4. Erklæringens genstand (identifikation af produktet, så det kan spores; dette kan, hvis det er nødvendigt for identifikationen af det CE-mærkede gødningsprodukt, inkludere et billede):

9.1.Hvert bemyndiget organ skal orientere sine bemyndigende myndigheder om udstedte eller tilbagekaldte godkendelser af kvalitetsstyringssystemer og med jævne mellemrum eller efter anmodning stille en fortegnelse over afviste, suspenderede eller på anden måde begrænsede godkendelser af kvalitetsstyringssystemer til rådighed for sine bemyndigende myndigheder.

7.2.1.Fabrikanten udarbejder en skriftlig EU-overensstemmelseserklæring for hvert parti CE-mærkede gødningsprodukter og opbevarer den, så den, i ti år efter at det CE-mærkede gødningsprodukt er blevet bragt i omsætning, står til rådighed for de nationale myndigheder. Det skal af EU-overensstemmelseserklæringen fremgå, hvilket parti gødningsprodukter den vedrører.

6.4Det bemyndigede organ kan derudover aflægge uanmeldte besøg hos fabrikanten. Under disse besøg kan det bemyndigede organ om nødvendigt foretage eller lade foretage produktprøvninger for at kontrollere, at kvalitetsstyringssystemet fungerer korrekt. Det bemyndigede organ udsteder en besøgsrapport og, hvis der er foretaget prøvninger, en prøvningsrapport til fabrikanten.

6.3.1.Det bemyndigede organ aflægger jævnligt auditbesøg for at sikre, at fabrikanten opretholder og anvender kvalitetsstyringssystemet; det udsteder en auditrapport til fabrikanten.

6.1Formålet med overvågningen er at sikre, at fabrikanten behørigt opfylder sine forpligtelser i henhold til det godkendte kvalitetsstyringssystem.

5.5.Fabrikanten forpligter sig til at opfylde sine forpligtelser i henhold til kvalitetsstyringssystemet, således som det er godkendt, og til at vedligeholde det, således at det forbliver hensigtsmæssigt og effektivt.

5.4.3.Ud over erfaring med kvalitetsstyringssystemer skal auditholdet have mindst ét medlem med erfaring i vurderingsopgaver på det relevante produktområde og inden for den pågældende produktteknologi og viden om de relevante krav i denne forordning. Auditten skal indbefatte et besøg på fabrikantens anlæg. Auditholdet skal gennemgå den tekniske dokumentation, der er omhandlet i punkt 2, med henblik på at kontrollere fabrikantens evne til at identificere de relevante krav i denne forordning og foretage de nødvendige undersøgelser for at sikre, at det CE-mærkede gødningsprodukt er i overensstemmelse med disse krav.

5.4.2.Det skal antages, at kravene er opfyldt for så vidt angår de elementer i kvalitetsstyringssystemet, som er i overensstemmelse med de tilsvarende specifikationer i den relevante harmoniserede standard.

5.4.1.Det bemyndigede organ vurderer kvalitetsstyringssystemet for at fastslå, om det opfylder kravene i stk. 5.1 og dets underpunkter.

- en skriftlig erklæring om, at samme ansøgning ikke er blevet indgivet til et andet bemyndiget organ

5.2.Fabrikanten indgiver en ansøgning om vurdering af kvalitetsstyringssystemet for det pågældende gødningsprodukt til et akkrediteret bemyndiget organ efter eget valg. Ansøgningen skal indeholde:

4)Den ansvarlige ledelse for det område, der er omfattet af auditten, skal sikre, at der træffes de nødvendige korrigerende foranstaltninger uden unødig forsinkelse.

5.1.5.1.For kompost tilhørende komponentmaterialekategori (CMC) 3 og afgasset biomasse tilhørende CMC 5, som defineret i bilag II, skal fabrikanten iværksætte et årligt internt auditprogram for at kontrollere overensstemmelse med kvalitetsstyringssystemet ved hjælp af følgende komponenter:

5.1.5.Det skal overvåges, at den krævede produktkvalitet er opnået, og at kvalitetsstyringssystemet fungerer effektivt.

k)et register over, hvilken type uddannelse de ansvarlige personer for produktets kvalitet har fulgt, samt dato og emne for uddannelsen

j)registre over klager fremsat at tredjeparter, og hvordan de er blevet håndteret

e)Der skal udtages prøver af outputmaterialer for at kontrollere, at de opfylder de komponentmaterialespecifikationer for kompost og afgasset biomasse, der er fastsat i CMC 3 og CMC 5 i bilag II, og at outputmaterialets egenskaber ikke bringer det CE-mærkede gødningsprodukts opfyldelse af de relevante krav i bilag I i fare.

1)tilstedeværelse af stoffer, der er farlige eller skadelige for komposterings- eller nedbrydningsprocessen eller for det endelige CE-mærkede gødningsprodukts kvalitet, eller

6)i tilfælde af afvisning, begrundelsen for at afvise partiet og angivelse af, hvorhen det blev sendt.

5.1.2.1.For så vidt angår kompost tilhørende komponentmaterialekategori (CMC) 3 og afgasset biomasse tilhørende CMC 5, som defineret i bilag II, skal systemet sikre, at de i nævnte bilag angivne proceskriterier for kompostering og nedbrydning er opfyldt.

d)sikre, at der etableres passende kommunikationsprocesser i og uden for organisationen, og at der kommunikeres om effektiviteten af kvalitetsstyringen.

sikre, at der i hele fabrikantens organisation skabes bevidsthed om kundebehov og lovgivningsmæssige krav, og at personalet gøres bevidst om relevansen og betydningen af kvalitetsstyringskrav for at opfylde de lovgivningsmæssige krav i denne forordning

sikre, at der etableres kvalitetsstyringsprocesser, og at de godkendes, gennemføres og vedligeholdes

b)udpege et medlem af organisationens ledelse, som skal være ansvarligt for at:

a)sikre, at der er tilstrækkelige ressourcer (folk, infrastruktur, udstyr) til rådighed til at udarbejde og gennemføre kvalitetsstyringssystemet

5.1.Fabrikanten skal gennemføre et kvalitetsstyringssystem, som sikrer, at det CE-mærkede gødningsprodukt opfylder de relevante krav i denne forordning.

3.Fabrikanten skal opbevare den tekniske dokumentation, så den, i ti år efter at det CE-mærkede gødningsprodukt er blevet bragt i omsætning, står til rådighed for de nationale myndigheder.

g)hvis produktet indeholder eller består af animalske biprodukter i den i forordning (EF) nr. 1069/2009 anvendte betydning, de i henhold til nævnte forordning krævede handelsdokumenter eller sundhedscertifikater og dokumentation for, at de animalske biprodukter har nået slutpunktet i fremstillingskæden efter betydningen i samme forordning.

d)en liste over de helt eller delvist anvendte harmoniserede standarder, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, samt, såfremt disse harmoniserede standarder ikke er blevet anvendt, beskrivelser af de løsninger, der er valgt med henblik på at opfylde de væsentlige krav i denne forordning, herunder en liste over fælles specifikationer eller andre relevante tekniske specifikationer, som er anvendt. I tilfælde af delvis anvendelse af harmoniserede standarder skal den tekniske dokumentation angive, hvilke dele der er anvendt

c)de beskrivelser og forklaringer, der er nødvendige for at forstå disse tegninger og oversigter, og hvordan det CE-mærkede gødningsprodukt anvendes

b)konstruktions- og produktionstegninger samt oversigter, herunder en skriftlig beskrivelse af og et diagram over fremstillingsprocessen, hvor hver behandling, hver opbevaringstank og hvert område er klart identificeret

2.Det CE-mærkede gødningsprodukts fabrikant udarbejder den tekniske dokumentation. Dokumentationen skal gøre det muligt at vurdere, om produktet er i overensstemmelse med de relevante krav, og skal omfatte en fyldestgørende analyse og vurdering af risikoen/risiciene. Den tekniske dokumentation skal indeholde en beskrivelse af de gældende krav og, i det omfang det er relevant for vurderingen, af produktets konstruktion, fremstilling og anvendelse. Den tekniske dokumentation skal, hvor det er relevant, mindst indeholde følgende elementer:

3.2Fabrikanten udarbejder en skriftlig EU-overensstemmelseserklæring for et parti CE-mærkede gødningsprodukter og opbevarer den, så den, i ti år efter at det CE-mærkede gødningsprodukt er blevet bragt i omsætning, står til rådighed for de nationale myndigheder. Det skal af EU-overensstemmelseserklæringen fremgå, hvilket parti CE-mærkede gødningsprodukter den vedrører.

2.Fabrikanten træffer alle nødvendige foranstaltninger, for at det ved fremstillingsprocessen og overvågningen af den sikres, at de fremstillede CE-mærkede gødningsprodukter er i overensstemmelse med den godkendte type som beskrevet i EU-typeafprøvningsattesten og opfylder de relevante krav i denne forordning.

9.Fabrikanten opbevarer et eksemplar af EU-typeafprøvningsattesten, bilagene og tillæggene hertil samt den tekniske dokumentation, så disse dokumenter, i ti år efter at det CE-mærkede gødningsprodukt er blevet bragt i omsætning, står til rådighed for de nationale myndigheder.

8.1.Hvert bemyndiget organ oplyser dets bemyndigende myndighed om de EU-typeafprøvningsattester og/eller tillæg hertil, som det har udstedt eller trukket tilbage, og stiller med jævne mellemrum eller efter anmodning listen over sådanne attester og/eller eventuelle tillæg hertil, der er blevet afvist, suspenderet eller på anden måde begrænset, til rådighed for dets bemyndigende myndighed.

7.2.Fabrikanten underretter det bemyndigede organ, der opbevarer den tekniske dokumentation om EU-typeafprøvningsattesten, om alle ændringer af den godkendte type, som kan påvirke det CE-mærkede gødningsprodukts overensstemmelse med kravene i denne forordning eller betingelserne for attestens gyldighed. Sådanne ændringer kræver en tillægsgodkendelse i form af et tillæg til den oprindelige EU-typeafprøvningsattest.

6.3.Hvis typen ikke opfylder kravene i denne forordning, afviser det bemyndigede organ at udstede en EU-typeafprøvningsattest og oplyser ansøgeren herom og giver en detaljeret begrundelse for afslaget.

6.1.Hvis typen opfylder de krav i denne forordning, som finder anvendelse på det CE-mærkede gødningsprodukt, udsteder det bemyndigede organ en EU-typeafprøvningsattest til fabrikanten. Attesten skal indeholde fabrikantens navn og adresse, resultaterne af undersøgelsen, eventuelle betingelser for dens gyldighed og de nødvendige oplysninger til identificering af den godkendte type. Der kan være et eller flere bilag til attesten.

5.Det bemyndigede organ udarbejder en evalueringsrapport om aktiviteterne i henhold til punkt 4 og resultatet af disse. Uden at dette berører det bemyndigede organs ansvar over for de bemyndigende myndigheder, offentliggør det bemyndigede organ ikke indholdet af denne rapport, hverken helt eller delvist, uden fabrikantens samtykke.

1)undersøge den tekniske dokumentation og støttedokumentationen for at vurdere, om det CE-mærkede gødningsprodukts tekniske konstruktion er i orden

e)støttedokumenter, der viser, at den tekniske konstruktion er egnet. I disse støttedokumenter skal nævnes al dokumentation, der er blevet anvendt, særlig hvis de relevante harmoniserede standarder ikke er blevet anvendt fuldt ud. I støttedokumentationen skal om nødvendigt indgå resultaterne af prøvninger, som er blevet foretaget i overensstemmelse med andre relevante tekniske specifikationer af fabrikantens egnede laboratorium eller af et andet prøvningslaboratorium på hans vegne og ansvar.

d)prøveeksemplarer, som er repræsentative for den påtænkte produktion. Det bemyndigede organ kan anmode om flere prøveeksemplarer, hvis det er nødvendigt for at gennemføre prøvningsprogrammet

hvis produktet indeholder eller består af animalske biprodukter som omhandlet i forordning (EF) nr. 1069/2009, de i henhold til nævnte forordning krævede handelsdokumenter eller sundhedscertifikater og dokumentation for, at de animalske biprodukter har nået slutpunktet i fremstillingskæden efter betydningen i samme forordning

en liste over de helt eller delvist anvendte harmoniserede standarder, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, samt, såfremt disse harmoniserede standarder ikke er blevet anvendt, beskrivelser af de løsninger, der er valgt med henblik på at opfylde de væsentlige krav i denne forordning, herunder en liste over fælles specifikationer eller andre relevante tekniske specifikationer, som er anvendt. I tilfælde af delvis anvendelse af harmoniserede standarder skal den tekniske dokumentation angive, hvilke dele der er anvendt

de beskrivelser og forklaringer, der er nødvendige for at forstå disse tegninger og oversigter, og hvordan det CE-mærkede gødningsprodukt anvendes

c)den tekniske dokumentation. Dokumentationen skal gøre det muligt at vurdere, om det CE-mærkede gødningsprodukt er i overensstemmelse med de relevante krav i denne forordning, og skal indeholde en fyldestgørende analyse og vurdering af risikoen/risiciene. Den tekniske dokumentation skal indeholde en beskrivelse af de gældende krav og, i det omfang det er relevant for vurderingen, af det CE-mærkede gødningsprodukts konstruktion, fremstilling og anvendelse. Den tekniske dokumentation skal, hvor det er relevant, mindst indeholde følgende elementer:

b)en skriftlig erklæring om, at samme ansøgning ikke er blevet indgivet til et andet bemyndiget organ

1.EU-typeafprøvning er den del af overensstemmelsesvurderingsproceduren, hvor et bemyndiget organ undersøger den tekniske konstruktion af et CE-mærket gødningsprodukt og sikrer og erklærer, at den tekniske konstruktion af det CE-mærkede gødningsprodukt opfylder kravene i denne forordning.

5.2.Fabrikanten udarbejder en skriftlig EU-overensstemmelseserklæring for hvert parti CE-mærkede gødningsprodukter og opbevarer den sammen med den tekniske dokumentation, så den, i ti år efter at det CE-mærkede gødningsprodukt er blevet bragt i omsætning, står til rådighed for de nationale myndigheder. Det skal af EU-overensstemmelseserklæringen fremgå, hvilket CE-mærket gødningsprodukt den vedrører.

4.3.5.1.Såfremt der for hvert af de to forsøg er mindst én blycylinder, der er sammentrykket mindre end 5 %, har prøven af gødningsprodukter bestået detonerbarhedsprøven.

4.3.5.I prøverapporten skal anføres følgende parametre for hvert af de to sprængningsforsøg:

4.3.4.6.1.Efter at have ventet den tid, som er nødvendig, for at røgen efter sprængningen har spredt sig (denne består af gasformige, til dels giftige omdannelsesprodukter, f.eks. nitrøse gasser), samles de enkelte blycylindre op. Blycylindrenes højde måles ved hjælp af en skydelære.

4.3.4.5.1.Forsøgsopstillingen som beskrevet i afsnit 4.3.4.4 skal anbringes i en bunker eller et tilsvarende indrettet hulrum under jorden (minegang eller tunnel). Man skal sikre, at temperaturen på 20 ( 5) °C er holdt for stålrøret før påtænding.

Anmærkning: Det skal sikres, at røret er i kontakt med alle seks blycylindre; en let krumning af rørfladerne kan udlignes ved at dreje røret omkring længdeaksen; hvis én af cylindrene er for høj, slås den forsigtigt med en hammer, til den har den ønskede højde.

4.3.4.4.2.Stålrøret, klargjort som angivet under 4.3.4.3, anbringes vandret på blycylindrene, således at rørets akse er parallel med stålblokkens midterlinje, og rørets svejste ende befinder sig i en afstand af 50 mm fra blycylinder nr. 6. For at forhindre at røret ruller, kan der skubbes små trækiler ind mellem blycylinderens øverste endeflade og rørvæggen (én på hver side), eller der anbringes to korslagte trælister mellem rør og stålblok.

4.3.4.3.3.Tændkæden anbringes i den øverste åbne ende af røret mod prøven, således at træskivens øverste kant ligger 6 mm under rørets kant. Den nødvendige nære kontakt mellem sprængstof og prøve sikres ved at tilsætte eller fjerne små mængder af prøven. Som vist på figur 2 og 3 stikkes dernæst en sikringssplit ind i hullerne i rørets øverste kant, og splitternes ben bøjes fra hinanden, så de er i kontakt med røret.

4.3.4.3.2.3Ved indstilling af prøvemængdens højde i stålrøret er det absolut nødvendigt at sikre, at den senere indsatte tændkæde (omhandlet ovenfor i afsnit 4.3.4.1.1 eller 4.3.4.1.2) er i nær kontakt med prøven over hele overfladen.

4.3.4.3.2.2.Denne operation gentages med endnu en del af prøvemassen. Endelig skal der til sidst tilføres en sådan mængde, at prøvemassen efter sammenpakningen efter henholdsvis hævning og fald af røret ti gange og efter i alt tyve hammerslag står ca. 70 mm under rørets øverste kant.

4.3.4.3.2.1Røret anbringes stående med den kvadratiske bundplade hvilende på et plant og fast underlag, helst beton. Røret fyldes op med prøvemasse til ca. 1/3 af sin højde og løftes derefter 10 cm, hvorefter man lader det falde lodret ned på underlaget, fem gange efter hinanden, således at det prillede eller granulerede produkt rystes sammen, og røret bliver pakket så tæt som muligt. For at fremskynde sammenpakningen sættes røret i svingninger ved i alt ti slag med en hammer (hammerens masse 750 til 1 000 g) på siden af røret mellem faldene mod underlaget.

4.3.4.2.I rørets ene ende (afsnit 4.3.3, litra d), ovenfor) bores der diametralt over for hinanden og vinkelret på rørvæggen i en afstand af 4 mm fra rørets kant to huller på 4 mm Ø. Bundpladen (afsnit 4.3.3, litra e), ovenfor) svejses på den modsatte ende af røret, således at den rette vinkel mellem bundplade og rørvæg fyldes ud med svejsemateriale langs hele rørets omkreds.

4.3.4.1.2.2.Sprængstoffet (afsnit 4.3.3, litra a), ovenfor) anbringes i et hylster (afsnit 4.3.3, litra h), ovenfor) stående på et glat underlag og presses derefter ned med et træstempel, hvorved sprængstoffet får cylinderform med en fordybning i midten. Det pressede tændlegeme anbringes i denne fordybning. Det cylinderformede nedpressede sprængstof indeholdende det pressede tændlegeme dækkes med en træskive (afsnit 4.3.3, litra j), ovenfor), som i centrum er forsynet med et 7,0 til 7,3 mm stort hul til anbringelse af en detonator. Træskiven og hylsteret samles med tape over kors. Koaxialitet mellem hullet i skiven og fordybningen i det pressede tændlegeme sikres ved indførelse af træstiften (afsnit 4.3.3, litra k), ovenfor).

4.3.4.1.2.1.Under iagttagelse af de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger anbringes 10 g af et sekundært sprængstof (afsnit 4.3.3, litra c), ovenfor) i en form med en indvendig diameter på 19 til 21 mm og presses sammen til korrekt form og massefylde. (Forholdet mellem højde og diameter skal være ca. 1:1). I centrum af formens bund findes en 12 mm høj stift med en diameter på 7,0 til 7,3 mm (afhængigt af diameteren af den anvendte detonator), således at der i det pressede tændlegeme opstår et cylindrisk hulrum til placering af detonatoren.

4.3.4.1.1.3.Det plastiske sprængstof (afsnit 4.3.3, litra a), ovenfor) formes til en cylinder på 92 til 96 mm i diameter alt efter diameteren af hylsteret (afsnit 4.3.3, litra h), ovenfor), hvori man indfører det med hylsteret stående på et glat underlag. Derefter sættes træskiven med de syv sprængsnore oven på hylsteret og trykkes fast mod sprængstoffet. Højden af hylsteret (64 til 67 mm) tilpasses derefter på en sådan måde, at den øverste kant flugter med træoverfladen. Endelig fastgøres hylsteret hele vejen rundt til træskiven, f.eks. med hæfteklammer eller små søm.

4.3.4.1.1.2.Af en sprængsnor (afsnit 4.3.3, litra b), ovenfor) afskæres syv stykker på hver 400 mm på en sådan måde, at man undgår ethvert spild af eksplosivstof fra enderne, opnået ved øjeblikkeligt at smøre lim på skærefladerne. De syv stykker på hver 400 mm trækkes gennem de syv huller i træskiven (afsnit 4.3.3, litra j), ovenfor), således at de stikker nogle centimeter ud på den anden side af skiven. I en afstand af 5 til 6 mm fra enden indstikkes derefter en lille knappenål (afsnit 4.3.3, litra l), ovenfor) på tværs i kappen på hver af sprængsnorene, og regnet herfra påføres sprængsnorene lim på ydersiden i en længde af ca. 2 cm. Ved at trække i den lange ende af hver af sprængsnorsstykkerne bringes knappenålen derefter i kontakt med træskiven.

4.3.2.Prøven indesluttes i et stålrør og udsættes for et detonationschok fra en eksplosiv tændkæde. Forplantningen bestemmes ud fra graden af knusningen af blycylindre, på hvilke røret var anbragt vandret under prøvegennemførelsen.

h)placeret med 150 mm's mellemrum til vandret understøtning af røret. Prøven udføres to gange. For at prøven kan ses som afgørende, må en eller flere af de benyttede understøttende blycylindre være sammentrykket mindre end 5 % under hver prøve.

4.3.1.2.Det CE-mærkede gødningsprodukt underkastes en detonerbarhedsprøve i et vandret stålrør under følgende betingelser:

4.2.3.En tilstrækkelig mængde gødning til en enkelt detonationsprøve anbringes i beholderen, som dernæst lukkes med låget. Beholderen anbringes i vandbadet. Vandet opvarmes til 51 °C, og temperaturen midt i gødningen måles. En time efter at temperaturen i prøvens midte er nået op på 50 °C, afkøles vandet. En time efter at temperaturen i prøvens midte er nået ned på 25 °C, startes opvarmningen på ny, og den anden cyklus er begyndt. Hvis der arbejdes med to varmebade, overføres beholderen til det andet vandbad efter hver opvarmnings-/nedkølingsperiode.

a)Et vandbad, der kan termostateres i temperaturområdet 20 til 51 °C, med en opvarmnings- og afkølingshastighed på mindst 10 °C/h, eller to vandbade, hvoraf det ene er termostateret ved 20 °C og det andet ved 51 °C. Vandet i badet (badene) holdes under stadig omrøring, og vandbadet skal være stort nok til at sikre rigelig vandcirkulation.

4.2.1.I en vandtæt beholder opvarmes prøven fra rumtemperatur til 50 °C og holdes ved denne temperatur i en time (fase ved 50 °C). Den afkøles dernæst til 25 °C og holdes ved denne temperatur i en time (fase ved 25 °C). En fase ved 50 °C efterfulgt af en fase ved 25 °C udgør tilsammen en varmecyklus. Efter at have gennemgået det krævede antal varmecykler opbevares måleprøven ved en temperatur på 20 (± 3) °C, indtil detonerbarhedsprøven er udført.

4.1.1.I en Erlenmeyerkolbe opvarmes prøven fra rumtemperatur til 50 °C og holdes ved denne temperatur i to timer (fase ved 50 °C). Den afkøles dernæst til 25 °C og holdes ved denne temperatur i to timer (fase ved 25 °C). En fase ved 50 °C efterfulgt af en fase ved 25 °C udgør tilsammen en varmecyklus. Efter at have gennemgået to varmecykler opbevares måleprøven ved en temperatur på 20 (± 3) °C, indtil olieabsorptionen bestemmes.

4.1.Varmecykler forud for en prøve for overensstemmelse med kravet vedrørende olieabsorption omhandlet i bilag I, PFC 1(C)(I)(a)(i-ii)(A), punkt 4

Prøverne udføres under ansvar af et bemyndiget organ udvalgt af fabrikanten.

4.De cykler og den prøve, der er omhandlet i afsnit 4.1-4.3 nedenfor, skal udføres på en repræsentativ prøve af produktet mindst hver 3. måned på fabrikantens vegne for at kontrollere, at det er i overensstemmelse med

3.Fabrikanten træffer alle nødvendige foranstaltninger, for at det ved fremstillingsprocessen og overvågningen af den sikres, at de fremstillede CE-mærkede gødningsprodukter er i overensstemmelse med den i afsnit 2 omhandlede tekniske dokumentation og opfylder kravene i denne forordning.

e)en liste over de helt eller delvist anvendte harmoniserede standarder, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, samt, såfremt disse harmoniserede standarder ikke er blevet anvendt, beskrivelser af de løsninger, der er valgt med henblik på at opfylde de væsentlige krav i denne forordning, herunder en liste over fælles specifikationer eller andre relevante tekniske specifikationer, som er anvendt. I tilfælde af delvis anvendelse af harmoniserede standarder skal den tekniske dokumentation angive, hvilke dele der er anvendt

c)de beskrivelser og forklaringer, der er nødvendige for at forstå disse tegninger og oversigter, og hvordan det CE-mærkede gødningsprodukt anvendes

1.Intern produktionskontrol plus overvåget produktprøvning er den overensstemmelsesvurderingsprocedure, hvorved fabrikanten opfylder de forpligtelser, der er anført i afsnit 2, 3, 4 og 5 nedenfor, og på eget ansvar sikrer og erklærer, at de CE-mærkede gødningsprodukter opfylder de relevante krav i denne forordning.

4.2.Fabrikanten udarbejder en skriftlig EU-overensstemmelseserklæring for hvert parti CE-mærkede gødningsprodukter og opbevarer den sammen med den tekniske dokumentation, så den, i ti år efter at det CE-mærkede gødningsprodukt er blevet bragt i omsætning, står til rådighed for de nationale myndigheder. Det skal af EU-overensstemmelseserklæringen fremgå, hvilket CE-mærket gødningsprodukt den vedrører.

3.Fabrikanten træffer alle nødvendige foranstaltninger, for at det ved fremstillingsprocessen og overvågningen af den sikres, at de fremstillede CE-mærkede gødningsprodukter er i overensstemmelse med den i afsnit 2 omhandlede tekniske dokumentation og opfylder de relevante krav i denne forordning.

d)en liste over de helt eller delvist anvendte harmoniserede standarder, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, samt, såfremt disse harmoniserede standarder ikke er blevet anvendt, beskrivelser af de løsninger, der er valgt med henblik på at opfylde de væsentlige krav i denne forordning, herunder en liste over fælles specifikationer eller andre relevante tekniske specifikationer, som er anvendt. I tilfælde af delvis anvendelse af harmoniserede standarder skal den tekniske dokumentation angive, hvilke dele der er anvendt

c)de beskrivelser og forklaringer, der er nødvendige for at forstå disse tegninger og oversigter, og hvordan det CE-mærkede gødningsprodukt anvendes

3.Uanset punkt 1 og 2 må modul B og modul C ikke anvendes til en ren eller sammensat fast uorganisk ammoniumnitratgødning med makronæringsstoffer og højt nitrogenindhold som angivet i PFC 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) eller en mekanisk gødningsproduktblanding, der indeholder et sådant produkt.

1.Modul B i kombination med modul C kan anvendes til et CE-mærket gødningsprodukt, der udelukkende er sammensat af en eller flere

1.Modul A kan anvendes til et CE-mærket gødningsprodukt, der udelukkende er sammensat af et eller flere

Former for deklarerede næringsstoffer og andre deklarerede kvalitetskriterier

Former for deklarerede næringsstoffer og andre deklarerede kvalitetskriterier

Tilladt tolerance for det deklarerede indhold af former for mikronæringsstoffer

Tilladt tolerance for det deklarerede indhold af former for makronæringsstoffer

Tilladt tolerance for det deklarerede indhold af former for mikronæringsstoffer

Tilladt tolerance for det deklarerede indhold af former for uorganiske makronæringsstoffer

4.Uanset punkt 1 må et CE-mærket gødningsprodukts faktiske indhold af en komponent, for hvilken der er angivet et minimums- eller maksimumsindhold i bilag I eller bilag II, aldrig være mindre end minimumsindholdet eller større end maksimumsindholdet.

1.Det deklarerede indhold af næringsstoffer i et CE-mærket gødningsprodukt eller dettes fysisk-kemiske egenskaber kan afvige fra den faktiske værdi i overensstemmelse med de tolerancer, der er fastsat i denne del for den relevante produktfunktionskategori. Tolerancerne skal tage højde for variationer ved produktion, prøveudtagning og analyse.

Alle mærkningskrav, der gælder for alle CE-mærkede gødningsproduktkomponenter, gælder for den CE-mærkede mekaniske gødningsproduktblanding og skal angives i forbindelse med den endelige CE-mærkede mekaniske gødningsproduktblanding.

–undtagen for præformede vækstmedier, mængde udtrykt i volumen af materialer med en partikelstørrelse på over 60 mm

e)for så vidt angår svovl (S)-coatede gødninger og svovl (S)-/polymercoatede gødninger, følgende angivelse: "Frigivelseshastigheden for næringsstoffer kan variere afhængigt af substratets temperatur og den biologiske aktivitet. Det kan være nødvendigt at tilpasse gødskningen".

d)for så vidt angår polymercoatede gødninger, følgende angivelse: "Frigivelseshastigheden for næringsstoffer kan variere afhængigt af substratets temperatur. Det kan være nødvendigt at tilpasse gødskningen", og

b)navnet på det medium (opløsningsmiddel eller substrat), der anvendes i den test, som fabrikanten gennemfører for at fastsætte frigivelsestiden

a)frigivelsestid i måneder for den eller de coatede fraktioner, efterfulgt af den procentdel af næringsstoffer, der frigives i løbet af dette tidsrum for hver fraktion

e)hvis der forekommer urea (CH4N2O), oplysninger om, hvilke virkninger for luftkvaliteten ammoniak fra anvendelse af gødning kan have, og en opfordring til brugerne om at anvende passende afhjælpende foranstaltninger.

e)hvis der forekommer urea (CH4N2O), oplysninger om, hvilke virkninger for luftkvaliteten ammoniak fra anvendelse af gødning kan have, og en opfordring til brugerne om at anvende passende afhjælpende foranstaltninger.

a)Etiketten skal have påskriften "nitrifikationshæmmer" eller "ureasehæmmer", alt efter hvad der er relevant, samt identifikationsnummer for det bemyndigede organ, der har undersøgt overensstemmelsesvurderingen for nitrifikationshæmmeren eller ureasehæmmeren.

8.Teksten "med et lavt chloridindhold" må kun anvendes, hvis chloridindholdet (Cl-) er under 30 g/kg.

a)må ikke vildlede brugeren ved f.eks. at tillægge produktet egenskaber, som det ikke har, eller ved at give indtryk af, at produktet har unikke egenskaber, som andre, lignende produkter også har

6.Produktfunktionskategorien ("PFC"), som angivet i bilag I, må ikke angives på et CE-mærket gødningsprodukt, som ikke er omfattet af en positiv overensstemmelsesvurdering i overensstemmelse med denne forordning for den pågældende PFC.

5.Hvis det CE-mærkede gødningsprodukt indeholder et stof, for hvilket der er fastsat maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i fødevarer og foder i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 315/93, forordning (EF) nr. 396/2005, forordning (EF) nr. 470/2009 eller direktiv 2002/32/EF, skal den anvisning, der er omhandlet i punkt, 2, litra c), sikre, at den påtænkte anvendelse af det CE-mærkede gødningsprodukt ikke fører til overskridelse af disse grænseværdier i fødevarer eller foder.

3.Hvis et bemyndiget organ er inddraget i overensstemmelsesvurderingsproceduren, angives identifikationsnummeret for det bemyndigede organ.

d)alle relevante oplysninger om anbefalede foranstaltninger til at styre risici for menneskers, dyrs eller planters sundhed, sikkerheden eller miljøet og

I dette bilag fastsættes mærkningskravene for CE-mærkede gødningsprodukter. De krav, der i del 2 og 3 i dette bilag er fastsat for en bestemt produktfunktionskategori ("PFC"), som angivet i bilag I, finder anvendelse på CE-mærkede gødningsprodukter i alle underkategorier af den pågældende PFC.

d)I nitrifikationshæmmertesten med jordmikroorganismer skal nitritdannelsen i den jord, der eksponeres for testmaterialet, være over 90 % af nitritdannelsen i den tilsvarende jord, der ikke eksponeres for testmaterialet. Resultaterne anses for gyldige, hvis variationen mellem replikate kontrolprøver (jord uden testmateriale) og testprøver er mindre end ± 20 %.

c)I testen for akut toksicitet for regnorme afviger den observerede dødelighed og biomassen for de overlevende regnorme i jord, der eksponeres for testmaterialet, ikke med mere end 10 % sammenlignet med dødeligheden og biomassen for den tilsvarende jord, der ikke eksponeres for testmaterialet. Resultaterne anses for gyldige, hvis

middeloverlevelsesraten for de kontrolkimplanter, der fremkommer, er på mindst 90 % under i hele undersøgelsesperioden, og

b)Resultaterne anses kun for gyldige, hvis det af kontrollerne (dvs. jord uden testmateriale) fremgår, at:

a)I testen for akut toksicitet for planters vækst skal spireevnen og plantebiomassen for de testede plantearter, som dyrkes på den jord, der eksponeres for testmaterialet, være over 90 % af spireevnen og plantebiomassen for de samme plantearter, der dyrkes på tilsvarende jord, som ikke eksponeres for testmaterialet.

3.Hverken polymeren eller dens nedbrydningsbiprodukter må have en generel skadelig virkning for dyrs eller planters sundhed eller for miljøet under anvendelsesbetingelser for det CE-mærkede gødningsprodukt, som med rimelighed kan forudses. Polymeren skal bestå en test for akut toksicitet for planters vækst, en test for akut toksicitet for regnorme og en nitrifikationshæmmertest med jordorganismer i overensstemmelse med følgende:

d)Inden testen må testmaterialet ikke gøres til genstand for betingelser eller procedurer, der har til formål at accelerere nedbrydningen af filmen, f.eks. eksponering for varme eller lys.

2.Fra den [Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation] skal følgende kriterium være opfyldt: Polymeren skal kunne nedbrydes fysisk og biologisk på en sådan måde, at det meste af den til sidst nedbrydes til carbondioxid (CO2), biomasse og vand. I en bionedbrydelighedstest som angivet i litra a)-c) nedenfor skal mindst 90 % af det organiske carbon være omdannet til CO2 på højst 24 måneder.

e)artikel 9, stk. 2 (distributørens forpligtelse til at kontrollere, at det CE-mærkede gødningsprodukt er ledsaget af EU-overensstemmelseserklæringen).

d)artikel 8, stk. 8 (importørens forpligtelse til at opbevare et eksemplar af EU-overensstemmelseserklæringen, så det står til rådighed for markedsovervågningsmyndighederne), og

c)artikel 8, stk. 2 (importørens forpligtelse til at sikre, at det CE-mærkede gødningsprodukt er ledsaget af EU-overensstemmelseserklæringen)

6.Erhvervsdrivende, der gør det CE-mærkede gødningsprodukt tilgængeligt på markedet, skal overholde følgende af denne forordnings bestemmelser for så vidt angår EU-overensstemmelseserklæringerne for både det CE-mærkede gødningsprodukt og det agronomiske additiv, der opfylder kravene:

b)det ikke har en generel skadelig virkning for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet under opbevarings- eller anvendelsesbetingelser for det CE-mærkede gødningsprodukt, som med rimelighed kan forudses.

1.Et CE-mærket gødningsprodukt må kun indeholde et stof eller en blanding beregnet til at forbedre gødningsproduktets frigivelsesmønstre for næringsstoffer, hvis det eller den pågældende stofs eller blandings opfyldelse af kravene i denne forordning for et produkt i PFC 5 i bilag I er blevet dokumenteret i overensstemmelse med den overensstemmelsesvurderingsprocedure, der gælder for et sådant agronomisk additiv.

a)kalk fra fødevarefremstilling, dvs. et materiale fra fødevareindustrien, som er frembragt ved karbonering af organisk materiale under anvendelse af udelukkende brændt kalk fra naturlige kilder

Definition: En indikator for gas frigivet fra afgasset biomasse i løbet af en periode på 28 dage og målt i forhold til flygtige faste stoffer indeholdt i prøven. Denne test foretages tre gange, og gennemsnitsresultatet anvendes til at dokumentere opfyldelse af kravet. De flygtige faste stoffer er de faste stoffer i en prøve af materiale, der forsvinder ved glødning ved 550 °C.

Definition: En indikator for, i hvilket omfang bionedbrydeligt organisk materiale nedbrydes inden for et fastsat tidsrum. Metoden er ikke egnet til materiale, hvis indhold af partikler med en størrelse på > 10 mm overstiger 20 %.

6.Fra den [Publications office: Please insert the date occurring 5 years after the date of application of this Regulation] må den afgassede biomasse højst indeholde 2,5 g synlige urenheder i form af plast på over 2 mm pr. kg tørstof. Fra den [Publications office: Please insert the date occurring 8 years after the date of application of this Regulation] skal grænseværdien på 2,5 g/kg tørstof tages op til fornyet vurdering for at tage hensyn til de fremskridt, der er gjort med hensyn til separat indsamling af bioaffald.

3.Den anaerobe nedbrydning skal bestå i kontrolleret nedbrydning af bionedbrydelige materialer, som er overvejende anaerob og foregår ved temperaturer, som er egnede til mesofile eller termofile bakterier. Alle dele af hver enkelt batch skal regelmæssigt og omhyggeligt holdes i bevægelse for at sikre korrekt hygiejnisering og ensartethed for materialet. Under komposteringsprocessen skal alle dele af hver enkelt batch have en af følgende temperatur/tid-profiler:

d)nedbrydningsadditiver, som er nødvendige for at forbedre nedbrydningsprocessens procesresultater eller miljøresultater, forudsat at

Definition: En indikator for gas frigivet fra afgasset biomasse i løbet af en periode på 28 dage og målt i forhold til flygtige faste stoffer indeholdt i prøven. Denne test foretages tre gange, og gennemsnitsresultatet anvendes til at dokumentere opfyldelse af kravet. De flygtige faste stoffer er de faste stoffer i en prøve af materiale, der forsvinder ved glødning ved 550 °C.

Definition: En indikator for, i hvilket omfang bionedbrydeligt organisk materiale nedbrydes inden for et fastsat tidsrum. Metoden er ikke egnet til materiale, hvis indhold af partikler med en størrelse på > 10 mm overstiger 20 %.

3.Den anaerobe nedbrydning skal bestå i kontrolleret nedbrydning af bionedbrydelige materialer, som er overvejende anaerob og foregår ved temperaturer, som er egnede til mesofile eller termofile bakterier. Alle dele af hver enkelt batch skal regelmæssigt og omhyggeligt holdes i bevægelse for at sikre korrekt hygiejnisering og ensartethed for materialet. Under komposteringsprocessen skal alle dele af hver enkelt batch have en af følgende temperatur/tid-profiler:

b)nedbrydningsadditiver, som er nødvendige for at forbedre nedbrydningsprocessens procesresultater eller miljøresultater, forudsat at

Definition: maksimumstemperatur opnået ved kompostering under standardiserede betingelser som indikator for kompostens aerobe biologiske aktivitet.

Definition: En indikator for, i hvilket omfang bionedbrydeligt organisk materiale nedbrydes inden for et fastsat tidsrum. Metoden er ikke egnet til materiale, hvis indhold af partikler med en størrelse på > 10 mm overstiger 20 %.

5.Fra den [Publications office: Please insert the date occurring 5 years after the date of application of this Regulation] må komposten højst indeholde 2,5 g synlige urenheder i form af plast på over 2 mm pr. kg tørstof. Fra den [Publications office: Please insert the date occurring 8 years after the date of application of this Regulation] skal grænseværdien på 2,5 g/kg tørstof tages op til fornyet vurdering for at tage hensyn til de fremskridt, der er gjort med hensyn til separat indsamling af bioaffald.

3.Den aerobe kompostering skal bestå i kontrolleret nedbrydning af bionedbrydelige materialer, som er overvejende aerob, og som muliggør udvikling af temperaturer, som er egnede til termofile bakterier, som følge af biologisk produceret varme. Alle dele af hver enkelt batch skal regelmæssigt og omhyggeligt holdes i bevægelse for at sikre korrekt hygiejnisering og ensartethed for materialet. Under komposteringsprocessen skal alle dele af hver enkelt batch have en af følgende temperatur/tid-profiler:

d)komposteringsmidler, som er nødvendige for at forbedre komposteringsprocessens procesresultater eller miljøresultater, forudsat at

f)stoffer eller blandinger beregnet til at forbedre frigivelsesmønstrene for næringsstoffer for det CE-mærkede gødningsprodukt, som de indgår i.

c)materialer, der tidligere har udgjort et af de materialer, der er nævnt i et af litraerne a)-b)

Komponentmaterialerne eller de inputmaterialer, der er brugt til at producere dem, må ikke indeholde et af de stoffer, for hvilke der i bilag I til denne forordning er angivet maksimalgrænseværdier, i sådanne mængder, at det bringer det CE-mærkede gødningsprodukts opfyldelse af et af de gældende krav i nævnte bilag i fare.

artikel 9, stk. 2 (distributørens forpligtelse til at kontrollere, at det CE-mærkede gødningsprodukt er ledsaget af EU-overensstemmelseserklæringen).

artikel 8, stk. 8 (importørens forpligtelse til at opbevare et eksemplar af EU-overensstemmelseserklæringen, så det står til rådighed for markedsovervågningsmyndighederne) og

artikel 8, stk. 2 (importørens forpligtelse til at sikre, at det CE-mærkede gødningsprodukt er ledsaget af EU-overensstemmelseserklæringen)

5.Erhvervsdrivende, der gør CE-mærkede mekaniske gødningsproduktblandinger tilgængelige på markedet, skal overholde følgende af denne forordnings bestemmelser for så vidt angår EU-overensstemmelseserklæringen for hver gødningsproduktkomponent samt for den mekaniske blanding:

4.Fabrikanten af den mekaniske blanding skal vurdere denne blandings opfyldelse af kravene i punkt 1-3 ovenfor, sikre, at blandingen overholder mærkningskravene i bilag III, og i henhold til artikel 15, stk. 4, i denne forordning stå inde for, at blandingen overholder kravene i denne forordning, ved at

på en måde, der er skadelig for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet under opbevarings- eller anvendelsesbetingelser for den CE-mærkede mekaniske gødningsproduktblanding, som med rimelighed kan forudses, eller

2.Opfyldelse af kravene i denne forordning for hver gødningsproduktkomponent i den mekaniske blanding skal være blevet dokumenteret i overensstemmelse med den overensstemmelsesvurderingsprocedure, der gælder for den pågældende gødningsproduktkomponent.

1.En mekanisk gødningsproduktblanding er et CE-mærket gødningsprodukt sammensat af to eller flere CE-mærkede gødningsprodukter af kategori 1-6.

Dette skal påvises ved at måle forekomsten af mindst én af disse to typer bakterier.

4.Ingen af følgende to typer bakterier må forekomme i det CE-mærkede gødningsprodukt i en koncentration på over 1 000 CFU/g frisk masse:

1.En organisk ikkemikrobiel biostimulans til planter skal bestå af et stof eller en blanding, der indeholder carbon (C) af udelukkende animalsk eller vegetabilsk oprindelse.

13.Holdbarheden for den mikrobielle biostimulans til planter skal være på mindst 6 måneder under de opbevaringsbetingelser, der er angivet på etiketten.

3.Biostimulansen til planter skal have de virkninger, der anprises på etiketten for de afgrøder, der er angivet på denne.

b)tolerance over for abiotisk stress eller

1.En biostimulans til planter er et CE-mærket gødningsprodukt, der stimulerer planters næringsstofprocesser uafhængigt af produktets næringsstofindhold med det ene formål at forbedre et eller flere af følgende kendetegn ved planten:

1.En kompleksdanner er et organisk stof, der skal forbedre næringsstoffers langsigtede tilgængelighed for planter, og som kan danne en flad eller sterisk struktur med en di- eller trivalent overgangsmetalkation.

har to eller flere pladser, der donerer elektronpar til en central overgangsmetalkation (zink (Zn), kobber (Cu), jern (Fe), mangan (Mn), magnesium (Mg), calcium (Ca) eller cobalt (Co)), og som

1.En chelatdanner er et organisk stof, der skal forbedre næringsstoffers langsigtede tilgængelighed for planter, og som består af et molekyle, der

2.En in vitro-måling af hydrolysehastigheden for urea (CH4N2O) med hensyn til tid i en jordprøve, hvortil ureasehæmmeren er tilsat, skal vise en statistisk forskel i hydrolysehastigheden sammenlignet med en kontrolprøve, hvortil ureasehæmmeren ikke er tilsat.

Et agronomisk additiv er et CE-mærket gødningsstof, der er beregnet til at blive tilsat til et produkt, som forsyner planter med næringsstof, for at forbedre dette produkts frigivelsesmønstre for næringsstoffer.

Dette skal påvises ved at måle forekomsten af mindst én af disse to typer bakterier.

4.Ingen af følgende to typer bakterier må forekomme i det CE-mærkede gødningsprodukt i en koncentration på over 1 000 CFU/g frisk masse:

1.Et vækstmedium er et materiale bortset fra jord, der anvendes som et substrat til rodudvikling.

1.Et uorganisk jordforbedringsmiddel er et jordforbedringsmiddel bortset fra et organisk jordforbedringsmiddel.

Dette skal påvises ved at måle forekomsten af mindst én af disse to typer bakterier.

b)Ingen af følgende to typer bakterier må forekomme i det CE-mærkede gødningsprodukt i en koncentration på over 1 000 CFU/g frisk masse:

Et jordforbedringsmiddel er et CE-mærket gødningsprodukt, der tilsættes til jorden for at bibeholde, forbedre eller beskyttes jordens fysiske eller kemiske egenskaber, struktur eller biologiske aktivitet.

1.Et kalkningsmiddel er et CE-mærket gødningsprodukt, der har til formål at regulere jordens surhedsgrad, og som indeholder oxider, hydroxider, carbonater eller silicater af næringsstofferne calcium (Ca) eller magnesium (Mg).

1.En sammensat uorganisk mikronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af mere end ét mikronæringsstof.

Et produkt fremstillet ved suspension af forskellige former af en mikronæringsstofgødning

1.En ren uorganisk mikronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af højst ét næringsstof.

1.En uorganisk mikronæringsstofgødning er en uorganisk gødning bortset fra en makronæringsstofgødning, der har til formål at tilføre en eller flere af følgende næringsstoffer: bor (B), cobalt (Co), kobber (Cu), jern (Fe), mangan (Mn), molybdæn (Mo) eller zink (Zn).

1.En sammensat flydende uorganisk makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af mere end ét næringsstof.

1.En ren flydende uorganisk makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af højst ét næringsstof.

8.Højst 5 masseprocent af det CE-mærkede gødningsprodukt skal kunne passere igennem et sold med 1 mm maskevidde, og højst 3 masseprocent igennem et 0,5 mm sold.

0,4 % masseprocent i CE-mærkede gødningsprodukter med et nitrogenindhold (N) på mindst 28 masseprocent, men under 31,5 masseprocent.

5.Detonerbarheden for det CE-mærkede gødningsprodukt skal være således, at

3.Det CE-mærkede gødningsprodukt må kun tilbydes til slutbrugeren i emballeret stand. Emballagen skal være lukket på en sådan måde eller ved hjælp af en sådan anordning, at lukket, lukkets segl eller selve emballagen beskadiges uopretteligt ved åbning af denne. Det er tilladt at anvende ventilsække.

2.Ethvert stof bortset fra ammoniumnitrat (NH4NO3) skal være inert over for ammoniumnitrat (NH4NO3).

1.En sammensat fast uorganisk makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af mere end ét næringsstof.

1.En ren fast uorganisk makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af højst ét næringsstof.

fra den [Publications office, please insert the date occurring twelve years after the date of application of this Regulation]: 20 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5)

fra den [Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation]: 40 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5) og

fra den [Publications office, please insert the date of application of this Regulation]: 60 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5)

Dette skal påvises ved at måle forekomsten af mindst én af disse to typer bakterier.

5.Ingen af følgende to typer bakterier må forekomme i det CE-mærkede gødningsprodukt i en koncentration på over 1 000 CFU/g frisk masse:

fra den [Publications office, please insert the date occurring twelve years after the date of application of this Regulation]: 20 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5)

fra den [Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation]: 40 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5) og

fra den [Publications office, please insert the date of application of this Regulation]: 60 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5)

Dette skal påvises ved at måle forekomsten af mindst én af disse to typer bakterier.

4.Ingen af følgende to typer bakterier må forekomme i det CE-mærkede gødningsprodukt i en koncentration på over 1 000 CFU/g frisk masse:

En gødning er et CE-mærket gødningsprodukt, der har til formål at forsyne planter med næringsstoffer.

4.Hvis det CE-mærkede gødningsprodukt indeholder et stof, for hvilket der er fastsat maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i fødevarer og foder i overensstemmelse med

3.Hvis det med sikkerhed og ubestrideligt følger af arten af eller fremstillingsprocessen for et CE-mærket gødningsprodukt, at et bestemt krav (f.eks. fravær af et bestemt forurenende stof) er opfyldt, kan dette formodes i overensstemmelsesvurderingen uden verifikation (f.eks. prøvning) på fabrikantens ansvar.

2.De i dette bilag fastsatte krav for en bestemt PFC gælder for CE-mærkede gødningsprodukter i alle underkategorier af denne PFC.

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 17.3.2016 COM(2016) 157 final 2016/0084(COD) Pakken om den cirkulære økonomi Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastsættelse af regler om tilgængeliggørelse på markedet af CE-mærkede gødningsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 1069/2009 og (EF) nr. 1107/2009 (EØS-relevant tekst) {SWD(2016) 64 final}

{SWD(2016) 65 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål 1.Forslaget har til formål at løse en række alvorlige problemer, der i øjeblikket findes på markedet, og som første gang blev identificeret i en efterfølgende evaluering af forordning (EF) nr. 2003/2003 (i det følgende "den eksisterende gødningsforordning") i 2010. Forslaget er også blev udpeget som et af de vigtige lovgivningsmæssige forslag i handlingsplanen for den cirkulære økonomi. Første begrundelse og formål 2.For det første har innovative gødningsprodukter, som ofte indeholder næringsstoffer eller genanvendt organisk materiale fra bioaffald eller andre sekundære råvarer i overensstemmelse med modellen for den cirkulære økonomi, vanskeligt ved at få adgang til det indre marked på grund af tilstedeværelsen af divergerende nationale regler og standarder. 3.Den eksisterende gødningsforordning sikrer fri bevægelighed på det indre marked for en klasse af harmoniserede produkter, som tilhører en af de produkttyper, der er opført i bilag I til nævnte forordning. Disse produkter kan mærkes "EF-gødninger". Virksomheder, der ønsker at markedsføre andre typer af produkter som EF-gødninger, skal først have en ny typegodkendelse via en afgørelse fra Kommissionen om ændring af nævnte bilag. Så godt som alle produkttyper, der i øjeblikket er omfattet af den eksisterende gødningsforordning, er konventionelle uorganiske gødninger, som typisk er udvundet eller kemisk fremstillet i overensstemmelse med en lineær økonomimodel. Endvidere er de kemiske processer til fremstilling af f.eks. nitrogenbaserede gødninger både energiforbrugende og CO2-intensiv. 4.Alligevel er ca. 50 % af de gødninger, der er på markedet i dag, ikke omfattet af forordningens anvendelsesområde. Dette gælder for nogle få uorganiske gødninger og praktisk taget alle gødninger fremstillet af organiske materialer, f.eks. animalske biprodukter eller andre landbrugsbiprodukter, eller genanvendt bioaffald fra fødevarekæden. Forskning, innovation og investering er i øjeblikket i hastig udvikling og bidrager til den cirkulære økonomi ved at skabe lokale job og generere værdi af sekundære ressourcer, der stammer fra EU, og som ellers ville være blevet anvendt direkte på jordarealer eller bortskaffet på deponeringsanlæg, hvilket forårsager unødvendig eutrofiering og drivhusgasemissioner. Der er også en tendens til "servitisering" inden for erhvervet med stigende produkttilpasning i overensstemmelse med kundernes ønsker på basis af analyse af den jord, hvor gødningen skal anvendes. SMV'er og andre virksomheder i hele Europa bliver stadig mere interesserede i at bidrage til denne udvikling. For kundetilpassede produkter, der indeholder organiske gødninger, afhænger adgangen til det indre marked dog i øjeblikket af gensidig anerkendelse og bliver derfor ofte hindret. 5.For innovative gødninger er problemet med den eksisterende reguleringsmæssige konstruktion dobbelt. 6.Den ene side af problemet er, at det er vanskeligt at optage produkttyper, der er fremstillet på basis af organiske eller sekundære råvarer, i den eksisterende gødningsforordning. De regulerende myndigheder tøver på grund af sådanne materialers relativt variable sammensætning og egenskaber. Den eksisterende gødningsforordning er helt klart skræddersyet til velkarakteriserede, uorganiske gødninger af primære råvarer og mangler de robuste kontrolmekanismer og garantier, der er nødvendige for at skabe tillid til produkter, der stammer fra organiske eller sekundære materialekilder, som i sagens natur er forskellige. Endvidere er der ikke en klar sammenhæng med den eksisterende lovgivning om kontrol med animalske biprodukter og affald. 7.Derfor forbliver gødninger, der er tilvejebragt i overensstemmelse med den cirkulære økonomi, ikkeharmoniserede. Mange medlemsstater har indført detaljerede nationale regler og standarder for disse ikkeharmoniserede gødninger med miljøkrav (såsom grænser for forurenende stoffer i form af tungmetaller), som ikke gælder for EF-gødninger. Desuden har det vist sig at være ekstremt vanskeligt at sikre fri bevægelighed mellem medlemsstaterne gennem gensidig anerkendelse. Derfor står en producent, der fremstiller gødninger på basis af organiske eller sekundære råvarer, og som er etableret i én medlemsstat og forsøger at udvide sit marked til en anden medlemsstats område, ofte over for administrative procedurer, der gør markedsudvidelsen økonomisk uoverkommelig. Den deraf følgende mangel på kritisk masse hæmmer investeringer i denne vigtige sektor i den cirkulære økonomi. Problemet har især betydning for producenter, der er etableret i medlemsstater med et lille hjemmemarked sammenlignet med det overskud af organiske sekundære råvarer (typisk husdyrgødning), som de råder over. 8.Konkurrencevilkårene for henholdsvis gødninger fremstillet på basis af organiske eller sekundære råvarer fra EU i overensstemmelse med modellen for den cirkulære økonomi, og de gødninger der er produceret i overensstemmelse med lineær økonomimodel, er skæve til fordel for sidstnævnte. Denne konkurrenceforvridning hæmmer investeringer i den cirkulære økonomi. 9.Problemet forværres af, at en af de vigtigste bestanddele i gødninger er råphosphat, som Kommissionen har udpeget som en kritisk råvare. For så vidt angår phosphatgødninger er EU i øjeblikket stærkt afhængig af import af råphosphat, der er udvundet uden for EU (over 90 % af de phosphatgødninger, der anvendes i EU, importeres, først og fremmest fra Marokko, Tunesien og Rusland). Samtidig indeholder EU-affald (navnlig spildevandsslam) store mængder phosphor, som – hvis det genanvendes i overensstemmelse med modellen for den cirkulære økonomi – potentielt ville kunne dække omkring 20-30 % af EU's efterspørgsel efter phosphatgødninger. Det dermed forbundne investeringspotentiale er dog stadig stort set uudnyttet, hvilket til dels skyldes ovennævnte vanskeligheder med at få adgang til det indre marked. 10.Den anden side af problemet med den eksisterende gødningsforordnings begrænsninger med hensyn til innovative gødninger er, at typegodkendelsesproceduren selv for nye, uorganiske gødninger af primære råvarer er langvarig og ikke kan holde trit med innovationscyklussen i gødningssektoren. Man har derfor anset det for nødvendigt med en grundlæggende revurdering og modernisering af reguleringsteknikken for at øge fleksibiliteten med hensyn til produktkrav, samtidig med at man bevarer et højt beskyttelsesniveau for menneskers, dyrs og planters sundhed, sikkerheden og miljøet. Overvejelserne i den forbindelse er nærmere beskrevet i afsnit 3: Resultater af efterfølgende evalueringer, høringer af interesserede parter og konsekvensanalyser. 11.Det vigtigste politikmål med initiativet er derfor at skabe incitamenter for gødningsproduktion i stor målestok i EU ud fra organiske eller sekundære råvarer fra EU i overensstemmelse med modellen for den cirkulære økonomi ved at omdanne affald til næringsstoffer til afgrøder. Forslaget vil tilvejebringe en reguleringsmæssig ramme, der gør det radikalt nemmere for sådanne gødninger at få adgang til det indre marked, hvorved konkurrencevilkårene bliver de samme som for gødninger, der er udvundet eller kemisk fremstillet i overensstemmelse med en lineær økonomimodel. Dette vil bidrage til følgende mål for den cirkulære økonomi: Det vil gøre det muligt at valorisere sekundære råvarer og dermed opnå en bedre anvendelse af råvarer og at forvandle eutrofierings- og affaldshåndteringsproblemer til økonomiske muligheder for offentlige og private aktører. Det vil øge ressourceeffektiviteten og mindske afhængigheden af import af råvarer, der er uundværlige for europæisk landbrug, navnlig phosphor. Det vil øge investeringer og innovation i den cirkulære økonomi og dermed skabe arbejdspladser i EU. Det vil bidrage til at lette det pres, som i øjeblikket ligger på gødningsindustrien for at få den til at reducere CO2-emissionerne i henhold til ETS, derved at den ville få mulighed for at producere gødninger af mindre carbonintensive råvarer.

12.Øget produktion af og handel med innovative gødninger vil også diversificere de gødninger, der tilbydes til landmænd, hvilket potentielt ville kunne bidrage til at gøre fødevareproduktionen mere omkostnings- og ressourceeffektiv. Anden begrundelse og formål 13.For det andet tages der i den eksisterende gødningsforordning ikke fat på de miljøproblemer, der opstår som følge af EF-gødningers forurening af jord, indvande og havvand og i sidste ende fødevarer. Et anerkendt problem er tilstedeværelse af cadmium i uorganiske phosphatgødninger. Da der ikke findes EU-grænseværdier, har nogle medlemsstater ensidigt indført cadmiumgrænser for EF-gødninger i henhold til artikel 114 i TEUF, hvilket skaber en vis markedsfragmentering også på det harmoniserede område. Tilstedeværelsen af forurenende stoffer i disse gødninger, som i øjeblikket er underlagt nationale regler (f.eks. genanvendte næringsstoffer fra spildevand), udgør et lignende problem. 14.En anden politikmålsætning er derfor at tage fat på dette problem og indføre harmoniserede cadmiumgrænser for phosphatgødninger. Fastsættelsen af sådanne grænseværdier, som har til formål at minimere den negative virkning, som anvendelsen af gødning har for miljøet og menneskers sundhed, vil bidrage til at reducere ophobning af cadmium i jorden og cadmiumforureningen af fødevarer og vand. Den vil også fjerne den markedsfragmentering, som bekymringerne har medført i form af nationale cadmiumgrænser i nogle medlemsstater. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område 15.Forslaget vil ophæve den eksisterende gødningsforordning, men gøre det muligt for allerede harmoniserede gødninger lov til at forblive på markedet, hvis de overholder de nye sikkerheds- og kvalitetskrav. Det vil definere betingelserne for, at gødninger fremstillet af affald og animalske biprodukter kan ophøre med at være underlagt den kontrol, som er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (forordningen om animalske biprodukter) og direktiv 2008/98/EF om affald og om ophævelse af visse direktiver, og sikres fri bevægelighed som CE-mærkede gødninger. Forslaget vil supplere Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), som fortsat vil finde anvendelse på kemiske stoffer, der indgår i gødningsprodukter. •Sammenhæng med Unionens politikker på andre områder 16.Initiativet støtter Kommissionens dagsorden for beskæftigelse, vækst og investeringer ved at tilvejebringe de rette reguleringsmæssige rammer for investeringer i realøkonomien. 17.Initiativet vil navnlig yde et vigtigt og konkret bidrag til Kommissionens pakke om den cirkulære økonomi. Det vil skabe lige vilkår for alle gødningsprodukter og gøre det nemmere at anvende sekundære råvarer fra EU. 18.Endvidere støtter initiativet målet om at skabe et dybere og mere fair indre marked med et styrket industrigrundlag ved at fjerne de eksisterende barrierer for den frie bevægelighed for visse innovative gødninger og lette medlemsstaternes markedsovervågning. 19.Initiativet vedrører følgende politikinitiativer: Pakken om den cirkulære økonomi: Revisionen af gødningsforordningen har til formål at fastlægge en reguleringsmæssig ramme, der muliggør produktion af gødninger af genanvendt bioaffald og andre sekundære råvarer i overensstemmelse med bioøkonomistrategien, som omfatter produktion af vedvarende biologiske ressourcer og konvertering af disse ressourcer og affaldsstrømme til produkter med en merværdi. Dette vil øge anvendelsen af EU-kilder til plantenæringsstoffer, som er uundværlige for et bæredygtigt europæisk landbrug, herunder den kritiske råvare phosphor. Det vil også bidrage til en bedre gennemførelse af affaldshierarkiet ved at minimere deponering eller energinyttiggørelse af bioaffald og dermed til at løse de dermed forbundne affaldshåndteringsproblemer. Strategien for det indre marked: Som ovenfor beskrevet udgør de tunge og divergerende nationale reguleringsmæssige rammer for disse gødninger, som i øjeblikket ikke er omfattet af harmoniseringslovgivning, en velkendt barriere for den frie bevægelighed på det indre marked. Mens de erhvervsdrivende ofte betragter de divergerende nationale regler som en uoverkommelig hindring for at komme ind på nye markeder, bliver reglerne af medlemsstaterne betragtet som uundværlige for beskyttelse af fødevarekæden og miljøet. På grund af disse sundheds- og miljømæssige hensyn har gensidig anerkendelse vist sig udsædvanlig vanskelig på området for ikkeharmoniserede gødninger, og de erhvervsdrivende har efterlyst muligheden for at få adgang til hele det indre marked gennem overholdelse af harmoniserede regler, der tager hensyn til disse hensyn på EU-plan. Horisont 2020: Forslaget vil have potentiale til at stimulere relevante forskningsaktiviteter, der blev iværksat i forbindelse med Samfundsmæssig udfordring 2 ("Fødevaresikkerhed, bæredygtigt landbrug og skovbrug, havforskning og forskning i indre vandveje og bioøkonomien") og 5 ("Klimaindsats, miljø, ressourceeffektivitet og råstofforsyning"), som blandt andet har til formål at tilvejebringe innovative løsningsmodeller for en mere effektiv og sikrere nyttiggørelse af ressourcer fra affald, spildevand og bioaffald og tilskynde forskere til at levere innovative produkter i overensstemmelse med markedets behov, de samfundsmæssige behov og miljøbeskyttelsespolitikkerne. Fællesforetagendet for biobaserede industrier har bl.a. udpeget genanvendelse af phosphor til fremstilling af gødninger som en ny og økonomisk lovende værdikæde ud fra (organisk) affald. Nem adgang til det indre marked for sådanne gødninger vil være en forudsætning for at nå disse mål og bringe resultaterne af forskningen ud på markedet. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag 20.Forslaget har til formål at forbedre den måde, som det indre marked for gødningsprodukter fungerer på, og dermed forsøge at løse de problemer, der første gang blev udpeget i den efterfølgende evaluering af den eksisterende gødningsforordning, som blev foretaget i 2010. Retsgrundlaget er derfor artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, som ligeledes er retsgrundlaget for den eksisterende gødningsforordning. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke hører under Unionens enekompetence) 21.Den første målsætning for den foreslåede foranstaltning er at øge investeringerne i produktion og anvendelsen af effektive, sikre, innovative gødninger, der er fremstillet af organiske eller sekundære råvarer i overensstemmelse med modellen for den cirkulære økonomi og bioøkonomistrategien, ved at hjælpe disse produkter med at nå en kritisk masse gennem adgang til hele det indre marked. En mere effektiv anvendelse af sådanne gødninger kan give betydelige miljømæssige fordele, mindre afhængighed af import af kritiske råvarer fra lande uden for EU samt en bredere vifte af forskellige gødningsprodukter af høj kvalitet til landmændene. De nuværende barrierer for disse produkters frie bevægelighed i form af divergerende nationale reguleringsmæssige rammer kan ikke fjernes ved hjælp af ensidige tiltag i de enkelte medlemsstater. Navnlig har gensidig anerkendelse vist sig usædvanlig vanskelig på dette område, og dette bliver en stadig vigtigere hindring, efterhånden som interessen for at fremstille og handle med gødninger af høj kvalitet af organiske eller sekundære råvarer stiger. EU-tiltag kan til gengæld sikre den frie bevægelighed for disse gødninger ved at fastsætte harmoniserede sikkerheds- og miljømæssige kriterier af høj kvalitet. 22.Den anden målsætning er at forsøge at løse problemet med den cadmiumforurening af jord og fødevarer, der finder sted i forbindelse med anvendelse af gødning. Da de fleste af de gødninger, som giver anledning til bekymring (dvs. uorganiske phosphatgødninger) allerede er harmoniserede, kan medlemsstaterne ikke alene opfylde denne målsætning. EU-dækkende maksimumsgrænser kan til gengæld effektivt mindske indholdet af forurenende stoffer i harmoniserede gødninger til sikrere niveauer.

•Proportionalitetsprincippet 23.Den første målsætning for initiativet er at øge investeringerne i produktion af effektive, sikre, innovative gødninger, der er fremstillet af organiske eller sekundære råvarer i overensstemmelse med modellen for den cirkulære økonomi, hvilket også vil føre til miljøfordele, mindsket afhængighed af import og et øget udbud af forskellige produkter af høj kvalitet på markedet. Initiativet sigter mod at nå en kritisk masse gennem et indre marked for sådanne produkter. Gensidig anerkendelse af ikkeharmoniserede gødninger har tidligere vist sig særdeles vanskelig, hvorimod produktharmoniseringslovgivning har været en effektiv måde at sikre uorganiske gødningers adgang til det indre marked på. Det konkluderes derfor, at produktharmoniseringslovgivning for gødninger af organiske eller sekundære råvarer ikke går videre, end hvad der er nødvendigt for at tilvejebringe den reguleringsmæssige sikkerhed, der kræves for at skabe incitamenter for omfattende investeringer i den cirkulære økonomi. Den reguleringsmæssige teknik, der er valgt i dette forslag, giver de erhvervsdrivende størst mulig fleksibilitet med hensyn til at bringe nye produkter i omsætning uden at gå på kompromis med sikkerheden eller kvaliteten. Endvidere overlades det til medlemsstaterne at tillade ikkeharmoniserede gødninger på markedet uden at fratage de erhvervsdrivende, der søger større markeder, muligheden for at vælge de fordele, der er ved den harmoniserede reguleringsmæssige ramme. 24.En forordning anses for at være bedst egnet til harmonisering af produkter på et område, der er så teknisk komplekst og har så stor potentiel indvirkning på fødevarekæden og miljøet som gødninger. Denne konklusion understøttes af, at den eksisterende harmoniseringslovgivning for gødninger også har form af en forordning. 25.Med hensyn til den anden målsætning, dvs. at forsøge at løse problemet med den cadmiumforurening af jord og fødevarer, der finder sted gennem anvendelse af gødninger, hvoraf mange allerede er harmoniserede, betragtes fastsættelse af grænseværdier i produktlovgivningen som et effektivt middel til løsning af dette problem ved kilden. De økonomiske virkninger anses for at stå i rimeligt forhold til målet, som er at forebygge uigenkaldelig jordforurening, som vil berøre nuværende og fremtidige generationer af landmænd og fødevareforbrugere. 26.Spørgsmålet om proportionalitet er nærmere beskrevet i afsnit 4.2.2 i konsekvensanalysen. •Reguleringsmiddel/reguleringsform 27.En forordning anses for at være bedst egnet til harmonisering af produkter på et område, der er så teknisk komplekst og har så stor potentiel indvirkning på fødevarekæden og miljøet som gødninger. Denne konklusion understøttes af, at den eksisterende harmoniseringslovgivning for gødninger også har form af en forordning. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning 28.I den efterfølgende evaluering af den eksisterende gødningsforordning, der blev foretaget i 2010, konkluderedes det, at forordningen havde været effektiv med hensyn til at opfylde målsætningen om at forenkle og harmonisere den reguleringsmæssige ramme i forhold til en vigtig del af gødningsmarkedet. 29.Det konkluderedes imidlertid også i evalueringen, at forordningen kunne være mere effektiv med hensyn til at fremme innovative gødninger, og at der ville være behov for tilpasninger for at opnå en bedre beskyttelse af miljøet. Endvidere viste evalueringen, at for så vidt angår organiske gødninger, som i øjeblikket ikke er omfattet af forordningen, mente hverken de erhvervsdrivende eller de nationale myndigheder, at gensidig anerkendelse var det meste hensigtsmæssige værktøj til sikring af fri bevægelighed, idet gødninger er produkter, hvor legitime hensyn til produktkvalitet, miljø og menneskers sundhed kan tilsige strenge regler. •Høringer af interesserede parter 30.Der er gennemført omfattende høringer af medlemsstater og andre interesserede parter i hele den forberedende fase, der begyndte i 2011, navnlig inden for rammerne af arbejdsgruppen om gødning. Den offentlige høring om den cirkulære økonomi, som blev offentliggjort i maj 2015, indbefattede spørgsmål om dette emne. Interesserede parter blev også opfordret til at give tilbagemelding om køreplanen for revisionen af gødningsforordningen, som blev offentliggjort den 22. oktober 2015. •Indhentning og brug af ekspertbistand 31.Det nuværende udkast til konsekvensanalyserapporten er i vid udstrækning baseret på ovennævnte efterfølgende evaluering af gødningsforordningen i 2010 samt på den undersøgelse, der blev gennemført i 2011, om muligheder for en fuldstændig harmonisering af EU-lovgivningen om gødningsmaterialer, herunder teknisk gennemførlighed samt miljømæssige, økonomiske og sociale virkninger. 32.Genanvendelse af phosphor er også blevet behandlet i FP7-forskningsprojekter, og resultaterne er blevet analyseret i workshoppen "Circular approaches to phosphorus: from research to deployment", der blev afholdt i Berlin den 4. marts 2015. En af de fastlagte prioriteter er at revidere EU-gødningsforordningen, således at dens anvendelsesområde kommer til at omfatte næringsstoffer fra sekundære kilder (f.eks. genanvendte phosphater) og organiske kilder. •Konsekvensanalyse 33.Forslaget understøttes af en konsekvensanalyse, hvis nøgledokumenter kan findes på [Once the IAR is published, insert link to the summary sheet and to the positive opinion of the Regulatory Scrutiny Board]. Der blev taget hensyn til udtalelserne fra Udvalget for Konsekvensanalyse ved tilvejebringelse af bedre dokumentation for, at de forskellige nationale standarder er skyld i markedsfragmentering, tydeliggørelse af indholdet af de forskellige analyserede løsningsmodeller og fremlæggelse af en bedre begrundelse for forslagets væsentligste virkninger. 34.I konsekvensanalysen blev status quo (benævnt løsning 1) sammenlignet med fire andre politikløsninger (benævnt løsning 2-5). Med samtlige af løsningerne 2-5 ville anvendelsesområdet for harmoniseringen blive udvidet til gødninger af organiske råvarer og til andre gødningsrelaterede produkter, og der ville blive indført grænseværdier for forurenende stoffer. Løsningerne ville bygge på forskellige kontrolmekanismer: Med løsning 2 ville reguleringsteknikken i gødningsforordningen, dvs. typegodkendelse, ikke blive ændret. Med løsning 3 ville typegodkendelsen blive afløst af en udtømmende positivliste over materialer, der med vilje kan tilføres en gødning. Med løsning 4 ville den nødvendige kontrol skulle opnås gennem "de nye retlige rammer" med én generel overensstemmelsesvurderingsprocedure. Endelig ville løsning 5 også bygge på de nye retlige rammer, men overensstemmelsesvurderingsproceduren ville variere afhængigt af materialekategorien. For samtlige af løsningerne 2-5 undersøgte man også, om harmonisering burde være obligatorisk for alle produkter med en bestemt funktion, eller om gødningers overensstemmelse med den harmoniserede lovgivning kunne være frivillig som et alternativ til eventuel national lovgivning og gensidig anerkendelse, således som det er tilfældet med status quo-løsningen for uorganiske gødninger. 35.Det endelige forslag svarer til løsning 5 kombineret med varianten, der indebærer frivillig harmonisering. Det blev anset for at være det bedste politikvalg, fordi det vil føre til administrativ forenkling, navnlig for gødningsprodukter fra veldefinerede primære råvarer, og sikre fleksibilitet, samtidig med at det sikres, at anvendelsen af harmoniserede gødningsprodukter ikke udgør uacceptable risici for sundheden eller miljøet.

36.Forslaget vil hovedsagelig berøre producenter, der fremstiller innovative gødninger af organiske eller sekundære råvarer i overensstemmelse med modellen for den cirkulære økonomi, og som vil kunne nå en kritisk masse gennem radikalt nemmere adgang til det indre marked. Disse producenter vil drage fordel af initiativet, navnlig i de medlemsstater, der ikke har et tilstrækkeligt stort hjemmemarked for nye gødningstyper. 37.Det vil også berøre private og offentlige nyttiggørelsesoperatører (f.eks. operatører af spildevandsrensningsanlæg eller affaldsbehandlingsanlæg, der producerer kompost eller afgasset biomasse), som vil kunne valorisere deres output, og dermed fremme investeringerne i disse infrastrukturer. 38.En lang række nationale myndigheder vil opleve en faldende arbejdsbyrde, når nationale registrerings- eller godkendelsessystemer for gødninger erstattes helt eller delvist af EU-dækkende kontrolmekanismer. 39.Endelig vil landmænd og andre gødningsbrugere sandsynligvis notere en stigning i udbuddet af forskellige gødninger, mens den brede offentlighed vil være bedre beskyttet mod forurening af jord, vand og fødevarer. •Målrettet regulering og forenkling 40.Forslaget vil føre til forenkling og mindskelse af den administrative byrde for producenter af gødningsprodukter, der ønsker adgang til mere end ét nationalt område på det indre marked, da en sådan adgang ikke længere vil afhænge af gensidig anerkendelse. Samtidig vil forslaget forhindre, at producenter, der ikke sigter efter at overholde bestemmelser på EU-plan, forbydes eller gives begrænset markedsadgang, idet det stadig skal være muligt at få adgang til nationale markeder på grundlag af nationale regler og gensidig anerkendelse. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET 41.Forslaget har ingen virkninger for EU's budget. Menneskelige og administrative ressourcer i Europa-Kommissionen vil forblive uændrede sammenlignet med implementeringen og overvågningen af den eksisterende gødningsforordning. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering 42.Europa-Kommissionen vil bistå ved og overvåge medlemsstaternes implementering af forordningen. Den vil også analysere behovet for retningslinjer, standarder eller ordninger, der dokumenterer gødningsprodukters bæredygtighed og dermed give mulighed for bæredygtighedsanprisninger på produkternes etiketter. 43.Kommissionen har desuden til hensigt at medtage yderligere komponentmaterialekategorier i bilagene for at holde trit med den teknologiske udvikling, hvilket vil muliggøre produktion af sikre og effektive gødninger af nyttiggjorte sekundære råvarer som f.eks. biokul, aske og struvit. Endelig vil Kommissionen løbende tage kravene i bilagene op til fornyet vurdering og om nødvendigt revidere dem for at sikre en tilstrækkelig beskyttelse af menneskers, dyrs eller planters sundhed, sikkerheden eller miljøet. •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget 44.I kapitel 1 i forordningsforslaget fastsættes genstand, anvendelsesområde og definitioner samt de grundlæggende principper for CE-mærkede gødningsprodukters frie bevægelighed og omsættelighed. Bestemmelsen om produktkrav henviser til bilag I og II, som indeholder de væsentlige krav til kategorier af slutprodukter i overensstemmelse med deres påtænkte funktion (bilag I) samt til kategorier af komponentmaterialer, som CE-mærkede gødningsprodukter kan indeholde (bilag II). Bestemmelsen henviser også til bilag III, hvori mærkningskravene fastsættes. 45.I kapitel 2 fastsættes de forpligtelser, der påhviler erhvervsdrivende, der er involveret i at gøre CE-mærkede gødningsprodukter tilgængelige på markedet. 46.I kapitel 3 fastsættes de generelle principper for CE-mærkede gødningsprodukters overensstemmelse med lovgivningen. Der henvises til bilag IV, der nøje beskriver de overensstemmelsesvurderingsprocedurer, der gælder for CE-mærkede gødningsprodukter, afhængigt af deres komponentmaterialekategorier og deres produktfunktionskategorier. Der henvises også til bilag V, hvori modelstrukturen for EU-overensstemmelseserklæringen fastsættes. 47.Kapitel 4 indeholder bestemmelser om bemyndigede organer, og kapitel 5 indeholder bestemmelser om markedsovervågning. I kapitel 6 fastsættes betingelserne for Kommissionens vedtagelse af delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, og kapitel 7 indeholder de afsluttende bestemmelser. 2016/0084 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om fastsættelse af regler om tilgængeliggørelse på markedet af CE-mærkede gødningsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 1069/2009 og (EF) nr. 1107/2009 (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Betingelserne for tilgængeliggørelse af gødninger på det indre marked er delvist blevet harmoniseret med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003, som næsten udelukkende omfatter gødninger af uorganiske materialer, der udvindes eller fremstilles kemisk. Der er også et behov for at anvende genanvendte eller organiske materialer til gødningsformål. Der bør fastsættes harmoniserede betingelser for tilgængeliggørelse af gødninger, der er fremstillet af sådanne genanvendte eller organiske materialer, på hele det indre marked for at give et vigtigt incitament til yderligere anvendelse heraf. Harmoniseringens anvendelsesområde bør derfor udvides, således at genanvendte og organiske materialer også er omfattet. (2)Visse produkter anvendes i kombination med gødninger for at forbedre næringsstofeffektiviteten, og dette har en gavnlig virkning i form af begrænsning af mængden af anvendte gødninger og dermed de miljømæssige virkninger heraf. For at lette den frie bevægelighed på det indre marked bør ikke kun gødninger, dvs. produkter, der er beregnet til at tilføre planter næringsstoffer, men også produkter, der er beregnet til at forbedre planters næringsstofeffektivitet, omfattes af harmoniseringen. (3)Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 fastsætter regler for akkreditering af overensstemmelsesvurderingsorganer, tilvejebringer en ramme for markedsovervågning af produkter og kontrol af produkter fra tredjelande og fastsætter de generelle principper for CE-mærkning. Nævnte forordning bør gælde for produkter, der er omfattet af anvendelsesområdet for nærværende forordning, for at sikre, at produkter, der er omfattet af varernes frie bevægelighed i Unionen, opfylder krav, der sikrer et højt beskyttelsesniveau for samfundsinteresser som sundhed og sikkerhed generelt, forbrugerbeskyttelse og miljøbeskyttelse. (4)Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF fastsætter fælles principper og referencebestemmelser, der skal anvendes i sektorspecifik lovgivning for at skabe ensartet grundlag for ændringer i eller omarbejdning af denne lovgivning. Forordning (EF) nr. 2003/2003 bør derfor afløses af en forordning, der så vidt muligt er udarbejdet i overensstemmelse med nævnte afgørelse. (5)I modsætning til de fleste andre harmoniseringsforanstaltninger i EU-lovgivningen forhindrer forordning (EF) nr. 2003/2003 ikke, at ikkeharmoniserede gødninger gøres tilgængelige på det indre marked i overensstemmelse med national lov og traktatens generelle bestemmelser om den frie bevægelighed. I betragtning af visse produktmarkeders meget lokale karakter bør denne mulighed bestå. Overholdelse af harmoniserede regler bør derfor fortsat være frivillig og bør kun kræves for produkter, der er beregnet til at tilføre planter næringsstoffer eller forbedre planters næringsstofeffektivitet, og som er CE-mærkede, når de gøres tilgængelige på markedet. Denne forordning bør derfor ikke anvendes på produkter, som ikke er CE-mærket, når de gøres tilgængelige på markedet. (6)Forskellige produktfunktioner tilsiger forskellige produktsikkerheds- og -kvalitetskrav, som er tilpasset deres forskellige påtænkte anvendelsesformål. CE-mærkede gødningsprodukter bør derfor inddeles i forskellige produktfunktionskategorier, som hver især bør være underlagt særlige sikkerheds- og kvalitetskrav. (7)På samme måde tilsiger forskellige komponentmaterialer forskellige proceskrav og kontrolmekanismer, som er tilpasset deres forskellige potentielle farlighed og variabilitet. Komponentmaterialer til CE-mærkede gødningsprodukter bør derfor inddeles i forskellige kategorier, som hver især bør være underlagt særlige proceskrav og kontrolmekanismer. Det bør være muligt at gøre CE-mærkede gødningsprodukter sammensat af flere komponentmaterialer fra forskellige komponentmaterialekategorier, hvor hvert materiale opfylder kravene i den kategori, som materialet tilhører, tilgængelige på markedet. (8)Forurenende stoffer i CE-mærkede gødningsprodukter, f.eks. cadmium, kan potentielt udgøre en risiko for menneskers og dyrs sundhed og miljøet, da de ophobes i miljøet og kan komme ind i fødekæden. Indholdet af dem i sådanne produkter bør derfor begrænses. Endvidere bør urenheder i CE-mærkede gødningsprodukter afledt af bioaffald, navnlig polymerer, men også metal og glas, enten forhindres eller begrænses i det omfang, det er teknisk muligt, ved at påvise sådanne urenheder i separat indsamlet bioaffald inden behandling. (9)Produkter, der opfylder alle kravene i denne forordning, bør kunne cirkulere frit på det indre marked. Hvis en eller flere komponentmaterialer i et CE-mærket gødningsprodukt falder ind under anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009, men når et punkt i fremstillingskæden, hvorefter det ikke længere udgør nogen folke- eller dyresundhedsrisiko af betydning ("slutpunktet i fremstillingskæden"), ville det være en unødvendig administrativ byrde fortsat at underlægge produktet bestemmelserne i nævnte forordning. Sådanne gødningsprodukter bør derfor undtages fra kravene i nævnte forordning. Forordning (EF) nr. 1069/2009 bør derfor ændres. (10)Slutpunktet i fremstillingskæden bør fastlægges for hvert relevant komponentmateriale, der indeholder animalske biprodukter, i overensstemmelse med procedurerne i forordning (EF) nr. 1069/2009. Hvis en fremstillingsproces, der er reguleret i henhold til nærværende forordning, allerede begynder, inden dette slutpunkt er nået, bør proceskravene både i forordning (EF) nr. 1069/2009 og i nærværende forordning finde anvendelse kumulativt for CE-mærkede gødningsprodukter, hvilket betyder, at det strengeste krav anvendes, hvis begge forordninger regulerer det samme parameter. (11)I tilfælde af risici for folke- eller dyresundheden i forbindelse med CE-mærkede gødningsprodukter, der er afledt af animalske biprodukter, bør der kunne træffes beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002, således som det er tilfældet for andre kategorier af produkter, der er afledt af animalske biprodukter.

(12)Hvis et eller flere af et CE-mærket gødningsprodukts komponentmaterialer falder ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1069/2009 og ikke har nået slutpunktet i fremstillingskæden, ville det være misvisende at foreskrive CE-mærkning af produktet i henhold til nærværende forordning, idet tilgængeliggørelsen på markedet af et sådant produkt er underlagt kravene i forordning (EF) nr. 1069/2009. Sådanne produkter bør derfor ikke omfattes af denne forordnings anvendelsesområde. (13)For visse typer nyttiggjort affald efter betydningen i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF er der identificeret et behov på markedet for dette affalds anvendelse som gødningsprodukter. Det er endvidere nødvendigt med visse krav til affald, der anvendes som udgangsmateriale i nyttiggørelsesoperationen, til behandlingsprocesser og -metoder samt til de gødningsprodukter, der kommer ud af nyttiggørelsesprocessen, for at sikre, at anvendelsen af disse produkter ikke har en generel skadelig indvirkning på miljøet eller menneskers sundhed. For CE-mærkede produkter bør disse krav fastsættes i denne forordning. Derfor bør sådanne produkter, fra det øjeblik de opfylder alle kravene i denne forordning, ophøre med at blive betragtet som affald efter betydningen i direktiv 2008/98/EF. (14)Visse stoffer og blandinger, som almindeligvis benævnes agronomiske additiver, forbedrer frigivelsesmønstret for et næringsstof i en gødning. Stoffer og blandinger, der gøres tilgængelige på markedet, for at de kan blive tilsat til CE-mærkede gødningsprodukter til netop dette formål, bør opfylde visse effektivitetskriterier, hvilket fabrikanten af disse stoffer eller blandinger er ansvarlig for, og bør derfor betragtes som CE-mærkede gødningsprodukter i henhold til denne forordning. Endvidere bør CE-mærkede gødningsprodukter, der indeholder sådanne stoffer eller blandinger, underlægges visse effektivitets- og sikkerhedskriterier. Disse stoffer og blandinger bør derfor ligeledes reguleres som komponentmaterialer til CE-mærkede gødningsprodukter. (15)Visse stoffer, blandinger og mikroorganismer, som almindeligvis benævnes biostimulanser til planter, er ikke næringsstoffer som sådan, men stimulerer ikke desto mindre planters næringsstofprocesser. Hvis disse produkter udelukkende tager sigte på at forbedre effektiviteten af planters næringsstofudnyttelse, tolerance over for abiotisk stress eller afgrødekvalitetsegenskaber, minder de af natur mere om gødningsprodukter end om de fleste kategorier af plantebeskyttelsesmidler. Disse produkter bør derfor skulle opfylde betingelserne for CE-mærkning i henhold til denne forordning og bør ikke omfattes af anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009. Forordning (EF) nr. 1107/2009 bør derfor ændres. (16)Produkter med en eller flere funktioner, hvoraf en er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1107/2009, bør forblive under den kontrol, der specifikt vedrører disse produkter, og som er fastsat i samme forordning. Hvis disse produkter også fungerer som et gødningsprodukt, vil det være misvisende at foreskrive deres CE-mærkning i henhold til nærværende forordning, idet tilgængeliggørelsen på markedet af et plantebeskyttelsesmiddel er afhængig af en produktgodkendelse, der er gyldig i den pågældende medlemsstat. Sådanne produkter bør derfor ikke omfattes af denne forordnings anvendelsesområde. (17)Denne forordning bør ikke være til hinder for anvendelsen af eksisterende EU-lovgivning, der vedrører aspekter i forbindelse med sundhedsbeskyttelse, sikkerhed og miljø, som ikke er omfattet af denne forordning. Denne forordning bør derfor finde anvendelse, uden at det berører Rådets direktiv 86/278/EØF, Rådets direktiv 89/391/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008, Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006, Rådets direktiv 2000/29/EF, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 98/2013 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014. (18)Hvis et CE-mærket gødningsprodukt indeholder et stof eller en blanding efter betydningen i forordning (EF) nr. 1907/2006, bør sikkerheden ved dets bestanddele til den påtænkte anvendelse fastsættes ved hjælp af registrering i henhold til nævnte forordning. Oplysningskravene bør sikre, at sikkerheden ved den påtænkte anvendelse af det CE-mærkede gødningsprodukt dokumenteres på en måde, der er sammenlignelig med, hvad der opnås med andre reguleringsordninger for produkter, der er bestemt til anvendelse på agerjord eller afgrøder, navnlig medlemsstaternes nationale gødningslove og forordning (EF) nr. 1107/2009. Hvis de faktiske mængder, der bringes i omsætning, er på under 10 ton pr. virksomhed pr. år, bør oplysningskravene fastsat ved forordning (EF) nr. 1907/2006 i forbindelse med registrering af stoffer i mængder fra 10 til 100 ton derfor undtagelsesvist anvendes som en betingelse for tilgængeliggørelse i henhold til nærværende forordning. (19)Hvis de faktiske mængder af stoffer i CE-mærkede gødningsprodukter, der er reguleret ved nærværende forordning, er på over 100 ton, bør de yderligere oplysningskrav fastsat i forordning (EF) nr. 1907/2006 finde direkte anvendelse i henhold til nævnte forordning. Anvendelsen af de øvrige bestemmelser i forordning (EF) nr. 1907/2006 bør heller ikke berøres af nærværende forordning. (20)En mekanisk blanding af forskellige CE-mærkede gødningsprodukter, som hver især har været omfattet af en positiv vurdering af overensstemmelse med gældende krav for det pågældende materiale, kan selv forventes at være egnet til anvendelse som et CE-mærket gødningsprodukt, hvis blot visse supplerende krav, som den mekaniske blanding tilsiger, er opfyldt. For at undgå unødvendige administrative byrder bør sådanne mekaniske blandinger derfor tilhøre en særskilt kategori, for hvilken overensstemmelsesvurderingen bør være begrænset til de supplerende krav, som den mekaniske blanding tilsiger. (21)Det bør påhvile de erhvervsdrivende at drage omsorg for CE-mærkede gødningsprodukters opfyldelse af kravene i denne forordning i forhold til den rolle, de hver især spiller i forsyningskæden, for at sikre et højt niveau for beskyttelse af samfundsinteresser, der er omfattet af denne forordning, og for at sikre fair konkurrencebetingelser på det indre marked. (22)Det er nødvendigt med en klar og forholdsmæssig fordeling af forpligtelserne svarende til hver enkelt erhvervsdrivendes rolle i forsynings- og distributionskæden. (23)Fabrikanten er med sin detaljerede viden om konstruktions- og fremstillingsprocessen den, der bedst kan stå for overensstemmelsesvurderingsproceduren. Overensstemmelsesvurderingen for CE-mærkede gødningsprodukter bør derfor fortsat udelukkende være fabrikantens ansvar. (24)Det er nødvendigt at sikre, at CE-mærkede gødningsprodukter fra tredjelande, der kommer ind på det indre marked, opfylder kravene i denne forordning, og navnlig at fabrikanterne har underkastet disse gødningsprodukter de relevante overensstemmelsesvurderingsprocedurer. Der bør derfor fastsættes bestemmelser om, at importører skal sikre sig, at de CE-mærkede gødningsprodukter, de bringer i omsætning, opfylder kravene i denne forordning, og at de ikke bringer CE-mærkede gødningsprodukter i omsætning, der ikke opfylder sådanne krav eller udgør en risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, sikkerheden eller miljøet. Der bør også fastsættes bestemmelser om, at sådanne importører skal sikre sig, at der er gennemført overensstemmelsesvurderingsprocedurer, og at mærkning af og dokumentation for CE-mærkede gødningsprodukter udarbejdet af fabrikanter er til rådighed for de kompetente nationale myndigheder med henblik på kontrol. (25)Når en importør bringer et CE-mærket gødningsprodukt i omsætning, bør vedkommende på gødningsproduktets emballage anføre sit navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og den postadresse, hvorpå den pågældende kan kontaktes, med henblik på at muliggøre markedsovervågning. (26)Da distributøren gør et CE-mærket gødningsprodukt tilgængeligt på markedet, efter at det er bragt i omsætning af fabrikanten eller importøren, bør han handle med fornøden omhu for at sikre, at hans håndtering af gødningsproduktet ikke indvirker negativt på produktets opfyldelse af kravene i denne forordning. (27)En erhvervsdrivende, der enten bringer et CE-mærket gødningsprodukt i omsætning under sit eget navn eller varemærke eller ændrer et CE-mærket gødningsprodukt på en sådan måde, at opfyldelsen af bestemmelserne i denne forordning kan blive berørt, bør anses for at være fabrikanten og påtage sig en fabrikants forpligtelser. (28)Da distributører og importører er tæt på markedet, bør de inddrages i de markedsovervågningsopgaver, der udføres af de kompetente nationale myndigheder, og være forpligtede til at bidrage aktivt og give disse myndigheder alle nødvendige oplysninger om det CE-mærkede gødningsprodukt. (29)Hvis et CE-mærket gødningsprodukt kan spores gennem hele forsyningskæden, bidrager det til at gøre markedsovervågningen enklere og mere effektiv. Et effektivt sporbarhedssystem gør det lettere for markedsovervågningsmyndighederne at spore en erhvervsdrivende, der har gjort CE-mærkede gødningsprodukter, der ikke opfylder kravene, tilgængelige på markedet. I forbindelse med opbevaringen af de krævede oplysninger til identifikation af andre erhvervsdrivende bør de erhvervsdrivende ikke være forpligtede til at ajourføre sådanne oplysninger for så vidt angår andre erhvervsdrivende, som de enten har fået leveret et CE-mærket gødningsprodukt fra eller har leveret et CE-mærket gødningsprodukt til, idet de normalt ikke råder over sådanne ajourførte oplysninger. (30)For at lette vurderingen af overensstemmelse med sikkerheds- og kvalitetskrav er det nødvendigt at fastsætte bestemmelser om formodning om overensstemmelse for CE-mærkede gødningsprodukter, som er i overensstemmelse med harmoniserede standarder, der er vedtaget i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012. (31)Hvis der ikke er vedtaget harmoniserede standarder, eller hvis de ikke tilstrækkeligt detaljeret omfatter alle elementerne i de kvalitets- og sikkerhedskrav, der er fastsat i denne forordning, kan det være nødvendigt med ensartede betingelser for gennemførelse af disse krav. Kommissionen bør derfor tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte disse betingelser i fælles specifikationer. Af hensyn til retssikkerheden bør det præciseres, at CE-mærkede gødningsprodukter skal overholde sådanne specifikationer, uanset om de anses for at være i overensstemmelse med harmoniserede standarder.

(32)For at gøre det muligt for de erhvervsdrivende at godtgøre og for de kompetente myndigheder at kontrollere, at CE-mærkede gødningsprodukter, der gøres tilgængelige på markedet, opfylder kravene, er det nødvendigt at fastsætte overensstemmelsesvurderingsprocedurer. Afgørelse nr. 768/2008/EF indeholder moduler vedrørende overensstemmelsesvurderingsprocedurer af progressiv strenghedsgrad alt efter risikoniveauet og det krævede sikkerhedsniveau. For at sikre kohærens mellem de forskellige sektorer og undgå ad hoc-varianter bør overensstemmelsesvurderingsprocedurerne vælges blandt disse moduler. Det er imidlertid nødvendigt at tilpasse disse moduler for at afspejle særlige aspekter ved gødningsprodukterne. Det er navnlig nødvendigt at styrke kvalitetsstyringssystemerne og de bemyndigede organers inddragelse i forbindelse med overensstemmelsesvurderingen af visse CE-mærkede gødningsprodukter afledt af nyttiggjort affald. (33)For at sikre, at CE-mærkede ammoniumnitratgødninger med højt nitrogenindhold ikke frembyder nogen risiko for sikkerheden, og at sådanne gødninger ikke anvendes til andet end det, som de er beregnet til, f.eks. som sprængstof, bør sådanne gødninger være underlagt særlige krav vedrørende detonerbarhedsprøver og sporbarhed. (34)Med henblik på at sikre effektiv adgang til oplysninger i markedsovervågningsøjemed bør oplysninger vedrørende overensstemmelse med alle de EU-retsakter, som finder anvendelse på CE-mærkede gødningsprodukter, gives i form af en enkelt EU-overensstemmelseserklæring. For at mindske de administrative byrder for de erhvervsdrivende kan en sådan enkelt EU-overensstemmelseserklæring tage form af et dossier bestående af de relevante individuelle overensstemmelseserklæringer. (35)CE-mærkningen er et udtryk for et gødningsprodukts opfyldelse af kravene og det synlige resultat af en omfattende proces med overensstemmelsesvurdering i bred forstand. De generelle principper for anvendelsen af CE-mærkningen og dens tilknytning til andre mærker er fastsat i forordning (EF) nr. 765/2008. Der bør fastsættes specifikke bestemmelser vedrørende anbringelsen af CE-mærkningen, hvad angår gødningsprodukter. (36)Visse af de overensstemmelsesvurderingsprocedurer, der er fastsat i denne forordning, kræver, at de overensstemmelsesvurderingsorganer, som medlemsstaterne har notificeret til Kommissionen, bliver involveret. (37)Det er afgørende, at alle bemyndigede organer udfører deres opgaver på samme niveau og under fair konkurrencebetingelser. Dette kræver, at der fastsættes obligatoriske krav til de overensstemmelsesvurderingsorganer, der ønsker at blive notificeret, så de kan udføre overensstemmelsesvurderingsopgaver. (38)Hvis et overensstemmelsesvurderingsorgan dokumenterer, at det opfylder kriterierne i harmoniserede standarder, bør det formodes at opfylde de i denne forordning fastsatte tilsvarende krav. (39)For at sikre et ensartet kvalitetsniveau ved overensstemmelsesvurderingen af CE-mærkede gødningsprodukter er det også nødvendigt at fastsætte krav for bemyndigende myndigheder og andre organer, som er involveret i vurdering, notifikation og overvågning af bemyndigede organer. (40)Den ordning, der fastsættes veddenne forordning, bør suppleres af akkrediteringsordningen som omhandlet i forordning (EF) nr. 765/2008. Da akkreditering er et vigtigt middel til at efterprøve overensstemmelsesvurderingsorganers kompetence, bør anvendelsen heraf også omfatte notifikationsformål. (41)På grund af den forskelligartede karakter af visse af gødningsprodukternes komponentmaterialer og den potentielt uoprettelige karakter af nogle af de skader, som jords og afgrøders eksponering for urenheder kan føre til, bør gennemsigtig akkreditering som fastlagt i forordning (EF) nr. 765/2008 til sikring af den fornødne tillid til overensstemmelsesattester for CE-mærkede gødningsprodukter, der indeholder sådanne komponenter, være det eneste middel til dokumentation af overensstemmelsesvurderingsorganers tekniske kompetence. (42)Overensstemmelsesvurderingsorganer giver ofte dele af deres aktiviteter i forbindelse med overensstemmelsesvurdering i underentreprise eller benytter sig af en dattervirksomhed. For at sikre det krævede beskyttelsesniveau for CE-mærkede gødningsprodukter, der skal bringes i omsætning, er det afgørende, at underleverandører og dattervirksomheder opfylder de samme krav som de bemyndigede organer hvad angår udførelse af overensstemmelsesvurderingsopgaver. Det er derfor vigtigt, at vurderingen af kompetencen og præstationerne hos de organer, der skal notificeres, og overvågningen af organer, der allerede er notificeret, også omfatter de aktiviteter, der udføres af underentreprenører og dattervirksomheder. (43)Det er nødvendigt at sørge for en effektiv og gennemsigtig notifikationsprocedure og særlig at tilpasse den til nye teknologier, så der bliver mulighed for onlinenotifikation. (44)Da de tjenester, som bemyndigede organer kan tilbyde, kan vedrøre CE-mærkede gødningsprodukter, der gøres tilgængelige på markedet i hele Unionen, bør de øvrige medlemsstater og Kommissionen kunne gøre indsigelse mod et bemyndiget organ. Det er derfor vigtigt, at der fastsættes en periode, inden for hvilken en eventuel tvivl eller usikkerhed om overensstemmelsesvurderingsorganers kompetence kan afklares, før de påbegynder deres aktiviteter som bemyndigede organer. (45)Med henblik på at lette markedsadgangen er det afgørende, at bemyndigede organer anvender overensstemmelsesvurderingsprocedurerne uden at skabe unødvendige byrder for de erhvervsdrivende. Af samme grund og for at sikre, at de erhvervsdrivende