fcoMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 454 end«lig udg. 
Bruxelles, den 22. oktober 1993 
(forelagt af Kommissionen) 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 INDHOLD 
INDHOLD 
FORORD 8 
INDLEDNING ; 9 
DEL 1 - SAMMENFATNING .. 9 
I. Målsætninger for det statistiske program 1989-1992 JO 
II. Overvågning af det statistiske program 10 
III. Gennemførelsen af det statistiske program 1989-1992 11 
III.A. Redskaber til gennemførelsen 11 
III.B. Aktioner for gennemførelsen 12 
III.B.1. Den almindelige koordinering i institutionerne 12 
III.B.2. Dialogen med de nationale statistiksystemer 12 
III.B.3. Det internationale statistiske samarbejde 12 
IV. Midler til opfyldelse af de fastlagte målsætninger 13 
V. Budget for det statistiske program 17 
VI. Evaluering af de overordnede resultater 19 
DEL 2: SAMMENFATNING AF RESULTATER SAMT PROBLEMER VED IVÆRKSÆTTELSEN 
AF DE STATISTISKE PROGRAMMER, DER ER UDARBEJDET I FORBINDELSE MED 
FÆLLESSKABSPOLITIKKER 22 
I. STATISTISKE OPGAVER INDEN FOR RAMMERNE AF DEN EUROPÆISKE FÆLLES 
AKT ;............22 
I.A. Statistiske opgaver med henblik på virkeliggørelsen af det indre marked 22 
I.A.1. Standardisering og beskyttelse af fortrolige oplysninger 22 
I.A.2 Statistik over EF-samhandelen efter 1992 22 
I.A.3. Virksomhedsstatistik 24 
- Page 2 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 INDHOLD 
I.B. Statistik med henblik på etablering af et udvidet økonomisk og socialt samarbejde 24 
I.B.1. Statistik til styrkelse af den sociale og økonomiske samhørighed - standardisering 24 
I.B.2. Statistik til styrkelse af det sociale samarbejde 25 
I.B.3. Statistik til støtte for Den Økonomiske og Monetære Union 28 
I.B.4. Statistik til støtte for forsknings- og udviklingspolitikken 29 
I.B.5. Statistik til støtte for miljøpolitikken 29 
II. STATISTIK VEDRØRENDE ANDRE ASPEKTER AF EFS POLITIK™. _ .30 
II.A. Statistik til støtte for landbrugspolitikken 30 
II.B. Statistik til støtte for fiskeripolitikken 32 
U.C. Statistik til støtte for industripolitikken _ 32 
II.D. Statistik til støtte for energipolitikken 32 
II.E. Statistik til støtte for politikken på tjenesteydelsesområdet 33 
II.F. Statistik vedrørende forbindelserne med tredjelande 34 
II.G. Samarbejdet med de østeuropæiske lande 35 
III. EPS AKTIVITETER ... _ 36 
III.A. Egne indtægter 36 
III.B. Information 36 
IV. EF-institutionernes aktiviteter 36 
IV.A. Edb 36 
IV.B. Støtte til de statistiske kontorer i medlemsstaterne 36 
IV.C. Personaleadministration 37 
IV.D. Det statistiske samarbejde i EF 37 
DEL III Rapport om gennemførelsen - opdelt efter tema 40 
I. Den Europæiske Fælles Akt , .40 
Page 3 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 INDHOLD 
I.A. Økonomisk konvergens inden for rammerne af det indre marked (politik 21) 40 
I.A. 1 Nomenklaturer (Emne 26) 40 
I.A.2 Statistisk og regnskabsmæssig koordinering (Emne 28) 41 
I.A.3 Metodologi for nationalregnskaberne (Emne 29) 42 
I.A.4 Udveksling af goder mellem medlemsstater efter 1992 (Emne 41) 43 
I.A.5 Tilpasning af virksomhedsstatistikken efter 1992 (Emne 54) 44 
I.B. Den Økonomiske og Monetære Union (politik 22) 45 
I.B.1 Produktion af nationalregnskabsdata (Emne 27) 45 
I.B.2 Priser: indsamling af data og beregning af købekraftspariteter (Emne 30) 46 
I.B.3 Priser: forbrugerprisindekser (Emne 31) 46 
I.B.4 Integrering af de europæiske kapitalmarkeder i forbindelse med oprettelsen af et 
finansielt integreret Europa (Emne 33) 47 
I.B.5 Finansieringskonti og kapitalformuekonti (Emne 34) 48 
I.B.6 Finansielle og monetære indikatorer. Struktur- og onjunkturindikatorer (Emne 35) 48 
I.C. Økonomisk samhørighed (strukturpolitik) (Politik 23) 49 
I.C.1. Regional statistik og regionalregnskaber (Emne 77) 49 
I.C.2. Et infra-regionalt informationssystem (Emne 78) 50 
I.C.3. Støtte til de nationale statistiske infrastrukturer (Emne 79) 50 
I.D. Socialpolitik (politik 24).._ - — - - - 51 
I.D.1 Erhvervsaktiv befolkning, beskæftigelse, arbejdsløshed og arbejdstid (Emne 70) 51 
I.D.2 Uddannelse og erhvervsuddannelse (Emne 71) 52 
I.D.3 Sundhed og sikkerhed (Emne 72) 53 
I.D.4 Indkomst og forbrug (Emne 73) 55 
I.D.5 Fattigdom (Emne 74) 59 
I.D.6. Demografi og migration (Emne 75) 60 
I.D.7. Socialstatistik (Emne 76) 61 
I.E. Forskning og udvikling (politik 25) - —62 
I.E.1 Statistik over forskning, udvikling og innovation (Emne 65) 62 
I.E.2 Forskning i og udvikling af statistik (Emne 66) 63 
I.F. Miljø (politik 26) - - - - -63 
I.F.1 Miljøstatistik (Emne 88) 63 
I.F.2. Infrastrukturer og rumlig statistik (Emne 89) 65 
Page 4 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 INDHOLD 
II. Fællesskabspolitikker _ _ 65 
II.A. Den fælles landbrugspolitik (politik 31) - 65 
II.A.1 Landbrugsstrukturer og skovbrugsstatistik (Emne 80) 65 
II.A.2 Landbrugsregnskaber, indkomstbegreber og landbrugspriser (Emne 81) 70 
II.A.3 Integreret database til udvikling af modeller for landbrugssektoren 75 
II.A.4 Omstruktureringsplan 76 
II.A.5 Vegetabilsk produktion (Emne 85) 77 
II.A.6 Animalsk produktion (Emne 86) 78 
II.B. Virksomhedspolitik (fremstillingserhverv og servicefag) (politik 32) 79 
II.B.1 Industri - Metodologi og analyser (Emne 55) 79 
II.B.2 Industri - Produktion og formidling (Emne 56) 80 
II.B.3 Statistik over jern- og stålsektoren (Emne 59) 81 
II.B.4 - II.B.5 Statistik på tjenesteydelsesområdet (Emne 60 og 61) 81 
II.B.6 Agroindustrien (Emne 84) 83 
U.C. Energipolitik (politik 33) 84 
II.C.1 Energi - Metodologi og undersøgelser (Emne 50) 84 
II.C.2 Energi og råstoffer - Produktion og formidling (Emne 51) 84 
ILD. Fiskeripolitik (politik 34) 85 
II.D.1 Fiskeri (Emne 87) 85 
ILE. Transport-og turistpolitik (politik 35) 87 
II.E.1 Transportstatistikker (Emne 62) 87 
II.F. Udenrigspolitik (politik 36) -.....- 90 
II.F.1 Administration og udvikling af metodologien vedrørende udenrigshandelen (Emne 40) 90 
II.F.2 Administration af nomenklaturerne vedrørende udenrigshandelen (Emne 42) 91 
II.F.3 Udarbejdelse af udenrigshandelsstatistik (Emne 43) 91 
II.F.4 Told- og handelsstatistik for Fællesskabet og tredjelande (Emne 44) 92 
II.F.5 Forvaltning og udvikling af betalingsbalancemetodologien (Emne 45) 93 
Il.F.6 Udarbejdelse af statistikker vedrørende betalingsbalancen (Emne 46) 94 
II.F.7 Undersøgelser og analyser af den internationale handel (Emne 48) 94 
Page 5 • 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 INDHOLD 
II.G. Internationalt samarbejde (politik 37) —95 
II.G.1 Samarbejde med udviklingslande, herunder også AVS-lande (Emne 49) 95 
ILG.2 Samarbejde med landene i Central- og Vesteuropa (Emne 90) 102 
III. Fællesskabets aktiviteter - - 104 
III.A. Fællesskabets finansielle ressourcer (politik 41 ) ~ 104 
III.A.1 Bruttonationalindkomsten (Emne 25) 104 
III.A.2 Fællesskabets egne ressourcer (Emne 47) 105 
III.B. Informationspolitik (politik 42) - - -105 
III.B.1 Formidlingspolitik (Emne 15) 1°5 
III.B.2 Public relations (Emne 16) 106 
III.B.3 Sammenfattende analyser (Emne 17) l(>7 
III.B.4 Data-shop (Emne 18) 108 
IV. Institutionernes aktiviteter 108 
IV.A. Eurostats tekniske infrastruktur (politik 61 ) — - — 108 
IV.A.1 Datasikkerhed (Emne 10) 1°8 
IV.A.2 Generelle tjenester (Emne 11 ) 1°9 
IV.A.3 Nye edb-metoder (Emne 12) 109 
I V.A.4 Edb-arkitektur (Emne 13) no 
IV.A.5 Sektorbestemte applikationer (Emne 14) 110 
IV.A.6 Forvaltning af databaser (Emne 19) ! 1 ! 
IV.A.7 Udarbejdelse af nye produkter (Emne 20) 112 
IV.B. Institutionernes pesonaleadministration (justeringskoefficienter) (politik 52)..... 112 
IV.B.1 Vægtninger (Emne 32) !n 
V. Ledelse og administration ~ - ,13 
V.A. Forvaltning og administration (politik 10) - — 113 
V.A.1. Budget og finansielle tjenesteydelser (Emne 01) 113 
V.A.2. Statistisk program og planlægning (Emne 02) 113 
V.A.3 Uddannelse af europæiske statistikere (Emne 03) 11* 
V.A.4. Forbindelser med andre institutioner (Emne 05) 115 
- Page 6 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 INDHOLD 
V.A.5. Personaleforvaltning (Emne 06) 116 
V.A.6. Dokumentforvaltning (Emne 07) 116 
V.A.7. Bygningsforvaltning (Emne 08) 116 
V.A.8. Ledelse, administration og uddannelse (Emne 09) 116 
Del 4: Menneskelige ressourcer, driftsbudget, tjenesterejser og møder 117 
Bilag: Liste over politikker, emner og moduler i det statistiske program 132 
Page 7 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 FORORD 
FORORD 
I Rådets resolution af 19 juni 1989 om De Europæiske Fællesskabers statistiske program (1989-
1992) anmodes Kommissionen om at forelægge Rådet en endelig rapport om gennemførelsen af det 
statistiske program. På et møde den 25. marts 1993 besluttede det rådgivende udvalg for statistisk 
information på det økonomiske og sociale område at danne en ekspertgruppe - hvori medlemmerne 
Marc Despontin, lærer ved VUB-universitetet i Bruxelles, Pierre Maillet, generaldirektør honoris causa 
i De Europæiske Fællesskaber og professor emeritus ved universitetet i Lille, og Antonio Merediz 
Montera fra det statistiske institut i Madrid er udvalgt blandt repræsentanterne for de 
socioprofessionelle kategorier, fra den videnskabelige verden og fra de nationale forvaltninger - som 
har bistået Kommissionen ved udarbejdelsen af nærværende rapport med henblik på at opnå størst 
mulig grad af objektivitet. 
EFT nr. C 161 af 28.06.1989 
Paae 8 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 4 989-1992 DEL I 
INDLEDNING 
Rådets resolution 89/C161/01 af 19. juni 1989 om iværksættelse af en plan for prioriterede aktioner 
vedrørende statistisk information: De Europæiske Fællesskabers statistiske program (1989-1992) 
foreskriver, at Kommissionen forelægger Rådet en endelig rapport om gennemførelsen af det 
statistiske program. Denne rapport vedrører fireårsperioden 1989-1992 og består af 4 dele: 
Del 1 : Sammenfatning; 
Del 2: Opnåede resultater og opståede problemer i forbindelse med iværksættelsen af statistiske 
programmer udviklet i sammenhæng med EF's politikker; 
Del 3: Rapport om gennemførelsen - opdelt efter tema; 
Del 4: Menneskelige ressourcer, driftsbudget, tjenesterejser og møder. 
Som bekendt består Eurostats statistiske program af 206 moduler (aktiviteter eller projekter), som 
udgør referencegrundlaget for Kontorets arbejde. Disse aktiviteter og projekter er opdelt i 73 emner 
og 18 politikker. En oversigt over modulerne, emnerne og politikkerne findes som bilag. 
DEL 1 - SAMMENFATNING 
Det statistiske program (1989-1992) er udarbejdet med reference til de hovedlinjer for EF-politikken, 
som blev afstukket på møderne i Det Europæiske Råd i Bruxelles og Hannover i februar og juni 1988. 
Første stadium i dets udarbejdelse bestod i, at hver af Eurostats enheder formulerede sin egen 
prognose for den statistiske udvikling inden for dens eget kompetenceområde med 1993 som 
horisont. 
I kraft af dette arbejde har man kunnet definere et grundlæggende begreb, modulet, som udgør 
referenceenheden: 
både for den tekniske udformning af de undersøgelser, analyser og dataindsamlinger, som 
skal gennemføres; 
og for fastlæggelse og opfølgning af de økonomiske og menneskelige ressourcer, der 
afsættes til de forskellige opgaver. 
Imidlertid fandt Eurostat det allerede fra første år af gennemførelsen formålstjenligt at ordne 
modulerne i "emner". "Modulerne" er altså grupperet i "emner", som igen er tilknyttet en specifik 
sektormæssig politik. 
Indholdet af et modul kan afvige fra den oprindelige definition fra 1989, men modulet som begreb 
forbliver fortsat arbejdsenheden både i funktionsmæssigt og i administrativt øjemed. I bilaget findes 
en oversigt, hvoraf det fremgår, at der er 206 moduler, der er grupperet i 73 emner, der igen fordeler 
sig på 18 politikker (17 sektormæssige politikker og én specifik politik "Forvaltning og 
administration"). 
EFT nr. C 161 af 28.06.1989 
Page 9 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL1 
I. Målsætninger for det statistiske program 1989-1992 
I Rådets resolution om De Europæiske Fællesskabers statistiske program (1989-1992) anføres 
følgende 6 målsætninger: 
Målsætning 1 : fremskynde udviklingen af den statistiske infrastruktur, som er nødvendig for, at 
det indre marked kan fungere tilfredsstillende; 
Målsætning 2: udvide fællesskabsstatistikkernes dækningsfelt til at omfatte nye områder for en 
politisk indsats i offentlighedens interesse; 
Målsætning 3: gøre det muligt at vurdere Fællesskabets politikker og at opnå en effektiv 
forvaltning af de dertil afsatte budgetmidler ved at fremskaffe pålidelige og 
ajourførte oplysninger på de nødvendige geografiske niveauer; 
Målsætning 4: fremme vedtagelsen af europæiske statistiske standarder; 
Målsætning 5: opbygge et integreret europæisk system på grundlag af de nationale systemer; 
Målsætning 6: bidrage til udviklingen af et fælles statistisk sprog til fremme af de statistiske 
videnskaber, med henblik på at øge kendskabet til de demografiske, økonomiske 
og sociale forhold i samtlige medlemsstater. 
II. Overvågning af det statistiske program 
Med henblik på overvågningen af gennemførelsen af det statistiske program har Eurostat udviklet en 
såkaldt "instrumentbraetsmetode", benævnt TBPS-metoden. Metoden indførtes i 1991 med en 
dobbelt målsætning: 
1. give ledelsen (generaldirektør, direktører) mulighed for at få overblik over: 
fremdriften i arbejdet; 
de ressourcer i form af arbejdskraft, budgetmidler og edb, som er tilknyttet hvert modul 
med henblik på at træffe de supplerende foranstaltninger, som er nødvendige for at 
opfylde programmets målsætninger; et modul består af summen af de aktiviteter, som 
hører under en af de i det statistiske program fastlagte målsætninger; modulet er 
basisenheden for planlægning, overvågning og teknisk, administrativ og 
budgetmæssig kontrol, og det hører under et specifikt emne og en specifik politik; 
2. udstyre hver kontorchef med et ledelsesredskab, hvormed han modul for modul kan 
overvåge de programmer, han er ansvarlig for. 
TBPS udgør forbindelseledet mellem på den ene side den tekniske tidsplan for programmets 
successive etaper og på den anden side fordelingen af de logistiske midler, der afsættes til etapernes 
gennemførelse i den relevante periode. 
I forbindelse med iværksættelsen af TBPS-metoden er man stødt på to væsentlige problemer: 
1. TBPS-metoden indebærer reelt en omfattende ændring af enhedernes 
overvågningsmetoder, for så vidt som det er op til hver enkelt ansvarlige på basisniveauet 
at fastlægge og fordele sine øjeblikkelige og forventede fremtidige ressourcer på de enkelte 
moduler. Der er behov for en bedre anvendelse af den definition, som er fastlagt for 
modulet. På grund af denne utilstrækkelige harmonisering og det forhold, at data for 
perioden 1989-1992 kun delvis er tilgængelige, beskæftiger nærværende rapport sig blot 
med en evaluering af det udførte arbejde efter emne og efter politik. 
- Paae 10 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE PET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELI 
Eurostat forventer at kunne udarbejde en mere detaljeret evaluering for det statistiske 
program 1993-1997. 
2. For at være fuldstændig og faktisk operationel bør TBPS bedre integrere samtlige midler, 
som indgår i gennemførelsen af projektet. Parallelt med de bevillinger, Eurostat er blevet 
tildelt, og som Eurostat har disponeret over, findes der bevillinger, som administreres over 
andre kapitler i budgettet, og hvor der skelnes på samme måde: tildeling-anvendelse. 
Eurostat er hverken herre over bestemmelsen eller anvendelsen af disse, med mindre de 
overføres budgetmæssigt til Kontoret, hvilket er undtagelsen. 
Med henblik på en styrkelse af dialogen mellem Eurostat og Kommissionens øvrige 
generaldirektorater er der blevet oprettet et styringsudvalg for statistisk information (CDIS). 
III. Gennemførelsen af det statistiske program 1989-1992 
I takt med den europæiske integrationsproces er betydningen af statistisk information blevet stadig 
større, ikke blot for de nationale regeringer og EF-institutioneme, men også for Europas 
virksomheder og borgere. 
III.A. Redskaber til gennemførelsen 
Arbejdet med opbygning af samråds-, koordinerings- og beslutningstagningsstrukturer i forbindelse 
med det europæiske statistiske system er blevet videreført med Rådets oprettelse af fire vigtige 
udvalg: 
udvalget for det statistiske program, nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF , som giver 
forbindelserne på højt niveau mellem Eurostat og de nationale statistiske kontorer en mere 
formel karakter, i overensstemmelse med udviklingen i de institutionelle forbindelser 
mellem Kommissionen og medlemsstaterne. 
udvalget for fortrolige statistiske oplysninger, nedsat ved Rådets forordning 90/1588/EØF , 
som vil få til opgave at iværksætte og garantere de bestemmelser, der vedtages af Rådet 
med hensyn til indberetning af fortrolige oplysninger fra de nationale statistiske kontorer til 
Eurostat; 
udvalget for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik, nedsat ved Rådets 
afgørelse 91/115/EØF , som består af repræsentanterne for de nationale statistiske 
kontorer og centralbankerne, og som får til opgave at udarbejde de statistikker, der er 
nødvendige for at kunne overvåge udviklingen i den monetære union; 
det europæiske rådgivende udvalg for statistisk information på det økonomiske og sociale 
område, nedsat ved Rådets afgørelse 91/116/EØF Udvalget består af repræsentanter for 
Kommissionen, de nationale statistiske kontorer, repræsentanter for de enkelte økonomiske 
og sociale grupper og for videnskabelige kredse. Det skal medvirke ved udarbejdelsen af 
det europæiske statistiske system på det økonomiske og sociale område, hvor der skal 
tages hensyn til brugernes behov og informationsleverandørernes krav. 
EFTnr. L 181 af 28.6.1989 
EFT nr.L 151 af 15.6.1990 
EFTnr. L59af 6.3.1991 
EFTnr. L59af 6.3.1991 
- Paae 11 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL] 
III.B. Aktioner for gennemførelsen 
III.B.1. Den almindelige koordinering i institutionerne 
I anledning af Rådets anmodning om, at "anmodningerne om statistikker, der af Kommissionens 
tjenestegrene stiles til medlemsstaternes statistiske kontorer, koordineres af Eurostat, inden de 
fremsendes til de nationale statistiske kontorer" (jf. Rådets resolution om det statistiske program 
1989-1992), har Eurostat udarbejdet en række foranstaltninger, som skal fremme koordineringen af 
de statistiske aktiviteter til fordel for Kommissionen. 
Kommissionens generalsekretariat har fået til opgave at evaluere Eurostats bidrag til det arbejde, der 
udføres i generaldirektoraterne, og at foreslå foranstaltninger til koordinering og styrkelse af 
strukturerne, herunder et styringsudvalg for statistisk information (CDIS). 
Dialogen med Europa-Parlamentet har udviklet sig i to retninger. For det første er der etableret en 
ordning med regelmæssige tekniske møder mellem parlamentsudvalgenes sekretariater og de 
forskellige afdelinger af Eurostat. Disse møder har til formål at lette parlamentsudvalgenes adgang til 
Eurostats data og at samordne parlamentsmedlemmernes og udvalgssekretariatemes anmodninger 
om oplysninger. 
Den anden foranstaltning er et møde mellem Eurostat og Udvalgsformandsmødet (Europa­
parlamentet). Formålet hermed er at opnå en bedre forståelse af Europa-Parlamentets 
informationsbehov, således at man bedre kan forberede de statistiske oplysninger, der er brug for. 
III.B.2. Dialogen med de nationale statistiksystemer 
Samarbejdet med medlemsstaternes statistiske systemer er blevet fortsat på basis af bilaterale og 
multilaterale kontakter. 
Gennemførelsen af programmet sker gennem ca. 80 sektoropdelte arbejdsgrupper bestående af 
repræsentanter for de nationale statistiske kontorer under forsæde af Eurostat. 
Ledeme af de nationale statistiske kontorer har holdt to møder om året inden for rammerne af 
udvalget for det statistiske program, og der har hvert andet år været afholdt planlægningsmøder med 
hver enkelt medlemsstat med henblik på opfølgning af programmet. 
III.B.3. Det internationale statistiske samarbejde 
Det internationale samarbejde har udviklet sig i flere forskellige retninger: 
For det første kan nævnes samarbejdet med Det Europæiske Frihandelsområde (EFTA). Det 
Europæiske Fællesskab har givet Kommissionen bemyndigelse til at forhandle en traktat med EFTA-
landene med henblik på at fastlægge rammerne for samarbejdet i et Europæisk Økonomisk 
Samarbejdsområde. 
Som følge af de begivenheder, der er indtruffet i de seneste år i landene i Central- og Østeuropa, er 
samarbejdet med disse stater blevet yderligere forstærket, specielt som led i 24-landegruppens 
samordnede bistand, PHARE-projektet, og bilaterale foranstaltninger iværksat af medlemsstaterne. 
Statistisk information anses for at være af væsentlig betydning for udviklingen i alle disse lande, som 
er midt i en overgangsproces mellem planøkonomi og markedsøkonomi. 
Som led i dette samarbejde har Eurostat taget initiativ til at oprette et fælles sekretariat for de 
internationale organisationer, bestående af en gruppe, som har til opgave at koordinere bistanden til 
disse lande. 
- Page 12 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL I 
Efterspørgslen efter sammenlignelige statistikker på verdensniveau er steget kraftigt. De politiske og 
økonomiske beslutningstagere, som opererer inden for rammerne af verdensøkonomien, er takket 
være udviklingen af teknologi til fremsendelse og behandling af statistiske oplysninger i stand til at 
behandle enorme mængder data i forbindelse med de analyser, de skal foretage. På den anden side 
betyder den stadigt stigende integrering mellem verdensøkonomierne, at beslutningstagernes behov 
overskrider de nationale og regionale grænser og vedrører strømme af sammenlignelige data. 
Strukturen i den internationale statistiske samordning kan for øjeblikket ikke tilgodese disse behov. 
Det er derfor nødvendigt at indføre andre koordinerings- og samrådsprocedurer for at få opstillet 
statistiske normer, der er så økonomisk integrerede som muligt. 
Den kraftige udvikling i det internationale statistiske samarbejde har vist, at det er nødvendigt at 
gennemføre en bedre koordinering af de aktiviteter, der udøves af alle de organisationer, der arbejder 
inden for det europæiske område. Bl.a. har Eurostat, Den Økonomiske Kommission for Europa (CEE) 
i Geneve, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) haft en række drøftelser 
for at nå frem til en bedre koordinering af deres programmer. 
Et vigtigt træk i udviklingen i Eurostats internationale aktiviteter er også etableringen af en 
samrådsprocedure med De Forenede Stater og Canada. Eurostat, Office of Management og Budget i 
USA og Statistique Canada har besluttet at mødes regelmæssigt i forbindelse med internationale 
møder for at nå frem til fælles holdninger vedrørende visse aspekter af udviklingen af internationale 
statistiske normer. 
IV. Midler til opfyldelse af de fastlagte målsætninger 
Det løbende arbejde med gennemførelsen af det statistiske program 1989-1992 er hovedsagelig 
foregået på tre måder: 
gennem "gentleman agreements" mellem Eurostat og de nationale statistiske kontorer, hvilket 
er den klassiske metode på de traditionelle områder; 
gennem konstant dialog med brugerne, hvad enten det er generaldirektoraterne (CDIS), de 
nationale statistiske kontorer (udvalg, arbejdsgrupper) eller repræsentanter for den 
videnskabelige, økonomiske eller sociale verden (udvalget for statistisk information på det 
økonomiske og sociale område, udvalget for penge-, kreditmarkeds- og 
betalingsbalancestatistik); 
gennem retsakter vedtaget af Rådet, og som etablerer en egentlig juridisk ramme; inden for 
rammerne af fællesskabsretten er der i perioden 1989-1992 på det statistiske område 
udarbejdet og vedtaget 78 retsakter. 
Antal retsakter 
Jumw tom 
Forordning 
Direktiv 
Afgørelse/beslutning 
Henstilling 
Resolution 
lait 1989 
3 
2 
12 
1 
18 iaao 
8 
5 
10 
23 1991 
17 
3 
9 
1 
1 
31 1092 
5 
1 
6 Total 
33 
10 
32 
1 
2 
78 
Page 13 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL I 
Målsætning 1: fremskynde udviklingen af den statistiske infrastruktur, som er nødvendig 
for, at det indre marked kan fungere tilfredsstillende; 
Kommissionen har vedtaget et forslag til forordping om transitstatistik og statistik over toldoplag, som 
kompletterer Rådets forordning 3330/91/EØF om statistikker over udveksling af goder mellem 
medlemsstater (INTRASTAT), og som indfører et nyt system for indsamling af oplysninger om 
handelssamkvemmet inden for EF, samt tre gennemførelsesforordninger til sidstnævnte forordning 
vedrørende henholdsvis statistiske tærskler, statistiske informationsmedier og visse 
gennemførelsesbestemmelser. 
Revisionen af handelsstatistikkeme, som er nødvendige for at øge gennemskueligheden af det indre 
marked og forbedre virksomhedernes konkurrenceevne, har også været prioriteret højt, og man har 
arbejdet på at standardisere virksomhedsregistrene i hele Fællesskabet og tilpasse 
virksomhedsstatistikken til behovene i det indre marked. Et forslag til forordning 3924/91/EØF om 
iværksættelse af en fællesskabsundersøgelse vedrørende industriproduktionen (PRODCOM) blev 
vedtaget af Rådet, og der har været ført intense drøftelser med de nationale statistiske kontorer med 
henblik på at få udarbejdet en række retsakter, som skal iværksættes i de kommende år. 
"Panorama of EC Industry", en publikation, som blev fuldstændig omarbejdet i 1990, indeholder for 
fremtiden statistiske oplysninger om virksomhederne, som er let tilgængelige for en bred vifte af 
brugere. 
Under hensyntagen til den betydning, der i Den Europæiske Fælles Akt er tildelt 
uddannelsesspørgsmål, og i overensstemmelse med Rådets afgørelse 90/267/EØF om oprettelse af 
FORCE-programmet har Kommissionen gennemført en undersøgelse hos et udsnit af virksomheder 
vedrørende efteruddannelse, som har gjort det muligt at fastsætte statistiske og tekniske retningslinjer 
for igangsættelsen af undersøgelsen i marken. 
Arbejdet med at harmonisere virksomhedsregistret til statistiske formål er blevet fortsat. 
For at kunne tage hensyn til udviklingen i det indre marked og til de omfattende ændringer, der er 
sket på stålmarkedet, er der blevet iværksat et direktiv (90/377/EØF)y om en fællesskabsprocedure 
med hensyn til gennemsigtigheden af prisen på gas og elektricitet til den endelige forbruger i 
industrien afgørelse (91/612/EKSF)(10) og en henstilling (91/141/EKSF)1U om kulstatistikker med 
henblik på at opnå større gennemsigtighed på markedet. 
Målsætning 2: udvide fællesskabsstatistikkernes dækningsfelt til at omfatte nye områder 
for en politisk indsats i offentlighedens interesse; 
Rådet har vedtaget en afgørelse 92/326/EØF11 om iværksættelse af et toårigt program for udvikling 
af europæiske tjenesteydelsesstatistikker. I dette program opstilles målsætninger og planer for de 
forberedende arbejder vedrørende brugerbehov, metodoglogiske problemer og pilotundersøgelser. 
Ifølge programmet skal medlemsstaterne analysere de nationale behov og til Kommissionen 
fremsende statistiske oplysninger om tjenesteydelser. 
Rådet har besluttet at iværksætte et flerårigt program for udvikling af Fællesskabets turismestatistik. 
Hvad angår miljøet har Kommissionen sat mere fart i og styrket sine aktiviteter med henblik på 
oprettelse af et europæisk statistisk system. Den er ligeledes gået i gang med at udarbejde et firårs 
udviklingsprogram, som Rådet har udtalt sig om. 
6 
7 
8 
9 
10 
10 
11 EFTnr. L 316 af 16.01.1991 
EFTnr. L 374 af 31.12.1991 
EFTnr. L 156af 21.6.1990 
EFTnr. L 185af 17.7.1990 
EFTnr. L74af 20.3.1991 
EFTnr. L 74 af 20.3.1991 
EFTnr. L 179af 1.7.1992 
- Page 14 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL I 
På det udenrigspolitiske område er de multilaterale handelsforhandlinger inden for rammerne af 
Uruguay-runden blevet gjort lettere ved iværksættelse af et integreret informationssystem vedrørende 
udenrigshandelen (Starcom). Inden for rammene af programmet for teknisk samarbejde med 
udviklingslandene har der været stor opmærksomhed omkring de statistikker, som giver mulighed for 
at kontrollere de sociale følger af programmerne for strukturel tilpasning. 
Endelig har man på en lang række områder afsluttet arbejdet med at sikre en hurtigere indberetning 
fra medlemsstaterne (også i et udvidet Fællesskab) af harmoniserede data, og i den forbindelse også 
sikre større pålidelighed med hensyn til de indberettede oplysninger. 
Målsætning 3: gøre det muligt at vurdere Fællesskabets politikker og at opnå en effektiv 
forvaltning af de dertil afsatte budgetmidler ved at fremskaffe pålidelige og 
ajourførte oplysninger på de nødvendige geografiske niveauer; 
12 Inden for rammerne af direktiv 89/130/EØF om fastlæggelse af bruttonationalindkomsten i 
markedspriser (BNImp) har BNI-udvalget arbejdet på at forbedre sammenligneligheden og 
pålideligheden af data vedrørende bruttonationalindkomsten, i forbindelse med fastlæggelsen af de 
nationale bidrag til Fællesskabets egne indtægter, på den ene side, og koordineringen af de nationale 
økonomiske politikker, nå den anden side. Kommissionen har desuden vedtaget et forslag til 
forordning 353/92/KOM om de statistiske enheder til observation og analyse af det produktive 
system i Det Europæiske Fællesskab. 
14 « 
Rådet har vedtaget forordning nr. 3711/91/EØF om indførelse af en årlig stikprøveundersøgelse 
vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet. 
Dette nye system, som blev iværksat i foråret 1992, giver mulighed for bedre at dække 
informationsbehovene på nationalt og regionalt plan, idet der samtidig tages hensyn til nye 
beskæftigelsesformer og planer til bekæmpelse af arbejdsløsheden. 
15 Rådet har ligeledes vedtaget forordning 3949/92/EØF om gennemførelse af en undersøgelse af 
lønomkostningerne inden for industrien og servicesektoren. 
I øvrigt har Kommissionen fortsat arbejdet i forbindelse med undersøgelsen af den virkning, de nye 
foranstaltninger i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik har på produktionen og på 
indkomstudviklingen i Fællesskabets landbrugssektor. 
Forordning 837/90/EØF om statistiske oplysninger, der skal tilvejebringes til medlemsstaterne 
vedrørende kornproduktionen, og et forslag til forordning om statistikker over vegetabilsk produktion, 
bortset fra korn, og tre forslag til direktiv om gennemførelse af statistiske undersøgelser af 
produktionen af svin, hornkvæg, får og geder, har alle samme formål, nemlig at tage hensyn til de 
virkninger, reformen af den fælles landbrugspolitik får på statistikken. 
Kommissionen har ligeledes vedtaget tre beslutninger (651, 652 og 653/89/EØF om iværksættelse 
af forordningen om fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur, hvilket betyder en 
forbedring af informationssystemet EUROFARM som informationskilde for pålidelige og 
sammenlignelige data til styring af den fælles landbrugspolitik. De simulerede resultater fra modellen 
for EF-landbrugssektorens produktion og indkomst er blevet anvendt i forbindelse med GATT-
forhandlingerne (Uruguay-runden) og i forbindelse med den årlige fastsættelse af producentpriser. 
12 
13 
14 
15 
16 
17 EFTnr. L 49 af 21.2.1989 
EFTnr. C 267 af 16.10.1992 
EFTnr. L 351 af 20.12.1991 
EFTnr. L 404 af 31.12.1992 
EFTnr. L 88 af 3 4.1990 
EFTnr. L 391 af 30.12.1989 
Page 15 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 * DEL I 
Der er blevet vedtaget forordninger pm indberetning af statistiske oplysninger om landing af 
fiskerivarer (forordning 1382/91/EØF ) og indberetning af statistiske oplysninger om fangster 
(forordningerne 3880 og 3881 /91 /EØF ) for bedre at kunne styre forsyningssituationen i 
Fællesskabet og forbedre gennemsigtigheden på markedet. 
Desuden har Kommissionen bevilget et bidrag fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond til 
finansiering af teknisk støtte til forbedring af de portugisiske regionalstatistikker (Preder). 
Som led i de projekter, der finansieres på grundlag af PHARE-programmet, er der blevet bevilget 5,4 
mio. ECU til omstrukturering af det statistiske system i den tidligere Tyske Demokratiske Republik, og 
der blev i den forbindelse lagt særlig vægt på personaleuddannelse og edb-udstyr, projekter og 
programmer, som specielt vedrører nationalregnskaber og regionale regnskaber, samt 
landbrugsregistre og landbrugsstatistikker. 
Målsætning 4: fremme vedtagelsen af europæiske statistiske standarder; 
Der er blevet gennemført forskelligt metodologisk arbejde med hensyn til standardisering, især hvad 
angår udarbejdelse af en ny aktivitetsnomenklatur (NACE), revision af den fælles vareklassifikation, 
revision af Det Europæiske Nationalregnskabssystem (ENS) og regnskaberne vedrørende handel 
med varer, tjenester og kapital. 
Målsætning 5: opbygge et integreret europæisk system på grundlag af de nationale 
systemer; 
Efter vedtagelsen af Rådets forordning om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De 
Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor har udvalget for fortrolige statistiske oplysninger 
påbegyndt sit arbejde og har lavet en opgørelse over alle de oplysninger, som er af fortrolig karakter, 
og over de gældende beskyttelsesforanstaltninger. I den forbindelse er der blevet udarbejdet et 
udkast til en håndbog om beskyttelse af fortrolige oplysninger, som fremsendes til Eurostat. 
Samtidig med at Kommissionen har forstærket samordningen med de nationale statistiske kontorer 
gennem etablering af effektive kommunikationskanaler, er den fortsat med at støtte de bestræbelser, 
en række medlemsstater har udfoldet for at forbedre deres statistiske system, især Grækenland, hvor 
anden fase af programmet for omstrukturering af systemet for landbrugsundersøgelser har kunnet 
løbe af stabelen, mens støtteprogrammerne til fordel for Italien og Irland er blevet gennemført. 
Målsætning 6: bidrage til udviklingen af et fælles statistisk sprog til fremme af de 
statistiske videnskaber, med henblik på at øge kendskabet til de 
demografiske, økonomiske og sociale forhold i samtlige medlemsstater. 
Kommissionen har vedtaget et forslag til beslutning om iværksættelse af et flerårigt program for 
udvikling af fællesskabsstatistikker over forskning, udvikling og innovation, som gerne skulle bidrage 
til udarbejdelsen af et integreret informationssystem på dette område. 
18 EFTnr. L 133af 28.5.1991 
19 EFT nr.L 365 af 31.12.1991 
Paae 16 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL I 
V. Budget for det statistiske program 
Den budgetmæssige opstilling af Eurostats aktiviteter blev ændret i 1988, før vedtagelsen af det 
statistiske program 1989-1992. 
1. Indtil da havde alle Eurostats bevillinger, både aktionsbevillinger og driftsbevillinger, 
figureret i del A, og de var ikke opdelte. I budgettet for 1988 overførtes aktionsbeviilingerne 
til del 6, hvor de opdeltes i fire budgetposter, som for så vidt angår indholdet blev opretholdt 
i hele det statistiske programs løbetid. 
Således eksisterede de budgetmæssige rammer, inden programmet blev udformet og 
iværksat. Programmet er opdelt i 4 kapitler, der omhandler 4 former for aktioner inden for 
de sektorspecifikke statistikprogrammer: 
som led i gennemførelsen af bestemmelserne i Den Europæiske Fælles Akt, 
til støtte for EF's politikker, 
som led i Fællesskabets aktiviteter, 
som led i Institutionernes aktiviteter. 
2. Ved siden af de metodologiske og tekniske aspekter har drøftelserne af ovenfor omtalte 
projekter givet lejlighed til sammen med generaldirektoraterne og de nationale statistiske 
kontorer at drøfte finansieringen af disse projekter, enten på den traditionelle måde i form af 
årlige undersøgelser eller i form af partnerskaber samfinansieret af de nationale statistiske 
kontorer og generaldirektoraterne. 
Til det statistiske program var knyttet et finansieringsafsnit, hvor den nødvendige 
finansieringsramme var fastsat til 160 mio. ECU over 4 år. Summen af de årlige beløb, som 
budgetmyndigheden vedtog, androg 148,5 mio. ECU (overfor de forudsete 160 mio. ECU). 
BEVILLINGSANMODNINGER OG TILDELINGER 
I FORBINDELSE MED GENNEMFØRELSEN AF DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 
MIO - ECU 
År 
1989 
1990 
1991 
1992 
1989-92 Finance 
rings 
«oversigt 
m 
24,0 
36,0 
48,0 
52,0 
160.0 Tildelte bevillinger 
kùp.B$-60 
23,3 
38,4 
39,8 
47,0 
148,5 t2)/fV * 
97,1 % 
106,7 % 
82,9 % 
90,4 % 
92,8 % Øvrige 
kap 
0,0 
0,0 
5,6 
3,8 
9,4 Udnyt 
100,0 
100,0 
100,0 
100,0 
100.0 Overfør 
fiVrige OD ' 
(31 
21.3 
19,5 
28,9 
33,1 
102.8 Bidrag til de 
NSS 
m 
9.2 
13,9 
16,6 
14,0 
53.7 
m Ifølge finansieringsoversigt af 17.11.1988. 
(2) Beløg tildelt af den kompetente myndighed, inklusive minibudgettet fra 1991. 
13) Belli vinger, øvrige generaldirektorater - i partnerskab med Eurostat. 
(4) Eurostats bidrag til de nationale statistiske systemer. 
- Page 17 
Figure 1-Evolution of the Eurostat Budget, 1989-1992 on minion ECU) 
1989 1990 1991 1992 2 z o 
CO 
3 
< 
m O 
® 1 a m 
a 
m 
H 
co 
fe 
co 
00 
C0 
co to s» 
Financial Statement D Appropriations Received OID Appropriations Other DCs 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 19,89-1992 DEL I 
Set i forhold til bevillingsanmodningeme er der indgået forpligtelser for 92,8% af de tildelte 
bevillinger for perioden 1989-1992. Dette høje tal giver en klar indikation om 
gennemførelsesgraden for det statistiske program (se også graf 1). 
3. Gennemgangen af budgettet for perioden 1989-1992 afslører imidlertid, at 40% af det 
statistiske arbejde, Fællesskabet er initiativtager til, finansieres over budgetkapitler, der ikke 
forvaltes af Eurostat. De administrative strukturer, som forvalter det statistiske program, 
giver i årets løb plads for tilpasninger i form af udviklingen af aktiviteter ved siden af 
programmet, hvor det er de generaldirektorater, som har anmodet om supplerende, ikke 
forudset ad hoc-arbejde, der medbringer det finansielle bidrag. I disse tilfælde "validerer" 
Eurostat de tekniske aspekter af undersøgelsen, men Eurostat forvalter ikke direkte 
bevillingerne, som det ikke har fået tildelt. 
VI. Evaluering af de overordnede resultater 
1. Perioden fra 1989 til 1992 var kendetegnet ved en voldsom stigning i efterspørgslen efter 
harmoniserede statistiske informationer, særligt fra Kommissionens side. Denne 
efterspørgel hænger sammen med behov, som er skabt af Den Fælles Akt og af 
administrationen af det indre marked og iværksættelsen af Maastricht-Traktaten fra 1993. I 
betragtning af den tid, det tager at udvikle eller ændre de statistiske måleinstrumenter, må 
denne disciplin hele tiden kunne forudse de behov, der vil komme i forbindelse med EF-
politikkeme, mindst to år i forvejen. 
2. Af den detaljerede gennemgang af de statistiske aktiviteter i den periode, som er omhandlet 
af nærværende rapport, fremgår det tydeligt, at målsætningerne for det statistiske program i 
det væsentlige er opfyldt. 
Fællesskabsstatistikkens infrastruktur har gennemgået en betydelig udvikling og 
strukturering, og dens aktivitetsfelt er tilpasset politikkernes. Statistiske indikatorer gør det 
muligt bedre at evaluere Fællesskabets politikker og de tilhørende budgetmidler. Der er 
gjort fremskridt med hensyn til det statistiske standardiseringsarbejde, der gøres på EF-
plan, og det er blevet en vigtig og mere anerkendt hjørnesten i det verdensomspændende 
statistiske standardiseringsarbejde. 
Samtidig har det firårige statistiske program lagt grundstenen til etableringen af et egentligt 
europæisk statistisk system. 
Rådets vedtagelse den 25. februar 1991 af afgørelserne om henholdsvis nedsættelse af et 
udvalg for penge-, kreditmarkeds- og betalingsbalancestatistik og et europæisk rådgivende 
udvalg for statistisk information på det økonomiske og sociale område førte til en 
dybtgående omlægning af de statistiske aktiviteter. Nedsættelsen af disse to udvalg betyder 
en styrkelse af samordningen med de nationale statistiske kontorer takket være oprettelsen 
af effektive kommunikationsforbindelser. 
Endelig har de seneste års forskning ligeledes bidraget til fremskridtene i det statistiske 
arbejde. 
3. Det skal endvidere bemærkes, at en del af det statistiske arbejde i løbet af perioden har 
antaget dimensioner, som ikke oprindeligt var forudset. Dette hænger sammen med den 
statistiske opfølgning af de nye beslutninger truffet af Kommissionen i løbet af programmets 
gennemførelsesperiode, og det er navnlig tilfældet, hvor det drejer sig om Kommissionens 
relationer til EFTA-landene i det fremtidige Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde 
samt til landene i Central- og Østeuropa og det tidligere Sovjetunionen. 
Page 19 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL I 
EFTA-landene og Eurostat har samarbejdet tæt for at forberede ikrafttrædelsen af aftalen 
om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, bl.a. ved at udarbejde det statistiske 
program for EØS for 1993-1997. Som led i PHARE-programmet og med henblik på 
indførelse af statistiske systemer orienteret mod en markedsøkonomi er der blevet iværksat 
statistiske programmer, der er udarbejdet i samarbejde med Polen, Ungarn, Den Tjekkiske 
og Slovakiske Føderative Republik og Rumænien. Som led i TACIS-programmet 
vedrørende bistand til staterne i det tidligere Sovjetunionen er der blevet startet to 
omfattende programmer for statistisk samarbejde. Disse programmer vedrører teknisk 
bistand på det statistiske område og faglig uddannelse af statistikere og økonomer. 
De generaldirektorater, som er ansvarlige for iværksættelsen af disse nye politikker, har i 
almindelighed samfinansieret det tilhørende statistiske arbejde med Eurostat som nævnt i 
beskrivelsen af de anvendte budgetmidler. 
Under gennemførelsen af det statistiske program 1989-1992 er det blevet klart, at der i 
forbindelse med kommende statistiske programmer bør foretages flere forbedringer med 
henblik på at forbedre deres effektivitet. Disse forbedringer vedrører 
planlægningsprocedurerne samt kriterier for udvælgelse og retningslinjer for iværksættelse 
af nye statistiske aktiviteter i EF-regi. 
Det store omfang, fællesskabspolitikkerne har fået, indebærer, at EF's statistiske 
programmer nu i stort omfang påvirker de nationale statistiske programmer. EF's 
procedurer for planlægning af det statistiske arbejde på årsbasis og for flere år ad 
gangen bør ledsages af en grundigere rådføring med medlemsstaterne. 
For at gøre udviklingen af EF-statistikker mere effektiv bør denne grundigere rådføring 
gå hånd i hånd med detaljerede undersøgelser af nye EF-statistikprojekters 
omkostningseffektivitetet, brugernes behov, den byrde, de adspurgte har i forbindelse 
med besvarelser, samt den fleksibilitet, der kan indbygges i projekternes 
gennemførelse. 
Det er et problem, at der ikke i det statistiske program indgår en prioritering af 
opgaverne og en indikation af, hvilke opgaver der, i tilfælde af nye, uforudsete opgaver 
eller budgetbegrænsninger, kan udsættes eller helt udelades. Fremover bør 
aktiviteterne i det statistiske program ordnes i en prioriteret oversigt. 
Pmno 9/1 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL I 
Paae 21 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 11 
DEL 2: SAMMENFATNING AF RESULTATER SAMT PROBLEMER VED IVÆRKSÆTTELSEN 
AF DE STATISTISKE PROGRAMMER, DER ER UDARBEJDET I FORBINDELSE MED 
FÆLLESSKABSPOLITIKKER 
I. STATISTISKE OPGAVER INDEN FOR RAMMERNE AF DEN EUROPÆISKE FÆLLES 
AKT 
I.A. Statistiske opgaver med henblik på virkeliggørelsen af det indre marked 
I.A.1. Standardisering og beskyttelse af fortrolige oplysninger 
Efter vedtagelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 af 9. oktober 1990 om Den Statistiske 
Nomenklatur for Økonomiske Aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber har arbejdet primært været 
rettet mod udarbejdelsen af en retsakt vedrørende Den Statistiske Aktivitetetstilknyttede 
Produktklassifikation (CPA). 
Udvalget for Det Statistiske Program fik i maj 1992 forelagt et forslag til en forordning, som blev 
sendt videre til Rådet i slutningen af 1992. 
Der er udarbejdet en produktliste, som skal anvendes i forbindelse med iværksættelsen af en 
europæisk produktionsstatistik. En af de vigtigste opgaver har, efter at Rådet vedtog PRODCOM-
forordningen (forordning (EØF) nr. 3924/91 om iværksættelse af en fællesskabsundersøgelse 
vedrørende industriproduktionen), været at ændre Den Kombinerede Nomenklatur og sikre 
overensstemmelsen med CPA og NACE. 
Eurostat har spillet en meget aktiv rolle i EDISTAT-projektet, som forvaltes af MD6-gruppen under 
EDIFACT-panelet. Projektet sigter mod en standardisering af den elektroniske dataudveksling i 
erhvervslivet og over for de administrative myndigheder. Der er arbejdet med fastlæggelse og 
udvikling af meddelelser, der vil blive registreret af FN/EDIFACT-organerne, på følgende områder: 
udenrigshandelsstatistik 
betalingsbalancer 
forslag til en generel statistisk meddelelse 
meddelelser til udveksling af nomenklaturer 
Eurostat har endvidere iværksat aktiviteter, der har til formål at udbrede anvendelsen af ny teknologi 
til informationsforvaltning samt EDIFACT-standarder for derigennem at gøre det lettere for 
virksomhederne at indpasse det statistiske arbejde i den generelle virksomhedsledelse. 
Disse aktiviteter, der omhandler forsøg, standardisering, forskning og udvikling, gennemføres under 
SERT-projektet vedrørende virksomhedsstatistik og telematiknet. 
I.A.2 Statistik over EF-samhandelen efter 1992 
Kommissionen anbefalede i sin Hvidbog om Virkeliggørelsen af Det Indre Marked, at alle tekniske, 
administrative og afgiftsmæssige hindringer ved EF's indre grænser afvikles. Det ville bl.a. indebære, 
at toldkontoreme blev nedlagt, og at man afskaffede det dokument, der hidtil har ledsaget varerne på 
tværs af landene. Det var derfor nødvendigt at gå bort fra det tidligere system, hvor dataene blev 
indsamlet med udgangspunkt i det administrative enhedsdokument. 
Page 22 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 11 
Målet har primært været at udarbejde et nyt system for statistik over EF-samhandelen. Resultatet er 
udmøntet i en række forordninger, som danner grundlaget for udarbejdelsen af disse statistikker. 
Grundforordningen vedrørende Intra stat-system et blev vedtaget af Rådet i november 1991. 
Kommissionen har herudover vedtaget tre forordninger vedrørende gennemførelsen af det nye 
system. Den første af forordningerne indeholder gennemførelsesbestemmelserne, i den anden 
fastsættes tærskler for, i hvilke tilfælde oplysningspligten bortfalder eller lempes, og i den sidste 
angives, hvilke medier der skal anvendes til indsamling af oplysningerne. 
Ifølge Det Økonomiske og Sociale Råds konklusioner fra 1989 bør der tilstræbes en nøje 
sammenhæng mellem den indirekte beskatning og statistikken. Det nye statistiske system er derfor 
udarbejdet med udgangspunkt i de skatte- og afgiftsbestemmelser (tidspunkter for indsendelse af 
skatteangivelser og statistiske angivelser, definition af den oplysningspligtige os v.), der er gældende i 
overgangsperioden, indtil det fælles momssystem indføres i oprindelseslandet. 
De statistiske forordninger vil derfor kun være gyldige i den fastsatte overgangsperiode. 
Det er blevet undersøgt, på hvilke punkter det var nødvendigt at ændre statistikken over 
samhandelen med tredjelande, i forbindelse med at Intrastat tages i brug, og Rådet har vedtaget en 
ny udgave af grundforordningen vedrørende denne statistik. 
Eurostat har samtidig udarbejdet et forslag til Rådets forordning om transitstatistikker og statistikker 
over toldoplag, som de fleste medlemsstater har udtrykt ønske om at bevare efter 1992. Udvalget for 
Statistik over Udvekslingen af Goder mellem Medlemsstaterne afsluttede sine drøftelser på området 
på et møde i oktober 1992. 
Der er foretaget en række indledende undersøgelser og iværksat konkrete initiativer i forbindelse med 
COMEDI-projektet (Commerce Electronic Data Interchange), der har til formål at informere om og 
iværksætte en europæisk telematikinfrastruktur, der skal anvendes til indsamling af statistiske 
INTRASTAT-data i erhvervslivet og til datakontrol, aggregering og formidling af statistikker. 
Det primære formål med projeket er at lette de oplysningspligtiges arbejde og forbedre 
kvaliteten af de indsamlede data. 
Eurostat har i nært samarbejde med de statistiske myndigheder i medlemsstaterne iværksat 
en ekstensiv kampagne for at informere virksomhederne om deres statistiske forpligtelser. 
Der er udarbejdet og distribueret en mængde oplysningsmateriale af forskellig art 
(videobånd, brochurer, tekniske dokumenter, artikler, logo mv.). 
Eurostat har endvidere udviklet en programpakke (IDEP), der skal anvendes til indlæsning af 
INTRASTAT-data. Programmellet skal anvendes af de nationale statistiske myndigheder til 
indlæsning og behandling af basisoplysninger. Programmellet er tilknyttet et hjælpesystem til 
klassificering af varer i Den Kombinerede Nomenklatur. 
Kommissionen har desuden anbefalet, at Edifact-meddelelsen Cusdec/lnstat og i særdeleshed 
Edifact-normen benyttes som formatregel til elektroniske angivelser. 
Page 23 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 11 
I.A.3. Virksomhedsstatistik : 
Eurostat har opretholdt og styrket kontakten med FEBI (de europæiske industriforbund) og UNICE 
(sammenslutningen af industri- og arbejdsgiverorganisationer i Europa) for bedre at kunne vurdere 
virksomhedernes behov og tage hensyn til disse. 
Udarbejdelsen og vedtagelsen i slutningen af 1991 af Rådets forordning om EF-statistikker 
vedrørende industriproduktionen kan fremhæves som et af de mest afgørende resultater i perioden 
1989-1992. Forordningen er ved at blive gennemført, og de første resultater ventes i 1993. 
Virkeliggørelsen af denne ambitiøse målsætning for 1989/92-programmet har gjort det muligt at bøde 
på en alvorlig mangel i det statistiske informationssystem, som er nødvendigt for at sikre en 
tilfredsstillende udvikling af det indre marked. 
Der er nu indledt en revision af de to direktiver, der omhandler henholdsvis den koordinerede 
undersøgelse af industristrukturer og -aktiviteter og de kortsigtede indikatorer. 
Hvad angår strukturundersøgelsen er der udarbejdet et forslag til en rammeforordning, der omhandler 
strukturstatistik vedrørende virksomhederne, samt en detaljeret metologi, som for øjeblikket drøftes 
af de nationale statistiske kontorer. Dokumenterne vedrørende de kortsigtede indikatorer vil ligge klar 
i nærmeste fremtid. 
Rådets beslutning om iværksættelse af et toårigt program for udvikling af europæiske 
tjenesteydelsesstatistikker (1992-1993) har dannet grundlag for aktiviteterne på 
tjenesteydelsesområdet. 
Der er iværksat følgende foranstaltniger: 
undersøgelse og vurdering af brugernes informationsbehov, 
udformning af det metodologiske grundlag for anden udgave af metodologivejledningen 
vedrørende tjenesteydelsesstatistikker, 
integrering af de indsamlede data i informationssystemet Mercure, 
foretagelse af en række indledende pilotundersøgelser blandt servicevirksomheder i 
sektorerne for handel og virksomhedstjenester. 
EF-metodologien vil takket være Eurostats aktive deltagelse i Voorburg-gruppen under FN og i andre 
internationale organer blive benyttet som referencegrundlag for hele det internationale statistiske 
system. 
I.B. Statistik med henblik på etablering af et udvidet økonomisk og socialt samarbejde 
I.B.1. Statistik til styrkelse af den sociale og økonomiske samhørighed - standardisering 
En af EF's vigtigste politiske målsætninger er at skabe en ligevægtig økonomisk og social udvikling i 
hele EF. Nationalregnskabsstatistikken og regionalstatistikken har dannet en solid statistisk basis for 
de politiske foranstaltninger, der træffes i forbindelse med koordineringen af medlemsstaternes 
økonomiske politik og strukturfondspolitikken. 
- Page 24 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL II 
Målsætningen for arbejdet har været at indføre harmoniserede statistiske normer i alle 
medlemsstaterne for at opnå mere sammenlignelige resultater. Hvad angår nomenklaturerne og 
nationalregnskabsmetodologien er dette lykkedes. 
Rådet har vedtaget forordninger vedrørende NACE (Nomenklaturen over Økonomiske Aktiviteter i De 
Europæiske Fællesskaber) og CPA (Den Aktivitetstilknyttede Produktklassifikation). Reglerne træder i 
kraft i perioden op til 1995. NACE og CPA er samordnet med de nomenklaturer, der benyttes på 
verdensplan, hvilket gør det muligt at foretage vigtige sammenligninger ud over EF-grænserne. 
Hvad angår nationalregnskaberne har Eurostat arbejdet med at iværksætte ENS (Det Europæiske 
Nationalregnskabssystem) ifølge samme retningslinjer i alle medlemsstater og med at revidere den 
nuværende udgave, der stammer fra 1968, for at tilpasse den til de økonomiske forhold i dag. Det er 
med baggrund i BNI-direktivet blevet undersøgt, hvorledes regnskaberne opstilles i de enkelte lande 
for at klarlægge forskelle i fortolkningen af ENS eller huller i datakilderne, og der er foreslået en 
række justeringer, der skal sikre mere sammenlignelige resultater. Aktiviteterne i forbindelse med 
udviklingen af det nye nationalregnskabssystem SNA i samarbejde med FN, OECD, IMF og 
Verdensbanken blev afsluttet ved udgangen af 1992, og den nye udgave af ENS vil ligge klar i 1993. 
Reaionalstatistik 
Det har takket være den løbende forvaltning af af regionalstatistikken været muligt at fremsende de 
oplysninger, Kommissionen har brug for med henblik på: 
at analysere den sociale og økonomiske situation og udviklingtendenserne i EF's regioner 
(fjerde periodiske beretning), 
at forberede den igangværende revision af forordningerne vedrørende strukturfondene 
(statistiske indikatorer vedrørende støttekriterier), 
at opfylde det stigende behov for regionale oplysninger. 
I.B.2. Statistikker som grundlag for udarbejdelse af politiske foranstaltninger til opbygning 
af et socialt integreret Europa 
Erhvervsaktiv befolkning, beskæftigelse, arbejdsløshed og arbejdstid 
Fællesskabsundersøgelsen vedrørende arbejdsstyrken, som er et vigtigt statistisk værktøj ved 
analysen af udviklingen på arbejdsmarkedet og således også et vigtigt politisk værktøj er som 
planlagt blevet revideret i løbet af den periode, programmet dækker. Dette er sket for bedre at kunne 
løse problemerne i forbindelse med den løbende ændring af beskæftigelsesstrukturerne og -vilkårene 
i det indre marked og i et socialt integreret Europa. I øvrigt er pålideligheden af resultaterne af 
arbejdsstyrkeundersøgelsen blevet forbedret, således at det er blevet muligt at opfylde de behov for 
informationer, der opstår i forbindelse med strukturfondene. 
Undervisning og erhvervsuddannelse 
Systematisk indsamling af statistiske oplysninger om undervisning og erhvervsuddannelse specielt 
beregnet til at dække Fællesskabets behov er et af målene i Fællesskabets statistiske program 1989-
1992, og det er første gang, at denne målsætning er med. Iværksættelsen af en lang række EF-
programmer til fremme af undervisning, erhvervsuddannelse og udveksling i forbindelse med det 
indre marked og som led i den økonomiske og sociale samhørighed inden for Fællesskabet har givet 
anledning til en stor efterspørgsel efter statistiske oplysninger, som giver mulighed for både at følge 
udviklingen i og sammensætningen af de berørte befolkningsgrupper, og at få det samlede overblik, 
der er absolut nødvendigt, når der skal udarbejdes politiske foranstaltninger på dette område. 
Pant* ?5 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 • DEL II 
I perioden 1989-1992 koncentreredes arbejdet især om væsentlige metodologiske problemer, såsom 
afgrænsning af begreberne undervisning og erhvervsuddannelse, forståelse af klassifikationerne, 
især UNESCO's internationale standardklassifikation for uddannelse (ISCED International Standard 
Classification of Education) og afgrænsning af de områder, de forskellige medlemsstater dækker i de 
foreliggende statistikker. Desuden blev der som led i FORCE arbejdet med at forberede en særlig 
undersøgelse vedrørende efter- og videreuddannelse i et udsnit af virksomheder, som skal 
gennemføres i slutningen af 1993 og begyndelsen af 1994. 
Sundhed og sikkerhed 
Hvad angår statistikken over ulykker i hjemmet og i fritiden blev der i 1991 startet en undersøgelse 
for at vurdere, om det er muligt i medlemsstaterne at anvende andre informationskilder end 
hospitalernes skadestuer (EHLASS-projektet) og f.eks. inddrage hospitalernes afdelinger for brandsår 
og forgiftningstilfælde i rækken af informationskilder. Samtidig blev der startet et andet projekt, som 
har til formål at vurdere, hvoriedes forbrugerne forholder sig til de risici, der eksisterer, og at finde ud 
af, om denne holdning er blevet ændret af de sikkerhedskampagner, der er gennemført på nationalt 
plan. 
I 1990 blev der udarbejdet et projekt, som skal harmonisere de metoder, der anvendes ved 
indsamling af oplysninger om arbejdsulykker i medlemsstaterne (ESAW). Målet var at iværksætte 
målsætningerne i rammedirektivet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, ifølge hvilket 
arbejdsgiverne skal indsamle oplysninger om alle arbejdsulykker, der har medført uarbejdsdygtighed i 
mindst tre dage. Metodologien blev udarbejdet i 1992 og er udgivet. Samtidig blev der startet en 
gennemførlighedsundersøgelse for at vurdere de vanskeligheder, medlemsstaterne vil støde på, hvis 
de skal anvende metodologien og skal overføre oplysninger til Eurostat fra 1994. 
Projektet vedrørende harmonisering af oplysningerom erhvervssygdomme blev startet i 1992. Første 
fase af arbejdet består i en beskrivelse af de systemer, der anvendes i medlemsstaterne. Der er 
blevet nedsat en arbejdsgruppe, som bistås af en task force. Den endelige rapport om metodologien 
forventes offentliggjort i 1994. 
Indkomster og forbrug 
Som følge af den voksende efterspørgsel efter sammenlignelige statistiske oplysninger om 
levevilkårene i Europa blev Eurostats forslag om at indføre et integreret husholdnings-
undersøgelsessystem godkendt på mødet mellem lederne af de nationale statistiske kontorer i 
november 1989. 
Ved udgangen af 1992 var de fleste af målene nået: 
hvad angår familiebudgetundersøgelserne: 
* I databasen for individuelle oplysninger samles oplysninger fra de ni medlemsstater. 
(Tyskland skal efter planen med i 1993, mens Danmark og Irland har endnu ikke givet grønt 
lys for overførsel af individuelle oplysninger) 
* Der er blevet udarbejdet en detaljeret beskrivelse af de metodologier, der anvendes i de 
enkelte medlemsstater, især med hensyn til tidsplan, indhold, stikprøvegrundlag og 
undersøgelsernes struktur. I den forbindelse har det været vigtigt at få udarbejdet generelle 
henstillinger og individuelle henstillinger for hver medlemsstat. Beskrivelsen skulle efter 
planen blive offentliggjort i løbet af første halvår af 1993 efter høring af medlemsstaterne. 
- Page 26 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL II 
hvad angår oplysninger om husholdningernes indkomst og i betragtning af de forbehold, 
som lederne af de nationale statistiske kontorer har taget med hensyn til kvaliteten af de 
oplysninger, der udarbejdes på grundlag af familiebudgetundersøgelserne, har Eurostat 
reageret ved at nedsætte en task force, som har til opgave at definere indkomstbegrebet, 
tilpasse opgørelsen af variable, vurdere kvaliteten af oplysningerne og udarbejde en plan 
vedrørende de tabeller, der skal anvendes ved indsamlingen af oplysninger fra de 
forskellige nationale kilder (familiebudgetundersøgelserne, indkomstundersøgelser, selvan­
givelser, sygesikringsdata, periodiske undersøgelser af levevilkårene og kilder indeholdende 
data sammensat efter forskellige kriterier). 
hvad angår projektet vedrørende en europæisk panelundersøgelse af husholdningernes 
indkomst oo levevilkår, hvis formål er at skabe et overblik over den sociale dimension i det 
indre marked, er der blevet gennemført en række gennemførlighedsundersøgelser i 1990 
og 1991. I 1992 udarbejdedes den europæiske udgave af spørgeskemaet. Med henblik på 
den pilotundersøgelse, som skal gennemføres i 1993, fastlagdes retningslinjerne for 
tilpasningen til de nationale begreber og regler, design og udvælgelse af stikprøver, 
sortering og behandling af data med aktiv medvirken af de nationale statistiske kontorer. 
Det nye integrerede system af statistikker over lønninger oo lønomkostninger (på kort og 
mellemlang sigt) i Det Europæiske Fællesskab blev vedtaget af lederne af de nationale 
statistiske kontorer i december 1991. Med det nye system skulle det være muligt i højere 
grad at opfylde de behov, der opstår i forbindelse med iværksættele af Maastricht-traktaten. 
Forslagene er især baseret på beslutninger truffet på arbejdsgruppemøder og på 
konklusionerne fra den konference, der blev holdt i Stoke Rochford (Det Forenede 
Kongerige) i marts 1991 vedrørende det fremtidige arbejde på dette statistiske område, 
hvori deltog såvel brugere som producenter af denne statistik. Arbejdet har især været 
koncentreret omkring metodologiske problemer, såsom udformning af en kvartalsindikator 
for lønomkostninger, hvor den første test skal gennemføres i slutningen af 1993, og omkring 
kortlægning af Kommissionens behov med hensyn til en undersøgelse af lønstrukturen samt 
evalueringen af de undersøgelser, som allerede gennemføres i medlemsstaterne. Desuden 
er den harmoniserede lønstatistiks dækning af sektorer inden for servicefagene blevet 
udvidet, og der er blevet gennemført en undersøgelse med henblik på at medtage nye 
variabler i publikationen. Offentliggørelse af data vedrørende nettoindtjening startede i 
1992, og det samme gælder data vedrørende aktualisering af lønomkostningerne. 
Undersøgelsen vedrørende lønomkostningerne i 1992 er blevet fastlagt og igangsat, og 
arbejdet med at få etableret et edb-forvaltningssystem er påbegyndt. 
Hvad angår statistikken over social sikring, er produktionen af ESSOSS-data blevet genoptaget fra 
og med 1990. Det drejede sig om så hurtigt som muligt at få afviklet forsinkelserne i offentliggørelsen 
af socialsikringsstatistikker. Det statistiske dokument "Social Protection Expenditure and Receipts 
1985-1988" udgivet i 1990 blev efterfulgt af publikationen "Social Protection Expenditure and 
Receipts 1980-1991", som dækker alle medlems stater. Eurostat har givet sit arbejde en ny 
dimension, idet det har startet offentliggørelsen af resultaterne af en dybtgående undersøgelse af den 
sociale sikring opdelt efter støttekategorier. Hver undersøgelse leverer desaggregerede tal for 
beløbene for de sociale ydelser og oplysninger om antallet af støttemodtagere, og de indeholder 
beskrivelser af de vigtigste karakteristika vedrørende ydelserne. 
Publikationerne "Old Age", "Invalidity/Disability" og "Family" er udgivet. Yderligere fire er under 
udarbejdelse. 
Desuden er der gennemført en mikroøkonomisk undersøgelse vedrørende forholdet mellem 
nettopensionsindkomsten og den sidste nettoarbejdsindkomst i de 12 medlemsstater. 
Fattigdom 
For at tilfredsstille behovene for at evaluere det andet fællesskabsprogram vedrørende 
fattigdomsbekæmpelse blev der i 1990 offentliggjort en undersøgelse med titlen "La pauvreté en 
chiffres; l'Europe au début des années 80". Denne undersøgelse indeholder en opgørelse af antallet 
af personer og husholdninger, der lever i fattigdom, og der foretages en analyse af de 
samfundsøkonomiske karakteristika vedrørende disse i hver medlemsstat. 
Pape 27 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 11 
Arbejdet på dette område var i 1.991 og 1992 koncentreret om udarbejdelse af metodologisk værktøj, 
som kan accepteres af alle medlemsstater, til skønsmæssig fastsættelse af antallet af og 
karakteristikaene for de personer, der er berørt af fattigdom i medlemsstaterne i slutningen af 
90'erne. Det er hensigten at udarbejde en metodologi, som giver mulighed for med regelmæssige 
mellemrum at producere sammenlignelige statistikker over fattigdommen i EF. For at få udarbejdet 
det forskningsprogram, som er nødvendigt hertil, blev der holdt et seminar i Noordwijk i 
Nederlandene om statistik over fattigdommen i Europa. Dokumenterne fra dette seminar er blevet 
udgivet. 
Der er startet et projekt vedrørende subjektive indikatorer, og der er blevet tilføjet seks subjektive 
spørgsmål til familiebudgetundersøgelserne i Belgien, Frankrig, Tyskland, Nederlandene, Italien og 
Grækenland, og disse er blevet analyseret, idet der samtidig er taget hensyn til den statistiske 
betydning af de forskellige fattigdomstærskler (subjektive) og de multidimensionelle 
forbrugsækvivalenter. Det fælles ved disse fremgangsmåder har været anvendelsen af mikrodata fra 
familiebudgetundersøgelserne. 
I øvrigt er der blevet gennemført et projekt, som sigter mod at sammenstille data fra 
husholdningsundersøgelsen med data fra administrative databaser (selvangivelser osv.) og 
kontrollere dem ved hjælp af demografiske variabler og nationalregnskabet. Der er udarbejdet en 
rapport om dette projekt, hvori den tekniske gennemførlighed af og effektiviteten ved denne 
fremgangsmåde evalueres. 
Befolkningsforhold og migration 
Gennem datamatisering af dataforvaltingen, nedbringning at dataoverførselstiden, regelmæssig 
udgivelse af en årbog om befolkningsforhold, afholdelse i 1991 at en international konference om det 
menneskelige potentiale ved indgangen til det 21. århundrede ("Le capital humain à l'aube du 21ème 
siècle") og udarbejdelse af befolkningsmæssige fremskrivninger til år 2020 (scenarier) har Eurostat 
udvidet sit aktivitetsområde betydeligt, for så vidt angår befolkningsforhold, og har forbedret formid­
lingen af informationer. 
For så vidt angår migrationer (ind- og udvandringsstrømme og strukturen af udenlandske 
befolkningsgrupper) er der i samarbejde med de nationale statistiske kontorer udarbejdet et program 
for indsamling af statistiske oplysninger; der foreligger for en stor del af befolkningsstatistikken 
oplysninger for 1990 og 1991, men kvaliteten af disse oplysninger er tvivlsom. Tilbage står at 
harmonisere en række definitioner, udvikle informationskilderne i en række medlemsstater (registre, 
særlige undersøgelser, administrative dokumenter) og fremme oplysningernes sammenlignelighed. 
Integration af de mindre gunstigt stillede grupper 
Der er gjort en betragtelig indsats for at indsamle oplysninger om ind- og udvandringsstrømme og 
udenlandske befolkningsgrupper. Man råder nu over detaljerede data for 1990 og 1991, men 
kvaliteten er noget ujævn. 
I.B.3. Statistik til støtte for Den Økonomiske og Monetære Union 
Det er efter harmoniseringen af normer og metoder blevet muligt at udarbejde nationalregnskaberne 
meget hurtigere end hidtil. Eurostat har også udviklet programmel og databaser, der gør det muligt at 
at analysere og formidle resultaterne mere fuldstændigt og hurtigt. Der er desuden arbejdet 
indgående med input-/outputtabellerne for 1985 og kapitalbeholdninger, obligatoriske afgifter, 
strukturdata og kvartalsregnskaber. 
Undersøgelserne vedrørende købekraftspariteter foretages nu hvert år for en tredjedel af samtlige 
produkter i stedet for hvert femte år, hvilket har gjort resultaterne betydelig mere pålidelige. 
- Page 28 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 11 
Der er også sket forbedringer i resultaternes sammenlignelighed, navnlig hvad angår 
investeringsgoder og bygninger. 
Harmoniseringen af forbrugerprisindekset er først gået i gang for nylig, da landene hidtil har været 
uvillige til at ændre de metoder, de benytter til at måle inflationen. Der er i perioden 1989-1992 
foretaget en opgørelse af nationale metoder, hvilket har skabt et godt udgangspunkt for det fremtidige 
harmoniseringsarbejde. 
Med hensyn til de monetære oo finansielle statistikker var perioden 1989-1992 kendetegnet ved 
iværksættelsen af koordinationsstrukturer mellem de statistiske kontorer og centralbankerne samt 
oprettelsen af et udvalg vedrørende monetær statistik, finansstatistik og betalingsbalancestatistik 
(CMFD). Ecu-statistikken er blevet udviklet, og der blev afholdt en international konference i 
Luxembourg i 1991 for at klarlægge brugernes behov på området. Revisionen af de 
finansregnskabeme afsluttes samtidig med revisionen af ENS. Statistikken over finansielle og 
monetære indikatorer er desuden blevet forbedret, både med hensyn til dækning og aktualitet. 
I.B.4. Statistik til støtte for forsknings- og udviklingspolitikken 
EF's system for statistik over F&U og innovation er i stadig udvikling. Der arbejdes fortsat med 
opgørelse af menneskelige ressourcer, harmonisering af mnovationsundersøgelser og udarbejdelse 
af regionale F&U-statistikker. Kommissionen har fremlagt et udkast til en rammeafgørelse på 
området. 
Forsknings- og udviklingsarbejdet vedrørende statistiske redskaber er også blevet videreført, både 
inden for rammerne af DOSES-programmet og i forbindelse med udarbejdelsen af et udkast til en 
forordning om koordinering af udarbejdelsen af statistiske registre over foretagender, som er blevet 
forelagt for Rådet. 
I.B.5. Statistik til støtte for miljøpolitikken 
1. En af målsætningerne i programmet for 1989/1992 var at udvide fællesskabsstatistikkernes 
dækningsfelt til at omfatte nye områder for en politisk indsats i offentlighedens interesse. 
Således omfatter programmet for første gang miljøstatistikker som et særskilt emneområde. 
Disse statistikker indgik tidligere som underordnede områder under industristatistikker eller 
sociale statistikker, hvorfor de ikke blev behandlet som et samlet hele. På den måde tager 
det statistiske program 1989/1992 hensyn til den særlige rolle, miljøpolitikken har fået i Den 
Europæiske Fælles Akt. Hensigten med programmet var at inkorporere miljøaspekterne i de 
traditionelle statistikprojekter på samme måde, som miljøpolitikken integreres i de øvrige 
fællesskabspolitikker, samt at indføre de statistiske aspekter i EF's miljølovgivning. 
2. Der er gjort betragtelige fremskridt. 
i) Der er, som supplement til rapporterne om miljøsituationen og for at 
anskueliggøre virkningen af EF's miljøpolitik, foretaget en systematisk indsamling 
af de disponible oplysninger. 
ii) Arbejdsgruppen vedrørende Miljøstatistik har afholdt regelmæssige møder og 
fungeret som samlingspunkt og koordinator for de statistiske tjenester i EF- og 
EFTA-landene. Med inddragelsen af EFTA-landene har arbejdet fået ny kraft. 
Eurostat er således med til at koordinere de officielle nationale og internationale 
statistikker og vil udgøre en vigtig partner for det fremtidige europæiske 
miljøagentur. 
iii) Infrastrukturen er blevet forbedret med udviklingen af en database og et 
geografisk informationssystem. 
Paae 29 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELII 
3. Imidlertid har et antal udefrakommende begivenheder medført visse tilpasninger i forhold til 
den oprindelige planlægning. 
i) Tilrettelæggelsen af arbejdet blev besværliggjort af, at det har trukket ud med 
etableringen af Det Europæiske Miljøagentur. Agenturet blev ved en forordning i 
maj 1990 pålagt at tilrettelægge et net for dataoverførsel, men det er i afventen af 
en beslutning om dets placering endnu ikke sat i drift. Således er forslaget til 
Rådets beslutning om vedtagelse af et 4-års program (1990-1993) for udvikling af 
regelmæssige officielle miljøstatistikker endnu ikke vedtaget i Rådet, ligesom der 
er vanskeligheder i Parlamentet. Det statistiske program skal koordineres med 
miljøagenturets program. På den måde er arbejdet både på EF-niveau og i de 
enkelte medlemsstater blevet besværliggjort af usikkerheden om de 
organisatoriske rammer. Dog har man kunne gennemføre indledende 
undersøgelser og arbejde takket være den store interesse, der er til stede i 
medlemsstaterne for at gøre fremskridt på dette område. Særlig 
middelhavslandene har udvist stor interesse i at få rådighed over en EF-ramme 
med henblik på etablering af et nyt statistisk system. 
ii) Der blev i forbindelse med FN's konference om udvikling og miljø (UNCED) i Rio i 
juni 1992 fastlagt et nyt grundlag for den verdensomspændende miljøpolitik. Der 
blev ved samme anledning vedtaget en række foranstaltninger ("Agenda 21") på 
forskellige områder. EF har som svar herpå vedtaget sit "Femte program for 
Fællesskabets politik og handling inden for miljø og bæredygtig udvikling" med 
titlen "Mod en bæredygtig udvikling". Øget information spiller en stor rolle som 
politisk instrument i de to programmer. Der bør tages højde herfor i det statistiske 
program. 
iii) Anbefalingerne fra Rio-konferencen har skabt internationale ambitioner om at 
opstille "satellitregnskaber" for miljøet og integrere udgifterne i de økonomiske 
statistikker. Eurostat har bidraget hertil gennem udviklingen af SERIEE-systemet, 
der skal anvendes til beregning af udgifter til miljøbeskyttelse. Udviklingsarbejdet 
er afsluttet, og systemet er ved at blive afprøvet i praksis. Modulet skal indpasses 
i et mere overordnet regnskabssystem. 
II. STATISTIK VEDRØRENDE ANDRE ASPEKTER AF EF'S POLITIK 
II.A. Statistik til støtte for landbrugspolitikken 
1. EF's landbrugsstatistiske system bidrog også i denne programperiode til at tilvejebringe de 
oplysninger, der er nødvendige for at opfylde EF's behov, navnlig i forbindelse med 
forvaltningen og reformen af den fælles landbrugspolitik. Aktiviteterne, som blev iværksat i 
nært samarbejde med Generaldirektoratet for Landbrug, omfattede bl.a. vedligeholdelsen af 
det eksisterende statistiske system for at holde det ajour og den endelige integrering af 
statistiske oplysninger om de nyeste medlemsstater (Spanien og Portugal), som nu stort set 
er afsluttet. Det er ved en ihærdig indsats lykkedes at løse de særlige problemer, der 
fandtes i to af de fire lande, der er fastlagt omstruktureringsplaner for, nemlig Italien og 
Irland, hvilket har betydet en styrkelse af EF's landbrugsstatistiske system. 
Omstruktureringsplanerne for Grækenland og Portugal er endnu ikke afsluttet. 
Pan» 30 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 11 
2. Der kunne noteres væsentlige fremskridt på følgende områder: 
i) EUROFARM-systemet til kontrol, behandling, lagring og formidling af individuelle 
oplysninger og tabelresultater i forbindelse med landbrugsstrukturundersøgelserne, 
ii) styrkelse af statistikken over den vegetabilske produktion gennem udarbejdelse af en 
forordning og fastlæggelse af metodologien, 
iii) anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistik, herunder udarbejdelse af integrerede tidlige 
prognoser, 
iv) landbohusholdningernes samlede indkomst, 
v) SPEL-modellen til kontrol af dataenes konsistens og til analyse, projektion og simulation af 
landbrugspriser, udbytte og indkomster, 
vi) genanvendelse til statistiske formål af administrative data, navnlig fra registeret over 
vinarealer. 
3. Vanskeligheder i forbindelse med projektet vedrørende agroindustriel statistik har gjort det 
nødvendigt at fastlægge en ny strategi på området. Der skal også fremover arbejdes på at 
løse problemerne i forbindelse med skovbrugsstatistikken. 
4. Der har i den omhandlede periode været en vis tendens både på EF-plan og i 
medlemsstaterne til at beskære de landbrugsstatistiske budgetter, hvilket har givet 
anledning til stigende bekymring. De statistiske myndigheder skal opfylde helt nye 
statistiske behov med de samme eller endnu mindre ressourcer end før og har derfor været 
nødt til at overveje ret betydelige nedskæringer af landbrugsstatistikken. Landbruget er 
hidtil blevet tillagt meget stor betydning (også statistisk set) på EF-plan, hvilket står i 
kontrast til den reelt meget mindre rolle, landbruget spiller på nationalt plan. Dettte forhold 
har bl.a. dannet baggrund for en indgående undersøgelse ("screening") af EF's 
landbrugsstatistiske system. Undersøgelsen pegede på, at man ville kunne udarbejde de 
nuværende statistikker med færre midler ved at foretage rationaliseringer, ved at give 
landene større frihed til selv at vælge, hvorledes de vil opfylde EF-kravene, og ved at 
lægge den største indsats der, hvor der opnås flest resultater. Det vil dog stadig være 
nødvendigt at sikre, at dataene er tilstrækkelig dækkende, aktuelle og pålidelige og af den 
fornødne kvalitet. Samtidig er der imidlertid opstået en række helt nye eller skærpede 
behov, som ikke vil kunne opfyldes gennem effektivitetesforbedringer alene, men kræver, 
at der afsættes flere ressourcer til EF's landbrugsstatistik. Disse tendenser har i høj grad 
været retningsgivende for planlægningen af det kommende statistiske program. 
Anvendelse Af Teledetektion I Landbrugsstatistik 
Landbrugsstatistikere fra såvel Eurostat som medlemsstaterne har deltaget aktivt i forvaltningen af 
forsknings- og udviklingsprogrammet MARS ("Monitonng Agriculture by Remote Sensing"). Eurostat 
vil stå for koordineringen af teledetektion til regionale oversigter i visse lande i forbindelse med 
fastlæggelse af metodologien for statistisk over den vegetabilske produktion. De hurtige europæiske 
høstprognoser, som forvaltes i fællesskab af GD VI (Landbrug) og Eurostat, er resultatet en anden 
aktion, der er klar til at blive afprøvet i praksis. MARS-programmet vil blive videreført i de kommende 
år. Interessen for teledetektion i landbruget har også fået en mere generel retning i forbindelse med 
anvendelse af teledetektion til andre statistiske formål og i forbindelse med den geografiske 
dimension af officielle statistikker i det statistiske program for 1993-1997. 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 11 
N.B. Statistik til støtte for fiskeripolitikken 
Hovedvægten har været lagt på gennemførelsen af Rådets forordning nr. 1382/91 om fremsendelse 
af data vedrørende landinger af fiskerivarer i medlemsstaterne samt forordning nr. 3880/91 og 
3881/91 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget i henholdsvis det nordøstlige og 
det nordvestlige Atlanterhav. 
U.C. Statistik til støtte for industripolitikken 
Eurostat har i den omhandlede periode arbejdet intensivt på at virkeliggøre målsætningerne for EF's 
industripolitik. 
Eurostat har søgt at udbrede anvendelsen af de resultater, der opnås i forbindelse med 
undersøgelsen af industristrukturer og -aktiviteter, til udarbejdelse af registre. Der er taget kontakt til 
virksomheder og fagorganisationer for at fremme samarbejdet med disse. 
Eurostat har deltaget i udarbejdelsen af "Panorama of EC Industry" og udgivet to nye udgaver af 
publikationen "Enterprises in the European Community". I tilknytning til sidstnævnte publikation har 
Eurostat i samarbejde med de nationale statistiske kontorer udviklet et antal indikatorer, der gør det 
lettere at overvåge små og mellemstore virksomheders aktiviteter. De første resultater ventes i 1993. 
En væsentlig del af arbejdet har været koncentreret om fastlæggelse af metodologien og 
udarbejdelse eller iværksættelse af produktionsundersøgelser i de tolv medlemsstater. De første 
PRODCOM-resultater vil formentlig blive udarbejdet for årene 1992 og 1993. 
Eurostat har efter udviklingen af jern- og stålpolitikken koncentreret sig om at forbedre og optimere 
systemet og i den forbindelse: 
at revidere spørgeskemaer, 
at udvikle og tage ståldatabasen i brug og anvende edb-styrede publikationsmetoder, 
at iværksætte undersøgelsen vedrørende jern- og stålvirksomheder. 
II.D. Statistik til støtte for energipolitikken 
Et af hovedmålene for EF's energipolitik er at skabe større åbenhed om markedet efter 1992. Rådets 
direktiv 90/3377/EØF om et system til indsamling af gas- og elektricitetspriser har medvirket til 
opfyldelse af dette mål. 
Ud over forbedringen af det system, der anvendes til indsamling og formidling af energi- og 
råstofstatistik, er der iværksat tre overordnede foranstaltninger med det formål at udvikle olie- og 
gasstatistikken, indsamle data om vedvarende energi og iværksætte en undersøgelse af kombineret 
elektricitets- og varmeproduktion. 
Visse aspekter af miljøbeskyttelsen, heriblandt beregningen af miljøforurening i forbindelse med 
energiforbrug, har haft væsentlig betydning for de statistiske aktiviteter. 
- Page 32 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 11 
II.E. Statistik til støtte for politikken på tjenesteydelsesområdet 
Tjenesteydelser 
Eurostat har arbejdet på en metodologivejledning bestående af et generelt afsnit samt kapitler om de 
enkelte dele af servicesektoren. Vejledningen skal anvendes som grundlag for et europæisk 
informationssystem for tjenesteydelsesstatistik. Vejledningen er blevet drøftet på adskillige møder 
med medlemsstaterne, de forskellige generaldirektorater i Kommissionen, de relevante 
organisationer, Voorburg-gruppen (i FN-regi) og OECD. Det er hensigten at forbedre og videreudvikle 
vejledningen løbende og at udarbejde en ny udgave, når de statistiske normer (vedrørende statistiske 
enheder, fortegnelser, nomenklaturer mv.) er vedtaget. EFTA-landene har fra og med 1991 deltaget 
aktivt i aktiviteterne i de enkelte arbejdsgrupper. 
MERCURE-databasen er desuden blevet udvidet med nye oplysninger, og der er udarbejdet en 
række publikationer, som navnlig vedrører handel og konjunkturerne i visse dele af servicesektoren. 
Der udgives desuden en månedlig publikation om emnet. 
Med henvisning til Rådets beslutning om tjenesteydelsesstatistik (jf. virksomhedsstatistik) er der på 
følgende områder gjort en særlig indsats: 
Forsikring 
Udarbejdelse af anden udgave af kapitlet om statistisk metodologi med henvisning til de 
regnskabsdirektiver, der gælder på dette område. 
Handel 
Forberedelse af et udkast til en retsakt vedrørende indsamling af statistiske oplysninger og en 
publikation om detailhandelen i Europa. 
AV-sektoren 
Arbejdet med den statistiske metodologi og indsamlingen af data i denne sektor er indledt. 
Kommunikation 
Tilrettelæggelsen af den første udgave af en årbog om kommunikationssektoren er i fuld gang. 
Transport 
Gennemførelsen af det indre marked og den igangværende ratificering af Maastricht-Traktaten har 
sat ekstra skub i transportpolitikken. At det europæiske transportmarked er så omfattende gør det 
særlig vigtigt at få et godt overblik over det. Der er iværksat nye EF-foranstaltninger inden for luft- og 
søtransport. Liberaliseringen af den internationale passagertrafik fortsætter. Kommissionen er 
desuden blevet pålagt nye kontrol- og forhandlingsopgaver. 
Disse initiativer har skærpet behovet for oplysninger om de virksomheder, der leverer tjenesteydelser 
på transportområdet. Arbejdet med at forbedre oplysningerne om tjenesteydelser generelt har også 
omfattet sådanne ydelser, men med hensyn til transportstatistik var der brug for en særlig indsats. 
Rådets direktiver om vejtransport, transport ad indre vandveje og jernbaner skal udvides og 
suppleres af direktiver om luft- og søtransport. 
- Pane 33 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELII 
Rådet vedtog i juli 1989 et ændret direktiv om vejgodstransport, der bl.a. skulle være med til at 
forbedre overblikket over markedet. 
Der er endvidere udarbejdet en metodologi vedrørende forskellige transportformer, heriblandt 
kombineret transport. Eurostat har desuden i samarbejde med Den Europæiske 
Transportministerkonference, FN's Kommission for Europa og andre internationale organer og 
fagorganisationer udarbejdet et glossar over definitioner. 
Eurostat er i færd med at forberede et udkast til Rådets direktiv om indsamling af oplysninger om 
søtransport og et udkast til en udvidelse af vejgodsdirektivet. Forslagene ventes vedtaget af Rådet i 
løbet af 1993. 
Databasen TRAINS er blevet udvidet med oplysninger i medfør af det nye vejdirektiv fra juli 1989 
samt oplysninger om specifikke områder, heriblandt lufttransport. 
EFTA-landene har siden 1991 deltaget aktivt i arbejdsgruppens aktiviteter. 
Turisme 
EF har i de seneste år iværksat en række foranstaltninger på turistområdet. 
I forbindelse med disse foranstaltninger er der brug for en lang række oplysninger, der kan belyse 
forskellige statistiske områder. Der er allerede sket en forbedring af oplysningerne om turisttjenester 
(rejsebureauer, hoteller, restauranter osv.) i forbindelse med den generelle udbygning af 
oplysningerne om tjenesteydelser, men det har været nødvendigt at gøre en særiig indsats for 
turiststatistikken. 
1990 var udnævnt til "Europæisk Turistår". Eurostat markerede denne begivenhed med en "prestige­
publikation" om turismen i Europa. 
Arbejdsprogrammet, der blev fastlagt i Rådets afgørelse i 1990, er blevet gennemført. En afsluttende 
rapport vil blive forelagt for Rådet i 1993. Rapporten indeholder en analyse af nationale og 
internationale brugeres statistiske informationsbehov samt en analyse af de data, der findes i 
medlemsstaterne. Eurostat har udarbejdet en referencemetodologi, fastlagt grundlaget for TOUR-
databasen, udgivet en årbog og udarbejdet en månedlig publikation. Koordineringen af arbejdet med 
OECD og WTO (World Tourism Organisation) er blevet styrket, og EFTA-landene har siden 1990 
deltaget aktivt i arbejdsgruppernes aktiviteter. 
I 1993 blev der desuden forberedt et udkast til et direktiv om indsamling af oplysninger og en 
henstilling til Rådet. 
II.F. Statistik vedrørende forbindelserne med tredjelande 
Aktiviteterne i forbindelse med statistikken over den internationale samhandel har primært haft til 
formål at styrke og forbedre de eksisterende systemer og ikke mindst at udvide handels- og skatte- og 
afgiftsstatistikkernes geografiske dækning samt at udvikle mere brugerorienterede 
distributionsværktøjer. 
Med integreringen af data om EFTA-landene og de vigtigste tredjelande i de statistiske systemer og 
informationssystemer vil det fremover være muligt at sammenligne EF-handelen med 
handelssituationen i de vigtigste partnerlande og at fastlægge handelspolitikken i forbindelse med 
oprettelsen af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. 
- Pmam 34 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL II 
Anvendelsen af CD-ROM har også gjort det muligt at formidle statistiske oplysninger i mere 
brugervenlig form til et bredere publikum, hvilket har været med til at forbedre kendskabet til 
udenrigshandelen. Der vil også kunne gøres mere effektiv og direkte anvendelse af statistikken over 
samhandelen takket være oprettelsen af specialiserede målrettede systemer, heriblandt STABEX-
produktet til opfølgning og statistisk forvaltning af det system, der er fastsat i Lomé-konventionen, 
eller ISAM-systemet til overvågning af antidumpingforanstaltninger. 
Eurostat har desuden afsat betydelige ressourcer til udvikling af systemer, der kombinerer skatte- og 
afgiftsforanstaltninger og handelsdata, navnlig i forbindelse med STARCOM-projekteme under 
Uruguay-Runden, den generelle toldpræferenceordning og beregning og simulering af EF's egne 
indtægter. 
Der er desuden udviklet en arkitektur for det nye databasesystem COMEXT-93 og foretaget analyser 
heraf. Udviklingsarbejdet er i gang og ventes afsluttet ved udgangen af 1993. Da basen er 
modulopbygget, vil den gøre det lettere og billigere end hidtil at opfylde nye behov, både på det 
toldstatistiske og handelsmæssige område. 
II.G. Samarbejdet med de østeuropæiske lande 
EF iværksatte i 1989 et storstilet program med henblik på at yde teknisk og økonomisk støtte til de 
østeuropæiske lande, der havde forladt den kommunistiske blok (PHARE-programmet vedrørende de 
central- og østeuropæiske lande). I 1991 blev der fremsat forslag til et lignende program for de 
tidligere sovjetrepublikker, som nu var blevet selvstændige (TAC I S-program m et). 
Eurostat har fra første færd lagt stor vægt på at bistå de statistiske myndigheder i disse lande med at 
definere deres nye rolle og opbygge et statistisk informationssystem, der kan indpasses i et 
demokratisk samfund baseret på markedsøkonomi. 
Hovedformålet med samarbejdet mellem Eurostat og disse lande er at etablere den fornødne 
infrastruktur (statistiske regler, registre og nomenklaturer), så det bliver muligt at udarbejde 
statistikker efter vesteuropæisk mønster. 
Eurostat udarbejdede i perioden 1989-1993 i samarbejde med de pågældende lande, EF-landene og 
de øvrige internationale organer en række statistiske samarbejdsprogrammer tilpasset de særlige 
behov i hvert enkelt land. Programmerne indeholder en række udviklingsprojekter fordelt på 
overordnede statistiske områder. Hvert projekt omfatter et antal særlige foranstaltninger, der har til 
formål at overføre viden og erfaringer gennem informationsseminarer, praktikophold i de statistiske 
kontorer i EF-landene og bistand fra vesteuropæiske eksperter over for landene i Central- og 
østeuropa. 
- Pnaø .95 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 * DEL 11 
III. EF'S AKTIVITETER 
III.A. Egne indtægter 
Statistikkerne har fået en ny rolle i forbindelse med EF-budgettet. Der blev med udgangspunkt i BNI-
direktivet indledt en række statistiske aktiviteter i 1989. 
Arbejdet var i 1992 primært rettet mod udarbejdelsen af detaljerede rapporter om metoder for 
udregning af bruttonationalindkomsten i medlemsstaterne. Disse rapporter, der blev drøftet i BNI-
udvalget, indeholder anbefalinger for hvert land med henblik på at gøre de nuværende skøn mere 
sammenlignelige og fuldstændige. 
I 1992 blev BNI for året 1988 som fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 1552/89 om ordningen for 
EF's egne indtægter (artikel 10, stk. 8) definitiv, undtagen på de punkter, hvor Kommissionen inden 
30. september 1992 gav medlemsstaterne meddelelse om korrektioner. De omhandlede punkter er 
blevet meddelt på basis af de anbefalinger, Eurostat har fremsat i sine detaljerede rapporter. 
III.B. Information 
Formidlingspolitikken er blevet udviklet i to retninger - fornyelse af produkter og oprettelse af 
formidlingsnet. 
Forbedring af formidlingsmetoder afhængig af produkternes indhold: udgivelse på både 
papir og diskette, anvendelse af nye redskaber såsom CD-ROM (Comext, Eurostat-CD 
osv.), samudgivelse med brug af ny teknologi (heriblandt Atlas CD) samt revidering af 
Europa i Tal. 
Udbredelse af kendskabet til Eurostat via eksisterende formidlingsnet, heriblandt SSC, og 
undervisningsnet (f.eks. CDE) samt nettet af EF-rådgivningskontorer, der varetager 
kontakten til de små og mellemstore virksomheder. 
IV. EF-institutionernes aktiviteter 
IV.A. Edb 
Edb-arkitekturen i såvel Eurostat som de øvrige generaldirektorater i Kommissionen er blevet styrket. 
Forbindelserne mellem Eurostat og de nationale statistiske kontorer er blevet forbedret for at tage 
højde for de stadig stigende datastrømme. Eurostat har som et led i planerne om at oprette 
telematiknet mellem nationale myndigheder foretaget en gennemføriighedsanalyse vedrørende 
distribuerede statistiske informationstjenester med henblik på anvendelse af det europæiske 
statistiske system til indsamling, behandling og formidling af statistisk information. 
IV.B. Støtte til de statistiske kontorer i medlemsstaterne 
Portugal: 
PROREG- og PREDER-programmeme (finansieret over EFRU) har ført til udvikling (ikke 
tilstrækkelig) af regionalregnskaberne, regional udbygning (ikke tilendebragt) af det nationale 
statistiske kontor (oprettelse af regionale centre i Porto, Evora og Coïmbra), indførelse af edb og 
udvikling af grundlæggende statistiske værktøjer. 
. Prtno 36 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL II 
Grækenland: : 
Kommissionen vedtog i 1992 en græsk handlingsplan for statistik - GAPS (finansieret over EFRU og 
ESF). Hovedformålet med planen er at udbrede anvendelsen af edb og igangsætte nye statistiske 
undersøgelser (navnlig INTRASTAT og tjenesteydelser). 
Tyskland: 
Den statistiske del af PHARE-programmet er blevet iværksat i de nye tyske delstater 
(personaleuddannelse, særlige statistiske foranstaltninger og edb). 
Frankrig: 
Det har takket være en bevilling over EFRU været muligt at gennemføre den første undersøgelse af 
arbejdsstyrken i de oversøiske franske departementer. 
IV.C. Personaleadministration 
Justeringskoefficienter vedrørende lønninger 
Beregningen af justeringskoefficienterne for lønninger til personale i EF-landene er blevet forbedret 
på en række punkter. De femårlige undersøgelser er blevet erstattet af årlige undersøgelser, der hver 
dækker en tredjedel af samtlige produkter. Der er desuden foretaget forbedringer af de metoder, der 
bl.a. anvendes til beregning af lejeværdien. Der er iværksat et helt nyt system til fastsættelse af de 
koefficienter, der anvendes til at justere lønningerne til personale i lande uden for EF. Eurostat har 
oprettet et organ, der skal indsamle basisdata og beregne koefficienter (Eurocost). Eurostat er 
hermed i stand til at beregne og meddele brugerne harmoniserede data for ca. 120 lande uden for 
EF, hvor der er udstationeret EF-tjenestemænd. 
IV.D. Det statistiske samarbejde i EF 
Det statistiske samarbejde i EF bygger også på dialogstrukturer og integrering af forskellige parter, 
der medvirker til udarbejdelsen af EF-statistikker. Rådet vedtog i perioden 1989-1992 Kommissionens 
forslag om at oprette tre udvalg, der skal fungere som de øverste instanser, der træffer beslutninger 
om det statistiske program. 
Udvalget for Det Statistiske Program 
Udvalget for Monetær Statistik, Finansstatistik og Betalingsbalancestatistik 
Udvalget for Statistisk, økonomisk og Social Information 
Kommissionen har desuden besluttet at oprette et styringsudvalg for statistisk information, som vil få 
til opgave at tilrettelægge Kommissionens statistiske aktiviteter efter behovene på området. 
Spørgsmål vedrørende EF-institutionerne 
Uddannelse af europæiske statistikere 
Paae 37 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL II 
Udarbejdelsen af en egentlig statistiklov for EF er det sidste led i bestræbelserne for at etablere et 
statistisk system, der er baseret på de samme deontologiske principper, og hvor nationale instanser 
får reel indflydelse på, hvilke afgørelser der træffes vedrørende EF's statistiske program. 
Iværksættelsen af TES-proorammet vedrørende uddannelse af europæiske statistikere har også 
spillet en vigtig rolle for integreringen af de nationale statistiske systemer. Der er hvert år afholdt en 
snes kortvarige kurser på mellem 1 og 3 uger vedrørende EF-emner eller meget specifikke 
videnskabelige eller tekniske emner. Kurserne er åbne for statistikere fra EFTA-landene og de øst- og 
centraleuropæiske lande, således at disse efterhånden kan stifte bekendtskab med EF's normer, 
metoder og programmer. Kurserne i 1991-1992 er blevet fulgt af 427 deltagere og kurserne i 1992-
1993 af 422 deltagere. Det ventes, at ca. 550 europæiske statistiskere vil deltage i kurserne i 1993-
1994. Der er fastlagt kontrol- og evalueringsstrukturer, der skal sikre, at programmerne opfylder de 
mål, der er fastsat af Udvalget for Det Statistiske Program. 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 11 
Paae 39 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
DEL III Rapport om gennemførelsen - opdelt efter tema; 
I. Den Europæiske Fælles Akt 
I.A. Økonomisk konvergens inden for rammerne af det indre marked (politik 21) 
I.A.1 Nomenklaturer (Emne 26) 
a) Målsætninger 
At forsyne Fællesskabet med de statistiske normer, der er absolut nødvendige for at sikre, at det 
indre marked fungerer fra og med 1993, at forbedre kvaliteten og sammenligneligheden af de 
statistiske oplysninger og at indføre de instrumenter, der skal gøre det muligt at vedligeholde, 
formidle, fortolke og administrere disse normer. 
Disse målsætninger konkretiseres med indføreisen af en aktivitetsnomenklatur (NACE Rev. 1), en 
aktivitetstilknyttet produktklassifikation (CPA) og en nomenklatur-server. 
b) Resultater 
NACE Rev. 1 
Der er blevet udarbejdet en korrelationstabel mellem den gamle NACE (NACE 70) og den 
nye NACE (NACE Rev. 1); 
medlemsstaterne er begyndt at bringe deres nationale aktivitetsnomenklaturer i 
overensstemmelse med forordningen; 
det forhold, at NACE Rev. 1 er blevet taget i anvendelse, også af EFTA-
landene og østlandene, bevirker en strøm af forespørgsler om information, fortolkning og hjælp til 
igangsættelse. 
CPA 
Efter at CPCCOM er blevet opgivet, har CPS: NACE-Udvalget fortsat arbejdet med at færdiggøre 
den aktivitetstilknyttede produktklassifikation (CPA), som, samtidig med at være opbygget som NACE 
Rev. 1, stadigvæk er harmoniseret med De Forenede Nationers CPC. 
Udkastet til forordning, som skulle have været færdiggjort i slutningen af 1991, måtte udskydes til 
andet halvår af 1992. 
Nomenklatur-server 
På baggrund af en stadig stigende informationsefterspørgsel, ikke kun fra økonomiske 
beslutningstagere i Europa, men også fra De Forenede Stater og Canada, har det vist sig, at det er 
absolut nødvendigt at få etableret en nomenklaturserver, hvis man ønsker at kunne opretholde 
harmoniseringen, foretage ajourføringer og oplagre retspraksis. 
Der er taget kontakt til de nationale statistiske kontorer, internationale organisationer og 
brancheorganisationer for i et samspil med disse at opnå resultater på dette område. 
- Page 40 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 111 
I.A.2 Statistisk og regnskabsmæssig koordinering (Emne 28) 
a) Målsætninger 
Koordinering af begreber og definitioner, som er fælles for de forskellige statistikområder, der indgår i 
det europæiske statistiske system. 
b) Resultater 
Dette koordineringsarbejde foregår hovedsagelig internt i Eurostat; resultaterne af arbejdet vil som 
regel kunne ses i metodologierne for andre statistikområder (i forbindelse med denne rapport betyder 
dette de andre emner). Desuden kan koordineringen forventes at resultere i en gradvis konvergens 
på en lang række små punkter, snarere end omfattende ændringer. Koordinering er lettest at foretage 
i forbindelse med nye metodologier, men den kan også gennemføres i forbindelse med revision af 
eksisterende metodologier. I en tid, hvor der sker en omfattende fornyelse i det statistiske system, 
kan det være nødvendigt simpelt hen for at undgå divergens. 
Det koordineringsarbejde, der udføres, kan grupperes under tre overskrifter: generel koordinering; 
bilateral koordinering, mellem nationalregnskaber og forskellige områder af grundlæggende statistik; 
og multilateral koordinering. 
Den generelle koordinering kommer bedst til udtryk i forordningen om de statistiske enheder til 
observation og analyse af det produktive system i Det Europæiske Fællesskab, i hvilken der 
fastsættes fælles standarddefinitioner. Disse statistiske enheder (foretagender, lokale enheder, 
faglige enheder osv.) er et nødvendigt hjælpemiddel ved anvendelsen af Den Statistiske 
Nomenklatur for Økonomiske Aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber (NACE Rev. 1) og danner 
grundlaget for konvergens og større sammenlignelighed mellem medlemsstaternes statistikker. Man 
måtte igennem langvarige diskussioner med de forskellige afdelinger af statistikken inden for Eurostat 
og med medlemsstaterne i en lang række arbejdsgrupper før Rådet kunne vedtage forordningen i 
marts 1993. Dette arbejde blev koordineret med andre tiltag i Eurostat, bl.a. de nye henstillinger 
vedrørende registre over foretagender og diskussionerne i NACE-arbejdsgruppen om anvendelse af 
denne klassifikation. 
Den bilaterale koordinering fokuserede på forholdet mellem nationalregnskaberne og de forskellige 
områder af den grundlæggende statistik, som dækker samme felt. Nationalregnskaberne er både som 
metodologi og som datasæt den mest komplette samling af statistisk information fra forskellige kilder, 
hvor mangler, overlapning eller uoverensstemmelser træder tydeligt frem. Arbejdet inden for dette 
område koncentreredes hovedsagelig om en revision af håndbogen vedrørende betalingsbalancer, 
udarbejdelse af miljøstatistikker, landbrugsregnskaber og landbrugshusholdningernes indkomst. 
I forbindelse med den multilaterale koordinering har man beskæftiget sig med konsistensen af de 
variabler, som er defineret og registreret i en række af Fællesskabets grundlæggende statistiske 
undersøgelser. Landene blev også enige om at lade 1990 være basisåret for indekser og data i faste 
priser. 
Det problem, der er den største hindring for at opnå resultater på dette område, er, at de disponible ressourcer 
slet ikke slår til, når man tager i betragtning, hvor stor og kompleks opgaven er. 
. Pane 41 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
I.A.3 Metodologi for nationalregnskaberne (Emne 29) 
a) Målsætninger 
Revision af de internationale nationalregnskabssystemer gennem deltagelse i revisionen af De 
Forenede Nationers nationalregnskabssystem (SNA) og sideløbende revision af Det Europæiske 
Nationalregnskabssystem (ENS). Målet for disse revisioner er at få opdateret systemerne, således at 
der tages hensyn til udviklingen i økonomien, at skabe klarhed i systemerne på en række punkter, at 
afstemme systemerne med visse tilsvarende statistiske systemer (såsom IMFs 
betalingsbalancemetodologi) og at fjerne forskellene mellem den tidligere fællesskabsmetodologi 
(ENS) og den, der anvendes på verdensplan, bl.a. af OECD (SNA). 
b) Resultater 
Den reviderede SNA blev vedtaget af FN's statistiske kommission i februar 1993. Dette var 
kulminationen på ca. ti års arbejde, som påbegyndtes i begyndelsen af 1980'eme. 
Under hele processen spillede Eurostat en meget aktiv rolle i revisionen af SNA, både organisatorisk 
og teknisk. For det første var Eurostat som deltager i fællessekretariatsgruppen, som også omfatter 
De Forenede Nationers statistiske afdeling, IMF og Verdensbanken samt OECD's sekretariat, en 
integrerende del af organisationen og ledelsen af processen. For det andet var Eurostat, der kunne 
trække på rådgivning og ekspertise fra medlemsstaterne gennem regelmæssige møder i EF-
arbejdsgruppen, i stand til at yde betydelig teknisk bistand til ekspertgruppen, der arbejdede med 
revision af SNA. 
Ved udgangen af 1989 havde de fleste af ekspertgruppemøderne fundet sted. Nogle få 
metodologiske problemer var ikke blevet løst, og det viste sig, at disse problemer var de mest 
komplekse og kontroversielle. En række mindre problemer med hensyn til konsistens mellem 
systemets dele dukkede op ved udarbejdelsen af første udkast. Det tog tid at løse disse 
begrebsmæssige problemer, og det tog meget længere tid at skrive, kontrollere, konferere om og 
endeligt godkende en tekst af en sådan størrelse og kompleksitet, end man oprindelig havde 
forventet. Under de sidste etaper af projektet opstod der to yderligere komplikationer, som krævede 
ekstra undersøgelser: imødekommelse af behovene i landene i Central- og Østeuropa og 
Sovjetunionen (som tidligere anvendte et andet system) samt en grundig gennemgang af, hvorledes 
man skal indpasse nye miljøhensyn. Derfor var man kun i stand til at forelægge en foreløbig udgave 
på mødet i FN's statistiske kommission i 1991. 
Arbejdet med at færdiggøre teksten fortsatte frem til midten af 1992, og den blev derefter godkendt af 
den statistiske kommission i februar 1993. Den reviderede SNA er blevet vel modtaget. Den har en 
bredere dækning end sin forgænger, men takket være en klarere fremstilling skulle den være lettere 
at forstå og anvende. Samtidig er den næsten fuldstændigt afstemt med en række tilsvarende 
statistiske systemer, hvilket letter opgaven for både producenter og brugere af disse 
makroøkonomiske data. 
En revideret udgave af ENS er under udarbejdelse. Den vil være i fuldstændig overensstemmelse 
med SNA, men skal samtidig være mere specifik med hensyn til institutioner og forhold i 
Fællesskabet med henblik på at opnå den større sammenlignelighed, der kræves til administration af 
Den Økonomiske og Monetære Union og anvendelse af nationalregnskabsaggregateme til 
beregninger vedrørende Fællesskabets administration og budget. Udarbejdelsen af det nye ENS 
begyndte i 1992, og ved ugangen af 1992 var de første udkast til alle nøglekapitlerne færdiggjort og 
delvis revideret. En foreløbig endelig udgave skal efter planen være klar ved udgangen af 1993. 
- Paae 4? -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
I.A.4 Udveksling af goder mellem medlemsstater efter 1992 (Emne 41) 
a) Målsætninger 
Indførelse af et nyt dataindsamlingssystem efter ophævelsen af formaliteterne ved passage af de 
indre grænser samt den dertil knyttede dokumentation og kontroller. 
b) Resultater 
Oprettelsen af det nye indsamlingssystem, kaldet Intrastat, der blev besluttet efter en detaljeret 
analyse af brugernes behov efter 1992, har vist sig at være særdeles kompliceret, såvel juridisk som 
praktisk. Selv om forslaget til Rådets forordning om statistikker over udveksling af goder mellem 
medlemsstater efter 1992 blev forelagt af Kommissionen i januar 1989 har det taget næsten tre år at 
få forordningen vedtaget. Denne forsinkelse skyldes hovedsagelig usikkerheden i forbindelse med de 
skatte- og afgiftsmæssige forhold i sammenhæng med det nye momssystem for EF-samhandelen. 
Et af hovedprincipperne i Intrastat-systemet er jo rent faktisk dets forbindelse med skattesystemet, 
som ses i oprettelsen af registre over erhvervsdrivende i EF-samhandelen, og at disse registre 
opdateres ud fra skatteoplysninger. I to medlemsstater (Frankrig og Italien) finder denne forbindelse 
endda sted i form af fælles skatte- og statistikoplysningsskemaer. 
Efter at Rådet i november 1991 vedtog grundforordningen nr. 3330/91 (EFT L 316 af 16.11.1991) 
vedrørende INTRASTAT, har Eurostat forelagt det kompetente udvalg forslag vedrørende 
indberetningstærsklerne, anvendelsesbestemmelserne for grundforordningen og de statistiske 
informationsmedier. På sine møder i marts og juni 1992 undersøgte udvalget disse forslag og 
godkendte dem med visse ændringer. 
Kommissionen vedtog den 31. juli 1992 forordningen om de statistiske tærskler (nr. 2256/92 - EFT L 
129 af 4.8.1992). Indførelsen af statistiske tærskler betyder, at næsten to tredjedele af de 
erhvervsdrivende i EF-samhandelen fritages for indberetningspligt. Det politiske krav om, at byrden 
for de erhversdrivende skal lettes i så høj grad som muligt, er dermed blevet opfyldt, og systemet 
dækker alligevel mellem 97 og 99% af den totale samhandelsværdi. 
Kommissionen vedtog den 22. oktober 1992 forordningen om anvendelsesbestemmelserne (nr. 
3046/92 - EFT L 309 af 23.10.1992) og den 11. december forordningen om de statistiske 
informationsmedier (nr. 3590/92 - EFT L 364 af 12.12.1992). 
Brugervejledningen til INTRASTAT-skemaerne blev offentliggjort i EFT C 349 den 31.12.1992. 
Det ses således, at alle gennemførelsesbestemmelser til grundforordningen om indsamling af 
statistiske oplysninger vedrørende udvekslingen af goder mellem medlemsstaterne har kunnet sættes 
i kraft i løbet af 1992. Dette har kun kunnet lykkes på så kort tid takket være en ekstraordinær indsats 
fra medlemsstaternes og Eurostats side, som samtidig med udarbejdelsen af de retlige rammer har 
måttet varetage den praktiske organisation af denne fundamentale ændringe i 
dataindsamlingssystemet (tilpasning af infrastrukturen, oplysningskampagne, uddannelse af 
personalet mm). 
Det er klart, at et systemskifte af denne størrelsesorden ikke kan gennemføres uden visse 
startvanskeligheder, særlig i betragtning af den begrænsede tid, der var til rådighed til at få systemet 
på på plads i de enkelte medlemsstater. Der må derfor regnes med en vis forsinkelse i 
offentliggørelsen af tallene for de føste måneder af 1993. Dise problemer vil imidlertid kun være af 
forbigående karakter, hvis det skattemæssige og statistiske samarbejde, der er rygraden i det nye 
system, kommer til at fungere som forudset. 
Pane A3 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
Et forslag til rådsforordning om statistikkeme vedrørende transit og toldoplag har været drøftet med 
medlemsstaterne og var i slutningen af 1992 til andenbehandling på Europa-Parlamentets dagsorden. 
I.A.5 Tilpasning af virksomhedsstatistikken efter 1992 (Emne 54) 
a) Målsætninger 
Med virkeliggørelsen i 1992 af det indre marked er fællesskabsdimensionen i alle former for 
industristatistisk arbejde, både på nationalt plan og på EF-plan, blevet styrket. 
Denne udvikling er i forbindelse med det statistiske program kommet til udtryk i et antal specifikke 
målsætninger: 
koordinering og udvikling af de vigtige elementer i den statistiske infrastruktur, som udgøres 
af registrene, 
en samordnet strategi vedrørende oprettelse af paneler, 
tilpasning af de eksisterende juridiske instrumenter, 
forstærket støtte til de lande, hvis statistiske systemer skal forandres gennemgribende for at 
leve op til EF's krav, 
udvikling af oplysningsaktioner og forbedring af samarbejdet med virksomhederne og deres 
repræsentative strukturer. 
b) Resultater 
1. Vedtagelsen i 1990 af forordning nr. 1588/90/EØF om hemmeligholdelse af statistiske data 
udgør et vigtigt skridt i udviklingen henimod en europæisk statistik. Med denne forordning er 
en betydelig forhindring for anvendelse af medlemsstaternes data i sammenfattende 
beregninger på europæisk plan blevet fjernet. 
2. Andet vigtige resultat: vedtagelsen i 1991 af en forordning om iværksættelse af en 
fællesskabsundersøgelse vedrørende industriproduktionen - PRODCOM. Dermed vil 
Fællesskabet fra 1994 råde over en detaljeret og harmoniseret statistik over 
industriproduktionen. Den fortegnelse over produkter, som er udviklet til denne nye statistik, 
er i 80% af tilfældene kompatibel med de mest detaljerede niveauer i Den Kombinerede 
Nomenklatur og Det Harmoniserede System. Fortegnelsen er i øvrigt blevet til efter et nært 
og frugtbart samarbejde med erhvervssammenslutninger på europæisk plan inden for de 
forskellige sektorer. 
3. Der er indledt en revision af direktiverne. For så vidt angår den årlige undersøgelse af 
virksomhedernes struktur og aktiviteter, er der allerede blevet udformet en første udgave af 
en metodemæssig manual. Med hensyn til retsakten selv har den gennemførte analyse 
bidraget væsentligt til det projekt, som nu er i gang, og som går ud på at forberede en ny 
retsakt, der skal føre til etableringen af en årlig tværeuropæisk virksomhedsundersøgelse. 
Med hensyn til korttidsindikatorerne er arbejdet blevet indledt i slutningen af 
programperioden. 
4. Støtten til de lande, hvis systemer skal forandres gennemgribende, har overvejende været 
rettet mod Portugal inden for rammerne af PREDER-programmet (finansieret over 
strukturfondene). Desuden er der i de fleste lande blevet afholdt oplysnings- og 
udvekslingsseminarer med temaet "Virksomhedsstatistik efter 1992". 
- Page 44 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 , DELHI 
5. Der er blevet gennemført forskellige aktioner og initiativer for at bane vej for et bedre 
samarbejde med virksomhederne og deres repræsentative strukturer: 
- afholdelse af regelmæssige informationsmøder (2 a 3 pr. år); 
- oprettelse af en formaliseret samarbejdsmekanisme (DEBA); 
- gennemførelse af en undersøgelse af den statistiske byrde; 
- søgen efter metoder til at mindske denne byrde. Sidstnævnte aspekt har bidraget til 
forberedelsen af SERT-programmet (vedrørende virksomhedsstatistik og telematiknet). 
Det har af såvel budgetmæssige som institutionelle grunde været vanskeligt at tage lettere og mere fleksible 
teknikker for indsamling af data (paneler) i brug. 
Der er endnu ikke blevet iværksat et program for harmonisering og forbedring af de statistiske fortegnelser, da 
forberedelsesarbejdet har været mere tidkrævende end forudset, og især da iværksættelsen af et sådant 
program har mødt betragtelig budgetmæssig modstand i medlemsstaterne. 
Selv om revisionen af de juridiske instrumenter allerede er langt fremskreden, afhænger tidshorisonten for 
arbejdets fuldførelse af de midler, Eurostat råder over. 
For så vidt angår forordningen om hemmeligholdelse af statistiske data, er det langsommeligt at få den ført ud i 
virkelighed på grund af den betydelige forsigtighed, visse af Eurostats partnere udviser 
I.B. Den Økonomiske og Monetære Union (politik 22) 
I.B.1 Produktion af nationalregnskabsdata (Emne 27) 
a) Målsætninger 
Hvad angår produktion af nationalregnskabsdata, har Eurostats vigtigste målsætninger været: en 
reduktion af den tid, det tager at bearbejde og formidle de statistiske oplysninger, en bedre dækning 
(også geografisk set) og en større harmonisering af dataene. 
Dette vil helt sikkert bidrage til en bedre styring af indsatsen og en mere realistisk vurdering af 
fremskridtene i forbindelse med iværksættelsen af det indre marked. 
b) Resultater 
Da disse mål ikke kan nås uden et samarbejde med medlemsstaterne, har man udviklet og 
intensiveret de bilaterale drøftelser på grundlag af en opgørelse af de forskellige problemer, bl.a. 
hvad angår fristerne for indberetning af oplysninger, oplysningernes dækning samt deres 
harmoniseringsgrad. 
Med henblik på at rationalisere og fremme behandlingen og formidlingen af oplysninger har Eurostat 
foretaget en udskiftning af det programmel, der anvendes til bearbejdelse af dataene. Udover de 
ændringer, der blev foretaget i første omgang vedrørende aggregater og brancher, er der nu 
foretaget ændringer vedrørende input/output-tabelleme, kapitalmængden og sektorerne, navnlig det 
offentlige: fremstillingen af reproklare publikationer er blevet udvidet til at omfatte alle områder. Alle 
disse foranstaltninger har gjort det muligt at reducere den tid, det tager at producere dataene, 
betydeligt. 
Page 45 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 111 
I løbet af årene 1991 og 1992 har man også foretaget bearbejdelsen og formidlingen af de femårlige 
input/output-tabeller fra 1985, som nu er næsten færdiggjort, og man har fået opbygget de 
grundlæggende instrumenter til input/output-analysen. Samtidig har man udviklet indsamlingen, 
bearbejdelsen og offentliggørelsen af data inden for et vist antal områder, såsom kapitalmængde, 
obligatoriske opkrævninger, strukturdata. Desuden er der etableret særlige databaser for input/output­
tabeller og kapitalmængde. 
De forskellige publikationer og databaser har fortsat været genstand for en systematisk undersøgelse 
med henblik på at nå frem til en bedre præsentation af dataene generelt samt en tilpasning af deres 
indhold til en økonomisk verden, som er i stadig udvikling, og til brugernes krav. 
I.B.2 Priser: indsamling af data og beregning af købekraftspariteter (Emne 30) 
a) Målsætninger 
At sammenligne ENS-aggregaterne (i faste priser) for EF-medlemsstateme, med senere udvidelse til 
også at omfatte Østrig, Schweiz, Sverige og Finland. 
Eurostats samarbejde med andre internationale organisationer (OECD, UNSTAT, UN-ECE), der også 
arbejder på internationale sammenligninger af nationalregnskabsaggregater, gør det muligt for EF-
landene at sammenligne deres økonomier med mange andre lande i verden, herunder EF's vigtigste 
økonomiske partnere. 
b) Resultater 
En af de største forbedringer i denne periode var overgangen fra et femårigt 
prisundersøgelsessystem til et rullende treårsprogram, hvor resultaterne offentliggøres hvert år ved 
anvendelse af prisindekser til at foretage opdateringer i de tilfælde, hvor det er nødvendigt. 
En fælles ekspertgruppe (Eurostat/OECD/UNSTAT) fastlagde principperne for udvælgelsen af 
metoder til aggregering af grundlæggende pariteter. 
Der blev gennemført metodologiske forbedringer med hensyn til kapitalgoder og byggepriser samt 
undersøgelser vedrørende priser inden for uddannelses- og sundhedssektoren. 
Forskellige resultater er blevet offentliggjort i specialpublikationer. 
I.B.3 Priser: forbrugerprisindekser (Emne 31) 
a) Målsætninger 
At tilvejebringe forbrugerprisindekser for ca. 200 detaljerede serier til opdatering af 
købekraftspariteter. 
At sammenligne national praksis med hensyn til de forskellige metodologier, der anvendes til 
beregning af forbrugerprisindekser, og at harmonisere disse metodologier. 
- Page 46 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
b) Resultater 
Alle medlemsstater sender nu regelmæssigt ovennævnte indekser til Eurostat. Der blev offentliggjort 
en konsulentrapport vedrørende de metodologier, der anvendes ved beregningen af 
forbrugerprisindekser, og om mulige fremgangsmåder til at harmonisere disse, og henimod slutningen 
af perioden blev der truffet foranstaltninger til at nedsætte en ekstra arbejdsgruppe, som skal fremme 
harmoniseringsprojektet. 
I.B.4 Integrering af de europæiske kapitalmarkeder i forbindelse med oprettelsen af et 
finansielt integreret Europa (Emne 33) 
a) Målsætninger 
Udarbejdelse og indsamling af finansielle aggregater, der viser udviklingen på kort og lang sigt i 
udbuddet af og eftespørgslen efter kapital på et integreret europæisk kapitalmarked. 
De vigtigste områder for de statistiske undersøgelser vedrører konsolideringen af de nationale 
kapitalmarkeder med henblik på oprettelse af et europæisk marked samt de nomenklaturmæssige 
problemer i forbindelse med begreberne Euro-marked og finansielle innovationer. 
b) Gennemførelse 
Siden undertegnelsen af Maastricht-Traktaten er der kommet mere fart i den europæiske monetære 
integration. Allerede før underskrivelsen af Traktaten følte Eurostat, at der var behov for et mere 
snævert og formelt samarbejde mellem centralbankerne og de nationale statistiske kontorer inden for 
den monetære statistik, finansstatistikken og betalingsbalancestatistikken. Dette ønske 
konkretiseredes i en rådsbeslutning, på grundlag af hvilken der blev oprettet et udvalg vedrørende 
monetær statistik, finansstatistik og betalingsbalancestatistik (CMFB). Dette udvalg har samordnet 
alle de statistiske arbejder, der henhører under dets kompetenceområde. 
Fordelingen af de statistiske beføjelser mellem Eurostat og det nye Europæiske Monetære Institut 
(EMI) var genstand for en dybtgående debat i den tænketank, der blev nedsat af CMFB. Med henblik 
på hurtigt og effektivt at få udviklet fællesskabsstatistikkerne inden for de områder, som CMFB har 
opsyn med, vedtog de berørte parter en aftale om koordinering af arbejdet. I henhold til denne aftale 
vedtog man, at de bankstatistikker og monetære statistikker der er nødvendige for at etablere Den 
Økonomiske og Monetære Union, udelukkende henhørte under EMI's domæne. Derimod henhørte 
statistikkerne vedrørende betalingsbalancen, finansieringskontiene og ECU'en under det fælles 
område, hvorfor Eurostat og EMI på disse områder skulle arbejde tæt sammen. 
Hvad angår finansmarkedsstatistikkeme besluttede udvalget at udarbejde en oversigt over kilder og 
metoder i forbindelse med bankstatistikker. Disse statistikker danner grundlaget for en stor del af den 
monetære statistik, finansstatistikken og betalingsbalancestatistikken. 
I 1992 udarbejdede Eurostat et katalog over kilder og metoder for alle medlemsstaterne og EFTA-
landene. 
Statistikker vedrørende EMS og ECU'en 
a) Målsætninger 
Produktion og formidling af et sæt statistiske indikatorer med henblik på at gøre det lettere for private 
finansielle beslutningstagere at anvende ECU'en. 
Indsamling af oplysninger om udstedelse af ECU-obligationer, rentesatser og andre indikatorer knyttet 
til EMS og privates anvendelse af ECU'en. 
Page 47 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL Hl 
b) Gennemførelse 
Med henblik på at udarbejde en oversigt over alle de statistikker, der foreligger vedrørende ECU'en, 
afholdt Eurostat i september 1991 en international konference om de statistiske aspekter i forbindelse 
med ECU'en. På grundlag af dokumenterne fra denne konference og de kontakter, der herefter blev 
knyttet til offentlige og private virksomheder på ECU-markedet, var det muligt at etablere en 
omfattende database over alle de statistiske oplysninger, der foreligger vedrørende ECU'en. 
Oplysningerne i denne database formidles hver mand til interesserede brugere. 
I øvrigt begyndte Eurostat i samarbejde med GD II og GD XVIII i 1990 at træffe forberedelser til at 
beregne en resultatkurve. Dette instrument skal lette anvendelsen af ECU'en i offentligretlige og 
private kontrakter, som indeholder referencerentesatser. 
I.B.5 Finansieringskonti og kapitalformuekonti (Emne 34) 
a) Målsætninger 
Fiansieringskontiene i henhold til ENS (strømme) og kapitalformuekontiene udgør sammenlignelige 
statistikker over de finansielle strømme og forpligtelser inden for økonomien. 
Det statistiske programs målsætning på dette område var indsamling, harmonisering og analyse af 
oplysninger om disse konti og udarbejdelse af en harmoniseret metodologi, som var afstemt efter 
metodologien for De Forenede Nationers reviderede nationalregnskabssystem. 
b) Gennemførelse 
Med hensyn til indsamling og formidling af oplysninger om finansieringskontiene har Eurostat 
udarbejdet et overførselssystem (CUB X), som skulle lette anvendelsen af oplysninger fra 
finansieringskontiene betydeligt. 
Til gengæld har det ikke været muligt at afslutte revisionen af den finansielle del af det europæiske 
nationalregnskabssystem (ENS) inden for den periode, som det statistiske program dækker. 
Forsinkelsen skyldes det forhold, at De Forenede Nationer først har indført deres eget reviderede 
nationalregnskabssystem, som ENS skal harmoniseres fuldstændigt med, fra og med begyndelsen af 
1993. 
I.B.6 Finansielle og monetære indikatorer. Struktur- og onjunkturindikatorer (Emne 35) 
a) Målsætninger 
Beregning og formidling af eksisterende monetære og finansielle indikatorer, som er uundværlige, når 
man skal vurdere medlemsstaternes økonomiske præstationer samt EMS'ens funktion. 
Ifølge programmet skulle der gennemføres følgende aktiviteter: indsamling og ajourføring af lange 
kronologiske serier af traditionelle, monetære og finansielle indikatorer, formidling af disse data ved 
hjælp af databanken CRONOS og offentliggørelse af disse data i en kvartalsbulletin. 
- Page 48 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
b) Gennemførelse 
I den pågældende periode er dataenes dækning samt offentliggørelsestidspunktet blevet betydeligt 
forbedret. I øvrigt foretages der en månedlig analyse af disse data inden for rammerne af 
konjunkturrapporten. 
På anmodning af GD II er Eurostat begyndt at etablere en database over de finansielle institutioners 
tilgodehavender og forpligtelser på basis af definitionerne i direktivet om bankers og andre penge- og 
finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber. 
I.C. Økonomisk samhørighed (strukturpolitik) (Politik 23) 
I.C.1. Regional statistik og regionalregnskaber (Emne 77) 
a) Målsætninger 
udarbejde de regionalindikatorer, som er nødvendige for iværksættelse af 
forordningerne om strukturfondene; 
give Kommissionen rådighed over de relevante data, således at den på grundlag af 
statistikker, der er så ensartede og ajourførte som muligt, bliver i stand til at analysere 
de aktuelle socioøkonomiske forhold og de socioøkonomiske udviklingstendenser i 
EF's regioner; 
sørge for, at den brede befolkning kan få glæde af de disponible statistiske data om 
regionale forhold. 
b) Resultater 
Den regelmæssige opdatering af REGIO-databasen har gjort det muligt hvert år at offentliggøre 
arbejdsløshedtallet og "bruttoregionalproduktet" for EF's regioner, at beregne de regionalindikatorer, 
som anvendes i forbindelse med gennemførelsen af EF's strukturpolitikker, og at tilfredsstille det 
voksende behov for regionale statistiske data, som medlemsstater, forsknings- og analyseorganismer 
og regionale instanser for økonomisk analyse og udvikling giver udtryk for. 
For så vidt angår harmonisering og forbedring af dataene skal følgende nævnes: 
udarbejdelse (næsten færdiggjort) af anbefalinger vedrørende de metoder, som bør 
anvendes til at regionalisere moms og kapitaldannelse som led i regionalregnskaberne; 
forbedret regional repræsentativitet i arbejdsstyrkeundersøgelsen (og udvidelse af denne 
undersøgelse til også at omfatte de nye tyske delstater og Frankrigs oversøiske 
departementer). 
En formidabel indsats med henblik på udnyttelse af de regionale statistikker og formidling af data til 
politiske beslutningstagere og regionale aktører er kommet til konkret udtryk i udarbejdelsen af 
publikationen "Portrait des régions" (udgives i 1993). I publikationen præsenteres hver enkelt NUTS 
2-region på ensartet vis gennem tabeller, grafikker, kort og kommentarer. Den er resultatet af et nært 
samarbejde mellem Kommissionens tjenestegrene, de nationale statistiske kontorer og en lang række 
regionale instanser. 
- Page 49 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
I.C.2. Et infra-regionalt informationssystem (Emne 78) 
a) Målsætninger 
få rådighed over et system til administration af nomenklaturen for de grundlæggende 
administrative enheder i medlemsstaterne; 
få rådighed over et sæt grundlæggende statistiske oplysninger på det mest detaljerede 
territoriale niveau med henblik på ved aggregering at kunne uddrage informationer om 
de områder, der ikke svarer til NUTS-regionerne. 
b) Resultater 
I perioden 1989-1992 er der udført følgende i forbindelse med indførelsen af et infra-regionalt 
informationssystem: 
definition af det lokale niveau (indgår i Rådets forordning om statistiske enheder); 
etablering af et edb-system til løbende administration af nomenklaturen for statistiske 
territoriale enheder (NUTS) til og med det mest detaljerede niveau (lokale områder) og til 
behandling af de tilhørende data; 
registrering og regelmæssig ajourføring af ændringerne i nomenklaturen og i de relevante 
statistiske variable på lokalt niveau (areal, befolkning, optællingsresultater, eksistens af 
visse infrastrukturer); 
forslag til en funktionsbetinget opdeling af Fællesskabets område: opdeling efter 
urbaniseringsgrad (anvendes i arbejdsstyrkeundersøgelsen siden 1992), opdeling i 
beskæftigelseszoner (pilotundersøgelser efter Kommissionens anmodning). 
I.C.3. Støtte til de nationale statistiske infrastrukturer (Emne 79) 
a) Målsætninger 
Udvikling af den statistiske infrastruktur i de lande eller regioner, hvor behovet er størst. 
b) Resultater 
Portugal: 
PROREG- og PREDER-indsatsen (finansieret af EFRU) har sikret en (endnu utilstrækkelig) udvikling 
af regionalregnskaberne, en (ikke fuldført) regionalisering af det nationale statistiske kontor 
(etablering af regionale afdelinger i Porto, Evora og Coïmbra), indførelse af edb på "Instituto Nacional 
de Estatistica" (det nationale statistiske kontor) samt udvikling af grundlæggende statistiske 
redskaber. 
Grækenland: 
Iværksættelsen af GAPS ("Greek Action Plan for Statistics", finansieret af EFRU og ESF) blev 
vedtaget af Kommissionen i 1992. Hensigten er at fremskynde indførelsen af edb i statistikarbejdet 
samt at iværksætte nye statistiske undersøgelser (især INTRASTAT og tjenesteydelsesområdet). 
Page 50 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
Tyskland: 
Statistikdelen af PHARE-programmet er blevet iværksat i de nye delstater (uddannelse af personale -
specifikke statistikaktioner - indførelse af edb). 
Frankrig: 
Takket være finansiering af EFRU er der blevet gennemført en første arbejdsstyrkeundersøgelse i de 
oversøiske departementer. 
Frankrig (oversøiske departementer:) Takket være EF-finansiering er der i 1992 blevet iværksat en 
arbejdsstyrkeundersøgelse i de oversøiske departementer. 
I.D. Socialpolitik (politik 24) 
I.D.1 Erhvervsaktiv befolkning, beskæftigelse, arbejdsløshed og arbejdstid (Emne 70) 
a) Målsætninger 
For så vidt angår statistikker over den erhvervsaktive befolkning, beskæftigelse og arbejdsløshed har 
det takket være et tæt samarbejde med medlemsstaterne været muligt at opfylde målsætningerne i 
det statistiske program for 1989-1992: 
forbedre dækningen af Fællesskabets statistikker, således at de kommer til at omfatte nye 
områder, hvor der gøres en politisk indsats, eller som er af almen interesse; 
skabe grobund for en udvikling af Fællesskabets politikker og en effektiv forvaltning af de 
ressourcer, der er til rådighed i forbindelse med disse, ved tilvejebringelse af pålidelige og 
ajourførte informationer om de relevante geografiske områder; 
tilskynde til indførelse af europæiske statistiske normer. 
b) Resultater 
Fællesskabets arbejdsstyrkeundersøgelse, som udgør et centralt redskab for analyse af 
arbejdsmarkedsudviklingen og dermed et vigtigt politisk instrument, er som planlagt blevet revideret i 
den periode, som er omfattet af programmet, for at den bedre kan opfylde de behov, der følger i 
kølvandet på de stadige forandringer i beskæftigelsesstrukturerne og -vilkårene i et markedsmæssigt 
og socialt integreret Europa. Desuden nødvendiggjorde informationsbehovet i forbindelse med 
strukturfondene en forbedring af pålideligheden af resultaterne af arbejdsstyrkeundersøgelsen. 
Den 16. december 1991 vedtog Rådet en forordning om regelmæssig gennemførelse fra 1992 af en 
årlig undersøgelse med et udvidet indhold, og som opfylder nogle nærmere fastlagte kriterier med 
hensyn til datapålidelighed (Rådets forordning (EØF) Nr. 3711/91). 
De indholdsmæssige ændringer vedrører navnlig en mere præcis arbejdsbeskrivelse 
(hovedbeskæftigelse/bibeskæftigelse, arbejdsplads versus bopæl, virksomhedens størrelse osv.), 
indhentning af oplysninger om arbejdets tilrettelæggelse (arbejde i grupper, natarbejde, arbejde på 
søndage osv.) samt problemerne vedrørende erhvervsuddannelse. 
- Page 51 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
I.D.2 Uddannelse og erhvervsuddannelse (Emne 71) : 
a) Målsætninger 
Ambitionen om at foretage en systematisk indsamling af statistiske oplysninger om uddannelse og 
erhvervsuddannelse tilpasset Fællesskabets særlige behov figurerer for første gang i EF's statistiske 
program for 1989-1992. Iværksættelsen af en lang række EF-programmer vedrørende undervisning, 
uddannelse og udveksling i lyset af det indre marked og den økonomiske og sociale samhørighed i 
Fællesskabet har medført et betydeligt behov for statistiske oplysninger, som dels kaster lys over 
udviklingstendenser og strukturer i de berørte befolkningsgrupper og dels giver et samlet overblik, 
uden hvilket det ikke kan lade sig gøre at udarbejde de relevante politikker. 
Det er særligt vanskeligt at fremskaffe statistiske oplysninger på dette område. Dels ændrer 
uddannelsessystemerne sig voldsomt som funktion af tiden, ligesom der er store forskelle 
medlemsstaterne imellem (og i visse tilfælde endda fra den ene region til den anden), og dels 
eksisterer der på erhvervsuddannelsesområdet et utal af fremgangsmåder og aktører (f.eks. 
enkeltpersoner, uddannelsessystemer, arbejdsministerier eller virksomheder), som gør det umådeligt 
vanskeligt at etablere statistikkerne. Alt dette gør, at anvendeligheden af de nationale oplysninger på 
dette sammenlignet med andre områder er forholdsvis beskeden. 
Derfor er der blevet gjort en stor indsats. Den er kommet til udtryk i: 
en systematisk opgørelse af, hvad der er tilgængeligt på uddannelsesområdet (f.eks. fælles 
spørgeskema for OECD/UNESCO/Eurostat); 
fremskynding af indsamlingen; 
metodologisk analyse med henblik på at forbedre sammenligneligheden; 
to særlige fællesskabsinitiativer på erhvervsuddannelsesområdet (indsamling af oplysninger 
om individuelle attituder og adfærdsmønstre gennem arbejdsstyrkeundersøgelsen (se emne 
70); gennemførelse som led i FORCE-programmet (vedtaget af Rådet i 1990) af en særlig 
undersøgelse vedrørende efteruddannelse i et udvalg af virksomheder). 
b) Resultater 
I perioden fra 1989 til 1992 har arbejdet i vid udstrækning vedrørt metodologiske problemer, såsom 
begrebsmæssige afklaringer, fortolkningen af klassificeringer, navnlig i Unescos internationale 
standardklassifikation for skolevæsenet (CITE/ISCED), og afgrænsning af, hvilke områder der i de 
forskellige medlemsstater er omfattet af de disponible statistikker. 
Hvor tilføjelsen af spørgsmål vedrørende erhvervsuddannelse i arbejdsstyrkeundersøgelsen ikke har 
voldt problemer af betydning, forudsætter gennemførelsen af FORCE-undersøgelsen vedrørende 
efteruddannelse i udvalgte virksomheder et minutiøst forberedelsesarbejde, som er mere 
tidkrævende end først antaget. Det er i nu planen, at undersøgelsen skal finde sted ultimo 1993/primo 
1994, og at resultaterne skal være klar inden udgangen af 1994. 
- Page 52 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 111 
I.D.3 Sundhed og sikkerhed (Emne 72) 
Ulykker i hjemmet og i fritiden (EHLASS) 
a) Målsætninger 
Hensigten var at etablere et europæisk system med informationer om ulykker, hvori indgår produkter, 
som har med aktiviteter i hjemmet og i fritiden at gøre. Da dataene var baseret på skadestuejournaler 
i udvalgte hospitaler i medlemsstaterne, havde man en formodning om, at dataene ville kunne dække 
bredere og blive af bedre kvalitet, hvis andre datakilder blev inddraget. Derfor offentliggjorde man i 
1991 en indkaldelse af bud med henblik på at evaluere andre datakilder, f.eks. vedrørende 
forgiftninger og forbrændinger. Parallelt hermed blev der igangsat et projekt med henblik på at 
vurdere forbrugernes risikobevidsthed og at undersøge, om denne kan påvirkes af nationale 
kampagner. Der blev endvidere taget skridt til harmonisering af dataindsamlingsmetoderne. Begge 
projekter gennemførtes i fællesskab af CPS og Eurostat. 
b) Resultater 
Dataene blev indberettet af en række skadestuer i udvalgte hospitaler i medlemsstaterne. De blev 
indsendt til Eurostat og evalueret i aggregeret form. Der er blevet udarbejdet rapporter for 1988 og 
1989. 
De to ovennævnte projekter blev fuldført året efter. Det første bestod i indsamling af ulykkedata fra 
andre kilder, og det gav en vis ide om anvendelsesmulighederne for sådanne data. Det andet projekt 
mundede ud i en rapport over forbrugernes risikobevidsthed, hvor det konkluderedes, at der 
gennemføres meget få videnskabeligt baserede sikkerhedskampagner, samt at medlemsstaternes 
regeringer kun i ringe omfang foretager efterevaluering. 
Da EHLASS blev etableret i 1986 som et femårs demonstrationsprojekt af Rådet, er 
dataindberetningen til Kommissionen blevet indstillet i 1991. Derimod er medlemsstaterne fortsat på 
nationalt plan. Der er blevet gjort forsøg på at standardisere de årlige nationale rapporter med henblik 
på at gøre det lettere at foretage sammenligninger på EF-plan. 
Arbejdsulykker (ESAW) 
a) Målsætninger 
I 1990 blev der i samarbejde med GD V igangsat et projekt med henblik på at harmonisere 
indsamlingen af data vedrørende arbejdsulykker i medlemsstaterne. Det skete som led i 
gennemførelsen af målsætninger i rammedirektivet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, 
hvori det pålægges arbejdsgiverne at føre data over arbejdsulykker, som afstedkommer mindst tre 
dages arbejdsfravær. 
b) Resultater 
Der er blevet dannet en arbejdsgruppe, som har holdt møde regelmæssigt for at gøre status over 
arbejdet og udveksle erfaringer. Metodologien blev fuldført i 1992, og den endelige rapport er i 
fællesskab med GD V blevet udgivet på de ni EF-sprog. Samtidig blev der iværksat en feasibility-
und ersøge Ise med henblik på at få et overblik over, hvilke problemer de enkelte medlemsstater har i 
forbindelse med ibrugtagning af metodologien. Dens ibrugtagning er inddelt i to faser. 
- Page 53 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
I overensstemmelse med ovennævnte direktiv om sundhed og sikkerhed, som trådte i kraft i januar 
1993, er medlemsstaterne i færd med at etablere strukturerne med henblik på første fase af 
ibrugtagningen. 
Erhvervssygdomme 
a) Målsætninger 
Projektet vedrørende harmonisering af data over erhvervssygdomme blev indledt i 1990 og var 
baseret på bilag 2 i den europæiske liste over erhvervssygdomme. 
b) Resultater 
Første etape i metodologien gik ud på at tilvejebringe et grundigt overblik over de systemer, som i 
øjeblikket anvendes i medlemsstaterne, fra kriterier for diagnosticering og anerkendelse af 
erhvervssygdomme til anmeldelsespraksis. Der er blevet dannet en arbejdsgruppe og en lille task 
force-enhed, som mødes regelmæssigt for at styre det arbejde, som udføres. Den endelige 
metodologirapport forventes færdig i 1994. 
Husholdningspanel 
a) Målsætninger 
Hovedformålet med projektet vedrørende EF-husholdningspanelet har været at undersøge den 
sociale dimension af det indre marked. Nøgleelementerne er den økonomiske stilling for 
socialgrupperne, således som den påvirkes af den dynamik, der skabes af de økonomiske og sociale 
forandringer, samt den rolle, de sociale sikringssystemer spiller i denne proces. 
Projektet er med til at give et overblik over forholdene i Europa, men det udgør samtidig et 
multifunktionelt instrument for specifik politikorienteret analyse på en række felter, som er genstan for 
EF-handlingsprogrammer. 
b) Resultater 
I en række lande i og uden for EF er der indhøstet erfaringer af husholdningspanelundersøgelser. 
Disse erfaringer er blevet inkorporeret i EF-projektets organisationsmæssige struktur. Alligevel 
betyder EF-husholdningspanelet en ny start. Hvis metoderne og indholdet kunne sammenlignes 
medlemsstaterne imellem, ville der kunne blive tale om en egentligt europæisk aktion. 
Der er foretaget koordinering og evaluering af syv husholdningspaneler (Belgien, Nederlandene, 
Luxembourg, Irland, Grækenland, Lorraine og Catalonien) med henblik på undersøgelse af, hvilken 
virkning socialpolitikken har for de fattige. 
I 1990 og 1991 er der blevet fuldført feasibility- og evalueringsrapporter, og resultaterne er blevet 
offentliggjort. 
I 1992 er de parallelle netværk af nationale dataindsamlingsenheder (NDU) og nationale 
forskningsenheder (NRU) blevet etableret i medlemsstaterne med fuld deltagelse af de nationale 
statistiske kontorer. Den europæiske udgave af spørgeskemaet blev fuldført ligesom retninglinjer for 
NDU- og NRU-enhederne for så vidt angår procedurerne for tilpasning af denne udgave til nationale 
forhold og regler, udformning og udvælgelse af stikprøver, kontrol og redigering af data samt den 
tilsvarende Eurostat-database. 
- Page 54 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 - DELHI 
I.D.4 Indkomst og forbrug (Emne 73) 
Familiebudgetundersøgelser 
a) Målsætninger 
Familiebudgetundersøgelserne, som med forskellige mellemrum gennemføres i samtlige 
medlemsstater i EF, tilvejebringer detaljerede oplysninger om husholdningernes forbrug, indkomster 
og levevilkår. Men dataene, som stammer fra disse undersøgelser, har hidtil kun været udnyttet i 
beskeden grad på europæisk plan, og dette af to grunde: 
der er betydelige forskelle mellem undersøgelserne i de forskellige lande med hensyn til 
gennemførelsestidspunkter, hyppighed og metodologi; 
formen af de overførte data indebærer nogle begrænsninger, idet landene kun 
indberetter visse specifikke standardtabeller. 
I betragtning af det stigende behov for komparative statistiske data vedrørende levevilkårene i 
Europa har det vist sig nødvendigt at iværksætte et program for harmonisering af undersøgelserne, 
som tager sigte på udarbejdelse af en detaljeret metodologimanual og indførelse af forbedrede 
procedurer for overførelse og analyse af data. 
b) Resultater 
På et møde mellem cheferne for de nationale statistiske kontorer den 29. og 30. november 1989 blev 
Eurostats forslag vedrørende etablering af et integreret system af undersøgelser af husholdningerne 
vedtaget. Forslaget sigtede i særdeleshed på forbedring og harmonisering af 
familiebudgetundersøgelserne gennem: 
bedre udnyttelse af de data, som er til rådighed i medlemsstaterne, især takket være 
udarbejdelse af nye tabeller, hvori der på EF-plan kan aflæses supplerende data om 
indtægter, ferie eller særlige grupper (ældre, eneforsørgerfamilier osv.), og opbygning af 
en base med EF-data baseret på de enkeltdata, som indberettes af medlemsstaterne; 
publikation af detaljerede metodologier over de tolv nationale undersøgelser. 
Ved udgangen af 1992 var de fleste af målsætningerne indfriet: 
Basen med data fra de enkelte medlemsstater omfatter data fra ni medlemsstater. (Tyskland 
planlægges inddraget i 1993; Danmark og Irland har endnu ikke givet tilladelse til overførelse af 
enkeltdataene, men Irland kommer med fra 1994-undersøgelsen). Denne COBOL-database bliver i 
1993 konverteret til en SAS-database. 
Data fra undersøgelser, som gennemførtes i medlemsstaterne omkring 1988, er overført til og 
bearbejdet af Eurostat i de nye tabeller. Data for seks lande (DK, G, F, IRL, L, NL) er allerede 
offentliggjort i fem bind (husholdninger under ét, ældre enlige eller par, barnløse enlige eller par, 
enlige eller par med børn, øvrige). Offentliggørelsen af data for de seks resterende lande er indeholdt 
i 1993-arbejdsprogrammet. 
Der er blevet færdiggjort en første udgave af den detaljerede beskrivelse af de metoder, som 
anvendes i hver enkelt medlemsstat, navnlig for så vidt angår undersøgelsernes tidsplan, indhold, 
fastlæggelse af stikprøver og struktur. Der er gjort særligt meget ud af at formulere anbefalinger, 
både overordnede og specifikke for den enkelte medlemsstat. Dokumentet forventes offentliggjort i 
løbet af første halvår af 1993, efter at medlemsstaterne er blevet hørt. 
- Paae 55 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
Husholdningernes indkomst 
a) Målsætninger 
På mødet i november 1989 mellem cheferne for de nationale statistiske kontorer udtryktes en vis 
skepsis med hensyn til kvaliteten af de inkomstdata, der udledes af 
husholdningsbudgetundersøgelserne. 
Eurostats svar var at oprette en task force-enhed, som skal koncentrere sig om definitionsmæssige 
aspekter af indkomstbegrebet, opstilling af en liste over variable, vurdering af datakvaliteten samt 
udformning af en tabuleringsplan med henblik på fangst af data fra eksisterende nationale kilder, som 
f.eks. husholdningsbudgetundersøgelser, indkomstundersøgelser, skatteregistre, registre over 
udbetaling af sociale ydelser, regelmæssige undersøgelser af levestandarden og datakilder, som er 
fremkommet ved direkte sammenkædning eller statistisk sammenholdelse. 
b) Resultater 
De vigtigste resultater består i fuldførelse af listen over variable i overensstemmelse med de 
principper, der er opnået enighed om på task force-møderne, udarbejdelse af spørgeskemaer (senere 
udsendt til medlemsstaterne) samt opnåelse af enighed om kvalitetskriterierne for evaluering af 
husholdningsbudgetundersøgelser og administrative registre. 
Statistik over lønninger og lønomkostninger 
Det fremtidige integrerede system af statistikker på kort og mellemlangt sigt over lønninger og 
lønomkostninger i EF blev vedtaget af cheferne for de nationale statistiske kontorer i december 1991, 
og det omfatter fire punkter: 
indførelse af en kvartalsvis indikator for lønomkostninger; 
lancering af en ny undersøgelse af lønstrukturerne; 
bedre harmonisering mellem lønomkostningsundersøgelseme og industriundersøgelserne; 
forbedring af de harmoniserede lønstatistikker. 
Disse forslag ligger i forlængelse af det, som er blevet besluttet på møder i arbejdsgrupperne, og af 
konklusionerne af konferencen om fremtidige statistikker på området, som havde deltagelse af 
producenter og brugere, og som blev afholdt i Stoke Rochford (Storbritannien) i marts 1991. Ved 
denne lejlighed blev de forskellige metoder til udarbejdelse af lønstatistikker registreret, og de 
disponible data på europæisk plan blev evalueret. Samtidig har en gruppe af eksperter fra forskellige 
lande i EF udført specifikke undersøgelser. 
De harmoniserede lønstatistikker 
Der er tale om halvårlige, harmoniserede statistikker, som udarbejdes på grundlag af nationale 
informationskilder. 
a) Målsætninger 
Løbende forvaltning af de harmoniserede lønstatistikker og afledte produkter 
(nettoindtjening). 
Forbedringer af de disponible informationer: udvidelse på tjenesteydelsesområdet, regional 
dækning i visse lande og indsamling af data vedrørende månedslønninger for arbejdere og 
for arbejdere/funktionærer under ét. 
Offentliggørelse af metodologien for de harmoniserede lønstatistikker. 
Analysearbejde med henblik på overførsel af data i CRONOS-basen til ACUMEN-basen; 
opbygning af en database vedrørende nettoindtjening. 
Paae 56 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELHI 
b) Resultater 
Ved udgangen af 1992 havde forskellige lande udvidet tjenesteydelsesområdet med "transport og 
kommunikation" og "hoteller og restauranter", og publikationen "Earnings, Industry, and Services, 
1992" indeholder for første gang data for disse brancher. Desuden har to nye publikationer set dagens 
lys i 1992: "Labour Costs Updating" (hvorfra visse resultater blev præsenteret i et kapitel i 
publikationen "Earnings, Industry, and Services") samt "Net Earnings of Manual Workers in 
Manufacturing Industry in the Community". Metodologien for de harmoniserede lønstatistikker er 
blevet offentliggjort i andet kvartal af 1992. Etablering af databaserne HEARNING og GAINNETS. 
Fællesskabsundersøgelser vedrørende lønomkostningerne 
Disse undersøgelser gennemføres hvert fjerde år. 
a) Målsætninger 
Analyse og offentliggørelse af resultaterne af 1988-undersøgelsen. 
Opbygning af en database med resultaterne af de tidligere undersøgelser vedrørende 
lønomkostningerne. 
Arbejde med forberedelse af 1992-undersøgelsen. 
b) Resultater 
De endelige resultater af 1988-undersøgelsen for alle tolv EF-lande har først kunnet offentliggøres i 
løbet af første kvartal af 1992, idet der er gået betydeligt længere tid til dataoverførelsen end 
forudset. En skønsmæssig ajourføring (1989-1990) af de vigtigste resultater af undersøgelsen blev 
offentliggjort kort tid derefter. Arbejdet med forberedelse af 1992-undersøgelsen er resulteret i en 
revision af de variable, der skal indsamles data for, en udvidet dækning på tjenesteydelsesområdet 
og anvendelse af den reviderede aktivitetsnomenklatur NACE Rev.1. Rådets forordning (EØF) nr. 
3949/92 om gennemførelse af en undersøgelse af lønomkostningerne inden for industrien og 
servicesektoren blev vedtaget den 21. december 1992. Endelig er arbejdet med at opbygge 
databasen LACOSTS med resultaterne af tidligere undersøgelser siden 1975 blevet indledt. 
Undersøgelsen af indtjeningen inden for landbruget 
a) Målsætninger 
Publikation af det statistiske dokument "Earnings in Agriculture" 
Forelæggelse for Rådet af rapporten over 1988-undersøgelsen 
Ibrugtagning af et nyt system for edb-behandling af undersøgelsesresultaterne. 
Medlemsstaternes validering og behandling af data fra 1991-undersøgelsen. 
b) Resultater 
Ved udgangen af 1992 var alle ovennævnte målsætninger opfyldt. Der er blevet dannet en database, 
GAINAGRI, i ACUMEN. 
- Paae 57 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 111 
Korttidslønindikatorer 
På dette felt er der sket to ting. Dels er der blevet fastlagt en indikator for lønomkostningerne 
(European Employment Cost Index - EECI), og dels er de lønindikatorer, som anvendes i 
medlemsstaterne, blevet registreret. 
a) Målsætninger 
Fastlæggelse af en metodologisk ramme (variable, som skal iagttages, metoder i 
forbindelse med stikprøveudtagninger, aggregeringsmetoder, tabeller) for EECI. 
b) Resultater 
Der er blevet oprettet en task force-enhed med deltagelse af syv EF-lande. (Tyskland, Danmark, 
Grækenland, Frankrig, Nederlandene, Portugal og Det Forenede Kongerige) samt Sverige og 
Tjekkiet. Den metodologisk ramme for EECI og nomenklaturen for de omkostninger, som skal 
observeres, er blevet fastlagt. 
Social sikring 
a) Målsætninger 
Indsamle, harmonisere og offentliggøre data over udgifter og indtægter vedrørende social sikring 
baseret på det harmoniserede system SESPROS. Tilvejebringe sammenlignelige data over antallet 
af modtagere. 
Uddybe analysen fordelt på funktioner (dvs. risikotyper). 
Kaste nyt lys over strukturen af systemerne vedrørende social sikring ved hjælp af mikroøkonomiske 
undersøgelser. 
Gennemgå edb-systemet. 
b) Resultater 
Fra 1990 har et nyt team genoptaget produktionen af SESPROS-data. 
Opgaven gik ud på hurtigst muligt at udfylde hullerne for så vidt angår offentliggørelse af statistiske 
data vedrørende social sikring. Statistikdokumentet "Social Protection Expenditure and Receipts 
1985-1988", publiceret i 1990, efterfulgtes af dokumentet "Social Protection Expenditure and 
Receipts 1980-1991", der omfatter samtlige medlemsstater. 
Mellem indsamlingen af data og offentliggørelsen af samme har Eurostat foretaget et omfattende 
analysearbejde. For at gøre denne analyseproces mere effektiv er man i færd med at gå fra 
CRONOS til ACUMEN. 
Eurostat har givet sit arbejde en ny dimension med udgivelsen af en samling dokumenter, hvor de 
enkelte bind er opdelt efter funktioner i den sociale sikring. Hvert af disse bind indeholder 
desaggregerede data over ydelsernes størrelse og antallet af modtagere tillige med beskrivelser af de 
vigtigste karaktertræk ved ydelserne. Bindene, som omhandler alderdom, invaliditet og familie, er 
publiceret. Fire andre er under forberedelse. 
Der er gennemført en mikroøkonomisk undersøgelse af sikringsgraden ved overgang til 
alderspension (forholdet mellem nettoindtægten ved alderspension og den seneste nettoindtægt ved 
erhvervsarbejde) for de tolv medlemsstater. 
Page 58 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
I.D.S Fattigdom (Emne 74) ; 
Fattigdom 
a) Målsætninger 
Fattigdom og social udstødelse anses for at udgøre et alvorligt problem i EF. Den sociale dimension 
af det indre marked tillægges allerstørste betydning i medlemsstaterne og blandt politikere. Det er 
derfor af afgørende betydning for formulering og gennemførelse af de relevante politikker, at man har 
hurtig adgang til nøjagtig, pålidelig og sammenlignelig information om problemets art og omfang. 
E2's aktiviteter vedrørende fattigdomsstatistik tager sigte på at kvantificere og analysere problemet 
med hensyn til: 
relevante definitioner og begreber, 
antallet af enkeltpersoner og husholdninger, som lever i fattigdom, 
deres socioøkonomiske karakteristika, 
deres holdninger, 
hvor de bor, 
hvorvidt der er tale om et vedvarende problem (individuelt eller set som et samlet 
fænomen). 
Der er blevet foretaget en betragtelig research med henblik på at etablere statistikker, som 
tilfredsstiller disse krav, og som er almindeligt accepterede. Fattigdom og social udstødelse er politisk 
ømtålelige emner, og betingelsen for at kunne opnå bred konsensus på dette område er, at det 
underkastes en nøje analyse, således at fænomenet kan kvantificeres. 
b) Resultater 
Familiebudgetundersøgelserne i Belgien, Frankrig, Tyskland, Nederlandene, Italien og Grækenland er 
blevet udvidet med tilføjelse af seks spørgsmål, som gør det muligt at udlede data om subjektiv 
fattigdom. De udledte data er blevet analyseret. 
I Portugal og Spanien er der blevet gennemført en undersøgelse af mulighederne af at udlede data 
om fattigdom af administrative datakilder. 
Paae 59 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL IH 
I Noordwijk i Nederlandene er der blevet afholdt et seminar vedrørende fattigdomsstatistik i Europa. 
Proceedings fra dette seminar er blevet offentliggjort. 
Siden 1989 er der hvert år blevet afholdt møde i arbejdsgruppen vedrørende fattigdomsindikatorer. 
En række delresultater af forskellige metodologistudier er blevet lagt frem på disse møder i form af 
arbejdspapirer. Dette gælder også en feasibility-undersøgelse med henblik på etablering af et EF-
husholdningspanel til brug i forbindelse med fremtidig indhentning af data om sociale forhold i 
medlemsstaterne. 
I 1990 blev resultaterne af en undersøgelse "Poverty in figures, Europe in the early eighties" 
offentliggjort. Undersøgelsen indeholder skøn over antallet af personer og husholdninger, som lever i 
fattigdom i hver medlemsstat, og deres socioøkonomiske karakteristika. 
I 1991 og 1992 har arbejdet været koncentreret om udvikling af metodologiske redskaber og 
ajourføring af de vigtigste data. 
Forskningsprojektet vedrørende objektive monetære indikatorer er resulteret i en større rapport med 
skøn over antallet af fattige i medlemsstaterne samt karakteristik af disse. Der har været lagt særlig 
vægt på spørgsmålet om, i hvilket omfang fattigdomsskøn påvirkes af ændringer i forudsætninger og 
definitioner med hensyn til ækvivalensskalaer, anvendelsen af indkomst eller forbrug som 
ressourcemålestok, fattigdomstærskler osv. 
I forbindelse med projektet vedrørende subjektive indikatorer er dataene blevet undersøgt med 
hensyn til den statistiske signifikans af forskellige (subjektive) fattigdomskriterier og 
multidimensionale ækvivalensskalaer. Der er blevet udarbejdet en rapport. 
Fælles for disse aktiviteter har været anvendelsen af mikrodata fra husholdningsbudgetundersøgelser 
i de fleste lande. 
Et projekt vedrørende statistisk sammenholdelse af data fra husholdningsundersøgelserne med data 
fra administrative registre (skatteregistre o.l.), idet der kontrolleres for demografiske og 
nationalregnskabsmæssige aggregater, er ligeledes resulteret i en rapport over, om denne tilgang 
teknisk set kan lade sig gøre, og om den er effektiv. 
Endelig er et projekt med henblik på at kortlægge og inddrage tilgængelige ikke-monetære 
fattigdomsindikatorer i statistikken blevet fuldført. Ideen med denne indsats har været at supplere de 
økonomiske indikatorer med et indeks baseret på et bredere spektrum af afsavn, som de berørte 
husholdninger lider, og derved få flere dimensioner af fænomenet frem i lyset. 
I.D.6. Demografi og migration (Emne 75) 
a) Målsætninger 
sørge for, at Kommissionen, arbejdsmarkedets parter og de politiske beslutningstagere 
får rådighed over det nødvendige statistiske grundlag for at kunne forudse, hvilke 
konsekvenser migratoriske bevægelser vil få for arbejdsmarkedet, de sociale udgifter 
og hele den sociale situation i Fællesskabet; 
indsamle de disponible informationer om migration og vedtage et program for 
dataindsamling. 
Paae 60 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 - DELIII 
b) Resultater 
Med den stadig øgede anvendelse af edb, nedsættelsen af transmissionstiderne, den regelmæssige 
offentliggørelse af en årsoversigt på ca. 300 sider over demografiske forhold, afholdelsen i 1991 af 
en international konference om "Den menneskelige kapital ved indgangen til det 21. århundrede" 
samt udarbejdelsen af demografiske prognoser med tidshorisonten 2020, har Eurostat i betragtelig 
grad udvidet sit aktivitetsområde for så vidt angår demografiske forhold og forbedret formidlingen af 
oplysninger. 
For så vidt angår migration (migrationsstrømme og indvandrergruppers sammensætning), er der i 
samarbejde med de nationale statistiske kontorer blevet udarbejdet et program for indsamling af 
statistiske oplysninger. Data vedrørende 1990 og 1991 er i vid udstrækning disponible, men endnu 
ikke af optimal kvalitet. Tilbage står at harmonisere visse definitioner, at videreudvikle 
informationskilderne i visse medlemsstater (registre, specifikke undersøgelser, administrative 
dokumenter) samt at forbedre dataenes kohærens. 
I.D.7. Socialstatistik (Emne 76) 
a) Målsætninger 
udgivelse af en årspublikation om sociale forhold; 
etablering af en database om sociale forhold; 
definition af sociale indikatorer; 
statistisk analyse af den sociale situation for specifikke befolkningsgrupper. 
b) Resultater 
Indsatsen på dette område er overordnet resulteret i følgende: 
udgivelse af "Socialt portræt af Europa" (1991); 
etablering af et "europæisk forum for befolkningsanalyser" som opfølgning af 1991-
konferencen om menneskelig kapital; dette forum skal danne ramme om statistikeres og 
politiske beslutningstageres refleksioner over sociale spørgsmål i forbindelse med de 
europæiske politikker; 
gennemførelse af analyser og udarbejdelse af dokumenter om udsatte befolkningsgrupper 
(kvinder, ældre, handicappede osv.). 
Statistik vedrørende kultur, retsvæsen, boligforhold og sundhed er forholdsvis lidt udviklet. 
Pant* 61 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELIII 
I.E. Forskning og udvikling (politik 25) 
I.E.1 Statistik over forskning, udvikling og innovation (Emne 65) 
a) Målsætninger 
planlægning og udvikling af et distribueret statistikinformationssystem som led i ENS-
projektet (projekt 6610). 
Eurostats målsætning er 
1. at forsyne Kommissionens tjenestegrene med den information, som er nødvendig for 
udformning, iværksættelse og opfølgning af EF's aktiviteter på området. Mere præcist at 
stille indikatorer, som viser, hvor meget der på de nationale budgetter er afsat til F&U, til 
rådighed (projekt 6510). 
2. at befordre udveksling af information mellem medlemsstaterne gennem harmonisering af de 
nationale F&U-statistikker og ved cirkulation af information (projekt 6510). 
b) Resultater 
1. Databasen ZRD1 er regelmæssigt blevet opdateret med statistiske data om offentligt 
finansieret F&U ventileret efter de socioøkonomiske målsætninger i overensstemmelse med 
NABS. Den står til rådighed for Kommissionens tjenestegrene og andre brugere. 
2. Der er blevet udsendt årspublikationer "Government Financing of Research and 
Development" i EUROSTAT 9C-serien med analyser af udviklingen i den offentlige 
finansiering af F&U i perioden 1980 til 1991. 
3. Der er blevet udført metodologisk arbejde vedrørende regionalisering af statistikken over 
F&U og innovation med henblik på at kunne tilfredsstille behovet i forbindelse med EF's 
regionalpolitik. 
4. Der er blevet indsamlet data om de menneskelige ressourcer i F&U. De er i færd med at 
blive harmoniseret. 
5. NABS-nomenklaturen er blevet revideret, og en pilotundersøgelse af teknologisk innovation 
er i gang. Denne undersøgelse gennemføres i nært samarbejde med de tjenestegrene i GD 
XIII, som er ansvarlige for forvaltningen af SPRINT-programmet. 
6. Der er i 1990 blevet dannet en ny arbejdsgruppe vedrørende statistikker over F&U og 
innovation, og den har afholdt flere møder. Blandt andre spørgsmål har den drøftet 
arbejdsprogrammet for de kommende år. 
7. Samarbejdet med OECD vedrørende dataudveksling og metodemæssig koordinering er 
blevet styrket siden 1990 og kontakterne med brugerne af statistikker over F&U og 
innovation er begyndt at blive formaliserede (oprettelse af en brugergruppe med 
repræsentation af de relevante tjenestegrene i Kommissionen). 
8. Et forslag til en rådsafgørelse om et flerårigt program for udvikling af fællesskabsstatistikker 
over forskning, udvikling og innovation er forelagt af Kommissionen for Rådet i april 1992. 
Kommissionens rolle med hensyn til indsamling af data om privat finansiering af F&U er meget 
passiv og afhængigheden af OECD stor. En lang række data, som er nødvendige for overvågningen 
af EF's politikker vedrørende F&U og innovation er der i øjeblikket ikke adgang til i medlemsstaterne. 
Paae 6? -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELIII 
I.E.2 Forskning i og udvikling af statistik (Emne 66) 
a) Målsætninger 
Statistikken selv er også genstand for forskning og udvikling. Det er en af Eurostats målsætninger at 
udvikle nye statistikinstrumenter. Målsætningen forfølges gennem: 
tilskyndelse til anvendelse af ekspertsystemer i statistik (projekt 6610); 
tilskyndelse til anvendelse af teledetektion i forbindelse med iandbrugsstatistikker (projekt 
6610); 
b) Resultater 
1. DOSES-programmet er blevet iværksat i 1989. Der er blevet gennemført en halv snes 
aktioner med samfinansiering og 7 aktioner med omkostningsdeling. Programmet er blevet 
foreløbigt evalueret af en ekstern konsulent, med et meget positivt resultat. I øjeblikket 
undersøges mulighederne for en forlængelse. 
2. Resultaterne af det arbejde, som er gjort af Det Fælles Forskningscenter i samarbejde med 
Eurostat vedrørende anvendelse af teledetektion i Iandbrugsstatistikker (MARS-projektet), 
har gjort det muligt at udvide anvendelsespotentialet i forhold til det først planlagte. Et nyt 
program er forberedt, og alt er klar til at modtage data, så snart de bliver disponible. 
3. Der er blevet udarbejdet en rapport over en feasibility-undersøgelse vedrørende et 
distribueret statistikinformationssystem. Rapporten har flere gange været drøftet med 
medlemsstaterne. 
4. Arbejdet med at harmonisere metodologien vedrørende registre er videreført. Forslaget til 
Rådets forordning (EØF) om koordinering på fællesskabsplan af udarbejdelsen af registre 
over foretagender til statistiske formål blev forelagt af Kommissionen for Rådet den 12. 
september 1992. Gennemførelsen af forordningen vil formentlig desværre blive ledsaget af 
en række undtagelser. De omkostninger, medlemsstaterne vil få i forbindelse med udvikling 
eller tilpasning, er anselige. 
Det at gå fra modeller, prototyper, pilotprojekter, der er udviklet som led i et F&U-program, til 
systemer, der skal fungere i en egentligt produktionssammenhæng, er forbundet med problemer. Der 
er endnu ikke fundet frem til særlige retningslinjer for finansiering af valoriseringen af de resultater, 
som er opnået med de operationelle systemer (særligt for forvaltningerne). 
I.F. Miljø (politik 26) 
I.F.1. Miljøstatistik, fysiske data, økonomiske data (emne 88) 
Eurostat har i den omhandlede periode arbejdet med følgende opgaver: 
a. at oprette en administrativ enhed, der kan udarbejde et arbejdsprogram og et program for 
undersøgelser samt fremlægge et forslag for Rådet til iværksættelse heraf; 
- Paae 63 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
b. at nedsætte en arbejdsgruppe vedrørende miljøstatistik, der skal mødes to gange om året 
og fungere som et forum for udveksling af erfaringer, samt en række undergruppper, der 
skal fastlægge metoder og drøfte medlemsstaternes bidrag; 
c. at samle de statistiske serier, der har tilknytning til miljøpolitikken, i publikationen 
"Miljøstatistik", der blev udgivet i 1990 og 1991, og at indarbejde miljøområdet i Eurostats 
generelle publikationer. Der er oprettet en database, der skal benyttes til forvaltning af de 
grundlæggende serier, og som kan fungere som informationsbase; 
d. at udarbejde en håndbog til samling af økonomiske miljødata (udgifter til miljøbeskyttelse) i 
form af et "satellitregnskab" under nationalregnskabet (SERIEE-systemet); 
e. at sammenligne og udvikle statistiske undersøgelsesmetoder til beregning af miljøudgifter i 
industri og offentlig forvaltning; 
f. at undersøge og udarbejde forslag til et system for undersøgelser vedrørende udarbejdelse 
af affaldsstatistik og udvikling af en affaldsnomenklatur i tilknytning til reformen af EF-
direktiverne; 
Eurostat er gået sammen med OECD med henblik på i fællesskab at revidere og anvende et 
spørgeskema, hvormed det er hensigten at samle data til brug i rapporterne om tilstanden på 
miljøområdet for at undgå, at der på internationalt plan laves dobbeltarbejde. Udvidelsen af disse 
data til også at omfatte det regionale plan var ikke mulig uden udviklingen af et grundlæggende 
system. 
Det har hele tiden været en underliggende tanke at indarbejde miljøaspektet i de øvrige politiske og 
statistiske områder, som f.eks. industri, transport, landbrug og turisme. Der har været knyttet særlig 
interesse til statistik vedrørende råstoffer og energi. I en undersøgelse udført af EFTA-landene blev 
der stillet forslag om miljø- og turismeindikatorer. 
Eurostat har ydet sit bidrag til bestræbelserne på at begrænse luftforureningen gennem udarbejdelse 
af serier og koefficienter for C02-emissioner, deltagelse i CORINAIR-arbejdet, harmonisering og 
ajourføring af OECD/Eurostat-spørgeskemaer. 
Eurostat medvirker i Kommissionens arbejde med at standardisere de rapporter, der skal sendes til 
Kommissionen som led i gennemførelsen af direktiver med hensyn til vand, luft og affald, ligesom 
Kontoret deltager i indsamlingen af regionale indikatorer. Imidlertid har det vist sig vanskeligt at 
genanvende de administrative data, der er indgået som led i EF-direktiver, og som så vidt muligt 
inkorporeres i Kommissionens Corine-program. 
De internationale forbindelser er blevet udviklet, hvilket i særlig grad gælder EFTA-landene og de 
østeuropæiske lande Polen, Ungarn og Bulgarien. 
Eurostat deltager i udarbejdelsen af den første tværeuropæiske miljørapport, "The European 
Environment 1993", og arbejder på et statistikkompendium som bilag til denne rapport, der udgives i 
fællesskab med UNECE, OECD, WHO og task forcen for Det Europæiske Miljøagentur. 
Undersøgelse på kommuneniveau 
Se I.C.2. - Et infra-regionalt informationssystem 
Paae 64 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 * DEL III 
I.F.2. Infrastrukturer og rumlig statistik (Emne 89) 
Miljødatabase 
Det er blevet etableret en database til edb-baseret forvaltning af grundlæggende serier. 
Geografisk informationssystem 
Under gennemførelsen af programmet er det lykkedes Eurostat at installere det geografiske 
informationssystem GISCO med henblik på at udnytte de vigtigste resultater i forbindelse med 
Kommissionens Corine-program og formidle dem internt i Kommissionen. 
Teledetektion 
Se II.A og II.A.5 (Emne 85) 
II. Fællesskabspolitikker 
II.A. Den fælles landbrugspolitik (politik 31) 
II.A.1 Landbrugsstrukturer og skovbrugsstatistik (Emne 80) 
Fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur 
a) Målsætninger 
Medlemsstaterne skal inden for rammerne af De Europæiske Fællesskabers statistiske program 
foretage EF-strukturundersøgelser ca. hvert andet år ifølge de retningslinjer, der er fastlagt i en 
række rådsforordninger og kommissionsbeslutninger. Resultaterne af disse undersøgelser er 
nødvendige for at kunne udforme, gennemføre og vurdere reformen af den fælles landbrugspolitik, 
navnlig hvad angår landbrugsstrukturerne, bedrifternes anslåede indkomster og udviklingen af 
landdistrikterne. 
b) Resultater 
Der blev som fastsat i Rådets forordning nr. 571/88/EØF gennemført grundlæggende 
fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur i alle medlemsstater i perioden 1988-
1991. I overensstemmelse med forordningens artikel 2, stk. 2, har Tyskland (1989), Frankrig (1990), 
Irland (1989) og Grækenland (1989) desuden foretaget en supplerende stikprøveundersøgelse af 
landbrugsbedrifternes struktur. 
De statistiske myndigheder i medlemsstaterne, som bearbejder og kontrollerer 
undersøgelsesresultaterne og indsender dem til Eurostat i form af individuelle data (for hver bedrift), 
stødte næsten alle på alvorlige vanskeligheder af organisatorisk, teknisk og personalemæssig art. 
Disse vanskeligheder har desværre betydet, at det har taget længere tid, før tabelresultaterne forelå 
og kunne udgives. 
- P»nr<° G* 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DKI. III 
Eurostat har i nært samarbejde- med de statistiske myndigheder i medlemsstaterne (bl.a. i 
Arbejdsgruppen vedrørende Statistik over Landbrugsbedrifternes Struktur) udarbejdet forslag til nye 
retsakter og til ændringer i eksisterende retsakter vedrørende landbrugsstrukturundersøgelserne og 
fremlagt disse forslag for henholdsvis Rådet og Kommissionen. Der var tale om følgende retsakter: 
1. Rådets forordning (EØF) nr. 807/89 af 20. marts 1989 om ændring af bilag I til forordning 
(EØF) nr. 571/88 for så vidt angår nedlæggelse af agerjord. 
2. Kommissionens beslutning 89/651/EØF af 26. oktober 1989 om definitionerne af kendetegn 
og om listen over landbrugsprodukter med henblik på en række fællesskabsundersøgelser 
af landbrugsbedrifternes struktur i perioden 1988 til 1997. 
3. Kommissionens beslutning 89/652/EØF af 26. oktober 1989 om fastsættelse af frister for 
indsendelse af undersøgelsesresultaterne til De Europæiske Fællesskabers Statistiske 
Kontor vedrørende undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur i perioden 1988 til 
1997. 
4. Kommissionens beslutning 89/653/EØF af 26. oktober 1989 om fastsættelse af 
Fællesskabets tabelprogram, som skal lagres i EUROFARM-projektets Bank for Tabeldata 
(BDT) med henblik på undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur i perioden 1988 til 
1997. 
5. Kommissionens beslutning 93/156/EØF af 9. februar 1993 om ændring af bilag I til Rådets 
forordning (EØF) nr. 807/89 med henblik på fællesskabsundersøgelserne af 
landbrugsbedrifternes struktur i perioden 1993 til 1997. 
6. Udkast til Kommissionens beslutning om fastsættelse af frister for indsendelse af 
resultaterne af landbrugsstrukturundersøgelsen i 1993 til De Europæiske Fællesskabers 
Statistiske Kontor. 
Eurostat har udgivet de vigtigste resultater af EF's strukturundersøgelser i perioden 1987-1991 i en 
publikation under emne 5, serie C, sammen med resultaterne af en undersøgelse vedrørende 
landbrugsproduktionens regionale struktur. Alle tabelresultater fra 1987-undersøgelseme er desuden 
indlæst i FSSRS-databasen, hvor brugerne let kan hente dem frem. Eurostat har desuden udviklet og 
i praksis afprøvet de edb-programmer, der er nødvendige for, at resultaterne af undersøgelserne i 
perioden 1975-1987, som ligger i FSSRS-databasen, kan overføres til EUROFARM-databasen. 
Foruden ovennævnte publikation, der indeholder de vigtigste resultater af Fællesskabets 
undersøgelse i 1987, blev der udarbejdet manuskripter til tre yderligere publikationer med analyser af 
tre særlig vigtige aspekter af landbrugsstrukturerne (regionale aspekter, beskæftigede i landbruget og 
mælkebedrifter). Som følge af forsinkelser i oversættelsestjenesten (meget lange ventetider) og 
personalemangel vil resultaterne af disse analyser først blive udgivet på tysk, engelsk og fransk en 
gang i løbet af 1993. 
Eurostat har i EUROFARM-databasesystemet samlet, indlæst, kontrolleret og udnyttet de individuelle 
oplysninger vedrørende undersøgelserne i 1988-1991, som medlemsstaterne har indsendt til 
Eurostat. Som følge af den sene indberetning af de individuelle oplysninger var det ikke muligt, som 
det oprindelig var hensigten, at udgive de vigtigste tabelresultater i 1992. 
I 1991 indledtes arbejdet omkring udarbejdelsen af en ny Eurostat-publikation om medlemsstaternes 
og EF's metodologi i forbindelse med landbrugsstrukturundersøgelser. Baggrunden for denne 
udgivelse er ikke mindst det informationsbehov, der findes i EFTA-landene og de østeuropæiske 
lande. 
. Pann f>K 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL Hl 
Der! blev endvidere truffet foranstaltninger til at tilpasse statistikkerne over forbruget af 
gødningsstoffer og biocider, der indtil 1987 byggede på NIMEXE, til den kombinerede nomenklatur, 
således at de igen vil kunne udgives på årsbasis.Denne ændring gør det yderligere vanskeligt at opnå 
et repræsentativt svargrundlag fra medlemsstaterne. 
EUROFARM 
a) Målsætninger 
Kommissionen skal ifølge bilag II til Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 varetage udviklingen af 
EUROFARM-projektet. 
EUROFARM er et databasesystem, der gør det muligt at lagre, kontrollere (validere), udnytte og 
distribuere de individuelle oplysninger (fra landbrugsstrukturundersøgelserne), som medlemsstaterne 
indberettter til Eurostat. Det er på længere sigt også hensigten at lagre tabelresultater af 
undersøgelserne vedrørende vinarealer (området "VITIS") og undersøgelserne vedrørende 
frugtplantager (området "FRUCTUS") i EUROFARM. 
b) Resultater 
Arbejdet omkring udviklingen af EUROFARM-systemet startede i 1989 og var i 1992 nået så vidt, at 
det var muligt at bearbejde og udnytte de individuelle oplysninger fra undersøgelsesperioden 1988-
1991. Det var fra første færd målet at udvikle en central database, der hurtigt, fleksibelt og pålideligt 
kunne dække de informationsbehov, brugerne af de pågældende statistikker har. EUROFARM-
systemet er derfor opdelt i en database med strengt fortrolige individuelle data (BDI) og en 
onlinebase med tabeldata (BDT), som kan konsulteres direkte. 
EUROFARM-systemet er udviklet i nært samarbejde med de nationale statistiske myndigheder, hvis 
erfaringer og ønsker blev lagt til grund for projektet. Det viste sig også i denne forbindelse, at 
medlemsstaternes statistiske myndigheder lægger meget stor vægt på, at fortrolige oplysninger 
beskyttes, og at der foretages en vurdering af stikprøveresultaternes statistiske pålidelighed. Dette 
betød dels, at programmeringsarbejdet i forbindelse med EUROFARM-systemet blev meget 
omfattende, dels at medlemsstaternes repræsentanter betingede sig, at de ville blive konsulteret 
forud for udgivelsen af BDT-standardtabeller eller ad hoc-tabeller, hvilket har gjort proceduren i 
forbindelse med udgivelser noget besværlig og tidkrævende. 
Alle EUROFARM-systemets grundlæggende funktioner er færdigudviklet og afprøvet i praksis. Det 
gælder navnlig det program, der skal anvendes til at kontrollere sammenhængen i de individuelle 
data og tabeldataene, beskytte fortrolige statistiske oplysninger og vurdere stikprøveresultaternes 
pålidelighed. Der blev desuden truffet forholdsregler til, at EUROFARM-systemets funktioner kunne 
udvides og tilpasses de krav, der stilles til fremtidige undersøgelser. 
Sideløbende med udviklingsarbejdet blev der i anden halvdel af 1990 foretaget en kontrol af de 
individuelle oplysninger, der indberettes til Eurostat, og der blev foretaget de fornødne korrektioner i 
samarbejde med de nationale statistiske myndigheder. 
EUROFARM indeholder ikke kun resultater af fællesskabsundersøgelserne fra og med 1988, men 
også resultater af de undersøgelser, der blev foretaget i perioden 1975-1987. 
Standardtabellerne i BDT-tabeldatabasen vil desuden blive udgivet på CD-ROM. Forarbejdet hertil 
ventes afsluttet i nærmeste fremtid. 
Paae 67 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 . DELIII 
Undersøgelser vedrørende vinarealer 
a) Målsætninger 
Medlemsstaterne skal ifølge Rådets forordning (EØF) nr. 357/79 af 5. februar 1979 gennemføre 
basisundersøgelser vedrørende de dyrkede vinarealer hvert 10. år (første gang i 1979 eller inden 1. 
april 1980) samt fra og med 1981 årlige mellemliggende undersøgelser vedrørende ændringer af 
vinarealeme (navnlig rydninger og beplantninger). Resultaterne af disse undersøgelser indberettes til 
Eurostat. 
b) Resultater 
Alle vinproducerende medlemsstater har som fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 357/79 
gennemført basisundersøgelser af det opdyrkede vinareal (Frankrig i 1988 og Italien i 1980, jf. 
Rådets beslutning 89/287/EØF) og indsendt undersøgelsesresultaterne ved brug af de 
resultattabeller, der er indeholdt i forordning (EØF) nr. 357/79. 
Eurostat har afsluttet den tekniske udvikling af VI TI S-databasen, og undersøgelsesresultaterne er 
blevet indlæst i basen og kontrolleret. Resultaterne ventes offentliggjort på et senere tidspunkt. 
Eurostat har udgivet to publikationer vedrørende vinsektoren. Den ene indeholder resultater af de 
årlige undersøgelser i perioden 1981-1989, mens der i den anden gives en grafisk fremstilling af 
udviklingen i vinarealeme i løbet af 80'erne. Der er desuden foretaget en harmonisering af 
resultaterne af de årlige undersøgelser. 
Undersøgelser vedrørende frugtplantager 
a) Målsætninger 
Ifølge Rådets direktiv 76/625/EØF skal der første gang i 1987 og herefter hvert femte år 
gennemføres basisundersøgelser til fastlæggelse af produktionskapaciteten for bestemte frugtsorter. 
Undersøgelserne omfatter spiseæbler og -pærer, ferskner, abrikoser, appelsiner, citroner og mindre 
citrusfrugter. Medlemsstaterne indberetter herudover årlige skøn over rydninger og beplantninger af 
arealer med de nævnte frugttræer. 
b) Resultater 
Fællesskabets retsregler på området er i det fornødne omfang blevet ændret: 
1. Kommissionens beslutning 91/618/EØF af 18. november 1991 om ændring af beslutning 
77/144/EØF om fastsættelse af den standardkode og de regler, der gælder for omskrivning 
til maskinlæsbar form af resultaterne af undersøgelserne af plantager med visse arter af 
frugttræer og om fastsættelse af grænserne for produktionszonerne med henblik på disse 
undersøgelser. 
Med undtagelse af Spanien har samtlige medlemsstater gennemført den krævede EF-undersøgelse. 
Fristen for indsendelse af undersøgelsesresultaterne til Eurostat var den 1. april 1993. Resultaterne 
vil herefter blive indlæst i FRUCTUS-databasen, kontrolleret og stillet til rådighed for brugerne. 
Eurostat har på grundlag af resultaterne af de årlige undersøgelser udarbejdet regelmæssige 
kortsigtede skøn over udviklingen i de arealer, hvor der dyrkes bestemte former for frugt. 
Eurostat udgav i 1992 en publikation, der indeholder en detaljeret analyse af resultaterne af 
undersøgelserne fra 1977,1982 og 1987 og en beskrivelse af situationen i 80'eme og den forventede 
udvikling fra og med 1987. 
- Page 68 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
Udnyttelse til statistiske formål af fortegnelserne over vin-, citrusfrugt- og olivenarealer 
a) Målsætninger 
De vigtigste EF-retsakter vedrørende fortegnelserne er: 
1. Rådets forordning (EØF) nr. 2392/86 af 24. juli 1986 om udarbejdelse af en 
fællesskabsfortegnelse over vindyrkningsarealer 
2. Rådets forordning (EØF) nr. 1198/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af en fortegnelse over 
citrusfrugtdyrkningsarealer i Fællesskabet 
3. Rådets forordning (EØF) nr. 154/75 af 21. januar 1975 om oprettelse af en fortegnelse over 
olivendyrkningsarealer i de olivenproducerende medlemsstater 
b) Resultater 
Eurostat har rådgivet GD VI i forbindelse med planerne om at udnytte ovennævnte fortegnelser til 
statistiske formål. 
Eurostat fik i 1990 foretaget en undersøgelse, der havde til formål at klarlægge, hvilke oplysninger 
der ville kræves til fastlæggelse af de nærmere rammer for den statistiske udnyttelse af fortegnelsen 
over vinarealer. Resultaterne blev sammenfattet i en rapport, der i 1992 blev forelagt 
medlemsstaterne til orientering og videre drøftelse. 
Skovbrugsstatistik 
a) Målsætninger 
Formålet med EF's skovbrugsstatistik er at tilvejebringe sammenlignelige oplysninger på EF-plan 
vedrørende sektorerne "skovbrug" og "produktion og udnyttelse af råtræ og træprodukter". GD VI har 
navnlig anvendt disse statistikker som grundlag for reformen af den fælles landbrugspolitik og til 
koordinering af medlemsstaternes skovbrugspolitik. Oplysningerne benyttes dog også af andre 
institutioner, tjenestegrene og personer, der beskæftiger sig med skovbrug, træforarbejdning, 
miljøproblemer, udvikling af landdistrikterne og regionaludvikling. 
b) Resultater 
Eurostat har som følge af personalemangel været nødt til at indskrænke sine aktiviteter og nøjes med 
at videreføre den eksisterende EF-skovbrugsstatistik i den periode, programmet dækker. 
Kommissionen påbegyndte desuden en del af forarbejdet til udviklingen af et EF-system for 
information og kommunikation vedrørende skovbruget (EFICS), jf. Rådets forordning (EØF) nr. 
1615/89. 
System til klassificering af landbrugsbedrifter (typologi) 
a) Målsætninger 
Det er inden for rammerne af informationsnettet for landøkonomisk bogføring (INLF) og EF's 
undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur nødvendigt at beregne bedrifternes økonomiske 
størrelse og driftsform. Beregningerne foretages ved hjælp af en indikator, det såkaldte 
standarddækningsbidrag (SDB). Medlemsstaterne beregner SDB på regionalt plan med grundlag i det 
katalog over kendetegn, der anvendes i forbindelse med strukturundersøgelseme, og sender 
resultaterne til Eurostat ca. hvert andet år. 
Paae 69 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
b) Resultater 
Eurostat samler og kontrollerer standdarddækningsbidragene og udgiver dem i C-udgaven af EF-
Tidende: 
1. Kommissionens meddelelse 90/C 317/101 : 
Standarddækningsbidrag (SDB) for de forskellige driftsgrene i landbruget og koefficienter fastsat i 
medfør af Kommissionens beslutning 85/377/EØF af 7. juni 1985 om opstilling af en 
fællesskabsklassifikation af landbrugsbedrifter. 
2. Kommissionens meddelelse 91 /C 268/01 : 
Standarddækningsbidrag (SDB) for de forskellige driftsgrene i landbruget og koefficienter fastsat i 
medfør af Kommissionens beslutning 85/377/EØF af 7. juni 1985 om opstilling af en 
fællesskabsklassifikation af landbrugsbedrifter. 
Det var af hensyn til strukturundersøgelserne i perioden 1988-1997 nødvendigt at tilpasse EF's regler 
vedrørende typologien: 
1. Kommissionens beslutning 90/36/EØF af 16. januar 1990 om fastsættelse af den koefficient 
for landbrugets økonomiske udvikling, der skal anvendes ved fastsættelsen af den 
europæiske størrelsesenhed i forbindelse med fællesskabsklassifikationen af 
landbrugsbedrifterne. 
2. Udkast til Kommissionens beslutning om tilpasning af beslutning 85/377/EØF af 7. juni 1985 
(om opstilling af en fællesskabsklassifikation af landbrugsbedrifter) til Rådets forordning 
(EØF) nr. 571/88 af 29. februar 1988 (om tilrettelæggelse af en række 
fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur i perioden 1988 til 1997) 
II.A.2 Landbrugsregnskaber, indkomstbegreber og landbrugspriser (Emne 81) 
Landbrugsregnskaber: 
a) Målsætninger 
Målsætningen er her at tilvejebringe harmoniserede makroøkonomiske data om produktionen (opgjort 
efter produkt), forbruget af rå- og hjælpestoffer, merværdi, indkomster og kapitaldannelse inden for 
landbruget samt at foretage en analyse af produktivitetsudviklingen i landbruget. 
Indsatsen vil navnlig være rettet mod: 
årlig indsamling af data fra de tolv medlemsstater; 
hurtigere ajourføring af resultaterne og øget harmonisering af dataene; 
integrering af Spanien og Portugal i landbrugsregnskaberne; 
udarbejdelse af retningslinjer for automatisk databeregning i CRONOS (ECU og KKS); 
- Page 70 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELIII 
oplagring af data i CRONOS-databasen med henblik på fastlæggelse af nye 
indkomstindikatorer; 
fremskaffelse af informationer om produktivitetsudviklingen inden for landbruget og 
beregning af produktivitetsforbedringer i forhold til forskellige aktører (landmænd, 
forbrugere, leverandører, staten, banker, landarbejdere); 
udarbejdelse af en årlig publikation om landbrugsregnskaber med ajourførte data og grafer. 
b) Resultater 
Det er trods endnu en udskiftning af en ledende medarbejder i afdelingen lykkedes at udføre de 
opgaver, der var fastsat i det statistiske program for årene 1989-1992. Blandt de omhandlede 
opgaver kan nævnes: 
* Regelmæssig ajourføring, kontrol og indlæsning af data vedrørende landbrugsregnskaber i 
CRONOS-basen under "COSA". Der er gjort fremskridt, både hvad angår 
ajourføringshyppigheden og harmoniseringen af dataene. Arbejdsgruppen vedrørende 
Landbrugsregnskaber er stødt på mange metodologiske problemer i forbindelse med 
harmoniseringen af landbrugsregnskaberne (og har endnu ikke løst dem alle). Problemerne 
vedrører bl.a. evalueringen af lagerændringer for vegetabilske produkter, ekstern 
forarbejdning, tilskud, produktionsafgifter, behandlingen af momsgodtgørelser og 
kategorierne i indkomstopgørelsen. 
* Integrering af Spanien og Portugal i EF's landbrugsregnskabssystem. 
* Revision af datasystemet i CRONOS (underområdet "COSA) med henblik på automatisk 
beregning af dataene i ECU og KKS og af indkomstindikatorerne ifølge de definitioner, der 
er fastlagt i projektet vedrørende landbrugsindkomstindekset (det tidligere 
sektorindkomstindeks). 
* Foretagelse af beregninger for at klarlægge udviklingen i landbrugets produktivitet. Eurostat 
har overdraget dette arbejde til det landbrugsvidenskabelige institut INRA i Frankrig. 
Resultaterne af undersøgelsen blev udgivet på fransk, engelsk og tysk i 1990 og 1991 (jf. 
J.C. Bureau, J.P. Butault m.fl. "The Generation and Distribution of Productivity Increases in 
European Agriculture 1967-1987"). 
Landbrugsregnskaberne blev udgivet hvert år i referenceperioden, og der blev udarbejdet 
nye programmer for trykningen. 
Herudover blev der i den omhandlede periode iværksat følgende opgaver, som ikke indgik i det 
statistiske program: 
* Gennemgang af landbrugsregnskaberne (datakilder samt anvendte metoder og teknikker). 
Dette arbejde strækker sig over flere år og samordnes med aktiviteterne i forbindelse med 
BNI-direktivet. Arbejdet startede som planlagt, men måtte afbrydes i 1992 som følge af en 
personaleudskiftning. 
* Udgivelse af "Håndbog i Brancheregnskaber for Landbrug og Skovbrug" på de resterende 
seks EF-sprog. I 1992 udgav Eurostat desuden et tillæg til håndbogen med uddybende 
bemærkninger og metodologiske ændringer til landbrugsregnskaberne. 
* Analyse af udviklingen i landbrugsregnskabsdataene som et led i en undersøgelse 
tilrettelagt af I.J. Terluin fra det landøkonomiske institut LEI i Nederlandene. Eurostat udgav 
resultaterne på engelsk i 1991 under titlen "Production, Prices and Income in EC 
Agriculture: An analysis of the Economic Accounts for Agriculture 1973-1988". 
Pane 11 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 111 
Landbrugsindkomstindekset (det tidligere sektorindkomstindeks): 
a) Målsætninger 
Hvert år udarbejder Eurostat prognoser for udsvingene i landbrugsindkomster i medlemsstaterne og i 
EF som helhed. Disse prognoser vedrører det løbende år, og de udarbejdes på basis af ajourførte 
skøn, der leveres af de nationale statistiske kontorer, og som vedrører prisudviklingen og udviklingen 
af omfang og værdi af de faktorer, som bestemmer landbrugsindkomsten, idet udgangspunktet er 
landbrugsregnskaberne. Eurostat analyserer indkomstudviklingen og offentliggør sine konklusioner, 
sammen med tabeller og grafer, som led i den årlige procedure for prisfastsættelse. 
Indsatsen er rettet imod en forbedring af systemet af indkomstindikatorer (udarbejdelse af en cash 
flow-indikator), af indkomstanalysemetodeme og af den årlige indkomstrapport. 
b) Resultater 
I den periode, programmmet dækker, blev der udarbejdet og udgivet fire årsrapporter, som indeholdt 
prognoser for udviklingen i landbrugsindkomsten. Resultaterne blev også sendt til GD VI og anvendt i 
forbindelse med fastsættelsen af landbrugspriseme i Ministerrådet (PP-dossier'et). Resultaterne blev 
desuden præsenteret i to "Rapid reports". 
Der er sket en løbende forbedring af analysernes kvalitet, hvilket var en af målsætningerne for 
landbrugsindkomstindekset. Årsrapporterne er desuden udvidet med et afsnit om den langsigtede 
udvikling i landbrugsindkomsten og en cash flow-indikator (for otte medlemsstater). 
Landbohusholdningernes samlede indkomst: 
a) Målsætninger 
I lyset af de nye statistiske behov, den fælles landbrugspolitik rejser, er målsætningen på dette 
område at udarbejde en makroøkonomisk indikator for landbohusholdningernes samlede indkomst 
baseret på en harmoniseret metodologi. Denne indikator skal gøre det muligt (i) at analysere 
variationerne i landbohusholdningernes samlede indkomst i medlemsstaterne fra det ene år til det 
andet, (ii) at analysere ændringerne i indkomstens sammensætning, (iii) at sammenligne udviklingen i 
landbohusholdningernes samlede indkomst med indkomstudviklingen for andre erhvervsgrupper samt 
(iv) at sammenligne landmændenes samlede indtægt med andre erhvervsgruppers samlede indtægt. 
Arbejdet vil centrere sig om følgende: 
præcisering af metodologien og udarbejdelse af en manual; 
finansielt bidrag i projektets startfase; 
indsamling af data, oplagring af samme i CRONOS-basen og analyse af resultaterne. 
b) Resultater 
Planerne for perioden 1989-1992 er på alle punkter blevet gennemført. Der vil ikke desto mindre 
stadig kræves en stor indsats fra de fleste medlemsstater med hensyn til indberetningen af ajourførte 
data og/eller data baseret på en harmoniseret metodologi. 
Pftno T) -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 111 
Det gælder ikke mindst for Spanien, Irland, Luxembourg og Det Forenede Kongerige. Projektet er 
endnu ikke nået dertil, hvor statistikker over landbohusholdningernes samlede indkomst er helt 
indarbejdet. Eurostat har også i høj grad været afhængig af samarbejdet med en ekstern ekspert. 
Arbejdet skulle ifølge programmet koncentreres om følgende opgaver i referenceperioden: 
* Vekonomisk støtte fra medlemsstaterne i forbindelse med indgåelse af de fornødne 
kontrakter vedrørende undersøgelser i projektets indkøringsfase. 
* Fastlæggelse af en metodologi for landbohusholdningernes samlede indkomst. Arbejdet 
resulterede i udgivelse af vejledninger på tre sprog i 1990. 
* Overførsel af talmateriale vedrørende landbohusholdningernes samlede indkomst fra 
medlemsstaterne til Eurostat. De første resultater blev analyseret allerede i 1988 i 
forbindelse med en undersøgelse og offentliggjort i 1989 (jf. B. Hill "Total Income of 
Agricultural Households: Existing Information and Proposed Methodology for a Harmonised 
Aggregate Indicator")- Den eksterne ekspert (B. Hill, Wye College, London universitet) 
udarbejdede en anden rapport i 1991, som blev godkendt af den kompetente arbejdsgruppe 
og udgivet på tre sprog af Eurostat i 1992. Rapporten indeholder en redegørelse for de 
fremskridt, der er sket, og talmateriale vedrørende landbohusholdningernes samlede 
indkomst i elleve medlemsstater (de belgiske data blev først sendt til Eurostat på et senere 
tidspunkt og kom derfor ikke med i rapporten). 
* Oprettelse af en database på PC i tilknytning til projektet vedrørende 
landbohusholdningernes samlede indkomst (det var oprindelig hensigten at indlæse dataene 
i CRONOS). 
Et spørgsmål, der ikke indgik i programmet, blev rejst af GD VI (som en supplerende målsætning). 
Det drejede sig om de praktiske muligheder for at indføre en supplerende bredere definition af 
landbohusholdninger i forbindelse med projektet. Der blev iværksat to undersøgelser i 1992 for at 
belyse sagen nærmere. Undersøgelserne blev foretaget af henholdsvis CBS i Voorburg i 
Nederlandene og Statistisches Bundesamt i Wiesbaden i Tyskland. Resultaterne vil blive drøftet af 
den kompetente arbejdsgruppe i 1993. 
Landbrugsprisstatistik: 
a) Målsætninger 
EF's landbrugsprisstatistik bygger på frivillige aftaler indgået med medlemsstaterne og omfatter to 
grupper af tidsserier, som lagres i PRAG-afsnittet af CRONOS-databasen: (i) landbrugspriser i 
absolut værdi og (ii) EF's landbrugsprisindeks (output og input). 
Data om landbrugspriser i absolut værdi omfatter månedlige og årlige salgspriser for vegetabilske og 
animalske produkter samt indkøbspriser for landbrugets produktionsmidler. Priserne udtrykkes i de 
nationale valutaer, ECU og KKS. Man sondrer mellem to EF-landbrugsprisindekser: (i) 
produktionsprisindekset for landbrugsprodukter og (ii) indkøbsprisindekset for landbrugets 
produktionsmidler. Disse indekser omfatter serier udtrykt i nominel værdi og reel (inflationskorrigeret) 
værdi. 
Indsatsen vil dreje sig om indsamling og formidling af harmoniserede tidsserier, integrering af 
Spanien og Portugal i EF-systemet, videreførelse af arbejdet med at præcisere metodologien, 
nulstilling af indekserne hvert femte år, udarbejdelse af de prognoser for prisindekser, der anvendes i 
forbindelse med Kommissionens årlige prisfastsættelsesprocedure. 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL HI 
b) Resultater 
Det er trods personalemangel lykkedes at løse de opgaver, der var fastlagt i det statistiske program 
for perioden 1989-1992. Arbejdet var primært centreret om: 
* Ajourføring, kontrol, indlæsning (i CRONOS under "PRAG) og regelmæssig udgivelse af 
månedlige og årlige EF-indeks for landbrugspriser (output og input) samt månedlige og 
årlige absolutte landbrugspriser. 
* Udarbejdelse af prognoser for årlige EF-landbrugsprisindeks (output og input) pr. 1. oktober 
og 30. november hvert år. Resultaterne heraf er (i) regelmæssigt blevet fremsendt til GD VI 
til brug for "PP-dossier'et", (ii) brugt i forbindelse med SPEL-modellen til udarbejdelse af 
kortsigtede prognoser for landbrugsindkomsten og (iii) udgivet i december i "Rapid reports". 
* Integrering af Spanien og Portugal i EF's system for landbrugsprisstatistik. De portugisiske 
månedsprisindeks for output og input forelå endnu ikke ved slutningen af referenceperioden. 
* Fastlæggelse af et nyt basisår (1985 = 100) for EF's landbrugsprisindeks fra 1989. 
* Belysning af en lang række metodologiske spørgsmål. Heriblandt kan nævnes 
udarbejdelsen og udgivelsen i 1992 af et tillæg på ca. 350 sider til kataloget over 
karaktistika for de landbrugsprisserier, der er lagret i CRONOS. 
Herudover blev der iværksat følgende opgaver, som ikke indgik i det statistiske program: 
* Fuldstændig revision af publikationssystemet. Det omfatter herefter: (i) en serie kvartårlige 
publikationer med landbrugspriser (månedlige EF-indekser for landbrugspriser og et antal 
serier med månedlige absolutte landbrugspriser), (ii) et nisproget glossar, (iii) en årlig 
publikation med EF-landbrugsprisindeks og årlige landbrugspriser samt (iv) seks "Rapid 
reports". 
* En revision af landbrugsprisstatistikken (datakilder samt anvendte metoder og teknikker), 
der ligesom for landbrugsregnskaberne kommer til at forløbe over flere år. 
Personalemangel har dog gjort det vanskeligt at opnå større fremskridt. 
* Udformning af et nyt koncept for statistik over landbrugspriser i absolut værdi. Spørgsmålet 
er fremsat af GD VI, som efter reformen af den fælles landbrugspolitik har givet udtryk for 
særlige ønsker vedrørende overførslen af data for landbrugspriser i absolut værdi. 
* Professor S. Tangermann (Gôttingen universitet i Tyskland) har gennemført en 
undersøgelse, som ikke var forudset i programmet, af udviklingen i EF's landbrugspriser. 
Undersøgelsen, som blev udgivet på engelsk i efteråret 1992 ("Agricultural Price Trends in 
the EC"), omfatter en redegørelse for den kort- og langsigtede udvikling i landbrugspriserne 
og en analyse af landbrugspriserne sammenholdt med landbrugsmarkederne og 
landbrugspolitikken. 
Til afslutning vil det være på sin plads at nævne, at problemerne med at finde en egnet kandidat til 
den ledige A-stilling har gjort det vanskeligt at komme til bunds i arbejdet og sætte gang i revisionen 
af landbrugsprisstatistikken (datakilder samt anvendte metoder og teknikker), og situationen har 
generelt været præget af improvisation. 
- Paae 74 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 * DEL III 
II.A.3 Integreret database til udvikling af modeller for landbrugssektoren 
a) Målsætninger 
Denne model (model for analyse og prognosticering af produktion og indkomster i EF's 
landbrugssektor) er baseret på et struktureret sæt af data, som vedrører EF's landbrugssektor som 
helhed, og den tilvejebringer sammenlignelige data for medlemsstaterne. Modellen er blevet 
udarbejdet med henblik på at bane vej for: 
en tilbagebliksanalyse af den sektormæssige udvikling; 
prognoser på kort og mellemlangt sigt over udviklingen i landbrugsindkomsterne; 
simulering af konsekvenserne af den planlagte politik på landbrugsområdet; 
efterprøvning af kohærensen af Eurostats Iandbrugsstatistikker. 
Indsatsen vil hovedsageligt dreje sig om: 
integrering af Spanien og Portugal; 
overførsel af modellen til Fællesskabets informatiksystemer; 
udarbejdelse af en forbedret version af SPEL-systemet som helhed (version B); 
udarbejdelse af et system for prognosticering og simulering på mellemlangt sigt. 
Modellen vil regelmæssigt blive ajourført, og den vil blive anvendt i samarbejde med GD VI. 
b) Resultater 
Det er i det store og hele lykkedes at realisere de målsætninger, der var fastsat for perioden 1989-
1992. Det gælder dog ikke SPEL-modellen for prognoser og simulationer på mellemlang sigt, som 
endnu ikke er færdig. I sommeren 1992 blev der udarbejdet en forbedret udgave af SPEL-systemet 
(LP/NLP-udgaven), som ventes iværksat senest i 1994. 
Følgende målsætninger fra programmet blev realiseret inden udgangen af 1992: (i) iværksættelse af 
SPEL-modellen (udgave A) på EF's Amdahl-datamat i Luxembourg, (ii) integrering af græske, 
spanske og portugisiske data i SPEL-systemet, (iii) udvikling, konstruktion, datakontrol og 
ibrugtagning af en forbedret udgave af SPEL-systemet (udgave B) og anvendelse af SPEL-
modellerne til foretagelse af årlige retrospektive undersøgelser, kortsigtede prognoser over 
landbrugsindkomsten (bidrag til PP-dossier'et) samt simulationer på mellemlang sigt af virkningen af 
alternative landbrugspolitiske foranstaltninger. Det vil også være på sin plads at nævne en lang 
række simulationer, som oprindelig ikke var planlagt, og som blev udført ved brug af SPEL/EC-
MFSS-modulet for at vurdere konsekvenserne på mellemlang sigt af Kommissionens forslag og 
senere Ministerrådets afgørelser i maj 1992 om reformen af den fælles landbrugspolitik, navnlig med 
hensyn til udviklingen i landbrugsproduktionen og -indkomsterne. 
En række nye målsætninger er blevet opstillet i referenceperioden, heriblandt: (i) udarbejdelse af en 
model for internationale overførsler i forbindelse med SPEL-systemet (modellen blev udviklet i 1989 
og 1990 på GD Vl's ansvar af ophavsmanden til SPEL-systemet, professor W. Henrichsmeyer), (ii) 
udarbejdelse af udførligt metodologisk og teknisk dokumentationsmateriale til SPEL-systemet 
(Eurostat udgav tre bind i serie 5/E i 1992), (iii) kontrol af databaserne i en række medlemsstater 
udført af nationale fagfolk (der blev i 1991 indgået kontrakter herom med det franske INSEE og 
CERA i Irland). 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL Hl 
Rapporterne blev fremlagt i slutningen af 1992. Der blev i efteråret 1992 indkaldt tilbud på lignende 
opgaver i Grækenland, Irland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, (iv) adgang til nye SPEL-
data (SPEL/EC-Data, udgave B) for privilegerede brugere og andre interesserede (Tilladelsen blev 
givet i begyndelsen af 1993, og der blev udarbejdet en brugermanual på ca. 400 sider i slutningen af 
1992. Manualen blev fremsendt til de pågældende sammen med SPEL-data på disketter for perioden 
1973-1992), (v) integrering af data for det tidligere DDR i det eksisterende SPEL-system (som følge 
af manglende data blev arbejdet først afsluttet ved udgangen af 1992) og (vi) generel orientering af 
medlemsstaterne i forbindelse med et møde i Arbejdsgruppen vedrørende Landbrugsregnskaber 
(mødet blev afholdt i oktober 1992 og strakte sig over to dage). 
SPEL-systemet udgør efter GD Vl's mening et nyttigt informationsværktøj for den fælles 
landbrugspolitik. De modeller, der blev fremlagt i referenceperioden, er blevet godkendt. 
II.A.4 Omstruktureringsplan 
Målsætninger 
Hensigten med de italienske, græske og irske omstruktureringsplaner er at bistå de pågældende 
medlemsstater med at fastlægge et system for statistiske landbrugsundersøgelser, som gør det 
muligt at opfylde EF's behov for statistiske oplysninger på dette område. 
Resultater 
Den italienske plan: 
Den italienske omstruktureringsplan blev afsluttet ved udgangen af 1991. Planen, som påbegyndtes i 
1981, har gjort det muligt for de italienske myndigheder at fastlægge en regional teknisk-administrativ 
infrastruktur og iværksætte et sammenhængende program for statistiske undersøgelser. 
Den irske plan: 
Den irske omstruktureringsplan blev afsluttet ved udgangen af 1991. Den særlige støtte til udvikling 
af landbrugsstatistikkerne, som blev tildelt i 1988, har gjort det muligt for de irske myndigheder at 
fastlægge en central og lokal teknisk-administrativ infrastruktur, at oprette et register over 
landbrugsejendomme og at iværksætte et sammenhængende program for statistiske undersøgelser. 
Den græske plan: 
Der kan trods det øgede EF-tilskud konstateres en vis forsinkelse i planens gennemførelse. 
De største problemer vedrører: 
den administrative infrastruktur (på centralt og lokalt plan) 
ansættelse af personale (i det statistiske kontor og landbrugsministeriet) 
edb-ud styr (kun det statistiske kontor) 
Rådet vedtog i sin beslutning 92/582/EVeF af 14.12.1992 at forlænge den græske plan med tre år (indtil 1996) 
for at afhjælpe disse problemer. 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL Hl 
II.A.5 : Vegetabilsk produktion (Emne 85) 
a) Målsætninger 
To væsentlige ændringer af den fælles landbrugspolitik fik i perioden 1989-1992 stor indflydelse på 
statistikken over den vegetabilske produktion. Det drejede sig om indførelsen i 1988 af de såkaldte 
"maksimale garantimængder" (i visse tilfælde også "maksimale garantiområder") gældende for tre 
eller fire år (de såkaldte "landbrugsstabilisatorer") samt den gennemgribende reform af den fælles 
landbrugspolitik i 1992. Begge politiske foranstaltninger var med til at forstærke behovet for pålidelige 
og ajourførte statistikker over den vegetabilske produktion. Det forekommer på baggrund heraf 
hensigtsmæssigt, at der fastlægges juridiske rammer for statistik over vegetabilske produkter. 
Gennemføreisen af det indre marked betyder endvidere, at det vil være nødvendigt at revidere visse 
statistikker, heriblandt udenngshandelsstatistikken, som bl.a. anvendes til udarbejdelse af 
forsyningsbalancer. 
Det skal også undersøges, hvorvidt nye tekniske hjælpemidler som f.eks. teledetektion kan anvendes 
i forbindelse med statistik over den vegetabilske produktion. 
b) Resultater 
Kommissionen har fremsat forslag til to forordninger, der omhandler grundlæggende statistiske 
oplysninger om arealer, udbytte og produktion for henholdsvis korn og andre afgrøder. Hensigten 
med forordningerne er som helhed ikke at stille krav om nye statistikker, men at sikre en bedre 
harmonisering dataene og at forbedre de eksisterende datastrømme. Det fastsættes, hvilke data der 
skal tilvejebringes, hvornår dataoverførslen skal finde sted, og hvor nøjagtige dataene skal være, for 
at resultaterne bliver tilstrækkelig objektive og repræsentative. Der er tale om mindstekrav, som 
medlemsstaterne er forpligtet til at opfylde, men de kan selv vælge, hvilke metoder de ønsker at 
benytte. 
Forordningerne er i nøje overensstemmelse med det europæiske statistiske system, idet det fortsat er 
de statistiske myndigheder i medlemsstaterne, som vil være ansvarlige for indsamling og behandling 
af dataene og tilrettelæggelse af nationale undersøgelser. Kommissionen sørger til gengæld for 
indsamling, koordinering og harmonisering af statistiske oplysninger på europæisk plan. 
Der er under arbejdets tilrettelæggelse taget højde for, at de forskellige afgrøder ikke spiller samme 
rolle i alle lande (AGRIFLEX-princippet). 
Kornstatistik: Forordningen om komstatistik blev vedtaget den 26. marts 19901). Som fastlagt i 
forordningen har medlemsstaterne i mellemtiden fremsendt metodologirapporter og regelmæssigt 
indberettet årlige data om kornarealer, udbytte og produktion. En omlægning af 
undersøgelsesmetoderne er i gang i visse lande. Der ydes EF-støtte til medlemsstaterne i perioden 
1990-1993. 
Statistik over andre afgrøder end korn: Et forslag til en forordning er i 1991 og 1992 blevet drøftet i 
Arbejdsgruppen vedrørende Statistik over Vegetabilsk Produktion. Forordningen ventes vedtaget af 
Rådet i april 1993. 
1 ) Rådets forordning (E?F) nr. 837/90, EFT L 88 af 3.4.1990. 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 • DELHI 
Forsyningsbalancer: Gennemførelsen af det indre marked fra og med 1993 har gjort det nødvendigt 
at revidere systemet for forsyningsbalancer (ved drøftelser i den kompetente arbejdsgruppe), da der 
er tale om væsentlige ændringer for vigtige statistikker, heriblandt udenngshandelsstatistikken. 
Der er aktuelle planer om at udarbejde et mere begrænset program for forsyningsbalancer og 
eventuelt fastlægge juridiske rammer herfor. 
Teledetektion i landbrugsstatistik: MARS-projektet1). Eurostat er sammen med GD VI ansvarlig 
for projektet, der forvaltes af instituttet for teledetektion ved Det Fælles Forskningscenter i Ispra. 
Projektet bygger på en afgørelse fra Rådet, og den første projektfase slutter i 1993. Pilotprojektet 
omfatter fire overordnede aktioner: 1) regionale oversigter (arealstørrelser), 2) vækstbetingelser og 
udbytteindikatorer, 3) modeller til høstprognoser og 4) hurtige europæiske arealvurderinger og 
potentielt udbytte. 
Hertil kommer tre ledsagende aktioner (avanceret land brugsinformationssystem, 
segmentundersøgelser forbundet med stikprøver samt langsigtede undersøgelser). Resultaterne af 
navnlig de fire overordnede aktioner (1-4) er meget lovende. De regionale oversigter (aktion 1) og 
hurtige europæiske prognoser (aktion 4) er allerede operationelle. Aktion 2 vedrørende 
vækstbetingelser og aktion 3 vedrørende modeller til høstprognoser har indtil videre ført til meget 
interessante resultater, men der ligger stadig et betydeligt arbejde forude, før de bliver operationelle. 
Eurostat har med henblik på integreringen af dele af MARS-projektet i det fremtidige statistiske 
informationssystem nedsat en Task Force vedrørende teledetektion og geografiske 
informationssystemer. I forbindelse med et seminar i Bad Neuenahr mødtes teledetektionseksperter 
og statistikere fra medlemsstaterne for første gang. 
II.A.6 Animalsk produktion (Emne 86) 
a) Målsætninger 
Direktiverne om husdyrbestandene og produktionen af slagtedyr, der var blevet ændret talrige gange, 
bl.a. fordi der var kommet nye medlemsstater til, trængte til en konsolidering, og det var også 
nødvendigt at foretage en tilpasning til den udvikling, der var sket i disse sektorer. I den periode, som 
programmet dækker, opstod der også et behov for i videst muligt omfang at slække på kravene over 
for medlemsstaterne med hensyn til indsendelse af statistikker, uden at pålideligheden af dataene på 
EF-niveau dog måtte bringes i fare (AGRIFLEX-princippet). 
I mælkesektoren kunne man i slutningen af programmets dækningsperiode ligeledes fastslå, at man 
kunne indføre en vis lettelse i det statistiske program, og at der som følge af indførelsen af nye 
produkter måtte foretages en række ændringer. 
b) Resultater 
De tre direktiver om husdyrbestandene er blevet revideret fuldstændigt i den pågældende 
arbejdsgruppe, og de nye tekster blev i 1992 forelagt Rådet. Der er indført væsentlige lettelser for 
visse medlemsstater. 
1 ) Anvendelse af teledetektion i landbruget - Rådets afgørelse 88/503/E7F af 26. september 1988, EFT 
L 273 af 5.10.1988. 
Partn 7P 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELHI 
Statistikkerne inden for mælkesektoren er blevet drøftet med medlemsstaterne i løbet af 1992. 
Forslagene til ændringer af teksterne vil sandsynligvis blive forelagt arbejsgruppen på området i 
slutningen af 1993. 
N.B. Virksomhedspolitik (fremstillingserhverv og servicefag) (politik 32) 
II.B.1 Industri - Metodologi og analyser (Emne 55) 
a) Målsætninger 
I forbindelse med dette emne omfatter målsætningerne i det statistiske program bl.a. etablering af en 
detaljeret fællesskabsstatistik over industriproduktionen (PRODCOM), aktiv involvering af 
industristatistikere i arbejdet med udvikling af "NACE rev.1", men også for så vidt angår 
analyseaspektet Eurostats aktive medvirken ved Kommissionens udgivelse af "Panorama of EC 
Industry" og regelmæssig udarbejdelse af skøn baseret på resultaterne af fællesskabsundersøgelsen 
over industriens struktur og aktiviteter. 
b) Resultater 
1. Starten på implementeringen af programmet har været præget af aktiv medvirken ved 
revisionen af "NACE rev.1" herunder af en kritisk hensyntagen til behov/ønsker hos 
erhvervssammenslutninger på europæisk plan. 
2. Administrationen af PRODCOM-listen er indledt i 1992: tilpasning til ændringerne i Den 
Kombinerede Nomenklatur, behandling af nye ønsker. 
3. Der er gjort et betydeligt metodologisk arbejde med henblik på en forbedring af Eurostats 
skøn og for at aktualisere resultaterne af fællesskabsundersøgelsen over industriens 
struktur og aktiviteter. 
4. Eurostat har påtaget sig at stå for den statistiske del af publikationen "Panorama of EC 
Industry". Dette arbejde med at samordne data, som stammer fra officielle europæiske 
statistikker, og data, som stammer fra private kilder (navnlig erhvervssammenslutninger), er 
mundet ud i et referenceredskab, som er blevet rost af sammenslutningen af økonomiske 
journalister i Europa for 1991-1992-udgaven. 
Def har indtil videre ikke været muligt at nå frem til en EF-koordinering for sa vidt angår udarbejdelsen af mere 
detaljerede NACE-positioner (femte ciffer). 
Begrænsningerne i administrationen af Den Kombinerede Nomenklatur udgør en forhindring for en 
hensigtsmæssig tilpasning af PRODCOM. 
For så vidt angår udarbejdelsen af skøn og aktiviteterne i forbindelse med "Panorama of EC Industry", udgør 
begrænsninger, som skyldes udviklingen af forskellige nationale systemer, en betydelig forhindring for en effektiv 
udnyttelse af de officielle statistikker. 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELHI 
- II.B.2 Industri - Produktion og formidling (Emne 56) 
a) Målsætninger 
Dette emne omfatter dels de løbende aktiviteter vedrørende produktion og formidling af 
industristatistik (fællesskabsundersøgelsen over industriens struktur og aktiviteter, korttidsindikatorer, 
løbende statistik over industriprodukter), og dels visse opgaver, som har at gøre med Kommissionens 
politiske prioriteringer, især: 
statistik vedrørende små og mellemstore virksomheder, 
store virksomheder, 
tekstilbranchen. 
b) Resultater 
1. Den tid, der går inden offentliggørelsen af resultaterne af den årlige undersøgelse over 
industriens struktur og aktiviteter, er blevet væsentligt forkortet. Resultaterne anvendes 
mere og mere, navnlig i forbindelse med strukturfondene. 
2. Med hensyn til korttidsindikatorerne er der gjort betydelige fremskridt: højere 
detaljeringsgrad mht. aktiviteter, skift af base, kvalitativ forbedring af indikatorerne, 
udvikling af en ny database, anvendelse af teletransmission for hurtigere overførelse... 
3. På opfordring af GD XXIII har Eurostat opbygget en særlig database vedrørende små og 
mellemstore virksomheder (SMV). I den forbindelse er data fra den årlige undersøgelse 
fordelt på størrelse og en femårig SMV-undersøgelse blevet suppleret med oplysninger fra 
særlige kilder. I tilgift til denne database, som omfatter et begrænset antal variable, er et 
arbejde med at udvikle særlige SMV-indikatorer blevet indledt. Der er blevet publiceret to 
dokumenter omhandlende de små og mellemstore virksomheders stilling i Europa. 
"Enterprises in Europe". 
4. Der er gjort en betydelig indsats med henblik på at videreudvikle, formalisere og lette 
anvendelsen af statistiske data fra tekstil- og beklædningsområdet. Denne indsats har gjort 
det muligt for Eurostat at tage hensyn til det statistikarbejde, der gøres af OETH (det 
europæiske observatorium for tekstil- og beklædningsindustrien). 
5. Eurostat har ligeledes indledt et arbejde med henblik på udnyttelse af de regnskaber, som 
offentliggøres af de store industrivirksomheder. 
Den langsommelighed, hvormed resultaterne af den årlige undersøgelse genereres, udgør, i samspil med de 
nationale regler for hemmeligholdelse, fortsat alvorlige hindringer for en forbedring af dataene om 
industrivirksomhedernes struktur og aktiviteter. 
Indførelsen af korttidsindikatorerne er stadig for visses vedkommende mangelfuld (ordreindgang, sociale 
indikatorer). 
Pari* RO 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELIII 
II.B.3 Statistik over jern- og stålsektoren (Emne 59) 
a) Målsætninger 
I betragtning af at jern- og stålstatistikken er et gammelt statistikområde med 35 år på bagen, var de 
vigtigste målsætninger: 
at forbedre statistikken, således at den kan erstatte overvågningssystemet, 
at gøre dataindsamlingen og resultatformidlingen hurtigere. 
En anden målsætning går ud på at offentliggøre resultaterne af undersøgelser af stålforbruget fordelt 
på produktionsbrancher, undersøgelser, som udgør basis for samtlige forudsigelser over udviklingen 
på jern- og stålområdet. 
b) Resultater 
1. Fællesskabets jern- og stålstatistik har tilpasset sig til afviklingen af overvågningssystemet 
gennem revision af spørgeskemaerne, ændring af transmissionsprocedurerne og forenkling. 
2. Man er i vid udstrækning gået over til sende data ad teletransmission eller på elektronisk 
medier, hvilket har medført betydelige produktivitetsforbedringer og hurtigere rådighed over 
data. 
3. Databasen "Acier" er sat i drift og anvendes af flere instanser. Stikord: decentral 
anvendelse, automatisk produktion af publikationer, forbedret produktivitet, automatisk 
opdatering af andre databaser (CRONOS)... 
4. De gennemførte undersøgelser har gjort det muligt regelmæssigt at producere data 
vedrørende stålforbruget fordelt på brancher suppleret af input/output-tabeller for stål. 
EKSF-Traktatens udløb skaber sammen med den fornyede krise i sektoren en vis uvished og visse 
vanskeligheder for dette arbejde (begrænsede midler til undersøgelserne). 
II.B.4 - II.B.5 Statistik på tjenesteydelsesområdet (Emne 60 og 61) 
a) Målsætninger 
Den primære målsætning gik ud på at få vedtaget og iværksat Rådets beslutning 92/326/EØF. Dens 
handlingsplan omfatter følgende fem punkter: 
Vurdering af behovet hos brugerne på nationalt plan og på EF-plan 
Fastlæggelse af en metodologisk referenceramme 
Etablering af elementerne i et europæisk informationssystem for tjenesteydelsesstatistikker 
Gennemførelse af pilotundersøgelser inden for visse sektorer 
Udvikling af grundlæggende statistiske redskaber. 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE'DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 111 
Samtlige disse aktioner udgjorde allerede inden beslutningens vedtagelse hovedakserne i arbejdet. I 
beslutningen fastslås det eksplicit, at subsidiaritetsprincippet skal anvendes i forbindelse med 
handlingsplanens iværksættelse. 
b) Resultater 
Eurostat viderefører sit samarbejde med europæiske sammenslutninger på tjenesteydelsesområdet 
og UNICE (Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa) for bedst muligt at 
kunne tage hensyn til virksomhedernes behov i de statistikker, som vedrører disse. 
Arbejdet med at etablere et system for regelmæssig dataindsamling i handelssektoren er mundet ud i 
et udkast til en retsakt, som derpå er blevet koordineret med en generel retsakt vedrørende denne 
type strukturelle undersøgelser for industri- og servicesektoren. 
Rådets beslutning 92/326/EØF af 18. juni 1992 om iværksættelse af et toårigt program for udvikling 
af europæiske tjenesteydelsesstatistikker (1992-1993) har dannet grundlag for indsatsen på 
tjenesteydelsesområdet. 
Den hidtidige indsats omfatter: 
analyse og evaluering af behovet hos brugere, på EF-plan eller nationalt plan, offentlige 
eller private; 
udarbejdelse af en metodologisk manual, som består af et generelt afsnit og 
sektorspecifikke kapitler, som ligger til grund for specifikke dataindsamlingsaktioner; der er 
planer om at udarbejde en revideret udgave af den metodologiske manual, hvori der tages 
hensyn til den seneste udvikling på statistikområdet; 
konsolidering af de indsamlede data gennem deres integrering i informationssystemet 
MERCURE; dette aspekt dækker tillige udvidelse af indsamlingen til at omfatte de metoder, 
som anvendes i medlemsstaterne; en publikation om forholdene på tjenesteydelsesområdet 
"Annuaire Services", som skal udgives regelmæssigt, er under forberedelse; 
gennemførelse af et første sæt pilotundersøgelser vedrørende tjenesteydelsesvirksomheder 
inden for detailhandelen, erhvervsdrivende foreninger og leverandører af tjenesteydelser til 
virksomheder; et andet sæt pilotundersøgelser er under forberedelse vedrørende 
audiovisuelle tjenesteydelser, hoteller og rejsebureauer samt transport. 
Takket være Eurostats aktive deltagelse i arbejdet i Voorburg-gruppen, i FN-regi, og i andre 
internationale sammenhænge, er EF-metodologien ved at blive en reference for hele det 
internationale statistiske system. Det internationale samarbejde er blevet styrket gennem en 
koordinering af det arbejde, som udføres i de forskellige sekretariater. 
Statistikker til støtte af politikken inden for tjenesteydelsessektoren 
Med henvisning til Rådets beslutning om statistik på tjenesteydelsesområdet (jf. 
virksomhedsstatistikker) er der inden for følgende sektorer gjort en indsats i dybden: 
Forsikring 
Anden udgave af det sektorspecifikke kapitel i den statistiske metodologi udarbejdet med 
henvisning til de regnskabsmæssige direktiver, som gælder på dette område, og med 
henvisning til reglerne for det indre marked, som fremgår af Rådets relevante direktiver. 
Undersøgelse af det overvågningssystem, som anvendes i medlemsstaterne, og af dets 
indvirkning på indsamling af statistiske data. 
- Pan* 8"> -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELHI 
Finansielle tjenesteydelser 
Første udgave af det sektorspecifikke kapitel i den statistiske metodologi udarbejdet med 
henvisning til de regnskabsmæssige direktiver, som gælder på dette område, og med 
henvisning til de tilgrænsende statistikområder. Videreførelse af arbejdet med etablering af 
finans- og bankstatistikker i samråd med udvalget "Comité des Statistiques Monétaires, 
Financières et Balances de Paiements". 
Handel 
Forberedelse af et udkast til en fællesskabslovgivning og af en liste over variable 
vedrørende indsamling af statistiske data, senere samordnet med et udkast til en generel 
retsakt, "virksomhedsstatistik". Oprettelse af et net af nationale kontaktpersoner og 
forberedelse af en elegant publikation om "Detailhandelen i Europa". . 
AV-sektoren 
Arbejdet med den statistiske metodologi og de dataindsamlingsmetoder, som eksisterer i 
denne sektor, er indledt. Arbejdet ledsages af en funktionel undersøgelse af sektoren med 
henblik på opbygning af basen AUVIS. Overvågning af den ramme, som er afstukket af 
direktiv 89/552/EØF ("TV uden grænser") 
Kommunikation 
Arbejdet med tilrettelægning af en første udgave af årspublikationen "Communication" er 
langt fremme. 
Aktiviteter på transportområdet og vedrørende HORECA/TA 
Når det drejer sig om virksomheder inden for disse to sektorer, er der udarbejdet et kapitel i 
den statistiske metodologi, og det vil blive afprøvet i forbindelse med kommende 
pilotundersøgelser. 
Ud over at der er tale om en omfattende opgave med at etablere tjenesteydelsesstatistikker, har man kunnet 
konstatere, at de forskellige medlemsstater på dette punkt befinder sig på vidt forskellige udviklingstrin. Dette 
medfører, at der er en tendens til at lade det langsomste land sætte tempoet, en tendens, som Eurostat søger at 
sætte sig ud over. 
Et andet problem vedrører kontakten mellem Kommissionens forskellige generaldirektorater Det er fortsat 
særdeles svært at få etableret et substantielt samarbejde med samtlige berørte generaldirektorater. Dette er 
lettere på områder, hvor Fællesskabet har defineret en specifik politik. 
II.B.6 Agroindustrien (Emne 84) 
Det har, eftersom det direktivforslag, der blev fremlagt af Eurostat, ikke kunne godkendes af 
medlemsstaterne, været nødvendigt at fastlægge en ny strategi på området. 
Eurostat har således valgt at gøre brug af eksisterende oplysninger i stedet for at forlange, at 
medlemsstaterne foretager nye undersøgelser. 
Det er hensigten at udarbejde en database med oplysninger fra samtlige disponible kilder (CRONOS, 
COMEXT osv.). 
Det vil i den forbindelse være nødvendigt at inddrage flere af Eurostats tjenestegrene i arbejdet for at 
sikre, at der er overensstemmelse mellem EF's forskellige statistiske delsystemer. 
Pane fl? 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL Hl 
U.C. Energipolitik (politik 33) 
II.C.1 Energi - Metodologi og undersøgelser (Emne 50) 
a) Målsætninger 
Tilpasningen til de nye energipolitiske betingelser har ført til en forbedring af den statistiske 
metodologi, særligt med hensyn til opgørelsen af forbruget med inddragelse af flere produkter og 
hensyntagen til de strukturelle faktorer i forbindelse med en mere effektiv energiudnyttelse. 
Et ikke ubetydeligt mål har bestået i en international harmonisering af bogføringssystemerne i 
energiopgørelserne og af de kriterier, som anvendes ved informationsindsamling med 
spørgeskemaer. 
b) Resultater 
1. Undersøgelsen af husholdningernes energiforbrug ("Consommation d'énergie des 
ménages") er gennemført og resultaterne analyseret. 
2. I 1992 er undersøgelsen af den kombinerede produktion af elektricitet og varme blevet 
lanceret. 
3. Der er blevet fastlagt en nomenklatur og en metodologi vedrørende vedvarende 
energikilder, og dataindsamlingen befinder sig, efter de indledende manøvrer, allerede i 
anden fase. 
4. På de områder, hvor der fortsat var uoverensstemmelser internationalt, er der i 1990 og 
1991 blevet foretaget en metodemæssig harmonisering. I øjeblikket er der ikke flere 
stridsspørgsmål. 
5. Dataindsamlingen på gas- og elektricitetsområdet er, takket være vedtagelsen af et fælles 
spørgeskema for de to områder, langt hen ad vejen koordineret. 
II.C.2 Energi og råstoffer - Produktion og formidling (Emne 51) 
a) Målsætninger 
Dette tema dækker over den løbende aktivitet med hensyn til produktion og formidling af statistik 
over energi og råstoffer, som skal bibringe Kommissionen de informationer, som er nødvendige for 
forvaltningen af Fællesskabets energipolitik. Eller mere præcist overvågning af 
energiforsyningspolitikken, både sikkerheds- og diversifikationsaspektet, samt politikken for en mere 
rationel energiudnyttelse med hensyn til transformation og slutforbruget. 
En supplerende målsætning består i at gøre energimarkedet mere gennemsigtigt gennem registrering 
af prisen på forskellige energiprodukter. 
b) Resultater 
1. En energistatistisk database er vedligeholdt og videreudviklet. 
Paae 84 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 * DELIII 
2. Databasen "Matières premières" (råstoffer) er vedligeholdt og videreudviklet. 
3. "Charbon"-spørgeskemaerne (kul) er revideret. 
4. Der er foretaget en forbedret og mere dybdegående evaluering af den virkning, 
transformation og forbrug af energi har på miljøet. 
5. Systemet for registrering af gas- og elpriser er blevet konsolideret. 
6. Der er udarbejdet energistatistikker for det forenede Tyskland og for østlandene. 
7. Indsamlingen af konjunkturdata er blevet udvidet og konsolideret. 
Med hensyn til formidlingsaspektet har databasen SIRENE ("Système d'Information Répartie sur 
l'Energie") været (og vil fortsat være) genstand for forbedringer og udvidelser. Endvidere er 
programmellet til grafisk repræsentation af energistrømmene blevet gjort kompatibelt med Eurostats 
udstyr, samtidig med at ydeevnen er øget. For så vidt angår formidling i trykt form, er der til rækken 
af energipublikationer blevet tilføjet et større antal "lynbulletiner" og nye statistiske dokumenter. 
II.D. Fiskeripolitik (politik 34) 
II.D.1 Fiskeri (Emne 87) 
a) Målsætninger 
Fiskefangster 
Inden for statistikkerne om fiskefangster opdelt efter arter og områder fortsætter Eurostat med at 
indsamle og behandle de data, som indkommer via STATLANT-spørggeskemaerne, ligesom Eurostat 
fortsat opdaterer ad hoc-databaserne og udgiver årbogen over fiskeristatistik. STATLANT-
spørgeskemaerne, som koordineres af koordinationsgruppen for statistikker over fiskeriet i 
Atlanterhavet, udfyldes hvert år af medlemsstaterne inden for en frist på 6 måneder efter udgangen 
af det pågældende kalenderår, og en kopi af spørgeskemaerne fremsendes herefter til Eurostat. 
Arbejdsprogrammet omfatter også et samarbejde med de internationale organisationer, der skal 
munde ud i en harmonisering af definitionerne og begreberne (herunder en fællesskabsnomenklatur) 
og en udarbejdelse af spørgeskemaer. En lang række internationale organisationer er inddraget i 
dette arbejde: FAO, ICES, NAFO, ICSEAF, ICCAT, YCFM og CCAMLR. 
Landinger af fisk 
Ifølge de nye fællesskabsbestemmelser, der netop er blevet færdigbehandlet, skal medlemsstaterne 
hver måned indsende data om landinger af fisk. 
Statistik over fiskerflåden 
For fiskerflådens vedkommende vil der blive etableret et system, hvorefter Eurostat hvert år kan 
hente data i et administrativt register, der i øjeblikket udarbejdes af Kommissionens 
fiskerigeneraldirektorat. Når dette system er i gang, vil Eurostat ikke længere kræve, at 
medlemsstaterne indberetter de statistiske data, som Eurostat skal bruge til opdatering af den 
eksisterende database. 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL IH 
b) Resultater : 
1. Aktiviteterne på det fiskeristatistiske område var som fastlagt i det statistiske program for 
perioden 1989-1992 koncentreret på tre områder af betydning for forvaltningen af den 
fælles fiskeripolitik, nemlig statistik over henholdsvis fangster, landinger og fiskeriflåden. 
Arbejdet foregik i nært samarbejde med de relevante tjenestegrene i Generaldirektoratet for 
Fiskeri. 
2. Samarbejdet med Generaldirektoratet for Fiskeri har bl.a. drejet sig om regelmæssig kontrol 
af kvaliteten af de data, der benyttedes ved omlægningen af den fælles landbrugspolitik, og 
undersøgelse af de sektorer inden for fiskeriindustrien, hvor der er behov for bedre 
statistikker. Det drejer sig navnlig om statistik over akvakulturproduktion og statistik 
vedrørende forarbejdningsindustrien. 
3. Vigtig var også samarbejdet med de internationale fiskeriorganisationer, der har til opgave 
at vurdere og/eller forvalte de fiskeriressourcer, der er relevante for EF. EF er i mange 
tilfælde forpligtet til at forsyne disse organisationer med de statistiske data og andre 
oplysninger, som de har brug for for at kunne bedømme ressourcerne. Omvendt er EF også 
afhængig af den videnskabelige information, der resulterer af disse vurderinger, for at 
kunne iværksætte den fælles landbrugspolitik. En vigtig del af programmet for fiskeristatistik 
er og vil fortsat være at sikre, at der foreligger de statistikker, der er brug for til dette 
arbejde, og at de er af en tilfredsstillende kvalitet. 
Fangststatistik 
Rådet har vedtaget to forordninger om indberetning af statistiske oplysninger om medlemsstaternes 
fangster i henholdsvis det nordøstlige og det nordvestlige Atlanterhav. Forordningerne, som er ved at 
blive gennemført i medlemsstaterne, vil resultere i mere dækkende og aktuelle statistikker for en 
række områder, der har stor betydning for EF's fiskeriindustri, og gøre det lettere for EF at opfylde 
sine forpligtelser til at indberette data til vurdering af havets ressourcer. 
Statistik over landinger 
Rådet har vedtaget en forordning om fremsendelse af månedlige data vedrørende landinger af 
fiskerivarer i medlemsstaterne. Medlemsstaterne er netop i færd med at gennemføre denne 
forordning. Alt tyder på, at de fleste medlemsstater uden problemer vil kunne levere de krævede 
data, og at de øvrige lande vil kunne opfylde betingelserne i forordningen ved afslutningen af den 
fastsatte treårige introduktionsperiode. 
Fiskerflådestatistik 
Det var i det statistiske program hensigten, at der skulle uddrages statistikker over fiskerflåden fra det 
administrative register over fartøjer, som Generaldirektoratet for Fiskeri var i færd med at udarbejde. 
Registeret var imidlertid ikke færdigt før udgangen af 1992, og det har derfor i en årrække ikke været 
muligt at udarbejde fiskerflådestatistikker. De første forsøg tyder dog på, at man, nu hvor registeret er 
operationelt, vil være i stand til at udarbejde mere fuldstændige, harmoniserede og kvalitetsmæssigt 
forbedrede statistikker, end det hidtil har været tilfældet. 
P»nt> Rfi 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL IH 
II.E. ! Transport- og turistpolitik (politik 35) 
II.E.1 Transportstatistikker (Emne 62) 
a) Målsætninger 
Eurostats målsætninger på dette område er at tilvejebringe de data, Kommissionen, medlemsstaterne 
og markedsaktørerne har brug for, at videreføre det metodologiske arbejde med henblik på at sikre, 
at dataene er indbyrdes sammenlignelige, samt at fremme koordineringen mellem de internationale 
organisationer, som arbejder med transportstatistikker i Europa. 
b) Resultater 
Udvidelsen af direktivet (EØF) om statistisk registrering af vejgodstrafikken blev vedtaget af Rådet i 
juli 1989. 
Ideen om at gøre en indsats på det metodologiske område med henblik på datasammenligneligheden 
er modtaget positivt i medlemsstaterne. Det er blandt andet blevet besluttet at knytte særlig 
opmærksomhed til den kombinerede transport, som bliver genstand for et specifikt kapitel i 
metodologien, i lighed med de fem øvrige transporttyper. 
EF-klassifikationen af skibstyper ICST-COM er vedtaget og overbragt for FN med henblik på 
anvendelse i forbindelse mad Edifact-teknikken. 
Samarbejdet med de internationale organisationer har banet vej for et første udkast til et fælles 
arbejdsprogram, som omfatter harmonisering af glossarer og dataindsamlingsprocedurer samt 
samarbejde med hensyn til publikationer og databaser. 
Det er besluttet at involvere EFTA-landene aktivt i Eurostats arbejdsprogram vedrørende transport. 
Fortsat udarbejdelse af statistikker, som omhandlet i de fire rådsdirektiver, som er i kraft vedrørende 
godstransport med jernbane, ad vej og ad indre vandveje. Dette arbejde suppleres af tre publikationer 
(én for hver transporttype) og en årlig publikation med oplysninger vedrørende de transporttyper, som 
ikke er omfattet af direktiverne. Som noget nyt publiceres fremover kvartalsvis de tilgængelige 
oplysninger om de tre transporttyper ad landvejen i et særligt kapitel i en månedlig publikation, som 
også omhandler andre former for tjenesteydelser. 
Indledende drøftelser med medlemsstaterne af foreløbige udkast til retsakter: 
rådsbeslutning om et treårigt arbejdsprogram vedrørende EF-transportstatistikker; 
en ny udvidelse af Rådets direktiv om statistisk registrering af vejgodstrafikken, særligt for 
at sikre relevant dækning af den internationale interregionale vejgodstransport samt fuld 
udnyttelse af den eksisterende vejtransportkapacitet; 
rådsdirektiv om statistik over transport af gods og personer ad søvejen, som følge af de 
behov, de vigtigste brugere af denne information har givet udtryk for. 
Pen* 87 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 « DEL HI 
Forberedende arbejde vedrørende en statistisk database om lufttransport i EF med oplysninger om 
udgangs-/destinationslufthavn. Dette arbejde er udført i samarbejde med Den Europæiske Civile 
Luftfartskonference (ECAC). 
Drøftelserne af de retsakter, som er under forberedelse, har taget længere tid end først planlagt. 
Turismestatistikker 
a) Målsætninger 
For så vidt angår turisme består målsætningen i at tilvejebringe de grundlæggende oplysninger, som 
er nødvendige for at iværksætte og overvåge Fællesskabets aktioner på dette område. 
Med henblik på udførelse af denne specifikke opgave på turismeområdet har Eurostat opstillet 
følgende delmålsætninger: 
etablere en europæisk referenceramme for at udbedre manglerne og sikre højere grad af 
sammenlignelighed og ensartethed for dataene; 
udvikle de metodologier, som er nødvendige for udvikling af nye statistikker på 
turismeområdet; 
sikre bedre udnyttelse af de eksisterende statistikker (dataindsamling-analyse-formidling på 
europæisk plan); 
udvikle de juridiske elementer, som er en forudsætning for et fuldstændigt og standardiseret 
system af turismestatistikker. 
Som led i forfølgelsen af disse målsætninger har Kommissionen forelagt et forslag til afgørelse for 
Rådet om iværksættelse af et toårigt program for udvikling af turismestatistikken. Programmet blev 
vedtaget af Rådet i december 1990. Formålet med programmet er at tilvejebringe en europæisk 
referenceramme. 
Med henblik på udførelse af dette specifikke arbejde på turismeområdet er følgende aktioner 
planlagt: 
analyse af brugernes behov 
indsamling, analyse og formidling af eksisterende data 
analyse af de statistiske systemer 
metodologisk udviklingsarbejde. 
b) Resultater 
Der er blevet oprettet en database om udbuddet og en base med konjunkturelle data ("TOUR"). 
Page 88 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL IH 
Takket være disse har det været muligt at udarbejde flere publikationer om den regionale turisme i 
EF-landene samt analyser af turismens struktur og udvikling i EF. Der er endvidere sørget for 
elektronisk formidling gennem en referencebase, på diskette og på optisk disk. 
Takket være aktiv deltagelse af EFTA-landene, OECD-landene og landene i WTO ("World Tourism 
Organisation") har der været en international dimension i Eurostats arbejdsprogram som fastlagt i 
henhold til Rådets afgørelse. 
Der er med henblik på at udføre det arbejde, som er beskrevet i afgørelsen, blevet dannet en udvidet 
arbejdsgruppe (EF, EFTA, OECD og WTO), fire "task force"-enheder og et hold af konsulenter. 
Såvel de relevante erhvervssammenslutninger som de forskellige tjenestegrene i Kommissionen har 
gennem en samrådsprocedure været inddraget i gennemførelsen af dette program. 
En undersøgelse af brugernes behov er på nationalt plan gennemført af EF-/EFTA-landene og på 
internationalt plan af Kommissionen. 
EF-/EFTA-landene har forsynet Eurostat med den eksisterende turismeinformation, som er blevet 
sammenfattet i en rapport over eksisterende systemer og igangværende aktioner for så vidt angår 
statistik. 
De sektorspecifikke behov er blevet analyseret og følgende emner udvalgt med henblik på 
metodologisk udviklingsarbejde. 
Udbud og efterspørgsel på turismeområdet (bl.a. langtids- og korttidsrejser, ekskursioner og 
passagertransport), tariffer, priser og omkostninger, den regionale turisme og turismen i landdistrikter, 
kulturel turisme, turismen og betalingsbalancen, beskæftigelse og uddannelse i turismesektoren, 
turismen og miljøet, turismenomenklatur. 
Til slut kompletteres systemet med en general arbijdsplan, nøgletal samt et udkast til et integreret 
turismestatistiksgstem. 
I 1991 er der blevet etableret et nært samarbejde mellem Eurostat, OECD og WTO. Eurostat har ydet 
et aktivt bidrag til forberedelsen af den internationale konference om turisme, som afholdtes i Ottawa 
i juni 1991, særligt gennem udarbejdelse af grundlæggende definitioner om turismeforhold og den 
internationale klassificering af typer af turistaktiviteter. På konferencen fremlagde Eurostat sine 
reaktioner på klassificeringen i form af et dokument. 
Et andet samarbejdsområde har været den internationale harmonisering af spørgeskemaerne. Her 
har Eurostat foretaget en analyse af informationen og de eksisterende spørgeskemaer og fremlagt et 
første forslag på et møde i OECD's arbejdsgruppe vedrørende turisme i december 1991. 
Det forhold, at arbejdsprogrammet som beskrevet i Rådets afgørelse er begrænset to år, har sammen 
med det begrænsede antal møder betydet en vis forsinkelse i det metodologiske arbejde. 
Page 89 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
-II.F. Udenrigspolitik (politik 36) 
li.F.1 Administration og udvikling af metodologien vedrørende udenrigshandelen (Emne 40) 
a) Målsætninger 
Der er fastsat tre mål for statistikken vedrørende udveksling af goder (projekt 4010): metodologisk 
udvikling af nye statistikker, forbedring af den internationale sammenlignelighed og en bedre styring 
af det løbende administrationsarbejde. 
b) Resultater 
Der er blevet udarbejdet et forslag til rådsforordning, der skal erstatte den nuværende 
grundforordning vedrørende statistikkerne over samhandlen med tredjelande (Rådets forordning 
(EVeF) nr. 1736/75). Forslaget har været forelagt medlemsstaterne og vil blive fremsendt til Rådet i 
løbet af 1993. Efter behandlingen i Rådet vil denne forordning sammen med INTRASTAT-
forordningen danne rammerne for handelsstatistikkerne. 
Der er også blevet udarbejdet et forslag til kommissionsforordning om reglerne for anvendelsen af det 
ovennævnte forordning, og dette forslag vil i løbet af 1993 blive forelagt medlemsstaterne. 
I en bredere sammenhæng deltager også EVeS-landene i forberedelsen af disse forordninger. 
Problemerne i forbindelse med sammenligneligheden af statistikkerne vedrørende den internationale 
samhandel har i de senere år været genstand for stadig bekymring. Løsningen af dette problem er et 
væsentligt element i handelsforhandlingerne. 
De store bestræbelser, der har været iværksat med henblik på en tilnærmelse mellem Fællesskabets 
statistikker (Eurostat-niveau SH6) og de statistikker, der udarbejdes i USA og Canada, er med held 
afsluttet for 1989-oplysningemes vedkommende. 
Lignende tilpasningsarbejder er blevet gennemført med Kina, og dette har givet sig udtryk i 
udarbejdelsen af en rapport, der i april 1994 blev forelagt Det Blandede Udvalg EVeF-Kina. 
Der er blevet knyttet lovende kontakter, der stiller mulighed for et samarbejde med Japan og Mexico i 
udsigt. 
Ændringerne i toldlovgivningen pr. 1. januar 1993 og den heraf følgende vedtagelse af Fællesskabets 
Toldkodeks med tilhørende retningslinjer for anvendelsen af denne har tvunget de berørte afdelinger 
til at tage skridt til at sikre den statistiske status quo, eftersom hovedkilden til de statistiske 
oplysninger (enhedsdokumentet) udformes og administreres af toldmyndighederne. 
På grund af den vedvarende personalemangel måtte den systematiske kontrol med anvendelsen af 
fællesskabsretten stilles i bero, da ressourcerne ikke samtidig har kunnet dække det daglige arbejde 
og de hasteopgaver, som gennemførelsen af det indre marked medfører. 
Do«« OO 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL Hl 
II.F.2 Administration af nomenklaturerne vedrørende udenrigshandelen (Emne 42) 
a) Målsætninger 
Den årlige ajourføring af Den Kombinerede Nomenklatur. Arbejde med integrering af de nationale 
statistiske underopdelinger i KN, der efter indførelsen af INTRASTAT-systemet med enkelte 
undtagelser udgør den eneste europæiske referencenomenklatur for udenrigshandelsstatistikken. 
Koordinering med de øvrige internationale nomenklaturer for varer eller aktiviteter (arbejde med 
integrering af rubrikkerne fra PRODCOM B-listen). 
Udarbejdelse af forklarende bemærkninger (oprettelse og aktualisering af bemærkninger, der skal 
tjene til at præcisere de termer, der anvendes i KN-statistiske underopdelinger for at undgå 
fejlklassificeringer). 
Samarbejde med landene i Central- og Vesteuropa. 
•jourføring af landenomenklaturen (GEPONOM). 
b) Resultater 
De fastsatte frister for opdatering af KN har kunnet overholdes, for så vidt, at ændringer af de 
underafdelinger, der skal medtages i KN normalt vedtages i juni, offentliggøres i EFT-L i løbet af 
september måned for således officielt at kunne anvendes fra og med den 1. januar det påfølgende år. 
Arbejdet med integrering af de nationale underopdelinger i KN, som f.eks. PRODCOM B-listen, som 
blev påbegyndt i september 1991, fortsætter stadig, men forventes afsluttet i begyndelsen af 1994. 
I løbet af denne periode er mere end 1000 dokumenter blevet forelagt Nomenklaturudvalget, og det 
samlede antal underopdelinger i KN er vokset med ca. 400. 
Arbejdet med ajourføring af de forklarende bemærkninger til Den Kombinerede Nomenklatur, ud over 
de offentliggørelser, der regelmæssigt sker i EFT, har givet sig udslag i, at der i samarbejde med GD 
XXI i 1991 blev udgivet en særksilt publikation. 
Samarbejdet med landene i Central- og Vesteuropa på nomenklaturområdet, der har været i konstant 
fremgang siden 1989, er siden slutningen af 1992 næsten gået i stå. 
De årlige udgaver af Landenomenklaturen (projekt 4220) er blevet vedtaget, men opsplitningen af det 
tidligere Sovjetunionen og det tidligere Jugoslavien har tvunget Eurostat til at foretage løbende 
korrektioner i løbet af 1992. 
II.F.3 Udarbejdelse af udenrigshandelsstatistik (Emne 43) 
a) Målsætninger 
Udarbejdelsen af udenrigshandelsstatistik for Fællesskabet og for samhandelen mellem 
medlemsstaterne skal bidrage til at forbedre kvaliteten af de indsamlede data, samtidig med at 
forkorte fristerne for udarbejdelse af statistikker, samt at forbedre formidlingen af oplysningerne til 
institutionerne og den brede offentlighed ved hjælp af nye medier, således at der tilbydes mere 
målrettede produkter, der er orienteret mod de store økonomiske sektorer. 
Page 91 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
b) Resultater 
Arbejdet med at aktualisere og forbedre kvaliteten af de indsamlede data er fortsat. Resultater 
vedrørende de vigtigste tredjelande, navnlig EFTA-lande, er nu tilgængelige for brugerne. 
Der er blevet udarbejdet et nyt programmel (kaldet IDEP/CN8), der skal støtte virksomhederne i 
udfyldelsen af INTRASTAT-indbereningeme (IDEP) og hjælpe til vareklassifikationen (NC8). 
To nye publikationer har set dagens lys: 
statistikker opdelt efter transportform 
samhandel med udviklingslandene 
Månedsbulletinen er i færd med at blive omarbejdet, så den også medtager de nye data fra 
INTRASTAT. 
En ny CD-ROM vil om kort tid udkomme, der medtager CTCI- og NACE-nomenklaturerne samt de 
oplysninger, der stammer fra INTRASTAT-systemet. 
II.F.4 Told- og handelsstatistik for Fællesskabet og tredjelande (Emne 44) 
a) Målsætninger 
Udarbejdelsen af handels- og toldstatistikker også for tredjelande tjener til at fremme multilaterale og 
bilaterale forhandlinger i forbindelse med Fællesskabets handelspolitik. 
Harmoniseringen af dataene og medtagelsen af tredjelande giver bedre muligheder for at opfylde 
brugernes forventninger. 
b) Resultater 
Der er blevet indsamlet nye data i EFTA-landene, Japan og USA. Denne udvidelse vil blive fortsat til 
også at omfatte Canada og de nye industrilande i Asien. 
Comedi/Comext 93 
a) Målsætninger 
Formålet med Comedi-projektet er: 
Etablering af en tværeuropæisk telematikinfrastruktur, som skal harmonisere og forenkle 
dataindsamlingen. 
Indførelse af et nyt databasesystem for told- og handelsstatistikkerne (Comext 93), som vil 
gøre det muligt at administrere alle samhandelsdata og samtidig etablere et ukompliceret 
samspil mellem brugerne og de forskellige diffusionssystemer. Det er hensigten, at Comext 
93 skal kunne anvendes i alle medlemsstater. 
- Paae 92 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL Hl 
b) Resultater 
Den særlige Comedi-arbejdsgruppe har været samlet hver anden måned for at lede og følge arbejdet 
på Comedi-projektet. 
For at gøre reklame for det nye system er der blevet gennemført en kampagne for Intrastat over for 
de oplysningsberettigede virksomheder. 
Der er blevet udviklet en række edb-værktøjer til automatisering af dataindsamlingen, hvoraf særiig 
kan nævnes: 
"elektroniske formularer" for IRIS (Nederlandene) og IDEP-CN8. INE i Portugal har også 
udviklet en sådan formular. 
erfaring med udvekslingsindsamling af data via edb. 
erfaring med optisk læsning og automatiseret læsning af disketter. 
Disse produkter vil blive kompletteret, navnlig ved en videreudvikling af IDEP-CN8, ved fastlæggelse 
af en protokol for EDI-udvekslinger mellem de nationale myndigheder og virksomhederne samt ved 
valget af nationale og europæiske datakommunikationsnet. 
Comext-systemet forventes gradvis indført fra maj 1993, og 100% indførelse forventes afsluttet inden 
udgangen af 1993. 
II.F.5 Forvaltning og udvikling af betalingsbalancemetodologien (Emne 45) 
a) Målsætninger 
Forbedre kvaliteten af fællesskabsdataene ved at give dem fælles klassifikationer samt at gøre dem 
mere harmoniserede, detaljerede og pålidelige. Disse målsætninger gennemføres dels i et 
samarbejde med OECD og IMF, og dels ved et rent fællesskabsbaseret projekt om udarbejdelse af et 
kompatibelt indsamlingssystem. 
b) Resultater 
a) Deltagelse i IMF- og OECD-arbejdet. Hele programmet er blevet gennemført. 
Eurostat har deltaget i følgende IMF-projekter: 
IMF-håndbogen (udgives i juni 1993). 
IMF-rapporten "Measurement of International Capital Flows" (december 1992). 
IMF Compilation Guide (1992). 
I samarbejde med OECD har Eurostat udviklet følgende projekter: 
Spørgeskema om international handel med tjenesteydelser (fælles Eurostat/OECD - vil 
blive færdiggjort i maj 1993). 
Fælles spørgeskema Eurostat/OECD vedrørende direkte investeringer (januar 1993). 
Page 93 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
Fælles Eurostat/OECD-nomenklatur vedrørende geografisk omgruppering (januar 1993). 
Revision af den ændrede detaildefinition vedrørende direkte investeringer. 
b) Der er blevet ydet teknisk støtte til medlemsstaterne. 
Arbejdet med udarbejdelse af det fælles system for indsamling af data er indledt. Som følge af denne 
opgaves sammensatte karakter vil forslaget til et system, der vil være kompatibelt på 
fællesskabsplan ikke kunne foreligge før slutningen af 1994, hvilket er i overensstemmelse med den 
vedtagne tidsplan. 
Il.F.6 Udarbejdelse af statistikker vedrørende betalingsbalancen (Emne 46) 
a) Målsætninger 
Sikre formidlingen af betalingsbalancedata, der er væsentlige for Fællesskabet, ved hjælp af: 
oprettelse/opdatering af databanker, 
undersøgelser og publikationer, 
formidling efter anmodning (disketter/tabeller). 
b) Resultater 
De planlagte publikationer har kunnet udgives. To publikationer er blevet ajourført: 
Udenrigshandel og betalingsbalancer (kvartalsdata), 
International handel med tjenesteydelser EUR-12 (1980-1989). 
Der er blevet udarbejdet tre nye publikationer, som på afgørende måde har udvidet de til rådighed 
stående informationer: 
Geografisk fordeling af løbende samhandel (1980-1989), 
Direkte Investeringer I Fællesskabet (1984-1989), 
Betalingsbalance for de europæiske institutioner (1987-1990). 
Databaserne er blevet oprettet under Acumen, men de er endnu ikke 100% dokumenterede, og dette 
arbejde vil skulle gennemføres i 1993. 
II.F.7 Undersøgelser og analyser af den internationale handel (Emne 48) 
a) Målsætninger 
Finjustering af analyserne over udenrigshandelen for bedre at kunne modsvare brugernes behov: 
nye publikationer (transportform, udviklingslande), omredigereing af eksisterende 
publikationer (ekspresnoter, strukturanalyser), 
konsolidering af baserne TREND og VOLIMEX for så vidt angår indeks, 
- Page 94 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-199 2 DEL III 
kontrol af datakvaliteten, 
frigørelse af de væsentligste udenrigshandelsserier for årstidsudsving 
b) Resultater 
Der er blevet udviklet et system til udskillelse af forkerte data indsendt af medlemssterne. 
Frigørelsen af de væsentligste udenrigshandelsserier for årstidsudsving er i almindelig produktion. 
Arbejdet med at udvide denne frigørelse til også at omfatte de øvrige serier er ved at være afsluttet. 
Databaserne TREND og VOLIMEX er blevet gennemgået. En ny database - TREX - vedrørende 
transportformer er under udvikling. 
Genneførelsen af Intrastat-forordningen kan medføre, at der opstår et brud i de serier, der vedrører 
samhandelen inden for Fællesskabet. Der er iværksat en undersøgelse vedrørende opretning af de 
oplysninger, der indsendes af medlemsstaterne, og dette arbejde vil forsøgsvis skulle gennemføres 
inden udgangen af 1993. 
Der er blevet udarbejdet ekspresnoter om forskellige emner (kvartalsserier for EF-samhandelen med 
AVS-landene og landene i Central- og Vesteuropa). 
En række strukturundersøgelser har kunnet offentliggøres (EF-samhandelen med udviklingslandene, 
med de tidligere COMECON-lande, med de nye industrilande og med EFTA-landene). 
II.G. Internationalt samarbejde (politik 37) 
II.G.1 Samarbejde med udviklingslande, herunder også AVS-lande (Emne 49) 
a) Målsætninger 
udformning og udarbejdelse af EF's politik på området "statistisk samarbejde med 
ulande" 
samordning med GD I, GD VIII og i flere tilfælde med de øvrige generaldirektorater 
samordning med AVS-landene, landene i Asien og Latinamerika og landene ved den 
sydlige og østlige del af Middelhavet 
fastlæggelse af særlige samarbejdsprojekter 
udarbejdelse af det årlige program for Det Europæiske Uddannelsescenter for 
Udviklingslandenes Statistikere inden for Økonomi (CESD) 
samordning med CESD-nettet (Lissabon, Madrid, Munchen, Paris) 
"overblik" over gennemførelsen af det statistiske samarbejdsprogram på følgende 
områder, herunder opsyn med projekterne "i marken": 
STATISTISK UDDANNELSE 
UDENRIGSHANDELSSTATISTIK 
STATISTIK OVER UDVIKLINGEN AF LANDDISTRIKTERNE OG OVER 
FØDEVAREFORSYNINGSSIKKERHED 
STATISTIK OVER SOCIALPOLITIK 
ANDRE PROJEKTER 
koordinering med medlemsstaterne og EFTA-landene. Arbejdsgruppen "Statistisk 
samarbejde med ulande" 
- Paae 95 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL IH 
koordinering med de øvrige bilaterale og multilaterale kapitalindskydere 
de budgetmæssige og finansielle aspekter af det statistiske samarbejdsprogram, 
herunder: 
oversigt I og oversigt III; styringsværktøjet TBPS; Eurostats bankkonti i AVS-landene; 
aktioner finansieret via AEC; finansiering af CESD-nettet over budgetpost B-7-5031 
osv. 
b) Resultater 
Eurostat har fortsat arbejdet på dette område i nært samarbejde med GD I og GD VIII. 
Programmerne har som led i Lomé-Konventionen hovedsagelig været rettet mod AVS-landene. 
Andre aktiviteter har været foretaget i visse lande i det sydlige og østlige middelhavsområde samt i 
Asien og Latinamerika. 
EF-bistanden til uddannelse af statistikere er fortsat i Afrika, navnlig i de regionale skoler: IAMSEA 
(Kigali), ISSEA (Yaounde) samt i de statslige skoler med regionalt tilsnit: ENSEA (Abidjan), EASTC 
(Dar Es Salaam), og endelig på Kampalas universitet ISAE. Der er ydet bistand til visse 
portugisisktalende lande i Afrika og visse spansktalende lande i Latinamerika. Som led i PFSA-
projektet er der blevet ydet bistand til uddannelse i statistik i Zaire, Ghana, Botawana, Nigeria og 
Lesotho. 
Arbejdet med udvikling af udenriqshandelsstatistikkeme er fortsat, og de nationale og regionale 
"Eurotrace"-systemer er nu driftsklare på engelsk, spandk, fransk og portugisisk. Dette programmel er 
nu blevet installeret i en halv snes afrikanske lande. 
Systemets overgang til den operationelle fase er indledt i fire underregioner, som omfatter 41 AVS-
lande samt visse lande i Middelhavsområdet, Asien og Latinamerika. 
De første initiativer med henblik på udarbejdelse af statistikker om 
levnedsmiddelforsvninqssikkerheden og udvikling af landområder er taget som led i DIAPER II-
projektet ("Diagnostic Permanent"), som gennemføres af Det Permanente Mellemstatslige Udvalg til 
Bekæmpelse af Tørke i Sahel-området (ICDCS) med støtte fra EUF. 
Hovedparten af aktiviteterne i forbindelse med støtteprojekter vedrørende socialstatistikker i Togo, 
Benin, Mozambique, Uganda og Elfenbenskysten har kunnet afsluttes. I det sidstnævnte land er 
arbejdet foregået i nært samarbejde med Verdensbanken. Herudover er der blevet produceret et 
dokument vedrørende et projekt til udarbejdelse af sociale indikatorer på Mauritius. 
Som led i det fælles program med det tyske statistiske kontor er der blevet offentliggjort rapporter om 
Zimbabwe, Togo, Uganda, Namibia og Camerun. I samarbejde med ODA (Storbritannien) og INSEE 
(Frankrig) er der blevet udarbejdet en lang række INTER-STAT-publikationer. Af andre projekter kan 
særlig nævnes støtten til udvikling af nationalregnskaber i Tanzania, støtten til Trinidad og Tobago i 
forbindelse med modelisering og økonomiske prognoser samt deltagelsen i PIAF- og DIAL-
programmerne. Herudover har Eurostat deltaget aktivt i iværksættelsen af CASD, og endelig kan 
nævnes, at dokumentet vedrørende projektet "PCI-Afrika", fase VI, er blevet fremsendt til GD I og 
VIII, samt, at finansieringen heraf sandsynligvis vil kunne ske via regionalfondene. 
Fællesskabsprogrammet for statistisk samarbejde med udviklingslandene gennemføres af det 
europæiske center for uddannelse af statistiske økonomer fra udviklingslandene (CASD) i 
Luxembourg, og af nettet af nationale centre i Lissabon, Madrid, Munchen og Paris. 
Paae 96 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELHI 
Uddannelse af statistikere: 
a) Målsætninger 
Samordning af uddannelsesaktiviteterne for statistikere fra udviklingslandene, som støttes og 
finansieres af Fællesskabet (deltagelse i ledelse og funktion af CESD og centret i Munchen; 
koordinering og opfølgning af det andet projekt vedrørende EF-bistand til PFSA, støtte til oprettelse 
af nye uddannelsescentre). 
b) Resultater 
Kontrol med og afslutning af projektet "EF-støtte til programmet til statistisk uddannelse for 
Afrika" (PFSA), som finansieredes af EUF. Projektet omfattede aktiviteter på forskellige 
niveauer, som f.eks. støtte til overførsel af ISE-uddannelsen til Afrika, udsendelse af 
undervisere, omformulering af programmer, forberedelse og opfølgning af partnerskaber, 
levering af materiel og "afrikanisering" af personalet. Projektresultaterne har stort set været 
tilfredsstillende, selv om visse administrative problemer har været årsag til forsinkelser, 
som i høj grad skyldes visse af de kontraherende organisationer. Der er blevet udarbejdet et 
projekt ud fra de ikke anvendte midler. 
Udarbejdelsen af COMSTAT-projektforslaget, som omhandler statistisk uddannelse i alle 
AVS-landene i en femårs periode (1993-1997), og hvis generelle slutmålsætning er at opnå 
pålidelige og ajourførte statistikker i alle disse lande, er blevet afsluttet. 
Det nationale projekt vedrørende uddannelse af statistiske mellemledere i Zaire er løbet ind 
i alvorlige problemer på grund af den økonomiske og politiske situation i landet, herunder 
også situationen vedrørende det nationale statistiske kontor i Kinshasa. 
Der er blevet forberedt et projekt til støtte og teknisk bistand til EASTC i Dar Es Salaam. 
Formålet er uddannelse af mellemledere og videregående uddannelse. 
Koordinering og opfølgning af aktiviteterne i de europæiske CESD-centre (Paris, Lissabon, 
Madrid og Luxembourg) er fortsat og udbygget. 
Et projekt til støtte til den statistiske uddannelse i Laos er indledt. 
En undersøgelse af den statistiske situation i de fem portugisisktalende lande i Afrika har 
kunnet afsluttes. 
Der er blevet ydet finansiel støtte til Masters-stipendier til kandidater fra ENSEA i Abidjan. 
En undersøgelse af uddannelse i mikrodatalogi i AVS-landene er afsluttet, grundlaget for en 
undersøgelse omm uddannelsesbehovet hos den østafrikanske konference om 
udviklingskoordination er blevet udarbejdet, og endelig er der blevet udarbejdet 
undervisningsmateriel på video til videregående statistisk uddannelse. 
De væsentligste problemer har været, at to af de tre uddannelsesinstitutioner, som Eurostat støtter i 
den fransktalede del af Afrika (ISSEA i Yaounde og lAMSEA i Kigali), befinder sig midt i en meget 
alvorlig krise (navnlig økonomisk), som følge af institutionernes status som regionalskoler og de 
manglende bidrag fra de relevante bidragslande. Man håber imidlertid, at iværksættelsen af 
COMSTAT-programmet i løbet af det indeværende år vil kunne løse størstedelen af disse problemer. 
Page 97 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 111 
Statistikker til brug for levnedsmiddelpolitik og udvikling af landområder: 
a) Målsætninger 
Forbedring af de oplysninger, der er nødvendige til udformning og administration af 
levnedsmiddelpolitik (prognoser og udbytter, advarselssystemer, overvågning af forbrug, produktion 
og markedsføring af levnedsmidler, koordinering i marken, udvikling af undersøgelser). 
b) Resultater 
DIAPER ll-projektet (1988-1992) har gjort det muligt at forbedre kvaliteten af de statistiske 
oplysninger inden for korn- og kvægsektorerne og giver derigennem mulighed for bedre at definere 
de nationale politikker for selvforsyning på levnedsmiddelområdet og at koordinere disse på 
regionsplan. Af projektets væsentligste resultater kan særlig nævnes: 
den landbrugsstatistiske tjenestes overtagelse af de årlige landbrugsundersøgelser, 
gennemførelsen af disse undersøgelser, 
oprettelse af en database i hvert af landene og koordinationen heraf på regionsplan. 
Herudover har projektet udarbejdet diagnosemetoder og givet tjenestegrenene retningslinjer i 
forbindelse med dde nye informationskrav vedrørende levnedsmiddelforsyningssikkerheden ved at 
indføre prøveundersøgelser (lagre og forbrug) i forbindelse med andre poster i kornbalancen end de, 
der vedrører selve produktionen. Der er ligeledes arbejdet med markedsføringen og risikoanalysen. 
De væsentligste problemer har været: 
bevidstgørelse af beslutningstagerne for så vidt angår disse oplysningers betydning for de 
pågældende landes levnedsmiddelstrategi og -sikkerhed, 
den forsinkede finansiering af projektet, 
den svigtende edb-behandling i visse landes nationale statistiske kontorer, 
mangten på medarbejdere: størstedeten of landene, 
den begrænsede offentliggørelse af situationsanalyserne, 
den manglende kontrol med gennemførelsen af de valgte metoder i marken, 
den for svage forbindelse mellem DIAPER-projekteme og andre, supplerende projekter. 
Som led i projektet "Udvikling af systemet til landbrugsundersøgelser i Tunesien" er der ydet teknisk 
støtte og stillet mikrodatamater til rådighed for at forbedre databehandlingen af de statistiske 
landbrugsundersøgelser, og der er undersøgt ny metoder. 
Der er foretaget planlægning (i samarbejde med Commonwealth-sekretariatet) af seminaret om 
afrikanske informationssystemer vedrøørende levnedsmiddelforsyningen, som blev afholdt i Nairobi. 
Samarbejde på området for udenrigshandelsstatistikker 
a) Målsætninger 
Undersøgelse, forbedring og udvikling af udenrigshandelsstatistikkeme i udviklingslandene og disses 
regionale organisationer (metodologisk støtte, indførelse af det harmoniserede system, indførelse af 
SYDONIA- og TRACE-programmellerne). 
Page 98 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL HI 
b) Resultater 
Støtteaktiviteterne til udenrigshandelsstatistikområet er stort set forløbet positivt. Arbejdet har fulgt to 
hovedlinjer Udvikling af EUROTRACE-programmellet og gennemførelse af regionale programmer til 
støtte for udenngshandelsstatistikken. 
For så vidt angår "udviklingsdelen af programmellet er modulet "EUROTRACE NATIONAL" (som 
erstatter den tidligere version TRACE) blevet ajourført, og brugervejledningen findes nu på fransk og 
engelsk. Dette programmel blev præsenteret for de underregionale AVS-organisationer i november 
1990. Parallelt hermed er modulet "EUROTRACE REGIONAL" blevet udviklet, og dette modul blev 
præsenteret for de underregionale AVS-organisationer i oktober 1992. Erfaringerne fra de allerede 
udførte installationer viser, at det førstnævnte modul fuldt ud opfylder de statistiske kontorers behov, 
nemlig: 
Hurtig produktion af udenrigshandelsstatisktikkerne, 
kontrol med oplysningernes kvalitet og hvor udtømmende, de er, 
oprettelse af databaser, 
sammenlignelighed mellem de oplysninger, der produceres på underregionalt niveau. 
Det faktum, at Eurotrace kører på mikrodatamater gør dette værktøj let tilgængeligt for personale 
med grundlæggende kundskaber til mikrodatamatik. 
Gennemførelsen af de regionale programmer har givet sig udslag i identifikation og iværksættelse af 
programmer med: 
Det Vekonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS) og Det Vestafrikanske 
Vekonomiske Fællesskab (EAEC), 
Kommissionen for Det Indiske Ocean (IOC), 
PTA ("Preferential Trade Area") for Vest- og Sydafrika, 
Organisationen af Vestkaraibiske Stater. 
Generelt omfatter disse programmer to faser. Først en fase, hvor oplysningerne normaliseres, der 
indføres på regionalt niveau en statistikforordning, en nomenklatur med udgangspunkt i Det 
Harmoniserede System, et fælles tolddokument. Derefter en fase, hvor dataindsmlingsprocedureme 
på nationalt og regionalt plan forbedres, EUROTRACE-programmellet installeres, og der på regionalt 
plan oprettes en informatiktjeneste, der har til opgave at vedligeholde programmellet og at forestå 
uddennelsen i EUROTRACE for de nationale ledere. I perioden fra 1989 til 1992 er EUROTRACE 
NATIONAL blevet installeret i følgende stater: Togo, Nigeria, Benin, Ghana, Zimbabwe, Botswana; 
Mauritius og Den Centralafrikanske Republik. 
Når der ses bort fra visse enkeltstående problemer (samarbejdsvanskeligheder mellem de national 
toldvæsener og de statistiske kontorer, mangel på personale med kendskab til mikrodatamater osv.), 
som af og til forsinker produktionen af udenrigshandelsstatistikkeme, har størstedelen af de stater, 
der har fået installeret EUROTRACE, gjort betydelige fremskridt. Vanskelighederne skyldes nu 
nærmere, at der er et stadigt stigende antal stater, der ønsker at få EUROTRACE-programmellet, og 
at dette giver problemer med planlægningen. 
- Page 99 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
Samarbejde på området for sociale statistikker 
a) Målsætninger 
Produktion (og styrkelse af de nationale produktionskapaciteter) af statistiske oplysninger, der giver 
mulighed for at måle og følge de sociale følger af de strukturelle tilpasningsprogrammer. Særlig 
statistisk støtte til projektet "De sociale aspekter af strukturtilpasninger", deltagelse i projektets 
styringsgruppe samt støtte og teknisk bistand til arbejdet (husstandsundersøgelser osv.), som udføres 
i de deltagende lande. 
b) Resultater 
Eurostat har på dette område søgt at tilpasse sig den øjeblikkelige situation frem for at søge at 
udvikle et nøglefærdigt system med standardundersøgelser. De følgende aktionsprogrammer viser 
Eurostats aktiviteter på området i perioden fra 1989 til 1992: 
Indførelse af projektet Banque d'Information Permanente (BIP) vedrørende husstandenes 
levevilkår i Togo, 
afslutning af budget- og forbrugsundersøgelsen i Benin, 
undersøgelse af det strukturelle tilpasningsprograms indvirkning på levevilkårene for 
husstandene i Elfenbenskysten, 
undersøgelse af levevilkårene i Mozambique, 
undersøgelse af den uformelle sektor i et miljø, der er under tilpasning i Uganda, 
identifikation af er projekt til udarbejdelse af sociale indikatorer i Mauritius. 
Disse foranstaltninger har generelt lidt under de ustabile lokalpolitiske forhold samt store 
personaleændringer. Herudover har der været betydlige forsinkelser i dataindsamling og -produktion 
på grund af de store oplysningsmængder, der skal behandles. Det har ikke desto mindre været muligt 
at offentliggøre relevante oplysninger om husstandenes levevilkår. 
Statistisk samarbejde inden for andre områder 
a) Målsætninger 
Gennemførelse af specifikke projekter på andre områder end de ovenfor anførte. 
b) Resultater 
i/ For så vidt angår publikationer, har man som led i det fælles program med det tyske 
statistiske kontor fra 1990 offentliggjort to årlige rapporter om Zimbabwe, Togo, Uganda, 
Namibia og Camerun. I samarbejde med ODA (Storbritannien) og INSEE (Frankrig) er der 
blevet udgivet halvårlige INTER-STAT-publikationer (som er rettet til statistikere, der 
arbejder i udviklingslandene). 
ii/ Et projekt til vurdering af nationalregnskaber i Tanzania i løbende priser har kunnet 
afsluttes. 
- Paae 100 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELHI 
iii/ For så vidt angår opdateringen af basen Cronos-ZPVD (som blev besluttet for at forbedre, 
aktualiserere og sanere de indeholdte data og derigennem give basis for en nyudgivelse), er 
der indledt en ajourføring af de fleste områder i basen. Dette arbejde sker stort set på edb-
basis, og basen vil være opérationnel i maj 1993. Den pågældende publikation er ved at 
være færdiggjort, således at den første sprogudgave forventes at kunne udkomme i 
slutningen af 1993. 
iv/ Som led i Samarbejdsudvalget for Statistisk Udvikling i Afrika (CASD) har Eurostat deltaget 
i møder med de vigtigste bi- om mulitilaterale bidragsydere. Eurostat har formandskabet i 
underudvalget for uddannelse og deltager i underudvalget for administration af afrikanske 
statistiksystemer. 
v/ Et samarbejdsprojekt med CRESET (Den Tredje Verdens Regionale Center for Studier) i 
Bogota har givet sig udslag i en indledende sondering, der har vist, hvilke metoder, der vil 
ksulle anvendes i samarbejdet om udenrigshandelsstatistikkeme, overførsel af 
informationer og adgang til databaser. En række Eurostat-publikationer er endvidere blevet 
overført til CRESET. 
Samarbejdsaktiviteterne på det statistiske område med SIECA (Det Permanente Sekretariat 
for Den Generelle Traktat om Vekonomisk Integration I Centralamerika) er blevet fastlagt, 
og Eurostat-medarbejdere har været udsendt til at kontrollere: 
Installationen af edb-udstyr i samtlige SIECA-lande, 
edb-udstyrets korrekte funktion, samt at det anvendes i henhold til de vedtagne 
retningslinjer (hurtigere behandling af oplysningerne og overførsel af de statistiske 
informationer om udenrigshandelen til SIECA), 
uddannelsesbehovet, der kan sirke en optimal udnyttelse af materiellet. 
De udsendte medarbejdere kunne konstatere, at materiellet rent faktisk var til stede og at det 
fungerede. Dette var dog ikke tilfældet i Panama, hvor materiellet var "forsvundet" i tolden som følge 
af politiske uroligheder. 
vi/ Udvikling af Langfristede Analyse- og Tilpasningsinstrumenter (DIAL): Der er blevet fastlagt 
et treårigt arbejdsprogram. Der er blevet foretaget en række undersøgelser af forskellige 
makroøkonmiske aspekter i forbindelse med strukturtilpasningen i Camerun, Burkina Faso 
og Ghana. I Ethiopien er følgerne af passagen fra krigsøkonomi til fredsøkonomi blevet 
vurderet. I Afrika og Asien er der blevet foretaget en række landbrugsrelaterede analyser, 
og der er endelig udført en række arbejder for bedre at kunne vurdere den uformelle sektors 
rolle og dens dynamik i forbindelse med tilpasningen af de afkrikanske økonomier. 
Denne række af arbejder har utvivlsomt givet DIAL gode erfaringer med analyser af strukturelle 
tilapsninger. 
vii/ Programmet til International Prissammenligning I Afrika: Efter gennemførelsen af Fase V i 
1985 er der blevet tilrettelagt et nyt program (Fase VI), hvori 23 afrikanske stater vil deltage. 
Programmet målsætning er en styrkelse af de nationale statistiske kontorers pris- og 
nationaregnskabstjenester. 
vi i i/ I Trinidad og Tobago har støtteprojektet til makroøkonomisk planlægning og modelisering 
kunnet afsluttet i slutningen af 1992. Forsinkelserne skyldes navnlig, at der ikke har været 
tilstrækkelige statistiske serier til rådighed, samt at personalet ikke var uddannet i 
makroøkonomiske sammenhænge. Til trods herfor har projektet gjort det muligt at 
producere en model til kortsigtede økonomiske prognoser, hvilket svarer til de etablerede 
målsætninger og de lokale myndigheders forventninger. 
Paae 101 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
ix/ Programmet til Information for Skattemyndighederne (PIAF): Dette projekt har til formål at 
udvikle integrerede edb-værktøjer, der vil kunne forbedre de offentlige myndigheders 
økonomiske og finansielle forvaltning. I denne sammenhæng har Eurostat deltaget i: 
Finjusteringen af udenrigshandelseprogrammellet Eurotrace, 
den indledende gennemførlighedsundersøgelse vedrørende et programmel, der kan 
nvendes til behandling af investeringsbudgettet, 
udviklingen af ERE/TES-modulet til behandling af oplysninger vedrørende 
nationalregnskaberne. 
II.G.2 Samarbejde med landene i Central- og Vesteuropa (Emne 90) 
Samarbejdet på statistisk plan med landene i Central- og Vesteuropa er, for så vidt angår metode og 
finansieringsform, delt op i to veldefinerede sektorer: Samarbejde med de lande, der ikke var dele af 
den tidligere Sovjetunion (PHARE) og samarbejde med de tidligere sovjetrepublikker (TAC I S). Inden 
for rammerne af dette samarbejde omfattes de baltiske lande dog af PHARE-programmet. 
Samarbejde med PHARE-landene 
a) Målsætninger 
Udarbejdelse, administration og samordning af samarbejdsaktioner på det statistiske område med 
henblik på i sammenhængen af disse lande at udvikle infrastruktur, teknik og metoder til fremme af 
oprettelsen af statistiske systemer, der er kompatible med omskiftningen til markedsøkonomi og 
demokratiske samfundsforhold. 
Bistand til de nationale statistiske kontorers udformning og planlægning af databehandlingssystemer 
(programmel og maskinel). 
Eurostat er for PHARE-landene hovedkoordinator mellem disse lande og de institutioner, der yder 
bistanden (G-24). 
b) Resultater 
Samarbejdet indledtes i 19189 med Polen og Ungarn. I den følgende tid er dette samarbejde 
udbygget, og hovedvægten lægges nu på praktisk uddannelse ud fra de erfaringer, der er gjort i EF-
sammenhæng frem for teori. For nylig er EF-nomenklaturerne for økonomiske aktiviteter og 
udenrigshandel blevet indført. 
Der er blevet gennemført en licitation vedrørende levering af edb-udstyr til det polske statistiske 
kontor, og en lignedne licitation er i gang for Ungarns vedkommende. 
I 1990 blev Tjekkoslovakiet medtaget i programmet, og samarbejdet var allerede ved at vise sine 
første resultater, da opdelingen af denne stat blev meddelt. I slutningen af 1992 gik samarbejdet i stå, 
men fra begyndelsen af 1993 har de to separate statistiske kontorer hver for sig forberedt et nyt 
program. 
- Page 102 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL IH 
Licitationer vedrørende edb-udstyr til disse to statistiske kontorer er ligeledes under udarbejdelse. 
I 1991 indledte Eurostat et samarbejde med det statistiske kontor i Rumænien, i fortsættelse af et 
allerede eksisterende samarbejde fra det franske statistiske kontors side. Der er blevet udviklet et 
omfattende samarbejdsprogram, som er blevet iværksat, og i 1992 varetog det franske statistiske 
kontor endnu hovedparten af de praktiske opgaver i samarbejdet. 
Leveringen af edb-udstyr, som finansieres af et nationalt PHARE-program, er indledt, og der arbejdet 
i øjeblikket på at integrere denne nye teknologi i statistikproduktionen. 
Samarbejdsprogrammet med de baltiske republikker (Estland, Letland og Littauen) er blevet 
udarbejdet af EFTA i samarbejde med Eurostat. Gennemførelsen af programmet udføres navnlig af 
de svenske og finske statistiske kontorer, og aktiviteterne medfinansieres af EF. 
Licitationer vedrørende edb-udstyr til disse tre statistiske kontorer er under udarbejdelse. 
Eurostats samarbejde med Albanien, Slovenien og Bulgarien er først blevet indledt i 1992. De 
statistiske kontorer i Slovenien og Bulgarien har netop udarbejdet et samarbejdsprogram, og det 
forudses, at disse programmer vil kunne iværksættes i 1993. 
Samarbejde med de tidligere sovjetrepublikker (TACIS) 
a) Målsætninger 
Målsætningerne for samarbejdet med TACIS-landene er de samme som for PHARE-landenes 
vedkommende, men på grund af disse landes størrelse og opgavens omfang har det været 
nødvendigt at tilrettelægge arbejdet på en anden måde, således at man i højere grad sigter på 
"uddennelse af undervisere" via et generelt uddannelsesprogram (TES-FSU), ledsaget af et teknisk 
bistandsprogram. 
b) Resultater 
De første kontakter med henblik på at forberede samarbejdet fandt sted i 1991. Aktiviteterne i 1992 
var koncentreret omkring udviklingen af samarbejdsprogrammerne med de enkelte republikkers og 
SNG's statistiske kontorer. I 1992 blev der også afholdt et introuktionsseminar, rettet til ledende 
medarbejdere pfra de statistiske kontorer, og disse seminarer er blevet fortsat i 1993. Rådgivere på 
højt niveau (tidligere direktører for de statistiske kontorer og lignende) har allerede afsluttet deres 
indledende identifikationsopgaver i hovedstæderne, som havde til formål at forberede de statistiske 
udviklingsprogrammer for de kommende år. 
- Page 103 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELIII 
III. Fællesskabets aktiviteter 
III.A. Fællesskabets finansielle ressourcer (politik 41 ) 
III.A.1 Bruttonationalindkomsten (Emne 25) 
a) Målsætninger 
Med Rådets direktiv af 13. februar 1989 fik statistikken og navnlig nationalregnskabet tildelt en ny 
vigtig rolle: medlemsstaternes bruttonationalindkomst i markedspriser (BNImp) kom til at danne 
grundlaget for beregningen af en ny "egen indtægt" på EF's budget. BNImp anvendes også til at 
vurdere, i hvilket omfang medlemsstaternes økonomiske politik er koordineret. Derfor er der med 
hjemmel i direktivet nedsat et forvaltningsudvalg, som har til opgave at analysere og fremme 
sammenligneligheden og repræsentativiteten af de årlige beregninger af BNImp. Gennem 
forvaltningsudvalget varetager Eurostat koordineringen af arbejderne og forberedelsen og 
tilrettelæggelsen af møderne. Udvalget har også til opgave at komme med henstillinger, som skal 
forbedre sammenligneligheden og repræsentativiteten af de nationale beregninger; Eurostat skal 
naturligvis kontrollere, om henstillingerne iværksættes i de pågældende lande. 
b) Resultater 
Efter en fase, hvor man etablerede sig institutionelt, og under hvilken udvalgets sammensætning og 
forretningsorden blev fastlagt, viste de første drøftelser hurtigt, at det var nødvendigt at foretage en 
dybtgående revision af nationalregnskabssystemerne i Luxembourg, Grækenland og Portugal. Der 
var for flere andre landes vedkommende behov for straks at gå i gang med en række vigtige 
statistiske arbejder, hvortil der er forudset såvel finansiel som teknisk EF-støtte. Udvalget gik derefter 
over til at afgrænse indholdet af de opgørelser, som aile landene har skullet indsende, først i kort 
form, senere mere detaljeret, for at beskrive de kilder og beregningsmetoder, der er anvendt til at 
beregne BNI mp. På grundlag af de nationale opgørelser har Eurostat udarbejdet og forelagt Rådet 
en rapport for hvert land - foreløbig med undtagelse af Grækenland og Portugal, idet man venter på, 
at disse lande får afsluttet deres allerede nævnte revisionsarbejde. Ved hjælp af disse rapporter har 
det været muligt at fastslå de stærke og de svage sider af de forskellige nationale procedurer til 
beregning af BNImp. Efter at være blevet drøftet i forvaltningsudvalget har de henstillinger, der er 
fremsat i rapporterne, tjent som grundlag for formulering af de forbehold, som Kommissionen har 
meddelt medlemsstaterne i medfør af Rådets forordning 1552/89: BNI-værdiansættelserne for år t-4 
erklæres for definitive pr. 1. oktober år t, dog ikke når der er tale om forbehold, der er meddelt inden 
dette tidspunkt enten af det pågældende land eller af Kommisisonen. 
Desuden har drøftelsen af rapporterne vist, at det er nødvendigt at foretage en dybtgående analyse 
af visse problemer, som må løses tværnationalt, dvs. at situationen i de forskellige medlemsstater 
skal tages op samtidig. Udvalget har således allerede drøftet problemet omkring afgrænsning af 
medlemsstaternes økonomiske område; dette spørgsmål blev endeligt afgjort den 26.7.91 ved en 
kommissionsbeslutning på forslag af Eurostat. Desuden er man nået langt med arbejdet og 
drøftelserne i forbindelse med følgende emner, som vil kunne få en betydelig indvirkning på 
beregningen af BNI: 
overgang fra BNP til BNI (i samarbejde med udvalget for monetær og finansiel statistik og 
handelsbalancen); 
værdiansættelse af den imputerede lejeværdi; 
Page 104 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELHI 
klassificering af skatter og offentlige tilskud; : 
spørgsmålet om, hvorvidt BNI som målestok er tilstrækkeligt udtømmende; der er jo her 
tale om et væsentligt og komplekst spørgsmål, hvor Eurostat for nylig har foreslået 
medlemsstaterne et handlingsprogram, som skal udvide den statistiske dækning af 
produktive aktiviteter, navnlig dem, der indgår i undergrundsøkonomien. Hovedformålet 
med handlingsprogrammet er systematisk at samle dels oplysninger om befolkningsforhold 
og beskæftigelse, dels resultaterne af den skattemæssige kontrol. Under alle 
omstændigheder vil programmet først være fuldstændig iværksat ved udgangen af 1994. 
En række andre spørgsmål er man derimod først lige begyndt at undersøge, fordi der hidtil har været 
mangel på midler og medarbejdere. Det drejer sig om følgende: 
behandlingen af det offentlige samt private ikke-udbyttegivende institutioner; 
behandlingen af finansielle institutioner; 
fordeling af forbrug af rå- og hjælpestoffer og endelig anvendelse; 
forskellen mellem teoretisk moms og effektiv moms; 
vurdering af værditilvæksten i landbruget. 
Hvad angår sidstnævnte emne, har forvaltningsudvalget som princip valgt at samarbejde med 
arbejdsgruppen vedrørende landbrugsregnskaber. De første dokumenter vedrørende disse emner 
skulle gerne foreligge inden udgangen af 1993. 
III.A.2 Fællesskabets egne ressourcer (Emne 47) 
a) Målsætninger 
At oprette et system til vurdering af Fællesskabets egne ressourcer. 
b) Resultater 
Der er blevet foretaget ændringer i databasen TARIC for at kunne harmonisere nomenklaturdelen 
med erhvervserklæringen og kode toldsatserne. Dette arbejde forventes afsluttet i begyndelsen af 
1994. 
III.B. Informationspolitik (politik 42) 
III.B.1 Formidlingspolitik (Emne 15) 
a) Målsætninger 
Den generelle målsætning er at give interne og eksterne brugere bedre og lettere adgang til de 
statistiske informationer. 
Paae 105 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 111 
b) Resultater 
Aktiviteterne har været koncentreret om 3 hovedpunkter: 
Det overordnede formål med formidllngspolitikken er at gøre det lettere for såvel interne som 
eksterne brugere at få adgang til statistiske oplysninger. Aktiviteterne er orienteret i tre retninger: 
1° Tilrettelæggelse af produkter 
De forskellige produkter, der tilbydes brugerne, er tilrettelagt med udgangspunkt i 
databasernes arkitektur, og alle Eurostats offentligt tilgængelige data er indlæst i 
referencedatabaser, der kan konsulteres med enkle og brugervenlige værktøjer. Arbejdet er 
på nuværende tidspunkt lagt i helt faste rammer, men endnu ikke helt afsluttet. 
Der er med de fastlagte målsætninger for øje foretaget en fuldstændig omlægning af 
produktionen af trykte publikationer, og princippet om at sondre mellem publikationer, der 
henvender sig til den brede offentlighed, og statistiske dokumenter, der henvender sig til 
specialister, som nu er gennemført i praksis, er blevet generelt accepteret og fungerer godt, 
hvilket har betydet en stor forenkling for brugeren. 
Der er taget nye medier i brug, som skal gøre dataene endnu lettere tilgængelige (CD-ROM, 
disketter, PC-SIMPLE osv.). 
2° Oplysningsvirksomhed 
Oprettelse og igangsætning af et informationskontor, som kan foretage den foreløbige 
behandling af alle eksterne forespørgsler. 
Etablering i samarbejde med de nationale statistiske kontorer af et net af europæiske 
formidlingscentre, der kan vejlede om, hvilke oplysninger der findes, og hvor de kan hentes. 
Omlægning og regelmæssig udgivelse af kataloget over alle Eurostats produkter, udgivelse 
af månedsbulletinen "Just Published" på tre sprog og grundig ajourføring af kataloget. 
Omlægning af materiale, der distribueres gratis. 
3° Formidling af statistiske oplysninger 
Den samlede formidlingspolitik er blevet ændret i mere kommerciel retning og vil fremover 
snarere blive orienteret mod informationsformidlerne end slutbrugerne. Eurostat har 
gennemgået samtlige formidlingskontrakter og tilstræbt en langt større spredning og 
specialisering af formidlerne på såvel statistiske områder som medier. 
III.B.2 Public relations (Emne 16) 
a) Målsætninger 
Det primære formål med PR-aktiviteteme er at fremme Eurostats image både indadtil og udadtil. 
- Paae 106 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELHI 
b) Resultater 
Eurostat har fastlagt en systematisk intern kommunikationspolitik baseret på udgivelsen af 
nyhedsbrevet "Eurostat-info", der udsendes mindst én gang om måneden til alle ansatte i Eurostat. 
Nyhedsbrevet beretter om udfaldet af møder, aktiviteterne i de forskellige afdelinger og 
personaleændringer. 
Hvad angår kommunikationen udadtil er der udarbejdet en række projekter: 
Bulletinen for De Europæiske Fællesskaber, der udkommer hver måned, er udvidet med et 
afsnit, hvor Eurostat redegør for sine statistiske aktiviteter. I afsnittet gennemgås de 
vigtigste resultater på det statistiske område, og læserne informeres om nye udgivelser. 
Månedsbrevet "Det grænseløse Europa", der udgives i stort oplag af generaldirektorat X, 
indeholder et statistisk indlæg med fire statistiske indikatorer vedrørende et bestemt emne, 
hvilket giver mulighed for at sammenligne medlemsstaterne indbyrdes. 
Skemaerne i "Tal, der fortæller", som blev udarbejdet for de 12 medlemsstater i 1989/90 og 
for de 19 lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde i 1991/92, indeholder de 
vigtigste statistiske indikatorer. Skemaerne er henvendt til et bredt publikum og uddeles i 
forbindelse med messer og udstillinger. Private instanser har i visse lande støttet 
publikationen og udsendt den i større oplag. 
Den nye publikation "Sigma - The bulletin of European statistics" har til formål at holde 
brugerne af Eurostats produkter og tjenester orienteret om aktiviteterne i forbindelse med 
udviklingen og iværksættelsen af det europæiske statistiske system samt om Eurostats 
seneste initiativer. 
En arbejdsgruppe har fået til opgave at belyse Eurostats image, og der er i den forbindelse 
gennemført en undersøgelse blandt medarbejderne. Undersøgelsen har givet et fingerpeg 
om, hvilken indstilling disse har til Eurostat, og hvor der skal satses i fremtiden, og den har 
således kunnet anvendes som udgangspunkt for fastlæggelsen af en egentlig 
kommunikationspolitik. 
De nævnte aktiviteter har krævet følgende to former for ressourcer: 
arbejdskraft: 2 eksternt ansatte (kategori A og C), 
specifikke ressourcer: udgifter til udarbejdelse af Sigma (8 000 ECU for hver af de fem 
udgivelser hvert år) samt udgifter til oprettelse af en arbejdsgruppe og udarbejdelse af en 
rapport (i alt 35 000 ECU). 
III.B.3 Sammenfattende analyser (Emne 17) 
a) Målsætninger 
Målsætningen var i dette tilfælde langt mere beskeden, idet de menneskelige ressourcer var ret 
begrænsede. 
b) Resultater 
Det drejede sig om at bibeholde det allerede eksisterende, dvs. publikationen "Statistiske 
Basisoplysninger", der udkommer én gang om året og publikationen "Eurostatistics", der udkommer 
én gang om måneden. Desuden er Europa i Tal blevet revideret og nu udkommet i tredje udgave. 
Den personaletilgang, der er sket i afdelingen i de seneste år, har gjort det muligt at tage fat på 
oprettelsen af et system for konjunkturoplysninger og revisionen af konjunkturpublikationeme, som 
ventes gennemført ved udgangen af 1993. 
Paae 107 • 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DELHI 
III.B.4 Data-shop (Emne 18) 
a) Milsætninger 
Beskrivelse: 
Rådgivnings- og dokumentationstjeneste 
Tilvejebringelse og distribution af Eurostats publikationer 
Tilvejebringelse af statistiske data fra Eurostats trykte publikationer eller databaser eller 
andre nationale (statistiske kontorer, centralbanker osv.) og internationale kilder (FN, IMF, 
OECD osv.). 
Udarbejdelse af rapporter o.l. for generaldirektoraterne 
Rådgivning vedrørende oplysninger i databaser uden for institutionerne 
Afholdelse af kurser i brugen af Eurostats produkter 
Disse aktiviteter er rettet mod såvel Kommissionen og de øvrige institutioner som offentlige og 
private instanser. 
b) Resultater 
I perioden 1989-1992 kunne der konstateres en voldsom stigning i henvendelserne og en nærmest 
eksplosiv vækst i forespørgsler, der krævede Data-shoppens aktive medvirken i form af 
genbehandling af data. 
Opgørelse for perioden 1989-1992 
Antal behandlede forespørgsler 74 350 
Fakturaer udstedt af Publikationskontoretl ) 191 800 ECU 
(ekskl. bånd og abonnementer) 
Udgifter til anvendelse af eksterne baser, 
der afholdes af Eurostat og de øvrige generaldirektorater 536 000 ECU 
Antal kursusdeltagere 
(kun 1992) 376 
IV. Institutionernes aktiviteter 
IV.A. Eurostats tekniske infrastruktur (politik 51 ) 
IV.A.1 Datasikkerhed (Emne 10) 
a) Målsætninger 
Det primære formål med aktiviteteme på dette område er at undersøge og fastlægge edb-mæssige 
og administrative datasikkerhedsprocedurer for såvel lokale maskiner som datanettet. 
1 ) Data-shoppens tjenester er gratis for en række priviligerede brugere, heriblandt EF-institutionerne. 
Page 108 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL HI 
b) Resultater : 
Dette omfatter fastlæggelse og iværksættelse af foranstaltninger til varetagelse af datasikkerheden 
og beskyttelse af fortrolige statistiske data inden for Eurostat, heriblandt: 
fastlæggelse af grundlæggende retningslinjer for behandlingen af fortrolige data, 
iværksættelse af en undersøgelse af sikkerheden i de lokale supportenheder (LSU), 
udarbejdelse af en handlingsplan til forbedring af datasikkerheden, 
fastlæggelse af sikkerhedsprocedurer, 
integrering af værktøjer og programmel i UNIX og DOS med henblik på datasikkerhed. 
IV.A.2 Generelle tjenester (Emne 11) 
a) Målsætninger 
Det primære formål er at udvikle en række sammenhængende tjenester, der dækker et bredt behov 
inden for behandling og formidling af statistiske oplysninger (herunder også aspekter vedrørende 
kontormaskinel). 
b) Resultater 
Den infrastruktur, der danner basis for telekommunikationen med medlemsstaterne, er i den 
omhandlede periode blevet forbedret. Der er således i forbindelse med STATEL-projektet blevet 
udviklet og implementeret en række primitiver til fire protokoller (Kermit, uucp, FTP og X.400). 
STADIUM-projektet, der gør det muligt regelmæssigt at modtage data fra medlemsstaterne, har siden 
1990 kørt på denne infrastruktur. 
STRINGS-projektet, der har til formål at automatisere produktionen af statistiske rapporter og 
publikationer, er blevet udviklet og taget i brug. Der er udformet en grænseflade til Eurostats 
applikationsmiljø. Den udviklede infrastruktur benyttes stadig hyppigere, typisk i forbindelse med 
standardpublikationer eller publikationer, hvor der optræder mange gentagelser, eller som er meget 
komplicerede at fremstille. 
PC.SIMPLE er et nyudviklet programmel, der giver mulighed for at gå ind i Eurostats offentligt 
tilgængelige databaser og hente oplysninger over i brugerens egen arbejdsstation (PC). Der findes et 
supplerende værktøj til visualisering og manipulering af data (CUB'X). 
Der er med hjælp fra en ekstern konsulent foretaget en undersøgelse med henblik på at fastlægge 
rammerne for Eurostats lokale kontormaskinel. Anbefalingerne fra denne undersøgelse vil hen ad 
vejen blive taget til følge. 
IV.A.3 Nye edb-metoder (Emne 12) 
a) Målsætninger 
Det primære formål er at undersøge nye edb-metoder til statistiske anvendelser og at koordinere 
Eurostats aktiviteter inden for standardisering, elektronisk dataudveksling (EDI) og telematiknet. 
Page 109 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
b) Resultater 
I 1989 blev der på Eurostats initiativ nedsat en arbejdsgruppe, der skulle udvikle statistiske 
meddelelser, den såkaldt MD6-gruppe, under Western Europe/Edifact Board. Arbejdsgruppen består 
af deltagere fra de nationale statistiske myndigheder, OECD, FN/ECE samt en række 
standardiseringsgrupper. 
Arbejdsgruppen har primært beskæftiget sig med: 
at udvikle en generisk meddelelse til udveksling af aggregerede data mellem statistikere 
(GESMES-meddelelsen), 
at udvikle meddelelser, der kan benyttes til udveksling af internationale statistikker og 
navnlig EF-statistikker (CUSDEC/INSTAT-meddelelsen til INTRASTAT-projektet), 
at udvikle meddelelser til udveksling af nomenklaturer (CLAREQ og CLASET), 
at udvikle meddelelser, der gør det muligt at overføre de oplysninger, der kræves af 
centralbanker og statistiske kontorer til udarbejdelse af statistikker vedrørende 
betalingsbalancen. 
I 1992 blev der desuden iværksat en gennemførlighedsundersøgelse i de tolv medlemsstater 
vedrørende et "distribueret statistisk informationssystem" (SISR). Den valgte løsning er blevet 
godkendt i EFTA-landene. Den endelige rapport indeholder en række anbefalinger samt et femårigt 
arbejdsprogram. 
IV.A.4 Edb-arkitektur (Emne 13) 
a) Målsætninger 
Formålet med aktivititeme på dette område er at udstyre Eurostats brugere med de edb- og 
kontorværktøjer, de har brug for i forbindelse med udførelsen af deres arbejde. 
b) Resultater 
Samtlige tjenestemænd i Eurostat er i dag udstyret med en PC/MS.DOS-arbejdsstation, der via 
lokalnettet er tilsluttet en samling Unix-servere. Serverne er forbundet via en højhastighedslinje til 
Edb-centerets datamaskiner. Der blev installeret over nye 500 PC'er i perioden 1989-1992. 
Unix-maskinemes ydeevne og lagerkapacitet er samtidig blevet øget, hvilket har betydet, at langt 
flere opgaver i forbindelse med udarbejdelse af statistikker vil kunne udføres på lokalt plan. Det 
hyppigst anvendte programmel til dette formål er ORACLE, SAS og FAME. 
IV.A.5 Sektorbestemte applikationer (Emne 14) 
a) Målsætninger 
Hensigten med aktiviteterne på dette område er at give Eurostats produktionsafdelinger mulighed for 
både at varetage behandlingen og formidlingen af de statistiske data, samtidig med at der sikres den 
fornødne koordinering mellem de forskellige informationssystemer. 
Paae 1 in 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-199 2 - DEL UI 
b) Resultater 
I 1991 og 1992 blev der med bistand fra eksterne konsulenter gennemført en undersøgelse af 
arkitekturen for Eurostats informationssystemer. De vigtigste anbefalinger (sondring mellem 
produktions-, reference- og formidlingsmiljøer, fokus på metadataenes fundamentale rolle, oprettelse 
af centrale datakataloger osv.) undersøges nu nærmere, og en række prototyper er under 
udarbejdelse. 
Eurostat har i referenceperioden foretaget en revision af de fleste grundlæggende systemer, navnlig i 
forbindelse med at Kommissionens edb-center er gået bort fra ICL/VME-systemet. Arbejet har 
primært drejet sig om CRONOS (database for kronologiske serier), SABINE (database for 
nomenklaturer) og OSIRIS (generering af statistiske tabeller). 
Indførelsen af et nyt system til Indsamling af statistikker over EF-samhandelen den 1. januar 1993 har 
også været forbundet med en del arbejde (COMEXT93). 
En række nye informationssystemer er desuden allerede udviklet eller under udvikling til behandling 
af bl.a. regionalstatistikker, data vedrørende landbrugsbedrifternes struktur, sociale statistikker, 
betalingsbalancen, 
IV.A.6 Forvaltning af databaser (Emne 19) 
a) Målsætninger 
Aktiviteterne på dette område omfatter den daglige forvaltning af Eurostats generelle tjenester i 
forbindelse med både modtagelse og formidling af data. Målsætningerne for arbejdet er i korte træk: 
a) at rationalisere tjenesterne for at finde frem til mere rentable løsninger 
b) at udvikle de fornødne generelle tjenester for at øge effektiviteten og forbedre 
oplysningernes pålidelighed og aktualitet 
c) til stadighed at levere de tjenester og den støtte, brugerne har behov for 
d) at sørge for, at nye eller mere avancerede produkter og tjenester hurtigt integreres i 
afdelingens almindelige arbejde 
b) Resultater 
På alle disse områder er der sket store fremskridt. Blandt de mest markante resultater kan nævnes: 
dataindsamling over datanettet (STADIUM) er nu helt indarbejdet i Eurostats 
indsamlingsfaciliteter og anvendes på stadig flere dataområder og for et stigende antal 
lande og institutionelle partnere 
Paae 111 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL 111 
der er sket et væsentligt skift til fordel for elektroniske produkter til formidling af statistikker; 
Eurostat har udarbejdet sit første CD-ROM-produkt, og endnu to produkter vil være klar i 
første halvdel af 1993; EUROCRON er nu en fast service for interne brugere, og eksterne 
brugere har adgang hertil via EUROBASES-værten 
forbedrede publikationsmetoder har gjort det muligt at fremstille over 70% af Eurostats 
publikationer i reproklar form 
Datadokumentation er et område, hvor der er gjort færre fremskridt end håbet, og som der derfor skal 
satses mere på. 
Forvaltningen af databaserne er nu i vidt omfang blevet integreret i arbejdet omkring 
informationssystemarkitekturen, der gennemføres af Eurostats afdeling A1, og der ventes væsentlige 
resultater i de kommende to år. Projekterne under DOSES-programmet (se dette) har ydet et 
værdifuldt bidrag hertil. 
IV.A.7 Udarbejdelse af nye produkter (Emne 20) 
a) Målsætninger 
Dette emne omhandler udarbejdelse af Eurostats nye produkter og tjenester, navnlig på 
dataformidlingsområdet. 
b) Resultater 
I den periode, programmet dækker, er EUROCRON blevet implementeret med stor succes. 
EUROCRON udnyttes mere effektivt end tidligere generationer af dataformidlingstjenester, og 
eksterne brugere kan benytte basen via Kommissionens EUROBASES-vært. Formidlingen af 
statistikker på CD-ROM er ved at være helt indarbejdet, og nye produkter er på trapperne. Dette 
placerer Eurostat i spidsen med hensyn til CD-ROM-teknologi, som er et område i meget kraftig 
ekspansion. 
En prototype på et generelt dataadgangsværktøj (PC-SIMPLE) har været anvendt i nogen tid, og der 
arbejdes videre på dette område (med basis i ABIS-projektet) i forbindelse med den udvikling af 
informationssystemarkitekturen, som gennemføres af Eurostats afdeling A1. 
IV.B. Institutionernes pesonaleadministration (justeringskoefficienter) (politik 52) 
IV.B.1 Vægtninger (Emne 32) 
a) Målsætninger 
Hovedformålet er at beregne en vægtning for hvert sted, hvor EF-tjenestemænd er beskæftiget, på 
basis af prisundersøgelser og undersøgelser af strukturen i tjenestemændenes forbrug. Et andet 
formål er at udarbejde en årlig rapport om tjenestemændene lønninger, det fælles indeks for 
Bruxelles og Luxembourg og den specifikke indikator for ændringen i nationale tjenestemænds 
købekraft. 
Page 112 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL Hl 
b) Resultater 
Med hensyn til arbejdspladser inden for Fællesskabet blev beregningssystemet ændret fra en 
femårlig verificering og årlige globale opdateringer til et treårssystem, hvor der anvendes detaljerede 
prisindekser til opdatering sideløbende med de undersøgelser, der er beskrevet under emne 30. Der 
blev gennemført en række metodologiske forbedringer, herunder en mere objektiv metode til at måle 
huslejer. 
Med hensyn til arbejdspladser uden for Fællesskabet blev der indført et helt nyt system, hvor 
pariteterne beregnes ved at anvende Eurostats egne datakilder, der er taget fra direkte 
prisundersøgelser og prisindekser i de pågældende byer. Indsamlingen og bearbejdningen af data 
udføres af EuroCost, en ikke-udbyttegivende organisation, der er oprettet til dette særlige formål og 
som finansieres af Kommissionen. 
De årlige rapporter om lønninger blev udarbejdet, og de blev senere vedtaget af Rådet. Henimod 
slutningen af perioden blev der startet et program vedrørende opdatering af metodologien i lyset af 
de ændrede forhold i medlemsstaterne. 
V. Ledelse og administration 
V.A. Forvaltning og administration (politik 10) 
V.A.1. Budget og finansielle tjenesteydelser (Emne 01 ) 
a) Målsætninger 
Hovedformålet er at administrere de kapitler og de poster i Kommissionens almindelige budget, som 
Eurostat er anvisningsberettiget til. 
b) Resultater 
Arbejdet består hovedsagelig i: 
afvikling af budget N-1 ; 
forvaltning af budget N og opfølgning af tildelinger og udgifter efter enheder; 
udarbejdelse af budget N+1. 
V.A.2. Statistisk program og planlægning (Emne 02) 
a) Målsætninger 
For at nå de fastsatte mål har Eurostat brug for en plan (det statistiske program) og et 
forvaltningsinstrument (trend chart). 
- Page 113 -
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL Hl 
Eurostats statistiske program er opdelt i politikker, emner og moduler. I planen beskrives de 
grundlæggende kendetegn for hver enkelt modul. 
Trend chart'et er et forvaltningsredskab, der når som helst skal give den ansvarlige for modulet og 
ledelsen oplysning om, hvordan arbejdet skrider frem og om ressourcerne. Ved hjælp af trend chart'et 
vil det være muligt at udarbejde måle- og underretningsinstrumenter og at fordele nye ressourcer 
eller omfordele eksisterende ressourcer. 
b) Resultater 
Det statistiske program 1989-1992 blev udarbejdet på grundlag af de politiske retningslinjer for 
Fællesskabet, som Det Europæiske Råd i Bruxelles og Hannover vedtog i hhv. februar og juni 1988. 
Rådet har fået forelagt disse forslag og godkendt dem ved resolution 89/C161/01 af 19. juni 1989. 
Eurostat har udarbejdet fire årsrapporter om gennemførelsen af De Europæiske Fællesskabers 
statistiske program 1989-1992. 
Til kontrol af gennemførelsen af det statistiske program udviklede Eurostat i 1991 et styringsværktøj 
(TBPS). 
Ved anvendelsen af styringsværktøjet er man stødt på to større vanskeligheder: 
TBPS er et ret gennemgribende indgreb i afdelingernes metoder og forudberegninger, idet 
hver enkelt ansvarlig skal fordele sit aktuelle og forventede potentiale pr. modul; 
for at være komplet og for at være operationelt i praksis skal TBPS inddrage samtlige de 
midler, der indgår i gennemførelsen af projektet. 
Eurostat har som målsætning at indføre TBPS i fuldt omfang for det statistiske program for 1993-
1997. 
V.A.3 Uddannelse af europæiske statistikere (Emne 03) 
a) Målsætninger 
To af målsætningerne i det statistiske program 1989-92 var: 
etablering af et integreret statistisk system på grundlag af de nationale systemer, 
udvikling af et fælles statistisk sprog til fremme af statistikvidenskaben. 
På det seminar, som fandt sted i Bruxelles i april 1989 om det europæiske statistiske 
informationssystem efter 1992 blev der fastlagt en række foranstaltninger, som skulle sikre, at disse 
mål blev nået. En af disse foranstaltninger var iværksættelsen af et fællesskabsprogram for 
videreuddannelse af statistikere fra medlemslandene. Formålet hermed var dels at samle de enkelte 
medlemsstaters erfaringer på området, at drage nytte af disse erfaringer og at styrke harmoniseringen 
af Fællesskabets statistiske normer og metoder, dels at formidle den nyeste teknologi med hensyn til 
indsamling, behandling og analyse af data. 
Page 114 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL III 
b) Resultater 
TES-programmet (Training of European Statisticians) begyndte i 1991 og er blevet vel modtaget af 
medlemsstaterne. Det første årlige program omfattede gennemførelse af 15 uddannelsesmoduler af 
en gennemsnitlig varighed på en uge med deltagelse af 427 statistikere fra de nationale statistiske 
kontorer. Statistikere fra EFTA-landene har været tilknyttet arbejdet lige fra begyndelsen, både som 
deltagere og som lærere. Fra og med 1992 er kurserne også blevet åbnet for statistikere fra landene i 
Central- og Østeuropa. Programmet for 1992-93 blev fulgt af 422 europæiske statistikere, heraf 276 
fra EF, 56 fra EFTA og 81 fra de central- og østeuropæiske lande, og der blev i alt afholdt 16 
moduler. Programemt for 1993-94 vil bestå af 24 moduler, og man forventer, at der vil deltage ca. 
550 statistikere. 
Fra og med 1993 omfatter TES også uddannelsesaktiviteter for statistikere fra det tidligere 
Sovjetunionen (TES-FSU) i snævert samarbejde med Statistisches Bundesamt. 
Som led i de transatlantiske aftaler har canadiske og amerikanske statistikere besluttet at deltage i 
arbejdet med tilrettelæggelse af TES-kurser. 
V.A.4. Forbindelser med andre institutioner (Emne 05) 
Dette emne omfatter samarbejde med: 
De øvrige EF-institutioner 
Tilrettelæggelse af statistisk arbejde sammen med Rådssekretariatet, Europa­
parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. Svar på forespørgsler fra Europa-Parlamentet. 
Kontakter og møder med pariamentsmedlemmeme, især Udvalget om Økonomi, Valutaspørgsmål og 
Industripolitik. 
Medlemsstaterne 
Tilrettelæggelse af forbindelserne mellem Eurostat og de nationale statistiske systemer om 
hele det statistiske program. 
Internationale organer 
Samarbejde og koordinering med andre organer, der arbejder på det statistiske område. 
Institutionelle spørgsmål og det europæiske statistiske system 
a) Målsætninger 
To af målsætningerne i det statistiske program for 1989-92 var: 
en hurtigere udvikling af den statistiske infrastruktur, som er nødvendig, for at det indre 
marked kan fungere, 
opbygning af et integreret statistisk system på grundlag af de nationale systemer. 
- Peae 115 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DHL III 
I et Europa, hvor konvergensen mellem den økonomiske politik, den sociale politik og miljøpolitikken 
efterhånden bliver referencegrundlaget, skal statistikken være et instrument, der i alle landene 
opfylder samme grundlæggende principper, og som er baseret på principperne om samarbejde og 
partnerskab mellem de enkelte nationer og Fællesskabet, som er selve grundlaget for opbygningen af 
Fællesskabets statistiske system. 
b) Gennemførelse 
Eurostat har besluttet at foreslå Kommissionen, at der vedtages en retsakt (en rådsforordning) om 
etablering af Fællesskabets statistiske system. Dette dokument kaldes "den statistiske lov" og skal 
udgøre det juridiske grundlag for opbygningen af et sammenhængende, fleksibelt og effektivt system, 
der samtidig opfylder samme grundlæggende principper i alle landene. 
Udarbejdelsen af denne forordning blev påbegyndt i 1991, og Kommissionen vil forelægge den for 
Rådet i anden halvdel af 1993. 
De væsentligste hindringer, man er stødt på ved udarbejdelsen af dette dokument, har været af 
psykologisk karakter. Eurostat har gjort en stor indsats for at overbevise de nationale statistiske 
kontorer om, at denne "statistiske lov" er et instrument, der styrker alle dele af det statistiske system, 
herunder navnlig de nationale systemer, idet disse tildeles en fremtrædende rolle ved opstillingen af 
målene for og prioriteringerne i produktionen af fællesskabsstatistikker. 
Eurostat mener, at der efter to års drøftelser med de nationale statistiske kontorer er opnået 
betydelige fremskridt med hensyn til den gensidige forståelse af de problemer, som rådsforordningen 
skal løse. 
Samtidig er Eurostat i gang med at udarbejde en kommissionsbeslutning om Det Statistiske Kontors 
uafhængighed inden for institutionen, dets rolle og dets ansvar. 
V.A.5. Personaleforvaltning (Emne 06) 
Hovedformålet med dette projekt er personaleansættelse og -forvaltning, herunder udarbejdelse af 
organisationsplan. 
V.A.6. Dokumentforvaltning (Emne 07) 
Indførelse af et edb-system for indkodning og klassificering af dokumenter på grundlag af en 
hensigtsmæssig typologi. 
V.A.7. Bygningsforvaltning (Emne 08) 
Forvaltning af lokaler og anbringelse af personer og enheder. 
V.A.8. Ledelse, administration og uddannelse (Emne 09) 
Hovedformålet er den løbende administration af opgaverne i forbindelse med forvaltningen af 
Eurostats uddannelsesaktiviteter. 
Paae 116 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE PROGRAM 1989-1992 DEL IV 
Del 4: Menneskelige ressourcer, driftsbudget, tjenesterejser og 
møder. 
Eurostats Statutory Personnel since 1982 
Situation on 31.12 of each year 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 Levai A 
113 
112 
112 
116 
120 
131 
138 
144 
144 
146 
159 • • ••..—«— , 
LevelÔ 
104 
107 
112 
115 
116 
122 
128 
138 
138 
139 
141 Level C 
95 
95 
92 
93 
93 
96 
100 
104 
104 
102 
110 Level D 
2 
4 
4 Total 
312 
314 
316 
324 
329 
349 
366 
386 
388 
391 
414 
- Paae 11 7 
Eurostafs Statutory Personnel since 1982 
Situation on 31.12 of each year 
425 
400 
375 
350 
325 
300 
275 
250 
225 
200 
175 
150 
125 
100 
75 
50 
25 
1982 1983 1984 1985 
A Level 1986 
B Level 1987 1988 1989 
C Level D Level 1990 
Total 1991 1992 m z 
m 
k 
GO 
| 
V) 
H 
T. 
m 1 
Number of Statutory Staff Posts by Category and Policy from 31.12.1990 to 31.12.1992 
Policy CATEGORY 
1990 iii 
1991 1992 1990 WE 
1991 1992 1990 1991 1992 1990 1111 1991 1992 1990 Tot»! 
1991 1992 
3 10 Management and Administration *** 
21 Economic alignment within the internal market 
22 Economic and monetary union 
23 Economic cohesion (structural policies) 
24 Social policy 
25 Research and Development 
26 Environment 
Total : Single Act 
31 Common agricultural policy 
32 Business policy (industry and service) 
33 Energy policy 
34 Fisheries policy 
35 Transport and tourism policy 
36 International relations policy 
37v Cooperation with LCD's and with Central 
Total : Community policies 
41 Financial resources of the Community 
42 Information and dissemination 
Total : Operation of the Community 
51 Technical infrastructure of Eurostat 
52 Personnel management of the institutions 
Total : Operation of the Institutions 
Total : Eurostat 37 
10 
12 
5 
12 
2 
3 
44 
8 
8 
8 
1 
3 
10 
5 
43 
3 
4 
10 
3 
13 
144 36 
9 
8 
5 
18 
1 
5 
46 
13 
8 
4 
1 
3 
9 
7 
45 
3 
3 
9 
4 
13 
146 40 
8 
9 
5 
19 
2 
5 
48 
10 
10 
4 
2 
3 
11 
9 
49 
3 
5 
10 
4 
14 
159 21 
2 
12 
3 
11 
1 
0 
29 
12 
17 
7 
1 
2 
13 
0 
52 
3 
6 
24 
3 
27 
138 20 
3 
9 
4 
12 
1 
0 
29 
13 
15 
7 
2 
3 
14 
0 
54 
3 
4 
25 
4 
29 
139 24 
2 
9 
4 
8 
2 
1 
26 
10 
18 
8 
1 
3 
15 
0 
55 
2 
7 
24 
3 
27 
141 40 
4 
7 
2 
3 
2 
1 
19 
10 
7 
4 
0 
1 
8 
3 
33 
1 
7 
4 
0 
4 
104 33 
5 
5 
3 
4 
2 
1 
20 
10 
8 
3 
0 
1 
8 
4 
34 
3 
5 
5 
2 
7 
102 46 
4 
4 
2 
3 
2 
0 
15 
8 
7 
2 
1 
1 
9 
4 
32 
2 
7 
6 
2 
8 
110 100 
16 
31 
10 
26 
5 
4 
92 
30 
32 
19 
2 
6 
31 
8 
128 
7 
17 
24 
38 
6 
44 
388 93 
17 
22 
12 
34 
4 
6 
95 
38 
31 
14 
3 
5 
31 
11 
133 
9 
12 
21 
39 
10 
49 
391 114 
14 
22 
11 
30 
6 
6 
89 
28 
35 
14 
4 
7 
35 
13 
136 
7 
19 
26 
40 
9 
49 
414 
*** Included under the heading "Management and Admlnistration'are : all officials who have management responsibilities 
(DG, Directors and Heads of Unit), their secretariat, administrators and assistants who have administrative tasks relating to the Office. 
Number of Statutory Posts by Policy from 31.12.90 to 31.12.92 
1990 1991 1992 
Management 
and 
Administration Economic 
alignment 
within the 
internal market Economic and 
monetary 
union Economic 
cohesion 
(structural 
policies) Social policy Research and 
Development Environment Common 
agricultural 
policy Business 
policy 
(industry and 
services) 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
10 
0 
Energy policy Fisheries 
policy Transport 
and tourism 
policy International 
relations 
policy Cooperation 
with LDC's 
and with 
Central and Financial 
resources of 
the 
Community Information Technical 
and infrastructure 
dissemination of Eurostat Personnel 
management 
of the 
Institutions 
•••) included un.UT the lu-.vl.nj; -Manats'rrwni and Administration* år« : all oflioah who h»v« managemtm «jpomibililiti (DO. Dir««ion 
»ml llv-a.li n( Unit), ihoir »cvnruiiai. administrator» and aimianti *hn have idntmiitrativc ta»ki Killing to ih« Offie«. 
Budgets 19J9-1992 of Eurostat and Contribution to Official Statistical Systems bv Policy 
m Ecus 
r>otey 
RMnaojafnant and Admlnulratjan 
Eaonomlc a&gnmant within tha Intamal markat 
Economic and monatary union 
Economie eohaaton (structural pofcias) 
SoeWaotcy 
Raaaatch and davalopmant 
Common SQnoulurw poncy 
BuaJnajaa pofloy (Industry ånd aarvioas) 
Enargypoley 
Flatwrtat potey 
Transport and tourism poncy 
InfajfiaøonaJ rotations poRcy 
Coop. wKh IOC» and wKn Contrai and Eastern Europa 
Financial rasoureas of tha Community 
Information and dissamlnatlon 
Taehnieal (nfraatruetura of Eurostat 
Parsemai managemant of tha Institutions (post ajustmant) 
Total Eurøitat 
1989 
412 640 
741290 
565 960 
191000 
5333 000 
626 000 
203 600 
4520000 
525 000 
613 500 
40600 
14 000 
551300 
1 450 000 
1 215 410 
2 031616 
2160 364 
600 000 
22015300 1990 
3883493 
1460516 
1090759 
397 649 
7 038 513 
2002441 
634 347 
7827097 
1 591 016 
465830 
38000 
470961 
1744 393 
1599 605 
1644 160 
627 891 
3 538122 
1384 929 
37638742 1991 
3 443 355 
1774 600 
1688 445 
587 406 
6809117 
1910350 
1742668 
9763 837 
2 515981 
574 417 
0 
965068 
2 593 446 
2 259 692 
2 356 000 
869 955 
3 816 606 
1722 989 
45434114 1992 
6 506 369 
2 205121 
1610635 
562 516 
6 610360 
1263 207 
2 890 335 
8 330433 
1 852 028 
739 558 
0 
1364 316 
S 224 458 
2 098 721 
1948 901 
956 190 
4 330 644 
2 066 370 
50 822164 Of which NSr» 
1969 
0 
77 000 
106 200 
0 
4 501600 
0 
0 
3431500 
47100 
132000 
0 
0 
0 
0 
943 000 
0 
0 
0 
9238400 1990 
0 
475 000 
194 325 
222 000 
4 934 770 
0 
223 310 
6 236 500 
53 000 
126 000 
0 
0 
120 000 
6 400 
1 333 250 
0 
6 
0 
13 926 555 1991 
0 
756 420 
332100 
142 529 
4 616319 
15000 
370000 
7846560 
130000 
189000 
0 
409500 
0 
11500 
1777 000 
0 
0 
47000 
16644928 1992 
0 
943 700 
251500 
8100 
3143 023 
425000 
85 800 
6127 680 
646 500 
150 800 
0 
244 000 
425 037 
0 
1 362 100 
0 
0 
20 000 
13 655440 
Evolution of Budget Imputation by policy from 1989 to 1992 in 1000 Ecus 
1989 1990 • 1991 1992 
Managem. 
of Stat 
Progr. Ec. align 
within int. 
market Econ. and 
Mon. 
Union Econ. 
Cones. Social 
Policy Res. and 
Develpm. Environm. Comm. 
Agric. 
Policy Busin. 
Policy 
10000 
9000 
8000 
7000 
6000 
5000 
4000 
3000 
2000 
1000 
Energy 
Policy Fisheries 
Policy Trans. 
and 
Touris. Int. Rel. 
Pol. Coop, 
with 
Dev. 
Country Fin. Res. 
of the 
Comm. Inf. and 
Dissem. Techn. 
Infr. of 
Eurostat Pers. 
Manag. 
of the 
Inst. 
Budget Imputation by Category from 1989 to 1992 
Total year = 100% 
I 45.00% 
40.00% 
35.00% 
30.00% 
10.00% 
5.00% 
0.00% 
Management 
of the 
Statistical 
Program Single Act Community 
policies Operation of 
the 
Community Operation of 
the 
institutions 
1989 • 1990 1991 1992 
Budget Eurostat and Contributions of the Other DG's to the Statistical Programme : 
Dotation by country -1989-1992 (in 1000 Ecus) 
B 
D 
DK 
E 
FR 
OR 
IRL 
IT 
L 
- NL 
P 
UK 
Other v S i ,. <fv EUROSTAT 
2887 
2000 
1235 
1588 
3560 
498 
716 
859 
4225 
735 
1678 
1849 
185 
2201! 
jailli 2583 
3257 
1686 
1777 
3541 
1827 
1575 
2065 
7909 
1531 
1952 
5107 
2830 mm 
»40 
**ft>. ... 2754 
4225 
2119 
1869 
2425 
1747 
2017 
1041 
8910 
1220 
779 
5015 
11313 mm 
2728 
3433 
1712 
1370 
1980 
1438 
1916 
1446 
10700 
1947 
1941 
6793 
13418 fof vrtøch NfSfsh 
mm 
45434 I 50822 279 
823 
623 
1397 
1514 
341 
616 
694 
248 
441 
1641 
623 
0 
3240 vmn 1ÔM 
575 
1557 
878 
1360 
1432 
1568 
1207 
1727 
47 
678 
1820 
1077 
0 
13926 678 
3491 
1058 
1787 
1446 
1632 
1953 
920 
269 
896 
758 
1758 
0 199£ 
16646 661 
2218 
987 
1070 
554 
1389 
1751 
963 
271 
981 
1768 
1242 
0 1989 
13851 3413 
130 
60 
770 
1370 
3380 
1100 
3550 
1742 
70 
100 
1270 
4350 .,«.& />, , M 
'I I Mil IIVIIVI 1$5fc; 
21305 855 
282 
145 
317 
1183 
2260 
350 
5157 
1081 
235 
161 
1649 
5454 
iim 1991 
3015 
291 
145 
768 
1804 
4267 
1024 
6152 
1995 
215 
184 
2062 
6927 
28849 *imt* 
3464 
334 
166 
882 
2072 
4901 
1177 
7086 
2291 
248 
212 
2369 
7956 
Contribution of the Eurostat budget to the Official Stat. Systems by Member States in 1000 Ecus from 1989 to 1992 
DK FR GR IRL IT NL UK 
1989 1990 1991 1992 
Budgets 1989-1992 : Contribution to Official Statistical Systems, per Member States (in 1000 Ecus) 
»10 
2610 
2620 
3020 
3220 
3230 
3280 
3260 
3410 
3420 
4010 
4110 
4410 
4420 
4620 
8020 
6110 
6120 
6130 
8610 
MIO 
'8030 
6120 
6210 
6220 
6610 
6610 
6620 IB Rom 
fMabtshment of ONP: own resource* 
Nomenclatures of economic actMtles 
Comm product classification (CPCCOM) 
Price surveys on gross fixed capital formation 
Price and expenditure surveys among EC staff in the Member States 
Met and expenditure surveys among EC stiff in non./ec countries 
Surveys of prices used In calculating final consumption 
Ragtanel price) surveys 
financial flew accounts 
PlrtaneWbatsnca-tneet accounts 
on trade goods between Member states 
on trade In goods between Member States after 1992: 
Cotacaon of trade date 
COMEXT "93 
Analysis of International trade 
Sutveys on energy consumption 
Produetton and dissemination of energy statistics 
Priority ectton programmes of the Commission 
Raw materials 
Industrial statistics: methodology 
Industry; production and dissemination 
Analysis of sted products 
Priority action programmes for services 
Transporte motnodofogy 
Transport production and dissemination 
StatMet on ttserch and development 
Development of slatltHcel expert systems (OOSE S) 
and Instruments for data analysis and presentation Contribution to NSI total 
32 3 
130.0 
120 
180 
400 
200 
78 0 OK 
810.0 
1300 
500 
165 
«2 
330 
$00 
12 6 
380 
210 
83 0 
52 0 IRL 
777.0 
300i 
17.01 
SS.1 ! 
100.0 1 
2OOJ 
60.0 J 
77 01 
54 6 • 
1 
1090* 725.0 
130.0 
26 S 
79.o! 
318 0* 43 0 
44.0 
40 0 
50 0 565.1 
3392 
28 8 
67 0 
36 0 
40 0 
47 0 
460 
64 0 
30 0 4*5.0 
220.0 
165 
49 2 
103 
40.0 
1200 
2000 
170 
2700 465 0 
10.0 
16 S 
20.0 
76.0 GR 
625.0 
130 0 
33.0 
40.0 
527 
206 
51.0 
130 
160 83 9 
130.0 
120 
492 
400 NL 
80.0 
16.S 
49.2 
SS.O 
500 
100 
S7.0 
60.0 
1000 
170.0 
ISO 530.0 
130.0 
16.S 
49.2 
593 
600 
11.5 
70.0 
23 0 
21.5 
26.5 
S3 S 
400 
15.0 UK 
2S7.1 
130.0 
16.S 
10.0 
49.2 
100.0 
26.7 
217.8 
32.0 
36.0 
25.0 
20.0 5435.4 
1469.2 
50.0 
106.5 
50.0 
17.0 
455.1 
200.0 
33.0 
90.0 
146.0 
esa.0 
267.8 
120.0 
114 
50.6 
464.0 
60.0 
23.0 
423.0 
51.0 
166.1 
283.0 
26.5 
6444 
125.0 
30.0 
2610 C Pi 73 
3 
O 
Vi 
% 
-o C jo 
< 
tn 
a 
O 
P! 
z 
Budgets 1989-1992 : Contribution to Official Statistical Systems, per Member States (in 1000 Ecus) 
Modulo LB 
7010 
7310 
7330 
7340 
7350 
7410 
7420 
7510 
7620 
7730 
7740 
7610 
6010 
6020 
6030 
6110 
6120 
6130 
6140 
8210 
6410 
6540 
8SS0 
6600 
6810 
6620 
6630 
6920 
9010 Community labour force survey 
Harmonization of the Famay Budget Survey 
Community labour-cost surveys 
Survey on earnings of agricultural workers 
Social protection 
Statbttes on poverty 
Household panels 
Population, migrations and migrant» 
Soda! statistics observatory 
Agricultural statistics at regional level 
Other regional statistics (transport, energy, enwonwent) 
Local statistics 
Surveys on structure of agricultural holdings 
EUftOFAftM 
vineyard surveys 
Agricultural accounts 
Agricultural Income Indices 
Total Income of agricultural households 
Agricultural price statistics 
SPEL Contribution lo NSI 
OK 
942.6 
1090 
102 
N Agro-industry 
Cereals production 
Other ms|or crops 
Environment 
Physical data on the environment 
Economie data on the environment 
Sectoral data on the environment 
Spatial statistics 
Cooperation with Central and Eastern European counties 
Total 131 
7500 
37 5 
21927 861.5 
122.5 
36.0 
20.5 
120 
7500 
<00 
25 
153.6 
1100 
102 0 2241.0 
23.5 
3600 
180 
94 0 
400 
347 
26000 
405 
505 
644 5 
156 1 
62 0 
64 1416.0 
50.9 
140.0 
72 0 
197 
2600 0 
256 6 
1 3546.1 J 8089.9 j 56137 IRL 
1516.0 
298 6 
67 
109 
32 6 
U30 0 
30 * 
4945 1 120t.S 
166.6 
170 
12.9 
)6100 
37.2 GR 
1363.0 
340.0 
600 
50 
402 
356 
2480 0 
135 0 
40 0 
2223 
28 5 1157.0 
65.0 
666 
30 0 
26 0 
2420 0 
21 0 
8SS 
56 0 NL 
314.0 
0.0 
28.5 
1.5 
6.0 
1000 
ISO 
50.0 914.2 
56.4 
126.9 
14.7 
5.0 
14.2 
17.2 
940.0 
19.0 
100.3 
57.3 
54.0 
14.2 
4493 2 j 5337 3; 4930.6', 834.51 2996.1 UK tdal 
I 
653.0 
1.6 
169.0 
30.0 
6.0 
70.5 
12.4 
3301.0 
195.0 
100 
200 
19.2 
63.3 
250 
54 0 
11.5 1464.0 
0.0 
275.5 
3.0 
14.3 
1600.0 
15.0 
205.0 14263.6 
197.6 
2263.4 
272.4 
36.5 
23.7 
110.7 
25.1 
3.0 
94,0 
40.0 
236.7 
20781.0 
135.0 
216.0 
70-5 
60.0 
92.0 
19.2 
30.4 
15.0 
2126.4 
110.0 
161.1 
57J 
396.0 
14.2 
28.5 
199 
, 5967.7 ', 4699.6; 536615 
Budgets 1989-1992 : Contribution to Official Statistical Systems, per Member States fin 1000 Ecus) bv modules 
21000 
20000 
19000 
18000 
17000 
16000 
15000 
14000 
13000 
12000 
11000 
10000 
9000 
8000 
7000 
6000 
5000 
4000 
3000 
2000 
1000 
0 
Establishment of 
GNP: own 
resources Nomenclatures 
of economic 
activities Statistics on 
I rade in goods 
between 
Member States Transport: 
production and 
dissemination Community 
labour force 
survey Community 
labour-cost 
surveys Surveys on 
structure of 
agricultural 
holdings Cereals 
production 
Number of missions effected by Eurostat in the 12 Member States, 1989-1992 
B 
D 
DK 
E 
F 
GR 
I 
IRL 
L 
NL 
P 
UK 1989 
30 
122 
16 
22 
141 
29 
58 
9 
10 
25 
15 
45 1990 
24 
149 
41 
46 
176 
40 
65 
19 
6 
40 
36 
69 1991 
30 
161 
11 
32 
204 
24 
75 
39 
17 
57 
43 
68 1992 
24 
195 
18 
30 
197 
49 
56 
23 
19 
44 
42 
60 
Number of missions effected by Eurostat in the 12 Member States, 1989-1992 
8 220 
200 
180 
160 
140 
120 
100 
80 
60 
40 
20 
0 
B DK GR IRL NL UK 
1989 1990 • 1991 G 1992 
Number of Meetings Organized by Eurostat, 1989-1992 by policy 
Policy 
Management and administration 
Economic alignment within the internal market 
Economic and monetary union 
Economic cohesion (structural policies) 
Social policy 
Research and development 
Environment 
Common agricultural policy 
Business policy (industry and services) 
Energy policy 
Fisheries policy 
Transport and tourism policy 
International relations policy 
Cooperation with LDC's and with Central and Eastern Europe 
Financial resources of the Community 
Information and dissemination 
Technical infrastructure of Eurostat 
Personnel management of the institutions (post ajustment) 
Total 1989 ! 1990 ! 
11 ! 16 ! 
26 ; 16 
3 ! 6 ! 
1 j 3 
10 j 12 
1 ! 3 
2 ; 3 
20 ! 13 
23 ; 18 
4 ! 3 
! 2 
9 | 4 
2 ! 11 
1 | 4 
2 ; 2 
1 | 2 
| 1 
3 ! 6 
119 | 125 1991 ! 
22 ! 
18 
8 
6 
18 
3 
4 
25 
22 
1 
2 
13 
! 12 
! 2 
! 3 
i 5 
! 5 
» 169 1992 
25 
13 
13 
8 
21 
4 
5 
15 
18 
2 
1 
14 
; 30 
! 6 
! 3 
| 3 
! 5 
! 4 
! 190 
i 
EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE DET STATISTISKE, PROGRAM 1989;1992 BILAG 
BILAG 
Page 132 
il®?- List of policies 
» 
co 
CO Code Reference Policy 
10 Management and Administration Management and Administration 
21 Single Act Economic alignment within the internal market 
22 • Economic and monetary union 
23 • Economic cohesion (structural policies) 
24 " Social policy 
25 " Research and development 
26 " Environnment 
31 Community Policies Common agricultural policy 
32 • Business policy (industry and services) 
33 " Energy policy 
34 " Fisheries policy 
35 • Transport and tourism policy 
36 " International relations policy 
37 " Cooperation with LDC's and with Central and Eastern Europe 
41 Operation of the Community Financial resources of the Community 
42 " Information and dissemination 
51 Operation of the Institutions Technical infrastucture of EUROSTAT 
52 *• Personnel management of the institutions (post Adjustment) c m 73 
z 
o 
c« 
73 > 
"G -C O 73 
H < m O 
73 
S 
73 
z c m 
a 
P3 
GO 
H 
§ 
H 
ES 
m 
(O oo <p 
to to 
Is» 
LIST OF POLICIES, THEMES AND MODULES 
OF THE STATISTICAL PROGRAMME 1989-1992 
<b 
Co •fe. I (Unit |Oode| 
—I \-MÛOOLC 
tl |0<10|ttaft management 
Cl |0710(Document administration 
il 101101Building administration (gener«1 management I 
il |0910(Management and administration 
tl |0M0| Training 
t? 101101 Budget management 
ii 102101 »laming 
M |0M0|«tatlatleal programme 
ii 10)10(Training of European ataelstlelans (fro« Member 
ttateal 
ta |0S10|Halation* with tha tnatitutleni 
ti |0S20|Halation« with tha Member Stâtea 
ta |0SJ0|International relations 
ti |0S40|tnatltutlaaal mattere and statistical systems 
Al |1010|Data aaeurity 
Al |1110(Development of gênerai aervice* 
Al |lUO|0eer eupport 
Al |1110(Product management 
Al |1210|Nav tDP methods 
Al |mo|Operatlon of computer infrastructure 
Al |llîô|Hannlng 
AI |1410|Methodology and management of development work 
Al |1420(Development of aaetoral computer application* 
A3 |lflO|Publlahlng policy 
A3 |K101Publie relatione 
A2 |l?10|0eneral dlgaata 
A) |1010|Infprmatlon 4ata>ehop 
A4 |mo|Adalnietratlon of data banke 
A4 11M01 Documentation of data banke 
A4 |IMO|Management of data acquisition 
A4 |lM0|Dlaaemlnation management 
A4 |2010|Introduction of new dlaaamlnation product* THEME 
Codel 
1 
0C (Staff management 
01 (Document admlnlatratlon 
01 iBulldlng administration 
0* |Msnegement. Administration and Training 
I 
01 I Budget and financial aervlcea 
02 (Statistical programme and planning 
I 
01 (Training of European statisticians 
OS |Publie relations 
I 
10 |Sata security 
11 ICeneral services 
12 |Ne» EDP methods 
1J |Computer architecture 
I 
M (Sectoral appllCAtlona 
I 
IS (Publishing policy 
1« |Public relatlo-.s 
H (Digests 
II |Data-shop 
1* (Management of existing products 
I 
I 
I 
20 (Introduction of new products 
• POLICY 
Management and Administration 
Technical infrastueture of EUKOSTAT 
Wor-ailon and disséminât ion 
rechnieal infrastueture of tUKOSTAT C 
en 
73 
Z 
O 
Vi 
73 
> 
to oo 
to to 
LIST OF POLICIES, THEMES AND MODULES 
OF THE STATISTICAL PROGRAMME 1989-1992 
Unit Coda| POLICY 
Code I Code 
M 
•0 
BO 
Bl 
Bl 
Bl 
Bl 
Bl 
Bl 
Bl 
Bl 
B2 
B2 
B2 
B2 
B2 
B2 
B2 
B2 
Bl 
Bl 
Bl 
Bl 
Bl 
i) 
I •> 24101 Public eeeton methodology 
24201Public eeeton deta acquisition 
2410|Public eeeton digeete and dissemination 
2SlO|Eatabliahment of WPt ovn resourees 
2?iO|Natlonal accounts • aggregates IESA) 
2720|Quarterly national accounts IESAI 
2710|Aeeounta of general government 
2740|Detalled aeeounta by aeetor 
27S0(Detalled aeeounta by branch (structural data basei. 
capital stocks) 
2740|Input»output tablée 
2790(Monitoring of ovn reaoureea • VAT 
2*101 Statistical and accounting coordination • Ceneral 
affaira 
21201Coordination between maero-eeonomle systems 
2l)0|ttatiatieal and accounting coordination: »lero-*acr© 
2l40|ttatlatlcal coordination for tha Internal market 
2*101Methodology of the Community system of accounts (ESA1 
2*201Routine methodological questions in national accounts 
2*10|Development of balance aheet accounts 
2040|Cooperatloni national accounts 
10101Methodology and international relatione in purchasing 
power paritlea 
1020|Price eurveye on groaa fixed eapltal formation 
1110|Methodology and harmonisation of consumer pn:< 
indicée 
1120|Productlon of consumer price indices 
1210(Annual report en remuneration 
12201Priée and expenditure survey« among EC staff •.- :w.« 
Member itatea 
|1210|Price and expenditure surveys among EC staff m 
non*tC countries 24 Public sector 
Crois national product 
National accounts - production Economic alignment within the Internal car*et 
Financial resourees of the Community 
economic and monetary union 
I 
Statistical and accounting coordination I 21 
National accounts methodology 
Prices- data collection and calculation I 21 
of parities 
Prices: data collection and calculation 
of tt-e Indices 
Salary weightings Economie alignment within the internal market 
Economie and monetary union 
Personnel manag*-e-; ef the institutions 'pest Adjustment) 
I I 
I 
«** (o 
o» LIST OF POLICIES, THEMES AND MODULES 
OF THE STATISTICAL PROGRAMME 1989-1992 
I 
Unit |Code| 
1 h 
82 |32«O|Calculation of weightings. DO IX. staff and Council 
relatione 
Bl |12S0|Surveva of prleea used In calculating final 
consumption 
Bl |3240|Regional priée surveys 
84 |1110|European financial area 
84 111301ttatletlea on tha European Monetary System IEMS) and 
tha SMM 
84 131101External position of the EC Member States 
84 |1410|Financial flew aeeounta 
84 |1420|Financial balance-sheet accounts 
84 |3ll0|thort-term financial Indicators 
84 |3S30(Itn»etural financial Indicators 
85 |3«lO|Momanelatures of économie activities 
BS |2020|Central product classification (CPCCOM) 
8S |3«30|Momeneleturee server 
CI |4010|itatlstlcs on trade in goods: methodology 
Cl |4020|ttatietiea on trede in services between Ht-ker 
ttetaai methodology 
Cl |4110|ttatlatica on trade in goods between xember State» 
after 19921 methodology 
Cl |4210|i*omenelaturea of goods in external trade 
Cl |4220|Country nomenclature 
C2 143,101Production of external trade statistics 
C2 |4126|Tariff and trade atatiatlcs • dissemination 
C2 |4330|Tarlff Statletlee • Cenerallted preferences • cwn 
rosourcas 
| C2 |4410|Collectlon of trade data THEME POLICY 
Code | I Code| 
! H 
22 (Salary weightings 
I 
I 
)) (Statistics for European monetary 
integration 
I 
I 
)« (Financial accounts 
I 
IS irinanelal and monetary indicators 
I 
2( (Nomenclatures I &2 (Personnel management of the Institutions (post Adjustment) 
I 22 (Economic end monetary union 
i I 
I I 
I I 
I I 
I I 
I I 
I I 
! I 
I 21 I Economic alignment within the Internal m«rVet 
I I I 
«0 (External trade statistics- -anage-ent a-d 1 )( (International relation.» policy 
develop-e.-.t of the 
I I 
«1 |Trade in goods between Member States ! ?•. |£esno-ie allgn-ent »»thin the Internal r»r*et 
after t»*2 (INT«* »2) 
«2 |Manage-ent of the external trade : H t International relatione policy 
elasslÎleatlons 
I ! I 
«1 (Production of external trade statistics I I 
I I 
I <4 ITerlff and trade statistics tor the I I 
Community and third countries (STAACOvi 
' 1 1> I ! 
I 1 < 
C 73 
s 
73 en Z G 
F5 
to 
00 to 
to 
to 
I 
«s LIST OF POLICIES, THEMES AND MODULES 
OF THE STATISTICAL PROGRAMME 1989-1992 
I I 
|Onit |Code| 
I 1 (-Code) 
| C2 |4420|Tariff and trade statistics • computer 1 ted systems 
| C2 |47X0|External trade - Indices - Estimates • Seasonal 
adjustment 
| C2 |49«0|Statiatles on LDC'a countries 
| C3 |4S10|Balanee-ef-payments statist les : methodology 
| C3 |4S20|Balanea of paymente of the Community Institutions 
| Cl |4S30|Deta collection syatem tor the balance of payments 
| C3 |4410|Production of balance-of-payments statistics 
I C3 |4(20|itatistles on international movements of capital 
| C3 |4430|Statiatlea en International trade in services 
| Cl |4ll0|itatlstiesl tools for the analysis of internat tonal 
trade 
| Cl |4l20|Analysls of international trade 
| C4 |4910|Trainlng of atatletlelans in developing countries 
| C4 |4920|Cooparatloni externel trade statistics of developing 
eeuntrlaa 
| C4 |4930|ttatisties on food policies and rural develop-ent in 
developing countries 
| C4 |4940|itatlstieal cooperation with developing countries 
(other flelde) 
| C4 |49S0|ttatlatlca linked to the SDA project In develepi-? 
eountrlee 
| CJ |90lO|Cooparatlon with Central and Eaatern European 
eountrlee 
| CS |9020|ftelatlon with EPTA eountrlee 
| M 190101Methodology of energy statistics 
| 01 |f020(iurveye en energy consumption 
| Dl |J110|Production and dissemination of energy statistics 
1 i i Code | 
r-
44 (Tariff and trade statistics for the 
Community and third countries (STAACOV) 
47 |Ovn resources of the Community 
47 IStudles and analyses of external trade 
45 (Management and development of the 
balance-of-payments methodology 
4t |Production of statistics on the balance 
of payments snd its components 
IStudles and analyses of external trade 
47 Kooperation with developing countries 
(ACP and non-EC countries in Europe) 
»0 I 
50 (Energy : methodology and surveys 
I 
51 |Energy and raw materials i production and POLICY 
3« (International relations policy 
41 Irinaneial resources cf the Community 
36 |International relations policy 
I 
rooeeratlon with L2C-» and with Central and Eastern Europe 
)) |Energy policy 
I 
OF LIST OF POLICIES, THEMES AND MODULES 
THE STATISTICAL PROGRAMME 1989-1992 
MODULE 
Unit |Cod«| 
1 L. 
01 111201Priority action programmes of the Commission 
01 |tllO|Kaw materials 
02 |mO|itatistieal confidentielity 
02 |S4ao|Adaptation ef business statistics 
02 |9430|Linfca with bveineeees 
OS |IUO|ti»anstrlal statlatlcai methodology 
02 |lttB|lAstoteUl statistles i analyala 
08 |Mlt|bvJuet*yt production and diasamlnation 
09 |BttO|li»**stryi priority action programmes 
02 |9910(Oawelepmsnt et iron and stsel statiatlcs (Ecsci 
02 |99a0|itatlsties en flrat-etege processing of steel 
products 
03 |S910|Analysis of steal products 
02 (9940(PTOduetlon and dissemination of iron end steel 
statistics 
03 |<tlO|itatistles en research and development 
03 |4<10|0evelopment ef statistical expert syste-s lOOSESi 
0) («20|Mathods and Instruments for data analysis and 
présentâtten 
03 (<«30)Asslstanea in data analysts 
04 |«919|tervleeai methodology 
04 |<020|iarvleeat analysis and ayntheela 
04 |lllO|iervleeei production and dissemination 
04 141201Priority action programmée for service» 
04 |mo|Transport! methodology 
04 |4220|Traneport i production and dissemination 
04 |<230(itatlatlca en tourism 
81 (70101 Community labour toree eurvey 
H l i l • • THEME 
Code | 
dissemination 
SI |Energy and raw materials: production and 
dissemination 
I 
S4 (Adaptation of business statistics to the 
requirements of 1992 
I 
1 
9$ |Industry: methodology and analyses 
I 
94 |Industry: production and dlssemlr.etlon 
I 
99 |Iron and steel atatiatlea 
I 
49 (Statistics on research and development 
44 laeeeareh and development In the field of 
statistics 
I 
40 (Services- methodology and snalyses 
I 
(1 (Services: production and dissemination 
I 
42 (Transport and tourism 
I 
I 
10 |Active population, employment. 
* • POLICY 
22 Energy polley 
Economie alignment within the internal market 
Business policy (industry and services! 
Sesearch and develoe-e.nt 
24 •ustnats policy (industry and services) 
Transport and tourism policy 
Social policy 
LIST OF POLICIES, THEMES AND MODULES 
OF THE STATISTICAL PROGRAMME 1989-1992 
« 
s° 
to I 
Unit |Cede| 
•H r-MOOULE 
Code | 
81 |7020|Analysis of the Community's aetlve and Inactive 
population 
Bl |7030|Development of statistics on working time and volume 
of work 
81 |7040|Methodologleal analysis of changes In employment 
structuras 
81 |7110|Education 
81 |7130(Vocational training 
81 |7110(Tralning survey IPOKCE) 
81 |7l40|Method end claeslfleatlon tor education tni tn;r.i-.g 
atatlatlca 
83 (73lO(Nealth and aafaty at work 
82 |7220|Aceldenta at home end in recreational activities 
82 (7310(Occupational diaeasee 
83 |7310|Rarmenisation of the Family Budget Survey 
E3 |7320|Rarmonlsed atatlatlea on earnlnge 
82 (71J0|Com»unlty labour-cost surveys 
83 |7340|iurvey on earnlnge of agricultural workers 
83 |7lS0|Seeial protection 
82 174101Statletice on poverty 
S3 |7420|Household panele 
83 17S101Population, migrations and migrants 
83 |7S20|Bouslng 
83 (7410|Social statistles data bank 
81 |7420|Soelal ststlsties observatory 
83 |7(30|Social dimension of the internal market 
83 |7«40|8oeial situation of specific populations 
83 |7490|Cultural ststlsties 
84 177101Regional accounts 
84 |7730|8oeial statistics at regional level 
84 |7710|Agrieultural statistics at regional level unemployment 
70 (Aetlve population, employment, 
unemployment 
71 (Education and vocational training 
12 (Health and safety 
I 
I 
">) | Income and consumption 
I 
I 
I 
I 
14 |Poverty 
I 
7$ (Population and migrations 
I 
II ISoclal digests 
I 
77 |Regional ststlsties and accounts POLICY 
Social policy 
Economie cohesion (structural polleles) •o 
O 
73 
id a 
73 O 
73 m 
Z 
o 
m 
2» LIST OF POLICIES, THEMES AND MODULES 
OF THE STATISTICAL PROGRAMME 1989-1992 
I Unit 
84 
84 
84 
84 
84 
84 
M 
n 
PI 
n 
PI 
PI 
n 
n 
n 
n 
Pi 
PI 
PI 
PI 
PI 
Pi 
PI 
PI 
PI 
Pi 
pa 
pa MODULE 
Code| 
7740|Other regional statistics (transport, energy. 
T7S01Community's financial participation in investments 
T7<0|Raoto data bank 
T770|Publication *A Regional Portrait of the Community 
7llO|Local ststlsties 
7910|Oreeca (Plant 
79ao|Portutal (PfttfiSX) 
79101 Eastern Oermany (PHARE) 
l010|Surveys en structure ef agricultural holdings 
lOaOlftBWTAJIM 
0030|vineyard surveys 
0040|Fruit tree eervcya 
90»0|Vlneyard and oil reglatera 
1040|Forestry statistics 
0070|Community typology of agricultural holdings 
S110|Atrleultural aeeounta 
0130|Afrl*Mltural Income indicée 
S130|Total lneoma ef agricultural households 
0140|Affrleultural price atatlatlca 
1310|Intégrâtad agricultural aeetor database 
•330|Atrleultural sector modelling 
031*1Italian plan 
saat|Oreek plan 
aaiojtrish plan 
0340|Other plena 
04ll<|Atre>induatry 
04ao|Fartllieara*peeticldee 
0310|«tillsatlon ef agricultural land 
SSao|Otlllsatlon ef agricultural landi cereal erops THEME 
Code 
Regional ststlsties and accounts 
Local data 
Improvement of the statistical 
Infrastructure (plans) 
Agricultural and forestry structures 
Agricultural prices and aeeounta 
Agricultural models 
Restructuring plans (or agricultural 
statistics 
Agro-Industry 
Crop production POLICY 
Code 
2) Economie cohesion (structural policies) 
Common agricultural polley 
Business policy (Industry and services) 
Common sgrleultural policy S 
< 
c 
SO 
P3 
Z 
a 
CO 
> 
LIST OF POLICIES, THEMES AND MODULES 
OF THE STATISTICAL PROGRAMME 1989-1992 
I 
|Onit |Code| 
-H r-MODULE 
P3 |0S30(Utilisation of agricultural land: other major crops 
fa |SS40|Cereals production 
P2 |0S50|Othar major eropa 
P2 |4S«0|Cereala balance aheeta 
F2 |SS70|Balance sheets for other major eropa 
F2 |ISIO|Rarvaet forecasting, agromet 
P2 |1410(Pig survey 
F2 | «4201 Cat tie eurvey 
F2 |1430|Sheep and goat eurvey 
F2 |0(40|Slaughtering, meat balance aheeta 
F2 |«490(Milk production, balance eheets 
F2 11(401Poultry product ion (poultry, eggs), balance »Veett 
F2 |»470|Animal feed 
F2 |«710|Flehlng fleet 
F2 |«720|Cetehea by fishing region 
F2 |l710|Landlnge of fisheries products 
F2 |«740|Supply balanee eheet for fisheries 
F3 |«»lO|Phyaleal data on the environment 
Fl |«1201Economie data on the environment 
Fl |«110|Sectoral data on the environment 
F3 |l«40(Dlgeat of environmental data 
Fl |««S0|uaete atatlatlca 
Fl |«910|tnvlronment data bank 
Fl |«920|Spatlal atatlatlce 
Fl |«910|Environment i Geographical information syste-Code 
IS Crop production 
Animal production 
E-.virr--*"t data banV and r»-et» sens!-: POLICY 
Common agricultural polley 
fisheries policy 
Envirp.v.ment O 73 
< 
P3 
D 
73 
Q 
73 
P5 
Z 
a 
m 
a 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 454 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 17 
Katalomummer : CB-CO-93-501-DA-C 
ISBN 92-77-59550-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
AH%