ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN Ledsagedokument til Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om den frivillige ordning for miljøvenligt design af set-top bokse /* SWD/2012/0392 final */





ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN Ledsagedokument til Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om den frivillige ordning for miljøvenligt design af set-top bokse 1. Baggrund Med direktiv 2009/125/EF om miljøvenligt design fastsættes der en ramme for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter. Et energirelateret produkt eller en gruppe af energirelaterede produkter skal være omfattet af gennemførelsesforanstaltninger for miljøvenligt design eller en selvreguleringsforanstaltning, hvis det energirelaterede produkt repræsenterer et salg af en væsentlig størrelse og samtidig har en væsentlig miljøpåvirkning og et betydeligt potentiale med hensyn til at mindske dets miljøpåvirkning (artikel 15). Komplekse set-top bokse, der er modtagere til betalings-tv, lever fuldt ud op til disse krav. Selv om antallet af installerede komplekse set-top bokse forventes at stabilisere sig i 2010 på omkring 82 mio. og efter 2015 vil begynde at falde til 41 mio. i 2020, vil deres samlede energiforbrug fortsat være betydeligt, da markedet i stigende grad vil være domineret af anordninger med ekstra funktioner, som kræver ekstra strøm. 2. Fremgangsmåde i forbindelse med fastsættelse af krav om miljøvenligt design eller godkendelse af selvregulering Fremgangsmåden i forbindelse med udvikling af gennemførelsesforordninger for miljøvenligt design eller selvregulering og denne konsekvensanalyse var inddelt i fire trin: Trin 1: analyse af gennemførelsesforanstaltningen for miljøvenligt design/selvregulering som fastsat i artikel 15, stk. 2, litra a)-c), i direktivet om miljøvenligt design under hensyntagen til de parametre for miljøvenligt design, der er opstillet i bilag I til direktivet om miljøvenligt design Trin 2: overvejelse af de relevante EU-initiativer, markedskræfter og forskelle i miljøresultater for udstyr på markedet med tilsvarende funktioner som fastsat i artikel 15, stk. 2, i direktivet om miljøvenligt design Trin 3: fastsættelse af politiske målsætninger, herunder det ønskede ambitionsniveau, de politiske muligheder for at nå dem, og nøgleelementerne i en gennemførelsesforordning for miljøvenligt design som krævet i bilag VII til direktivet om miljøvenligt design og nøgleelementerne i selvregulering som krævet i bilag VIII til direktivet om miljøvenligt design Trin 4: miljømæssig, økonomisk og social analyse af konsekvenserne for miljøet og forbrugerne med hensyn til de kriterier, som gennemførelsesforanstaltningerne skal opfylde, og som er fastsat i artikel 15, stk. 5, i direktivet om miljøvenligt design. 3. Resumé af resultaterne 3.1. Trin 1. Retsgrundlag for en gennemførelsesforanstaltning eller selvregulering: overensstemmelse med artikel 15 i og bilag VIII til direktivet om miljøvenligt design For at vurdere kriterierne for gennemførelsesforanstaltninger for miljøvenligt design eller selvregulering som fastsat i artikel 15, stk. 2, i direktivet om miljøvenligt design har Kommissionen gennemført en teknisk, miljømæssig og økonomisk undersøgelse ("forberedende undersøgelse")[1] i henhold til bestemmelserne i artikel 15, stk. 4, litra a), og bilag II til direktivet om miljøvenligt design. Med hensyn til de kriterier, der er opstillet i artikel 15, stk. 2, i direktivet om miljøvenligt design, konkluderer den forberedende undersøgelse, at den væsentligste miljøindvirkning er elforbruget i brugsfasen, og følgende resultater blev påvist for EU: Artikel 15, stk. 2, litra a): || Det årlige salg i EU || 59 millioner i 2010 20 millioner i 2015 10 millioner i 2020 Artikel 15, stk. 2, litra b): || Miljøpåvirkning, navnlig elforbrug i brugsfasen || 10 TWh i 2010 21 TWh i 2015 11 TWh i 2020 Artikel 15, stk. 2, litra c): || Potentiale med hensyn til at mindske elforbruget || Op til 60 % Salget på omkring 60 mio. enheder om året ligger langt over de vejledende 200 000 enheder, der er fastsat i direktivet om miljødesign. Komplekse set-top bokses årlige elforbrug i EU-27 i 2010 svarer nogenlunde til Islands elforbrug. Selv om antallet af komplekse set-top bokse vil falde i 2020, vil deres energiforbrug forblive stabilt på grund af nye funktioner, der kræver ekstra strøm. Hvis det antages, at det gennemsnitlige typiske energiforbrug[2] forbedres med 50 %, vil komplekse set-top bokses elforbrug blive reduceret med omkring 7 TWh årligt i 2015 (hvor disse anordningers samlede elforbrug vil toppe), svarende nogenlunde til Luxembourgs årlige elforbrug, og det anses for at være væsentligt. En anden væsentlig miljøpåvirkning er affald, som er omfattet af affaldspolitikken[3] ("WEEE"). Potentialet med hensyn til at mindske miljøpåvirkningen fører til en reduktion af livscyklusomkostninger (omkostningseffektivitet) uden i væsentlig grad at øge købsprisen, fordi den er knyttet til tekniske løsninger, der ikke indebærer væsentlige ekstraomkostninger. 3.2. Trin 2. Eksisterende initiativer og markedskræfternes kapacitet til at løse dette spørgsmål Ud over artikel 15, stk. 2, og artikel 15, stk. 4, litra c), i direktivet om miljøvenligt design tages også relevant EU-miljølovgivning og national miljølovgivning i betragtning. Tilknyttede initiativer på både EU-plan og nationalt plan tages i betragtning, og hindringer for udnyttelsen af teknologier med bedre miljøresultater analyseres. Adskillige markedsfejl er blevet påvist som forklaring på, at omkostningseffektive teknologier, der fører til forbedringer af energieffektiviteten, ikke i tilfredsstillende grad udbredes til markedet af markedskræfterne alene. Størstedelen af de komplekse set-top bokse købes ikke af brugeren (som i sidste ende skal betale elregningen), men af tv-udbyderen og leveres til forbrugeren som en del af en tjenesteydelse (modstridende incitamenter). Der findes derfor ikke tilstrækkelige incitamenter for fabrikanterne til at optimere de komplekse set-top bokses miljøresultater, navnlig energiforbruget. Adskillige initiativer på EU-plan (forordning 1274/2008 om miljøvenligt design, den europæiske adfærdskodeks for digitale tv-tjenester) og på medlemsstatsplan sigter mod at forbedre disse produkters miljøresultater, men deres indvirkning er begrænset. Derfor bør der træffes yderligere lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger i henhold til direktivet om miljøvenligt design på EU-plan. Konklusioner på trin 1 og 2 Den analyse, der blev gennemført på trin 1 og 2, viser følgende: – salget af og handelen med komplekse set-top bokse i EU er væsentlig – komplekse set-top bokses miljøpåvirkning er væsentlig, idet det vigtigste miljømæssige aspekt er elforbruget – der findes et væsentligt omkostningseffektivt potentiale for at mindske elforbruget – initiativer på EU- og medlemsstatsplan og markedskræfterne alene udnytter ikke i tilfredsstillende grad potentialet for forbedring af elforbruget. Det konkluderes, at de kriterier, der er opstillet i artikel 15, stk. 2, i direktivet om miljøvenligt design, er opfyldt, og komplekse set-top bokse bør være omfattet af en gennemførelsesforanstaltning for miljøvenligt design eller selvregulering i henhold til artikel 15, stk. 1, i direktivet om miljøvenligt design. 3.3. Trin 3. Politiske målsætninger og ambitionsniveauer Ud over bilag II til direktivet om miljøvenligt design bør ambitionsniveauet for forbedring af komplekse set-top bokses elforbrug fastsættes på grundlag af en analyse af den mindste livscyklusomkostning for brugeren. Resultaterne afspejles i de målsætninger, som de påtænkte politiske målsætninger sigter mod at nå. Adskillige politiske målsætninger for gennemførelse af en omlægning af markedet, som når et passende ambitionsniveau, overvejes, herunder business as usual, selvregulering, energimærkning og en forordning om miljøvenligt design af komplekse set-top bokse. Konsekvensanalysen fokuserer imidlertid på en sammenligning af en mulig forordning om miljøvenligt design med den frivillige aftale om at forbedre komplekse set-top bokses energieffektivitet, som blev fremlagt af Digital Interoperability Forum. Frivillige aftaler/selvregulering under direktivet om miljøvenligt design kræver høje miljømæssige ambitioner og skal bevise, at de med en vis sandsynlighed vil kunne opfylde de politiske målsætninger hurtigere eller billigere end obligatoriske krav. Er det tilfældet betragtes de som en foretrukken mulighed (betragtning 18 til direktivet om miljøvenligt design). Forslag til frivillige aftaler (selvregulering) anerkendes som et gyldigt alternativ til regulering, hvis vurderingen af dem i forhold til kriterierne i bilag VIII til direktivet om miljøvenligt design anses for at være tilfredsstillende (artikel 17) under hensyntagen til feedback fra konsultationsforummet. 3.4. Trin 4. Analyse af de miljømæssige, økonomiske og sociale indvirkninger Der gennemføres en analyse og en sammenligning af en mulig forordning og den frivillige aftale. De to muligheder analyseres i henhold til de kriterier, der er opstillet i artikel 15, stk. 5, i direktivet om miljøvenligt design, og indvirkningerne på fabrikanterne, herunder SMV'er. Mulighedernes intensitetsgrad varierer afhængigt af kravenes strenghed, timing, markedsdækning og kontrolproceduren. I overensstemmelse med direktivets bestemmelser vurderes den frivillige aftale i forhold til kriterierne i bilag VIII. – Mulighed 2: Den frivillige aftale fastsætter mål for komplekse set-top bokses energiforbrug i to faser fastsat til juli 2010 og juli 2013, hvor niveauerne i det store hele svarer til henstillingen i den forberedende undersøgelse. Målene skal opfyldes af 90 % af de produkter, der bringes i omsætning og/eller ibrugtages af de enkelte underskrivere af den frivillige aftale – Mulighed 3: De obligatoriske krav til miljøvenligt design træder i kraft i tre faser – juli 2011, juli 2012 og januar 2014. Følgende samlede el- og omkostningsbesparelser og undgåede CO2-emissioner for produkter, der bringes i omsætning fra juli 2010 til december 2020 forventes: || Samlet elforbrug (TWh) || Samlede elbesparelser (TWh) || Samlede besparelser på elomkostningerne[4] (mia. EUR) || Samlede undgåede CO2-emissioner[5] (Mt) Ingen politik (Basislinje 1) || 159 || - || - || - Mulighed 2 || 115 || 44 || 6 || 21 Mulighed 3 || 114 || 45 || 6,2 || 21 Ovenstående tabel tyder på, at forskellen mellem konsekvenserne af den frivillige og den obligatoriske fremgangsmåde er ubetydelig. I nedenstående tabel sammenfattes overvejelserne med hensyn til konsekvenserne af mulighed 2 (frivillig aftale) og 3 (lovgivning) sammenlignet med basislinjescenariet, og de vurderes på en relativ skala fra 1 (lav) til 4 (høj). || Økonomisk indvirkning (omkostninger) || Miljøindvirkning(elektricitet/CO2/ besparelser på elomkostninger) || Social indvirkning (risiko for nedlæggelse af arbejdspladser i SMV'er) || Potentiale for at mindske miljøpåvirkningen på mellemlang og lang sigt Mulighed 2 (frivillig aftale) || 1 || 3 || 1 || 4 Mulighed 3 (lovgivning) || 2 || 3 || 1 || 2 Det konkluderes, at mulighed 2 indebærer lidt lavere omkostninger for medlemsstaterne (da byrden i tilknytning til verifikation/kontrol lægges over på industrien) og industrien (da den frivillige aftale gør det muligt for den ikke at skulle nydesigne alle sine produkter, men efterlader 10 %, som ikke er omfattet af kravene). Vigtigst af alt har mulighed 2 et større potentiale for yderligere forbedring. Konklusioner på trin 3 og 4 En sammenligning af disse muligheder og vurderingen af mulighed 2 i forhold til bilag VIII til direktivet viser, at den frivillige aftale er den foretrukne mulighed. Den frivillige aftale indebærer følgende: – omkostningseffektiv nedbringelse af elforbruget på 6,5 TWh i 2016 i forhold til basislinjescenariet svarende til besparelser på elomkostningerne på 884 mio. EUR og 2,6 Mt undgåede CO2-emissioner – kravene i direktiv 2009/125/EF, navnlig betragtning 18 og bilag VIII, er opfyldt – kravene træder i kraft hurtigere og billigere end i forbindelse med lovgivning – sammenlignelighed og komplementaritet med eksisterende politiske instrumenter – korrigering af markedsfejl og forbedring af det indre markeds funktion – ingen væsentlige administrative byrder for fabrikanter eller detailhandlende – ubetydelig eller slet ingen stigning i anskaffelsesomkostningerne, som mere end kompenseres af besparelser i løbet af produktets brugsfase – lovgivers specifikke mandat respekteres – ingen væsentlig indvirkning på industriens konkurrenceevne og beskæftigelsen, og navnlig inden for SMV-sektoren, på grund af de absolut lave omkostninger, der er forbundet med nydesign og nyvurdering af produktet – de politiske målsætninger nås på en fleksibel måde i overensstemmelse med dagsordenen for bedre lovgivning – inddragelse af tjenesteyderne frembyder en mulighed for i væsentligt omfang at nedbringe komplekse set-top bokses energiforbrug på mellemlang og lang sigt. 4. Kontrol og evaluering Proceduren for kontrol og indberetning er: – Styringskomitéen følger fremskridt og resultater i forbindelse med den frivillige aftale og aftaler praktiske foranstaltninger som f.eks. udvælgelse af en uafhængig tredjepart/inspektør, som indsamler data fra de enkelte underskrivere og sender de aggregerede resultater til Kommissionen. – Underskriverne forelægger Kommissionen en årsrapport via en uafhængig tredjepart. – Medlemmerne af konsultationsforummet høres årligt for at gøre status over og kontrollere resultaterne af den frivillige aftale. – Kommissionen vil i samarbejde med udvalget for miljøvenligt design af energirelaterede produkter se på, om målsætningerne i den frivillige aftale opfyldes. – Hvis Kommissionen mener, at den frivillige aftale ikke når målsætningerne, overvejer den at fremsætte forslag til en forordning i stedet. [1] EuP Forberedende undersøgelse "Lot 18 — Complex set-top boxes", Bio Intelligence Service S.A.S, Frankrig, endelig rapport fra december 2008. Dokumentation tilgængelig på GD ENER's websted for miljøvenligt design http://ec.europa.eu/energy/efficiency/studies/ecodesign_en.htm. [2] En metode til afprøvning og sammenligning af computeres energiresultater med fokus på et produkts typiske elforbrug under normal drift i en repræsentativ periode. [3] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/96/EF af 27. januar 2003 om affald af elektrisk og elektronisk udstyr, EUT L 37 af 13.2.2003, s. 24. [4] Hypotese: 0,136 EUR/kWh [5] Hypotese: 0,4 kg CO2/kWh