ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 629 
 
 
 
Vol. 1984/0 237 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KO M(84) 629 e n d e lig  udg. 
B ru x e lle s , den 15. november 1984
BERETNING FRA KOMMISSIONEN T IL  RÅDET 
om  s itu a tio n e n  på markedet f o r  s ild  
(2. d e l)
KO M(84) 629 e n d e lig  udg.

BSGKrøD’ jSI, 8K
Ved dets møde den 10 september 1984 opfordrede Rådet Kommissionen til at 
udarbejde anden del af rapporten om sildesituationen i Faelleskabet.
Efter at have modtaget de nøvendige oplysninger fra medlemsstaterne har 
Kommissionen udarbejdet denne rapport som forelægges Rådet til bedømmelse.
Den omhandler særlig de følgende punkter :
a) vurdering af de til rådighed værende resourcer
b) kvalitetsbehov i forarbejdningsindustrien.

RAPPORT
om
situationen pS markedet for sild
(2. del)
Kommissionen forelagde den 18. maj 1984 Rådet fyrste del af sin rapport 
om den undersøgelse, der er foretaget af markedet for sild i 
Fællesskabet.
Under drøftelserne i den af Rådet nedsatte gruppe udledtes nogle 
almindelige retningslinjer, og nærværende dokument skal ses som en 
udvidelse af denne første behandling, idet der heri findes en gennemgang 
af udsigterne af de til rådighed værende resourcer samt 
forarbejdningsindustriens kvalitetskrav.

-  2 -
I .  V urdering af ,  hvi l ke mængder s ild  der v i l  være t i l  r ådighed i løbet af 
de kommende f ir e ~ ir  ~  '  ‘
Det er forbundet med den s tø rs te  usikkerhed at lave prognoser vedrørende 
de fre m tid ig e  mængder af s ild ,  id e t disse afhænger a f, hvor e f f e k t iv t  bestan­
den fo rv a lte s  og af tilg a n g e n , og der kan således ikke fo re ta g e s nogen ende­
lig  vid e n ska b e lig  vu rd e rin g  på d e tte  område. Med fo rb e h o ld  af de u sikkerheds­
momenter, som m a præge denne slags fo ru d s ig e ls e r, kan der o p s t ille s  tre  hy­
p oteser:
a) ^£D_ 2!iD ^§t_gunstige_j 2y2 0tese:
Det antages, at den t i l l a d t e  fan g stproce n t fo r unge s ild  som b ifa n g s t 
langt o ve rskrid e s vest fo r J y lla n d  og nord fo r S kag e ra k/K a tte g at; man 
m a d e re fte r formode, at tilg a n g e n  i bestanden i Nordsøen v i l  fa ld e  k r a f­
t i g t  inden fo r 2-3 å r, h v ilk e t sa m tid ig  v i l  p å virke  visse  bestande i 
S kagerak/K attegat.
b) d e n _ m e s t_ g u n s ti^c je _ h te s e ;
Denne hypotese går ud på, at fo rv a ltn in g e n  af bestanden v is e r sig  at være 
o p tim a l, og at tilg a n g e n  u d vise r en s to r s tig n in g ; under disse forudsæ t- 
n in g e r^ v il de mængder, der er t i l  rådighed i Nordsøen (zone IV og V ild ) 
være på ca. 500 000 tons i 1986.
c) den_mel lemli^gende_h;/[Dotese:
Denne hypotese, som er f r e m s t ille t  i ta b e l n r. 1, går ud på, at der er 
ta le  om  en t ilf r e d s s t i lle n d e  fo r v a ltn in g  af bestandenogen tilg a n g , som 
ikke er fa ld e t ;  re s u lta te t v i l  være, at fo rsyn in g e n  med s ild  v i l  være 
fo rd o b le t om  f i r e  år (fra  285 000 t i 1984 t i l  675 000 t i 1988 fo r  zo­
nerne IVa nord og Via syd, IV og V ild ,  I l l a  og H i b ,  c, d ) .
Rent um iddelbart s k u lle  mængderne af s ild  i Fæ llesskabets fis k e riz o n e r 
kunne na op pa 386 000 t i 1985, det v i l  sige en fo rø g e ls e  på 101 000 t 
( e lle r  36%) i fo rh o ld  t i l  1984.
Fra 1986 s k u lle  forø gelsen fra  år t i l  år være på ca. 100 000 t ,  men t a l ­
lene b liv e r  her endnu mere t ilf æ ld ig e ,  id e t fan g ste rn e  i høj grad v i l  
være afhængige a f en tilg a n g  a f f i s k ,  som endnu ikke  e k s is te r e r , end ikke 
som æg.
Pa grund af de m ulige in d v irk n in g e r på sildem arkedet og forø ge lse n  af be­
standene i Nordsøen er denne zone sæ rlig  in te re s s a n t. Ud fr a  samme b e tra g t­
ning m a man også beskæ ftige s ig  med de s ta d ig  voksende bestande af s ild  i 
zone Va og I l a .  Selv om  der ikke fo r e lig g e r  la n g sig te d e  prognoser fo r disse 
bestande, s k u lle  der inden længe være enorme mængder a f s ild  t i l  rådighed 
fo r de norske og isla n dske  flå d e r.
Hvis man holde r sig  inden fo r rammerne af ovennævnte h yp o te se r, s k u lle  mæng­
derne af s ild  i de kommende ar gøre det m u lig t at na op på et fa n g stn ive a u , 
der re n t k v a n t it a t iv t  v i l  kunne dække behovet i Fæ llesskabet. I b e tra g tn in g  
3t denne s tig n in g  b la n d t andet v i l  skyldes en øget fa n g st i Nordsøen, 
v i l  det være hensigtsm æ ssigt at undersøge fo rh o ld e t mellem de mængder, der 
er t i l  rådighed, og det fæ lle s  markeds k v a n tita tiv e  behov.

-  3 -
I I  ■  K va lite tso e h o v _inoenfo r EF's fo ra rb e jd n in n s s e k tc r
1- 
£°Eå£be2dn2ngssektorens_k\/aLitati\/e krav
I fø rs te  del af rapporten understreges fo ra rb e jd n in g s in d u s trie n s  betyd­
ning som afsæ tningsmarked fo r s ild  (1 ). Denne in d u s tri s t i l l e r  f o r s k e l l i ­
ge k v a lita tiv e ^ k r a v  a lt  e fte r  p ro du ktets anvendelsesform ål. Disse krav 
afhænger dog bade af m edlem sstaternes fo r s k e llig e  forbrugsvaner med hen­
syn t i l  fødevarer og a f de stadige udsving i visse  af s ild e n s  b io lo g i­
ske egenskaber ( j f .  punkt 2 n ed e nfo r).
Tabel 2 g iv e r en skem atisk f r e m s t illin g  af behovene hos fo ra rb e jd n in g s - 
in d u s trie n  i Fæ llesskabet, som de frem går af Kommissionens undersøgelse.
T il f r e m s t illin g  af herm etiske v a re r, maatjes og røget og s a lte t s ild  
anvender fo ra rb e jd n in g s in d u s trie n  s to re  s ild  med et h ø jt fe d tin d h o ld . 
Derimod er det ved f r e m s t illin g  af visse  form er fo r m arineret s ild  nød­
vendigt at anvende mindre s ild ,  med ly s t kød, fa s t konsistens og et mindre 
fe d tin d h o ld . D a  der i visse  tilfæ ld e  er ta le  om  et p ro d u k t, som præsen­
te re s i et gennem sigtigt g la s , m å  den anvendte s ild  være af u p å kla g e lig  
k v a lit e t ,  have et indbydende udseende og være af s tø rre ls e  2 e lle r  3. 
Desuden kan der ikke anvendes en fo r fed s ild ,  da marinaden i så fa ld  
b liv e r  u k la r.
P roduktets k v a lit e t  og især dets konsistens a-fhænger lig e le d e s  af måden, 
hvorpå s ild e n  har været behandlet om  bord på båden (der kræves beskyt­
te ls e  mod s o lly s , b e fu g tn in g , h u rtig  nedkø ling og f o r s ig t ig  handling)
En k o rre k t opbevaret f is k  v i l  bevare sin  fris k h e d . I nogle m edlem sstater 
er det a lm in d e lig t, at s ild e n  s tra ks e fte r  fangsten anbringes i beholdere 
med isvand, h v ilk e t ifø lg e  ekspertudsagn udelukker enhver r is ik o  fo r 
at den b liv e r  harsk ( j f .  ta b e l n r. 3 ). '
2- §2£dens_b2oj: 022ske_egenskaber
Sildens v ig tig s te  b io lo g is k e  egenskaber er fa k to re r som fe d tin d h o ld , s tø r­
re ls e , fa rve  og ko n siste n s.
2.1. F edtstof indhold
2 .1 .1 . G enerelle egenskaber
F edtstof in d h o ld e t er den egenskab, der er v a n s k e lig s t at vurdere da d e tte  
v a rie re r meget, a lt  e fte r  fa k to re r som s tø rre ls e , a ld e r, sæson' å r, 
fødens k v a lit e t ,  vandringsområde og fis k e n s  præ sentationsform . Med 
d e tte  fo rbe h old  kan det dog g e n e re lt fa s ts lå s , at
fe d tin d h o ld e t fa ld e r b e ty d e lig t e fte r  gydeperioden, som i s ig  selv 
v a rie re r a lt  e fte r  den pågældende bestandog dennes opholdssted;
(1) Rapport om  s itu a tio n e n  på markedet fo r  s i l d ,  I lb .

-  4 -
-  der er en v is  sammenhæng mellem fe d tin d h o ld  og s tø rre ls e  (sæ rlig  
fo r unge s ild s  vedkommmende) og mellem fe d tin d h o ld  og a ld e r (s ild ,, 
der ikke har nået den yn gled yg tige  a ld e r in d eh o lde r mindre fe d t 
end voksne si I d ) ;
-  fo r s k e lle  i fe d tin d h o ld  p i fra  3 %  t i l  4 %  fra  det ene år t i l  det 
andet fo r samme bestand er ikke u a lm in d e lig e . Således v a rie re r fe d t­
in d h o ld e t mellem 4 %  og 25%  fo r s ild e n  som helhed.
Ydermere er fe d tin d h o ld e t ikke jævnt fo r d e lt i s ild e n , således at 
en s ild ,  der præ senteres i f i l e t e r  e lle r  la p p e r, indeholder mindre 
fe d t end en hel s ild .
Tabel 4 v is e r fe d tin d h o ld e t i s ild  a lt  e fte r  a ld e r og s tø rre ls e .
2 .1 .2 . Egenskaber k n y tte t t i l  bestande samt fis k e riz o n e .
-  S ild  fr a  Nodsøen og S kag e ra k/K a tte g at.
F e dtindholdet i s ild  fra  Nordsøen og S kagerak/K attegat b etra g tes 
som værende s to r t set det samme. Denne s ild  når den yn gled yg tige  
a ld e r e fte r  en periode på mellem 3 og 5  å r. U d viklin g e n  i fe d tin d ­
holde t i å re ts  løb v i l  s to r t set være fø lgende:
FiskeriområdeI
IPeriode af aret
1 .1 .-3 1 .3 . 1 .4 .-3 1 .5 . 1 .6 .-3 1 .7 . [  1 .8 .-3 1 .1 2
Nordsøen
Skagerak
Kattegat“ i
I
|  10-15%
I
II
I
|  4-10%
I
I18-25%I
I
|  12-20%  
I
I
K ild e : Den danske s ild e fo ra rb e jd n in g s in d u s tri
-  S ild  fra  Østersøen.
På grund af fødens rin g e re  k v a lit e t  og en lavere vandtem peratur 
v i l  s ild e n  fr a  Østersøen i den yn g le d yg tig e  a ld e r ( e fte r  2-2 1/2 
å r) have et g e n n e m sn itlig t fe d tin d h o ld , der er 3-4% lavere end fe d t­
in d h o ld e t hos s ild e n  fra  Nordsøen og S kag e ra k/K a tte g at. Dens kød 
er d e rfo r l i d t  mere fa s t.
2 .2 . S tø rre ls e
S ilden fr a  Østersøen og fra  S kagerak/K attegat er norm alt mindre end 
s ild e n  fra  Nordsøen (1 ).
På nuværende tid s p u n k t o m fa tte r bestandene i Nordsøen s tø rre  mængder 
af s ild  af s tø rre ls e  1  end af s tø rre ls e  2 og 3.
Im id le r tid  s k u lle  genopbygningen af bestanden, ifø lg e  mange vid e n - 
skabsmænd re s u lte r e t i et v æ s e n tlig t fo rø g e t t ils t e d e  væ relse af 
s ild  af mindre s tø rre ls e  i Nordsøen.
(1) Sildebestandene i S kagerak/K attegat b estå r af lo k a le  bestande, af "Rugen­
s ild "  fra  Østersøen og især af unge s ild  fra  Nordsøen. Når disse unge 
s ild  vokser t i l ,  vandrer de igen mod Nordsøen.

-  5 -
d e lv is  kunne ændre s tø rre ls e s fo rd e lin g e n , således at der b liv e r  fle r e  
mindre s ild .
2.3. Farve
I langt de fle s te  tilfæ ld e  er s ild e n s  kød h v id t. Visse bestande s k u lle  
dog om fatte s ild  med mørkt kød, b la n d t andet i Det irs k e  Hav. Ifø lg e  
den irs k e  fo ra rb e jd n in g s in d u s tri d re je r det s ig  om  en s ild  med et meget 
ringe fe d tin d h o ld , som ikke anvendes af fo ra rb e jd n in g s in d u s trie n . Det 
fremgår af de o p ly s n in g e r Kommissionen har in d sa m le t, at visse  af f o r ­
arbejdningsprocesserne gør sild e kø d e t ly s e re .
2.4. Konsistens
Ifø lg e  o p lysn in g e r modtaget fra  visse  forarbe jd n ing svirksom he d er s k u lle  
s ild e n  fra  Østersøen have en fin e re  konsistens end s ild e n  fra  Nordsøen. 
Dette er im id le r tid  ikke b le v e t v id e n s k a b e lig t b e k ræ fte t.
2.5. Friskhed
S ildens fris k h e d  er ikke en e g e n tlig  b io lo g is k  egenskab; den afhænger 
af fo r s k e llig e  fa k to re r som afstanden t i l  fis k e p la d s e rn e  (og dermed 
af flådens s t r u k t u r ) ,  men også af den måde, hvorpå fis k e n  behandles 
og opbevares om  bord på båden.
Det skal u nd e rstre ge s, at da det d re je r s ig  om  en re t s k rø b e lig  f is k ,  
m å den i fe rs k  t ils t a n d  fo ra rb e jd e s  h u r tig t .
3. K onklusioner
Ovenstående b e tra g tn in g e r g iv e r, set i fo rh o ld  t i l  hinanden, anledning 
t i l  følgende bemærkninger:
a) For sa m tlig e  s ild e p ro d u k te r, b o rts e t fr a  m a rin e re t s ild  : 
s ild  fanget i a lle  EF's fan g stzon e r synes anvendelige t i l  
næsten sa m tlig e  p ræ se n ta tio n sfo rm e r, der er a ng ive t i tab e l 
n r. 2.
b) For m arinerede s ild  :
-  Visse sæ rlige præ sentationsform er kræver meget små fis k  
med la v t fe d tin d h o ld . S ild  fra  Østersøen synes at være 
mest egnet i d isse  begrænsede t ilf æ ld e .
-  T il a lle  ø vrig e  præ sentationsform er anvendes s ild  fra  Ska- 
g e ra k/K a tte g a t mest. I m id le r tid  g iv e r ovenstående b io lo ­
giske egenskaber anledning t i l  at mene at denne i h vert 
fa ld  d e lv is  v i l  kunne e rs ta tte s  af s ild  fra  Nordsøen.
Sidstnæ vnte har nem lig det meste a f å re t ( j u l i  t i l  fe b ru a r), under f o r ­
behold a f, at de fo r s k e llig e  bestande udnyttes i fo rh o ld  t i l  deres gyde- 
p e rio d e r, de egenskaber med hensyn t i l  fe d tin d h o ld  og s tø rre ls e , som 
kræves af fo ra rb e jd n in g s in d u s trie n . Det kan nævnes, at m arineret s ild  
fr e m s tille s  i Forbundsrepublikken Tyskland i perioden august t i l  fe b ru a r.
E ndelig har undersøgelsen v i s t ,  at in d u s trie n s  krav med hensyn t i l  f o r ­
syning i langt de fle s te  tilfæ ld e  er bestemt af ik k e b lo t p ro du ktets 
k v a lit e t ,  men også af udbudsprisen.

Tabel n r. 1
OVERSLAG O V E R  DISPONIBLE M Æ N G D E R  AF SILD 
(overslag u d try k t i to n s / EØF's del)
MELLEMLIGGENDE HYPOTESE
Ar
F is k e ri-
zone1981 1984 1985 1986!
I
!  1987
i1988
1. V estskotland 
Via nord 
VI syd, b,c45.262
26.13570.500 41.000 50.000 60.000 70.000
2. Nordsøen 
IV og V ild 46.081 155.000 275.000 350.000 425.000 500.000
3. Skagerrak og 
K attegat I l l a 36.921 24.700 35.000 50.000 60.000 70.000
4. Østersøen 
I I I b ,  c , · d 37.271 34.900 35.000 35.000 35.000 35.000
I ALT 191.670
:285.100 386.000 485.000
i580.000 j
_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ L67
5.000

Tabel n r. 2
FÆLLESSKABSINDUSTRIENS BEHOV F O R  SILD
P rodukter Hermet i ske 
produkterM arineret 
s ild  (2)Maatjes NLi---------------------------
Røg
et s ild S a lte t s ild
Krævede
egenskaber
. fris k h e dHele, f i le te r, 
lapper, f e r ­
ske e lle r  
frosnefe rs k  f is k  (3) 
hele e lle r  i 
lapper,  fe rske  s ild  
e lle r  saltede 
f i  le te rferske  e lle r  
frosneferske  e lle r  
frosne
. s tø rre ls e især 1-2 2-3 1-2 1 1-2
. fe d tin d h o ld  
(4)10%-20% 8%-16 % 18% — 2 5 % fra  mindst 
12%  t i l  18%mindst 15%
. konsistens 
og andre 
egenskaberfa s t fa s t og h v id t 
kød (2)fa s t
. fangstzoner 
i E O Fa lle F o rtrin s v is  
Skagerrak/Kat- 
te g a t og Øs­
tersøen (3)a lle  undt.
•  Østersøen
-------------------------------- ia l
le a lle
(1) Den tyske in d u s tri fo re træ kke r s ild ,  der er n ed fro sset om  bord, da denne s k u lle  have 
en fa s te re  konsistens.
(2) Nar m arineret s ild  sælges i g la s , kan køberen se p ro d u kte ts s tø rre ls e  og fa rv e .
(3) I Det forenede Kongerige anvendes lig e le d e s  fro s s e t f is k  (V estskot land og Nordsøen).
(4) Sæsonmæssige fo rs k e lle  med hensyn t i l  fe d tin d h o ld  ml tages i b e tra g tn in g  fo r hver 
fangstzones vedkommende.

Tabel n r. 3
Friskhed
Beholder med isvand
K ild e : F is k e rim in is te r ie ts  forsø gslab o ra to rium

Tabel n r. 4
Fedtindhold (/) i s ild  af i s k e llig e  a ld re  og s tø rre ls e r
(no,Jsøen)
Unge si Id Voksne s ild
14 cm 19 cmGydning
v i n t e r / f o r l rGydning
e fte rå r
Januar 4.2 8.5 9.1 15.0
Februar 3.5 4.6 5.4 (12)
Marts 2.1 2.8 3.1 (8)
A p ril 1.8 5.4 3.0 (7)
Maj - (11) 7.6 11.8
Juni 10.8 (17) 18.9 20.8
J u li 12.1 (22) 23.7 21.5
August - 23.0 22.0 18.2
September 7.2 19.6 19.5 14.0
Oktober 6.8 17.0 18.4 18.0
November 6.4 15.0 _ 14.9 18.8
December - 11.5 12.0 17.1
K ild e : Danmarks F is k e ri- og Havundersøgelser