Forslag til RÅDETS FORORDNING om indførelse af en endelig udligningstold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Den 21. august 2003 indledte Kommissionen en antisubsidieundersøgelse vedrørende importen til Fællesskabet af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien.

Den 19. maj 2004 indførte Kommissionen en midlertidig udligningstold på importen til Fællesskabet af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien.

Vedlagte forslag til Rådets forordning er baseret på endelige undersøgelsesresultater, som bekræftede forekomsten af subsidier og skade og af en årsagssammenhæng mellem subsidierne og skaden. Undersøgelsen af alle involverede parters interesser, navnlig EF-erhvervsgrenens, ikke-forbundne importørers og brugeres, bekræftede konklusionen om, at det ikke strider imod Fællesskabets interesser at træffe endelige foranstaltninger.

Det foreslås derfor, at Rådet vedtager vedlagte forslag til forordning, som skal offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende senest den 20. september 2004.

Forslag til RÅDETS FORORDNING om indførelse af en endelig udligningstold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab [1], ("grundforordningen"), særlig artikel 15,

[1] EFT L 288 af 21.10.1997, s. 1, senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EFT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, [2] og

[2] EFT C [...] af [...], s. [...]

ud fra følgende betragtninger:

A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER

(1) Den 19. maj indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1008/2004 [3] ("forordningen om midlertidig told") en midlertidig udligningstold på importen til Fællesskabet af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien.

[3] EFT L 183 af 20.5.2004, s. 35.

B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE

(2) Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at indføre midlertidige udligningsforanstaltninger, indgav flere interesserede parter skriftlige redegørelser med deres synspunkter angående de foreløbige resultater. Parter, der anmodede om det, fik lejlighed til at blive hørt.

(3) Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle oplysninger, som den fandt nødvendige med henblik på at træffe endelige afgørelser.

(4) Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse grafitelektrodesystemer med oprindelse i Indien og endelig opkrævning af de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger.

(5) De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra interesserede parter blev undersøgt, og i påkommende tilfælde blev afgørelserne ændret i overensstemmelse hermed.

C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

(6) Da der ikke blev modtaget nye bemærkninger angående den pågældende vare og samme vare, bekræftes betragtning (12) til (16) i forordningen om midlertidig told hermed.

D. SUBSIDIERING

1. Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB) (toldgodtgørelsesordningen)

(7) Efter fremlæggelse af oplysninger efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger og efter den endelige meddelelse blev der modtaget en række bemærkninger fra den indiske regering og de eksporterende producenter. Det hævdedes først, at DEPB på efter-eksportbasis er en godtgørelsesordning, og at fordele i henhold til ordningen følgelig ville være begrænset til den eftergivelse af overskydende importafgifter, som måtte være indrømmet. Endvidere burde fordelene kvantificeres på grundlag af datoen for modtagelsen af DEPB-licenserne og ikke på datoen for deres anvendelse eller salg, sådan som Kommissionen havde gjort det. Endelig burde fordelen nedsættes, idet man påstod, at DEPB-satsen for den pågældende vare blev reduceret fra 19 % til 11 % i februar 2004, dvs. efter undersøgelsesperioden.

(8) Som svar på den første påstand hedder det i betragtning (33) i forordningen om midlertidig told, at "grundforordningen giver mulighed for en undtagelse fra bl.a. godtgørelses- og substitutionsgodtgørelsesordninger, der overholder de faste regler i bilag I, litra i), bilag II (definition på og regler for godtgørelse) og bilag III (definition på og regler for substitutionsgodtgørelse)".

(9) Det skal i den forbindelse nævnes, at den indiske regering ikke anvendte en effektiv kontrolordning eller -procedure til at fastslå, hvilke materialer der blev forbrugt ved produktionen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (afsnit II, stk. 4, i bilag II til grundforordningen og i tilfælde af substitutionstoldgodtgørelsesordninger afsnit II, stk. 2, i bilag III til grundforordningen). Den indiske regering foretog heller ikke en undersøgelse på efter-eksportbasis af de materialer, der faktisk var forbrugt, med henblik på at fastslå, om der havde været tale om for store betalinger, selv om dette normalt ville være påkrævet, hvis kontrolordningen ikke anvendes effektivt (afsnit II, stk. 5, i bilag II og afsnit II, stk. 3, i bilag III til grundforordningen). Endelig blev det i betragtning (37) i forordningen om midlertidig told fastslået, at "DEPB på efter-eksportbasis ikke kan anses for at være en tilladt godtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning (bilag III) i henhold til artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii, i grundforordningen". Konklusionen i betragtning (38) i forordningen om midlertidig told om, at "den udligningsberettigede fordel er eftergivelsen af den samlede importtold, der normalt er skyldig for al import", kan derfor bekræftes.

(10) Et selskab skal eksportere varer for at være berettiget til fordele i henhold til denne ordning. På tidspunktet for eksporttransaktionen udfærdiger eksportøren en erklæring til myndighederne i Indien med angivelse af, at eksporten finder sted i henhold til DEPB-ordningen. For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder en afskibningskvittering, inden varerne eksporteres, som bl.a. viser størrelsen af den DEPB-kredit, der vil blive indrømmet for den pågældende eksport. På dette tidspunkt kender selskabet den fordel, det vil opnå. Når først toldmyndighederne har udstedt denne kvittering, kan den indiske regering ikke frit bestemme, om der skal indrømmes en DEPB-kredit. Det blev også efterprøvet, om ændringer i DEPB-satserne mellem den egentlige eksport og udstedelsen af en DEPB-licens ville berøre størrelsen af den indrømmede fordel. Den relevante DEPB-sats er den sats, der var gældende på det tidspunkt, hvor eksporterklæringen blev udfærdiget. Det er derfor ikke muligt at ændre fordelens størrelse efterfølgende. På tidspunktet for eksporttransaktionen er den indiske regering således pligtig til at give afkald på tolden, som udgør et finansielt bidrag som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a), nr. i), i grundforordningen.

(11) I grundforordningens artikel 1, stk. 1, hedder det, at "der kan indføres udligningstold med henblik på at udligne subsidier [...] varer, hvis overgang til fri omsætning i Fællesskabet medfører, at der forvoldes skade". Begrundelsen for at indføre en sådan told er, at priserne på de importerede varer er lavere, fordi der er modtaget sådanne subsidier, og at disse lavere priser forvolder skade. I det foreliggende tilfælde ved eksportørerne af grafitelektrodesystemer, når de forhandler priserne for et eksportsalg, at de i forbindelse med salget kan opnå subsidier i henhold til DEPB-ordningen. Da eksportørerne ved, at de vil modtage sådanne subsidier og fordele i henhold til andre ordninger, befinder disse selskaber sig konkurrencemæssigt i en mere fordelagtig position på det tidspunkt, hvor de forhandler priser, dvs. at de kan afspejle subsidierne ved at tilbyde lavere priser.

(12) Ifølge indiske regnskabsstandarder bliver kreditter som dem, der modtages i henhold til DEPB-ordningen, ført på et periodiseringsgrundlag som en indtægt, når først i) en sådan fordel er opnået, og ii) det er rimeligt sikkert, at den endelige opkrævning af indtægter fra eksporttransaktionen vil blive foretaget. Det relevante her er det punkt, hvor "fordelen er opnået". Som nævnt i betragtning (10) kan den indiske regering, når først toldmyndighederne udsteder en afskibningskvittering, som bl.a. viser det DEPB-kreditbeløb, der vil blive indrømmet for den pågældende eksporttransaktion, ikke frit bestemme, om der skal indrømmes subsidier eller ej, og ikke frit fastsætte subsidiebeløbet. Som angivet i samme betragtning vil ændringer i DEPB-satserne mellem den egentlige eksport og udstedelsen af en DEPB-licens ikke berøre størrelsen af den indrømmede fordel med tilbagevirkende kraft. Som angivet i betragtning (11) anses priserne på eksporttransaktionerne endelig for at afspejle de subsidier (dvs. via lavere priser), der kan opnås. Under disse omstændigheder fastslås det, at fordelen er opnået, når eksporttransaktionen er foretaget. På dette grundlag kan selskaber i overensstemmelse med indiske regnskabsstandarder opføre DEPB-kreditten som indtægt på eksportstadiet.

(13) I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, og artikel 5 skal det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnes udtrykt ved den fordel, som det konstateres, at modtageren har opnået i undersøgelsesperioden. Derfor anses det for passende at vurdere fordelen i henhold til denne ordning som summen af de kreditter, der er opnået i undersøgelsesperioden på alle eksporttransaktioner, der er foregået i henhold til ordningen. Dette afviger fra den metode, der blev anvendt i forordningen om midlertidig told, hvor summen af de benyttede kreditter blev vurderet. I overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, litra a), i grundforordningen blev de gebyrer, der nødvendigvis påløber for at opnå subsidiet, fratrukket.

(14) Angående det sidste argument vedrørende den påståede nedsættelse af DEPB-satsen godtages det, at der er fremlagt umiddelbare beviser for, at DEPB-satsen for den pågældende vare blev nedsat til 11 % med virkning fra den 9. februar 2004. Da fordelen er vurderet på grundlag af den fordel, der blev opnået på alle eksporttransaktioner i undersøgelsesperioden, vil nedsættelsen af DEPB-satsen efter denne periode imidlertid ikke have nogen virkning for det niveau, der er fastlagt for subsidieringen.

(15) På grundlag af disse ændringer blev fordelen for de to selskaber i henhold til denne ordning ændret til henholdsvis 16,6 % og 14,4 %.

2. "Export Promotion Capital Goods Scheme" (EPCG) (Eksportfremmeordning for investeringsgoder)

(16) Da der ikke foreligger bemærkninger fra interesserede parter, bekræftes konklusionerne i betragtning (56) til (58) i forordningen om midlertidig told hermed.

3. "Advance Licence Scheme" (ALS) (forhåndslicensordningen)

(17) På det foreløbige stadium blev en eksporterende producent i Indien anset for at have modtaget en udigningsberettiget fordel i henhold til denne ordning. Repræsentanter for denne eksportør hævdede både, at i) ordningen ikke var udligningsberettiget, og at ii) enhver fordel, der var modtaget, kun var indrømmet en forretningsenhed i selskabet, som ikke fremstillede den pågældende vare, og som var blevet solgt fra selskabet efter undersøgelsesperioden. Eksportøren burde derfor ikke tilskrives nogen fordel i henhold til ALS.

(18) Hvad angår den første påstand, blev der ikke fremlagt nye beviser for, at ALS ikke var et udligningsberettiget eksportsubsidie. Det skal nævnes, at den indiske regering ikke anvendte en effektiv kontrolordning eller -procedure til at fastslå, hvilke materialer der blev forbrugt ved produktionen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (afsnit II, stk. 4, i bilag II til grundforordningen og i tilfælde af substitutionsgodtgørelsesordninger afsnit II, stk. 2, i bilag III til grundforordningen). Den indiske regering foretog heller ikke en undersøgelse på efter-eksportbasis af de materialer, der faktisk var forbrugt, med henblik på at fastslå, om der havde været tale om for store betalinger, selv om dette normalt ville være påkrævet, hvis kontrolordningen ikke anvendes effektivt (afsnit II, stk. 5, i bilag II og afsnit II, stk. 3, i bilag III til grundforordningen). Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning (64) til (70) i forordningen om midlertidig told.

(19) Hvad angår den anden påstand, blev det konstateret, at den pågældende eksportør havde benyttet sig af ordningen i undersøgelsesperioden og som resultat havde modtaget en udligningsberettiget fordel. Det forhold, at den forretningsenhed, som fremstillede varen, var blevet solgt efter undersøgelsesperioden, er ikke relevant for fastlæggelsen af, om selskabet havde modtaget et subsidie i undersøgelsesperioden. Det blev heller ikke ved vurderingen af størrelsen af subsidier for selskabet som helhed anset for at være relevant, om subsidieordningen var rettet mod en enhed i selskabet, som ikke selv fremstillede den pågældende vare. Det er selskabet som helhed, der bliver undersøgt, og en fordel for en af enhederne anses derfor for at udgøre en fordel for selskabet som helhed. Det bekræftes således, at den enhed, der nød godt af ALS-ordningen, og de forretningsenheder, som fremstillede den pågældende vare, dannede en retmæssig økonomisk enhed i undersøgelsesperioden. Konklusionen i betragtning (71) i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.

4. "Export Processing Zones" / "Export Oriented Units" (EPZ/EOU) (eksportforarbejdningszoner/eksportorienterede virksomheder)

(20) Da der ikke foreligger bemærkninger fra interesserede parter, bekræftes konklusionen i betragtning (72) i forordningen om midlertidig told.

5. "Income Tax Exemption" (ITE) (fritagelse for indkomstskat)

(21) I mangel af bemærkninger fra interesserede parter bekræftes konklusionerne i betragtning (74) i forordningen om midlertidig told.

6. Udligningsberettigede subsidiebeløb

(22) På baggrund af ovennævnte konklusioner bekræftes de udligningsberettigede subsidiebeløb endeligt som følger:

>TABELPOSITION>

E. EF-ERHVERVSGRENEN

(23) Da der ikke foreligger væsentligt nye oplysninger eller argumenter vedrørende dette aspekt, bekræftes betragtning (76) til (79) i forordningen om midlertidig told.

F. SKADE

(24) Efter fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger pegede de indiske eksportører på forskellen i forbindelse med underbudsmargenen for en bestemt type af den pågældende vare i forhold til underbudsmargenerne for tilsvarende typer. Påstanden blev grundigt undersøgt, og det konstateredes, at forskellen skyldtes en fejl i registreringen af et antal af en bestemt EF-producents kreditter og rabatter. Påstanden blev derfor godtaget, og underbudsmargenen for denne bestemte type og i påkommende tilfælde andre typer blev rettet i overensstemmelse hermed.

(25) Det blev også konstateret, at en række af EF-erhvervsgrenens salgstransaktioner, der var blevet anvendt i beregningen af underbud, var blevet talt med to gange. Disse transaktioner måtte derfor fjernes og underbudsmargenerne ændres i overensstemmelse hermed. Denne dobbelte medregning fandt imidlertid ikke sted, da tallene for vurdering af skadesindikatorerne blev fastlagt. Det var derfor ikke nødvendigt at ændre skadesindikatorerne.

(26) Resultatet var, at sammenligningen viste, at den pågældende vare med oprindelse i Indien og solgt i Fællesskabet i undersøgelsesperioden underbød EF-erhvervsgrenens priser med mellem 3 % og 11 %.

(27) Da der ikke foreligger væsentligt nye oplysninger eller argumenter vedrørende dette aspekt, bekræftes betragtning (80) til (116) i forordningen om midlertidig told, dog med undtagelse af betragtning (86) (jf. betragtning (1) til (26) i denne forordning).

G. ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1. Genskabelse af normale konkurrencevilkår efter opløsningen af kartellet

(28) De indiske eksportører gentog deres argument om, at fastlæggelsen af en årsagssammenhæng mellem den subsidierede import og den skade, som EF-erhvervsgrenen mærkede, var baseret på oplysninger, som ikke skulle være pålidelige, fordi der fandtes et kartel op til begyndelsen af 1998. De indiske importører fremkom imidlertid ikke med nye oplysninger inden for den fastsatte frist for indgivelse af bemærkninger til dette.

(29) Da der ikke foreligger væsentligt nye oplysninger eller argumenter, bekræftes betragtning (117) til (137) i forordningen om midlertidig told.

H. FÆLLESSKABETS INTERESSER

(30) En sammenslutning, som repræsenterer brugere og et brugerselskab, gentog deres største bekymring, nemlig at indførelsen af foranstaltninger ville reducere den samlede konkurrence på EF-markedet for denne bestemte vare og uundgåeligt føre til prisstigninger, hvis de indiske leverandører blev holdt uden for markedet. Men som anslået i betragtning (147) i forordningen om midlertidig told vil virkningerne af en stigning i priserne på den samme vare sandsynligvis blive minimal for de endelige kunder. Det skal også nævnes, at formålet med udligningsforanstaltninger på ingen måde er at standse adgangen til Fællesskabet for varer fra Indien, men snarere at genskabe redelige vilkår, som er blevet fordrejet ved illoyal handelspraksis. Foranstaltningernes niveau er desuden ikke af en sådan art, at det udelukker de indiske producenter fra EF-markedet.

(31) Da der ikke foreligger væsentligt nye oplysninger eller argumenter vedrørende dette aspekt, bekræftes betragtning (138) til (151) i forordningen om midlertidig told.

I. SKADESTÆRSKEL

(32) Efter fremlæggelsen af de midlertidige afgørelser fremførte flere interesserede parter, at den fortjeneste på 9,4 %, der blev anset for at repræsentere EF-erhvervsgrenens finansielle situation uden skadevoldende subsidiering fra Indien, var for høj. Det hævdedes, at normal praksis var at fastsætte en fortjeneste på 5 % for råvaresektorer som stål, tekstiler og basiskemikalier. Samme parter krævede også at få fremlagt alle oplysninger om den metode, der var blevet anvendt for at nå frem til dette tal.

(33) Som anført i betragtning (154) i forordningen om midlertidig told var en fortjeneste på 9,4 % resultatet af en rimelig vurdering baseret på en række elementer, heraf i) EF-erhvervsgrenens fortjeneste i 1999, hvor den subsidierede imports markedsandel var lavest, ii) markedsvilkårene på det pågældende tidspunkt og iii) oplysningerne fra en database over selskabsregnskaber. Hvad angår denne database, består den af oplysninger om selskabsregnskaber, som først indsamles af de nationale centralbanker i de største industrilande, dvs. de fleste af EU's medlemsstater, USA og Japan, og så opstilles efter sektor af Den Europæiske Komité for Balancecentraler og Europa-Kommissionen. Databasen er blevet ajourført mellem den foreløbige og den endelige afgørelse. En analyse af de ajourførte oplysninger vedrørende EU's medlemsstater plus USA og Japan viser, at den gennemsnitlige fortjeneste før ekstraordinære poster for selskaber, der tilhører den nærmeste sektor, var 7,5 % i 2002, som er det sidste år, der er til rådighed i databasen.

(34) I forbindelse med fastsættelse af den fortjeneste, der kunne være opnået, hvis der ikke havde fundet subsidiering sted, var det nødvendigt at tage behørigt hensyn til alle kvalitative og kvantitative elementer, der er relevante for formålet. Navnlig blev der som i betragtning (154) i forordningen om midlertidig told foretaget en grundig undersøgelse af EF-erhvervsgrenens fortjenstniveau på det tidspunkt, hvor den subsidierede imports markedsandel var lavest (dvs. i 1999), og af alle andre årsager og omstændigheder, som kunne have haft virkninger for sidstnævnte periodes repræsentativitet. Endelig benyttes den pågældende vare til mere krævende formål og skal nøje svare til visse parametre, navnlig med hensyn til elektrisk modstand. Dette indebærer både en stærkt kapitalintensiv fremstillingsproces og et ikke uanseeligt beløb i forsknings- og udviklingsomkostninger. Det forhold, at kun et begrænset antal producenter i verden behersker denne teknologi, er yderligere tegn på, at denne vare ikke kan betragtes som en almindelig råvare.

(35) På baggrund af alle disse omstændigheder og elementer konkluderes det endeligt, at den fortjenstmargen, som med rimelighed kan anses for at repræsentere EF-erhvervsgrenens finansielle situation uden skadevoldende subsidiering fra Indien, bør fastsættes til 8 % med henblik på beregningen af skadesmargenen.

(36) På grundlag af ovenstående og afgørelserne vedrørende underbud (jf. betragtning (24) til (26))) blev skadesmargenerne ændret til følgende:

Graphite India Limited (GIL) // 15,7 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited // 7,0 %

J. ENDELIGE FORANSTALTNINGER

(37) På baggrund af konklusionerne vedrørende subsidiering, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 15, stk. 1, bør der indføres en endelig udligningstold for at forhindre, at der forvoldes EF-erhvervsgrenen yderligere skade ved subsidieret import. Der bør indføres endelige foranstaltninger svarende til den fastlagte subsidiemargen, men ikke højere end ovennævnte beregnede skadesmargen. I betragtning af det høje samlede samarbejdsniveau for Indien fastsættes restsubsidiemargenen for alle andre selskaber på et niveau svarende til niveauet for selskabet med den højeste individuelle margen, dvs. til 16,7 %.

K. ENDELIG OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD

(38) På baggrund af omfanget af de subsidiemargener, der blev konstateret for de eksporterende producenter i Indien, og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt at opkræve de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig udligningstold indført ved forordningen om midlertidig told, endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Da den endelige udligningstold for Graphite India Limited (GIL) er højere end den midlertidige udligningstold, opkræves de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig udligningstold i henhold til forordningen om midlertidig told, endeligt. Da den endelige udligningstold for Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited er lavere end den midlertidige udligningstold, frigives beløb, der er stillet som sikkerhed ud over den endelige udligningstold.

(39) De individuelle udligningstoldsatser, der er specificeret i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for de pågældende selskaber i undersøgelsen. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre selskaber") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og dermed af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre selskaber".

(40) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle udligningstoldsatser

(f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen, sammen med alle relevante oplysninger, især om ændring i selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktion og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over selskaber, der er omfattet af individuel told.

L. TILSAGN

(41) I løbet af undersøgelsen afgav de to eksporterende producenter i Indien, Graphite India Limited og Hindustan Electro Graphite Limited pristilsagn i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1. Der blev konstateret væsentlige forskelle i råmaterialeomkostningerne fra undersøgelsesperioden til dags dato som følge af den generelle ustabilitet på det pågældende marked. Heraf følger at hvis de tilsagn, som her forelægger, baseret på en minimumspris fastlagt udelukkende på baggrund af data indsamlet i undersøgelsesperioden blev godtaget i denne sag, ville dette have negative konsekvenser på effektiviteten af disse pristilsagn som har til formål at fjerne den skadelige subsidiering. Desuden efter dets pristilsagn, overtog en af de eksporterende producenter et grafitelektrode produktionsselskab etableret i Fællesskabet, hvilket øger risikoen for omgåelse af tilsagnet. I betragtning af disse omstændigheder var det ikke muligt, indenfor tidsfristerne af denne undersøgelse, at finde frem til anvendelige og derfor acceptable tilsagn,

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en endelig udligningstold på importen af grafitlelektroder af den art, der anvendes til elektriske ovne, med en tilsyneladende densitet på 1,65 g/cm³ eller derover og en elektrisk modstand på 6.0 ??.m eller derunder, henhørende under KN-kode ex 8545 11 00 (Taric-kode 8545 11 00 10), og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, henhørende under KN-kode ex 8545 90 90 (Taric-kode 8545 90 90 10), uanset om de importeres sammen eller separat, med oprindelse i Indien.

2. Den endelige udligningstold fastsættes til følgende af prisen, netto, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer, der er fremstillet af nedennævnte selskaber:

>TABELPOSITION>

3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.

Artikel 2

De beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig udligningstold i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1008/2004 om import af grafitelektroder af den art, der anvendes til elektriske ovne, med en tilsyneladende densitet på 1,65 g/cm³ eller derover og en elektrisk modstand på 6.0 ??.m eller derunder, henhørende under KN-kode kode ex 8545 11 00 (Taric-kode 8545 11 00 10), og nipler, der anvendes til sådanne elektroder, henhørende under KN-kode ex 8545 90 90

(Taric-kode 8545 90 90 10), uanset om de importeres sammen eller separat, opkræves endeligt.

Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige udligningstold, frigives. I tilfælde hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, foretages der kun endelig opkrævning af beløb svarende til den midlertidige told.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...]

På Rådets vegne

Formand