2.5

Siden internetboblen brast, har telekomoperatørerne mindsket deres kapitalinvesteringer som led i deres konsolideringsplaner. En tilbagevenden til fornyet vækst i hele sektoren kræver, at der atter kommer gang i kapitalinvesteringerne. Investeringstakten vil blive påvirket af, hvad politikplanlæggerne gør: Indførelse af de nye lovrammer vil skabe større retssikkerhed omkring investeringer, gennemførelsen af nationale bredbåndsstrategier vil øge adgangen til tjenesteydelser, fremme af nye tjenester og tilgængeligheden af innovativt indhold vil stimulere efterspørgslen, og elimineringen af lovmæssige og tekniske hindringer vil gøre det lettere at anlægge 3G-netværk. Derfor udpeges der fire indsatsområder i meddelelsen: a) De lovmæssige udfordringer. Sen eller ukorrekt omsættelse fra medlemsstaternes side af de nye lovrammer for elektronisk kommunikation hæmmer konkurrencen og skaber uvished. Overtrædelsesprocedurer mod en række medlemsstater, som ikke har gennemført de nye foranstaltninger, er undervejs. Fuld og effektiv gennemførelse af disse bestemmelser i både eksisterende og nye medlemsstater forbliver en topprioritet i 2004. Desuden må de nye bestemmelser anvendes konsekvent af de nationale lovgivende myndigheder. De fælles retningslinjer, der forventes vedtaget senere i år, om forholdsregler over for operatører med en stærk markedsposition vil være af særlig betydning. De bør hjælpe lovgiverne med at tilvejebringe de rette investeringsincitamenter og sikre, at fremspirende markeder ikke pålægges uhensigtsmæssige forpligtelser. b) Øget bredbåndsdækning i områder med utilstrækkelig dækning. I henhold til eEurope-handlingsplanen besluttede medlemsstaterne at offentliggøre nationale bredbåndsstrategier, og det er nu sket i alle EU-15 plus en række af de nye tiltrædelseslande. Man bør især koncentrere sig om at udpege områder, som risikerer at havne i informationssamfundets krybespor, fordi der ifølge operatørernes rentabilitetskriterier er for lidt efterspørgsel til at berettige en udvidelse af bredbåndstjenesterne. EU-støtte kan spille en rolle ved siden af foranstaltninger på nationalt, regionalt eller lokalt niveau. Der findes retningslinjer for, hvordan strukturfondene kan anvendes i sådanne områder. Udveksling af eksempler på god praksis og innovative løsninger kan blive lettere som følge af det forum om den digitale kløft, der oprettes senere i år. Kommissionen vil denne sommer rapportere om de nationale strategier. c) Øget efterspørgsel. Selv om hovedparten af husstande i EU kan få adgang til bredbånd, har kun en brøkdel af dem valgt det. Anvendelse snarere end udbredelse er ved at blive det største problem for bredbåndsmarkedet. Erfaringerne fra de lande, hvor bredbånd anvendes mest, viser betydningen af en effektiv netværkbaseret konkurrence for at sænke priserne og fremme innovative online-tjenester. Desuden kan foranstaltninger fra medlemsstaternes side for at stimulere efterspørgslen også spille en rolle. De fremmer brugen af IKT inden for flere og mere centrale tjenester – lokale og nationale myndigheder, sundhed og uddannelse – og lægger dem over på internettet. Det må ledsages af yderligere tiltag vedrørende sikkerhed, styring af digitale rettigheder og forskellige tjenesters og anordningers interoperabilitet. Midtvejsevalueringen af eEurope 2005-handlingsplanen, der skal være afsluttet inden udgangen af sommeren, åbner mulighed for yderligere støttetiltag. d) Succesfuld lancering af 3G-mobilkommunikationsnet (3G). Rapporten fra mobilkommunikations- og teknologiplatformen (som består af nøgleaktører inden for sektoren) fastlagde en strategisk vision for de mobile tjenesters fremtid, hvor man fremhævede en række kommercielle og lovgivningsmæssige udfordringer. Denne konvergerede, datastyrede 3G-verden vil være mere kompleks end den stemmebaserede GSM-verden. Hvis man får styr på den, kan den tilbyde nye spændende tjenester og give en betydelig saltvandsindsprøjtning til produktiviteten i EU. Kommissionen har i sin meddelelse af 30. juni (2) skitseret sin holdning til mobilkommunikationssektoren og vil fortsætte sit samarbejde med de relevante aktører for at definere strategiske forskningsprioriteringer på mobilkommunikationsområdet.