DA

Bruxelles, den 23.2.2007

KOM(2007) 66 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN

til budgetmyndigheden om budgetgarantier i det almindelige budget

Situationen pr. 30. juni 2006

{SEK(2007) 241}

INDHOLDSFORTEGNELSE

Første del: Begivenhederne siden rapporten af 31. december 2005, risikosituationen og aktivering af budgetgarantierne (...)3

1. Indledning: transaktionernes art (...)3

2. Begivenhederne siden rapporten af 31. december 2005 (...)3

3. Risikosituationen (...)4

3.1. Udestående pr. 30. juni 2006 (...)4

3.2. Maksimal årlig risiko for EU-budgettet: udbetalte lån pr. 30. juni 2006 (se tabel A2 i bilaget) (...)5

3.3. Maksimal teoretisk årlig risiko for EU-budgettet: udbetalte og godkendte lån pr. 30. juni 2006 (se tabel A3 i bilaget) (...)5

4. Aktivering af budgetgarantierne (...)5

4.1. Udbetalinger over de likvide midler (...)5

4.2. Udbetalinger over garantifonden (...)5

5. Analyse af EU's teoretiske udlåns- og garantikapacitet til fordel for tredjelande (...)6

6. Garantifondens situation pr. 30. juni 2006 (...)6

7. Garantifondens relative soliditet (...)7

Andel del: Evaluering af risici: den økonomiske og finansielle situation i de tredjelande, der har fået tildelt de største lån (...)8

1. Indledning (...)8

2. Tiltrædelseslande (...)8

3. Kandidatlande (...)8

4. Potentielle kandidatlande (...)9

5. Nye uafhængige stater (...)10

6. Andre tredjelande (...)11

Første del: Begivenhederne siden rapporten af 31. december 2005, risikosituationen og aktivering af budgetgarantierne [1]

1. Indledning: transaktionernes art

De risici, der dækkes over EU's budget, hidrører fra en bred vifte af udlåns- og garantitransaktioner, som kan inddeles i to kategorier: lån ydet af De Europæiske Fællesskaber med makroøkonomisk sigte, dvs. makrofinansiel bistand i form af lån til tredjelande, og lån med mikroøkonomisk sigte (Euratom- og EIB(Den Europæiske Investeringsbank)-lån [2] i tredjelande). De nuværende risici på medlemsstaterne hidrører fra lån udbetalt inden tiltrædelse.

2. Begivenhederne siden rapporten af 31. december 2005

Hvad angår den makrofinansielle bistand til tredjelande, er der ikke truffet nogen ny rådsafgørelse. På grundlag af ikraftværende afgørelser blev der udbetalt et lån på 10 mio. EUR til Bosnien-Hercegovina efterfulgt af en låneudbetaling på 9 mio. EUR til Albanien.

Der var ingen udbetalinger i form af gavebistand i løbet af første halvår af 2006.

Hvad Euratom-lån angår, blev der udbetalt et lån på 17,5 mio. EUR til Bulgarien (Kozloduy), og 33,5 mio. EUR i lån blev udbetalt til Rumænien (Cernavodă) på grundlag af gældende afgørelser, som nu er udtømt.

Hvad EIB's ikraftværende mandat angår, besluttede Rådet den 27. februar 2006 [3] at ændre afgørelse 2000/24 med det formål at inkludere Maldiverne på listen over omfattede lande efter tsunamien i Det Indiske Ocean i december 2004. Endvidere fremlagde Kommissionen den 22. juni 2006 et forslag [4] til et eksternt EIB-mandat for 2007-2013.

Under den nye finansielle ramme vedtog Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen en interinstitutionel aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning [5], som trådte i kraft den 1. januar 2007. Som følge heraf bliver finansieringen af garantifonden ikke udtrykkeligt begrænset i fremtiden, idet finansieringen af garantifonden vil ske over en budgetpost under udgiftsområde 4 (EU som global partner) og ikke som nu over en øremærket reserve. Selv om denne reserve ikke findes, vil hovedelementerne i budgetdisciplinen alligevel være til stede: EIB's eksterne lånemandat vil blive begrænset i perioden 2007-2013 (denne rådsafgørelse tegner sig for omtrent 90 % af den samlede långivning), den makrofinansielle bistand ydes ved individuelle rådsafgørelser, og Euratom-lån er underlagt et låneloft på 4 mia. EUR (som allerede i vid udstrækning er udnyttet).

3. Risikosituationen

Følgende risikoanalyse belyser beløbene for udeståendet, den maksimale årlige risiko og den maksimale teoretiske årlige risiko for EU-budgettet (metoden forklares i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene). Der findes detaljerede tal herfor i bilaget i henholdsvis tabel A1, A2 og A3.

3.1. Udestående pr. 30. juni 2006

Den samlede risiko pr. 30. juni 2006 androg 16 089 mio. EUR mod 16 521 mio. EUR pr. 31. december 2005.

Nedenstående tabel viser, hvilke transaktioner der har haft indvirkning på udviklingen i udeståendet siden den foregående rapport.

Tabel 1: Udestående pr. 30. juni 2006* | Mio. EUR (afrundet) |

Udestående pr. 31. december 2005 | 16 521 |

Tilbagebetaling af lån | | | |

| | | Euratom | 0 |

| | | Makrofinansiel bistand | -31 |

| | | EIB | -1 051 |

Udbetaling af lån | | | |

| | | Euratom | 51 |

| | | Makrofinansiel bistand | 19 |

| | | EIB | 1 017 |

Kursudsving i andre valutaer i forhold til euroen | -437 |

Udestående pr. 30. juni 2006 | 16 089 |

* Alle garanterede lån (medlemsstater og tredjelande) eksklusive forfaldne, ikke-betalte renter og betalingsmisligholdelser. |

Pr. 30. juni 2006 androg udeståendet i forbindelse med transaktioner vedrørende medlemsstaterne 2 801 mio. EUR i forhold til 2 966 mio. EUR pr. 31. december 2005.

Pr. 30. juni 2006 androg udeståendet i forbindelse med transaktioner vedrørende tredjelande 13 288 mio. EUR mod 13 554 mio. EUR pr. 31. december 2005.

3.2. Maksimal årlig risiko [6] for EU-budgettet: udbetalte lån pr. 30. juni 2006 (se tabel A2 i bilaget)

– For andet halvår af 2006 er den samlede maksimale årlige risiko på 1 258 mio. EUR.

– Risikoen i forbindelse med medlemsstaterne andrager 397 mio. EUR.

– Risikoen i forbindelse med tredjelande andrager 861 mio. EUR.

3.3. Maksimal teoretisk årlig risiko [7] for EU-budgettet: udbetalte og godkendte lån pr. 30. juni 2006 (se tabel A3 i bilaget) [8]

– For andet halvår af 2006 er den maksimale teoretiske risiko på 1 323 mio. EUR og anslås under visse forudsætninger at nå op på 2 664 mio. EUR i 2014.

– Den maksimale teoretiske risiko i forbindelse med medlemsstaterne andrager 397 mio. EUR i andet halvår af 2006. Risikoen forventes at nå op på 168 mio. EUR i 2014.

– For tredjelande andrager risikoen 926 mio. EUR for andet halvår af 2006. Risikoen forventes at nå op på 2 496 mio. EUR i 2014.

4. Aktivering af budgetgarantierne

4.1. Udbetalinger over de likvide midler

Kommissionen foretager udbetalinger over sine likvide midler [9] for at undgå forsinkelser i forbindelse med betalingen af afdrag og renter på indlån og de hermed forbundne omkostninger, når en debitor er kommet bagud med betalingen.

4.2. Udbetalinger over garantifonden

Ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994, som ændret, blev der oprettet en garantifond for aktioner til fordel for tredjelande. Hvis modtageren (tredjelande) af et lån ydet eller garanteret af EU ikke overholder tilbagebetalingsfristen, træder garantifonden til og opfylder den pågældendes forpligtelse inden for en frist på tre måneder fra forfaldsdatoen [10].

I løbet af første halvår af 2006 blev der ikke trukket på garantifonden, da der ikke forekom nogen misligholdelse af tilbagebetalingsfristen på sådanne lån.

5. Analyse af EU's teoretiske udlåns- og garantikapacitet til fordel for tredjelande

Garantifondsordningen medfører i praksis visse begrænsninger for EU's udlåns- og lånegarantikapacitet over for tredjelande, eftersom de bevillinger, der er til rådighed til tilførsel til fonden, er begrænset med det beløb, der er opført som garantireserve i de gældende finansielle overslag [11].

Tabel A4 i bilaget viser et overslag over Fællesskabets udlånskapacitet til fordel for tredjelande i 2006 inden for rammerne af den ikraftværende garantifondsforordning. Beregningsmetoden og det anvendte regelsæt er beskrevet nærmere i bilaget.

Tabel 2 viser, at de udestående udlåns- og lånegarantitransaktioner i forhold til tredjelande i alt var på 13 421 mio. EUR pr. 30. juni 2006.

Tabel 2: Udestående udlåns- og lånegarantitransaktioner i forhold til tredjelande i mio. EUR (afrundet) |

1. Udestående, EF (makrofinansiel bistand), Euratom | 1 504 |

2. EIB-lån | 11 784 |

3. Forfaldne, ikke-betalte renter1 | 133 |

Udestående2 pr. 30. juni 2006 | 13 421 |

1 Forfaldne, ikke-betalte renter som omhandlet i forordningen om oprettelse af garantifonden.2 Betalingsmisligholdelser og morarenter er ikke medregnet i det udestående, der skal dækkes af fonden, og der redegøres særskilt for disse i afsnit 6. |

Forholdet mellem fondens midler og EU's samlede udestående som defineret i forordningen om oprettelse af fonden var på 9,85 %, hvilket er mere end målbeløbet på 9 %, som er fastsat i forordning nr. 1149/1999 om ændring af forordning nr. 2728/94 om oprettelse af fonden. Ifølge reglerne skal det overskydende beløb ved årets udgang tilbageføres til en særlig konto i oversigten over indtægter i Den Europæiske Unions almindelige budget.

6. Garantifondens situation pr. 30. juni 2006

Pr. 30. juni 2006 indeholdt garantifonden 1 321,33 mio. EUR. Der blev registreret følgende bevægelser i første halvdel af 2006:

– Nettoindtægterne fra investeringer af fondens midler var på 24,8 mio. EUR pr. 30. juni 2006.

Der fandt ingen tilbagebetalinger sted i første halvdel af 2006.

De samlede restancer pr. 30. juni 2006, dvs. morarenter for Den Argentinske Republik, beløber sig til 1 718 493,12 USD, hvoraf 1 448 433,44 USD (svarende til 1 139 332,53 EUR) endnu ikke er inddrevet af fonden. Restbeløbet tilkommer EIB.

7. Garantifondens relative soliditet

Forholdet mellem fondens midler pr. 30. juni 2006 (1 321,33 mio. EUR) og den maksimale teoretiske årlige risiko for lån til tredjelande i 2006 (926 mio. EUR) er anslået til 71 % (se tabel A3 i bilaget) [12].

Andel del: Evaluering af risici: den økonomiske og finansielle situation i de tredjelande, der har fået tildelt de største lån

1. Indledning

Tallene i den første del indeholder oplysninger om de kvantitative aspekter af risiciene for det almindelige budget. Der bør dog også foretages en vurdering af risicienes mere kvalitative aspekter, der afhænger af transaktionens art og låntagers status. Tabeller med landerisikovurderinger fremlægges separat i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene [13]. Der gives nedenfor et kort sammendrag af denne analyse.

2. Tiltrædelseslande

I første halvår af 2006 øgedes den reale BNP-vækst i Bulgarien til 6,1 % (fra 5,5 % i 2005). Denne var primært drevet af meget store faste bruttoinvesteringer, der steg med over 20 %, og af en fortsat kraftig vækst i det private forbrug. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster øgedes yderligere til 13,9 % af BNP, hvilket især skyldes et lavere overskud på tjenesteydelsesbalancen og lavere løbende overførsler fra udlandet. Væksten i vareeksporten oversteg væksten i importen i første halvår af 2006, hvilket dog ikke var tilstrækkeligt til at forhindre en let yderligere forøgelse af handelsunderskuddet. Som i 2005 blev det løbende betalingsbalanceunderskud næsten fuldstændig dækket af de indadgående udenlandske direkte nettoinvesteringer.

For Rumæniens vedkommende steg den reale BNP-vækst kraftigt med 7,4 % i første halvår af 2006 efter en opbremsning til 4,1 % i 2005, hvilket primært skyldtes den negative påvirkning fra omfattende oversvømmelser og strukturomlægninger, som berørte erhvervsaktiviteten. Den økonomiske vækst var forholdsvis afbalanceret i første halvår af 2006 og var både drevet af en vækst i de private husholdningers forbrug på 11,8 % og en investeringsvækst på 11,9 %. Inflationsbekæmpelsen forløb hurtigere end ventet i 2006, og stigningen i forbrugerprisindekset målt på årsbasis faldt til 5,5 % i september fra 8,6 % ved udgangen af 2005. I løbet af 2006 fortsatte stigningen i underskuddet på betalingsbalancens løbende poster fra 8,7 % af BNP i 2005 til omkring 9,6 % i juli 2006, hvilket hovedsagelig kunne tilskrives omfattende indadgående udenlandske direkte investeringer (som dækkede over 70 % af underskuddet), den private sektors låntagning og porteføljeinvesteringer. Landets udlandsgæld steg med omkring 5 mia. EUR i første halvår af 2006 især på grund af, at den kortfristede private eksterne gæld voksede kraftigt, men den faldt derefter en smule til omkring 37 % af BNP.

3. Kandidatlande

For Tyrkiets vedkommende androg den reale årlige BNP-vækst 7 % i første halvår af 2006 sammenlignet med 7,4 % i 2005. Væksten ventes at blive på 5-6 % i 2006. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster blev på 6,2 % af BNP i 2005 og ventes at stabilisere sig i 2006, ikke mindst som følge af en forbedret pris- og omkostningskonkurrenceevne efter nedskrivningen af liren i maj-juni 2006. De indadgående udenlandske direkte bruttoinvesteringer androg 3 % af BNP i 2005 og i første halvår af 2006, hvilket finansierede omtrent halvdelen af det løbende betalingsbalanceunderskud. Landets udlandsgæld androg omtrent 40 % af BNP ved udgangen af 2005.

I Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien faldt BNP-væksten til 2,6 % (i faste priser) i første halvår af 2006 sammenlignet med en vækst på 3,8 % i samme periode året forinden. De vigtigste faktorer bag denne opbremsning var en lavere industriproduktion og en svækket bygge- og anlægssektor. De førende indikatorer tyder imidlertid på en markant fremgang i industriproduktionen i tredje kvartal af 2006, som kunne bringe den samlede BNP-vækst i 2006 op på tæt ved 4 %. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster blev kraftigt forbedret i 2005, hvor et bedre handelsresultat og arbejdstageres voksende hjemsendelse af penge fra udlandet bragte underskuddet ned fra 7,7 % af BNP i 2004 til 1,4 % af BNP i 2005. I 2006 ventes en stigning i underskuddet til 2-3 % af BNP. De udenlandske direkte bruttoinvesteringer androg 1,7 % af BNP i 2005, men steg kraftigt til omkring 6 % af BNP i første halvår af 2006 som følge en kraftig tilstrømning af privatiseringsrelaterede udenlandske direkte investeringer. Landets udlandsgæld androg 47 % af BNP ved udgangen af 2005.

4. Potentielle kandidatlande

I Albanien androg den årlige BNP-vækst 5,5 % (i faste priser) i 2005. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster (inklusive officielle overførsler) udgjorde 6,9 % af BNP i 2005. Handelsunderskuddet var på 24,1 % af BNP i 2005, og i løbet af de første fem måneder af 2006 øgedes det yderligere med 18 % på årsbasis. De indadgående udenlandske direkte bruttoinvesteringer udgjorde 3,1 % af BNP i 2005, mens landets udlandsgæld androg 17,6 % af BNP ved udgangen af 2005. Den samlede offentlige gæld faldt til 55,3 % af BNP i 2005.

I Bosnien-Hercegovina androg den årlige BNP-vækst ca. 5,5 % (i faste priser) i 2005. Væksten ventes at forblive på omkring 5 % i 2006. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster øgedes til 22,5 % af BNP i 2005, hvilket delvis afspejlede virkningen på importen af indførelsen af moms. Det faldt igen i første halvår af 2006 og ventes at blive på omkring 20 % ved årets udgang. De indadgående udenlandske direkte bruttoinvesteringer androg 3,2 % af BNP i 2005. Landets offentlige gæld over for udlandet androg 30 % af BNP ved udgangen af 2005, og den private gæld over for udlandet skønnedes også at ligge på omkring 30 % af BNP.

I Serbien androg den årlige BNP-vækst 6,3 % (i faste priser) i 2005. Væksten fortsatte med 6,3 % i første kvartal af 2006. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster androg 9,8 % af BNP i 2005. Det øgedes yderligere i løbet af 2006. De indadgående udenlandske direkte bruttoinvesteringer udgjorde 6,1 % af BNP i 2005, mens landets udlandsgæld androg 66 % af BNP ved udgangen af juli 2006. Den offentlige gæld er faldet efter gældsnedskrivningen på 600 mio. EUR fra Paris-Klubben, hvilket skete i tilknytning til den vellykkede afslutning på det seneste IMF-program i februar 2006.

I Montenegro androg den årlige BNP-vækst 4,1 % (i faste priser) i 2005. Væksten øgedes til 6,5 % i første halvår af 2006. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster androg 12,2 % af BNP i 2005. Det øgedes yderligere i løbet af 2006. De indadgående udenlandske direkte bruttoinvesteringer udgjorde 22,8 % af BNP i 2005, mens landets udlandsgæld androg 42,6 % af BNP ved udgangen af 2005. I juli 2006 indgik Montenegro en aftale med Serbien om delingen af de finansielle rettigheder og forpligtelser efter opløsningen af den tidligere statsunion. Aftalen bekræftede de tidligere skøn for gældsniveauet.

5. Nye uafhængige stater

I Georgien forekommer den økonomiske vækst trods eksterne chok fortsat at være forholdsvis usvækket efter en meget kraftig vækst på 9,3 % i 2005, og inflationen toppede med 14,5 % i midten af 2006, så den primære økonomisk-politiske udfordring er at bringe inflationen tilbage til et etcifret tal. Handelsbalancen er i forværring og ventes at gå i underskud med 19 % af BNP (14,6 % i 2005). En voksende strøm af hjemsendelser af penge og officielle overførsler afbøder virkningen heraf på den løbende betalingsbalance, som alligevel ventes at lande på et underskud på 10 % af BNP i 2006 (5,4 % i 2005). Takket være de stærke økonomiske resultater er Georgiens statslige udlandsgæld blevet reduceret i hastigt tempo til omkring 23 % af BNP (27 % i 2005).

I Ukraine synes økonomien at have tilpasset sig hurtigt til stigningen i olie- og gasimportpriserne, og der opnåedes en ny stigning i væksten i første halvår af 2006 (5,5 % på årsbasis sammenlignet med 2,6 % i 2005 som helhed). Den løbende betalingsbalance er gået i minus, hvilket også har relation til en tilsvarende markedsudvikling inden for stål, som er Ukraines vigtigste eksportvare. Ukraines offentlige udlandsgæld er faldet til 12,5 % af BNP (15,3 % i 2005), og den private sektors forbedrede adgang til de udenlandske kapitalmarkeder har holdt den samlede udlandsgæld på omkring 45 % af BNP. Højere producentpriser har endnu ikke smittet af på forbrugerpriserne, som faldt til etcifrede tal i midten af 2006. I august bekræftede Standard & Poor's dog Ukraines langsigtede statslige kreditvurdering på BB-, hvilket især understøttedes af den lave gældsætning.

Moldovas BNP-vækst, som var på over 7 % i 2005, ventes at være faldet til 3 % i 2006. Dette skyldes de kraftige eksterne chok, som Moldovas økonomi står over for – fordoblingen af prisen på naturgasimporten fra Rusland og forbuddet over for Moldovas vineksport. I 2006 ventes underskuddet på handelsbalancen og underskuddet på betalingsbalancens løbende poster at blive på henholdsvis 50 % og 10 % af BNP. Desuden ventes inflationen at være nået op på over 12 % i 2006. Forværringen i Moldovas eksterne økonomiske situation kommer på et tidspunkt, hvor landet langt om længe har opnået en omlægning af sin gæld til Paris-Klubben og har lagt sig fast på en kurs hen imod en gradvis nedbringelse af sin gældsætning over for udlandet.

Tadsjikistans økonomi har fortsat sin kraftige vækst i 2005-2006 med 7-8 %. Statsfinanserne, som var i overskud i tre år i træk (2003-2005), ventes at lande på et moderat underskud i 2006. Takket være en gunstig bilateral gældsaftale med Rusland – Tadsjikistans største kreditor – blev udlandsgælden i 2005 nedbragt til under 40 % af BNP. Det stadig større underskud på handelsbalancen (fra 7 % af BNP i 2004 og 12 % i 2005 til anslået over 16 % i 2006) opvejes i det store og hele af en stærk vækst i arbejdstageres hjemsendelse af penge fra udlandet. Som følge heraf ventes underskuddet på betalingsbalancens løbende poster at stige en smule i 2006 (fra 3,6 % i 2005 til omkring 4,5 %). Importdækningen af de officielle bruttovalutareserver ligger fortsat på et forholdsvis lavt niveau, nemlig en smule under to måneders import. IMF's fattigdomsbekæmpelses- og vækstfacilitet ("Poverty Reduction and Growth Facility" (PRGF)) blev afsluttet med succes i begyndelsen af 2006. Myndighederne har indledt forberedelserne til et opfølgende arrangement.

6. Andre tredjelande

Algeriet oplevede et vigtigt politisk gennembrud i 2005, da præsident Bouteflika tog skridt til at bringe "den nationale tragedie" fra 1990'erne til afslutning med understregning af behovet for økonomisk udvikling. De rekordhøje oliepriser har medført en hidtil uhørt stabilitet og fremgang for den algeriske økonomi og udgør en enestående lejlighed til at gennemføre reformer. Regeringens udgiftsprogram til en værdi af 60 mia. USD til forbedring af infrastrukturen, boligsektoren, undervisningssystemet og de erhvervsrelaterede uddannelser skulle bidrage til at give væksten langsigtet holdbarhed. På trods af liberaliseringen af banksektoren i 1990'erne er Algeriets finansmarked dog fortsat stærkt underudviklet. Endvidere er Algiers fondsbørs med blot tre aktier, der handles, og en markedskapitalisering på 1,4 mia. USD stadig noget af en letvægter som marked. Med udsigten til tiltrædelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO) og ikrafttrædelsen af EU-associeringsaftalen har Algeriet dog klart signaleret, at landet bevæger sig i retning af frie markeder og frihandel. Den hovedudfordring, landet nu står over for, synes at bestå i at konsolidere og øge tempoet i den reformproces, der er blevet indledt i de senere år.

Jordans økonomi fortsatte sin stærke vækst i 2006 med en real BNP-vækst i første kvartal af 2006 på 6,7 %. Ledigheden er fortsat høj (15,7 % i 2005). Inflationsraten ventes at blive øget i 2006 til 6,3 % (2005: 3,8 %). Myndighederne intensiverede den finanspolitiske tilpasning i 2005 og 2006 med henblik på at bringe budgetunderskuddet (eksklusive gavebistand) ned på 6,6 % af BNP fra 10,1 % i 2005. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster (inklusive gavebistand) ventes i 2006 at stige fra 18,2 % i 2005 til 20,7 % af BNP (sammenlignet med et overskud på 11,6 % i 2003). Selv om vareeksporten fortsat var robust, øgedes underskuddet på handelsbalancen til 38,8 % af BNP i 2005 (2004: 29,6 %) som følge af en kraftig stigning i importen afspejlende en kraftig vækst i den indenlandske efterspørgsel, højere oliepriser og eksportens høje importindhold. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster blev fortsat finansieret af indadgående kapitalbevægelser, herunder udenlandske direkte investeringer, hjemsendelser af penge og porteføljeinvesteringer, primært fra regionen. Samtidig ventes den reale effektive vekselkurs at appreciere efter flere års depreciering.

Brasiliens vækst ventes at blive på 3,5 % i 2006, og inflationen er faldet til sit laveste niveau siden indførelsen af den særlige inflationsordning. En kraftig eksportvækst og stigende varepriser har givet landet mulighed for at opnå et betydeligt overskud på betalingsbalancens løbende poster (anslået 1,1 % af BNP i 2006). Den eksterne gældskvote er faldet og ventes at være faldet yderligere til 21,1 % ved udgangen af 2006. Bestræbelserne på at nedbringe den offentlige gældsætning over for udlandet giver bonus: Brasiliens kreditvurdering er siden februar 2006 blevet opgraderet af to af de førende kreditvurderingsbureauer, og rentepræmierne ligger på et historisk lavt niveau. Landet er dog fortsat særdeles sårbart over for udlandet, selv om der på det seneste er gjort fremskridt med den offentlige gældsforvaltning. Den offentlige gæld ligger fortsat over 50 % og er med en forholdsvis kort gennemsnitlig løbetid yderst sårbar over for renteudsving.

Argentinas økonomi ventes at stige med 9,2 % i 2005. Inflationen ventes ved udgangen af 2007 at ligge på 12 %. Den stærke økonomi har resulteret i en betydelig forbedring af statsfinanserne med et forventet overskud på den primære saldo på ca. 4,5 % af BNP i 2005. Banksektoren er i gradvis bedring, men står stadig svagt. Der er fortsat usikkerhed omkring de retlige rammer og regeringens politik for de offentlige forsyningsvirksomheder, hvilket har skadelige virkninger for tilliden blandt udenlandske investorer. Derudover synes det forhold, at landet ikke længere har behov for at henvende sig til IMF, efter at det tilbagebetalte sin gæld til IMF fuldt ud i december 2005, ikke at være fremmende for de strukturreformer, der er nødvendige for at rette op på de langsigtede sårbarheder. Argentina er fortsat i restance i forhold til EIB, idet landet ikke har betalt de morarenter (1,7 mio. USD), der skyldes den restance, landet opbyggede i kølvandet på den argentinske finanskrise.

[1] Bemærk, at bilaget indeholder et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med en række detaljerede tabeller og forklarende noter til denne rapport.

[2] EIB-mandaterne er nærmere beskrevet i tabel A1 i bilaget.

[3] EUT L 62 af 3.3.2006, s. 26.

[4] KOM(2006) 324 endelig af 22.6.2006.

[5] EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

[6] Det tekniske udtryk "maksimal årlig risiko" er forklaret i punkt 1 i bilaget.

[7] Det tekniske udtryk "maksimal teoretisk årlig risiko" er forklaret i punkt 1 i bilaget.

[8] Den maksimale årlige risiko omfatter de resterende lånebeløb, der skal udbetales under de gældende finansielle overslag, fordi EIB's nye mandat for 2007-2013 endnu ikke er vedtaget.

[9] I henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 94/728/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter, som ændret.

[10] For nærmere oplysninger, se punkt 2.5. i bilaget.

[11] Det årlige beløb i de finansielle overslag for 2000-2006 er på 200 mio. EUR i 1999-priser; i 2006 udgjorde beløbet 229 mio. EUR.

[12] Det skal bemærkes, at den anslåede maksimale teoretiske årlige risiko for 2006 som angivet i tabel A3 kun refererer til andet halvår af 2006. Af sammenlignelighedshensyn er beløbet blevet normaliseret for en 12-måneders periode til ovennævnte sammenligning.

[13] SEK(2007) 241

--------------------------------------------------