ISSN 1831-07962012
DA
Særberetning nr. 25
DEN EUROPÆISKE
REVISIONSRET
ER DER INDFØRT VÆRKTØJER MED 
HENBLIK PÅ AT OVERVÅGE, OM MIDLERNE 
FRA SOCIALFONDEN TIL ÆLDRE 
ARBEJDSTAGERE  ANVENDES EFFEKTIVT?

ER DER INDFØRT VÆRKTØJER MED 
HENBLIK PÅ AT OVERVÅGE, OM 
MIDLERNE FRA SOCIALFONDEN TIL 
ÆLDRE ARBEJDSTAGERE ANVENDES 
EFFEKTIVT? Særberetning nr. 25  2012
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
Fax +352 4398-46410
E-post: eca- info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu
Særberetning  nr. 25  2012
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Katalogoplysninger findes bagest i denne publikation
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2013
ISBN 978-92-9241-112-1
doi:10.2865/60870
© Den Europæiske Union, 2012
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?3
INDHOLD
Punkt
 FORKORTELSER
I–V RESUMÉ
1–8  INDLEDNING
1–2  DEN EUROPÆISKE UNIONS BESKÆFTIGELSESMÅL OG DEN EUROPÆISKE SOCIALFOND
3–6  OPERATIONELLE PROGRAMMER OG DEL T FORVAL TNING
7–8  RESUL TATMÅLING
9–13  REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODEN
14–59  BEMÆRKNINGER
14–39  INDHOLDET AF DE OPERATIONELLE PROGRAMMER
15–21  DEFINITIONEN AF »ÆLDRE ARBEJDSTAGERE« ANVENDES IKKE KONSEKVENT I  DE OPERATIONELLE 
PROGRAMMER, OG DOKUMENTATIONEN ER MANGELFULD
22–32  DE FASTSATTE MÅL, INDIKATORER OG MÅLVÆRDIER ER IKKE FYLDESTGØRENDE
33–35  OPERATIONELLE PROGRAMMERS SPECIFIKKE RESULTAT- OG EFFEKTMÅL INDSKRIVES IKKE SYSTEMATISK 
I PROJEKTBETINGELSERNE
36–39  KOMMISSIONEN DOKUMENTERER IKKE SIN BEDØMMELSE AF DE OPERATIONELLE PROGRAMMERS INDHOLD 
TILFREDSSTILLENDE
40–59  OVERVÅGNING OG EVALUERING
41–48  OVERVÅGNINGSSYSTEMERNE GØR DET IKKE ALTID MULIGT AT KONTROLLERE, HVORDAN OPFYLDELSEN AF 
DE TILSIGTEDE MÅL SKRIDER FREM
49–54  DER ER MANGLER I  PLANLÆGNINGEN OG GENNEMFØRELSEN AF EVALUERINGERNE
4
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?55–59   KOMMISSIONEN PRIORITERER FINANSIELLE SPØRGSMÅL HØJEST, NÅR DEN BEDØMMER OVERVÅGNINGS- 
OG FORVALTNINGSSYSTEMERNE
60–64  KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER
KOMMISSIONENS SVAR
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?5
EFT : De Europæiske Fællesskabers Tidende
ESF : Den Europæiske Socialfond
EU: Den Europæiske Union
EUT : Den Europæiske Unions Tidende
It: Informationsteknologi
OP: Operationelt programFORKORTELSER
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?6
RESUMÉ
V.
Retten anbefaler, at Kommissionen:
a) pålægger medlemsstaterne at udforme deres OP’er på 
en sådan måde, at de resultater, der opnås ved hjælp af 
ESF-midlerne, kan måles. Det bør defineres utvetydigt, 
hvilke befolkningsgrupper foranstaltningerne er rettet 
imod, og der bør formuleres relevante, kvantificerede 
operationelle mål og indikatorer, så udfald, resultater og 
specifikke virkninger kan måles på målgruppeniveau. 
Der bør opstilles foreløbige milepæle, og målene bør 
placeres i et værdihierarki 
b) pålægger medlemsstaterne at udforme overvågnings- 
og evalueringssystemer, som sikrer, at de fremskridt, der 
gøres i retning af alle de fastsatte målværdier, med pas -
sende mellemrum kan måles og beskrives 
c)  indhenter sammenhængende og pålidelige oplysnin -
ger fra medlemsstaterne, så den kan oplyse korrekt om 
de midler, der er stillet til rådighed fra ESF, og de resul -
tater, der er opnået 
d) sørger for, at der udføres en dybtgående analyse af per -
formancerelaterede spørgsmål, når medlemsstaternes for -
valtnings- og kontrolsystemer vurderes og overvåges og 
e) dokumenterer sin kontrol bedre ved at sikre, at der er et 
kontrolspor, som gør det muligt at vurdere den udførte 
kontrols omfang og konsistens.I.
Den Europæiske Socialfond (ESF) er et af Den Europæi -
ske Unions (EU’s) centrale finansieringsinstrumenter, 
når den skal støtte medlemsstaterne på beskæftigel -
sesområdet. I programmeringsperioden 2007-2013 vil 
ESF’s udgifter beløbe sig til mere end 75 milliarder euro 
svarende til ca. 8 %af EU’s samlede budget.
II.
Målet for denne revision er at undersøge, om og 
i hvilken udstrækning medlemsstaterne og Kommis -
sionen har udviklet og anvender redskaber, som gør 
det muligt at vurdere, om de planlagte mål er ble -
vet opfyldt. Med henblik herpå udvalgte Retten en 
af de vigtigste dårligt stillede grupper, nemlig ældre 
arbejdstagere.
III.
Retten konstaterede mangler både i de operationelle 
programmers udformning og i overvågnings- og eva -
lueringssystemerne. Den bemærkede endvidere, at 
Kommissionen ikke har sammenhængende data på 
EU-niveau om operationelle mål, indikatorer og til -
delte midler.
IV.
Som følge heraf og på trods af, at et af EU’s strategi -
ske mål er at øge beskæftigelsesfrekvensen blandt 
ældre arbejdstagere, er hverken medlemsstaterne eller 
Kommissionen i stand til at fastslå, hvor mange ældre 
arbejdstagere der har fået nye kvalifikationer eller har 
fundet eller beholdt et arbejde efter at have deltaget 
i en foranstaltning finansieret af ESF. Hertil kommer, at 
det heller ikke vides, hvor stort et beløb der er blevet 
brugt på denne type foranstaltninger.
7
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?
DEN EUROPÆISKE UNIONS BESKÆFTIGELSESMÅL 
OG DEN EUROPÆISKE SOCIALFOND
1. I 2000 godkendte regeringscheferne Lissabondagsordenen1 og 
i 2010 Europa 2020-strategien2 og fastsatte ved begge lejligheder Den 
Europæiske Unions (EU’s) økonomiske og sociale strategi for de følgende 
ti år. Begge disse strategidokumenter indeholder handlingsplaner for 
mere vækst og flere job og opstiller mål på flere områder, særlig i relation 
til beskæftigelse.
2. Den Europæiske Socialfond (ESF) er et finansielt nøgleinstrument, som 
er udformet til at hjælpe medlemsstaterne med at opfylde EU’s beskæf -
tigelsespolitiske mål. Dets formål er at fremme arbejdsløses og dårligt 
stillede personers integration på arbejdsmarkedet, primært via støtte til 
uddannelsesforanstaltninger. I programmeringsperioden 2007-2013 vil 
ESF’s udgifter beløbe sig til mere end 75 milliarder euro svarende til ca. 
8 % af EU’s samlede budget.
OPERATIONELLE PROGRAMMER OG DEL T 
FORVAL TNING
3. ESF implementeres af Kommissionen ved delt forvaltning. Det betyder, at 
visse opgaver er uddelegeret til medlemsstaterne, mens Kommissionen 
stadig har det endelige ansvar for alle EU’s udgifter3. 
4. ESF iværksættes via flerårige operationelle programmer (OP’er), som med -
lemsstaterne forbereder og forhandler med Kommissionen, og som ved -
tages i form af kommissionsbeslutninger4. Et OP er et strategidokument. 
Det analyserer problemerne og behovene i det pågældende geografiske 
område og udpeger de dårligt stilede grupper, som har behov for bi -
stand, samt fastlægger de mål, der skal opfyldes ved hjælp af midlerne 
fra ESF.1 Lissabondagsordenens 
mål var, at EU senest 
i 2010 skulle blive »den mest 
konkurrencedygtige og 
dynamiske videnbaserede 
økonomi i verden, en 
økonomi, der kan skabe en 
holdbar økonomisk vækst 
med flere og bedre job og 
større social samhørighed«. 
2 Europa 2020, som blev 
iværksat i 2010, erstatter 
Lissabondagsordenen. 
Strategien handler om 
at skabe intelligent, 
bæredygtig og inklusiv 
vækst. Den sætter fokus 
på fem mål, som skal være 
opfyldt senest i 2010 inden 
for beskæftigelse, 
innovation, uddannelse, 
fattigdomsbekæmpelse og 
klima/energi. 
3 Artikel 17, stk. 1, i traktaten 
om Den Europæiske Union 
og artikel 317 i traktaten 
om Den Europæiske Unions 
funktionsmåde  
(EUT C 115 af 9.5.2008, s. 1). 
4 Det operationelle 
program er et dokument, 
som udarbejdes efter 
en lang og detaljeret 
forhandlingsprocedure, hvori 
indgår høring af interessenter, 
en forudgående evaluering 
og bilaterale møder 
mellem Kommissionen og 
medlemsstaterne.INDLEDNING
8
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?FIGUR 1
OPERATIONEL T PROGRAM: OVERSIGT I  DIAGRAMFORM OVER PROGRAMMERING, 
GENNEMFØRELSE OG RAPPORTERING
Preparation of annual implementation 
reports including aggregated monitoring 
information and evaluation resultsProgrammering og gennemførelse 
Medlemsstaten
Udarbejder  det 
operationelle program
Analyserer og godkender
det operationelle programAnalyserer og vurderer de 
årlige gennemførelsesrapporterEuropa-Kommissionen
Udvælger projekter
eller projektleverandørerUdarbejder de årlige 
gennemførelsesrapporter, herunder også 
de aggregerede overvågningsoplysninger 
og evalueringsresultater      Forvaltningsmyndigheden 
(eller det formidlende organ)
Gennemfører 
projekterneLeverer overvågningsoplysninger
om projekterneProjektleverandørerneRapportering
Kilde : Den Europæiske Revisionsret.
9
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?5. Til at forvalte og gennemføre de operationelle programmer udpeger 
medlemsstaterne forvaltningsmyndigheder, som har hovedansvaret for 
at sikre, at programmet gennemføres effektivt og korrekt. Med henblik 
herpå indfører og opretholder forvaltningsmyndighederne passende 
ordninger for finansiel forvaltning og kontrol og sørger for, at opgaverne 
i relation til programmering, kontrol, overvågning og rapportering ud -
føres. Forvaltningsmyndighederne kan beslutte at uddelegere en del af 
gennemførelsesopgaverne til et eller flere formidlende organer. Projek -
terne udføres af projektleverandører, som udvælges af forvaltningsmyn -
dighederne eller de formidlende gennemførelsesorganer, og som ind -
sender overvågningsoplysninger til disse. Forvaltningsmyndighederne 
samler disse oplysninger og sender dem til Kommissionen i form af årlige 
gennemførelsesrapporter5.
6. Figur 1  beskriver i enkle vendinger de vigtigste aspekter i forbindel -
se med programmering og gennemførelse af samt rapportering om 
ESF-foranstaltninger.
RESUL TATMÅLING
7. Som det er tilfældet med alle posterne på EU’s budget, skal ESF imple -
menteres i overensstemmelse med EU’s finansforordning, særlig med 
hensyn til de grundlæggende principper for forsvarlig økonomisk for -
valtning6: sparsommelighed, produktivitet og effektivitet7. Dette krav er 
blevet indarbejdet i forordningen om strukturfondene8.
8. Hvis forvaltningsmyndighederne skal kunne rapportere om de opnåede 
resultater, er det bydende nødvendigt, at OP’erne helt fra begyndelsen 
definerer kvantificerede operationelle mål (målværdier) og indikatorer, 
så de fremskridt, der gøres under gennemførelsen af det operationelle 
program, kan måles. Det er også nødvendigt at indføre hensigtsmæssige 
systemer til overvågning og evaluering af programgennemførelsen.5 Denne institutionelle 
struktur suppleres med en 
attesteringsmyndighed, 
hvis funktion er at attestere 
over for Kommissionen, at 
de udgifter, der er anmeldt 
med henblik på godtgørelse, 
er nøjagtige, at de 
stammer fra et pålideligt 
regnskabssystem, og at 
de er i overensstemmelse 
med de gældende EU-
regler og nationale regler. 
En revisionsmyndighed 
undersøger, om 
kontrolsystemerne fungerer 
effektivt, og er ansvarlig for 
erklæringen om afslutning og 
rapporten til Kommissionen.
6 Artikel 27 i Rådets 
forordning (EF, Euratom) 
nr. 1605/2002 af 25. juni 
2002 om finansforordningen 
vedrørende De Europæiske 
Fællesskabers almindelige 
budget (EFT L 248 af 
16.9.2002, s. 1).
7 I henhold til princippet 
om sparsommelighed  
skal de ressourcer, som 
institutionen anvender 
til gennemførelse af sine 
aktiviteter, stilles til rådighed 
på det rigtige tidspunkt, 
i den rigtige mængde og 
kvalitet samt til den mest 
fordelagtige pris. Princippet 
om produktivitet  drejer sig 
om at sikre et optimalt 
forhold mellem de anvendte 
ressourcer og de opnåede 
resultater. Princippet om 
effektivitet  drejer sig om at nå 
de opstillede specifikke mål 
og de forventede resultater. 
8 Artikel 14 og 60 
i Rådets forordning 
(EF) nr. 1083/2006 af 
11. juli 2006 om generelle 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond og 
Samhørighedsfonden og 
ophævelse af forordning 
(EF) nr. 1260/1999 
(EUT L 210 af 31.7.2006, p. 25). 
10
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?9 EU 2020-strategien har 
ikke nogen specifik målværdi 
for ældre arbejdstageres 
beskæftigelsesfrekvens. Men 
for at kunne opfylde EU’s 
eneste kvantificerede 
beskæftigelsesmål, som er, 
at 75 %af de 20-64-årige 
samlet set skal være 
i beskæftigelse, skal en større 
andel af befolkningen forblive 
i arbejde i længere tid. I den 
årlige aktivitetsrapport 
fra GD for Beskæftigelse, 
Sociale Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold 
og Inklusion overvåger 
Kommissionen endvidere 
de ældre arbejdstageres 
beskæftigelsesfrekvens som 
led i opfyldelsen af Europa 
2020-strategien.
10 I bilag IV til forordning 
(EF) nr. 1083/2006 gives en 
liste over nummererede 
temaer — fra beskæftigelse 
i nr. 62 (Udvikling af systemer 
og strategier for livslang 
læring i firmaer, uddannelse 
og tjenester for de ansatte 
til fremme af deres evne til 
at tilpasse sig forandringer, 
fremme af iværksætterånd 
og innovation) til 
nr. 74 (Udvikling af det 
menneskelige potentiale 
inden for forskning og 
innovation, navnlig  
…9. Målet for revisionen var at undersøge, om medlemsstaterne og Kommis -
sionen havde indført og anvendte de redskaber, der er nødvendige for 
i programmeringsperioden at kunne vurdere effektiviteten af de ESF-
foranstaltninger, som henvender sig til ældre arbejdstagere. Revisionen 
var koncentreret om OP’ernes indhold, særlig de kvantificerede opera -
tionelle mål og indikatorer og overvågnings- og evalueringssystemerne.
10.  Ældre arbejdstagere er en af de grupper, som EU’s flerårige strategier sæt -
ter fokus på. Lissabondagsordenen fastsatte et specifikt beskæftigelses -
mål for denne befolkningsgruppe, som stadig er en central gruppe i for -
bindelse med opfyldelsen af Europa 2020-strategiens beskæftigelsesmål9. 
11.  I programmeringsperioden 2007-2013 var der 117 ESF-OP’er, hvoraf de 
63 beskæftigede sig med ældre arbejdstagere på mindst én af følgende 
måder:
a) Det operationelle program peger eksplicit på ældre arbejdstagere som en 
målgruppe.
b) Det operationelle program definerer specifikke indikatorer til måling af de 
fremskridt, der gøres med hensyn til denne gruppe.
c) Der var afsat midler til foranstaltninger, som skal fremme aktiv aldring og 
forlænge arbejdslivet, dvs. EU’s prioriterede tema nr. 6710.
12.  Til revisionen udvalgte Retten seks11 af disse 63 OP’er. De tegner sig 
tilsammen for 222 millioner euro, dvs. 22 %af det beløb, der i alt er øre -
mærket til EU’s prioriterede tema nr. 67 (1 milliard euro), og omfatter fire 
medlemsstater (Tyskland, Italien, Polen og Det Forenede Kongerige).REVISIONENS OMFANG OG 
REVISIONSMETODEN
11
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?
13.  Revisionen dækkede programmeringsperioden 2007-2013 frem til maj 
2011. Retten analyserede forvaltningssystemerne i hvert af de udvalgte 
OP’er og kontrollerede, hvordan de fungerede, ved på stedet at under -
søge mellem to og fire projekter afhængigt af det enkelte tilfælde. I Kom -
missionen førte revisorerne samtaler med de ansatte, som var ansvarlige 
herfor, og udførte skrivebordskontrol. Endvidere blev der for alle 63 OP’er, 
herunder også dem, hvor revisorerne havde aflagt besøg på stedet, fore -
taget en rundspørge blandt de respektive forvaltningsmyndigheder for 
at få oplysninger om de systemer, de bruger, og om, hvordan de vurderer 
den bistand, de får fra Kommissionen12.… 
gennem postgraduate studier 
og forskeruddannelse og 
netværksaktiviteter mellem 
universiteter, forskningscentre 
og virksomheder). 
Prioriteret tema nr. 67 har 
titlen »Foranstaltninger til 
fremme af aktiv aldring og 
forlængelse af arbejdslivet«. 
Ifølge forordningen skal 
forvaltningsmyndighederne 
i deres OP’er angive 
fordelingen af de ESF-midler, 
de planlægger at bruge på 
disse temaer, og i deres årlige 
gennemførelsesrapporter 
de samlede beløb, der er 
indgået forpligtelser for til 
disse temaer. Overslaget 
over de midler, der vil blive 
brugt, er vejledende, og 
forvaltningsmyndighederne 
er derfor ikke bundet heraf.
11 Der er tale om følgende 
OP’er: Emilia-Romagna 
(Italien), England og Gibraltar 
(Det Forenede Kongerige), 
Polen, Puglia (Italien) samt 
Sachsen-Anhalt og Thüringen 
(Tyskland).
12 Rundspørgen blev iværksat 
i maj 2011 og var færdig 
i september 2011.
12
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?INDHOLDET AF DE OPERATIONELLE PROGRAMMER 
14.  Dette afsnit beskæftiger sig først med de anvendte definitioner af æl -
dre arbejdstagere og den fremlagte dokumentation og dernæst med 
de forskellige elementer, der er nødvendige for at kunne foretage en 
resultatvurdering (mål, indikatorer og målværdier). Afsnittets tredje del 
vedrører projektmålenes forbindelse med målene i OP’erne. Sidste del 
handler om Kommissionens vurdering.
DEFINITIONEN AF »ÆLDRE ARBEJDSTAGERE« ANVENDES 
IKKE KONSEKVENT I  DE OPERATIONELLE PROGRAMMER, 
OG DOKUMENTATIONEN ER MANGELFULD
»ÆLDRE ARBEJDSTAGERE« DEFINERES IKKE KONSEKVENT
15.  Lissabondagsordenen definerer ældre arbejdstagere som personer i den 
erhvervsaktive alder, der er mellem 55  og 64  år13, men rundspørgen viser, 
at mange forvaltningsmyndigheder anvender andre aldersgrupper i de -
res OP’er (fra +45 og +50 til +55 med eller uden en øvre aldersgrænse). 
Dette kan måske forklares med de forskellige socioøkonomiske og de -
mografiske forhold.
16.  Definitionen af ældre arbejdstagere anvendes imidlertid ikke konsekvent 
hele dokumentet igennem, uden at der gives nogen begrundelse herfor. 
Det var tilfældet i fire af de seks udvalgte OP’er14. Specielt var den al -
dersgruppe, der blev brugt i behovsanalysen, forskellig fra den, der blev 
anvendt i forbindelse med de prioriterede opgaver15 og/eller i de dertil 
knyttede aktioner og mål (jf. tekstboks 1 ).13 Den definition, der blev 
brugt på Det Europæiske 
Råd i Stockholm, 
som færdiggjorde 
Lissabondagsordenen.
14 Undtagelserne hertil er OP 
for England og Gibraltar og 
OP for Polen.
15 Forvaltningsmyndig -
hederne definerer i hver 
enkelt OP de prioriteter, som 
de vil bruge ESF-midlerne 
på (f.eks. arbejdskraftens 
tilpasningsevne, adgang 
til beskæftigelse, teknisk 
bistand). Disse prioriteter 
kaldes prioriterede op -
gaver og omfatter på 
et lavere niveau de 
operationer og aktioner, 
der vil blive gennemført 
af projektleverandører.BEMÆRKNINGER
TEKSTBOKS 1
DEFINITIONEN AF »ÆLDRE ARBEJDSTAGERE« I  DET OPERATIONELLE PROGRAM 
ANVENDES IKKE KONSEKVENT HELE DOKUMENTET IGENNEM
a) I OP for Emilia-Romagna relaterer den eneste målværdi og de foranstaltninger, der er fastsat for ældre ar -
bejdstagere, sig til aldersgruppen +45, men beskrivelsen af situationen (herunder også de statistiske data) 
og af behovene fokuserer på aldersgruppen 55-64 år.
b) I OP for Puglia relaterer de operationelle mål, der er fastsat med hensyn til de prioriterede opgaver, og de 
planlagte foranstaltninger sig til aldersgruppen +45. Beskrivelsen af situationen (herunder også de statistiske 
data) og af behovene vedrører imidlertid udelukkende aldersgruppen 55-64 år.
c) I OP for Sachsen-Anhalt og i OP for Thüringen anvendes aldersgruppen 55-64 år i situationsbeskrivelsen og 
i forbindelse med de målværdier, der er fastsat for ældre arbejdstagere på programniveau. De ordninger, 
der er rettet mod ældre arbejdstagere, henvender sig imidlertid til aldersgruppen +50.
13
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?
MANGELFULD DOKUMENTATION
17.  Behovsanalyserne mangler i større eller mindre grad kvantitative data, og 
det gør det vanskeligt at forstå den nationale eller regionale baggrund. 
I tre af de seks udvalgte OP’er anvendes der således ikke kontekstindika -
torer, som kan give kvantificerede oplysninger om den socioøkonomiske 
situation på området (f.eks. erhvervsfrekvens og ledighedsprocent). 
18.  Retten konstaterede, at der i ingen af de udvalgte OP’er er en klart ud -
trykt årsagssammenhæng mellem de beskrevne foranstaltninger og de 
mål, der søges opfyldt. Det betyder, at det ikke kan efterprøves, om de 
behov, der defineres i programmet, er i overensstemmelse med den 
valgte strategi og de specifikke mål, der fastsættes på opgaveniveau16. 
19.  Selv om »ældre arbejdstagere« i de udvalgte OP’er er defineret som en 
dårligt stillet gruppe i overensstemmelse med Lissabonagendaens be -
skæftigelsesmål og Europa 2020-strategierne, findes der kun undtagel -
sesvist finansielle oplysninger om foranstaltninger, som har disse som 
specifik målgruppe17. Ifølge de nugældende bestemmelser, skal der kun 
fremlægges finansielle oplysninger på opgaveniveau. Ingen af de udvalg -
te OP’er havde »ældre arbejdstagere« som en særlig prioriteret opgave.16 Ifølge det nugældende 
retsgrundlag skal der kun 
fastsættes specifikke mål på 
opgaveniveau. 
17 Blandt de seks udvalgte 
OP’er var det kun OP for 
England og Gibraltar, som 
kunne fremlægge sådanne 
oplysninger.
14
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?20.  OP’erne indeholder også en vejledende fordeling af ESF-midlerne på 
alle de forskellige prioriterede EU-temaer18. Der er imidlertid ingen prio -
riterede temaer, som specifikt beskæftiger sig med foranstaltninger til 
fordel for ældre arbejdstagere. EU’s prioriterede tema nr. 67 »fremme af 
aktiv aldring og forlængelse af arbejdslivet« er med sin formulering det 
tema, som med størst sandsynlighed vil kunne omfatte foranstaltninger, 
der sætter fokus på ældre arbejdstagere19, men de forskellige forvalt -
ningsmyndigheder fortolker indholdet af det prioriterede tema nr. 67 på 
forskellige måder (jf. tekstboks 2 ). 
21.  Det er derfor ikke muligt at få at vide, hvor mange midler der er blevet af -
sat i OP’erne til forøgelse af ældre arbejdstageres beskæftigelsesfrekvens.
DE FASTSATTE MÅL, INDIKATORER OG MÅLVÆRDIER ER IKKE 
FYLDESTGØRENDE
22.  Mål, indikatorer og målværdier skal gøre det muligt at forstå målsæt -
ningerne for et OP og måle, hvordan de opfyldes. For at kunne måle 
interventionernes effektivitet bør forvaltningsmyndighederne i deres 
OP’er definere output, resultater og specifikke effektindikatorer og kvan -
tificerede mål for de forskellige befolkningsgrupper, de vælger at støtte 
med ESF-midler.18 Ifølge modellen i bilag XVI  
til berigtigelse til 
Kommissionens forordning 
(EF) nr. 1828/2006 af 
8. december 2006 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning 
(EF) nr. 1083/2006 om 
generelle bestemmelser 
for Den Europæiske Fond 
for Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond og 
Samhørighedsfonden og 
til Europa-Parlamentets 
og Rådets forordning 
(EF) nr. 1080/2006 om 
Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling (EUT 
L 45 af 15.2.2007, s. 3).
19 I en af Europa-
Kommissionens publikationer 
fra 2012 ( Demography, active 
ageing and pensions , Social 
Europe guide, bind 3, s. 31) 
beskrives aktiv aldring som 
det at tilskynde de ældre til at 
forblive aktive ved at arbejde 
længere og gå på pension 
senere, ved at engagere sig 
i frivilligt arbejde, når de er 
gået på pension, og ved at 
leve et sundt og selvstændigt 
liv. Denne definition rækker 
klart ud over et hvilket som 
helst beskæftigelsesmål for 
aldersgruppen 55-64 år.
TEKSTBOKS 2
FORSKELLIGE FORTOLKNINGER AF INDHOLDET I  DEN EUROPÆISKE UNIONS 
PRIORITEREDE TEMA NR.  67
a) I OP for Sachsen-Anhalt omfatter prioriteret tema nr. 67 foranstaltningerne under »Aktiv frem til pensions -
alderen«. Andre foranstaltninger med henblik på at forbedre ældre arbejdstageres tilpasningsevne og deres 
adgang til beskæftigelse er opført under andre prioriterede temaer.
b) I OP for Emilia-Romagna omfatter prioriteret tema nr. 67 mange forskellige foranstaltninger, som ikke nød -
vendigvis har fokus på ældre arbejdstagere.
c) I OP for England og Gibraltar omfatter prioriteret tema nr. 67 ingen specificerede foranstaltninger. Det beløb, 
der er tildelt dette prioriterede tema, er faktisk et overslag over alle de omkostninger, der har at gøre med 
deltagere, som er over 50 år.
15
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?23.  Figur 2  giver flere oplysninger og illustrative eksempler vedrørende de 
forskellige elementer, der er nødvendige for at kunne foretage en korrekt 
resultatvurdering.
FIGUR 2
OPERATIONEL T PROGRAM: OVERSIGT OVER POTENTIELLE MÅL, INDIKATORER 
OG MÅLVÆRDIER
Speci/f_ikke 
virkninger:
Vedrører de virkninger, som først viser sig efter et vist stykke tid, men som alligevel er direkte forbundet medforanstaltningenPersoner, som ændrer status fra arbejdsløshed til beskæftigelse1 000 deltagere ændrer status
66 % af de deltagere, 
som gennemfører kurserne med et godt resultat, ændrer statusResultat:
Vedrører den direkte og umiddelbare virkning, som foranstaltningen har haft for deltagerneAt deltagerne gennemfører kurserne med et godt resultat (dvs. erhverver speci/f_ikke færdigheder)1 500 deltagere gennemfører kurserne med et godt resultat
75 % af deltagerne 
erhverver speci/f_ikke færdighederDer tilrettelægges 100 uddannelseskurser
2 000 personer 
optages på kurserneAt tilrettelægge uddannelseskurser
At uddanne personerOutput:
Har at gøre 
med aktivitetenMål Indikatorer
 Målværdi/uni00A0Målgrupper:
Dårligt stillede 
befolknings-grupper
Ældre arbejdstagerePRIORITEREDE OPGAVER
I ET OPERATIONELT PROGRAM
Foranstaltning til uddannelse 
af arbejdsløse med henblik på at få dem i arbejde igen
Handicappede personer
Langtidsarbejdsløse
Enlige forældre
...
Antal deltagere, som gennemfører kurserne med et godt resultat og som ændrer status
Procentdel af deltagerne, som gennemfører kurserne med et godt resultat og som ændrer statusAntal deltagerne, som gennemfører kurserne med et godt resultat
Procentdel 
af deltagerne, som erhverver speci/f_ikke færdighederAntal 
uddannelseskurser
Antal deltagere 
i uddannelseskurserne
Kilde : Den Europæiske Revisionsret på grundlag af Kommissionens definitioner i den vejledende retningslinje »evaluation methods: 
monitoring and evaluation indicators« (arbejdsdokument nr. 2 fra august 2006).
16
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?DER MANGLER SPECIFIKKE INDIKATORER OG MÅLVÆRDIER FOR ÆLDRE ARBEJDSTAGERE
24.  Selv om de udvalgte OP’er pegede på ældre arbejdstagere som en grup -
pe, der skulle have hjælp, var der ikke nødvendigvis specifikke indikatorer 
og målværdier for denne gruppe. Det er derfor umuligt at vurdere, hvor 
effektive foranstaltningerne var med hensyn til at opfylde deres behov 
(jf. tekstboks 3 ).
TEKSTBOKS 3
DER MANGLER SPECIFIKKE INDIKATORER OG MÅLVÆRDIER FOR ÆLDRE 
ARBEJDSTAGERE
a) I OP for England og Gibraltar er der fastsat specifikke målværdier for output vedrørende ældre arbejdstagere 
i hver enkelt af de relevante prioriterede opgaver (f.eks. prioriteret opgave nr. 1: 18 %af alle arbejdsløse og/
eller ikke-erhvervsaktive deltagere skal være 50 år eller derover). Målværdierne for resultater og virkninger 
pr. prioriteret opgave, gælder imidlertid for deltagerne samlet set, og der er ikke fastsat specifikke målvær -
dier for ældre arbejdstagere (f.eks. prioriteret opgave nr. 1: 22 %af deltagerne skal være i arbejde, når de 
forlader projektet). 
b) I OP for Puglia nævnes ældre arbejdstagere udtrykkeligt i forbindelse med to prioriterede opgaver. Men der 
er kun fastsat en specifik målværdi, som i dette tilfælde er en effektindikator (33,3 %af de ældre arbejdstagere 
og indvandrere skal være i beskæftigelse et år efter, at projektet er afsluttet), for den ene af disse. Alle de 
andre indikatorer er generelle og vedrører kun output (f.eks. antal projekter).
c) I OP for Sachsen-Anhalt er ældre arbejdsløse arbejdstagere en målgruppe under den prioriterede opgave, 
der beskæftiger sig med de langtidsarbejdsløse og med nogle grupper af dårligt stillede arbejdsløse, som 
har risiko for at blive langtidsarbejdsløse (prioriteret opgave C). Der var kun fastsat to specifikke kvantifice -
rede indikatorer for ældre arbejdstagere under denne prioriterede opgave — en outputindikator (11 % af 
deltagerne skal være arbejdsløse og 55 år eller derover) og en makroøkonomisk indikator (forskellen mellem 
andelen af arbejdsløse i aldersgruppen +55 i forhold til alle arbejdsløse i regionen og den gennemsnitlige 
andel på landsplan skal nedsættes med mindst en fjerdedel). Der var hverken defineret resultatindikatorer 
eller specifikke effektindikatorer (i overensstemmelse med definitionen i figur 2 ) for dem.
d) I OP for Thüringen er ældre arbejdstagere udvalgt som en målgruppe under de prioriterede opgaver A og C. 
Kun den prioriterede opgave A har specifikke målværdier for ældre arbejdstagere, nemlig to kvantificerede 
målværdier for output (12 000 ældre deltagere skal f.eks. optages på kurset for at erhverve kvalifikationer 
— en dækningsgrad for denne gruppe på 10 %), og en makroøkonomisk målværdi (de over 55-åriges er -
hvervsdeltagelse skal stabiliseres på 43,3 %). Der er hverken angivet målværdier for resultater eller specifikke 
virkninger (i overensstemmelse med definitionen i figur 2 ). 
17
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?20 OP’erne for Sachsen-Anhalt 
og Thüringen.
21 De nuværende OP’er 
løber fra 2007 til 2013. 
Forvaltningsmyndighederne 
har yderligere to år til at 
runde foranstaltningerne af, 
og tidshorisonten for et OP 
er derfor reelt ni år.25.  Retten bemærkede også, at indikatorerne for det meste refererer til out -
put og resultater og ikke til specifikke virkninger. For en foranstaltning, 
som har til formål at øge beskæftigelsen hos dem, der deltager i den, 
kan det at finde et job ses som det ultimative bevis på succes, men 
de udvalgte OP’er havde ikke systematisk kvantificeret et sådant mål 
for de forskellige målgrupper, og opfyldelsen af det blev ikke målt (jf. 
tekstboks 3 ).
MÅLENE OG INDIKATORERNE VAR IKKE AL TID DIREKTE FORBUNDET MED DEN 
EUROPÆISKE SOCIALFONDS FORANSTAL TNINGER
26.  Nogle af de mål og indikatorer, der var anvendt i de undersøgte foran -
staltninger, har ingen direkte forbindelse til ESF-interventionerne, og det 
gør det vanskeligt at vurdere resultaterne. 
27.  Det er tilfældet med de makroøkonomiske mål i OP’erne (f.eks. at et fast -
sat mål for beskæftigelsesfrekvensen hos de 55-64 årige skal være opfyldt 
senest i 2013), fordi opfyldelsen eller den manglende opfyldelse af disse 
mål ligger uden for ESF-foranstaltningernes kontrol, eftersom det i meget 
høj grad afhænger af eksterne faktorer (de økonomiske betingelser, det 
sociale system og pensionsordningen, lokale investeringer mv.). To20 af 
de seks udvalgte OP’er har sådanne overordnede effektindikatorer for 
ældre arbejdstagere, og 34 af de 63 undersøgte OP’er har overordnede 
effektindikatorer. 
28.  Samme problem med hensyn til relevans kan opstå, når forvaltningsmyn -
dighederne anvender indikatorer, som også omfatter andre foranstalt -
ninger end ESF-foranstaltningerne. Dette blev observeret i det polske 
OP , hvor en outputindikator vedrører alle deltagere i samtlige støttefor -
anstaltninger, uanset med hvilke midler de finansieres (ESF-midler eller 
andre midler). 
DER ER INGEN FORELØBIGE MILEPÆLE OG INTET HIERARKI
29.  OP’ernes mål skulle være opfyldt ved afslutningen af programmet, dvs. ni 
år senere21. Hvis der blev opstillet foreløbige milepæle (hvert eller hvert 
andet år) ville forvaltningsmyndighederne kunne finde frem til afvigelser 
i gennemførelsen af et OP på et tidligt stadium, og de ville i  god tid få 
mulighed for at træffe korrigerende foranstaltninger. 
18
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?30.  I ingen af de udvalgte OP’er var der opstillet foreløbige milepæle. I Polen 
opstiller forvaltningsmyndighederne imidlertid mål, som gennemførel -
sesorganerne skal have opfyldt senest ved udgangen af det følgende år. 
I OP for England og Gibraltar er der fastsat to perioder til indgåelse af 
kontrakter med projektleverandører (2007-2010 og 2011-2013), så der 
kan tages hensyn til ændringer i de økonomiske udsigter og til de re -
sultater, der allerede er opnået.  
31.  Når der er et hierarki, får beslutningstagerne mulighed for at tydeliggøre, 
hvad de prioriterer højest, og det hjælper gennemførelsesorganerne med 
at handle i overensstemmelse hermed. Uden et hierarki er der risiko for, 
at målene kan komme i konflikt med hinanden (f.eks. målet om at give 
meget dårligt stillede personer adgang til et kursus over for målet om, 
at en høj procentdel af deltagerne skal finde et job), og at gennemførel -
sesorganerne vælger en uhensigtsmæssig tilgang. I ingen af de udvalgte 
OP’er var der opstillet et hierarki mellem de forskellige kvantificerede 
mål, og kun syv af de 63 forvaltningsmyndigheder, der indgik i under -
søgelsen, rapporterer, at de har gjort dette. 
INGEN FÆLLES INDIKATORER 
32.  Uden obligatoriske indikatorer, som er fælles for alle OP’erne, og når 
der ses bort fra deltagernes uddata22, har Kommissionen således ingen 
standardiserede resultatdata til rådighed, som kan aggregeres på EU-
niveau. På det grundlag er Kommissionen ikke i stand til at redegøre 
for de samlede resultater og virkninger af de foranstaltninger for ældre 
arbejdstagere, som finansieres af ESF.
OPERATIONELLE PROGRAMMERS SPECIFIKKE RESUL TAT- 
OG EFFEKTMÅL INDSKRIVES IKKE SYSTEMATISK 
I PROJEKTBETINGELSERNE
33.  For så vidt angår fem af de seks udvalgte OP’er konstaterede Retten, at 
projekterne normalt kun indeholder kvantificerede outputmål (f.eks. an -
tal deltagere). Der stilles kun sjældent krav om, at projektleverandørerne 
skal opnå et bestemt resultat eller en bestemt virkning. En undtagelse 
herfra er OP for England og Gibraltar, hvor de målværdier for resultater, 
der er fastsat i OP’et, systematisk indskrives i projektbetingelserne23.22 I bilag XXIII til berigtigelse 
til forordning (EF) 
nr. 1828/2006 beskrives 
de kvantitative data 
om deltagerne, som 
forvaltningsmyndighederne 
skal sende til Kommissionen 
vedrørende hver af de 
prioriterede opgaver. Dataene 
vedrører antallet af deltagere, 
som skal fordeles på køn, 
status på arbejdsmarkedet, 
alder, sårbare grupper og 
uddannelsesniveau.
23 I 2011 blev der i Polen 
for nogle foranstaltningers 
vedkommende fastsat en 
effektivitetsgrad, som skal 
indføres på projektniveau. 
Men da revisionsbesøget 
fandt sted i maj 2011, var der 
endnu ikke blevet iværksat 
nogen projekter under denne 
nye procedure.
19
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?24 Polen overvejer at følge 
denne metode fremover. Da 
revisionsbesøget fandt sted 
i maj 2011, var der imidlertid 
endnu ikke iværksat nogen 
projekter under denne nye 
procedure. For så vidt angår 
OP for Emilia-Romagna var 
betalingerne til nogle af 
uddannelseskurserne — som 
ikke hører under prioriteret 
tema nr. 67 — på en måde 
knyttet til, at deltagerne 
gennemfører og består kurset. 
Med hensyn til OP’et for 
Puglia afhang betalingerne 
vedrørende nogle af 
projekterne, som omfattede 
+/- 390 kvinder, af, at 75 % af 
deltagerne finder et job.34.  Når målene i  OP’erne ikke indskrives i  projekterne, er der risiko for, at 
disse mål ikke vil være opfyldt, når programmeringsperioden slutter, el -
ler at de valgte projekter overhovedet ikke bidrager til at opfylde dem, 
heller ikke selv om projekterne er vellykkede ifølge deres egne kriterier 
(jf. tekstboks 4 ).
35.  Ved at indskrive resultatmål eller specifikke effektmål, som projektle -
verandøren skal opfylde, i projektaftalerne, åbnes der op for et forvalt -
ningsalternativ. Det giver forvaltningsmyndighederne mulighed for at 
knytte det beløb, de betaler projektleverandøren, sammen med resulta -
terne og ikke længere kun med de faktiske omkostninger. Af forvaltnings -
myndighederne for de seks udvalgte OP’er er det kun den myndighed, 
der forvalter OP for England og Gibraltar, som for øjeblikket systematisk 
anvender denne teknik, men to andre anvendte metoden i begrænset 
omfang, og en overvejede at bevæge sig i den retning24.
TEKSTBOKS 4
UOVERENSSTEMMELSER MELLEM PROJEKTERNES OG DE OPERATIONELLE 
PROGRAMMERS MÅLVÆRDIER
a) I udbuddene vedrørende OP for Emilia-Romagna er der ingen målværdier, og i kontrakterne med projekt -
leverandørerne er det kun fastsat, hvor mange deltagere der mindst skal være. Den eneste kvantificerede 
målværdi for udfald25 på programniveau (64 %af deltagerne over 45 år skal have fundet et job inden for et 
år efter interventionens afslutning) er ikke blevet indført i kontrakterne.
b) I OP for Puglia er den eneste målværdi for udfald, som dækker ældre arbejdstagere, og som kan indskrives 
i projekterne, den bruttoprocentdel af deltagerne, som skal integreres på arbejdsmarkedet (33,3 %af de 
deltagende indvandrere og ældre arbejdstagere skal have fundet et job inden for et år efter afslutningen af 
interventionen). Det er imidlertid ikke sket.
c) I Sachsen-Anhalt er de deltagelsesprocenter, der er fastsat i OP’et for de forskellige målgrupper, ikke afspejlet 
i projektbeslutningerne. Den forklaring, der blev givet, var, at alle projekterne har deres egne særlige mål. 
Hertil kommer, at de deltagelsesprocenter og formidlingskvoter, der var fastsat i finansieringsordningen26, 
ikke er bindende for gennemførelsesorganerne og projektleverandøren, fordi det betragtes som værende 
praktisk talt umuligt at forudsige disse præcist i den syvårs periode, hvor OP’et løber.
25 Udfald bruges her i betydningen resultater eller specifikke virkninger.
26 I Tyskland gennemføres de operationelle programmer under ESF gennem regionale (Land) administrative finansieringsordninger. Disse 
ordninger definerer betingelserne for finansiering, den type foranstaltninger, der kan gennemføres, og de administrative procedurer, der 
skal følges. Forvaltningsmyndigheden eller gennemførelsesorganet behøver ikke at iværksætte sine egne ESF-finansieringsordninger, men 
de allerede eksisterende ordninger kan anvendes.
20
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?KOMMISSIONEN DOKUMENTERER IKKE SIN BEDØMMELSE AF DE 
OPERATIONELLE PROGRAMMERS INDHOLD TILFREDSSTILLENDE 
36.  Det er Kommissionens rolle27 at kontrollere, at OP’et indeholder alle de 
krævede oplysninger, og at fastslå, at det er i overensstemmelse med 
de andre strategidokumenter28. Når disse analyser er færdige, godkender 
Kommissionen OP’erne.
37.  Retten noterede, at Kommissionen kontrollerer, at de nødvendige oplys -
ninger indsendes, og at dataene i OP’erne er af den fornødne kvalitet. For 
at sikre, at de forskellige tjenester følger samme metode, udarbejdede 
den i 2006 en håndbog29, som giver operationel rådgivning om alle vig -
tige aspekter i relation til programmering vedrørende perioden 2007-
2013. Af gennemsigtighedshensyn blev håndbogen stillet til rådighed 
for medlemsstaterne.
38.  Men taler vi kontrolspor, så dokumenterer Kommissionen ikke den kon -
trol, den udfører i relation til OP’erne, tilfredsstillende. For at kontrollere, 
at de krævede oplysninger er indsendt (den såkaldte kontrol af, om kra -
vene er opfyldt), anvender de ansatte i Kommissionen en fælles tjekliste. 
Tjeklisten er kortfattet, og i de fleste tilfælde er der intet underliggende 
kontrolprogram eller dokumentation for de kontrolundersøgelser, der 
er udført. Hertil kommer, at der ikke er nogen tjekliste til brug ved den 
kvalitative vurdering af de indsendte data30.
39.  Følgelig er det kun muligt indirekte at finde frem til de kontrolundersø -
gelser, Kommissionens tjenester har udført i relation til de seks udvalgte 
OP’er, ved at gennemgå de anbefalinger, der er fremsat, og de spørgsmål, 
der er stillet. Det er derfor ikke muligt at bedømme omfanget af den 
kontrol, der er udført, og om der systematisk er blevet anvendt samme 
metode.27 Artikel 32 i forordning (EF) 
nr. 1083/2006.
28 De andre 
strategidokumenter er 
den nationale strategiske 
referenceramme og Unionens 
strategiske retningslinjer 
for samhørighed. Disse 
to dokumenter, hvoraf 
det første udarbejdes af 
medlemsstaterne og det 
andet af Kommissionen, 
knytter strukturfondene og 
samhørighedspolitikken 
sammen med opfyldelsen 
af Lissabonmålene og nu 
målene for Europa 2020.
29 Europa-Kommissionen, 
GD for Beskæftigelse, 
Sociale Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og 
Inklusion, Programming 
period 2007-2013: Aide-
Mémoire for desk officers, 
november 2006.
30 Det skal dog bemærkes, 
at Kommissionen skrev en 
rapport med kommentarer 
til de forskellige dele af 
det operationelle program 
for Sachsen-Anhalt og det 
operationelle program for 
Thüringen.
21
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?OVERVÅGNING OG EVALUERING
40.  Denne del beskæftiger sig først med overvågningssystemet og dernæst 
med planlægningen og gennemførelsen af evalueringerne. Den sidste 
del vedrører Kommissionens bedømmelse af OP’ernes gennemførelse. 
OVERVÅGNINGSSYSTEMERNE GØR DET IKKE AL TID MULIGT AT 
KONTROLLERE, HVORDAN OPFYLDELSEN AF DE TILSIGTEDE MÅL 
SKRIDER FREM 
41.  Det er medlemsstaternes rolle og ansvar at overvåge gennemførelsen 
af OP’erne. For at kunne følge, hvordan opfyldelsen af de mål, der er 
opstillet i OP’erne, skrider frem, er medlemsstaterne nødt til enten at 
have adgang til fuldstændige, pålidelige og rettidige data på modta -
gerniveau, så de kan rette alle de nødvendige forespørgsler, eller have 
fyldestgørende samlede oplysninger til rådighed, som de formidlende 
gennemførelsesorganer tilvejebringer.
42.  Overvågningsdataene indsamles via projektleverandørerne eller kommer 
fra andre eksterne kilder (f.eks. beskæftigelsesministerier eller statistiske 
kontorer). Af hensyn til sammenhængen er det af yderste vigtighed, at 
forvaltningsmyndighederne på forhånd definerer indholdet af de data, 
der skal indsamles, og også sikrer, at kvaliteten kontrolleres eller i det 
mindste kan kontrolleres.
43.  De myndigheder, som forvaltede de udvalgte OP’er, havde normalt klart 
defineret de data, de krævede, men der blev dog konstateret tilfælde, 
hvor overvågningsdataene var ufuldstændige (jf. tekstboks 5 ).
TEKSTBOKS 5
UFULDSTÆNDIGE OVERVÅGNINGSDATA
a) Den myndighed, der forvaltede OP for Sachsen-Anhalt, definerede først i første kvartal af 2009 alle de data 
vedrørende deltagere og projekter, projektleverandørerne skulle indsamle. Der mangler data for de projekter, 
som var startet tidligere.
b) OP for Thüringen har to indikatorer for bruttobeskæftigelseseffektivitet, som blandt andre grupper også om -
fatter ældre arbejdstagere: Den ene vedrører deltagernes overgang til beskæftigelse inden for fire uger efter 
projektets afslutning, og den anden bæredygtigheden af deres job efter seks og 12 måneder. Det nøjagtige 
indhold af den anden indikator er ikke defineret præcist, og der er som sådan ikke blevet indsamlet nogen data.
22
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?44.  Mangler ved den metode, der anvendes til indsamling af data, kan påvirke 
de indsamlede datas pålidelighed negativt. Det er tilfældet, når projektle -
verandørerne ikke skal dokumentere eller begrunde deres data, eller når 
forvaltningsmyndigheden end ikke har mulighed for at krydskontrollere 
deres pålidelighed. Specielt kan databeskyttelseslovgivningen forhindre, 
at arbejdsformidlingskontorerne i medlemsstaterne videregiver oplysnin -
ger om en deltager i et ESF-projekt, selv til forvaltningsmyndighederne31 
(jf. tekstboks 6 ).
45.  Den dataindsamlingsmetode, som nogle af de udvalgte forvaltnings -
myndigheder har valgt, er ikke hensigtsmæssig, når det er en uafhæn -
gig tredjepart, som har ansvaret for at levere overvågningsdata, fordi 
oplysningerne indsamles for sent til, at forvaltningsmyndigheden i god 
tid kan få ajourførte oplysninger om situationen (jf. tekstboks 7 ).31 Dette er tilfældet 
i Polen, Sachsen-Anhalt og 
Thüringen. En mulighed, som 
forvaltningsmyndighederne 
ikke for øjeblikket 
undersøger, kunne være 
at få samlede (og dermed 
anonyme) oplysninger fra 
arbejdsformidlingerne om 
deltagerne i ESF-projekter 
som gruppe.
TEKSTBOKS 7
MANGLER I  DEN METODE, DER ANVENDES TIL EKSTERN DATAINDSAMLING
Selv om den myndighed, der forvalter OP for Puglia, har et integreret it-overvågningssystem og kapacitet til at 
kontrollere beskæftigelsesstatus for alle deltagerne i et ESF-projekt i beskæftigelsesdatabasen, blev det beslut -
tet, at dataene vedrørende indikatoren »at ESF-deltagerne finder et job« skulle indsamles via undersøgelser, 
som det statistiske kontor skulle tilrettelægge på landsplan. Da revisionsbesøget fandt sted (maj 2011), havde 
forvaltningsmyndigheden endnu ikke modtaget disse oplysninger.TEKSTBOKS 6
USIKRE OVERVÅGNINGSDATA
I Sachsen-Anhalt og Thüringen er en deltager i et ESF-projekt ikke juridisk forpligtet til at afgive korrekte op -
lysninger, og projektleverandøren skal ikke dokumentere eller begrunde den beskæftigelsesstatus, deltageren 
meddeler ved afslutningen af projektet. Fordi databeskyttelseslovgivningen forhindrer forvaltningsmyndigheden 
og de formidlende organer i at få adgang til arbejdsformidlingskontorernes databaser, kan de ikke kontrollere, 
om disse oplysninger er pålidelige.
23
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?TEKSTBOKS 8
SVAGHEDER I  DET ELEKTRONISKE OVERVÅGNINGSSYSTEM
a) Nogle af de formidlende organer, som gennemfører OP for Polen, anvender regneark til at overvåge deres 
projekter, og det øger risikoen for fejl. Forvaltningsmyndigheden modtager kun konsoliderede data om 
output. Hertil kommer, at der er to it-systemer med henholdsvis finansielle data og deltagerdata, og disse 
systemer er ikke indbyrdes forbundne. 
b) For så vidt angår OP for Sachsen-Anhalt anvender de formidlende organer regneark til at følge op på de 
enkelte projekter, fordi de vurderer, at dataene i overvågningssystemet er ufuldstændige og unøjagtige.
TEKSTBOKS 9
TILGÆNGELIGE DATA UDNYTTES IKKE 
Ifølge den godkendelsesprocedure, der er indført for OP for Emilia-Romagna, skal projektleverandøren for at 
beholde sin status som godkendt leverandør overholde to tærskelværdier, som forvaltningsmyndigheden har 
fastsat på forhånd: en effektivitetssats på 70 %(den procentdel af projektdeltagerne, som tolv måneder efter 
projektets afslutning er i beskæftigelse eller stadig er under uddannelse) og en dertil knyttet beskæftigelsesef -
fektivitet på 50 %(det antal deltagere, som arbejder i job i tilknytning til den uddannelse, de har fået, udtrykt 
som en procentdel af det antal deltagere, der er kommet i beskæftigelse). Projektleverandørerne sender disse 
data til forvaltningsmyndigheden, som kontrollerer, at de er pålidelige. Men forvaltningsmyndigheden udnytter 
ikke oplysningerne til at følge op på en indikator for beskæftigelseseffektivitet, fordi det er fastsat i OP’et, at 
denne indikator skal følges op ved hjælp af oplysninger fra nationale undersøgelser, som det statistiske kontor 
tilrettelægger.46.  Under revisionen kom det frem, at ikke alle it-systemerne havde en ind -
bygget kontrolfunktion, som sikrede, at de indtastede overvågningsdata 
blev kontrolleret med hensyn til aktualitet, fuldstændighed og sandsyn -
lighed. Det øger risikoen for, at forvaltningsmyndighederne ikke har de 
udtømmende og pålidelige oplysninger, som de skal bruge for at kunne 
overvåge OP’et (jf. tekstboks 8 ).
47.  Retten observerede også, at forvaltningsmyndighederne ikke fuldt ud 
udnytter de data, der indsamles i anden sammenhæng, og at de derved 
går glip af muligheden for næsten uden omkostninger at styrke over -
vågningsoplysningerne (jf. tekstboks 9 ).
24
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?48.  Hverken forvaltningsmyndighederne generelt eller Kommissionen er så -
ledes i stand til at fastslå, hvad der er blevet brugt på ældre arbejdstagere 
og på andre målgrupper. I de årlige gennemførelsesrapporter fremlæg -
ger forvaltningsmyndighederne finansielle data om OP’ernes prioriterede 
opgaver (de beløb, der er blevet brugt) og om EU’s prioriterede temaer 
(de beløb, der er blevet tildelt)32, men ikke på målgruppeniveau (jf. også 
punkt 19). Endvidere er de tal, der vedrører EU’s prioriterede temaer, ikke 
kohærente (jf. punkt 20), og for nogle forvaltningsmyndigheder betyder 
tildelte beløb forpligtede beløb, mens det for andre betyder betalte 
beløb.
DER ER MANGLER I  PLANLÆGNINGEN OG GENNEMFØRELSEN AF 
EVALUERINGERNE 
49.  Det er medlemsstaternes rolle og ansvar at evaluere gennemførelsen af 
OP’erne. En evaluering skal hjælpe de ansvarshavende med at forstå og 
forklare, hvorfor og hvordan specifikke aktioner har bidraget til at opfylde 
de fastsatte mål, eller hvorfor de ikke har kunnet gøre nogen forskel.
50.  At vurdere et programs forløb kontinuerligt og rettidigt kræver ikke blot, 
at der fra starten er indbygget en løbende evaluering, men også at der 
udvælges evalueringsemner og metoder, som gør det muligt at vurdere 
de forskellige aktioners effektivitet for de forskellige befolkningsgrupper. 
51.  Når der er anført målgrupper, kvantificerede mål og indikatorer i et OP , 
bør vurderingerne af aktionernes effektivitet for så vidt angår disse grup -
per, mål eller indikatorer udgøre et centralt evalueringsemne. Ellers går 
forvaltningsmyndigheden glip af muligheden for at få dybtgående feed -
back om OP’ets performance. 
52.  De evalueringskrav, forordningen pålægger forvaltningsmyndighe -
derne, er meget generelle33. Det er ikke defineret, hvilke emner der 
mindst skal dækkes, og det er heller ikke obligatorisk at udarbejde en 
evalueringsplan. 32 Artikel 67 i forordning (EF) 
nr. 1083/2006.
33 Ifølge artikel 37, 47 og 
48 i forordning (EF) 
nr. 1083/2006 skal OP’erne 
indeholde en beskrivelse 
af evalueringssystemet, 
og evalueringerne skal 
udføres før, under og efter 
programmeringsperioden af 
eksperter eller organer, som 
er funktionelt uafhængige 
af godkendelses- og 
revisionsmyndighederne, 
og medlemsstaterne 
tilvejebringer de midler, 
der er nødvendige for 
udførelsen af evalueringerne, 
tilrettelægger udarbejdelsen 
og indsamlingen af de 
nødvendige data og 
anvender de forskellige typer 
oplysninger, der modtages 
via overvågningssystemet. 
25
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?53.  Kommissionen udsender ikke-obligatoriske vejledningsnotater, som skal 
hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre OP’erne. Med hensyn til 
evalueringsspørgsmålet har Kommissionen understreget, hvor vigtigt 
det er at have en evalueringsplan, anvende indikatorer, løbende udføre 
evalueringer og indsamle data34. Siden 1997 har den desuden støttet 
måling af et OP’s nettovirkninger for beskæftigelsen35 som det ultimative 
værktøj til vurdering af beskæftigelsesforanstaltningernes effektivitet. 
Det tidligere nævnte opdaterede vejledningsnotat beskriver skridt for 
skridt, hvordan man anslår de direkte virkninger for beskæftigelsen på 
programniveau, og det indebærer, at der anvendes overvågningsdata 
om projekterne. 
54.  Ifølge Kommissionen36 var det forskelligt, hvordan medlemsstaterne an -
vendte denne vejledning til at anslå beskæftigelseseffekten af program -
merne for perioden 2000-2006. Med hensyn til programmeringsperioden 
2007-2013 observerede Retten, at de myndigheder, der forvaltede de 
udvalgte OP’er, havde valgt en minimumsstrategi: Det, der ikke er obli -
gatorisk, bliver ikke gjort. Den evalueringstilgang, der anvendes i forbin -
delse med de udvalgte OP’er, er derfor mangelfuld (jf. tekstboks 10 ).34 Arbejdsdokument nr. 2 om 
indikatorer for overvågning 
og evaluering (august 2006) 
og arbejdsdokument 
nr. 5 om evaluering 
i programmeringsperioden 
(april 2007).
35 Arbejdsdokument nr. 6 om 
måling af strukturfondenes 
virkninger for beskæftigelsen 
(marts 2007).
36 Arbejdsdokument nr. 6 om 
måling af strukturfondenes 
virkninger for beskæftigelsen, 
marts 2007, s. 3.
TEKSTBOKS 10
MANGELFULD EVALUERINGSTILGANG
a) Da Retten aflagde revisionsbesøg i maj 2011 (i det femte gennemførelsesår), forelå der ingen evaluerings -
rapporter for OP for Emilia-Romagna.
b) Når der ses bort fra OP for England og Gibraltar37 og det polske OP38, var der ikke planlagt eller udført no -
gen evalueringer for at vurdere, hvordan foranstaltningerne påvirkede de ældre arbejdstagere som specifik 
målgruppe. 
c) Af de seks udvalgte OP’er var det kun OP for England og Gibraltar, som havde kvantificeret de gennemførte 
foranstaltningers nettobeskæftigelseseffekt39. De eksperter, som evaluerede de fem øvrige OP’er, havde ingen 
planer om at foretage en sådan beregning.
37 I evalueringseksperternes rapport om OP for England og Gibraltar fremlægges de samlede resultater og resultaterne for de forskellige 
befolkningsgrupper, foranstaltningerne er rettet imod, herunder ældre arbejdstagere. Det gælder i særlig grad for undersøgelsen om 
ligestilling mellem kønnene og lige muligheder, kohorteundersøgelserne og undersøgelsen om de tidlige virkninger af Den Europæiske 
Socialfond 2007-2013.
38 Efter vores revisionsbesøg i maj 2011 udsendte de formidlende organisationer, som gennemfører Polens OP , to rapporter om, 
hvordan bestemte foranstaltninger påvirkede erhvervsaktiviteten hos ældre arbejdstagere (i den ene rapport gjaldt dette aldersgruppen 
+45 og i den anden aldersgruppen +50). Det er planen, at der i 2012 skal udarbejdes en tredje rapport, som skal dække aldersgruppen +55.
39 I maj 2011 offentliggjorde de eksperter, som evaluerer OP for England og Gibraltar, en beregning af ESF’s nettovirkninger for 
beskæftigelsen (Early Impacts of the ESF 2007-2013), dog havde de anvendt en anden metode end den, som Kommissionen anbefaler.
26
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?KOMMISSIONEN PRIORITERER FINANSIELLE SPØRGSMÅL HØJEST, NÅR 
DEN BEDØMMER OVERVÅGNINGS- OG FORVAL TNINGSSYSTEMERNE
55.  Ifølge forordningen40 skal Kommissionen kontrollere, at medlemsstaterne 
har velfungerende forvaltnings- og kontrolsystemer, kontrollere de årlige 
rapporter om gennemførelsen af OP’erne og undersøge de fremskridt, 
der er gjort i forhold til året før. 
56.  Når Kommissionen skal undersøge gennemførelsen af et OP , har den 
en mængde oplysninger til sin rådighed. De ansatte i Kommissionen 
modtager en kopi af alle afsluttede evalueringsrapporter, deltager i  mø -
derne i overvågningsudvalgene41, aflægger besøg og udfører kontrol 
på stedet og drøfter programmets forløb med forvaltningsmyndighe -
derne mindst en gang om året, og de kontrollerer de årlige rapporter 
om gennemførelsen. 
57.  Når Kommissionen vurderer de forvaltnings- og kontrolsystemer, med -
lemsstaterne har indført, lægger den især vægt på den økonomiske 
forvaltning og foranstaltningernes lovlighed og formelle rigtighed og 
endnu ikke på resultatovervågning og evalueringsprocesser. Hovedfor -
målet er helt klart at mindske fejlenes finansielle effekt. Samme tilgang 
kommer tydeligt til udtryk i Kommissionens vejledning til forvaltnings -
myndighederne vedrørende disses ansvar på dette område.
58.  Kommissionen er bevidst om, at en analyse af EU-midlernes merværdi 
i stedet for af input eller påløbne omkostninger vil kræve, at der læg -
ges større vægt på ikke-finansielle overvågningsdata42. Det har dog ikke 
kunnet konstateres, at dette er sket i forbindelse med programmerings -
perioden 2007-2013.
59.  Kommissionens dokumentation af dens bedømmelse af OP’ernes gen -
nemførelse lider endvidere under samme hovedsvaghed som dokumen -
tationen af OP’ernes indhold (jf. punkt 38-39), nemlig at der ikke er et 
tilstrækkeligt kontrolspor. Det skal især nævnes, at Kommissionen ikke 
har udviklet et standardformat til registrering af, hvordan der er blevet 
fulgt op på de skriftlige bemærkninger til de årlige gennemførelsesrap -
porter, som den har sendt til forvaltningsmyndighederne, og at den 
derfor ikke kan påvise, at processen fungerer tilfredsstillende.40 Artikel 14, 67, 68 og 72 
i forordning (EF) nr. 1083/2006.
41 Medlemsstaterne opretter 
et overvågningsudvalg 
for hvert OP . Udvalgets 
hovedopgave er 
at føre tilsyn med 
forvaltningsmyndighedens 
gennemførelse af OP’et.
42 Årsberetningen for 
regnskabsåret 2010, s. 131 
(EUT C 326 af 10.11.2011).
27
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?
60.  På trods af, at det er en del af EU’s strategiske mål at øge ældre arbejds -
tageres beskæftigelsesfrekvens, er hverken forvaltningsmyndighederne 
eller Kommissionen i stand til at fastslå, hvor mange ældre arbejdstagere 
der har erhvervet nye kvalifikationer eller har fundet eller beholdt et job 
efter at have deltaget i en foranstaltning finansieret af ESF. Hovedparten 
af forvaltningsmyndighederne har ikke etableret de værktøjer, som er 
nødvendige for at kunne tilvejebringe pålidelige oplysninger herom. 
Hertil kommer, at det heller ikke vides, hvor store beløb der er blevet 
brugt på den slags foranstaltninger.
61.  I de udvalgte OP’er er der to hovedårsager til, at det ikke er muligt at 
påvise de resultater, der er opnået ved hjælp af ESF-midlerne. Det gælder 
for det første, at der nok generelt var fastsat målværdier for output, men 
at der ikke systematisk blev fastsat opnåelige og relevante resultater 
og specifikke effektmål på program- og projektniveau. For det andet 
var der mangler i indsamlingen og registreringen af overvågningsdata 
og i tilrettelæggelsen af en løbende evaluering. Manglende adgang til 
pålidelige, kontrollerbare og rettidige resultatoplysninger og manglende 
vurderinger af de forskellige foranstaltninger hindrer, at der kan drages 
konklusioner til brug for beslutningstagningen i dag og i fremtiden.
62.  Flere af disse svagheder i OP’ernes udformning og ved overvågningspro -
cesserne var allerede blevet påpeget af Retten i særberetning nr. 17/2009 
»Erhvervsuddannelsesaktioner for kvinder medfinansieret af Den Euro -
pæiske Socialfond«, som dækkede den foregående programmeringspe -
riode (2000-2006). KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER
28
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?63.  Hvad angår Kommissionen konstateredes det, at den ikke har sammen -
hængende og pålidelige resultatdata om målværdier og midler, som 
vil kunne aggregeres på EU-niveau og give samlede oplysninger om 
de resultater, der er opnået ved hjælp af ESF, og dermed heller ikke om 
opfyldelsen af EU’s strategiske beskæftigelsesmål. Informationskløften 
skyldes hovedsagelig tre forhold. For det første har lovgiver endnu ikke 
defineret det nøjagtige indhold af EU’s prioriterede temaer, og forvalt -
ningsmyndighederne fortolker derfor indholdet forskelligt. For det andet 
har hver forvaltningsmyndighed for øjeblikket mulighed for at definere 
sine egne indikatorer og målværdier, og for det tredje indeholder ingen 
af de udvalgte OP’er oplysninger om de midler, der er tildelt de forskel -
lige målgrupper. Kommissionen bør pålægge medlemsstaterne at:
a) udforme deres OP’er på en sådan måde, at de resultater, der 
opnås med ESF-midlerne, kan måles.  Målgrupperne bør defi -
neres utvetydigt, og der bør opstilles relevante, kvantificerede 
operationelle mål og indikatorer til måling af output, resultater 
og specifikke virkninger på målgruppeniveau. Der bør opstilles 
foreløbige milepæle, og målværdierne bør indsættes i et hie -
rarki. De resultater og specifikke effektmål, OP’erne skal opnå, 
bør indskrives i projekterne, da dette vil kunne hjælpe med til 
at sikre, at målværdierne opfyldes, og gøre det muligt at knytte 
betalingerne sammen med de opnåede resultater 
b) udforme deres overvågnings- og evalueringssystemer på en så -
dan måde, at de fremskridt, der gøres med hensyn til at opfylde 
samtlige fastsatte målværdier, med passende mellemrum kan 
måles rettidigt og på en måde, der er let at forstå, så der kan træf -
fes korrigerende foranstaltninger og indhøstes erfaringer til brug 
for den fremtidige beslutningstagning. Dette kræver, at der i god 
tid indsamles relevante og kontrollerbare data, velfungerende 
elektroniske databehandlingssystemer, løbende evalueringer, 
herunder også på målgruppeniveau, og for de ESF-foranstaltnin -
gers vedkommende, som har til formål at øge beskæftigelsen, at 
nettoeffekten på beskæftigelsen måles.  ANBEFALING 1
29
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?For at Kommissionen kan give fyldestgørende oplysninger om de mid -
ler, der er stillet til rådighed, og de resultater, der er opnået ved hjælp 
af ESF, skal den have sammenhængende og pålidelige oplysninger fra 
medlemsstaterne. Nærmere bestemt bør Kommissionen fastlægge obli -
gatoriske fælles indikatorer, som medlemsstaterne skal indskrive i deres 
OP’er. EU’s prioriterede temaer bør være i overensstemmelse med EU’s 
strategier, og lovgiver bør definere deres indhold klart.ANBEFALING 2 
64.  Kommissionens vurdering af forvaltnings- og kontrolsystemerne i med -
lemsstaterne er for øjeblikket rettet mod betalinger og overholdelse af 
de finansielle krav og er endnu ikke resultatorienteret. Hovedformålet 
med kontrollen er at mindske fejlenes finansielle effekt, og tilgangen 
er den samme i de retningslinjer, Kommissionen har givet forvaltnings -
myndighederne med hensyn til disses ansvar på dette område. Hertil 
kommer, at den kontrol, Kommissionen udfører, bør dokumenteres bedre. 
Der mangler et tilstrækkeligt kontrolspor, og det gør det meget svært at 
bedømme kontrollens omfang, og om den er ensartet.
Kommissionen bør:
a) analysere resultataspekterne indgående, når den tilrettelægger 
sin vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne og 
b) dokumentere sin kontrol bedre ved at sørge for, at der er et kon -
trolspor, som gør det muligt at vurdere kontrollens omfang og 
ensartethed. ANBEFALING 3
Vedtaget af Afdeling II, der ledes af Harald NOACK , medlem af 
Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 12. december 2012.
På Revisionsrettens vegne
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Formand
30
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?RESUMÉ
III.
Kommissionen understreger, at dens handlemulig -
heder er betinget af bestemmelserne i retsgrundla -
get. Lovgiverens målsætning (jf. artikel 37 i forord -
ning 1083/2006) var at opnå kortere, mere strategiske 
programmeringsdokumenter.
IV.
Lovgiveren har bevidst valgt at have programmeringsdo -
kumenter med forholdsvis brede prioriteringer for at give 
mulighed for større fleksibilitet. 
I henhold til den nuværende juridiske ramme er der kun 
krav om indsamling af økonomiske data for de prioriterede 
akser, ikke for de enkelte målgrupper. Dette ville heller ikke 
være muligt, eftersom de fleste ESF-foranstaltninger er ret -
tet mod forskellige aldersgrupper, og sammensætningen 
kan ændre sig.
De samlede resultater og virkninger af de foranstaltninger, 
der finansieres via ESF, kan måles ved hjælp af evaluerin -
ger. Et eksempel på dette er evalueringen af ESF-støtten til 
livslang læring, som blev afsluttet i juli 2012, og som bl.a. 
fokuserer på ældre arbejdstagere.
V. a)
Der forefindes allerede overvågningsværktøjer i medlems -
staterne, der giver mulighed for løbende at kontrollere 
afvigelser fra målet, således at forvaltningsmyndighederne 
og Europa-Kommissionen har mulighed for at identificere 
de nødvendige korrigerende foranstaltninger i tide. 
Kommissionen erkender imidlertid, at der er flere ting, der 
kan gøres bedre. Derfor har den fremsat forslag til hen -
sigtsmæssige lovgivningsbestemmelser for at sikre, at de 
operationelle programmer i den næste programmerings -
periode 2014-2020 bliver mere ydelses- og resultatori -
enterede (og skal omfatte en resultatramme, navnlig en 
midtvejsrevision af resultaterne af gennemførelsen af de 
operationelle programmer)1.
1 Dette vedrører både udformningen af OP’erne og af overvågnings- 
og evalueringssystemerne. I  OP’erne skal der for de enkelte prioriterede 
akser angives specifikke output- og resultatindikatorer sammen med en 
hensigtsmæssig basisværdi og en kvantificeret målværdi, en beskrivelse 
af de foranstaltninger, der skal støttes, sammen med identifikation af 
de vigtigste målgrupper, de specifikke områder, som programmerne er 
rettet imod, samt eventuelt typer af modtagere og den planlagte brug 
af finansielle instrumenter, de tilhørende interventionskategorier og en 
resultatramme med milepæle.KOMMISSIONENS
SVAR
V. b)
I Kommissionens forslag til forordninger for 2014-
2020 hedder det, at medlemsstaterne skal stille de nødven -
dige ressourcer til rådighed til overvågning og evaluering 
og sikre, at der forefindes procedurer til at frembringe og 
indsamle de nødvendige data til evalueringer, herunder 
data vedrørende fælles og i givet fald programspecifikke 
indikatorer2. Kommissionen har i to år samarbejdet med 
medlemsstaterne om de fælles indikatorer, inden den 
har fremsat sine forslag for den kommende programme -
ringsperiode. Kommissionen har også udarbejdet vejled -
ningsdokumenter til medlemsstaterne om overvågning og 
evaluering 2014-2020 samt en vejledning i ex ante-evalue -
ringen. Den har afholdt adskillige undervisningsseminarer 
med de ansvarlige for evalueringen af ESF, har udarbejdet 
en praktisk vejledning til ESF-forvaltningsmyndighederne 
om gennemførelse af kontrafaktiske konsekvensvurderin -
ger og er i færd med at udarbejde et teknisk notat om pro -
gramspecifikke indikatorer.
V. c)
For perioden 2014-20 har Kommissionen indsat obliga -
toriske fælles output- og resultatindikatorer i forslagene 
til samhørighedsforordninger, som den har udarbejdet 
i et frugtbart samarbejde med medlemsstaterne, og som 
dækker de målgrupper og enheder, der oftest modtager 
finansiering. Ved deres overvågning af programmerne skal 
medlemsstaterne altid benytte fælles indikatorer og kan 
benytte programspecifikke indikatorer, når det er relevant.
2 I løbet af programmeringsperioden skal forvaltningsmyndighederne 
gennemføre evalueringer, bl.a. evalueringer med henblik på at vurdere 
effektiviteten, omkostningseffektiviteten og virkningerne for de enkelte 
programmer i  henhold til evalueringsplanen. Mindst en gang i løbet af 
programmeringsperioden skal der gennemføres en evaluering af, hvordan 
støtten fra fondene har bidraget til målene for hver af prioriteringerne. 
Desuden skal forvaltningsmyndighederne etablere et system til elektronisk 
registrering og lagring af data om de enkelte operationer, som skal 
anvendes til overvågning, evaluering, finansforvaltning, kontrol og revision, 
herunder data om de enkelte deltagere i operationer, når dette er relevant. 
De skal sikre, at disse data indsamles, indlæses og lagres i  systemet, og 
at data for indikatorerne opdeles efter køn, når dette kræves i Bilag I 
i ESF-forordningen. I henhold til artikel 5 i forslaget til ESF-forordning skal 
medlemsstaterne indsende disse data elektronisk i struktureret form for de 
enkelte investeringsprioriteringer. 
31
KOMMISSIONENS
SVAR
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?
V. d)
Forslaget til forordning for programmeringsperioden 2014-
2020  indeholder bestemmelser til forbedring af resultat -
vurderingen af operationelle programmer. Men resultatvur -
deringen er adskilt fra den vurdering, som Kommissionens 
tjenestegrene foretager af forvaltnings- og kontrolsyste -
mer, og som i bund og grund har til formål at kontrollere 
lovligheden og den formelle rigtighed af de nationale for -
valtnings- og kontrolsystemer.
V. e)
Kommissionen lægger vægt på at forbedre revisionsspo -
rets fuldstændighed gennem ex ante-kontroller.
INDLEDNING
3.
Selv om Kommissionen har det endelige ansvar for gen -
nemførelsen af EU-budgettet over for dechargemyn -
digheden inden for den juridiske ramme, som Rådet og 
Europa-Parlamentet har vedtaget, og som gælder den fæl -
les forvaltning af strukturfondene, ligger de centrale for -
pligtelser vedrørende gennemførelsen samt de finansielle 
forpligtelser og kontrol- og revisionsforpligtelserne hos 
medlemsstaterne.
7.
Gennemførelsen af ESF skal foregå i overensstemmelse 
med kravene i finansforordningen og med sektorlovgiv -
ningen. Ved vurderingen af resultaterne af anvendelsen 
af ESF-midlerne må Kommissionen nødvendigvis være 
begrænset af den gældende juridiske ramme, navnlig 
begrænsningerne i henhold til Bilag XXIII i forordning 
1828/2006 om indsamling af data om deltagere i finansie -
rede operationer. BEMÆRKNINGER
15.
De forskellige fremgangsmåder, som medlemsstaterne har 
valgt, afspejler de forskellige situationer, der gør sig gæl -
dende for ældre arbejdstagere på de pågældende områder. 
Ældre med behov for støtte kan faktisk tilhøre forskellige 
aldersgrupper (45+/50+/60+). Desuden giver den nuvæ -
rende juridiske ramme ikke mulighed for harmonisering. 
Endelig understreger Kommissionen, at det vigtige er, at 
medlemsstaterne får stillet værktøjer til rådighed, så de kan 
løse de relevante problemer inden for deres egen institu -
tionelle sammenhæng. Anvendelsen af en fleksibel defini -
tion af aldersgrupper undergraver på ingen måde gennem -
førelsen af ESF-målene. 
16.
Inden for den nugældende juridiske ramme har Kommis -
sionen kun begrænsede beføjelser til at sikre sammenhæn -
gende, fuldstændige og konsekvente dataindsamlingsme -
toder på tværs af de operationelle programmer. 
Vejledningen om Bilag XXIII i forordning 1828/2006 
(»Oplysninger om deltagere i ESF-operationer efter prioritet« ) 
giver medlemsstaterne mulighed for at tilpasse aldersgrup -
perne med henblik på gennemførelsen af en strategi for/
prioritering af deres særlige situation med hensyn til ældre 
arbejdstagere.
Oplysninger, der indsamles på grundlag af Bilag XXIII, 
omfatter under alle omstændigheder information om 
deltagelse af personer i aldersgruppen 55-64  år og giver 
derfor mulighed for at indsamle oplysninger i overens -
stemmelse med definitionen, der blev fastsat på Det Euro -
pæiske Råds møde i Stockholm.
Kommissionen har til hensigt at løse disse problemer i  den 
næste programmeringsperiode 2014-2020. Især udgør del -
tagere over 54 år fortsat en obligatorisk indberetningska -
tegori for 2014-2020 (ESF’s fælles indikatorer). I henhold til 
de nye forordninger kan ringe datakvalitet desuden med -
føre suspendering af udbetalingerne til medlemsstaten.
KOMMISSIONENS
SVAR32
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?Tekstboks 1 a)
Emilia Romagna: Den specifikke fokusering på arbejdsta -
gere i alderen 45+ underbygges af en relevant analyse, der 
understreger nødvendigheden af at gennemføre aktive 
politikker for at undgå, at personer over 45 år udelukkes fra 
arbejdsmarkedet. 
Kommissionen vil ikke desto mindre endnu en gang gøre 
forvaltningsmyndigheden opmærksom på betydningen af 
de kvantificerede indikatorer.
Tekstboks 1 b) 
Puglia: Den specifikke fokusering på arbejdstagere i alde -
ren 45+ i Puglia underbygges af en relevant analyse af 
arbejdsmarkedet. 
Kommissionen vil ikke desto mindre endnu en gang gøre 
forvaltningsmyndigheden opmærksom på betydningen af 
de kvantificerede indikatorer i forbindelse med de regel -
mæssige kontakter med de nationale myndigheder, navn -
lig møder i overvågningsudvalget. 
Tekstboks 1 c) 
Beskrivelsen af situationen og rapporteringen om del -
tagerne følger den definition, der blev fastlagt ved Det 
Europæiske Råds møde i Stockholm. Erfaringen viser, at 
det allerede er vanskeligt at få aldersgruppen på 50-55 år 
i arbejde, når de først er blevet arbejdsløse, og derfor er 
de tyske myndigheder begyndt at være særligt opmærk -
somme på gruppen af arbejdsløse over 50 år.
17.
I artikel 37, stk. 1, litra a), i forordning 1083/2006 henvises 
der til »en« analyse af situationen, som ikke som sådan er 
en begrænsning med hensyn til kvaliteten af analysen fra 
medlemsstaterne. 
Fremover vil Kommissionen overveje at angive »et fælles 
sæt af nødvendige oplysninger« i den eksisterende juridi -
ske ramme og under hensyntagen til subsidiaritetsprincip -
pet for at sikre, at beskrivelsen af den socioøkonomiske 
analyse i OP er fokuseret. Diagnoser skal være fokuserede. 
18.
OP’erne følger en struktur, der udspringer af kravene i  for-
ordningerne (1081/2006, 1083/2006). Mens målene for 
OP’er kan være bredere, fastsættes de specifikke mål for 
de enkelte prioriterede akser og interventionsområder for 
OP’erne, og deres gennemførelse måles ved hjælp af et sæt 
programspecifikke indikatorer. 19.
De fleste af de ældre deltagere i  ESF-operationerne er 
også med i andre målgrupper, der specificeres i OP’erne, 
f.eks.  arbejdsløse eller personer i  beskæftigelse. De plan -
lagte foranstaltninger for sådanne grupper hører imidlertid 
ikke nødvendigvis under det prioriterede tema nr. 67 »for -
anstaltninger til fremme af aktiv aldring og forlængelse af 
arbejdslivet«.
Det ville være for restriktivt at koncentrere foranstalt -
ningerne over for ældre arbejdstagere under en specifik 
prioritering.
20.
Lovgiveren har bevidst valgt at have programmeringsdo -
kumenter med forholdsvis brede prioriteringer for at give 
mulighed for større fleksibilitet.
De økonomiske bevillinger til prioriterede temaer fastsæt -
tes på medlemsstatsniveau.
21.
ESF-finansieringen tildeles på OP-niveau. Medlemsstaterne 
er ansvarlige for bevilling af midler, der omfatter vurdering 
af omkostninger og budgetmæssige behov. Desuden er 
ældre arbejdstagere også omfattet af foranstaltninger, der 
finansieres under andre prioriterede temaer end prioriteret 
tema nr. 67.
Tekstboks 2 a) 
Sachsen-Anhalt: Et projekt kan kun opføres under ét pri -
oriteret tema. Kun ordningen »Aktiv til pensionsalderen« 
kan opføres under det prioriterede tema nr. 67 i program -
meringsfasen. I gennemførelsesfasen kan andre projekter 
eventuelt opføres under det prioriterede tema nr. 67, men 
dette afhænger af hovedvægten i projektet, navnlig de for -
skellige aldersgruppers andel. Desuden kan ældre arbejds -
tagere have deltaget under »prioriterede temaer« i andre 
projekter.
Tekstboks 2 b)
Aktiv og sund aldring er ikke lig med foranstaltninger ret -
tet mod ældre arbejdstagere. Foranstaltninger til fordel for 
aktiv aldring bør ofte indledes, inden arbejdstageren er 
ved at »aldres«3. 
De foranstaltninger, som forvaltningsmyndigheden i Emilia 
Romagna-regionen har planlagt, er fleksible med henblik 
på at løse problemer med en socioøkonomisk og demogra -
fisk situation, der udvikler sig løbende.
3 Se artikel 3 6 i Rådets (EPSCO) konklusioner af 7. juni 2010: »…at aktiv 
aldring skal ses i et bredere perspektiv af holdbar beskæftigelsesegnethed 
hos kvinder og mænd gennem hele arbejdslivet…«. ’
33
KOMMISSIONENS
SVAR
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?Tekstboks 2 c) 
OP’et for England og Gibraltar indeholder ingen nærmere 
beskrivelser af specifikke foranstaltninger, fordi det ikke 
er beregnet til levering i  henhold til en projektbaseret 
metode. Kun en række vejledende foranstaltninger, som 
kan medtages, skitseres i OP’et. Eftersom OP’et forvaltes og 
gennemføres på programniveau, gælder overvågningen 
output og resultater, ikke beløb, der er bevilget eller bud -
getteret til målgrupperne. 
22.
Der findes ingen lovgivningsmæssige krav om defini -
tion af kvantificerede mål for alle undergrupper. Der fin -
des centrale målgrupper, for hvilke der er defineret mål, 
f.eks. arbejdsløse, personer i beskæftigelse, unge, der går 
ud af skolen i utide osv.
24.
Den nugældende juridiske ramme indeholder ingen 
krav om, at alle målgrupper i det operationelle program, 
f.eks. ældre arbejdstagere, er omfattet af en specifik indi -
kator og en kvantificeret målværdi, og denne beslutning 
overlades til de nationale myndigheder, der gennemfører 
programmet.
Ændringer af de politiske områder, som f.eks.  ældre 
arbejdstagere, påvirkes af mange faktorer såsom ændrin -
ger af lovgivningen (f.eks.  for pensionssystemet), overord -
nede økonomiske og sociale tendenser, politiske initiativer 
samt offentlige og/eller private investeringer (f.eks. ved at 
tilpasse arbejdspladserne og gøre dem mere egnede til 
ældre arbejdstagere) samt demografiske ændringer som 
sådan. Derfor anses konsekvensindikatorerne for at være 
unøjagtige og utroværdige, eftersom det ikke er muligt 
at identificere kilden til virkningerne korrekt. Erfaringer 
har f.eks. vist, at det er meget vanskeligt at tilskrive (dele 
af ) virkningerne forskellige dele af integrerede politikker. 
Forskningen viser også, at de samlede virkninger ofte kan 
være større end summen af de enkelte bestanddele. Derfor 
har Kommissionen været tilbageholdende med at anvende 
konsekvensindikatorer aktivt, navnlig til operationelle pro -
grammer, som kun yder et begrænset bidrag sammenlig -
net med de samlede offentlige investeringer i de pågæl -
dende prioriteringer. 25.
I sit svar henviser Kommissionen til punkt 24 og bemærker, 
at den nuværende juridiske ramme kun indeholder krav om, 
at OP’erne skal indeholde oplysninger om de prioriterede 
akser og deres specifikke mål (artikel 37, stk. 1, litra c)) i for -
ordning 1083/2006). Disse mål bør kvantificeres ved hjælp 
af et begrænset antal output- og resultatindikatorer.
Tekstboks 3 a)
OP’et indeholder tabeller for »Indikatorer uden mål«, hvor 
man overvåger en række resultater for ældre arbejdstagere 
under de enkelte prioriterede akser. Disse indberettes hvert 
år i den årlige gennemførelsesrapport. Resultaterne frem -
går tydeligt og kan vurderes i forhold til målene for de til -
svarende deltagere.
Tekstboks 3 b)
Forvaltningsmyndigheden angiver antallet af deltagere 
i absolutte tal, men angiver ikke målværdierne.
29.
I Kommissionens forslag for 2014-2020 lægges der op til en 
resultatramme bestående af milepæle for 2016 og 2018 og 
de fastsatte mål for 2022. 
30.
Der kræves ingen foreløbige mål i denne forordning. 
Det polske system giver mulighed for at reagere hurtigt, 
når man konstaterer afvigelser fra målene. Årlige justerin -
ger af målene giver både mulighed for at reagere på udfor -
dringer og for systematisk at gøre status over de hidtidige 
resultater.
31.
Der findes ikke noget retsgrundlag for, at OP’ers struktur 
skal være baseret på et hierarki af foranstaltninger/mål. 
Hvert år fastsættes der udvælgelseskriterier for de mest 
sårbare grupper, hvori det også bestemmes, at ESF-foran -
staltningerne skal have en beskæftigelseseffekt (også for 
de mest ugunstigt stillede), og i den forbindelse skal der 
tages hensyn til de hidtidige resultater og de resterende 
udfordringer.
KOMMISSIONENS
SVAR34
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?Eftersom mange deltagere er udsat for flere forskellige 
problemer, vil en hierarkisk struktur være mindre fleksibel. 
Fastlæggelse af klare kriterier for støtteberettigelse frem 
for et stift hierarki af mål anses for at være mere effektivt 
med henblik på at sikre omfattende deltagelse og gode 
resultater.
32.
De samlede resultater og virkninger af de foranstaltninger, 
der finansieres via ESF, kan måles ved hjælp af evaluerin -
ger. Et eksempel på dette er evalueringen af ESF-støtten til 
livslang læring, som blev afsluttet i juli 2012, og som bl.a. 
fokuserer på ældre arbejdstagere.
Bilag XXIII i forordning 1828/2006 er en liste over fæl -
les resultatindikatorer for alle OP’er. De overvåges for de 
enkelte prioriterede akser, og når man sammenligner med 
perioden 2000-2006, har de medført en stærkt forbedret 
tilgængelighed og sammenlignelighed for data.
Kommissionens forslag til forordninger 2014-2020 indehol -
der en liste over obligatoriske, fælles output- og resultat -
indikatorer for ESF.
33.
De aftalte mål vedrører forskellige typiske foranstaltninger. 
Målene kan ikke opdeles i henhold til projekter, da dette 
ville medføre for små enheder. Kontrollen af, hvorvidt de 
aftalte mål nås, udføres på aggregeret niveau. Hvis man 
insisterede på at fastsætte mål på projektniveau, ville det 
medføre en risiko for, at der slet ikke ville blive udbudt 
kurser i problemregioner. Muligheden for at sammenkæde 
betalinger til støttemodtagerne med projektresultaterne 
varierer fra medlemsstat til medlemsstat.
34.
Inden for den nugældende juridiske ramme har over -
vågningsudvalget til opgave at kontrollere effektivite -
ten og kvaliteten af gennemførelsen af det operationelle 
program4.
Tekstboks 4 — Samlet svar for a) og b)
Medtagelsen af målværdier på projektniveau er ikke et lov -
krav inden for den nugældende juridiske ramme. Under 
alle omstændigheder findes der andre instrumenter, som 
kan bruges til at kontrollere, hvor omfattende beskæfti -
gelseseffekten har været, og hvorvidt det relevante mål på 
OP-niveau er nået. 
4 Artikel 6 5 i forordning 1083/2006.35.
Forslaget skal ses i sammenhæng med de nationale og 
europæiske regler (for støtteberettigelse). 
Kommissionens forslag til strukturfondsforordning 2014-
2020 giver mulighed for at foretage udbetalinger til støt -
temodtagere baseret på resultaterne og ikke de faktiske 
udgifter i visse specifikke tilfælde.
38.
Vurderingen af forslaget til OP består af en kompleks vur -
dering af strategien. På samme måde er en vurdering af 
resultaterne langt mere vidtgående end den formelle kon -
trol af de årlige rapporter og kræver regelmæssig overvåg -
ning fra Kommissionens side. Derfor kan opgaven med vur -
dering af OP-forslaget eller resultaterne ikke udelukkende 
udføres i henhold til ensartede tjeklister. Kommissionens 
tilrettelæggelse af denne opgave afhænger af program -
mernes kompleksitet.
Som regel fører landeafdelingerne i Europa-Kommissionens 
Generaldirektorat for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion protokol over bila -
terale møder med medlemsstaterne. Breve er et officielt 
kommunikationsmiddel med medlemsstaterne.
Tekstboks 5 — Samlet svar for a) og b)
Der følges op på deltagernes beskæftigelsesstatus, når 
de har forladt projektet, i forbindelse med de individuelle 
evalueringer.
44.
Kommissionen understreger, at de nationale databeskyt -
telseslovgivninger ofte er mere vidtgående end kravene 
i direktiv 95/46/EF, for så vidt angår behandling af person -
oplysninger og disse oplysningers fri bevægelighed.
Med henblik på at forbedre dataindsamlingen og forhin -
dre, at problemer med databeskyttelse griber ind i over -
vågningen i den kommende programmeringsperiode, har 
Kommissionen afholdt adskillige erfaringsudvekslinger og 
seminarer med medlemsstaternes evalueringsansvarlige. 
Den har også inddraget Den Europæiske Tilsynsførende for 
Databeskyttelse i denne proces.
35
KOMMISSIONENS
SVAR
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?Tekstboks 6 
Den strategiske evaluering blev gennemført på en sådan 
måde, at man trods de ufuldstændige data kunne vurdere, 
hvilke elementer der førte til, at en foranstaltning blev 
vellykket. 
I Tyskland blev opgaven med indsamling af personoplys -
ninger om deltagerne overdraget til støttemodtageren, 
hvilket dog afhænger af de oplysninger, deltagerne opgi -
ver. Hvis Kommissionen ønsker mere troværdige oplysnin -
ger, vil dette medføre yderligere udgifter for støttemodta -
gerne, der kun kan indberette deres udgifter i den periode, 
hvor de er støtteberettigede. Forordningerne giver ikke 
mulighed for at medtage nye udgiftsposter for dette 
undersøgelsesarbejde.
Tekstboks 7 
Kommissionen er enig med Retten i, at ESF-evaluerings -
processen i  Puglia-regionen er mangelfuld. Kommissionen 
vil fortsat minde om betydningen af at indføre et effektivt 
overvågningssystem, som den allerede har gjort i forbin -
delse med evalueringerne og vedtagelsen af de årlige gen -
nemførelsesrapporter i overvågningsudvalget.
Tekstboks 8 a) 
Selv om det kan være nødvendigt at foretage visse forbed -
ringer af systemet, er udbetalingerne inden for det polske 
OP siden midtvejsrevisionen blevet gennemført i henhold 
til projektmålene. Derfor er udvælgelseskriterierne, hvor 
der hvert år opstilles en række krav vedrørende målene, 
meget vigtige. Forbindelser mellem it-systemer, der inde -
holder økonomiske oplysninger og oplysninger om delta -
gerne, er ikke tilstrækkeligt til at sikre, at OP’et kan løse 
udfordringerne. Der bør gennemføres foregribende foran -
staltninger for at sikre, at foranstaltningerne er målrettet 
korrekt ved gennemførelsen. Udvælgelseskriterierne spiller 
denne rolle under det polske OP .
Tekstboks 8 b) 
Selv om brugen af Excel medfører de ulemper, som Retten 
nævner, har det hidtil vist sig at være nyttigt.
47.
Kommissionen henviser til sit svar på tekstboks 9.
Tekstboks 9 
Med hensyn til Emilia Romagna er Kommissionen enig 
i Rettens udtalelse om, at evalueringsprocessen for ESF 
i Emilia Romagna-regionen kan styrkes. Kommissionen 
understreger regelmæssigt evalueringens vigtige rolle over 
for forvaltningsmyndigheden, og det vil den fortsat gøre.48.
I henhold til den nugældende juridiske ramme er der kun 
krav om indsamling af økonomiske data for de prioriterede 
akser. Mange af de ældre deltagere i ESF-operationerne er 
også med i andre målgrupper, der specificeres i OP’erne, 
f.eks. arbejdsløse eller personer i beskæftigelse. 
52.
Kommissionen kan foreslå et mindstemål af emner, men 
kan kræve ikke dem anvendt. 
Desuden er evalueringsplanen ikke obligatorisk, jf. arti -
kel 48, stk. 1 og 2, i forordning 1083/2006.
54.
Kommissionen minder regelmæssigt medlemsstaterne om, 
at de skal gennemføre evalueringerne i henhold til de lov -
bestemte krav og vejledninger.
Kommissionen er begrænset af listen over output-indikato -
rer i Bilag XXIII i forordning 1828/2006.
Medlemsstaterne stiller ligeledes en række vigtige kvali -
tative oplysninger om foranstaltningernes effektivitet til 
rådighed som led i de årlige gennemførelsesrapporter.
Tekstboks 10 a) 
Puglia: Evalueringsprocessen blev først indledt efter Ret -
tens besøg, og de hidtidige evalueringsresultater vedrører 
kun et begrænset antal problemer.
Emilia Romagna: Der blev fremlagt to relevante tematiske 
evalueringsrapporter5 i den årlige gennemførelsesrapport 
for 2011, som blev godkendt af overvågningsudvalget på 
dets møde i Bologna den 21. juni 2012.
Tekstboks 10 c) 
Kommissionen har stillet vejledning og rådgivning til 
rådighed, men medlemsstaterne kan frit vælge en evalu -
eringsmetode efter eget ønske.
5 »Kvaliteten af livslang læring« og »Aktiviteter for arbejdsløse og 
arbejdstagere i mobilitet«.
KOMMISSIONENS
SVAR36
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?57.
På grundlag af Revisionsrettens årsberetning har Kommis -
sionen fastsat opnåelsen af en »positiv revisionserklæring« 
som et strategisk mål. For ESF er der gjort betydelige frem -
skridt med problemerne med finansiel forvaltning.
Kommissionen har lagt større vægt på resultater i  sine for -
slag til forordninger for den nye programmeringsperiode 
2014-2020, hvor bestemmelserne for en resultatramme og 
en resultatrevision vil kræve, at medlemsstaterne og Kom -
missionen er mere opmærksomme på overvågningen af 
ikke-finansielle data.
58.
Kommissionen anser ikke-finansielle data for at være 
meget vigtige og gennemgår dem nøje. Opfølgningen på 
overvågningen af ikke-finansielle data foretages både i for-
bindelse med forvaltningen af OP på grundlag af de årlige 
gennemførelsesrapporter og i forbindelse med de årlige 
revisionsmøder og møderne i overvågningsudvalgene 
samt i forbindelse med revisionen. 
Tjeklisten for vurdering af overholdelsen, som revisorerne 
benytter, indeholder henvisninger til revision af ikke-
finansielle data, og betydelige huller i medlemsstaternes 
forvaltnings- og kontrolsystemer til indberetning af ikke-
finansielle data har været et argument for ikke at godkende 
dokumenter i forbindelse med vurderingen af overholdel -
sen. Dette er blevet fulgt op med specifikke ESF-revisioner 
af forvaltnings- og informationssystemer, der også genere -
rer ikke-finansielle data.
59.
På grundlag af den betydelige eksisterende dokumenta -
tion6 lægger Kommissionen vægt på at forbedre revisions -
sporet yderligere gennem ex ante-kontroller.
6 Som navnlig findes i  SFC-databasen, som er den officielle it-
kommunikationskanal mellem Kommissionen og medlemsstaterne 
vedrørende gennemførelsen af operationelle programmer, jf. artikel 39 
i forordning 1828/2006.KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER
60.
Lovgiveren har bevidst valgt at have programmeringsdo -
kumenter med forholdsvis brede prioriteringer for at give 
mulighed for større fleksibilitet. 
Situationen for aldrende arbejdstagere varierer kraftigt fra 
medlemsstat til medlemsstat. Desuden kan kategorien af 
ældre arbejdstagere være omfattet af bredere kategorier 
eller andre typer af ugunstigt stillede grupper, som ESF er 
rettet imod. I henhold til den nugældende juridiske ramme 
er der derfor kun krav om indsamling af økonomiske data 
for de prioriterede akser, ikke for de prioriterede temaer. 
Der stilles heller ikke krav om opdeling af midlerne til de 
forskellige grupper i henhold til Bilag XXIII i forordning 
1828/2006 om oplysninger om deltagerne i ESF-opera -
tioner. Dette ville heller ikke være muligt, eftersom de 
fleste ESF-aktioner er rettet mod mennesker i  forskellige 
aldersgrupper.
61.
I henhold til den nugældende juridiske ramme er der kun 
krav om indsamling af økonomiske data for de prioriterede 
akser, ikke for de enkelte målgrupper. Dette ville heller ikke 
være muligt, eftersom de fleste ESF-foranstaltninger er ret -
tet mod forskellige aldersgrupper, og sammensætningen 
kan ændre sig.
Oplysninger om resultater og navnlig om virkningerne kan 
opnås gennem evalueringer. Et eksempel på dette er eva -
lueringen af ESF-støtten til livslang læring, som blev afslut -
tet i juli 2012, og som bl.a. fokuserede på ældre arbejds -
tagere. Kommissionen skønner, at de tilgængelige data er 
nyttige, når man ønsker at udlede konklusioner om effekti -
viteten af ESF-foranstaltningerne. 
62.
Kommissionen mener, at de fleste af de svagheder, som 
identificeres i Rettens særberetning, er blevet afhjulpet 
i perioden 2007-2013.
37
KOMMISSIONENS
SVAR
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?Anbefaling 1 a)
Der forefindes allerede overvågningsværktøjer i medlems -
staterne, der giver mulighed for løbende at kontrollere 
afvigelser fra målet, således at forvaltningsmyndighederne 
og Europa-Kommissionen kan identificere de nødven -
dige korrigerende foranstaltninger i tide. Kommissionen 
bekræfter imidlertid sin vilje til at lægge større vægt på 
resultater i sine forslag til forordninger for den nye pro -
grammeringsperiode 2014-2020, hvor bestemmelserne for 
en resultatramme og en resultatrevision vil kræve, at med -
lemsstaterne og Kommissionen er mere opmærksomme på 
overvågningen af ikke-finansielle data.
Anbefaling 1 b) 
Der er planlagt en række bestemmelser vedrørende over -
vågnings- og evalueringsordninger i den nye lovgiv -
ningspakke for samhørigheds- og strukturfondene efter 
2013 med henblik på at styrke overvågningens og evalu -
eringens rolle.
Det gælder navnlig, at de fælles bestemmelser for alle 
samhørigheds- og strukturfonde på dette område7 dæk -
ker overvågningsudvalgets rolle og sammensætning, de 
årlige gennemførelsesrapporter, de årlige revisionsmøder, 
statusrapporter om gennemførelsen af partnerskabskon -
trakterne samt ex ante- og ex post-evalueringer. Der skal 
navnlig udarbejdes evalueringsplaner for alle operationelle 
programmer, og overvågningsudvalgene skal regelmæs -
sigt underrettes om fremskridtene med gennemførelsen af 
disse evalueringsplaner samt om opfølgningen på resulta -
terne af evalueringen.
Evalueringens rolle for vurderingen af politikkens konse -
kvenser præciseres ligeledes.
7 (Artikel 41-50, artikel 100-104, forslag til forordning om fælles 
bestemmelser, bilaget til forslaget til ESF-forordning).63.
For perioden 2014-20 har Kommissionen indsat obligatori -
ske fælles output- og resultatindikatorer i  forslaget til sam -
hørighedsforordninger, som den har udarbejdet i et frugt -
bart samarbejde med medlemsstaterne, og som dækker de 
målgrupper og enheder, der oftest modtager finansiering. 
Ved deres overvågning af programmerne skal medlems -
staterne altid benytte fælles indikatorer og kan benytte 
programspecifikke indikatorer, når det er relevant. Ud over 
overvågnings- og evalueringsordningerne giver forslagene 
til forordninger for 2014-2020 mulighed for indførelse af 
andre mekanismer, der kan styre gennemførelsen i retning 
af en resultatorienteret metode: fælles handlingsplaner 
(sæt af aftalte, resultatbaserede foranstaltninger), resulta -
trevision og en resultatreserve, der tildeles i henhold til de 
midtvejsmilepæle og mål osv., man har nået.
Anbefaling 2
Kommissionens forslag til forordninger for strukturfon -
dene for programmeringsperioden 2014-2020 omfatter et 
system af obligatoriske, fælles indikatorer, der indføres for 
at sikre, at væsentlige data om samhørighedspolitikkens 
resultater foreligger i standardiseret form og kan aggrege -
res på EU-niveau. 
Desuden vedrører fælles og programspecifikke resultatin -
dikatorer de prioriterede akser eller de investeringspriori -
teringer, som en prioriteret akse vedrører. Basisscenarierne 
for resultatindikatorerne skal være baseret på de nyeste 
tilgængelige data. Der skal fastsættes kumulative, kvanti -
ficerede målværdier inden 2022.
Resultatindikatorerne vil blive styrket med henblik på at 
måle resultaterne, når en deltager forlader den operation, 
hvortil der ydes tilskud: (f.eks. en deltager, der opnår en 
kvalifikation eller kommer i beskæftigelse) samt resulta -
terne seks måneder efter, at de har forladt operationen 
(personer i beskæftigelse, selvstændige, hvis situation på 
arbejdsmarkedet er forbedret).
64.
På grundlag af Revisionsrettens årsberetning har Kommis -
sionen fastsat opnåelsen af en »positiv revisionserklæring« 
som et strategisk mål. For ESF er der gjort betydelige frem -
skridt med problemerne med finansiel forvaltning.
Kommissionen anser ikke-finansielle data for at være 
meget vigtige og gennemgår dem nøje.
KOMMISSIONENS
SVAR38
Særberetning nr. 25/2012 – Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?Kommissionen har lagt større vægt på resultater i  sine for -
slag til forordninger for den nye programmeringsperiode 
2014-2020, hvor bestemmelserne for en resultatramme og 
en resultatrevision vil kræve, at medlemsstaterne og Kom -
missionen er mere opmærksomme på overvågningen af 
ikke-finansielle data.
Anbefaling 3 a)
Tjeklisten for vurdering af overholdelsen, som revisorerne 
benytter, indeholder henvisninger til revision af ikke-finan -
sielle data. Dette er blevet fulgt op med specifikke ESF-
revisioner af forvaltnings- og informationssystemer, der 
også genererer ikke-finansielle data.
Forslaget til forordning for programmeringsperioden 2014-
2020  indeholder bestemmelser til forbedring af resultat -
vurderingen af operationelle programmer. Men resultatvur -
deringen er adskilt fra den vurdering, som Kommissionens 
tjenestegrene foretager af forvaltnings- og kontrolsyste -
merne, og som i bund og grund har til formål at kontrol -
lere lovligheden og den formelle rigtighed af de nationale 
forvaltnings- og kontrolsystemer.
Anbefaling 3 b) 
På grundlag af den betydelige eksisterende dokumentation 
lægger Kommissionen vægt på at forbedre revisionssporet 
yderligere gennem ex ante-kontroller.
Den Europæiske Revisionsret
Særberetning nr. 25/2012
Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor
2013 — 38 s. — 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9241-112-1
doi:10.2865/60870

SÅDAN FÅR MAN FAT I  PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•	 Via	EU	Bookshop	 (http://bookshop.europa.eu ).
•	 Hos	Den	Europæiske	 Unions	repræsentationer	 eller	delegationer.  
 Kontaktoplysninger kan findes på: http://ec.europa.eu  
 eller fås ved at sende en fax til +352 2929-42758.
Betalingspublikationer:
•	 Via	EU	Bookshop	 (http://bookshop.europa.eu ).
Betalingsabonnementer (f.eks. Den Europæiske Unions Tidende  og samlinger af  
afgørelser fra Den Europæiske Unions Domstol):
•	 Via	Den	Europæiske	 Unions	Publikationskontors	 salgskontorer	  
 ( http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm ).
QJ-AB-12-025-DA-C
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE SOCIALFOND ER ET CENTRALT FINANSIERINGSINSTRUMENT 
FOR MEDLEMSSTATERNE PÅ BESKÆFTIGELSESOMRÅDET. UDGIFTERNE HERTIL 
VIL I  PERIODEN 2007-2013  BELØBE SIG TIL MERE END 75  MILLIARDER EURO, 
ELLER 8  %AF UNIONENS BUDGET. 
ÆLDRE ARBEJDSTAGERE ER ÉN AF DE DÅRLIGT STILLEDE GRUPPER, OG RET -
TEN UNDERSØGTE, OM MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN HAVDE 
INDFØRT OG ANVENDTE DE REDSKABER, DER ER NØDVENDIGE FOR AT KUN -
NE VURDERE EFFEKTIVITETEN AF DE FORANSTALTNINGER, SOM ER RETTET 
MOD DENNE GRUPPE. 
DER BLEV KONSTATERET MANGLER I  UDFORMNINGEN AF DE OPERATIO -
NELLE PROGRAMMER OG I  OVERVÅGNINGS- OG EVALUERINGSSYSTEMERNE.
RETTEN FREMSÆTTER EN RÆKKE ANBEFALINGER MED HENBLIK PÅ AT FOR -
BEDRE OVERVÅGNINGEN OG EVALUERINGEN AF DEN EUROPÆISKE SOCIAL -
FONDS UDGIFTER TIL SPECIFIKKE MÅLGRUPPER.