherche, etablering af et net af teknologiske rådgivere);
- iværksættelse af fornyelser :  13,53 (bl.a. ved anvendelse af
2 nye procedurer :  midlertidig kontraktansættelse af
eksperter inden for forskellige teknologiske områder samt 
feasibility-undersøgelser til fordel for 40 virksomheder).
• Håndværksvirksomheder :  2,53
- information til håndværksvirksomheder :  0,83 (etablering af 
4 lokalafdelinger af håndværksorganisationer);
- fremme af håndværksvirksomhed :  1,73 (forbedring af
produktionen af fyrretræsmøbler).
• Turisme i landdistrikter :  203
- overnatningsmuligheder for turister :  13,93 (støtte til 
småhoteller og overnatningssteder i landdistrikter);
- fremme af turismen :  1,23 (etablering af tre lokale
reservationskontorer);
- diverse turistfaciliteter :  4,93 (lokale museer, afmærkning
^ af turistruter ...).
De investeringer, som den kvotafrie afdeling har ydet støtte til i 
løbet af det første gennemførelsesår, vil på længere sigt gøre det 
muligt at oprette 2.000 arbejdspladser.
De offentlige myndigheder udfolder store bestræbelser for at gøre de 
potentielle modtagere og de pågældende erhvervskredse opmærksom på 
de muligheder, som tilbydes i det særlige program. Det skal især 
nævnes, at DATAR - Mission du Grand Sud Ouest - udsender et 
tidsskrift til mere end 4.000 adresser, hvori der informeres nærmere 
om det særlige programs gennemførelse.
De franske myndigheder har i den første årlige rapport anført, at det 
allerede nu kan konstateres, at bl.a. investeringsstøtten til de små 
og mellemstore virksomheder og til overnatningsmuligheder for 
turister ikke dækker behovene.
Kapitel II - Fondens interventioner25

Den særlige aktion vedrørende jern- og stålindustrien i medfør af 
forordning (EØF) nr. 2616/80
Formålet med aktionen er at fremme de økonomiske aktiviteter og 
beskæftigelsen i visse områder, der er berørt af strukturomlægningen 
i jern- og stålindustrien. Aktionen tager sigte på at forbedre 
industriområder i forfald, oprette eller udvikle rådgiv­
ningsvirksomheder og fælles serviceorganer, fremme fornyelser i 
industri- og servicesektoren samt forbedre små og mellemstore 
virksomheders adgang til risikovillig kapital.
t > ■  ·
Italien
Ved udgangen af 1982 havde de italienske myndigheder endnu ikke 
forelagt Kommissionen det særlige program vedrørende jern- og 
stålindustrien i Napoli-provinsen.  ; · ■ · .  ·
Belgien
Det program, som Belgien har forelagt, blev godkendt af Kommissionen 
den 17. december 1981. Det dækker jern- og stålområderne i provinsen 
Luxembourg, Liege og Hainaut med undtagelse af arrondissementerne 
Ath og Tournai og modtager en samlet støtte fra Fællesskabet på 6 Mio 
ECU.
Programmets gennemførelse er blevet overdraget til ministeriet for 
regionen Valloniet for så vidt angår de nye teknologier og de små og 
mellemstore virksomheder; den praktiske ledelse forestås af Cellule 
de Gestion des contrats technologiques (CGCT).
Da de fleste af de planlagte foranstaltninger er af ny karakter, har 
det været nødvendigt at etablere en række særlige procedurer, 
specielt vedrørende den budgetmæssige gennemførelse, hvilket har 
medført visse forsinkelser.
Da de finansielle midler er begrænsede, har de belgiske myndigheder 
valgt at lægge hovedvægten på fremme af fornyelser. Der er planlagt 
fire former for støtte til teknologiske fornyelser :
• finansiering af feasibility-undersøgelser :  ' *  ■
- interne feasibility-undersøgelser, hvor der stilles 
specialister inden for fornyelse ("teknologi- igangsættere") 
til rådighed for små og mellemstore virksomheder med henblik 
på at indkredse de tekniske muligheder for fornyelser inden 
for virksomhederne;
- eksterne feasibility-undersøgelser, hvor udnyttelsen af de 
således indkredsede muligheder for fornyelser evalueres ved 
hjælp af markedsundersøgelser vedrørende produkter og 
omkostninger;
- teknologiske feasibility-undersøgelser, hvor man 
finansierer forsknings- og udviklingstiltag, herunder 
udvikling af prototyper, som eksperimentelt grundlag for 
fornyelserne;
• udsendelse af en periodisk informationsskrivelse vedrørende 
fornyelser;
• oprettelse af et specialiseret organ, der kan yde 
informat ionsservice;
• indkredsning af licenser i udlandet.
EFRU

Der er afsat flest midler til interne feasibility-undersøgelser (ca. 
halvdelen af de samlede programomkostninger). Den indledende fase, 
som vedrørte 88 virksomheder, er afsluttet :  ved udgangen af 1982 
havde en gruppe på 12 udvalgte virksomheder ansat en 
"teknologi-igangsætter".
De øvrige dele af programmet træder først i kraft i begyndelsen af 
1983.
De belgiske myndigheder har iværksat flere informationskampagner, 
især gennem pressen.
Foranstaltningen har vakt meget stor interesse i virksomhederne, og 
det kan allerede nu konstateres, at de disponible midler er 
utilstrækkelige.
'  Det forenede Kongerige
Det særlige program vedrørende jern- og stålindustrien blev godkendt 
af Kommissionen den 29. april 1982.
Programmet vedrører regionen Strathclyde og grevskaberne Cleveland, 
Clwyd, South Glamorgan, West Glamorgan og Gwent samt 
arbejdsformidlingsdistriktet Corby. Til programmet ydes en støtte 
fra Fællesskabet på 33 Mio ECU.
Programmets gennemførelse varetages af Department of Industry samt 
af Scottish Economic Planning Department, og de lokale myndigheder 
deltager i gennemførelsen.
De britiske myndigheder har valgt at lægge hovedvægten på forbedring 
af industriområder. Det skal dog bemærkes, at "Scottish Economic 
Planning Department" har ydet en stor indsats i Skotland med hensyn 
til støtte til "igangsætning" gennem etableringen af "Business Plan 
Service". Virksomhederne kan uden større omkostninger henvende sig 
til dette rådgivningsorgan, som er uafhængigt af den private sektor, 
for at få opstillet finansieringsplaner. De fleste finansielle 
institutioner i Skotland anvender "Business Plan", når de med kort 
frist skal tage stilling til finansieringsansøgninger.
Pr. 31. december 1982 fordelte de afholdte udgifter sig således :
- Forbedring af industriområder :  733? (59 projekter er
allerede sat i gang).
.  — Rådgivning i virksomhedsledelse :  17,1% (58 virksomheder har 
modtaget støtte)
- Fælles serviceorganer :  3,7% (9 anmodninger om støtte er 
blevet imødekommet).
- Fremme af fornyelser :  5,6%.
- Adgang til risikovillig kapital :  0,6%.
Udviklingen af nye aktiviter i de forbedrede områder vil med tiden 
føre til oprettelsen af 10.000 arbejdspladser.
Der har været gennemført en meget omfattende oplysningskampagne om 
de muligheder, som tilbydes i det særlige program :  •
• der er blevet gjort opmærksom på støttemulighederne i 
Parlamentet og i den regionale såvel som nationale presse af 
Department of Industry, Scottish Economic Planning Department, 
Welsh Office og Department of the Environment;
Kapitel II - Fondens interventioner27

• små og mellemstore virksomheder er blevet gjort opmærksom på 
støttemulighederne ved hjælp af informationsmateriale, som er 
sendt til banker, handelskamre og lokale myndigheder;
• der har været afholdt flere seminarer, bl.a. i Strathclyde i 
forbindelse med oprettelsen af "Business plan service".
Denne informationskampagne har vakt stor interesse både hos de 
lokale myndigheder (forbedring af industriområder) og hos de små og 
mellemstore virksomheder (støtte til "igangsætning"). For så vidt 
angår sidstnævnte støtteform har flere hundrede virksomheder 
indgivet anmodning om støtte, hvorved der på mindre end otte måneder 
er indgået forpligtelser for knap halvdelen af de finansielle 
midler, som er afsat til hele programmet. Endvidere har de britiske 
myndigheder i deres årlige rapport anført, at anmodningerne om 
støtte uden tvivl ville overstige de disponible midler.
Den særlige aktion vedrørende "skibsbygningsindustrien" i Det
forenede Kongerige i medfør af forordning (EOF) 2617/80
Det særlige program vedrørende "skibsbygningsindustrien", som er
blevet fremlagt af Det forenode Kongerige, blev godkendt af 
Kommissionen den 20. juli 1982.
Programmet omfatter en støtte fra Fællesskabet på 17 Mio ECU og 
vedrører regionen Strathclyde samt grevskaberne Cleveland, Tyne and 
Wear, Merseyside og Belfast-området.  Formålet med programmet er at 
fremme aktiviteter, som kan føre til oprettelsen af nye
arbejdspladser. Det tager navnlig sigte på at fremme oprettelse og 
udvikling af små og mellemstore virksomheder i de områder, der er 
berørt af strukturomlægningen i skibsbygningsindustrien. Det
omfatter samme slags foranstaltninger som programmet vedrørende 
jern- og stålindustrien i Det forenede Kongerige.
Programmets gennemførelse er overdraget til Department of Industry 
og, for så vidt angår Nordirland til Department of Commerce samt til 
Scottish Economic Planning Department. Endvidere deltager de lokale 
myndigheder i gennemførelsen.
I lighed med hvad der gælder for de områder, som er berørt af 
strukturomlægningen i jern- og stålindustrien, har de britiske 
myndigheder valgt at lægge hovedvægten på forbedring af 
industriområder.
Pr. 31. december 1982 fordelte de afholdte udgifter sig som følger :
- Forbedring af industriområder :  81% (43 projekter er
allerede i gang).
- Rådgivning i virksomhedsledelse :  16% (30 virksomheder har 
modtaget støtte) .
- Fremme af fornyelser :  3%.
Udviklingen af nye aktiviteter i de forbedrede områder vil kunne føre 
til oprettelsen af 5.000 arbejdspladser.
Department of Industry, Scottish Economic Planning Department, 
Department of Economic Development (Nordirland) samt Department of 
the Environment har iværksat en bred informationskampagne i 
Parlamentet, pressen og blandt små og mellemstore virksomheder (ved 
hjælp af informationsskrivelser adresseret til banker, handelskamre 
og lokale myndigheder).

Der har været stor interesse hos de lokale myndigheder (forbedring af 
industriområder) og hos små og mellemstore virksomheder (støtte til 
fornyelser). Det tegner allerede nu til, at anmodningerne om støtte 
‘  vil overstige de disponible beløb.
50. Den særlige aktion vedrørende "energi" i Italien i medfør af 
forordning (EOF) nr. 2618/80
Programmet, hvortil Fællesskabet yder et bidrag på 16 Mio ECU, blev 
godkendt af Kommissionen den 10. juni 1981.
Det omfatter foranstaltninger til forbedring af sikkerheden for 
energiforsyninger i bjergområderne i Mezzogiorno. Programmet tager 
sigte på opførelse og modernisering af mini-vandkraftanlæg, en 
kortlægning af vandkraftressourcer og områder, som er egnet til 
. .  mindre vandkraftanlæg, samt opførelse af mindre anlæg til udnyttelse 
af vindenergi og biomasse.
Programmets gennemførelse blev den 28. maj 1982 overdraget til Cassa 
per il Mezzogiorno i overensstemmelse med den gældende nationale 
lovgivning (lov nr. 748/75 og DM 27.7.76). I programmets 
gennemførelse deltager også Ente Nazionale per 1'Energia Elettrica 
(ENEL) og Istituto d'Assistenza per lo Sviluppo del Mezzogiorno 
.  (IASM).  (  .  ·
Investeringerne blev i 1982 koncentreret om tre mini-anlæg i 
!  Sardinien, Calabria og Campania. Projekterne vedrørende kortlægning 
af vandkraftressourcerne er ved at blive gennemført, idet de berørte 
organer har indgået kontrakter med de firmaer, der skal stå for 
arbejderne.
Et vindkraftanlæg er blevet opført på Sardinien. I
For så vidt angår biomasse er feasibility-undersøgelsen og 
projekteringen afsluttet. Der er ved at blive indgået kontrakter med 
de landbrugsbedrifter, hvor forsøgene skal gennemføres, og med de 
industrivirksomheder, som skal levere anlæggenfe.
Den 25. juni 1982 blev der afholdt et seminar med henblik på at 
udbrede kendskabet til de muligheder, som tilbydes i forordning 
nr. 2618/80.
51. Den særlige aktion vedrørende "grænseområder" i Irland og Nordirland 
i medfør af forordning (EOF) nr. 2619/80
Aktionen har til formål at forbedre den økonomiske og sociale 
situation i grænseområderne mellem de to lande, som er blandt de mest 
ugunstigt stillede områder i Fællesskabet. Der er tale om 
foranstaltninger til udvikling af turismen og forbedring af den 
turistmæssige infrastruktur, til udvikling af kommunikationssystemet 
og til fremme af håndværksvirksomheder og små og mellemstore 
virksomheder.
Kapitel II - Fondens interventioner 29

Aktionen giver anledning til et samarbejde tværs over grænsen mellem 
de to medlemsstater;. D«r bar således været afholdt regelmæssige 
moder mellem det nordirske turistråd og "Bord Failte" (det irske) med 
henblik på at forbedre samordningen mellem de to organer. Dette 
samarbejde har bl.a. fort til, at der i fællesskab er udarbejdet to 
turistbrochurer. Endvidere finansierer de to lande sammen et af de 
turistbureauer, som er omfattet af den kvotafrie afdelings 
intervention.
Irland T\
Det program, som er fremlagt af Irland, blev godkendt af Kommissionen 
den 10. juni 1981. Fællesskabet yder en støtte på 16 Mio ECU til 
programmet, som omfatter grevskaberne Donegal, Leitrim, Cavan, 
Monaghan og Louth.
Ansvaret for programmets gennemførelse er overdraget til Department 
of Finance. I programmets gennemførelse deltager også organer som 
det irske turistråd (Bord Failte) og det irske eksportkontor (Coras 
Trachtala Teo (^TT)) samt lokale myndigheder.
Der foreligger endnu ikke oplysninger om regnskabsåret 1982.
Ved udgangen af 1981 fordelte de afholdte udgifter sig således :
- Overnatningssteder for turister :  23,6% (udvidelse eller 
modernisering af 22 hoteller, etablering af ca. 60 
overnatningssteder i landdistrikterne).
- Fremme af turismen :  4,3% (finansiering af 6 turistkontorer, 
udarbejdelse af informationsbrochurer).
- Turistmæssig infrastruktur :  35% (nationalpark, museum, 
rastepladser og adgangsveje til søer eller floder).
- Forbedring af adgangen til turistområder :  16% (udbedring af 
flere bivejsstrækninger).
- Udvikling af transportaktiviteter :  7,6%.
- Støtte til små og mellemstore virksomheder :  13,5%* 
(etablering af håndværkscentrer, markedsanalyse, bistand til 
salgsfremmende foranstaltninger).
I 1981 bidrog gennemførelsen af det særlige program til oprettelse 
eller bibeholdelse af mere end 200 arbejdspladser.
De offentlige myndigheder har gennemført forskellige 
reklamefremstød, bl.a. i forbindelse med de årlige budgetvedtagelser 
vedrørende tildelingen til "Special Border Areas Programme Fund", 
som blev oprettet i 1980.
De disponible ressourcer til det særlige program synes at være 
tilstrækkelige til at imødekomme de forskellige anmodninger om 
støtte.
Nordirland
Det program vedrørende "grænserområder", som er forelagt af Det 
forenede Kongerige, blev godkendt af Kommissionen den 10. juni 1981. 
Det vedrører grevskaberne Londonderry, Strabane, Omagh, Fermanagh, 
Dungannon, Armagh, Newry og Mourne, og Fællesskabets støtte andrager 
8 Mio ECU.
Kommissionens tjenestegrene har endnu ikke modtaget alle oplysninger 
om gennemførelsen af dette program i 1982.
30EFRU

Fællesskabets særlige aktion har understreget, at det er nødvendigt 
at træffe lokale foranstaltninger for at fremme og stimulere den 
økonomiske aktivitet i grænseområderne, bl.a. i turistsektoren.
Informationskampagnen i forbindelse med iværksættelsen af programmet 
i juni 1981 har fået de berørte "district councils" til at fremlægge 
forslag vedrørende overnatningssteder, turistmæssig infrastruktur og 
fremme af turismen samt forbedring af kommunikationssystemer.
NYE FORSLAG TIL FORORDNINGER OM KVOTAFRIE AKTIONER
52. Flere medlemsstater har i deres årlige rapport vedrørende 
gennemførelsen af de særlige kvotafrie programmer peget på, at de 
disponible ressourcer allerede nu har vist sig at være for beskedne i 
forhold til antallet af ansøgninger og den store interesse, der 
udvises, specielt hvad angår støtte til "igangsætning". Andre 
medlemsstater har gjort opmærksom på, at der bør indføres 
tilsvarende foranstaltninger til fordel for andre regioner eller 
økonomiske sektorer, der også står over for alvorlige problemer.
Samme synspunkt er i øvrigt blevet forfægtet af Europa-Parlamentet,  
der den 11. marts 1980 så godt som enstemmigt godkendte Kommissionens 
forslag.
Kommissionen har taget hensyn til disse synspunkter i de seks forslag 
vedrørende den anden række kvotafrie aktioner, som den forelagde 
Rådet den 19. november 1982, og som omfatter en støtte på 710 Mio ECU 
over fem år.
De foreslåede aktioner vedrører regioner, som er alvorlig ramt af 
industriel tilbagegang samt visse middelhavsregioner, og de falder i 
tre dele :
1. Styrkelse og udvidelse af allerede igangværende aktioner
Kommissionen foreslår at styrke 4 af de 5 kvotafrie aktioner, som 
blev indført i 1980 (den nuværende finansielle ramme på 196 Mio 
ECU skal udvides med 390 Mio ECU ved hjælp af nye
foranstaltninger og supplerende finansielle midler). Det drejer 
sig om aktionerne vedrørende "udvidelsen".  "energi",
"skibsbygningsindustrien" samt "iern- og stålindustrien".
Forhøjelsen af bevillingerne fordeler sig som følger :  der sker
en fordobling af de nuværende finansielle rammer for aktionerne 
vedrørende udvidelsen (yderligere tildeling på 120 Mio ECU) og 
skibsbygningsindustrien (yderligere tildeling på 17 Mio ECU); 
den nuværende ramme på 16 Mio ECU for aktionen vedrørende energi 
udvides med 23 Mio ECU; endelig sker der en meget betydelig 
forhøjelse af bevillingerne til aktionen vedrørende jern- og 
stålindustrien (den nuværende ramme på 43 Mio ECU udvides med 
230 Mio ECU).
I samtlige tilfælde agter Kommissionen at indføje 
foranstaltninger til fremme af den økonomiske aktivitet (dette 
gælder dog ikke aktionen vedrørende energi) :  der er tale om at 
indkredse økonomiske initiativer, som kan skabe nye 
arbejdspladser, og om at informere de eksisterende eller 
potentielle erhvervsvirksomheder om mulighederne for finansiel 
støtte og bistand fra offentlige serviceorganer.
Kapitel II - Fondens interventioner 31

I forbindelse med aktionerne til fordel for jern- og
stålindustrien og skibsbygningsindustrien agter Kommissionen 
også at indføre investeringsstøtte til små og mellemstore 
virksomheder på grundlag af resultaterne af 
markedsundersøgelser. Denne investeringsstøtte skal ydes i form 
af kapitaltilskud samt - for så vidt angår jern- og 
stålindustrien - i form af rentegodtgørelser i forbindelse med 
globallån.
Jern- og stålindustrien
Kommissionen lægger særlig vægt på aktionen til fordel for jern- 
og stålindustrien, hvilket fremgår af størrelsen af de 
finansielle midler, som den foreslår anvendt hertil (230 Mio 
ECU).  Den agter at etablere en endnu snævrere forbindelse mellem 
denne aktion og Fællesskabets politik. Denne politik har til 
formål at genoprette den europæiske jern- og stålindustris 
konkurrenceevne, hvilket bl.a. indebærer en nedskæring af 
produktionskapaciteten. Den kvotafrie afdelings interventioner 
med henblik på at skabe alternative aktiviteter i de berørte 
områder skal afvikles i to faser :
• Første fase består i en videreførelse af den allerede 
igangværende aktion, som udvides til at omfatte en række nye 
områder i Det forenede Kongerige og i Frankrig, hvor den 
alvorlige tilbagegang inden for jern- og stålindustrien i 
den seneste tid har forværret de eksisterende regionale 
skævheder.Til denne første fase skal der afsættes et beløb 
på 92 Mio ECU.
• Anden fase skal vedrøre områder, hvor der vil ske en 
betydelig beskæftigelsesnedgang i forbindelse med 
gennemførelsen af de strukturomlægningsprogrammer for jern- 
og stålindustrien, som medlemsstaterne skal forelægge 
Kommissionen. Til denne anden fase skal der afsættes 138 Mio 
ECU.
Udvidelse af visse aktioner til også at omfatte Grækenland
I henhold til Kommissionens forslag skal to af de kvotafrie 
aktioner i denne anden række omfatte Grækenland. Disse aktioner 
skal udelukkende vedrøre de græske øer, hvis udvikling i særlig 
grad hæmmes på grund af deres perifere beliggenhed.
Den første aktion skal styrke den økonomiske struktur i disse 
områder med henblik på Fællesskabets udvidelse med Spanien og 
Portugal. Foranstaltningerne i de græske regioner vil dels være 
af samme art som dem, der allerede er i kraft i visse områder i 
Frankrig og Italien, dels tage sigte på en forbedring af 
kommunikationen mellem øerne og det græske fastland, opførelse 
af afsaltningsanlæg for vand og miljøbeskyttelse.
EFRU

Den anden aktion tager sigte på at forbedre sikkerheden for 
energiforsyningen gennem en bedre udnyttelse af de nye 
teknologier inden for vandkraft og alternative energikilder. De 
græske øer vil således blive omfattet af den eksisterende aktion 
for Mezzogiorno. Hertil kommer en ny foranstaltning med henblik 
på udnyttelse af geotermisk energi. Den samlede støtte til de to 
aktioner andrager 60 Mio ECU over 5 år, heraf 40 Mio ECU til 
"udvidelsen" og 20 Mio ECU til "energi".
3. Nv aktion :  aktion vedrørende tekstil- og beklædningsindustrien
Der foreslås anvendt 260 Mio ECU til forbedring af det fysiske 
miljø og til fremme af små og mellemstore virksomheders 
,  aktiviteter, samt til industriel fornyelse i visse områder, som 
er berørt af strukturomlægningen inden for tekstil- og 
beklædningsindustrien. Aktionen vedrører de vigtigste 
tekstilområder i Belgien, Frankrig, Irland, Italien,
Nederlandene og Det forenede Kongerige, hvor der er sket en 
betydelig beskæftigelsesnedgang.
Formålet hermed er at fremme økonomiske aktiviteter uden for 
tekstil- og beklædningsindustrien. Denne aktion bygger på samme 
principper som aktionerne vedrørende jern- og stålindustrien og 
^ skibsbygningsindustrien (jf. pkt. 1) ovenfor).
Kapitel II - Fondens interventioner33

34 E F R U

KAPITEL III ~ FINANSIEL FORVALTNING OG KONTROL
DISPONIBLE BUDGETMIDLER
53. Analysen af den finansielle forvaltning vedrører både den 
kvotabestemte og den kvotafrie afdeling under EFRU, hvis 
interventioner er omhandlet i kapitel II.
54. Budgetmyndigheden tildelte i 1982 EFRU forpligtelsesbevillinger på i 
alt 1.759,5 Mio ECU, heraf 1.669 Mio ECU til den kvotabestemte 
afdeling (kapitel 50 i budgettet) og 90,5 Mio ECU til den kvotafrie 
afdeling (kapitel 51), hvilket svarer til en nominel forøgelse på 
14,3% i forhold til 1981 (1.540 Mio ECU). Denne samlede tildeling 
udgør 7,6% af De europæiske Fællesskabers samlede budget for 1982 mod 
7,3% i 1981.
55. Budgetmyndigheden tildelte fonden betalingsbevillinger på i alt 
1.075 Mio ECU, heraf 1.015 Mio ECU til den kvotabestemte afdeling og 
60 Mio ECU til den kvotafrie afdeling, svarende til en nominel 
stigning på 31,2% i forhold til 1981 (819,2 Mio ECU).
UDNYTTELSEN AF FORPLIGTELSESBEVILLINGERNE
DEN KVOTABESTEMTE AFDELING
56. Diverse justeringer, frigørelse og overførsler i løbet af 
regnskabsåret i forbindelse med den finansielle afvikling af EFRU's 
interventioner har haft indflydelse på de disponible 
forpligtelsesbevillinger, som den kvotabestemte afdeling i alt har 
haft til rådighed i 1982, og som kom til at andrage 1.817,694 Mio 
ECU, skønt budgetmyndigheden oprindelig kun havde tildelt 
1.669,0 Mio ECU (jf. tabel 10.1).
Kapitel III - Finansiel forvaltning og kontrol35

Tabel 10
EFRU. den kvotabestemte afdeling
Budget situerionen 198?
1. Udnyttelse af forpligtelsesbevillingerne (Mio ECU)
(Hio ECU)
Disponible forpligtelsesbevillinger i 1982 Udnyttelse i 1982
Indgåede
forpligtelser
(2)Dispo­
nible bevil­
linger pr. 
31.12.82Bevillinger
opfort på 
budgettet 
for 1982Bevillinger,
der henstår
fra
1981
(D (a)Bevillinger, der er blevet disponible ved:
frigørelse af 
tidligere for­
pligtelserkurssvingninger 
i forb. m. tid­
ligere forplig­
telserI alt
1669,000 58,369 68,653 61,692 1817,696 1812,131 5,566
2. Udnyttelse af betalingsbevillingerne
(Mio ECU)
Disponible betalingsbevillinger i 1982 Udbetalinger i 1982 Ikke-udnyttede betalingsbevil­
linger pr. 31.12.1982
Frernf. fra 1981 
(1) (b)bevil. for 1982 I alt Over fremfor- 
sier 1981Over bevil­
linger 1982I alt Fremførsler
1981Bevillinger
1982
33,629 1015,000 1068,629 33,629 917,065 950,676 - 97,955
3. Udviklingen med hensyn ti) de indgåede forpligtelser
(Hio ECU)
Forpligtelser
indg. 75-81 
og endnu ikke 
indfriet pr. 
1.1.1982Frigjorte
belob og 
usteringerForpligtelser indgået i 1982 Forpligtelser
75-81, der 
endnu ikke er 
indfriet + 
forpligtelser 
1982Forpligtel­
ser indfri­
et i 1982Ikke-ind­
friede 
forpligt.pr 
31.12.82Over bevil.,der 
henstår fra 
1981Over bevil. 
for 1982I alt
2267,723 - 90,365 58,369 1723,782 1812,131 3969,509 950.676 3018,835
(1) (a) Inklusive overfarsel af forpligtelsesbevillinger på 39,370 Hio ECU fra den kvotafrie til den kvotabestemte 
afdeling.
(1) (b) Inklusive overforsel af betalingsbevillinger på 17,777 Mio ECU fra den kvotafrie til den kvotabestemte
afdeling.
(2) Efter fratrækning af belob fremkommet ved frigarelse af forpligtelser for 1982 (0,226 Mio ECU) samt 
ved justeringer for kurssvingninger (11,712 Mio ECU).

Tabel 11
EFRU. den kvotabestemte afdeling 
Udnyttelse af forpligtelsesbevillingerne i 1982
(Mio ECU)
Bevil. Bevil. Bevil. der er ble- Disponible Forpligtel- Saldo ved Udnyt-
Med-opført på der hen- vet disponible ved bevil. til Isesbevil. udgangen telse af
lems-budgettet stod fra Frigørel- Kurssving- forpligtel- udnyttet i af regn- bevil.
statfor 1982 1981 (1) se ninger for ser 1982(2) skabsåret i %
(tildeling) ECU (e) = (a) + (b) + (h) =
(a) (b> (c) (d) (c) + (d) (f) (g) = (e)-(f) Cf)/(e)
B 18,526 25,164 1,063 1,434 46,187 I 16,965 29,222 36,7
DK 17,691 0,906 0,218 0,710 19,525 17,418 2,107 89,2
D 77,609 18,188 3,019 -4,864 93,952 58,312 35,640 62,1
GR 216,970 -53,030 0,012 5,489 169,441 213,297 -43,856 125,9
F 227,651 85,783 3,800 20,209 337,443 325,359 12,084 96,4
IRL 99,139 -12,052 14,385 0,170 101,641 I 114,037 -12,396 112,2
I 592,328 -47,602 22,936 18.690 586,352 604,899 -18,547 103,2
L 1,168 0,093 0,027 0.140 1,428 2,042 -0,614 143,0
NL 20,696 5,334- -1,994 24,036 18,323 5,713 76,2
UK 397,222 35,566 3,193 1,708 437,689 441,479 -3,790 100,9
EUR 10 1669,000 58,349 48,653 41,692 1817,694 1812,131 5,563 99,7
(1) Inklusive 18,979 Mio ECU fremført fra 1981 og 39,370 Mio ECU fra den kvotafrie afdeling.
(2) heraf 1,984 Mio ECU til undersøgelser i henhold til fondsforordningens artikel 12.

7. Denne forskel på 148,694 Mio ECU skyldes;
• Fremførsel af en bevilling på 18,979 Mio ECU, der henstod fra 
regnskabsåret 1981,
• 39,370 Mio ECU, der repræsenterer saldøn på forplig­
telsesbevillingerne 1981 for den kvotafrie afdeling, som ikke 
brugtes i 1982, og hvor budgetmyndigheden ved udgangen af 1982 
tiltrådte en overførsel til den kvotabestemte afdeling i 
overensstemmelse med fondsforordningens artikel 2, stk. 3, litra 
b), ' . ·  '  f
hvortil kommer 90,345 Mio ECU, nemlig;
• 41,692 Mio ECU som følge af ·  justeringer for kurssvingninger 
inden for det europæiske monetære system(24)
• 48,653 Mio ECU frigjort af Kommissionen(2S):  i i særdeleshed 
tilbagetrækning af industriprojekter (16,8 Mio ECU), ikke eller 
kun delvis opfyldelse af den oprindelige målsætning med hensyn 
til oprettelse af arbejdspladser(26) (8,5 Mio ECU) samt ændret 
finansiering af et større infrastrukturprojekt (11,4 Mio ECU).
58. Fondens kvotabestemte interventioner, der omhandles i kapitel II, 
førte i 1982 til indgåelse af forpligtelser på i alt 1.812,131 Mio 
ECU, inklusive 1,984 Mio ECU til 8 undersøgelser i henhold til 
fondsforordningens artikel 12, således at der ved regnskabsårets 
udgang henstod en ubrugt saldo på 5,563 Mio ECU af de samlede 
disponible forpligtelsesbevillinger.
59. I tabel 11 gives for hver enkelt medlemsstat nærmere oplysninger om 
de finansieringsmæssige transaktioner i forbindelse med de 
disponible forpligtelsesbevillinger. De disponible saldi, der er 
anført i næstsidste kolonne, vil enten blive lagt til eller trukket 
fra de enkelte medlemsstaters kvoter for regnskabsåret 1983.
Visse medlemsstater har forlods anvendt en del af deres kvote for 
1983. Det gælder især Grækenland, Irland, Italien og Det forenede 
Kongerige. Andre har ikke fuldt ud udnyttet de bevillinger, der var 
tiltænkt dem. Det gælder Forbundsrepublikken Tyskland, der har den 
største nominelle saldo, Belgien, der relativt set har den største 
saldo, Frankrig, Nederlandene og Danmark. For at opnå en 
hensigtsmæssig finansiel forvaltning har Kommissionen derfor anvendt 
de ikke-udnyttede budgetbevillinger til især at yde Grækenland, 
Irland, Italien og Det forenede Kongerige EFRU-støtte ud over deres 
respektive kvoter for 1982, idet de overskydende beløb vil blive 
modregnet i deres kvoter for 1983.
24 Bevillingerne og betalingerne fastsættes inden for den kvotabestemte 
afdeling på grundlag af de nationale valutær og bogføres til den for 
måneden gældende kurs.
25 Frigørelserne gennemføres i medfør af fondsforordningens artikel 9, 
stk. 6, når de oplysninger, medlemsstaterne tilsender Kommissionen, 
specielt i forbindelse med ansøgninger om udbetaling, eller 
kontrollen på stedet viser, at et projekt ikke er blevet gennemført, 
eller at projektet kun er berettiget til en del af den oprindeligt 
fastsatte støtte. Den således tilbagesøgte støtte gives som tilskud 
til andre investeringer i en af de støtteberettigede regioner i den 
medlemsstat, hvor støtten blev tilbagesøgt.
26 Hvilket bl.a. har ført til, at de øvre grænser, der i henhold til 
fondsforordningens artikel 4, stk. 1, litra a),  og stk 2, litra a),  
gælder for fondens støtte, er blevet bragt i anvendelse.
38 EFRU

60. Den samlede saldo på 5,563 Mio ECU, der henstod ved udgangen af 
regnskabsåret 1982, er samtidig den kumulative saldo for hele den 
periode, hvori fonden har eksisteret. Den udgør kun 0,3/S af de 
samlede disponible forpligtelsesbevillinger for regnskabsåret og 
mindre end 0,8o/oo af de forpligtelser, der i alt er indgået i 
perioden 1975-1982 (mere end 7.050 Mio ECU).
I tabel 12 gives en oversigt over de forpligtelsesbevillinger, der 
har henstået ved udgangen af hvert regnskabsår siden fondens 
oprettelse; det fremgår heraf, at de bevillinger, der er stillet til 
rådighed siden 1975, praktisk taget er blevet udnyttet fuldt ud.
Tabel 12
EFRU. den kvotabestemte afdeling
Forpligtelsesbevillinger, der har henstået ved udgangen af hvert år.
(Mio ECU)
oArBudget Disponible be- Andvendte Saldo ved ud-
bevillinger vil. til for- bevill. gangen af
pligteiser (1) (2) regnskabsåret
75/77 1030,40(3) 1047,23(3) 1032,20(3) 15,03(3)
1978 581,00 599,84 556,36 43,48
1979 900,00 973,65 970,43 3,22
1980 1106,75 1169,64 1137,79 31 ,85
1981 1463,00 1615,17 1596,19 18,98
1982 1669,00 1817,69 1812,13 5,56
(1) Inklusive fremførsel af bevillinger fra det foregående
regnskabsår samt beløb, der er blevet disponible som
følgeaf frigørelser og justeringer for svingninger i ECU-
kursen i forbindelse med endnu ikke indfriede forpligtelser for
de foregående regnskabsår.
(2) Forpligtelser for de pågældende regnskabsår,
korrigeret for svingninger i ECU-kursen.
(3) Budgetbevillinger: 1.300 Mio RE, bevillinger disponible til
forpligtelser: 1.312,33 Mio RE, anvendte bevillinger: 1.301,64
Mio RE, hvilket giver en saldo på 10,69 Mio RE omregnet til ECU
efterkursen for januar 1978.
Kapitel III - Finansiel forvaltning og kontrol 39

Tabel 13
EFRU. den kvotafrie afdeling
Budgetsituationen 1982
1. Udnyttelse af forpligtelsesbevillingerne
(Mio ECU)
Disponible forpligtelsesbevillinger i 1982 Indgåede
forpligtelserDisp. for­
pligtelses-
bevillinger 
pr.31.12.82Bevili.
opfort 
på budget, 
for 1982Bevili, der
henstår 
fra 1981Bevillinger, der er blevet disponible ved:
Overforsel til kvotabest. afd.I alt
90,500 60,689 39,370 111,819 32,739 79,080
2. Udnyttelse af betalingsbevillingerne.
(Mio ECU)
Disponible betalingsbevillinger i 1982 Udbetalinger i 1982 Ikke-udnyttede betalingsbevil.  
pr. 31.12.82
Fremført 
i 1981Bevil.  
i 1982Overførsel 
til kvotabest.X alt Over fremfor- 
sier 1981Over bevil. 
1982I alt Fremførsler
1981Bevillinger
1982
20,00 60,00 17,777 62,223 2,223 20,200 22,423 - 39,800
3. Udviklingen med hensyn til de indgåede forpligtelser
(Mio ECU)
Forpligtelser indgået i 
1981 endnu ikke .  ndfriet 
pr.1.1.82Forpligtelser indgået i 1982 Forpligtelser
1981, der endnu 
ikke var indfri­
et pr. 31.12.82 
+ forpligt.1982Forpligtel­
ser indfri­
et i 1982Ikke ind­
friede 
forpligt, 
pr.
31.12.82Over bevil.,  
der henstår 
fra 1981Over bevil. 
for 1982I alt
33,305 21,319 11,420 32,739 66,044 22,423 43,621

DEN KVOTAFRIE AFDELING
61. For de fem forste programmer i den kvotafrie afdeling, som godkendtes 
af Rådet den 7. oktober 1980, var afsat et femårigt rammebeløb på 
220 Mio ECU. De første otte særprogrammer, som Kommissionen 
godkendte mellem juni 1981 og juli 1982 udgør i alt 216 Mio ECU(27), 
som repræsenterer EFRU's andel for disse programmers varighed.
I 1982 udgjorde de samlede disponible bevillinger til forpligtelser 
151,189 Mio ECU; heraf var 90,500 Mio ECU opført på budgettet for 
1982, mens 60,689 Mio ECU henstod fra budgettet for 1981. Af 
I sidstnævnte beløb kunne en saldo på 39,370 Mio ECU ikke udnyttes i 
:  rette tid og blev derfor ved udgangen af regnskabsåret 1982 overført
til den kvotabestemte afdeling(28).  Da budgetmyndigheden godkendte 
denne overførsel, henstillede den imidlertid, at de bevillinger, som 
således blev taget fra den kvotafrie afdeling i 1982, blev tildelt 
den igen i løbet af regnskabsåret 1983 (jf. tabel 13).
62. Beslutningerne om ydelse af støtte fra den kvotafrie afdeling 
medførte i 1982 bevilling af 32,739 Mio ECU, hvilket i betragtning af 
ovennævnte overførsel efterlader en ikke udnyttet saldo på 
79,080 Mio ECU fremført til regnskabsåret 1983.
-  V-  :  ;  ^  ?  r; '  Tabel 14
EFRU. den kvotafrie afdeling
Udviklingen med hensyn til fremføringer samt overførsler til den
kvotabestemte afdeling
(en Mio ECU)
ÅrBudget­
bevillingerDispon. bevil­
linger til 
forpligtelserAnvendte 
bevil.Overf. til 
kvotabest.  
afdelingSaldo ved udg. 
af regnskabs­
året
1978 29,05(1) 29,05(1)--d) -d)
1979 45,00 45,00 - - 45,00
1980 58,25 103,25 - 45,00 58,25
1981 77,00 135,25 40,59 33,97 60,69
1982 90,50 151,19 32,74 39,37 79,08
(1) I 1978 blev bevillingerne til den kvotafrie og den kvota­
bestemte afdeling endnu ikke opført særskilt på budgettet.
63. I tabel 14 angives for den kvotafrie afdeling, hvilke 
forpligtelsesbevillinger der har henstået ved udgangen af hvert 
regnskabsår, samt de hidtidige overførsler til den kvotabestemte 
afdeling.
27 Yderligere 4 Mio ECU er afsat til særprogrammet "stålindustri" i 
Italien.
28 I overensstemmelse med fondsforordningens artikel 2, s'ck. 3, litra
b) .
Kapitel III - Finansiel forvaltning og kontrol 41

Den i denne tabel viste udvikling med hensyn til fremførsler og 
overførsler til den kvotabestemte afdeling viser, at iværksættelsen 
af interventioner under den kvotafrie afdeling er sket med en vis 
forsinkelse, der giver anledning til følgende bemærkninger:
• Kommissionens forslag om at oprette en kvotafri afdeling under 
fonden stammer fra juni 1977. Afdelingen trådte i kraft i februar 
1979. De første forslag vedrørende denne afdeling blev forelagt 
allerede i oktober samme år, men først vedtaget af Rådet i 
oktober 1980;
• iværksættelsen af de særlige aktioner har medført, at man i
medlemsstaterne i stedet for at finansiere enkeltprojekter er 
gået over til at finansiere flerårige programmer, og visse nye 
former for foranstaltninger har undertiden gjort det nødvendigt 
at skabe et specielt retsgrundlag. .  ;
De første særlige programmer udarbejdet som led i de fem første 
særlige fællesskabsaktioner har derfor først kunnet vedtages af 
Kommissionen i juni 1981, og de første forpligtelser har først kunnet 
indgås i løbet af regnskabsåret 1981. Siden er der blevet indgået 
forpligtelser for 73,327 Mio ECU, hvilket svarer til 34% af det 
samlede beløb på 216 Mio ECU, der er fondens bidrag over fem år til 
de første otte særlige kvotafrie programmer (jf. tabel 19 under 
punkt 76).
INDFRIELSE AF DE INDGAÆDE FORPLIGTELSER (BETALINGER)
64. Oprindelig blev der for 1982 tildelt fonden samlede
betalingsbevillinger på 1.075 Mio ECU, nemlig under kapitel 50 (den 
kvotabestemte afdeling) og kapitel 51 (den kvotafrie afdeling), 
inklusive 125 Mio ECU, der i starten var opført under kapitel 100 
(formålsbestemte bevillinger), men som i løbet af regnskabsåret blev 
overført til kapitel 50 (den kvotabestemte afdeling). Tildelingen af 
betalingsbevillinger udgjorde således 61% af den oprindelige samlede 
tildeling af forpligtelsesbevillinger (1.759,5 Mio ECU) mod 53% i 
1981(i det foregående regnskabsår udgjorde tildelingerne af 
betalings- og forpligtelsesbevillinger henholdsvis 819,2 Mio ECU og 
1.540 Mio ECU).

DEN KVOTABESTEMTE AFDELING
65. Med hensyn til den kvotabestemte afdeling udgjorde de på budgettet 
for 1982 oprindelig afsatte betalingsbevillinger 1.015 Mio ECU, 
inklusive de 125 Mio ECU fra kapitel 100. Tages der hensyn til 
fremfors len til regnskabsåret 1982 af den saldo på 15,852 Mio ECU, 
der henstod ved udgangen af regnskabsåret 1981, androg de 
bevillinger, der oprindelig var disponible til betalinger i 1982 
1.030,852 Mio ECU. Ved udgangen af regnskabsåret blev de 
betalingsbevillinger, der henstod i den kvotafrie afdeling fra 1981, 
og som ikke blev opbrugt i 1982, nemlig 1 7,777 Mio ECU, overført til 
den kvotabestemte afdeling og lagt til ovennævnte beløb(29), således 
at der i alt var 1.048,629 Mio ECU til rådighed til betalinger i 1982 
(jf.  tabel 10.2).
66. Udbetalingerne i 1982 udgjorde 950,674 Mio ECU, heraf 0,506 Mio ECU 
til undersøgelser i henhold til fondsforordningens artikel 12, mod 
791,409 Mio ECU i 1981, hvilket betyder en stigning på 20% i forhold 
' til det foregående regnskabsår.
;  Trods en svag afdæmpning af betalingsrytmen i forhold til de samlede 
indgåede forpligtelser (53,9% i 1982 mod 54,3% i 1981) blev de ved 
regnskabsårets begyndelse disponible bevillinger for tredje år i 
træk udnyttet for mere end 90%'s vedkommende, idet udnyttelsesgraden 
for finansåret 1982 udgjorde 92,2%. Var der ikke sket overførsel af 
125 Mio ECU, der oprindelig var opført under kapitel 100, havde en 
del af de udbetalinger, der blev foretaget og konteret budgettet for 
1982, måttet udsættes til regnskabsåret 1983.
67. I realiteten ansøgte medlemsstaterne i regnskabsåret 1982 om 
udbetalinger på i alt 974,552 Mio ECU og ikke 950,674 Mio ECU. 
Differencen skyldes hovedsagelig, at Kommissionen i forbindelse med 
nogle ansøgninger om udbetalinger har tilbageholdt et beløb, indtil 
den pågældende medlemsstat har forelagt samtlige de oplysninger, der 
kræves i henhold til fondsforordningens artikel 8, stk. 1, litra b), 
samt at den har tilbagesøgt en række beløb, der blev frigjort i løbet 
af regnskabsåret.
I overensstemmelse med fondsforordningens
artikel 2, stk. 3, litra b).
- Finansiel forvaltning og kontrol Kapitel III43

Tgbt»i_ i.a
F.FRU. den kvotabestemte afdeling
Udbetal i  ngp.r i 1982 - Endnu ikke indfriede forpligtelser ultimo 1982^.
(en Mio ECU)
Med 1. forpligt. Forpiig- Udbetal. Udbetal. Forpligt.
stat 1975-81 teiser i % affor-endnu ikke
endnu ikke 1982 pligteiser indfriet
indfriet ultimo
ult.81 (1) 1981 198275/8175/821982
B 14,249 16,965 9,17010,558 68,066,6 20,656
DK 21,301 17,418 10,685 14,572 65,269,1 24,147
D 102,015 58,312 36,189 61,648 64,069,9 98,679
GR 120,836 213,297 122,001 152,346 49,159,4 181,787
F 337,266 325,359 62,159126,177 52,448,3 536,448
IRL 79,667 114,037 79,322 91,550 69,772,4 102,154
I 1028,506 604,899 210,164 276,966 42,743,41356,529
L 1  ,405 2,042 0,962 0,06367,648,6 3,384
NL 43,162 18,323 5,662 3,23551,545,3 58,250
UK 408,881 441,479 255,096 213,559 67,762,7 636,801
EUR 10 2157,378 1812,131 791,409 950,674 54,353,93018,835
(1) Inklusive beløb, der er lagt til for at tage hensyn til 
frigørelser samt kurssvingninger for ECU.
68. I tabel 15 vises for hver enkelt medlemsstat og for Fællesskabet som 
helhed situationen med hensyn til udbetalinger. Samtidig angives 
udviklingen i betalingsrytmen, der udtrykkes som den procentdel, de 
indfriede forpligtelser udgør af de forpligtelser, der er indgået 
siden fondens oprettelse. Derved bliver det muligt at sammenligne 
situationen ultimo 1982 og ultimo 1981.
69. Sammenlignes procentsatsen 53,9% med de tilsvarende satser ved
udgangen af 1981, 1980, 1979 og 1978, nemlig henholdsvis 54,3%,
56,4%, 53,2% og 53,3%, ses det, at forskydningen mellem
forpligtelses- og betalingsrytmen trods den stadig stigende 
tildeling har været praktisk taget uændret. Denne forskydning er en 
uundgåelig følge af de gældende regler for fondens virksomhed: en 
beslutning om støtte medfører øjeblikkelig indgåelse af
forpligtelser for hele støttebeløbet, mens indfrielsen af denne 
forpligtelse, dvs. udbetalingen af den ydede støtte, strækker sig 
over flere regnskabsår i takt med de offentlige udgifter, der 
afholdes af medlemsstaterne efterhånden som de støttede 
investeringer gennemføres.
70. I tabel 16 gives for hver medlemsstat nærmere oplysninger om de 
udbetalinger, der har fundet sted i 1982 fordelt på hvert af de 
regnskabsår, hvori de pågældende forpligtelser er indgået. ^
44EFRU

Tabel 16
EFRU. den kvotahestemte afdeling 
Indfrielse af forpligtelserne for de forskellige regnskabsår
Med- Indgåede for- Forpligtelser Udbet.1982 vedrørende Udbet. i Ikke-in'dfr. Indfr. af
lems- pligt, der ikke 1982 forpligt, indgået i 1982 forpligt.pr forpiigt.
stat var indfri, pr. (D i alt ultimo 1982
31.12.1981(1) 75-77 1978 1979 1980 19811982
Mio ECU XMio ECU X MioECU Mio ECU Mio ECU en X
B 14,249 0,716,965 0.90,954 0,498 0,960 3,008 1.680 3,458 10,558 20,656 66,6
DK 21,301 1,017,418 1,0 - -0,040 1,56610,778 2,188 14,572 24,147 69,1
D 102,015 4,758,312 3,20,118 4,587 5,84719,738 22,784 8,574 61,648 98,679 69,9
at 120,836 5,6213,297 11,8- - - -63,607 88,740 152,347 181,788 59,4
F 337,266 15,6325,359 18,0 1,237 0,516 6,67929,671 28,186 59,888 126,177 536,448 48,3
IRL 79,677 4.0114,037 6,30,424 0,637 1,077 6,40935,486 47,518 91,551 102,154 72,4
I 1028,596 47,3604,899 33,4-1,314 13,405 54,268 87,199102,110 21,296 276,964 1356,530 43,4
L 1,405 0,1 2,042 0,1 - - -0,063- - 0,063 3,384 48,6
NL 43,162 2,018,323 1,0- - -2,701 0,309 0,225 3,235 58,249 45,3
UK 408,881 19,0441,479 24,4 1,219 7,92912,085 39,839 99,815 52,672 213,559 636,800 62,7
EUR 10 2157,378 100,01812,131 100,0 2,638 27,572 80,956190,194 364,755 284,559 950,674 3018,835 53,9
(1) Beløbene er justeret for at tage hensyn til frigørelser samt kurssvingninger for ECU.

71. Udviklingen i  betalingsrytmen varierer temmelig meget fra medlemsstat  
til medlemsstat. Den er blevet forøget i  Danmark, Forbundsrepublikken  
Tyskland, Grækenland, Irland og Italien. Alligevel ligger Italien med  
43,4 % stadig under fællesskabsgennemsnittet. Dette land gør i  
øjeblikket en indsats for at indhente den forsinkelse, der er ophobet  
i  løbet af de foregående regnskabsår. Foruden Italien ligger Frankrig  
med 48,3 %, Luxembourg med 48,6 % og Nederlandene med 45,3 % under  
fællesskabsgennemsnittet. For disse tre lande er der sket en markant  
nedgang i  betalingsrytmen i  forhold til 1981. Det forenede Kongerige  
ligger med 62,7 % på et lavere niveau end i  1981 (67,7 %), men ligger  
dog fortsat langt over fællesskabsgennemsnittet.
Tabe1 17
EFRII. den kvotabestemte afdeling 
Fordeling mellem medlemsstaterne af de årlige udbetalinger
Medi.% af udbetalingerne
stat 19751976197719781979198019811982
B 0,01.70,82,30,60,91,21,2
DK 1,71,51,60,51,81,31,31,5
D 0,03,66,716,6 9,06,94,67,6
GR - - - - - -15,4 7,2
F17,812,112,316,020,213,7 7,913,6
IRL 7,76,85,98,06,49,610,0 8,6
I48,942,740,130,828,034,326,630,5
L 0,20,20,10,10,10,10,10,1
NL 3,12,30,82,51,71,10,71,2
UK20,629,131,723,232,232,132,228,5
EUR 10 100,0100,0100,0100,0100,0100,0100,0100,0
72. Tabel 17 viser fordelingen mellem medlemsstaterne af de 
udbetalinger, fonden årligt har foretaget siden 1975.
Tabellen viser, at medlemsstaternes ansøgninger om udbetaling af 
fondsmidler i de senere år langt fra har holdt trit med deres kvoter 
i forbindelse med forpligtelsesbevillingerne, og dette gælder især 
for Italiens vedkommende.
46 EFRU

Tabe1 18
EFRU.  den kvotabestemte afdeling 
Udviklingen siden 1975 med hensyn til betalingsbevillinger
ÅrBudgetbevillinger UdbetalingerSaldi fra tidl. 
år
Mio RE Mio ECU Mio RE Mio ECU Mio RE Mio ECU
1975(1)
1976(1)
1977(1)
1978
1979
1980
1981
1982150.000
300.000
400.000122,310
229,051
294,530
525.000
483.000 
392,375
(2)+16,000 
799,200 
(2)+ 3,342 
1015,000 
(2)+17,77790,628
277,372
372,50874,058
213,052
275,699
254,892
513,148
726,698
791,409
950,67459,372
82,000
109,49248.252
64.252 
83,083(1)
353,191
323,043
0,0
4,720
15,852
97,955
I alt 3897,585 \ ···(· ·-'· 3799,630 97,955
(1) Mio RE omregnet til Mio ECU efter gennemsnitskursen for de 
pågældende år.
(2) Overførsel fra den kvotafrie (kapitel 51) til den kvotabestemte 
(kapitel 50) afdeling.
73. I tabel 18 gives en oversigt over anvendelsen betalingsbevillingerne 
siden fondens oprettelse.
De årlige tildelinger af betalingsbevillinger har siden fondens 
oprettelse udgjort i alt 3.897,585 Mio ECU. Heraf var der pr. 
31. december 1982 udbetalt 3.799,630 Mio ECU, hvilket giver en 
udnyttelsesgrad for betalingsbevillingernes vedkommende på 97,5%.
74. De beløb, der i 1982 er blevet udbetalt efter ordningen med 
fremrykkede udbetalinger kan(30) anslås til 268 Mio ECU mod 230 Mio 
ECU i 1981. De fremrykkede udbetalinger udgør således 28% af de 
samlede udbetalinger i 1982 mod 29% i 1981.
30 Jf. pkt. 140, s. 72 - Den europæiske Fond for Regionaludvikling -
Sjette årsberetning (1980).
47Kapitel III - Finansiel forvaltning og kontrol

DEN KVOTAFRIE AFDELING
75, Der blev på budgettet for 1982 opfort en bevilling på 60 Mio ECU med 
henblik på indfrielse af forpligtelser indgået inden for rammerne af 
den kvotafrie afdeling. Tages der hensyn til, at 
betalingsbevillinger på 20 Mio ECU, der henstod ved udgangen af 
regnskabsåret 1981, blev fremført til regnskabsåret 1982, udgjorde 
de ved regnskabsårets begyndelse disponible bevillinger til 
betalinger 80 Mio ECU. Ved udgangen af 1982 blev et beløb på 
1  7,777 Mio ECU, svarende til den del af de fra 1981 fremførte 
betalingsbevillinger, der ikke blev udnyttet i 1982, overført til 
den kvotabestemte afdeling(31).
Tabel 19 :"
EFRU. den kvotafrie afdeling
Indfrielse af forpligtelserne i forbindelse med de særlige programmer
(i Mio ECU)
SærligtSamlet be­
løb overForpligtelser Udbetalinger ■
program 5 år Dato Beløb Dato Beløb
Frankrig
Udvidelsen55,000 13/10/81
22/09/8215,563
12,66615/10/81
03/12/824,669
3,800
Det foren. Konger. 
Grænseområder8,000 02/10/81 0,473 22/12/81
02/12/820,142
0,284
Det foren. Konger. 
Jern- og stålind.33,000 24/05/82
13/12/825,280
7,48015/12/82
15/12/825,280
2,244
Det foren. Konger. 
Skibsbygn.industr.17,000 16/09/82
03/12/822,570
3,94015/12/82
15/12/822,570
1,182
Irland
Grænseområder16,000 02/10/81 3,216 15/10/81
31/03/82
09/10/820,965
0,965
0,965
Italien - Energi 16,000 16/10/81 5,026 30/12/81 1,508
Italien - Udvid. 65,000 23/12/81 16,135 02/12/82 4,841
Belgien - 
Jern- og stålind.6,000 23/12/81
22/09/820,175
0,80327/09/82
27/09/820,053
0,241
I alt 216,000 73,327 29,709
31 I overensstemmelse med fondsforordningens
artikel 2, stk. 3, litra b).
48EFRU

76. Udbetalingerne i forbindelse med de hidtil godkendte særlige 
programmer udgjorde i 1982 22,423 Mio ECU. Ved regnskabsårets 
udgang henstod der således i betragtning af ovennævnte overførsel 
uudnyttede betalingsbevillinger på 39,8 Mio ECU.
I tabel 19 anføres det, hvilke udbetalinger der er foretaget i 
forbindelse med de enkelte programmer og dermed, hvor langt man er 
kommet med indfrielsen af forpligtelserne. Af de samlede 
forpligtelser, der blev indgået i 1981 og 1982, er et beløb på i 
alt 43,621 Mio ECU endnu ikke blevet indfriet (jf. tabel 13.3).
Skønt der har været visse problemer i forbindelse med 
igangsætningen af de særlige programmer(32),  og skønt nogle af 
programmerne stadig er noget forsinkede, foregår gennemførelsen nu 
efterhånden i et tilfredsstillende tempo. Kommissionen godkendte 
disse programmer i tidsrummet fra juni 1981 til juli 1982, og pr. 
31. december 1982 var der i forbindelse med samtlige otte 
programmer indgået forpligtelser for 34% af det samlede rammebeløb 
på 216 Mio ECU, og 40,5% af de således indgåede forpligtelser var 
blevet indfriet.
KONTROL
KONTROLVIRKSOMHED
77. I henhold til fondsforordningens artikel 8 udbetales støtten mod 
medlemsstaternes forelæggelse af opgørelser, der attesterer, at de 
offentlige udgifter (der er grundlaget for fondens støtte) er 
afholdt, samt at der foreligger detaljeret dokumentation herfor. 
Denne kræves dog ikke forelagt sammen med betalingsansøgningen. 
Overensstemmelsen mellem de for Kommissionen forelagte opgørelser 
og den detaljerede dokumentation efterprøves således i forbindelse 
med kontrollen på stedet i henhold til fondsforordningens artikel 
9, stk. 3; denne kontrol finder sted på grundlag af en stikprøve 
blandt projekter, som har fået støtte fra fonden.
I henhold til fondsforordningens artikel 9, stk. 4, har kontrollen 
på stedet ligeledes til formål at fastslå at der er
overensstemmelse dels mellem gennemførelsen og de oprindelig 
forelagte projekter, dels mellem den forvaltningsmæssige praksis i 
medlemsstaterne og fællesskabsreglerne, især for så vidt angår 
indgåelsen af offentlige kontrakter. Samtidig med, at det 
undersøges, om der er overensstemmelse mellem de gennemførte 
projekter og de projekter, hvortil der er ansøgt om støtte fra 
fonden, vil der i øvrigt også fremgå, hvorvidt de specifikke mål er 
blevet opfyldt, mål der vedrører antallet af arbejdspladser og 
produktionsomfang i forbindelse med industriprojekter og
udnyttelsesgrad eller beskæftigelse i forbindelse med 
infrastrukturprojekter, i den udstrækning sådanne mål var angivet i 
ansøgningen om støtte, hvilket normalt er tilfældet for projekter 
på 10 Mio ECU og derover.
32 Jf. pkt. 63 i denne beretning.
Kapitel III - Finansiel forvaltning og kontrol 49

78. Da der i 1982 ikke fra medlemsstaternes side blev indgivet
meddelelse om afholdelse af offentlige udgifter i forbindelse med 
EFRU’s særlige kvotafrie aktioner så betids, at der kunne
planlægges kontrolbesøg, har de kontrolbesøg på stedet, der blev 
foretaget af Kommissionen, været begrænset til projekter
finansieret inden for rammerne af den kvotabestemte afdeling. Dog 
har Kommissionen i dette regnskabsår i to medlemsstater foretaget 
en indledende undersøgelse af fondens interventioner i forbindelse 
med den kvotafrie afdeling med henblik på at forberede det 
fremtidige kontrolarbejde på stedet. Denne undersøgelse har 
hovedsagelig vedrørt finansieringen og administrationen af 
projekterne.
79. Revisionsretten deltog i 1982 i tre af Kommissionens kontrolbesøg.
80. I 1982 vedrørte den af Kommissionen udførte kontroll på stedet - 
både den, der blev udgørt af generaldirektoratet for 
regionalpolitik og den, der blev udført af finanskontrollen - 204 
projekter mod 223 i 1981 og 202 i 1980. Kontrollen på stedet har 
således siden fondens oprettelse vedrørt i alt 1.268 projekter. 
EFRU-støtten til de i 1982 kontrollerede projekter udgjorde i alt 
338 Mio ECU mod 355 Mio ECU i 1981 og 140 Mio ECU i 1980. Dette tal 
må sammenlignes med de forpligtelser, der blev indgået i 
regnskabsårene 1975-1981, nemlig 5.250 Mio ECU og de i samme 
periode foretagne betalinger på 2.850 Mio ECU. Det bemærkes 
ligeledes, at summen af de i 1982 kontrollerede investeringer 
andrager i alt ca. 2.375 Mio ECU.
81. Kommissionen har i regnskabsåret fortsat sin aktion vedrørende de
såkaldt "hvilende" projekter(33).  Sideløbende med den almindelige 
undersøgelse, som Kommissionen jævnligt foretager sammen med 
medlemsstaterne, har den fortsat den systematiske aktion på 
regionsplan, der blev påbegyndt i 1981. Denne går ud på, at der i 
tilknytning til kontrollen på stedet, i samarbejde med de 
myndigheder, der administrerer projekterne, foretages en 
undersøgelse af de projekter, hvor udbetalingerne er forsinkede i 
forhold til den fastlagte tidsplan. Undersøgelsen tager sigte på at 
finde frem til årsagerne til denne forsinkelse og på at fremskynde 
behandlingen eller afslutningen af sagerne (ved endelig udbetaling, 
såfremt der er tale om afsluttede projekter, eller ved frigørelse 
af det pågældende beløb, såfremt projekterne ikke er blevet 
gennemført). I 1982 er 359 såkaldt "hvilende" projekter blevet 
undersøgt (mod 236 i 1981 og 209 i 1980). Som følge af denne 
undersøgelse er støttebeløbet i forbindelse med 14 projekter blevet 
frigjort, mens der i forbindelse med 27 projekter er indgivet 
fornyet ansøgning om udbetaling og i forbindelse med 22 andre 
projekter er indgivet ansøgning om endelig udbetaling med henblik 
på afslutningen af sagen. „IV tn $ ;·>,·tv',.
33 Projekter, der ikke har givet anledning til nogen betalingsansøgning 
inden for de sidste ca. 18 måneder.
50EFRU

VURDERING
82. Frankrig opgav i 1982 sin modstand mod, at ansatte fra Kommissionen 
deltager i kontrolbesøg i industrivirksomheder. Kontrollen er 
således sket i overensstemmelse med fondsforordningens artikel 9 og 
efter den fremgangsmåde, der anvendes i de andre medlemsstater. 
Kommissionen har derfor ophævet suspensionen af udbetalingerne i 
forbindelse med industriprojekter, hvor kontrollen var blevet 
afvist.
83. Den i 1982 foretagne kontrol har ikke afsløret nogen svigagtige 
transaktioner, dvs. forsøg på ved en svigagtig fremgangsmåde at 
opnå en uberettiget økonomisk fordel.
84. Kontrolbesøgene i regnskabsåret har generelt afsløret visse
unøjagtigheder i de oplysninger, medlemsstaterne giver i
forbindelse med ansøgninger om støtte eller udbetaling. De har 
endvidere afsløret en vis sendrægtighed, når det drejer sig om at 
give Kommissionen meddelelse om fuldførelsen af projekter, og dette 
forsinker afslutningen af sagerne.
85. På den baggrund har Kommissionen i 1982 igangsat den allerede i
1981bebudede aktion(3A), der går ud på at fremskynde behandlingen 
af endnu ikke afsluttede sager fra regnskabsåreene 1975, 1976 og
1977. Dette vil indebære, at bevillingerne i forbindelse med 
projekter, hvis gennemførelsesperiode er for lang i forhold til den 
oprindelig fastsatte tidsfrist, uden videre frigøres. Kommissionen 
vil gradvis lade operationen omfatte de endnu ikke afsluttede sager 
fra de følgende regnskabsår.
3A Syvende årsberetning, pkt. 163.
Kapitel III - Finansiel forvaltning og kontrol51

KAPITEL IV - OPLYSNING OM PONDENS INTERVENTIONER
86. Kommissionen mener, at så mange som muligt bor informeres om 
fondens virksomhed, idet offentligheden har ret til at få oplyst, 
hvorledes Fællesskabet anvender de midler, der finansieres af de 
europæiske skatteborgere. For det andet er Regionalfondens 
interventioner, der vedrorer konkrete og præcist stedfæstede 
projekter, særlig velegnede, nåar det drejer sig om at vise 
offentligheden, hvilken gavn den umiddelbart har af Fællesskabets 
virksomhed, og dette hensyn vil få endnu større betydning i 
perioden op til det andet direkte valg til Europa-Parlamentet.
I henhold til fondsforordningen(3S) skal de pågældende investorer 
have meddelelse om, at en del af den støtte, der ydes dem, stammer 
fra Fællesskabet. I forbindelse med støtte til infrastrukturer skal 
der sørges for passende information af offentligheden. Endvidere 
skal samtlige projekter, der har modtaget støtte fra fonden, 
offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Hvad
oplysningerne nærmere skal dreje sig om, aftaltes for flere år 
siden med de forskellige medlemsstater.
87. Kommissionen har i 1982 fortsat og videreudviklet den 
oplysningsvirksomhed, den har udøvet lige siden fondens start. Den 
har konstateret, at meddelelser til pressen og informat ionstavler 
på stedet er de mest effektive informationsmidler, særlig i de 
lande, hvor der er mulighed for en nøjagtig identificering af de 
enkelte projekter, og hvor der i forhold til befolkningstallet 
gennemføres flest EFRU-interventioner (Irland, Italien og Det 
forenede Kongerige).
MEDDELELSER TIL PRESSEN
88. Efter hver af de fire udlodninger af EFRU-støtte har Kommissionen 
udsendt en pressemeddelelse, statistikker over støtten for hver 
enkelt region samt projektoversigter, hvis indhold varierer, alt 
efter hvad der er aftalt med den enkelte medlemsstat. Disse 
oplysninger formidles af Kommissionens informationskontorer i 
medlemsstaterne til så mange som muligt. Derudover udsender visse 
medlemsstater selv pressemeddelelser i forbindelse med hver 
udlodning af støtte.
Foruden pressemeddelelser vedrørende udlodningen som helhed har 
Kommissionen siden udgangen af 1981 udsendt særskilte kommentarer 
for hver enkelt modtagerland.
35 Artikel 10 i fondsforordningen.
Kapitel IV - Oplysning om fondens interventioner 53

Endvidere er der, hver gang Kommissionen har vedtaget programmer 
til iværksættelse af de særlige kvotafrie aktioner, blevet udsendt 
en pressemeddelelse, og der er i den henseende gjort en særlig 
indsats i forbindelse med Kommissionens forslag til en ny række 
kvotafrie aktioner: foruden pressemeddelelsen holdt det
kommissionsmedlem, under hvem regionalpolitikken henhorer, den 
21. oktober 1982 en pressekonference for den internationale presse, 
der er repræsenteret ved De europæiske Fællesskaber.
89. Den regionale og lokale presse har gennemgående vist større 
interesse for disse oplysninger end den landsdækkende presse. 
Særlig stor omtale har der været i den irske, den italienske og den 
britiske presse, mens den franske og den tyske synes at interessere 
sig mindre for sagen. Det skal hertil bemærkes, at oplysningerne 
vedrørende de to sidstnævnte lande ikke giver journalisten eller 
avislæseren mulighed for uden videre at identificere de enkelte 
projekter, der har modtaget støtte fra EFRU. Derimod indeholder 
oversigterne vedrørende Irland, Italien og Det forenede Kongerige 
ret detaljerede oplysninger, der giver mulighed for at identificere 
hvert enkel*· støttet projekt, og dette bidrager utvivlsomt til at 
øge journalistens og læserens interesse for oplysningerne. En anden 
'  årsag til, at offentligheden i disse tre lande interesserer sig 
særlig meget for fondens virksomhed, kan være, at EFRU her yder 
forholdsvis meget i støtte pr. indbygger.
På den baggrund er Kommissionen i øjeblikket i færd med at 
undersøge, hvilke foranstaltninger der skal træffes for i alle 
medlemsstaterne at sikre en bedre information - bl.a. gennem den 
regionale og lokale presse - vedrørende de konkrete aspekter af den 
europæiske politik, specielt EFRU.
INFORMATIONSTAVLER
90. Medlemsstaterne skal sørge for, at der på de steder, hvor der 
gennemføres større infrastrukturprojekter, opsættes informa­
tionstavler med oplysning om, at EFRU deltager i finansieringen af 
projektet(3é).
Der er nu opsat et ret stort antal tavler i Italien og Det forenede 
Kongerige. Men som regel modtager Kommissionen ikke tilstrækkelig 
nøjagtige oplysninger om antallet af opsatte tavler, og de 
rapporter, som de nationale myndigheder hvert år skal forelægge 
Kommissionen, er stærkt forsinkede og ofte ufuldstændige.
Ifølge de oplysninger, Kommissionen for øjeblikket råder over, er 
der siden Regionalfondens oprettelse opsat tavler i forbindelse med 
ca. 2.050 projekter, heraf i forbindelse med ca. 600 i 1982. I 
tabel 20 gives en oversigt over, hvor mange informat ionstavler der 
er opsat i hver enkelt land.
Artikel 10 i fondsforordningen.
54EFRU

Tabel 20
EFRU. den kvotabestemte afdeling 
Opsatte informationstavler
Medl. Antal projekter Status ved udgangen
stat forsynet med tavle af:
B 38 1981(1)
DK 7 1982
D 57 1982
GR 347 1982
F 40 1981(1)
IRL 94 1982
i 841 1982
L 7' 4 1982
NL 14 1982
UK 611 1982
EUR 10 2053
(1) Disse lande har ikke givet meddelelse om ,  hvor mange der
er opsat i 1982
KVOTAFRIE AKTIONER: DE NATIONALE MYNDIGHEDERS 
INFORMATIONSVIRKSOMHED
91. Forordningerne om de kvotafrie aktioner indebærer en vis
informationspligt for de nationale myndigheder. I de særlige 
programmer skal der bl.a. gøres rede for, hvilke
informationsforanstaltninger de vil træffe for at gøre 
erhvervskredse og offentligheden i almindelighed opmærksom på de 
muligheder, programmerne byder på, og på Fællesskabets deltagelse i 
deres finansiering. Desuden skal myndighederne i den rapport, der 
hvert år skal forelægges Kommissionen om programmernes
N gennemførelse, gøre rede for, hvilke informationsforanstaltninger 
der er truffet(37). v
De informationsforanstaltninger, der er truffet i forbindelse med 
hvert enkelt af de særlige kvotafrie programmer, er angivet under 
pkt.  47-51.
Kapitel IV - Oplysning om fondens interventioner 55

OFFENTLIGGØRELSE I DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS TIDENDE
DEN KVOTABESTEMTE AFDELING
92. De projekter, der har modtaget støtte fra fonden, skal hver sjette 
måned offentliggøres i De europæiske Fællesskabers Tidende. Siden 
1978 har disse frister ikke kunnet overholdes, og i flere tilfælde er 
;  .  oversigterne kun blevet offentliggjort en gang om året og med 
:  betydelig forsinkelse. Oversigten over de projekter, hvorom der blev
T truffet beslutning i 1980 blev først offentliggjort i juli 1982(38).
Disse forsinkelser skyldes hovedsagelig mangel på personale. Der er 
sket en væsentlig forøgelse af arbejdsbyrden i forbindelse med 
udarbejdelsen af disse oversigter, ikke mindst i oversættelses- og 
skriveleddet: i 1975 vedrørte oversigterne 1.183 projekter, i 1982
derimod 3.273 projekter. Ikke desto mindre er det i den seneste tid 
lykkedes at reducere forsinkelsen. Oversigten over projekterne i 
forbindelse med de tre første udlodninger 1981 har således kunnet 
offentliggøres i september 1982 C39) og for fjerde udlodnings
vedkommende i december 1982(AO). Oversigten over projekter i 
forbindelse med de første to udlodninger 1982 blev offentliggjort i 
marts 1983(A1).
Uheldigvis giver disse lister kun få oplysninger, da de ikke tillader 
en identifikation af projekterne. Visse medlemsstater tillader 
nemlig ikke en sådan identifikation. De i De Europæiske
Fællesskabers Tidende offentliggjorte lister er således harmoniseret 
på grundlag af en mindste fællesnævner. Kommissionen bestræber sig 
på at forbedre dette forhold.
DEN KVOTAFRIE AFDELING
••V  ' _
93. Ifølge de forordninger, som Rådet vedtog i oktober 1980, skal de 
særlige programmer, som medlemsstaterne forelægger Kommissionen til 
gennemførelse af de særlige kvotafrie aktioner, offentliggøres i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende. Otte af de i alt ni programmer var 
ved udgangen af 1982 blevet tilsendt Kommissionen og godkendt af 
denne (heraf seks i 1981 og to i 1982).
38 EFT Nr. C 191 af 26.07.1982.
39 EFT nr. C 246 af 07.09.1982. .....j" ·   "  '
90
 EFT nr. C 347 af 31.12.1982. -ni'  *ü
91 EFT nr. C 85 af 28.03.1983.
56 EFRU

Ingen af disse programmer har imidlertid kunnet offentliggøres i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende i 1982, men det forventes at ske i 
løbet af 1983. Denne betydelige forsinkelse skyldes hovedsagelig 
mangel på personale til oversættelses- og skrivearbejdet. De første 
kvotafrie programmer vil således blive offentliggjort i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende med en sådan forsinkelse, at de vil 
være af meget ringe interesse for offentligheden. Da denne 
forsinkelse praktisk taget er uundgåelig, har Kommissionen i 
forbindelse med den anden række kvotafrie aktioner, hvorom den 
fremlagde forslag i november 1982, blot indføjet en bestemmelse om, 
at den skal informere offentligheden, hvilket ikke nødvendigvis 
indebærer, at de offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende eller oversættes til alle Fællesskabets officielle sprog.
MEDDELELSE TIL INVESTORERNE
94. De investorer, der berøres af beslutningerne om ydelse af støtte, 
informeres fortsat ved, at Kommissionen sender dem en skrivelse, 
enten direkte eller, for Frankrigs vedkommende, gennem de kompetente 
nationale myndigheder. Blev disse skrivelser ikke udsendt ville 
investorerne, navnlig private investorer, formodentlig ignorere, at 
deres investeringsforehavende er blevet valgt til at være genstand 
for fællesskabsstøtte. I 1982 udsendte Kommissionen mere end 3.000 
sådanne skrivelser. >  ·
Kapitel IV - Oplysning om fondens interventioner57

KAPITEL V: OVERSIGT OVER EFRU'S VIRKSOMHED 1975-1982
KORTFATTET REDEGØRELSE
FONDENS KVOTABESTEMTE AFDELING
95. Fra 1975 til 1982 behandlede Kommissionens tjenestegrene 22.500 
investeringsprojekter, hvortil der var ansøgt om en samlet støtte på 
over 8.761 Mio ECU, og som omfattede investeringer på over 
65.634 Mio ECU.
Efter at Kommissionens tjenestegrene havde gennemgået ansøgningerne 
om EFRU-støtte, blev der forelagt i alt 17.838 investeringsprojekter 
for fondsudvalget (efter at infrastrukturprojekterne på 10 Mio ECU 
og derover havde været forelagt Udvalget for Regionalpolitik).
Som resultat heraf blev der truffet beslutning om en samlet støtte på 
7.187 Mio ECU til 17.771 investeringsprojekter.
96. Indtil 1978 blev alle projekter forelagt fondsudvalget til drøftelse 
og udtalelse, når en eller flere delegationer steite imod 
(fondsudvalget fik således fra 1975 til 1978 forelagt 6.611 
projekter). Siden 1979 har proceduren med forhåndsmeddelelse 
bevirket, at drøftelserne har kunnet begrænses til 3.479 (dvs. 20%) 
af 11.383 investeringsprojekter, som Kommissionen mellem 1979 og 
1982 forelagde for EFRU-udvalget (se tabel 21).
Det skal desuden understreges, at en lang række projekter ikke 
formelt er blevet forelagt Kommissionen som følge af den snævre 
kontakt, der er etableret, og de drøftelser, der foregår mellem 
Kommissionens kompetente tjenestegrene og de forskellige nationale 
myndigheder.
Kapitel V: Oversigt over EFRU's virksomhed 1975-1982 59

Tabel 21
F.FRU's kvotabestemte afdeling (undt. art. 12-undersogelser)
Antal prniekter.  som har været forelagt Kommissionen ok EFRU-udvalget. .
og som har modtaget statte.(11 ,
Tidsrummet 1975-78 Tidsrummet 1979-82 I alt
19751976197719781979198019811982
Antal projekter 
- modtaget af Kommissio- 
|  nens tjenestegrene 
!- forelagt fondsudval- 
|  get
|— drøftet i fondsud­
valget efter indførel­
sen af proceduren med 
forhånds­
meddelelse1492
12491788
16302246
19912070
17413427
2925
6563127
2502
12143768
2465
9054582
3335
70422500
17838
Antal projekter, som har
modtaget
EFRU-støtte 1182154520201600283525612759326917771
(1) Tallene henviser til kalenderådret og er af de i kapitel
II pkt.  5, nævnte årsager ikke direkte sammenlignelige, når der er 
tale om fondens forvaltning i et enkelt regnskabsår.
97. Efter 8 års fondsvirksomhed er det interessant at foretage en samlet 
analyse af medlemsstaternes holdning til det meget store antal 
beslutninger, som Kommissionen har skullet træffe. Sammenlagt er der 
blevet gennemgået 3.192 udkast til beslutning omfattende 17.838 
investeringsprojekter. Kommissionen har direkte vedtaget 816 
beslutningsudkast, som ingen medlemsstat ønskede drøftet i 
fondsudvalget. Endvidere har den forelagt fondsudvalget 2.376 
beslutningsudkast til udtalelse i henhold til proceduren i 
fondsforordningens art. 16. Blandt disse har der været 17 forslag om 
negativ beslutning, og 10 er blevet trukket tilbage efter drøftelse i 
udvalget. Af de 2.349 resterende beslutningsudkast har de 2.329 fået 
positiv udtalelse af fondsudvalget (se tabel 22). ^ ■
60 EFRU

Tabel 22
EFRU's kvotabestemte afdeling
Fordeling af udvalgets stemmer (vedr. udkast til beslutninger')
1975-1978 1979-1982 I alt
Antal beslutningsudkast,
som udvalget kunne
- stemme imod 0 0 0
- undlade at give
udtalelse om 1 19 20
- stemme for 1241 1088 2329
Af tabel 22 fremgår det, at samtlige nationale delegationer i langt 
de fleste tilfælde har givet de af Kommissionen forelagte udkast til 
beslutning en positiv udtalelse. Kun i et meget lille antal tilfælde 
■  har flere delegationer stillet sig negativt eller har afholdt sig fra 
at stemme.
Dette viser, at medlemsstaterne generelt har kunnet tilslutte sig 
Kommissionens standpunkt.
At der er tale om en udvælgelse, ses også af det betydelige antal 
projekter, som Kommissionen ikke har godkendt til EFRU-støtte (se 
pkt. 28, tabel 3).
Når en eller flere delegationer har stemt imod eller har afholdt sig 
fra at stemme, har der som oftest ikke været tale om modstand mod 
beslutningen om støtte som helhed, men kun om modstand mod visse 
investeringsprojekter, eventuelt et enkelt.
98. Af de 17.771 projekter, hvortil det blev besluttet at yde støtte, 
vedrørte 4.723 investeringer i industri- håndværks- og 
servicevirksomhed, og 13.048 vedrørte infrastrukturinvesteringer (se 
tabel 23).
• De projekter, som er finansieret siden 1975, vedrører en samlet 
investering på ca. 60.025 Mio ECU, og støtten andrager ca. 
7.187 Mio ECU, dvs. 12,0% af det samlede investeringsbeløb, 
hvortil der er ydet støtte. 78,5% af støtten blev givet til 
infrastrukturprojekter og 21,5% til projekter vedrørende 
industri-, håndværks- og servicevirksomhed(4*). 56% af støtten 
blev givet til 752 projekter på over 10 Mio ECU og 44% til 17.019 
projekter på uner 10 Mio ECU.
42 Allerede i 1975 indeholdt fondsforordningen dog bestemmelser om 
støtte til disse sektorer (art.  4, stk. 1, litra a) ,  og siden 1979 har 
der i forordningen været fastsat en grænse for fondsstøtten på 70% til 
infrastrukturinvesteringer (art. 4, stk. 1, litra b).
Kapitel V: Oversigt over EFRU’s virksomhed 1975-1982 61

Tabel 23
ETRI)'s kvotabestemte afdeling
Beslutninger om statte. 1971-1982.
(Mio ECU)
iT*r. Medlemsstat Industri-, håndværks- 
og servicevirksomhedInfrastrueturer
Antal projekter (a)I  Invest. 
Statte (b)I på over
Invest.belob (e)|10 Mio ECUInvest.  
på under 
10 Mio ECUInvest. I  Invest, 
sit I  på over på under 
10 Mio ECU 10 Mio ECUBjerg­
områderI altI alt
(a)
(b)
(c)9
12,03
188,6953
13,99
180,9162 
26,021 
369.601
1,84
15,02204 
36,78 
141,6937
6,29
22,58242
44,91
179,29304 
70,93 
548,89
DK(a)
(b)
(c)1
0,73
11,30127
8,23
113,12128 
8.96I 
124,429
25,51
110,86421
45,55
170,92430 
71,05 
281,78558
80,02
406,20
(a)
(b)
(c)67
79,76
2295,691161
128,75
2880,871228 I  10 
208,51 36,07
5176,56 298,19557
142,05
524,99567 
178,11 
823,181795
386,62
5999,74
(a)
(b)
(c)1
5,76
63,0047
16,71
105,4248 I  26 
22,48 208,30
168.421 875,79411
242,37
1118,33437 
450,67 
1994,12485 
473,15 
2162,54
(a)
(b)
(c)63
128,75
2718,481231
144,85
2129,051294 
273,601 
4847,5390
623,68
2290,141172
224,81
839,59130
13,87
46,241392 
862,36 
3175,972686 
1135,96 
8023,50
(a)
IRL (b) 
(c)25
53,73 
1511,91208 
78,57 
521,93233 
132,291 
2033,8451
244,77
5876,49336
62,51
226,9072
13,07
45,02459 
320,35 
6148,41692 
452,64 
8182,25
(a)
(b)
(c)20
112,43
897,331108
229,29
1270,211128 I  134 
341,72 1599,25
2167,54 13797,334618
740,64
2400,521080
65,67
240,495832 
2405,56 
6438,346960 
2747,28 
18605,88
(a)
(b)
(c)9
7.12
39,939
7,12
39,939 
7,1 
39,93
(a)
NL(b)
(c)
(a)
UK(b)
(c)
(a)
EUR10 (b)
(c)3
12,41
132,418
4,81 
41,3811
17,221
173,7911
51,63 
291,9129
29,79
118,7940
81,42 
410,7051 
98,64 
584,49
86
416,88
5290,82505
100,43
782,02591 I  145  
517,31 418,79
6072,84 6120,573357
773,63
3188,13138
24,80
90,723640  
1217,22  
9399,424231 
1734,53 
15i72,26
275
822,48
13109,644448
725,63
8024,914723 I  477  
1548,11 3209,82
21134,5 29676,30111114 
2305,25 
8769,791457
123,71
445,0513048 
5638,78 
38891,1417771 
7186,89 
60025,69
62 EFRU

• Gennem de i industri- og servicesektoren finansierede projekter 
skulle der ifølge medlemsstaternes beregninger kunne skabes 
eller bevares over 500.000 arbejdspladser.
• De sektorer, som først og fremmest har modtaget fondsstøtte, er i 
nævnte rækkefølge automobilindustrien (24% af den tildelte 
støtte) ,  den kemiske industri (7%) samt føde- og 
fodervareindustrien (7%). Disse sektorer har også modtaget de 
største støttebeløb til investeringer på over 10 Mio ECU. Med
<  hensyn til projekter til under 10 Mio ECU er det derimod
f  :  i  elektroindustrien og sektoren for fremstilling af metalvarer,
der ligger i spidsen (se tabel 3 i bilaget).
• Hvad angår infrastrukturinvesteringer, har transport- og 
vandbygningsprojekter modtaget de største støttebeløb fra EFRU, 
nemlig henholdsvis 33% og 24% (se tabel 5 i bilaget).
■  l
FONDENS KVOTAFRIE AFDELING
99. De første særlige fællesskabsaktioner under den kvotafrie afdeling 
blev vedtaget i 1980, men de blev først iværksat i 1981 og 1982 (se 
pkt. 46). Det er for tidligt at foretage en samlet opgørelse over 
EFRU's virksomhed på dette område, men af oplysningerne i de første 
årlige gennemførelsesrapporter (se pkt. 47) kan allerede drages 
visse konklusioner.
100. Allerede nu kan det fastslås, at den kvotafrie afdeling har gjort det 
muligt at indføre vigtige fornyelser i Fællesskabets 
interventionsmetoder inden for regionaludvikling.
Dels bidrager de betragtninger, som ligger til grund for de kvotafrie 
aktioner, sammen med fællesskabskriterierne for udvælgelse af de 
områder, hvor disse skal gennemførelse, til at styrke egenarten af 
Fællesskabets regionalpolitik.
Dels gør de flerårige programmer det i en vis udstrækning muligt at 
sikre koordineringen af en række foranstaltninger, der gennemføres i 
samme område, og sammenhængen mellem målsætningerne for disse 
foranstaltninger og de mere almene målsætninger i de regionale 
udviklingsprogrammer. Endvidere gør forberedelsen og iværksættelsen 
af de kvotafrie programmer det muligt i højere grad at involvere de 
økonomiske beslutningstagere på lokalt og regionalt plan. Selve 
foranstaltningerne, som for de flestes vedkommende er nye, gør det 
muligt at anvende de pågældende regioners egne udviklingsressourcer 
på bedste vis.
Endelig er der i forbindelse med de kvotafrie aktioner tale om, at 
Fællesskabet og den pågældende medlemsstat samfinansierer
EF-støtteordninger.  I de i 1980 vedtagne forordninger beskrives 
disse ordninger nøje både med hensyn til støtteberettigede områder 
og modtagerkategorier, samt med hensyn til beregningsgrundlaget for 
støtten, denne varighed og endelig Fællesskabets støttesats. De 
første erfaringer i forbindelse med iværksættelsen af den kvotafrie 
afdeling viser, at i mange tilfælde har disse ordningers beståen ført 
til, at medlemsstaterne har indført støtteforanstaltninger, der ikke 
fandtes tidligere, men som Fællesskabets økonomiske intervention har 
gjort mulige.
Kapitel V: Oversigt over EFRU's virksomhed 1975-1982 63

ANVENDELSEN AF PRINCIPPET OM GEOGRAFISK KONCENTRATION AF
STØTTEN
101. Ifølge fondsforordningen begrænses de regioner og områder, der kan 
nyde fordel af fonden til de støtteområder, som er fastlagt af 
medlemsstaterne i henhold til deres støtteordninger med regionalt 
sigte. For at gøre EFRU-støtten så effektiv som muligt gives der dog 
fortrinsstilling til investeringer i medlemsstaternes prioriterede 
områder under hensyntagen til principperne for om samordning på 
fællesskabsplan af støtte med regionalt sigte.
Tabel 24
EFRU’s kvotabestemte afdeling
EFRU’s budgettildelinger. v
EFRU's tilde- Andel i EF's sam-
ling lede budget
i Mio ECU i %
1975 257,6(1) 4,8
1976 394,3(1) 5,6
1977 378,5(1) 4,9
1978 581,0 4,6
1979 945,0 6,1
19S0 1165,0 6,7
1981 1540,0 7,3
1982 1759,5 7,6
(1) Oprindelig i Mio RE men omregnet til Mio ECU
102. Det kan konstateres, at der jævnsides med stigningen i det samlede 
EFRU-støttebeløb fra 1975 til 1982 (fra 257,6 Mio ECU i 1975 til 
1.759,5 i 1982, se tabel 24), er sket en betydelig geografisk 
koncentration af støtten: Irlands, Italiens og Det forenede
Kongeriges andel var på ca. 60% i 1977, på 72% i 1980 og på 63,5% i 
1982 (efter Grækenlands tiltrædelse). Det må endvidere understreges, 
at den samlede støtte i 1981 og 1982 var nominelt lige så stor som 
den støtte, der blev bevilget i tidsrummet 1975-1980 (se tabel 25).
64EFRU

Tabpi 25
EFRU's kvotabestemte a f d e l i n g
Forpligtelsernes fordeling på de enkelte medlemsstater 1975-1982
Medl.  
stat1975-1978 1979-1980 1981-1982 1975-1982
(a) (1) (b) (c)(a) (2) (b) (c)(a) (3) (b) (c) (c)
B 1,49 28,8 1,83 1,39 20,7 0,99 1,11 19,6 0,58 0,98
DK 1,29 23,9 1,51 1,20 23,1 1,10 1,06 36,8 1,08 1,18
D 6,34 145,6 9,23 6,00128,1 6,10 4,65 115,9 3,40 5,50
GR- - - - - -13,00 461,6 13,54 6,51
F14,87 276,8 17,54 16,86 354,2 16,87 13,64 476,6 13,98 15,63
IRL 6,46 92,5 5,86 6,46139,2 6, 63 5,94 219,2 6,43 6,36
I40,00 572,6 36,29 39,39 861,9 41,04 35,49 1254,3 36,80 37,95
L 0,10 2,0 0,13 0,09 1,3 0,06 0,07 3,6 0,11 0,10
NL 1,69 35,0 2,22 1,58 33,6 1,60 1,24 31,3 0,92 1,41
UK27,76 400,7 25,39 27,03 537,8 25,61 23,80 789,3 23,16 24,38
EUR 10 100,00 1577,9 100,00 100,00 2099,9 100,00 100,00 3408,2 100,00 100,00
(a) de enkelte medlemsstaters kvote.
(b) belob i Mio ECU.
(c) de enkelte medlemsstaters reelle andel af støtten. '  ~
(1) I henhold til fondsforordningen af 1975 og under hensyntagen til de 6 Mio ECU, som blev lagt 
til den irske kvote og modregnet i de øvrige medlemsstaters kvoter (dog ikke Italiens).
(2) I henhold til den ændring af fondsforordningen, der trådte i kraft den 1. januar 1979, og som 
indebar en forhøjelse af Frankrigs kvote på 2% til fordel for de oversøiske franske dept.
(3) I henhold til den ændring af fondsforordningen, der trådte i kraft den 1. januar 1981 som 
følge af Grækenlands tiltrædelse, og til videreførelsen i 1982 af de samme kvoter efter afgø­
relse truffet af Kommissionen på baggrund af Rådets manglende vedtagelse af forslaget
til en ændret fondsforordning.

103. Men især bemærkes det, at den del, der er givet til de højest 
prioriterede regioner (Grækenland, Mezzogiorno, Irland, Nordirland, 
Grønland og de oversøiske franske departementer) er steget fra 35% i 
1977 (uden Grækenland) til over 58% i 1982, (idet Grækenland fik 
12,05% af støtten i 1982) (se tabel 26 og tabel 8 og 9 i bilaget).
Denne koncentration afspejles også i EFRU-støtten pr. indbygger i 
Fællesskabet, der er størst i disse regioner (se tabel 27 og tabel 10 
i bilaget).
Tabel 26
EFRU's kvotabestemte afdeling
Støtten til de dårligst stillede regioner i % af den samlede årlige
EFRU-stotte
Region 1975 1977 1980 1982
Grønland 0,46 1,52 0,68 0,67
Oversøiske fra. dept. 1,74 0,53 2,74 7,29
Irland 5,99 4,99 6,84 6,13
Nordirland 5,59 3,70 2,84 2,22
Mezzogiorno 31,25 24,26 31,13 30,20
herunder
Abruzzi Å1,78 3,84 3,75 1,51
Molise ;0,30 0,67 0,33 0,41
Campania 9,33 5,44 9,14 16,00
Puglia 8,26 5,52 2,89 2,86
Basilicata 0,52 0,70 1,10 0,55
Calabria 0,67 1 ,62 5,96 3,54
Sicilia 5,64 4,58 6,11 3,60
Sardegna 4,75 1,89 1,85 1,73
Grækenland - - -12,05
herunder · '
Ana. Ster. Kai Nisoi ·- - - 1,11
Kentr.Dyt.Makedonia - - - 1,41
Pelop.Dyt.Ste.Elias - - - 2,38
Thessalia · ■ - - - 1  ,36
Anatoliki Makedonia - - - 1,02
Kriti - - - 1,40
Ipiros - - - 0,69
Thraki - - - 0,98
Nisoi Anat. AgaioU - 0,98
I alt 45,03 35,00 44,23 58,56
66EFRU

Tabel 27
F,FRU's kvotabestemte afdeling
EFRU-støtte pr. region og pr. indbygger for så vidt angår de dårligst
stillede regioner
Region " Støt. pr.indb Støt.pr.indb.
1982 1975-1982
Grønland 264,04 1272,24
Oversøiske fr. dept.
Guadeloupe 145,34 197,23
Guyane 188,77 346,85
Martinique 141,47 193,59
Reunion 54,83 112,43
Irland 33,62 132,56
Nordirland 26,81 144,98
Mezzogiorno,
herunder 27,74 116,45
Abruzzi 22,70 110,01
Molise 23,14 106,80
Campan ia 54,48 143,13
Puglia 13,59 58,08
Basilicata 16,48 88,64
Calabria 31,65 125,65
Sicilia 13,44 129,52
Sardegna 20,03 123,99
Grækenland 23,29 49,25(1)
Ana.Ster.Kai Nisoi 5,22 16,25(1)
Kentr.Dyt.Makedonia 15,60 40,85(1)
Pelop.Dyt.Ste.Ellas 34,52 56,50(1)
Thessalia 36,35 71,34(1)
Anatoliki Makedonia 44,77 70,99(1)
Kriti 52,16 77,05(1)
Ipiros 29,07 75,67(1)
Thraki 52,95 120,20(1)
Nisoi Anat.Agaiou 52,56 133,71(1)
(1) For Grækenland er der selvfølgelig kun tale om
1981 og 1982.
:'V "  '  '
104. For så vidt angår de prioriterede regioner eller områder i de enkelte 
medlemsstater, var situationen i 1982 som følger :
• I Belgien intervenerede fonden i de områder, der omfattes af 
Kommissionens beslutning af 26. april 1972(*3) og af 22. juli 
1982(4A) om støtte i henhold til artikel 11 i belgisk lov af 30. 
december 1970 om økonomisk ekspansion.
• I Danmark gik 70,0% af fondsstøtten til Grønland.
■ - /
*3 EFT L 105 af 04.05.1972 (s.13). 
«« EFT L 312 af 09.11.1982 (s.18).
Kapitel V: Oversigt over EFRU's virksomhed 1975-1982 67

• I Tyskland gik 62,4% af støtten til "Zonenrandgebiet" og de 
højest prioriterede "Entwicklungsschwerpunkte"
• I Grækenland var fondens interventioner fordelt over hele det 
nationale område med undtagelse af størstedelen af præfekturerne 
Athen og Thessaloniki.
• I Frankrig gik 88,4% af støtten til regioner Nord-Pas-de-Calais,  
Lorraine, den vestlige og sydvestlige del af landet, Korsika og 
de oversøiske departementer.
• I Irland gik 33,0% af støtten til "designated areas", som for 
størstedelens vedkommende er beliggende i landets vestlige del.
• I Italien vedrørte samtlige fondsinterventioner Mezzogiorno.
• I Nederlandene blev hele fondsstøtten givet til de to eneste 
prioriterede områder i landets nordlige og sydlige del.
• I Det forenede Kongerige blev ca. 86% af støtten givet til 
projekter i prioriterede områder, dvs. Nordirland, "Special 
Development Areas" samt "Development Areas".
105. Kommissionen er klar over, at prioriteringen af regionerne 
undertiden kan stille medlemsstaternes myndigheder over for 
ømtålelige problemer med hensyn til ligevægten mellem regionerne, 
men den er af den opfattelse, at koncentrationsbestræbelserne skal 
fortsættes og øges.
VIRKNINGERNE AF FONDENS INTERVENTIONER PÅ BESKÆFTIGELSEN
106. Et af fondens hovedformål er at skabe eller bevare arbejdspladser i 
regioner, der i overvejende grad er landbrugsområder, samt i 
regioner, hvor industrien er under omstilling, eller hvor der findes 
strukturel underbeskæftigelse. I de seneste år har den faldende 
tendens til at investere i industrisektoren, hvilket er en følge af 
den økonomiske krise, og stigningen i arbejdsløsheden i samtlige 
medlemsstater øget betydningen af den rolle, som EFRU kan spille på 
dette område.
•  V /
68 EFRU

107. Antallet af oprettede arbejdspladser er ikke det eneste kriterium 
for valg af projekter; også ønsket om at styrke den regionale 
økonomis konkurrenceevne gennem udvikling af virksomheder mod høj 
produktivitet spiller ind. Hvis der skal opnås en afbalanceret 
regionaludvikling, er der behov for både infrastrukturer,  
tilstrækkeligt udviklede kapitalintensive investeringer samt 
arbejdskraftintensive investeringer.
Infrastrukturerne bidrager i øvrigt til fremme af beskæftigelsen. De 
er det nødvendige grundlag for væksten og for udviklingen af 
beskæftigelsesskabende industri- og serviceaktiviteter. 
Infrastrukturinvesteringernes gennemførelse giver anledning til 
omfattende arbejder i byggesektoren og i sektoren for offentlige 
anlægsarbejder, og selv om der er tale om midlertidige arbejder, kan 
de dog ofte strække sig over flere år, og vedligeholdelsen af 
infrastrukturerne kræver et ikke ubetydeligt antal faste 
arbejdspladser. Visse infrastrukturarbejder er så omfattende, at de 
medfører direkte oprettelse eller bevarelse af et stort antal 
arbejdspladser også på lang sigt.
I industri- og servicesektoren kan meget kapitalintensive 
virksomheder under visse forhold medføre oprettelse af et stort 
antal arbejdspladser i og med, at de fremmer udviklingen af 
underleverandørvirksomhed og giver stødet til en generel forhøjelse 
af købekraften, som så igen medvirker til udvikling af nye 
aktiviteter. Endvidere har teknologisk avancerede virksomheder ofte 
som følge af den teknologi, de tilfører, en gunstig virkning på det 
almindelige regionale udviklingsniveau.
108. Ifølge oplysningerne i medlemsstaternes ansøgninger om støtte skulle 
de projekter i industri- og servicesektoren, der i 1982 modtog støtte 
fra fondens kvotabestemte afdeling, skabe 42.432 og bevare 5.716 
arbejdspladser, hvoraf 70% kan henføres til projekter på under 
10 Mio ECU.
Med hensyn til den beskæftigelsesmæssige virkning af 
interventionerne under EFRU's kvotafrie afdeling henvises til 
pkt.  47, 48, 49 og 51.
Kapitel V: Oversigt over EFRU's virksomhed 1975-1982 69

Tabpi 28
EF^U's kvotabestemte afdeling..
Årsoverslng over anrettede ok bovarede nrheidspladser 1975-1992-1.
arb.pi. BDK DGRFIRL L NL UKEUR 10
1975
oprettede
bevarede1195
0592
372059x
00
024571
7205795 1  
602819
2700 0 
0 013183
060214
1087
197b
oprettede
bevarede666
0479
1005577
00
019209
6092538
1943674
00 0 
0 021350
37153493
1274
1977
oprettede
bevarede935
0283
014548
40930
014688
15586163
14014826
00 0 
0 09970
699261413
12783
1978
oprettede
bevaredes799
00
07029xx
33180
018774
19835181
07453
00 420 
0 014423
1193054079
17231
j  1979 
j  oprettede 
bevarede495
102991
08229
00
022639
272511598
559795
660 0
0 010370
1215264117
15100
1980
oprettede
bevarede1014
0820
09093
5750
018730
20003359
09259
00 50 
0 6859307
329451632
6554
1981
oprettede
bevarede170
00
09234
12591958
019757
14297717
03924
2770 0 
0 C10484
314353244
6108
1982
oprettede
bevarede701
C1291
C6784
1021662
6'699£
88^9601
C6541
C0
028'
(856( 
) 466!42432
5716
1975-198;
oprettede
bevarede; 597! 
103  445 i  
2 13S 62553 
7 9347362
6145361 
7 1190j 5195 
5 442 6829 
9 610
3 075
687 9765 
5 42543 440624 
5 65853
L alt 6077 459 
i1 71900 
\3688 157274 52401 68904 01442 140198 506477
(x) Herunder forventet oprettelse af 242 arbejdspladser i forbindelse med et 
infrastsrukturprojekt til over 10 Mio ECU.
(xx)Herunder forventet oprettelse af arbejdspladser i forbindelse med et in- 
frastrukturprojekt til under 10 Mio ECU.
70 EFRU

109. De af fonden støttede investeringer i industri- og servicevirksomhed 
udgjorde en meget ringe del i 1981 og 1982, hvilket gav sig udslag i 
en mærkbar nedgang i det af medlemsstaterne skønnede antal oprettede 
eller bevarede arbejdspladser i de to sidste år (se tabel 28). Den 
lille nedgang (i 1982) i antallet af arbejdspladser, som forventedes 
oprettet, i forhold til året før, på trods af en forøgelse af den 
samlede støtte til projekter i industri- og servicesektoren (237,8 
mod 198,2 Mio ECU), kan skyldes, at en betydeligere del af støtten i 
industri-, håndværks- og servicesektoren i 1982 vedrørte større 
projekter (50,5% mod 45,7% i 1981). Antallet af oprettede 
arbejdspladser er nemlig - set i forhold til fondsstøttens og/eller 
investeringernes størrelse - lavere for større projekter end for 
mindre projekter.
Det antal arbejdspladser, der forventedes oprettet eller bevaret som 
følge af fondsstøtte, var i 1982 størst i Irland (9.601 
arbejdspladser) og i Det forenede Kongerige (13.229 arbejdspladser).
110. Ifølge skønnene i tabel 28 skulle EFRU- interventionerne (den 
kvotabestemte afdeling) siden 1975 have skabt det største antal 
arbejdspladser i de medlemsstater, der modtog størst støtte til 
fordel for industri-, håndværks- og servicesektoren (Frankrig og Det 
forenede Kongerige).  Der er ret store forskelle mellem tallene for de 
forskellige medlemsstater, hvilket delvis kan skyldes forskellene 
med hensyn til den sektormæssige fordeling af de projekter, der 
modtager fondsstøtte, og med hensyn til medlemslandenes økonomiske 
situation. For de større projekters vedkommende er fondsstøtten pr. 
oprettet arbejdsplads størst i Grækenland, Belgien og Det forenede 
Kongerige og mindst i Irland, Danmark og Frankrig; for de mindre 
projekters vedkommende er støtten pr. oprettet arbejdsplads størst i 
Nederlandene og Belgien og mindst i Frankrig og Danmark.
111. Det bør dog ikke deraf sluttes, at fondsstøtten udelukkende bør 
forbeholdes små og mellemstore investeringer; talrige sagkyndige er 
i øvrigt enige om, at den bedste virkning på regionaludviklingen 
skulle kunne opnås gennem decentralisering af "klynger af 
aktiviteter" omfattende investeringer, der er forskellige med hensyn 
til størrelse og art, i fremstillings- og servicesektoren. De større 
industriprojekter kan i den henseende spille en igangsættende rolle 
gennem skabelse af afledte aktiviteter og gennem deres bidrag til en 
forbedring af det almindelige videnskabelige og teknologiske niveau.
45 Se i den forbindelse Revisionensrettens beretning om ydelse af støtte 
til investeringer til regionale formål (EFT C 345 af 31.12.1982).
Kapitel V: Oversigt over EFRU's virksomhed 1975-1982 71

112. Under alle omstændigheder må enhver vurdering af 
EFRU-foranstaltningernes virkning på beskæftigelsen ske på grundlag 
af de faktiske resultater af de regionale udviklingsprogrammer og de 
statistiske oversigter og ikke på grundlag af de ovennævnte tal, som 
kun beror på skøn. Ud over at en vurdering af en investerings 
indflydelse på beskæftigelsen på virksomhedsplan altid vil være 
behæftet med en vis usikkerhed(AS),  er det især under de nuværende 
omstændigheder meget vanskeligt at foretage et skøn over, hvor mange 
arbejdspladser der kan oprettes. Den økonomiske afmatning, som har 
ramt de europæiske regioner, bevirker, at oprettelsen af de 
forventede arbejdspladser spredes ud over et længere tidsrum. Det 
forhold, at størstedelen af EFRU- støtten i 1982 blev givet til 
infrastrukturprojekter (over 87% af fondsstøtten i 1982), som 
medlemsstaterne ikke opgiver tal for med hensyn til oprettelsen af 
arbejdspladser, gør det i øvrigt endnu sværere at foretage en 
udtømmende vurdering af fondens interventioner på dette område.
113. Disse tal må altså fortolkes med den største varsomhed, da der er 
tale om en sammenlægning af skøn i de enkelte medlemsstater, og disse 
skøn er ikke helt sammenlignelige. De kan desuden ændre sig stærkt 
efter projektets gennemførelse.
Visse arbejdspladser kan nemlig være blevet nedlagt sideløbende med 
dem, som man har erklæret oprettet eller at ville oprette, og nye 
arbejdspladser kan være blevet givet til arbejdstagere fra andre 
afdelinger.
Investeringerne kan føre til mere eller mindre varige arbejdspladser 
med forskellige kombinationer med hensyn til personalets 
fagkundskaber, ligesom arbejdsvilkårene i virksomheden og opdelingen 
af arbejdsopgaverne kan være undergået store ændringer som følge af 
projektet.
I mange tilfælde må i øvrigt viljen til at skabe eller bevare 
arbejdspladser vige for nødvendigheden af at redde virksomheden, 
idet den teknologiske og økonomiske udvikling nemlig kan medføre, at 
der må foretages afskedigelser, for at et firma eller en sektor kan 
genvinde sin konkurrenceevne.
72 EFRU

KOMPLEMENTARITET- & ADDITIONSPRINCIPPET.  SAMMENLÆGNING AF 
NATIONAL STØTTE OG FÆLLESSKABSSTØTTE
114. Det forekommer hensigtsmæssigt her at gentage de grundlæggende 
betragtninger, som allerede har været fremført i de foregående 
årsberetninger, for at visse misforståelser med hensyn til 
fortolkningen af komplementaritetsprincippet og additionsprincippet 
kan blive fjernet.
115. I fondsforordningens 11. betragtning står der, at "fondens støtte 
ikke må føre til, at medlemsstaterne nedsætter deres egen regionale 
udviklingsindsats, men bør supplere denne".
Dette komplementaritetsprincip bunder i nødvendigheden af at 
fremskynde strukturomlægningen og udviklingen i medlemsstaternes 
økonomi, således at de vigtigste strukturelle og regionale skævheder 
, iV i Fællesskabet kan afhjælpes, og integrationsprocessen kan fremmes 
'  gennem en øget konvergens i medlemsstaternes økonomiske udvikling.
I almindelighed vil der være en sammenhæng mellem komplementaritet 
og effektivitet, når det drejer sig om Fællesskabets indsats 
(forøgelse af antallet af støttemodtagere, øget finansieringsstøtte, 
indførelse af nye foranstaltninger, ændring eller udvidelse af det 
område, en foranstaltning dækker, osv.). Komplementaritet er mere 
end en ren og skær sammenlægning af de finansielle midler, som 
henholdsvis medlemsstaterne og Fællesskabet stiller til rådighed for 
regionaludviklingen, selv om dette kvantitative aspekt afgjort er af 
betydning. Indførelsen i visse medlemsstater af nye 
regionalpolitiske foranstaltninger, som ikke ville være truffet uden 
iværksættelsen af de særlige kvotafrie aktioner, illustrerer 
komplementaritetens kvalitative aspekt. Komplementariteten er 
således ensbetydende med en kvantitativ og kvalitativ forbedring af 
medlemsstaternes foranstaltninger til fordel for regionaludvikling 
gennem Fællesskabets intervention.
116. I det følgende anvendes begrebet addition for nærmere at betegne det
kvantitative aspekt ved suppleringen af medlemsstaternes ressourcer 
med fællesskabsressourcerne (global addition) - eller den direkte 
supplering af den offentlige eller private investors ressourcer 
(individuel addition). Her kan spørgsmålet om sammenlægning af den 
nationale støtte og fællesskabsstøtten til erhvervsmæssige
investeringerrejse sig.
Således defineret er addition et element, som næsten altid er
nødvendigt for komplementariteten, men som ikke er tilstrækkeligt.
117. Det er vanskeligt at opstille helt klare retningslinjer for, den
globale addition i de forskellige medlemsstater, da de
institutionelle og administrative forhold varierer fra land til 
land. Kommissionen har imidlertid søgt at få medlemsstaterne til i 
deres budgetter klart at angivem hvilke beløb de har modtaget fra 
EFRU, og hvad de anvendes til (forordningens art. 19).
Kapitel V: Oversigt over EFRU's virksomhed 1975-1982 73

For så vidt angår anvendelsen af de finansielle midler fra 
Fællesskabet, angiver de fleste medlemsstater almindeligvis, at de 
ved fastsættelsen af budgetbevillinger til regionaludvikling 
allerede har taget højde for de finansielle midler fra EFRU. Det er 
imidlertid særdeles vanskeligt, især i en periode med generelle 
budgetnedskæringer,  at afgøre, om EFRU-midlerne er blevet anvendt 
under overholdelse af additionsprincippet, eller sagt på en anden 
måde, om de nationale budgetbevillinger til regionaludvikling ville 
have været mindre, såfremt der ingen EFRU-refusioner havde været. 
Set i denne meget generelle sammenhæng må svaret nødvendigvis blive 
hypotetisk. For så vidt som den budgetmæssige %ennemsigtighed er en 
af måderne, hvorpå det kan påvises, om additionsprincippet 
overholdes, må den dog siges at virke fremmende på dette princips 
gennemførelse.
Hvad angår de budgetmæssige bestemmelser, er situationen i 
medlemsstaterne som følger :
Belgien :  Der er ingen særskilt budgetpost for betalinger fra EFRU.
I en særlig artikel på budgettet (indtægtsbudgettet) står der, at 
fondsstøtten anvendes til dækning af udgifterne for "fonden for 
økonomisk ekspansion og omstilling". EFRU-støtten fordeles mellem 
regionerne efter forudfastsatte kvoter. Undertiden bliver 
imidlertid EFRU-støtten anvendt til formål, som ikke lader sig 
opdele regionalt, og lægges til den støtte, som gives til visse 
infrastrukturprojekter (infrastrukturer i landdistrikter).
Danmark :  Den forventede EFRU-støtte opføres under en særskilt 
budgetpost. På udgiftssiden indgår disse beløb i 
•industriministeriets egnsudviklingsstøtte til erhvervsvirksomheder. 
For infrastrukturer findes der bl.a. en budgetpost 
"Grønlandsministeriet - Anlægsinvesteringer finansieret af EFRU". (I 
to særlige tilfælde har der været tale om fuldstændig 
gennemsigtighed og addition).
Tyskland :  Budgettet rummer en særskilt post for indtægter stammende 
fra EFRU. På udgiftssiden udbetales en del (5%) af EFRU-refusionerne 
direkte til delstaten Berlin. Af restbeløbet forbliver en del på 
forbundsbudgettet, mens den øvrige anvendes til dækning af 
udgifterne på "kontøn for overførsler fra forbundsstaten til 
delstaterne med henblik på industri- og infrastrukturinvesteringer". 
Disse overførsler til delstaterne sker i overensstemmelse med en 
forudfastsat fordelingsnøgle.
Grækenland :  Der findes en særskilt budgetpost for betalinger 
stammende fra EFRU. Bevillingerne opdeles ikke efter udgifter.
Frankrig :  På finansloven optræder en budgetpost med betegnelsen 
"Andre betalinger fra Fællesskabernes budget", som viser, hvilke 
betalinger der stammer fra EFRU. Bevillingerne fordeles imidlertid 
ikke på de forskellige ministerier.
Irland :  Indtægterne fra EFRU holdes klart adskilt på det nationale 
budget. For så vidt angår infrastrukturer fordeles de herefter på de 
forskellige investeringsprogrammer, således at de supplerende midler 
fra EFRU opføres særskilt. For så vidt angår erhvervsmæssige
investeringer, indgår beløbene fra fonden i den samlede statsstøtte 
til industri, servicevirksomhed og turisme.
EFRU

Italien :  Der findes særskilte budgetposter på indtægts- og 
udgiftssiden. Beløbene fra EFRU overfares til Cassa per il 
Mezzogiorno (udviklingsfonden for Syditalien), enten som supplerende 
finansiering eller med henblik på udbetaling til andre organer.
Luxembourg :  Der er ingen EFRU-stotte i forbindelse med statsstøtte 
til erhvervsmæssige investeringer. Fondens betalinger til 
infrastrukturer sker direkte til det organ, som er ansvarligt for 
projektets gennemførelse.
Nederlandene :  Indtægter og udgifter i forbindelse med EFRU-støtten 
opføres under særskilte budgetposter. I begrundelsen for budgettet 
gives der udførlige oplysninger om anvendelsen af EFRU-støtten. Der 
er bl.a. en fortegnelse over projekter, som har modtaget støtte.
Det forenede Kongerige :  For så vidt angår erhvervsmæssige 
investeringer, angives det i budgetoverslagene, hvilke indtægter der 
forventes fra EFRU. De opføres som regionaludviklinsgpræmier,  som 
"regional selective assistance" eller under turistministeriets 
konto. For så vidt angår støtte til infrastrukturprojekter, findes 
der særskilte budgetposter. De bevillinger, som det britiske 
parlament vedtager, omfatter ikke indtægterne fra EFRU. De fleste af 
indtægterne i forbindelse med infrastrukturer overføres til de 
organer, som er ansvarlige for projekterne. Med hensyn til de 
infrastrukturprojekter, hvortil centralregeringen bidrager, 
fratrækkes beløbene fra fonden dog fra det samlede beløb, som danner 
grundlag for beregningen af centralregeringens støtte.
118. Denne korte oversigt over de bestemmelser, som medlemsstaterne har 
truffet for at sikre den budgetmæssige gennemsigtighed med hensyn 
til anvendelsen af den kvotabestemte del af EFRU-støtten, viser, at 
der langt fra er tale om ensartede forhold i Fællesskabet.
119. Gennemførelsen af denne gennemsigtighed i budgettet må imidlertid
ikke forveksles med gennemførelsen af komplementaritetsprincippet. 
At budgettet er fuldstændig gennemsigtigt - dvs. at alle tal 
foreligger - er ikke uden videre et bevis for, at
komplementaritetsprincippet er overholdt. Men i det omfang, den 
budgetmæssige gennemsigtighed er med til at danne grundlag for 
verificeringen af, om additionsprincippet overholdes, må den dog 
siges at virke fremmende på dette princips gennemførelse.
På denne baggrund blev der i Kommissionens forslag af 26. oktober 
1981 til bestemmelserne i ovennævnte artikel 19 tilføjet nye 
bestemmelser C46),  som skal fremme gennemførelsen af 
additionsprincippet.
120. Den i de foregående afsnit omtalte globale addition er undertiden 
blevet forvekslet med den individuelle addition, sombestår i, at 
fondsstøtten til enkeltprojekter af medlemsstaternes regeringer 
gives videre til investorerne, således at der for disse bliver tale 
om en yderligere finansieringskilde. I fondsforordningens artikel 4, 
stk. 2, litra a),  står der nemlig, at for så vidt angår investeringer 
i industri- og servicesektoren, kan fondsstøtten enten lægges til 
den støtte, der ydes af de offentlige myndigheder til investeringen, 
eller forblive hos disse myndigheder som delvis godtgørelse af denne 
støtte.
I  ■
*6 Ny artikel 8, stk. 3, litra f.
Kapitel V: Oversigt over EFRU's virksomhed 1975-1982

Hidtil har medlemsstaterne praktisk taget altid valgt den sidste 
mulighed, og ingen af dem har anvendt bevillingerne fra fonden til at 
indføre en ordning med sammenlægning af midlerne til fordel for 
industri-, håndværks- og servicevirksomhed, om end nogle af dem har 
betinget sig at gøre det senere.
Et af de argumenter, som kan fremføres imod sammenlægning af 
medlemsstaternes og Fællesskabets støtte til den type investeringer, 
går ud på, at der vil blive tale om forskelsbehandling, idet kun et 
ret begrænset antal investorer, vil kunne modtage fondsstøtte til 
deres projekter. Et andet argument herimod er, at det er nødvendigt 
at tage hensyn til principperne for samordning på fællesskabsplan og 
at overholde konkurrencereglerne med hensyn til støtteordninger med 
regionalt sigte. Selv om en sammenlægning af den nationale støtte og 
fællesskabsstøtten i visse tilfælde kan virke som en yderligere 
ansporing til at investere i de regioner, der har de største 
problemer, er det ikke altid muligt at foretage en sådan på grund af 
de grænser, der følger af samordningsprincipperne for statsstøtte 
med regionalt sigte. Under alle omstændigheder er en sådan 
supplering af støtten til et enkeltprojekt ikke nogen sikkerhed for, 
at uden EFRU-støtten ville investeringen ikke have fundet sted, og 
der er således heller ikke sikkerhed for, at der nødvendigvis er tale 
om komplementaritet. Sagen stiller sig imidlertid anderledes, når 
sammenlægningen af national støtte og fællesskabsstøtte sker til 
fordel for et infrastrukturprojekt.
121. Fondsstøtten til investeringer i infrastrukturer overføres i visse 
tilfælde helt eller delvis til de pågældende lokale eller regionale 
myndigheder, hvorved det direkte fremgår, hvilken betydning fonden 
har for disse regioners udvikling.
Visse medlemsstater giver fondsstøtten til infrastrukturer direkte 
videre. I flere regioner i Mezzogiorno overføres EFRU-betalingerne 
til infrastrukturprojekter således direkte til investor eller til de 
regionale og lokale myndigheder. Luxembourgs regering videregiver 
fondsstøtten til den lokale myndighed, som har til opgave at 
gennemføre de investeringsprojekter, som er blevet udvalgt til at 
modtage fondsstøtte. I Storbritannien bliver fondsstøtten til fordel 
for infrastrukturprojekter af Det forenede Kongeriges regering 
overført til de forskellige fra centralregeringen adskilte lokale 
myndigheder, som gennemfører disse projekter, hvorved de lån, som de 
pågældende myndigheder må optage til finansiering af disse 
investeringer, kan nedsættes. Men som følge af den stramme 
budgetpolitik giver regeringen almindeligvis ikke de pågældende 
myndigheder tilladelse til at fremme nye investeringer ved hjælp af 
de således opnåede besparelser. I Nordirland, hvor de 
havneinfrastrukturprojekter, som får tildelt fondsstøtte, 
almindeligvis gennemføres af centralregeringen eller af myndigheder 
direkte under denne, er der indgået aftaler om, at fondsstøtten 
fordeles f.eks. mellem de forskellige provinsmyndigheder, således at 
de kan dække yderligere behov.
At de finansielle midler fra EFRU videregives til de lokale 
myndigheder, som har til opgave at gennemføre 
infrastrukturinvesteringerne,  betyder imidlertid ikke, at der 
nødvendigvis er tale om komplementaritet eller for den sags skyld 
addition, thi det endelige samlede støttebeløb, som medlemsstaten 
ville have bevilget, såfremt der ikke havde været tale om 
fondsstøtte, er måske det samme.
.  \  
76 EFRU

122. Om additionsprincippet er overholdt, kan altså kun fastslås, hvis 
man har kendskab til en lang række meget sammensatte forhold: de 
enkelte staters institutionelle og administrative strukturer, 
strukturen i budgettet og statsfinanserne og procedurerne i 
forbindelse hermed, medlemsstaternes politik og dennes udvikling i 
de enkelte regioner, identificeringen af de foranstaltninger, som 
indgår i denne politik, og som støttes af Fællesskabet, 
statistikkerne vedrørende disse foranstaltningers gennemførelse osv.
123. Men vurderingen må nødvendigvis bygge på den viden, som 
forvaltningstjenesterne har tilegnet sig under planlægningen, 
udarbejdelsen og drøftelsen af fællesskabsforanstaltningerne samt i 
forbindelse med disses iværksættelse og daglige forvaltning. Det er 
ikke muligt at underbygge al denne viden med beviser og tal.
EFRU'S VIRKNING PÅ REGIONALUDVIKLINGEN
124. Man taler meget ofte om nødvendigheden af at sikrem at EFRU-midlerne 
får størst mulig virkning på udviklingen i de berørte regioner.
Det skal i den forbindelse erindres, at EFRU virker på to planer: det 
politiske og det økonomiske. På det politiske plan er EFRU således 
for de berørte regioner og specielt for de regionale og lokale 
myndigheder, der modtager fondsstøtten, et konkret udtryk for 
EF-solidariteten. Dette gælder især for Det forenede Kongerige og 
Italien, der modtager ca. 60% af EFRU-støtten.
Det er hævet over enhver tvivl, at EFRU har en virkning på det 
økonomiske plan, eftersom fonden bidrager til at finansiere 
investeringer, navnlig infrastrukturinvesteringer; virkningen er 
især tydelig, når disse investeringer finansieres af regionale og 
lokale myndigheder.
Det er dog en illusion at tro, at man kan måle denne virkning 
statistisk. EFRU-midlerne er alt for beskedne til, at de kan give sig 
udslag i målelige makroøkonomiske ændringer.
Dog kan man inden for visse sektorer og i visse regioner efterhånden 
konstatere EFRU-støttens virkning. For eksempel kan den gradvise 
forbedring af telekommunikationsnettet i Irland og af naturgas- og 
vandforsyningen i Mezzogiorno delvis tilskrives EFRU-
'  interventionerne.
125. Selv et forsøg på at måle fondens virkning på den økonomiske og 
sociale udvikling i en region er en meget kompleks opgave, som vil 
være betinget af, hvilke muligheder der er for at vurdere de 
kvantitative og kvalitative aspekter af regional­
udviklingspolitikken, og af, hvorledes EFRU's rolle defineres.
På mikroøkonomisk niveau (dvs. på projektniveau) kan 
kontrolbesøgene, ud over en regnskabsmæssig kontrol og en
konstatering af, om projektet gennemføres forskriftsmæssigt, kun 
føre til en vurdering af, i hvor høj grad projektets specifikke 
målsætninger opfyldes, for så vidt som de er blevet defineret inden 
starten på projektet. På makroøkonomisk niveau forbliver vurderingen 
af EFRU's rolle ved hjælp af et statisktisk værktøj altid meget 
kompliceret.
Kapitel V: Oversigt over EFRU's virksomhed 1975-1982 77

126. Kommissionen mener at den reelle virkning af investeringsstøtten i 
sidste ende afhænger af de pågældende virksomheders økonomiske og 
finansielle omgivelser, og af de foranstaltninger, de offentlige 
myndigheder træffer med henblik på at fremme udviklingen.
EFRU's interventioner, i hvert fald inden for rammerne af den 
kvotabestemte afdeling, består jo kun i en støtte til de 
regionalpolitiske foranstaltninger, der vedtages i medlemsstaterne, 
og supplerer de nationale støtteordninger med regionalt sigte. Da 
således det egentlige ansvar for regionalpolitikken påhviler 
medlemsstaterne, er Kommissionens rolle derfor at bidrage til 
regionalpolitikkens samordning og til fastlæggelsen af 
retningslinjer for denne politik.
127. En styrkelse af denne indsats for at samordne de regionalpolitiske 
målsætninger er uomgængelig nødvendig, hvis der på længere sigt skal 
skabes konvergens i medlemsstaternes økonomi, og indgår derfor i det 
forslag til ændring af EFRU-forordningen, som Kommissionen forelagde 
Rådet i 1981. I dette forslag har Kommissionen ikke blot omdefineret 
målsætningerne for Fællesskabets regionalpolitik, men den har også 
foreslået grundlæggende ændringer af reglerne for EFRU's 
interventioner for at øge disses virkninger, bl.a. med hensyn til 
jobskabelse, og effektivitet:
• Kommissionen har foreslået, at ordningen med finansiering af 
enkeltprojekter (bortset fra investeringsprojekter på over 
40 Mio ECU) gradvis erstattes af en ordning med samfinansiering 
af programmer, der bl.a. vedrører statslige støtteordninger til 
fordel for industri-, håndværks- og servicesektoren. Med en 
sådan ordning skulle støtteordningerne i højere grad kunne 
rettes mod regionernes højst prioriterede behov.
• Den beretning om gennemførelsen af de regionale 
udviklingsprogrammer, som medlemsstaterne ifølge forslaget hvert 
år skal forelægge Kommissionen, skal også indeholde talmæssige 
angivelser af resultaterne af den regionale indsats med hensyn 
til investeringer og arbejdspladser.
• Den foreslåede bestemmelse om, at medlemsstaterne inden for en 
frist på tre år efter gennemførelsen af de af EFRU finansierede 
foranstaltninger skal give Kommissionen meddelelse om, hvor 
mange arbejdspladser der reelt er oprettet takket være 
investeringer i industri-, håndværks- og servicevirksomhed med 
støtte fra EFRU, skulle endvidere gøre det muligt for 
Kommissionen ikke blot at forbedre styringen af EFRU's 
interventioner, men også et bedre samlet overblik over den 
regionale virkning af disse interventioner, især med hensyn til 
beskæftigelsen.
78EFRU

BILAG A. BILAGBLATTEN
BILAG NR. 1
REGIONALUDVIKLINGSPROGRAMMER
Ved udgangen af 1982 havde alle medlemsstater(47) forelagt Kommissionen 
deres nye regionaludviklingsprogrammer, som er udarbejdet på grundlag af 
den fælles ramme fra 1975(48) og Kommissionens henstilling fra 1979(49).
1  .  BELGIEN
Det nye regionaludviklingsprogram for FLANDERN blev forelagt 
Kommissionen i 1981 og suppleret i 1982. Udvalget for 
Regionalpolitik har afgivet positiv udtalelse om dette program. Det 
nye regionaludviklingsprogram for VALLONIET, som blev forelagt i 
1982, var ved at blive gennemgået ved udgangen af året.
Programmet for FLANDERN omfatter perioden 1981-85 og vedrører de 
samme "udviklingsblokke" som det tidligere program. Programmet tager 
sigte på at fremme beskæftigelsen, idet der vil være behov for
115.000 nye arbejdspladser i de valgte sektorer i perioden 1981-85,
230.000 for hele Flandern). Programmet indeholder tillige en række 
vigtige målsætninger inden for transportinfrastruktur, turisme, 
boligbyggeri, byudvikling og miljø. Konkret omfatter programmet 
regionalstøtte, beskæftigelsesplaner, programmer vedrørende 
eksportfremme, forskning og udvikling, industrizoner, havneanlæg og 
indre vandveje, vejnet samt miljøbeskyttelse.
Valget af udviklingsområder i VALLONIET (1982-85) er i 
overensstemmelse med Kommissionens beslutning af 22. juli 1982. 
Hovedvægten er lagt på fornyelse af den industrielle struktur og 
oprettelsen af nye arbejdspladser - der er behov for ca. 340.000 
yderligere arbejdspladser i VALLONIET frem til 1985, heraf 190.000 i 
udviklings- og omstillingsområderne. Ud over regionalstøtte 
omffatter programmet foranstaltninger med henblik på 
strukturomlægning af industrisektorer i vanskeligheder og 
udviklingsforanstaltninger inden for landbrug, skovbrug samt turist- 
og kommunikationsinfrastrukturer.
47 Den eneste undtagelse er programmet for BERLIN (VEST), som endnu ikke 
er forelagt.
48 EFT C 69 af 24. marts 1976.
49 EFT L 143 af 12. juni 1979.
Bilag A. Bilagblatten79

DANMARK
De nye udviklingsprogrammer for DANMARK og GROENLAND blev forelagt 
Kommissionen i 1981 og 1982. Udvalget for Regionalpolitik har 
afgivet positiv udtalelse herom. Programmet for DANMARK (1981-85) 
omfatter de samme fire regioner som det forrige program, og 
hovedsigtet er at skabe en mere afbalanceret regional fordeling af de 
økonomiske aktiviteter og at oprette nye arbejdspladser. Det anslås, 
at der i 1985 vil mangle over 50.000 arbejdspladser i de fire 
regioner. Ud over regionalstøtte består de vigtigste 
udviklingsforanstaltninger af investeringer i havneanlæg, vejnet, 
industriområder, kommunikation og uddannelse. Det anslås, at de 
samlede udgifter til investeringer i infrastrukturer,  som direkte 
berører udviklingen af de fire regioner, vil overstige 2 Mrd DKR i 
løbet af perioden 1981-84. ,
De vigtigste målsætninger i udviklingsprogrammet for GROENLAND er 
spredning af de økonomiske aktiviteter og erstatning af udenlandsk 
arbejdskraft med lokal. Der skal ydes lån og garantier til private 
virksomheder og gennemføres infrastrukturinvesteringer på vigtige 
områder som energi, lufthavne og telekommunikation. Boligbyggeri, 
erhvervsuddannelse og lagerbygninger indtager også en vigtig plads. 
I perioden 1982-84 vil staten anvende ca. 600 Mio DKR om året til 
investeringerne (budgetoverslag).
\
FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND sk nói;i«
De nye programmer blev forelagt Kommissionen i 1981. Udvalget for 
Regionalpolitik har afgivet positiv udtalelse herom. De 18 
programmer, som indgår i den 10. rammeplan (1981-85) berører 29,8% af 
den samlede befolkning mod tidligere 36%. Formålet er at oprette 
270.900 arbejdspladser og bevare 208.500 arbejdspladser i den 
pågældende periode. Med henblik på særlige
udviklingsforanstaltninger er der endvidere udvalgt 269 geografiske 
nøgleområder samt en række områder, hvor man vil fremme turismen. Ud 
over regionalstøtte til industri og turisme skal der ydes støtte til 
økonomiske infrastrukturer i forbindelse med industriel og 
turistmæssig udvikling. Under programmets løbetid stilles der en 
samlet støtte på 6.273 Mio DM svarende til investeringer på i alt 
53.816 Mio DM til rådighed for industriel og turistmæssig udvikling, 
og endvidere vil der kunne ydes en støtte på 796 Mio DM til 
infrastrukturinvesteringer på i alt 1.719 Mio DM.
EFRU

4 . GRÆKENLAND
Regionaludviklingsprogrammet for GRÆKENLAND blev forelagt 
Kommissionen i 1980. Supplerende oplysninger, som primært vedrører 
de regionale støtteordninger, blev fremsendt i 1981 og 1982. 
Udvalget for Regionalpolitik har afgivet positiv udtalelse om dette 
program.
Programmet dækker perioden 1981-85 og omfatter alle landets 
regioner, bortset fra byområdet omkring Athen. Hovedformålet er at 
mindske afvandringen fra landet til de større byområder og gennem 
oprettelse af arbejdspladser og mindskelse af de regionale skævheder 
sikre en rimelig befolknings- og erhvervsstruktur i hver af 
regionerne. Ud over en betydelig regionalstøtte til industri og 
,  turisme (primært i form af investeringstilskud) skal der gennemføres 
vigtige infrastrukturprojekter på forskellige områder: 
industrizoner, transport og telekommunikation, produktion og 
distribution af energi, miljøbeskyttelse og uddannelse. Statens og 
de offentlige virksomheders investeringer i regionerne skønnes at 
ville andrage henholdsvis 357 og 304 Mrd DR (1980-priser) i perioden 
1981-85.
Programmet er i øjeblikket ved at blive revideret som led i 
opstillingen af den nye femårsplan for den økonomiske og sociale 
udvikling.
5. FRANKRIG
Nye programmer for årene 1982-83 blev forelagt Kommisionen i 1982 og 
var endnu under gennemgang ved årets udgang. Programmerne skal dække 
overgangsperioden, indtil der er opstillet en ny femårsplan 
(1984-88), og vil blive suppleret og uddybet, når regionerne har 
opstillet deres egne programmer, og når disse er blevet samordnet på 
nationalt plan i overensstemmelse med de nye bestemmelser vedrørende 
decentralisering. Programmerne tager primært sigte på at bremse og 
siden nedbringe arbejdsløsheden og forny industrien. De omfatter 
støtte til industri og turisme samt til erhvervsuddannelse og 
kommunikationsinfrastrukturer.
6. IRLAND
Programmet for 1981-85, som omfatter hele Irland, blev forelagt 
Kommissionen i 1981. Det har faæt en positiv udtalelse af Udvalget 
for Regionalpolitik.
Hovedsigtet er oprettelse af nye varige arbejdspladser. Det skønnes, 
at de planlagte foranstaltninger i gennemsnit vil føre til 
oprettelsen af 8.000 nye arbejdspladser om året. Der skal især satses 
på eksportindustrien og servicesektoren. Der skal gennemføres 
vigtige foranstaltninger, som omfatter en differentieret regional 
støtteordning og infrastrukturprogrammer på områderne energi, 
telekommunikation, transport, vandforsyning og kloakering. De 
offentlige udgifter til direkte produktive investeringer anslås til 
ca. 2,2 Mrd IRL (1982-priser),  og bevillingerne til 
infrastrukturprogrammer (med undtagelse af sociale infrastrukturer) 
er i størrelsesordenen 3,9 Mrd IRL (1982-priser) i løbet af perioden 
1981-85(50).
50 Skønnene for turistsektoren vedrører udelukkende perioden 1981-1982. 
Bilag A. Bilagblatten 81

ITALIEN
De nye udviklingsprogrammer for Mezzogiorno 1981-85 blev forelagt 
Kommissionen i 1981 og suppleret i 1982. Udvalget for
Regionalpolitik har afgivet positiv udtalelse herom.
De vigtigste problemer i Mezzogiorno hænger sammen med den 
uhensigtsmæssige erhvervsstruktur, landbrugets og den tertiære 
sektors sårbarhed og især misforholdet mellem udbud af og 
efterspørgsel efter arbejdskraft. Dette misforhold er allerede meget 
alvorligt men vil blive yderligere forværret i programmets løbetid, 
idet der forventes en yderligere efterspørgsel efter ca. 500.000 
arbej dspladser.
Målsætningerne for udviklingen af Mezzogiorno, som er et 
nøgleelement i udviklingsstrategien for den italienske økonomi på 
mellemlang sigt vedrører styrkelse af produktionsapparatet, støtte 
til de store byområder, som er i vanskeligheder, og til områder, som 
er i tilbagegang, samt støtte til løsning af de mest alvorlige 
infrastrukturproblemer. Der er tale om en lang række forskellige 
foranstaltninger til fremme af industrien, turismen og
servicesektoren samt om programmer vedrørende infrastruktur, 
erhvervsuddannelse og udvikling af landbruget og de vigtigste 
industrisektorer. ...
LU
XEMBOURG -v ■
Det af Luxembourg fremlagte udviklingsprogram var under 
gennemgang.ved slutningen af 1982. ? . .
Det vigtigste mål er oprettelsen af 7.500 arbejdspladser, idet man ud 
over en betydelig forøgelse af den erhvervsaktive befolkning regner 
med et fald i beksæftigelsen i perioden 1980-1990 på mellem 4.000 og
10.000 alene i jern- og stålindustrien. Det er desuden vigtigt at 
sikre en harmonisk regionaludvikling og forbedre infrastrukturerne 
inden for transport, vandforsyning, energi, miljø, sundhed og 
undervisning. Der er godkendt en lang række detaljerede 
foranstaltninger til bekæmpelse af krisen samt foranstaltninger med 
henblik på erhvervsspredning, turistmæssig udvikling og 
landbrugsmodernisering. Udgifterne til større infrastruk­
turprojekter vil beløbe sig til omkring 10 Mrd LFR i perioden 
1981-85.

9. NEDERLANDENE
De nye udviklngsprogrammer 1982-85 blev forelagt Kommissionen i 1982 
og var endnu under gennemgang ved årets slutning; de vedrører de 
nordlige regioner og det sydlige Limburg,
I de nordlige regioner drejer det sig først og fremmest om at mindske 
ledigheden gennem oprettelse af mindst 14.000-18.000 arbejdspladser, 
at forbedre de sociale og økonomiske infrastrukturer,  at 
decentralisere administrationen og regulere arbejdsmarkedet. I det 
sydlige Limburg er det primære mål ligeledes at mindske 
arbej dsløsheden.
De planlagte foranstaltninger omfatter bl.a. regionalstøtte og 
særlige infrastrukturprogrammer.  Udgifterne i de nordlige regioner i 
løbet af perioden 1982-85 vil være i størrelsesordenen 840 Mio HFL, 
hvoraf 280 Mio skal anvendes til forbedring af den økonomiske 
struktur, 240 Mio til infrastrukturer og 320 Mio til 
arbejdsmarkedet.
10. DET FORENEDE KONGERIGE
De nye programmer for 1981-85 blev forelagt Kommissionen i 1981, men 
Udvalget for Regionalpolitik har udskudt gennemgangen, indtil der er 
fremkommet supplerende oplysninger. Det forenede Kongeriges regering 
har lovet at fremlægge nye reviderede programmer.
Bilag A. Bilagblatten83

BILAG NR. 2
INTEGREREDE REGIONALUDVIKLINGSFORANSTALTNINGER
EF-strukt.urfondenes integrerede interventioner.
1. I 1979 vedtog Kommissionens tjenestegrene en række 
retningslinjer(5x) med henblik på at fremme gennemførelsen af 
integrerede regionaludviklingsforanstaltninger.
Disse integrerede foranstaltninger består af en række sammenhængende 
offentlige og private foranstaltninger og investeringer, som 
vedrører et afgrænset geografisk område, og til hvis gennemførelse 
Fællesskabet under anvendelse af sine finansielle instrumenter med 
strukturelt sigte samt de nationale og lokale myndigheder i 
medlemslandet bidrager, idet de supplerer hinanden(52).
2. Kommissionen videreførte i 1982 sin støtte til de igangsatte 
integrerede foranstaltninger i Napoli og Belfast
3. For første gang disponerede Fællesskabet i det almindelige budget 
for 1982 over budgetmidler, der specielt skulle anvendes til 
forberedelsen af integrerede foranstaltninger :  2 Mio ECU på konto 
5410 "forarbejde vedrørende de integrerede foranstaltninger".
4. Bevillingen på konto 5410 skal gøre det muligt for Kommissionen at 
deltage i finansieringen af de undersøgelser, som er nødvendige for 
forberedelsen af de integrerede foranstaltninger: forberedelse af en 
ny integreret foranstaltning eller iværksættelse eller fremskyndelse 
af en ny fase af en igangværende foranstaltning. Kommissionen giver 
prioritet til :
• de undersøgelser, hvor der er de største chancer for at opnå 
praktiske resultater, som medlemsstaternes offentlige 
myndigheder og Kommissionen for De europæiske Fællesskaber 
umiddelbarat kan tage i betragtning;
• de undersøgelser, der tager sigte på at skabe klarhed omkring de 
problemer, som de integrerede foranstaltningers igangsætning og 
forløb;
• de undersøgelser, der vedrører dele af en integreret 
foranstaltning, der som følge af deres art og deres sammensathed 
kræver særlig forberedelse;
• de undersøgelser, der kan belyse, hvilke metoder, der skal 
vælges i forbindelse med integrerede udviklingsforanstaltninger.
Initiativet til de forberedende undersøgelser skal komme fra eller i 
hvert fald støttes af den pågældende medlemsstats kompetente 
myndigheder.
51 KOM (79) PV 509 af 21.3.1979, pkt. XXIV, s.85.
52 Se pkt. 61-64 s. 27 - Den europæiske Fond for Regionaludvikling - 
Femte årsberetning (1979).
84 EFRU

5. I 1982 bevilgede Kommissionen 0,41 Mio ECU til fire undersøgelser på 
konto 5410 vedrørende :
• forberedelse af en ny fase af den integrerede foranstaltning i 
Napoli;
• sanering af to kvarterer i Napolis historiske centrum;
• undersøgelse af gennemførligheden af en integreret
foranstaltning omfattende et flerstrenget transportsystem, der 
skal forbinde Vesteuropa med Mellemøsten via Salento-halvøen,
- Ipiros og Thessalia (to undersøgelser).
Da disse undersøgelser først blev godkendt af Kommissionen i 
slutningen af regnskabsåret 1982, har deres gennemførelse endnu ikke 
givet anledning til betalinger. Efter indgåelsen af disse 
forpligtelser er der 1,59 Mio ECU tilbage af de 2 Mio ECU, der var 
opført på budgettet for 1982. Kommissionen har ikke anmodet om 
fremførsel af denne saldo til regnskabsåret 1983, da der på ny er 
opført et beløb på 2 Mio ECU på 1983-budgettet til forberedende 
undersøgelser i forbindelse med integrerede foranstaltninger.
6. På konto 5411 ("EF-foranstaltninger i forbindelse med de integrerede 
foranstaltninger") var der i 1982 opført 16 Mio ECU. Disse 
bevillinger skal gøre det muligt inden for rammerne af de integrerede 
foranstaltninger og sammen med de nationale eller lokale myndigheder 
at finansiere særforanstaltninger, der falder uden for det 
nuværende.anvendelsesområde for Fællesskabets finansielle 
instrumenter.
Kommissionen regnede med allerede i 1982 at anvende midlerne på denne 
budgetpost til gennemførelsen af en rådsforordning (EOF) om en 
særforanstaltning til forbedring af boligforholdene i Nordirland som 
led i en integreret foranstaltning i Belfast. Dette forslag blev 
forelagt Rådet af Kommissionen i november 1981. Desværre kunne Rådet 
ikke nå til enighed om dette forslag(S3).
53 Kommissionen har siden forsøgt at finde en anden løsning, og den 
forelagde i april 1983 et nyt forslag for Rådet om en 
særforanstaltning til fordel for byfornyelse i Belfast. Rådet vedtog 
en forordning desangående i juni 1983.
Bilag A. Bilagblatten 85

Tabp] 29
EFRU
Den integrerede foranstaltning i Napoli: projekter finansieret af fonden i  1982
(Mio ECU)
Investering EFRU- Antal Beskrivelse af projekterne
støtte projekter
5,016 1,003 6Forskellige industrier
9,009 2,703 1Fordelingscentral for frugt og grønt i Nocera Pagani
29,101 11,641 1Rensningsanlæg i området ved Sarno’s øvre løb
23,505 9,175 1Rensningsanlæg i området ved udmundingen af Regi agni
101,860 40,744 1Rensning af Napoli-bugten (Napoli Nord)
177,834 71,127 1Rensning af Napoli-bugten (Napoli Øst)
6,553 2,621 1Rensning af Napoli-bugten (Afragola og Casoria) 2. afsnit
46,353 18,416 1Vandledning i den vestlige del af Campania
16,118 6,447 1Tilførselsledninger til reservoirerne i Scudillo og Capodimonte
4,104 1,642 1Udvidelse af reservoiret i S. demente
4,244 1,273 1Kloaknet i Casoria
4,132 1,239 1Veje i Casoria
0,353 0,141 1Forsyningsnet for drikke- og industrivand i Giugliano
1,824 0,466 1Elledning i området ved Panno's munding
7,745 3,098 2Vandforsyning i området Flegrea Napoli - 1. og 2. afsnit
5,904 1,771 1Forlængelse af diget i havnen i Torre Annunziata
2,597 0,779 1Motortrafikvej i Napoli (Pomigliano d'Arco)
6,649 1,995 1Tangentvej Napoli Øst-Vest og hospitalsområdet
3,731 0,935 1Modernisering af jernbanen mellem Benevento og Napoli
Undersøgelse af et projekt vedr. udvidelsen og modernise-
2,985 1,435 1ringen af Alifanajernbanen.
459,617 178,651 26I alt
3,466 1 0,788 1Restaurering af monumentet "Villa Campolieto"
2,440 0,714 6Restaurering af forskellige monumenter i forskellige kommuner
5,329 1,599 33^avneanlægsarbejder i forskellige kommuner
10,969 3,291 11lavneanlægsarbejder i forskellige kommuner
5,108 1,648 24/and- og kloakledningsnet i forskellige kommuner
27,312 8,040 75alt
29,38 11,754 1  Jernbane Napoli Øst-Vest og industriområdet
54,340 21,736 1  Bybanen i Napoli og Alifana-jernbanelinjen
55,229 22,091 1  Bybanen i Napoli og Alifana-jernbanelinjen
cstrækningen Colli Aminei-Secondigliano) 3. afsnit j
138,953 55,581 3 Ialt j
625,882 242,272 104 Tilsammen

PQtV.intQKrerede foranstaltning i Napoli-området
7. I Napoli har den forberedende undersøgelse, som Fællesskabet gav 
støtte til, gjort det muligt at afstikke retningslinjer for 
fortsættelsen af den integrerede foranstaltning. Under forarbejdet 
har man navnlig beskæftiget sig indgående med de hovedproblemer, som 
skal tages op i forbindelse med den integrerede foranstaltning, 
nemlig :
• befolkningskoncentrationen, som bevirker, at der opstår 
spændinger med hensyn til fordelingen mellem boligområder og 
industriområder;
• arbejdsløsheden og arbejdskraftens utilstrækkelige 
kvalifikationer samt servicesektorens alt for voldsomme vækst;
• mangelen på basisinfrastrukturer (befordringsmidler, 
vandforsyningsnet, hygiejne- og sundhedsstrukturer).
8. Efter en ajourføring af projektet i slutningen af marts 1982, regnes 
der med, at de samlede udgifter til foranstaltningerne vil andrage 
7.462 Mio ECU, hvoraf 68% vil kunne finansieres med de midler, der nu 
står til rådighed.
Der er i Napoli oprettet et fast kontor, som har til opgave at følge 
den integrerede foranstaltning. Dette kontor, som ikke er 
beslutningsdygtigt, har til opgave på stedet at følge gennemførelsen 
af den integrerede foranstaltning, at indsamle alle nyttige 
oplysninger, at give meddelelse om eventuelle forsinkelser eller 
problemer og at forberede møderne i den tekniske arbejdsgruppe(5 4).
9. I 1982 androg EFRU-støtten til projekter i det område, der er
omfattet af den integrerede foranstaltning, 242 Mio ECU. De 
forskellige interventioner er angivet i tabel 29.
Den integrerede foranstaltning i Belfast-området
10. EFRU-støtten til projekter i det område, der omfattes af den
integrerede foranstaltning, androg i 1982 5,76 Mio ECU fordelt
således :
• Industriinfrastruktur 0,07 Mio ECU
• Offentlig transport i byområdet
og hermed forbundne projekter 3,42 Mio ECU
• Havnen i Belfast 2,13 Mio ECU
• Kloakudløb i floden Lagan 0,14 Mio ECU
54 Den tekniske arbejdsgruppe består af de vigtigste af de tekniske 
ansvarlige for de finansielle interventioner på fællesskabsplan, 
nationalt, regionalt og lokalt plan. Arbejdsgruppen skal samle alle 
trådene i den integrerede foranstaltning. Dels skal den nøje følge 
forberedelsen og gennemførelsen af forskellige dele af den 
integrerede foranstaltning, dels skal den over for de politisk 
ansvarlige påpege, hvilke valg og hvilke beslutninger der bør 
træffes.
Bilag A. Bilagblatten87

Tntegrerode udviklingsurogrammer
11. I de integrerede kudviklingsprogrammer lægges hovedvægten på en 
planlægning af udviklingen i et område eller en mindre regione som 
helhed, hvor de naturlige handicap og de eksisterende 
landbrugsstrukturer er skyld i en lav produktivitet, og hvor der kun 
er meget få muligheder for at udøve andre erhverv. For at afhjælpe 
sådanne vanskeligheder er det tanken at udarbejde programmer, der 
med udgangspunkt i områdets situation og specifikke ressoukreer 
tager sigte på samtidig at fremme udviklingen af landbruget og af 
sektorerne uden for landbruget.
12. Til dette formål foreskriver grundforordningerne for de integrerede
udviklingsprogrammer, at EUGFL's udviklingssektion foruden de 
interventioner, der allerede er fastsat i de eksisterende direktiver 
og forordningger, skal yde et supplerende finansielt bidrag til 
dækning af "nye" foranstaltninger eller for at lette og fremskynde 
gennemførelsen af de allerede planlagte foranstaltninger. Disse 
interventionen skal ledsages af interventioner fra EF's andre 
strukturfonde: uddannelsesforanstaltninger (Den europæiske
Socialfond) og foranstaltninger, der henhører under Den europæiske 
Fond for Regionaludvikling (specielt vedrørende infrastrukturer og 
erhvervsmæssige aktiviteter, bl.a. støtte til små og mellemstore 
virksomheder, til håndværksvirksomheder samt til turismen i
landdistrikter).
Der blev i 1981 vedtaget tre integrerede udviklingsprogrammer for 
henholdsvis:
• de vestskotske øer (Outer Hebrides) i det forenede 
Kongerige(55).
• le departmentet Lozère i Frankrig (56). . . ; ■
• det sydøstlige Belgien (57).
Hidtil er kun programmerne for de vestskotske øer og Lozère blevet 
igangsat. Programmet for det sydøstlige Belgien er endnu ikke blevet 
meddelt Kommissionen.
Det integrerede udviklingsprogram for de vestskotske øer
13. Disse øer frembyder en række meget alvorlige naturlige handicap. De 
vigtigste erhverv er landbrug samt fiskeri- og håndværksaktiviteter. 
En forbedring af kommunikationsnettet og transportinfrastrukturen er 
en væsentlig forudsætning for disse æers udvikling.
EFRU's interventioner er hovedsagelig rettet mod 
transportînrrastrukturen (sø-, luft- og landtransport), infra- 
strukturerne i landdistrikterne (vand, el alternative energikilder, 
industribygninger), turisme og håndværksvirksomhed (vævning, 
strikning, behandling af alger).
I 1982 androg støtten til de vestskotske øer fra EFRU's kvotabestemte 
afdeling 0,87 Mio ECU.
-i'
55 Rådets forordning (EOF) nr.1939/81 vedrørende de vestskotske øer, 
EFT nr. L 197 af 20.7.1981 .
56 Rådets forordning (EOF) nr. 1940/81 vedrørende Lozére,
EFT nr. L 197 af 20.7.1981.
57 Rådets forordning (EØF) nr. 1941/81 vedrørende Belgien,
EFT nr. L 197 af 20.7.1981 .
88 EFRU

Det integrerede udviklinesprogram for Lozere
14. I det integrerede udviklingsprogram for Lozere lægges hovedvægten på 
en udvikling af regionens vigtigste ressourcer (husdyravl og 
skovbrug) ,  og programmet skal gore det muligt at fremskynde 
gennemførelsen af de udviklingsplaner, der er fastsat i direktiv 
159/72 om modernisering af landbrugsbedrifter.
EFRU deltager i gennemførelsen af programmet, dels ved at yde støtte 
via den kvotabestemte afdeling til finansieringen af 
foranstaltninger, hovedsagelig tager sigte på at skabe 
vejforbindelser til regionen, og dels ved som led i den særlige 
kvotafrie aktion vedrørende udvidelsen at samfinansiere 
foranstaltninger til udvikling af håndværksvirksomhed, små og 
mellemstore virksomheder, handel og turisme i landdistrikterne. I 
det oprindeligt forelagte program var der tale om en støtte fra 
EFRU's kvotafrie afdeling på henved 49 Mio FF (svarende til cirka 
7,5 Mio ECU). På nuværende tidspunkt skulle støtten fra EFRU's 
kvotafrie afdeling efter forslag fra departementets myndigheder 
beløbe sig til 1,49 Mio ECU. Støtten fra den kvotafrie afdeling til 
aktiviteter uden for landbrugssektoren i 1982 skulle beløbe sig til 
0,27 Mio ECU.
I 1982 androg støtten til Lozere fra den kvotabestemte afdeling 
0,05 Mio ECU.
Bilag A. Bilagblatten89

BILAG B. STATISTIKKER VEDRORENDE FONDENS VIRKSOMHED
Bilag B. Statistikker vedrorende fondens virksomhed 91

Bilagstabel 1
Oversigt over beslutningerne om stotte. støtte vdet per medlemsstat
(Mio ECU)
Medl. 1982 1975-1982
stat Invest. Under- Kvotafrie Hele Invest. Under- Kvota Hele
projekter søgels I alt afdeling fonden projekter søg. I alt afdeling fonden
(D 81-82(1)
B 18,53_18,53 0,80 19,33 70,93_70,93 0,98 71,91
DK 17,70 0,12 17,82- 17,82 80,02 2,60 82,62 - 82,62
D 55,36 55,36 - 55,36 386,62 : -386,62 - 386,62
GR 224,53 G 07 224,60 1224,60 473,15 : 0,19473,34 - 473,34
F 344,38 344,38 12,67 357,05 1135,96 -1135,96 28,23 1164,19
IRL 114,30 0,02 114,32 114,32 452,64 0,79453,43 3,22 456,65
I 618,84 1,66 620,50 620,50 2747,27 7,812755,09 21,16 2776,25
L 2,23 - 2,23- 2,23 7,12 - 7,12 - 7,12
NL 17,46 - 17,46 - 17,46 98,64 -98,64 - 98,64
UK 448,91 0,20 449,10 19,27 468,37 1734,53 0,371734,90 19,74 1754,64
EUR 10 1862,24 2,071864,30 32,74 1897,04 7186,88 11,767198,65 73,33 7271,98
(1) Forpligtelsesbelal i årlige rater for bevilget støtte til kvotafrie programmer. Beslutningerne 
om støtte for den kvotafrie afdeling træffes i ECU og ikke i national mønt.! B1w- > ·
KJ
O<( T >4
0- ( 5  w1 — <
•  C rt
:P.  H· 
«
O3
rff B
<an >

HOVEDTYPER AF FINANSIEREDE PROJEKTER
kommentarer vedrorende tabellerne 2, 4 og 6
Industri-, håndværks- og servicevirksomhed.
1. I 1982 blev der til 621 projekter inden for industri-, håndværks- og 
servicesektoren ydet en støtte på i alt 237,767 Mio ECU (svarende til 
40,7% af den nationale støtte på 583,6 Mio ECU, der er taget i 
betragtning ved ydelsen af EFRU-støtten).  Projekterne vedrører 
investeringer på mere end 3.072 Mio ECU og skulle ifølge de overslag, 
der er forelagt Kommissionen, give mulighed for oprettelse eller 
bevarelse af ca. 48.000 arbejdspladser.
2. EFRU har ydet næsten 120 Mio ECU til 34 projekter på over 10 Mio ECU 
vedrørende investeringer på 1.950 Mio ECU, der skulle føre til 
oprettelse eller bevarelse af ca. 14.100 arbejdspladser. Desuden er 
der ydet 118 Mio ECU i støtte til 587 projekter på under 10 Mio ECU 
vedrørende investeringer på 1.222 Mio ECU, som ifølge de forelagte 
overslag skulle føre til oprettelse eller bevarelse af 34.000 
arbejdspladser.
For så vidt angår projekter på over 10 Mio ECU er der i forhold til 
1981 sket en markant sitgning i gennemsnitsomkostningerne for de 
investeringer, fonden har støttet, idet de nemlig udgjorde 57,4 Mio 
ECU i 1982 (mod 32,1 Mio ECU)(58) i 1981 og 47,7 Mio ECU for perioden 
1975-1982). Medvirkende hertil har ganske vist været, at et enkelt 
projekt i 1982 alene modtog mere end 50 Mio ECU i støtte (der var 
tale om en investering på over 1.246 Mio ECU).  EFRU-støtten til disse 
projekter udgør kun 6,1% af de samlede investeringer og 37,2% af den 
nationale støtte (i 1981 var de tilsvarende procentsatser 6,6% og 
48,2%). Den gennemsnitlige støtte pr. projekt var på 3,5 Mio ECU mod 
2,1 Mio ECU i 1981 og 3,0 Mio ECU for perioden 1975-1982.
3. For så vidt angår projekter på under 10 Mio ECU har den 
gennemsnitlige investering og støtte pr. projekt ligget på næsten 
samme niveau som i 1981 (henholdsvis 1,9 Mio ECU og 0,2 Mio ECU) og 
ikke langt fra gennemsnitsværdierne for perioden 1975-1982 (1,8 Mio 
ECU og 0,16 Mio ECU). EFRU's bidrag til disse projekter har udgjort 
10,5% af investeringsbeløbet og 45,1% af den samlede nationele 
støtte (8,7% og 45,9% i 1981).
4. Disse tal viser, at Fællesskabets støttesats i forhold til den 
nationale støtte i 1982 har måttet nedsættes (især for så vidt angår 
de større projekter). Samtidig synes der at være sket en forøgelse 
af den nationale støtte til investeringer på under 10 Mio ECU, idet 
EFRU-støttens procentvise andel af den nationale støtte er blevet 
formindsket til trods for, at der er sket en forøgelse af EFRU's 
bidrag set i forhold til investeringerne.
I 1981 var den gennemsnitlige investering og dermed den 
gennemsnitlige støtte pr. projekt forholdsvis beskeden for så vidt 
angår projekter på over 10 Mio ECU (jf. pkt. 56, s. 32 - Den 
europæiske Fond for Regionaludvikling - Syvende årsberetning (1981)).
Bilag B. Statistikker vedrørende fondens virksomhed 93

Infrastrukturer
5. ner blev i 1982 ydet i alt 1.624,5 Mio ECU i EFRU-støtte til 2.648 
infrastrukturprojekter vedrorende investeringer på 9.100 Mio ECU 
(således at stotten udgor 17,85% af de samlede investeringer).
Næsten 63% af denne stotte gik til 118 infrastrukturprojekter på over 
10 Mio ECU (1.020,19 Mio ECU), idet EFRU's bidrag svarede til 33,6% 
af de offentlige udgifter, der er taget i betragtning (31,2% i 1981).
Den gennemsnitlige stotte pr. projekt udgjorde 8,6 Mio ECU (mod 
8,2 Mio ECU i 1981), mens den i perioden 1975-1982 androg 6,7 Mio 
ECU. ri-i
De 2.530 infrastrukturprojekter på under 10 Mio ECU modtog i alt 
604,27 Mio ECU i stotte fra EFRU svarende til ca. 27% af 
investeringerne og 30% af den nationale stotte.Den gennemsnitlige 
stotte lå i 1982 på 0,24 Mio ECU og den gennemsnitlige investering p! 
0,88 Mio ECU pr. projekt (mod henholdsvis 0,30 og 1,09 i 1981), mens 
de tilsvarende tal for perioden 1975-1982 er 0,19 Mio ECU og 0,73 Mio 
ECU. 55 mindre infrastrukturprojekter i bjergområder forelagt i 
henhold til fondsforordningens artikel 4, stk. 1, litra c), har 
modtaget i alt 25,2 Mio ECU i stotte, hvilket svarer til en 
gennemsnitlig stotte pr. projekt på 0,46 Mio ECU og en 
gennemsnitlig investering på 1,66 Mio ECU (de tilsvarende tal for de 
andre mindre infrastrukturprojekter er 0,23 Mio ECU og 0,86 Mio 
ECU) .
6. For de storre projekters vedkommende var stotten således fordelt med 
32% (329,6 Mio ECU) til vandbygningsprojekter, 31% (312,5 Mio ECU) 
til transport, 24% (250,1 Mio ECU) til energiområdet og 10% til 
telekommunikation. En nærmere undersøgelse viser, at 85% af stotten 
til transportsektoren vedrørte infrastrukturer i Frankrig (98,66 Mio 
ECU), Det forenede Kongerige (98,30 Mio ECU) og Italien (69,93 Mio 
ECU); 77% (254,17) af stotten til vandbygningsprojekter gik til 
projekter i Italien, og 72% af stotte til henholdsvis energi og 
telekommunikation vedrørte hovedsagelig Frankrig (179,17 Mio ECU) og 
Grækenland (72,49 Mio ECU).
For så vidt angår de mindre projekter (herunder infrastrukturer i 
bjergområder) viser analysen, at de sektorer, der forst og fremmest 
har modtaget stotte, er transportsektoren (268,8 Mio ECU svarende 
til 45% af stotten), vandbygningsprojekter (143,1 Mio ECU eller 24%) 
og infrastrukturprojekter med tilknytning til frems­
tillingsvirksomhed og telekommunikation (henholdsvis 68,6 og 
66,7 Mio ECU, svarende til 11% af stotten til infrastrukturprojekter 
på under 10 Mio ECU). Næsten 97% (259,60 Mio ECU) af støtten til 
transportsektoren var koncentreret på Det forenede Kongerige 
(103,67 Mio ECU), Italien (100,71 Mio ECU) og Grækenland (55,22 Mio 
ECU),  76% af stotten til vandbygningsprojekter vedrørte projekter i 
Italien (71,26 Mio ECU) og Det forenede Kongerige (36,93 Mio ECU) og 
57% af stotten til telekommunikation gik ligeledes til projekter i 
Det forenede Kongerige (38,43 Mio ECU). Stotten til infrastrukturer 
med tilknytning til fremstillingsvirksomhed blev hovedsagelig ydet 
til projekter i Det forenede Kongerige og Italien, men også i mindre 
udstrækning til projekter i Tyskland.
94 EFRU

cø
H *
I— 1P 3OQ
CD
WrtP OrtH·c n
rt
H *
gr tt l
<«at lÖr *r t3Q-r t
HhO3O*r t
3W
»-i**wo33-r taBilanstabel 2
Investeringsprojekter finansieret af fonden 1 perioden 1982_»  
Opdelt efter investeringskategorier.
Industri-. håndværks- or  servicevirksomhed :  * »
(a) antal projekter
(b) støttebeløb
(c) Forventet antal arbejdspladserVigtigste berørte sektorer = eller > 10 Mio ECU <10 MioECU I alt
NACE (a)(b)(C)(a)(b)(c)(a)(b)(c)
15Kernebrændstofindustri 150,44000- - -150,44000
22Fremstilling og primærbearbejdn. af metaller 413,71125123,74511617.41576
23Udvinding af ikke-energetiske
mineraler (undtagen malme) ---30,35330,353
24Sten-, 1er- og glasindustri 10,8 505610,222355711,02285
25Kemisk Industri 34,1261357.911963812,01457
31Fremstilling af metalvarer - --8012,839288012,83928
32Maskinindustri 45,910155810,132156216,04230
33Fremst. af kontormaskiner samt
databehandlingsanlæg og -udstyr 413,62363124.814181618,43781
34Elektroindustri 39,818055017,354855327,17290
35Automobilindustri 38,61329226,418562515,03185
36Transportmiddel industri 23,8835133,1831156,91666
37Finmekanisk og optisk industri 22,4276194,41651216,81927
41/42Nærings- og nydelsesmiddelsindustri 21,8348446,91765468,72113
43Tekstilindustri- --121,6697121,6697
44Læder- og lædervareindustri- - -30,824830,8248
45Fodtøjs- og beklædningsindustri - --214,82733214,82733
46Træ- og træmøbelindustri 10,5 90415,11613.  425,61703
47Papir- og papirvareindustri;
grafisk industri- - -223,5896223,5896
48Gummi- og plastindustri 11,1 606111.723016212,82361
49Anden fremstillingsvirksomhed ---1  11,3934111,2934
61Engroshandel (undtagen med brugte varer
0,7145 og affaldsprodukter) 10,5 6030,2854
66Restaurations- og hotelvirksomhed 11,012650,515761,5283
81Kredit- og finansieringsvirksomhed 11,7400 “11,7400
Antalprojekter i alt 34 587 621
Samlet investering (Mio ECU) 1950,32 1121,83 3072,15
National støtte, der er taget i
583,65 betragtning (Mio ECU) 321,86 261,79
Samlet støtte (Mib ECU) 119,74 118,04 237,78
Forventet antal arbejdspladser i alt 14143 34005 481483 < rt w 
rt 
rt 3 H· W  3  
rt IQ 3 <3<r t»
r tr t3H·
3I QWO3O
r t *
rtr t
3
H l
H ·
3Û )
33
r t  £
HiO
3ar t
3
Or t
3H·O
C Lr t
3
lOUi

vaONBilagstabel 3
Investeringsprojekter finansieret af fonden i perioden 1975-82
Ondelt efter investeringskategorier·  
Industri-, håndværks- og servicevirksomhed
PJ* * }»CVigtigste berørte sektorer
N A C Eeller > 10 Mio ECU
(a) (b)
15 Kernebrændstofindustri
16 Produktion og distribution af elektricitet,  
gas, damp og varmt vand
21 Udvinding og forarbejdning af malme
22 Fremstil, og primær bearbejdning af metaller
23 Udvinding af ikke-energetiske mineraler  
(undtagen malme) udvinding af torv
24 Sten- 1er- og glasindustri
25 Kemisk industri
26 Fremstilling af kemofibre
31 Fremstilling af metalvarer
32 Maskinindustri
33 Fremstilling af kontormaskiner samt data  
behandlingsanlæg og -udstyr
34 Elektroindustri
35 Automobilindustri
36 Transportmiddelindustri
37 Finmekanisk og optisk industri  
1/42 Nærings- og nydelsesmiddelindustri
43 Tekstilindustri
44 Læder- og lædervareindustri
45 I  Fodtøjs- og beklædningsindustri
46 I  Træ- og træmøbelindustri
47 Papir- og papirvareindustri; grafisk  
industri
48 Gummi- og plastindustri
49 Anden fremstillingsvirksomhed
50 Bygge- og anlægsvirksomhed  
61 Engroshandel (undtagen med brugte varer
og affaldsprodukter)
66 Restaurations- og hotelvirksomhed  
81 Kredit- og finansieringsvirksomhed  
83 Serviceerhverv for kredit-, finansierings-  
og forsikringsvirksomhed; ejendomshand­
lere og -mæglere, forretningsservice I  11
16
1
14
46
2
8
27
6
25
49
8
4
25
2
2
4
9
17(c)< 10 Mio ECU
(a)(b)
72,4
3,0
44.7
0,2
23,4
69.8 
1,9 
9,2
42,7
18,3
58.1 
332,0
19,
10,9
55,5
3,2
12.1
5,6
11,8
23,0
0,5
1,0
2,4
0,7
Antal projekter i alt  
Samlet investering (Mio ECU)
National støtte, der er taget i  
betragtning (i Mio ECU)
Samlet støttebeløb (Mio ECU)  
Forventet antal arbejdspladser i alt5993
800
6901
65
6822
9836
560
2515
119440,8
7
4
98
37 
362 
215 
6 
652 
423(c)
167
1,9 354
1,2 304
22,5 6991I alt
(a) (b)
5376
16172
73413
3754
2610
8392
313
3020
1446
1285
437131
390
162
79
102
380
107
27
161
361
213
372
66
35,4
64.1 
43,8
1,7
88,4
65.2
10.7
89.7
37.0 
14,0
19.1
57.7 
13,5
3,7
18,0
41,9 19087 365
60 
126 
1603
40014
115
2
275
13109,64
2065,63
822,48
16777730,0
61,8
9.6
0,1
1.6
10,4
1,3
0,51480 
18166 
11613 
461 
42710 
35369
4490
53519
20450
7511
1758
20916
7755
1996
6492
13104
25881
6783
95
846
4228
630
3265
114
38
376
261
8
660
450
37 
415 
211 
87 
106 
405 
09 
27 
163
222
389
66
3
15
116
473.2 
1
4.2 
67,2
5.6
87.5 
113,6
3.6
97.6 
07,9
29.0 
47,8
369,0
33,5
30.0 
13,2
6.7
3.7
30.1 
47,5(c)
4448
8024,91
1570,16
725,63
33843441.8
84.8
9.6
0,1
2,1
11,4
3.7
1.26160
354 
1104 
13892
1545 
24988 
21449 
1021 
45225 
47313
9866 
69691 
93863 
11265 
14368 
29308 
8068 
996 
9512 
20533
14389
30252
6783
95
906
4354
2233
726
4723
21134,55
3635,79
1548,11
506211
(a) antal projekter
(b) støttebeløb
(c) forventet antal arbejdspladser

03
( B
OP
P Jn-Bilagstabel 4
Investeringsprojekter finansieret af fonden i perioden 1982
opdelt efter investeringskategorier. 
Infrastrukturer.-  !
= eller > < 10 Mio ECU Bjergområder I alt
Vigtigste berørte sektorer 10 Mio ECU
(a)(b)(a)(b)(a)(b)(a) (b)
Infrastrukturer vedrør, fremstillingsvirksomhed 413,1 20768,6 ——211 81,7
Infrastrukturer vedr. transport 53312,5 1226246,6 3722,2 1316 581,3
Infrastrukturer vedr. telekommunikation 9100,3 17966,2 10,5 189167,0
Infrastrukturer vedr. energi 12250,1 13226,7 - -144276,8
Infrastrukturer vedr. vandfors.,vandafledning m.v. 36239,6 615140,7 162,4 667472,7
Infrastrukturer vedr. miljøbeskyttelse 414,6 509,010,1 5523,7
Infrastr. vedr. undervisning, sundhedsvæsen, kul-
tur. aktiviteter, sport og fritid og social infra. --6621,3 - 6621,3
Samlet antal projekter 118 2475 55 2648
Samlet investering (Mio ECU) 6863,08 2146,02 91,39 9100,49
National støtte, der er taget i
betragtning (i Mio ECU) 3040,35 1972,64 81,65 5094,64
Samlet støtte (Mio ECU) 1020,19 579,06 25,21 1624,46
(a) Antal projekter
(b) Støttebeløbo
oo.r o
I—'
rt
r o
H i
r r
I — <r o
3 3
-h
" t|H ·23C /)<rtr o
37 )
C r tr o
r r3
CH » ·
33r oJ Q
37 )
7?
r tr o
«o
3H 'r o
3
*
■ooo|m

Bilagstabel 5
Investeringsprojekter finansieret af fonden i perioden 1975-1982 
Opdelt efter investeringskategorier 
Infrastrukturer.
= eller > < 10Mio ECU Bjergområder I alt
Vigtigste berørte sektorer 10 Mio ECU
(a)(b)(a)(b)(a)(b)(a) (b)
Infrastrukturer vedr. fremstillingsvirksomhed 105453,0 2985481,3 40,63094 935,0
Infrastrukturen vedr. transport 1881009,0 3792810,623337,642131857,2
Infrastrukturer vedr. telekommunikation 30320,1 860219,113314,11023 553,3
Infrastrukturer vedr. energi 28496,0 50097,8585,2586599,0
Infrastr. vedr. vandforsyning, vandafledn. m.v. 104804,3 2151522,6 9915,623541342,5
Infrastrukturer vedr. miljøbeskyttelse 1177,1 9528,2 20,2108105,5
Infrastr. vedr. undervisning, sundhedsvæsen,
kulturelle aktiviteter, sport og fritid samt
social infrastruktur 526,9 35292,6 10,1358119,6
Diverse 623,4 37953,192750,31312 126,8
Samlet antal projekter 477 11114 1457 13048
Samlet investering (Mio ECU) 29676,30 8769,79 445,05 38891,14
National støtte, der er taget
i betragtning (Mio ECU) 11604,57 7795,38 392,14 19792,09
Samlet støtte (Mio ECU) 3209,82 2305,25 123,71 5638,78
(a) antal projekter
(b) støttebeløb

coH-t —iP>OQ
O
XSi
rtp )
r t
H ·
(ArtH-R*
n >r i
<fiC i­r iSr »
fi3a.n i
H ,o3a.r e3w
< sH·3X7 )O33*( iO.BilaKstabel 6
Infrastrukturprojekter 1982.  
Stette, hvorom der truffet beslutning  
1 < · )  antallet af projekterta .
"il-t·  ?·*-
(Mio ECU)
Invest. 
på 10 Mio  
ECU og 
derover
Invest, 
under 
10 Mio 
ECU
Invest.
bjerg­
egneErhvervsmæs Transport Telekommu- Energi Vandforsyn. Miljø Sociale
Landaktiviteter nikation m. v. inf rtistruk.
Ant.Støt.Ant.Støt.Ant.Støt.Ant.Støt.Ant.Støt.Ant.Støt.Ant.støt.
B____ __--11,84--
DK--25,72-------- ·--
D23,73---------—
GR__210,88 872,49118,27 111,48 -“-
F__1798,66 --7179,17 422,08 ----
IRL14,42217,02 127,81--920,66 211,28-“
I14,96669,93 --137,2512254,17 “”“
L_--------- —”“
NL_ 211,95 ------““--
UK--2298,30 --315,381021,22 11,52—~
B41,2810,20___-104,11 22,63
DK__313,3910,16533,90262,01--“-
D5615,75 72,31--21,93112,20--32,80
GR76,8410255,22 20,14147,104825,65 --32,14
F--51,6514027,9310,61“--“70,35
IRL___-------- —”
I3020,5682681,03 --394,1641871,09373,00334,15
L12,23----- - _—
NL__10,70 -----““-—
UK10921,98253102,07 3637,93239,0010235,66135,98189,22
B__40,54_---30,99----
DK-“--- --“~ “
D-----“~—"
GR---“-
F-------“““
IRL__30,33 ------ —“
I--2419,68 ---“10,1710,15:
NL___ ----------
UK--61,6010,50"51,27W
rr&I n
f-h
ri
P *
w
rr
ri03
S ' I —»rr0}
!Q
MO
riÛ J
2 .o '
STf>
rrOs
ri
hO
00
N3
totO

Bilagstabel. 7
Antal kontrollerede investeringsprojekter .  i 19.82 
og siden fondens oprettelse (ner region).
Antal kontrollerede projekter
Regioner og 1975-1982 heraf i 1982
Medlems- Industri Industri
stater håndværk Infra- håndværk Infra-
tjen.ydeis. struktur tjen.ydeis. struktur
Vlanderen 2 13 2 -
Wallonie 3 6 ~ -
BELGIEN 5 19 2 -
Grønland —35_ 1
Nordjylland 7 - - -
Viborg 1 - “ “
DANMARK 8 35 - 1
Schleswig-Holstein 8 10—
NiederSachsen 12 14 - 6
Nordrhein-Westfalen 15 2- -
Hessen 8 5 - -
Rheinland-Pfalz 9 3 - -
Saarland 12 4 8 1
Bayern 15 10 - -
Baden-Württemberg 5 6 -
TYSKLAND 84 54 12 7
Ana. Ster.Kai Nisoi - 6 - 6
Kreti - 9 - -
Makedonia 1 4 1 4
Peloponissos - 8 - 8
Thraki 1 9 1 9
GRÆKENLAND 2 36 2 27
100 EFRU

Bilagstabel 7
Antal kontrollerede investeringsprojekter i 1982 
og siden fondens oprettelse (per region).
(fortsat)
Antal kontrollerede projekter
Regioner og 1975-1982 heraf i 1982
Medlems- Industri Industri
stater håndværk Infra- håndværk Infra-
tjen.ydeis. struktur tjen.ydeis. struktur
Alsace 10 - - -
Aquitaine 11 1 - -
Auvergne 14 7 9 3
Basse-Normandie 8 5 - -
Bretagne 6 5 - -
Champagne 9 - 9 -
Corse - 11
Languedoc-Roussi1Ion 10 2 - -
Limousin 5 4 -
Lorraine 17 1 11 1
Midi-Pyrénées 8 3 - -
Nord-Pas-de-Calais 10 - - -
Pays de la Loire 7 6 - -
Poitou-Charente 9 3 - -
Rhônes-Alpes 9 1 - -
D.O.M. 19 12 - —
FRANKRIG 152 61 29 4
Donegal 5 9 5 5
North West 1 1 - -
West 3 3 - -
Mid West 5 10 4 5
South West 6 10 - -
South East 6 2 - -
Midlands 2 2 - -
East 2 7 - -
North East 2 1 - -
Multiregional kontrol - 3 - -
IRLAND 32 48 9 10
Bilag B. Statistikker vedrørende fondens virksomhed 101

Bilagstabel 7
Antal kontrollerede investeringsprojekter i 1982
og siden fondens oprettelse (per region)
(fortsat)
Antal kontrollerede projekter
Regioner og 1975-1982 heraf i 1982
Medlems- Industri Industri
stater låndværk Infra- låndværk Infra-
tjen.ydeis. struktur tjen.ydeis. struktur
Abruzzi 13 8 7
Basilicata 15 26 - -
Calabria 14 37 - -
Campania 13 25 - 11
Friuli-Venezia Giulia- 32 - -
Lazio 16 15 4 8
Marche 8 7 - -
Molise 6 10 - -
Puglia 21 17 6 6
Sardegna 11 27 1 7
Sicilia 11 22- 8
Multiregional kontrol “ 4 2
ITALIEN 128 230 18 42
LUXEMBOURG - 2 - -
Groningen 1 3-
Limburg - 1 - -
Friesland 1 - -
NEDERLANDENE 1 5 - -
Northern England 17 51 3 7
North West England 13 49 - -
Yorkshire & Humberside 14 24 4 4
Midlands 2 5 - -
South West England 14 23 8 4
Scotland 14 50 3 8
Wales 18 40- -
Northern Ireland 16 15 - -
Multiregional kontrol 1 “ -
DET FORENEDE KONGERIGE 109 257 18 23
EUR 10, for hver
enkelt kategori 521 747 90 114
EUR 10, i alt 1268 204
102 EFRU

Bilagstabel 8
Regional fordeling af fondens statte ydet i 1QS7
Medl.Statte 1982  
i Mio ECU
i parantes antal projekter
stat Industri og  
tjen. ydeis.Infra­
strukturenInfra- 
strukt. i 
bjergegneUnder­
søgel­
serI alt
Vlaanderen
Wallonie6,93(12) 1.53(1)
8,51(17) 1.53(7)- 8,46(13)
10,04(24)
BELGIEN 6,93(12) 10,04(18) 1,53(7) - 18,50(37))
Grönland 
Andre regioner 2,51(39)12,34(111)
2,84(2)- 0,12(1) 12,46(112)
5,35(41)
DANMARK 2,51(39) 15,18(113) - 0,12(1) 17,81(153)
Schleswig-Holstein
Bremen
Nordrhein-Westfalen
Hessen
Rheinland-Pfalz
Baden-Württemberg
Bayern
Saarland
Berlin
Niedersachsen3,52(21)
0,13(3)
2,48(8)
2,38(30)
0,56(5)
5,64(23)
8,17(29)
3,70(30)0,85(7)
0,42(2)
2,48(2)
0,69(2)
0,12(1)
12,52(36)
3,93(2)
7,72(29)--4,37(28)
0,55(5)
4,96(10)
3,07(32)
0,68(6)
18,16(59)
12,10(31)
11,42(59)
TYSKLAND 26,58(149) 28,73(81) - - 55,31(230)
Ana. Ster. Kai Nisoi  
Kentr.Dyt. Makedonia  
Pelop. Dyt. Ste. Ellas  
Thessalia
Anatoliki Makedonia
Kriti
Ipiros
Thraki
Nisoi Anat. Agaiou  
Multiregional projekt0,16(1)
1,26(5)
0,69(4)
0,43(1)
0,21(2)
0,53(2)
2,35(4)
2,93(4)
5.76(1)20,61(29) 
24,94(25) 
43,74(28) 
24,83(17) 
18,86(17) 
25,60(30) 
10,53(8) 
15,39(16) 
18,29(17) 
7,42(1) 0.07(1)20,77(30)
26,20(30)
44,43(32)
25,26(18)
19,07(19)
26,13(32)
12,88(12)
18,32(20)
18,29(17)
13,25(3)
GRÆKENLAND 14,32(24) 210,21(188) - 0,07(1) 224,60(213)
Bilag B. Statistikker vedrørende fondens virksomhed

Bilagstabel 8
Regional fordeling af fondens støtte vdet i 1982.
IfortsaQ .
Stotte 1982
i Mio ECU .  :
Medl. i parantes antal projekter
stat 1  Industri og Infra- Infra- Under- I I alt
Itjen. ydeis. strukturer s trukt. i sogel-
bjergegne ser
Haute-Normandie_
Basse-Normandie 0,40(6) 3,39(2) - - 3,79(8)
ricardie 0,13(2) - - - 0,13(2)
Champagne-Ardenne - - - - -
Bourgogne 0,12(1) - - - 0,12(1)
Centre 0,18(3)" - 0,18(3)
Nord-Pas-de-Calais 1,81(16) 6.91(2) - 8,72(18)
Bretagne 0,69(11) 63,24(91)- - 63,93(102)
Pays de la Loire 1,22(9) 6,40(6) - - 7,62(15)
Poitou-Charentes 1,21(14) 3.51(1) - - 4,72(15)
Lorraine 1,19(11) 1,39(2) - - 2,58(13)
Alsace 0,30(5) - - - 0,30(5)
Franche-Comté 0,04(1) - - - 0,04(1)
Limousin 0,26(3) 5,19(1) - - 5,45(4)
Aquitaine 0,69(11) 10,98(22) - - 11,67(33)
Midi-Pyrénées 1.76(22) 32,14(14) - - 33,90(36)
Auvergne 0,13(3) 10,31(6) - - 10,44(9)
Rhônes-Alpes 2,68(2) - - - 2,68(2)
Languedoc-Roussillon 0,09(2) 9,22(27) - - 9,31(29)
Provence-Côte-d1Azur I - - - -
Corse - 29,94(2) - - 29,94(2)
Guadeloupe 0,15(1) 47,61(1) - - 47,76(2)
Guyane 0,22(3) 13,56(1) - - 13,78(4)
Martinique 0,37(2) 45,75(1) - - 46,12(3)
Réunion 0,28(3) 27,96(1) - - 28,24(4)
Multiregional projekt 12,92(1) - - 12,92(1)
FRANKRIG 13,92(131) 330,42(181) - - 334,34(312)
IRLAND 32,82(48) 81,18(15) 0,32(3) 0,02(1) 114,34(67)
104 EFRU

BilflKStabe.1 8
BfiKional fordel in« af fondens stette ydet i 1982.
(fortsat- )
Medi. ;Stette 1982  
i Mio ECU
i parantes antal projekter
s t a t  ;
*industri og  
tjen. ydeis.Infra-
strukturerInfra- 
strukt. i I  
bjergegneUnder­
søgel­
serI alt
Friuli-Venezia Giulia
Toscana
Marche
Lazio
Abruzzi
Molise
Campania
Puglia
Basilicata
Calabria
Sicilia
Sardegna
Multiregional projekt10,11(39)
9,96(26)
16,99(36)
8,16(29)
0,56(3)
1.44(6)
4,32(24)5.74(47)
4.13(37)
21,23(29)
7,73(1)
279,82(353)
45,23(398)
9,64(55)
44,49(273)
62,86(30)
32,17(179)
37,25(1)19,99(26)1.47(1)
0,19(1)5,74(47)
14,24(76)
28,19(55)
7,73(1)
298,28(390)
53,39(427)
10,20(58)
65,92(305)
67,37(55)
32,17(179)
37,25(1)
ITALIEN 48,54(163) 550,29(1403) 19,99(26) 1,66(2) 620,48(1594)
LUXEMBOURG - 2,23(1) - - 2,23(1)
Noord Nederland  
Limburg3,00(5)
1,81(3)5,98(1)
6.67(2) _- 8,98(6)
8,48(5)
NEDERLANDENE 4,81(8) 12,65(3) - - 17,46(11)
North
Yorkshire/Humbers ide
East Midlands
South-West
West Midlands
North-West
Wales
Scotland
Northern Ireland  
Multiregional projekt50,73(3)
0,69(4)
0,44(3)
26,07(12)
3,42(7)
5,91(18)54,44(88)
34,59(66)
2,49(4)
12,93(30)
49,57(96)
63,33(86)
105,46(139)
35,46(81)3,36(19) 0,06(1)
0,11(1)
0,02(1)105,17(91)
35,28(70)
2,49(4)
12,93(30)
50,01(99)
89,40(98)
112,30(166)
41,48(100)
0,02(1)
DET FORENEDE KONGER IGI : 87,26(47) 358,27(590) 3,36(19) 0,19(3) 499,08(659)
Bilag B. Statistikker vedrorende fondens virksomhed 105

BilaKStabel 9
Regional.fordeling, af fondens støtte vdet fra 1975-1982.
Statte 1982
i Mio ECU
I  Medi. i parantes antal projekter
Industri og  
tjen. ydeis.Infra­
strukturenInfra- 
strukt. i  
bjergegneUnder-
sagel-
serI alt
1Vlaanderen  
luallonie
BELGIEN14,64(37)
11,67(25)
26,31(62)20,92(131)
18,71(74) I  6,32(37)
37,63(205) I  6,32(37)35,56(168)
36,70(136)
70,26(304)
I  Groenland  
I  Andre regioner
IDANMARK8,79(128)
8,79(128)61,83(425)
11,26(5)
73,09(430)2,60(3)
2,60(3) 84,48(561)64,43(428)
20,05(133)
I  Schleswig-Holstein  
I  Bremen
INordrhein-Ves t f alen  
(Hessen
(Rheinland-Pfalz
(Baden-Württemberg
(Bayern
(Saarland
(Berlin
(NiederSachsen  
(tYSKLAND30,80(134)
0,95(11)
19,26(134)
13,43(109)
19,48(119)
9,01(79)
32,24(156)
42,25(192)
42,92(294)
1210,34(1228)24,25(93)  
0,65(4) 
10,37(15)  
11,34(41)  
2,35(23) 
5,46(41)  
51,48(168)  
13,00(23)  
21,86(4)  
40,98(155)
181,74(567)55,05(227)
1,60(15) 
29,63(149)  
24,77(150)
21,83(142)
14.47(120)
83,72(324)
55,25(215)
21,86(4)
83,90(449)
392,08(1795) I
Ana. Ster. Kai Nisoi  
Kentr.Dyt. Makedonia 
Pelop. Dyt. Ste. Ellas|  
Thessalia  
Anatoliki Makedonia  
Kriti 
Ipiros 
Thraki
Nisoi Anat. Agaiou  
Multiregional projekt
GRÆKENLAND (x)0,16(1) 64,49(51)
1,26(5) 67,37(52) I
0,75(5) 71,96(75)
0,43(1) 49,15(48)
0,29(3) 29,95(27)
0,53(2) II  38,07(54)
3.77(5) 29,75(40)
7,95(19) 33,64(41)
1,62(6) 44,91(44)
5,76(1) 22,85(5)
22,52(48) 452,14(437)0,05(1)
0,14(2)64.70(53)
68,63(57)
72,71(80)
49,58(49)
30,24(30)
38,60(56)
33,52(45)
41,59(60)
46,53(50)
28,75(8)
0,19(3) 474,85(488)
(x) Statte til Grækenland 1981-82.
106

B.ilagstahp.1 Q
Rsktonal formel ins af fondens statte vdet fra 1975-1 ga?,
(fortsat')
Statte 1982
i Mio ECU
Medl. i parantes antal projekter
stat Industri og Infra- Infra- Under- I alt
tjen. ydeis. strukturer strukt. i sogel-
bjergegne ser
Haute-Normandie 0,27(2) 0,27(2)
Basse-Normandie 5,50(34) 11,58(32) - - 17,08(66)
Picardie 0,89(12) - - - 0,89(12)
Champagne-Ardenne 6,05(22) - - - 6,05(22)
Bourgogne 0,71(10) - - - 0,71(10)
Centre 1,31(12) 0,17(2) - - 1,48(14)
Nord-Pas-de-Calais 71,15(117) 8,54(15) - - 79,69(132)
Bretagne 15,25(129) 191,77(155) - -207,02(284)
Pays de la Loire 24,49(119) 46,85(84) - - 71,34(203)
Poitou-Charentes 11,56(76) 32,52(147) - - 44,08(223)
Lorraine 46,27(145) 14,88(8) - - 61,15(153)
Alsace 5,41(51) - 0,05(1) - 5,46(52)
Franche-Comté 0,08(3) - - -0,08(3)
Limousin 3,82(35) 43,56(71) 3,06(32) - 50,44(138)
Aquitaine 16,86(83) 48,47(98) 0,29(11)- 65,62(192)
Midi-Pyrénées 12,07(98) 78,14(184) 2,30(17) - 92,51(299)
Auvergne 6,51(41) 71,06(122) 1,43(13)- 79,00(176)
Rhônes-Alpes 18,36(70) 0,94(11) 0,70(3) - 20,00(84)
Languedoc-Roussillon 8,28(47) 45,86(166) 1,06(22) - 55,20(235)
Provence-Côte-d’Azur 1,61(18) - - - 1,61(18)
Corse 0,15(2) 44,71(54) - - 44,86(56)
Guadeloupe 3,95(61) 59,72(30) 1,02(9) - 64,69(100)
Guyane 3,86(23) 21,14(26) 0,32(4)- 25,32(53)
Martinique 3,23(33) 57,55(29) 2,33(11) - 63,11(73)
Réunion 2,80(52) 54,15(27) 0,95(7) - 57,90(86)
Multiregional projekt .  - 12,92(1) “ - 12,92(1)
FRANKRIG 270,44(1295) 844,53(1262) 13,51(130) - 1128,48(2687)
J  IRLAND 130,59(233) 306,45(387) 12,99(72) 0,79(3) 450,82(695)
Bilag B. Statistikker vedrørende fondens virksomhed 107

Bilagstabel Q
PgRiQPQl farveling af fondens støtte vdet fra 1975-1 0 8?.
Hartm)
Medi.
statStøtte 1982  
i Mio ECU
i parantes antal projekter
Industri og  
tjen. ydeis.Infra­
strukturenInfra- 
jstrukt. i  
(bjergegneUnder­
søgel­
serI alt
riuli-Venezia Giulia  
Toscana 
Marche 
Lazio 
Abruzzi 
Molise 
Campania 
Puglia 
Basilicata  
Calabria  
Sicilia 
Sardegna
Multiregional projekt  
ITALIEN1,00(5) 
11,92(48)  
61,14(242)  
60,18(164)  
4.66(14)  
63,36(234)  
76,55(175)  
8,15(31) 
7,86(38) 
25,79(127)  
8,79(50)42,14(282)  
2,19(1) 
35,99(252)  
61,08(215)  
76,03(130)  
28,42(181)  
710,01(796)  
146,26(555)  
43,36(513)  
227,41(948)  
446,89(229)  
184,97(635)  
355,29(15)3,09(72)
0,37(8)
I, 77(38)  
0,42(14)  
2,59(75)  
4,62(191)  
5,46(104)  
3,36(117)
[26,46(261)
II, 28(115)  
3,36(85)5,62(8)
0,19(1)
2,00(6)45,23(354)  
3,19(6) 
48,28(308)  
123,99(495)  
136,63(308)  
35,67(270)  
783,61(1229)  
228,27(834)  
54,87(661)  
261,73(1247)  
484,15(472)  
199,12(776)  
335,29(15)
329,40(1128)12340,04(4752) 62,78(1080) 7,81(15) 2740,03(6975)
LUXEMBOURG 7,23 (9) 7,23(9)
Noord Nederland 
Limburg
NEDERLANDENE9,99(6)
7,33(5)
17,32(11)58,59(28)
24,49(12)
83,08(40)68,58(34)  
31,82(17)
100,40(51)
North
Yorkshire/Humbers ide
East Midlands
South-West
West Midlands
North-West
Wales
Scotland
Northern Ireland  
Multiregional projekt
DET FORENEDE KONGERIGE24,32(112)
9,14(39)
2,13(11)
4,84(30)
103,40(62)
87,85(93)
87,31(132)
84,48(111)
503,47(590)229,36(695)
99,63(392)
13,60(56)
39,94(148)
0,54(8)
126,13(501)
198,18(711)
355,11(746)
136,46(247)
1178,95(3504) 24,40(138)21,20(111)
3,20(27)0,13(1)
0.05(1)
0,06(1)
0,14(2)
0,02(1)
0,37(6)353,68(807)  
108,90(432)  
15,73(67)  
44,78(178)  
0,54(8) 
229,53(563)  
286,08(805)  
443,68(990)  
224,28(387)  
0,0 2(1)
1707,19(4238)
108

DllflKStnbcl 10
Vffiscnt1 IftS-te. sor io-økonomiske Indikat orer.
Medl. Befolkning 1980 Støtte/indb. Arb.lø BNP/
stat 1000Indb/km2 19821975/82 hed.in- (KKS)
deks 81 ind.1979
BELGIEN
Vlaanderen ’ ’ 5627 416 1,50 6,32137,1 104,5
Wallonie ! 3228 192 3,1111,37164,6 86,4
DANMARK
Groenland 51 0264,041272,24- -
Andre regioner 3332 831,61 6,02 “ -
TYSKLAND
Schleswig-Holstein 2605 166 1,6821,13 60,6 96,3
Bremen 6951720 0,79 2,3076,1147,7
Nordrhein-Westfalen 17044 500 0,29 1,7447,3113,6
Hessen 5589 265 0,55 4,4340,2119,8
Rhe inland-Pfalz 3639 183 6,0046,4103,4
Baden-Württemberg 9233 258 0,07 1,5733,4120,3
Bayern 10899 154 1,67■  7,68 36,7108,8
Saarland 1068 41611,33 51,73 68,8102,8
Berlin 1899 3956 -11,51 74,4133,2
Niedersachsen 7246 153 1,5811,58 53,6 98,5
19821981/82 (x)ind 1978
GRÆKENLAND
Ana. Ster. Kai Nisoi 3982 181 5,2216,25-96,2
Kentr.Dyt. Makedonia 1680 6815,60 40,85 -93,5
Pelop. Dyt. Ste. Ellas 1287 4634,52 56,50 -77,8
Thessalia 695 5036,35 71,34 -73,1
Anatoliki Makedonia 426 4544,77 70,99-66,7
Kriti 501 6052,16 77,05-72,5
Ipiros 443 4429,07 75,67 -62,5
Thraki 346 4052,95120,20 -52,5
Nisoi Anat. Agaiou 348 5352,56133,71 -60,9
(x) Indeks for Grækenland: - arbejdsløshed 1981 = 53,6
-BNP/indb .(KKS)1979 = 57,6
Bilag B. Statistikker vedrørende fondens virksomhed 109

Bi lagstabel-IS
Væsentligste soclo-økonomtpke indikatorer. 
ILorLiiflll
Medl. Befolkning 1980 Støtte/indb. 4rb.lø
hed.in­
deks 813NP/
(KKS) 
ind.1979stat 1000Indb/km2 19821975/82
FRANKRIG
. 0 Z. t ■ ·
Haute-Normandie 1645 134-0,16125,2 128,0
Basse-Normandie 1316 752,8812,98102,9 91,3
Picardie 1719 890,08 0,52110,6 104,4
Champagne-Ardenne 1348 53 -4,49132,0 112,3
Bourgogne 1592 500,08 0,4594,5 97,0
Centre 2232 570,08 0,6695,0 98,7
Nord-Pas-de-Calais 3923 316 2,2220,31137,0 95,5
Bretagne 2660 9824,03 77,83 89,4 84,1
Pays de la Loire 2872 902,6524,84102,1 94,9
Poitou-Charentes 1539 603,0728,64101,5 82,9
Lorraine 2312 981,1226,45 96,4 99,7
Alsace 1565 189 0,19 3,4972,3107,2
Franche-Comté 1089 670,04 0,0794,8 98,5
Limousin 733 437,4468,81 92,6 81,4
Aquitaine 2581 624,5225,42109,2 96,1
Midi-Pyrénées 2272 5014,92 40,72108,0 81,5
Auvergne 1319 517,9259,89104,9 86,6
Rhônes-Alpes 4947 113 0,54 4,04100,2 108,6
Languedoc-Rous sillon 1838 675,0730,03131,0 95,8
Provence-Côte-d'Azur 3892 124 -0,41128,7 106,5
Corse 230 27130,17 195,04 111,7 -
Guadeloupe 328x 193x145,34 197,23 - -
Guyane 73x 1x188,77 346,85 - -
Martinique 326x 296x141,47 193,59
Réunion 515x 205x54,83112,43 - -
IRLAND 3401 4833,62132,56 135,1 62,3
(x) Indeks 1982
110 EFRU

Bilagstabel 10
Væsentligste socio-økonomiske indikatorer, 
(fortsat!
Medi. Befolkning 1980 Støtte/indb. Arb.lø
hed.in­
deks 81BNP/
(KKS)
ind.1979stnt 1000Indb/km2 19821975/82
ITALIEN '
Friuli-Venezia Giulia 1245 159_36,33 80,5 94,6
Toscana 3601 157 -0,8995,6 96,1
Marche 1418 146 4,0534,05 71,5 84,2
Lazio 5074 295 2,8124,44130,5 84,5
Abruzzi 1242 11522,70110,01 136,3 68,4
Molise 334 7523,14106,80 113,6 59,9
Campania 5475 40354,48139,47 182,1 57,3
Puglia ; 3930 20313,59 58,08129,3 60,8
Basilicata 619 6216,48 88,64222,8 61,2
Calabria v : 2083 13831,65125,65 184,4 47,9
Sicilia 5012 19513,44129,52 159,9 57,5
Sardegna 1606 6720,03123,99 223,4 66,5
LUXEMBOURG 365 141 6,1119,81 39,8124,3
NEDERLANDENE
Noord Nederland 1562 173 5,7543,91140,0 123,1
Limburg 1071 485 7,9229,71138,5 86,4
DET FORENEDE KONGERIGE
North : 3082 20034,12114,76 167,6 89,7
Yorkshire/Humberside 4884 317 7,2222,30136,2 87,4
East Midlands 3779 242 0,66 4,16117,9 88,7
South-West 4343 182 2,9810,31100,8 85,3
West Midlands 5154 396-0,10137,7 86,6
North-West 6450 880 7,7535,59160,7 89,1
Wales 2778 13432,18102,98 158,8 91,1
Scotland 5153 6521,79 86,10164,3 94,1
Northern Ireland 1547 11026,81144,98 204,0 70,2
Bilag B. Statistikker vedrørende fondens virksomhed 111

BILAG C. ANVENDTE TEGN OG FORKORTELSER
< Mindre end
> Større end
% Procent
Mio Million
Mrd Milliard f
ECU Europæisk valutaenhed
DM Tyske mark
FF Franske francs
LIT Italienske lire
HFL Gylden
BFR Belgiske francs
LFR Luxembourgske francs
UKL Pund sterling
IRL Irske pund
DKR Danske kroner
DR Drachmer
BNP Bruttonationalprodukt i markedspriser
PPS/SPA Købekraftstandardenheder
EF De europæiske Fællesskaber
EKSF Det europæiske Kul- og Stålfællesskab
EUR 9 Medlemslandene i alt, uden Grækenland
EUR 10 Medlemslandene i alt
Bilag C. Anvendte tegn og forkortelser 113

INDHOLD
Kapitel I - Indledning ..........................................  1
Ind
ledende bemærkninger ........................................  1
Over
sigt over fondens virksomhed i 1982 ........................  2
Kapitel I
I - Fondens interventioner ............................  7
Den
 kvotabestemte afdelings virksomhed ..........................  7
Indledende 
bemærkninger samt bemærkninger vedrørende den anvendte
metode ....................................................... 7
Gennemgang af ansøgninger om støtte til investeringsprojekter .  10
Resultatet af gennemgangen af støtteansøgningerne ............  11
Hørin
g af fondsudvalget .................... -................. 13
Be
slutninger om støtte ........................................  14
Vedr
ørende investeringsprojekterne ..........................  16
Ved
rørende undersøgelser ....................................  18
Den kv
otafrie afdelings virksomhed ..............................  21
Genne
mførelse af de særlige aktioner ..........................  21
Gen
nemførelsen af igangværende programmer .· .................. 23
Nye forsl
ag til forordninger om kvotafrie aktioner ............  31
Kapite
l III - Finansiel forvaltning og kontrol .  ................  35
Dis
ponible budgetmidler ........................................  35
Ud
nyttelsen af forpligtelsesbevillingerne .......... ’........... 35
Den 
kvotabestemte afdeling .................. *................. 35
Den 
kvotafrie afdeling ........................................  41
Indfrielse 
af de indgalde forpligtelser (betalinger) ............  42
Den
 kvotabestemte afdeling ....................................  43
Den 
kvotafrie afdeling ......................................... 48
Kontrol ..........................  49
Ko
ntrolvirksomhed ............................................. 49
Vurdering ....................................................... 51
Kapite
l IV - Oplysning om fondens interventioner ................  53
Medde
lelser til pressen ......................................... 53
Informationstavler ............................................... 54
Kvotafrie aktioner: De nationale myndigheders informationsvirksomhed 55
Offentliggørelse i De europæiske Fællesskabers Tidende ..........  56
Den kv
otabestemte afdeling ............................  56
Den kvotafrie afdeling ......................................... 56
Meddelelse til investorerne ..................................... 57
Kapitel V: Oversigt over EFRU's virksomhed 1975-1982   59
Kortfattet redegørelse ........................................... 59
Fondens kvotabestemte afdeling ................................  59
Fondens 
kvotafrie afdeling ..................................... 63
Anvendelsen af princippet om geografisk koncentration af støtten .  64
Virkningerne af fondens interventioner på beskæftigelsen ...........t>8
Komplementaritet- & additionsprincippet. Sammenlægning af national
støtte og fællesskabsstøtte ..................................... 73
EFRU's virkning på regionaludviklingen ..........................  77
V
Indh
old 115

Bilag A. Bilagblatten ..............................................79
Bilng nr. 1   79
Rogionaludviklingsprogrammer ...................................  79
Bilag 
Nr. 2     84
Integrerede Regionaludviklingsforanstaltninger ................  84
EF-st
rukturfondenes integrerede interventioner. ............  84
Integr
erede udviklingsprogrammer ............................. 88
Bilag B. Statistikker vedrorende fondens virksomhed ............  91
Hove
dtyper af finansierede projekter ........................... 93
Industri-, håndværks- og servicevirksomhed. ................  93
Infrastruk
turer .............................................  94
Bilag C
. Anvendte tegn og forkortelser · , · *  . . .  , . .  ..........  113
11
6 EFRU

TABELLISTE
r(M
Tabel 1  Investeringsprojekter gennemgåt i 1982 (EFRU, den
kvotabestemte afdeling)............................................ 9
Tabel 2 Støttens og investeringsbeløbenes fordeling på
investeringskategorier - ansøgninger gennemgået i 1982............ 10
Tabel 3 Fordelingen af antallet af de investeringsprojekter, der
ikke blev godkendt under gennemgangen af projekter i 1982 .........  12
Ta
bel 4 Resultatet af gennemgangen af investeringsprojekter i 1982 13
Tabel 5 Beslutninger om støtte i 1982: antal investeringsprojekter, 
investeringsbeløb og støttebeløb, fordelt på de forskellige ... 14
Tabel 6 Investeringsprojekter, hvorom der i 1982 er truffet
beslutning om støtte............................................... 15
Tabel 7 Støttens fordeling (i 7) på medlemsstater øg
investeringskategorier ..........................................  17
Ta
bel 8 Artikel 12-undersogelser - Situationen pr. 31.12.82. .  .  19
Tabel 9 Støtte til programmer under EFRU . 22
Ta
bel 10 EFRU, den kvotabestemte afdeling, budgetsituationen 19S2. 36
Tabel 11 Udnyttelse af forpligtelsesbevillingerne i 1982 .... 37
Tabel 12 EFRU, den kvotabestemte afdeling Forpligtelsesbevillinger,
der har henstået ved udgangen af hvert år .........................  39
Ta
bel 13 Budgetsituationen 1982 (EFRU, den kvotafrie afdeling). .  40
Tabel 14 EFRU, den kvotafrie afdeling ...........................  41
Ta
bel 15 Udbetalinger i 1982 - Endnu ikke indfriede forpligtelser
ultimo 1982 ............................. '.........................  44
Ta
bel 16 Indfrielse af forpligtelserne for de forskellige
regnskabsår ..................................................... 45
Tabel 17 Fordeling mellem medlemsstaterne af de årlige udbetalinger 46 
Tabel 18 Udviklingen siden 1975 med hensyn fil betalingsbovi 11inge.  47
Tabel 19 Indfrielse af forpligtelserne i forbindelse med de særlige
programmer....................................................... 48
Tabel 20 Opsatte informât .ionstavler .............................  55
Ta
bel 21 Antal projekter, som har været forelagt Kommissionen og
EFRU-udvalget,  og som har modtaget støtte .........................  60
Ta
bel 22 Fordeling af udvalgets stemmer (vedr. udkast til
beslutninger) ...............................   61
Tab
el 23 Beslutninger om støtte 1975-19S2 ........................  62
Ta
bel 24 EFRU 1  s budgetti Ide U n g e r ..............................  64
Tab
el 25 Forpligtelsernes fordeling på de enkelte medlemsstater
1975-1982.......................................................... 65
Tabel 26 Støtten til de dårligst stillede regioner i T i  af den
samlede årlige EFRU-stotte......................................... 66
Tabel 27 EFRU-stotte pr. region og pr. indbygger for så vidt angår
de dårligst stillede regioner...................................... 67
Tabel 28 Arsoverslag over oprettede og bevarede arbejdspladser
1975-1982.......................................................... 70
Tabel 29 Den integrerede foranstaltning i Napoli: projekter
finansieret af fonden i 1982....................................... 86
Bilagstabel 1  Oversigt over beslutningerne om støtte, støtte ydet
per medlemsstat .............................. -.................  92
Bilag
stabel 2 Investeringsprojekter finansieret af fonden i perioden 
1982, industri-, håndværks- og servicevirksomhed ..................  95
11
7 EFRU

Bilagstabel 3 Investeringsprojekter finansieret af fonden i perioden
.............................................................. ·  96
Bilagstabe
l 4 Investeringsprojekter finansieret af fonden i perioden
1982, Infrastsrukturer................................... ···_··  97
Bilagstabel 5 Investeringsprojekter finansieret af fonden i perioden
1975-1982, infrastrukturer ......................................... 9^
Bilagstabel 6 Infrastrukturprojekter 19S2, stotte hvorom der er
blevet truffet beslutning ......................................... 9^
Bilagstabel 7 Antal kontrollerede investeringsprojekter i 1982 og
siden fondens oprettelse (per region) ..............................  100
Bilagstabel 8
 Regional fordeling af fondens stotte ydet i 1982. 103
Bilagstabel 9 Regional fordeling af fondens stotte ydet fra
1975-1982 .................................................... .. .  1°6
Bilagstabe
l 10 Væsentligste socio-ekonomiske indikatorer. .  .  .  109
Tabelliste