EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 24.7.2019 COM(2019) 353 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL THE EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD OG RÅDET 19. statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion



I. INDLEDNING Dette er den 19. statusrapport om de yderligere fremskridt, der er gjort med indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion. Rapporten beskriver udviklingen på to hovedområder: bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet og de midler, der støtter dem, samt styrkelse af vores forsvar og opbygning af modstandsdygtighed over for disse trusler. Europæerne forventer med rette, at EU garanterer deres sikkerhed. Juncker-Kommissionen gjorde fra den allerførste dag sikkerhed til en topprioritet. I Det Europæiske Råds "En ny strategisk dagsorden 2019-2024" er målet om "beskyttelse af borgerne og frihedsrettighederne" en af de fire hovedprioriteter for Unionen.Det Europæiske Råd meddelte endvidere, at det vil bygge på og styrke Unionens indsats for at bekæmpe terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet ved at forbedre samarbejdet og informationsdelingen og videreudvikle de fælles instrumenter. Takket være et tæt samarbejde mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen har EU gjort betydelige fremskridt i den fælles indsats for at etablere en effektiv og ægte sikkerhedsunion, ligesom der er blevet iværksat en række prioriterede lovgivningsinitiativer og gennemført en lang række ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger for at støtte medlemsstaterne og øge sikkerheden for alle borgere.EU har truffet afgørende foranstaltninger for at lukke det rum, i hvilket terrorister og kriminelle opererer, og har frataget terroristerne midlerne til at gennemføre angreb ved at forbyde erhvervelse og brug af visse skydevåben og eksplosivstoffer og begrænse adgangen til finansiering. EU har også styrket udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne og lukket informationshuller og blinde vinkler, samtidig med at det bekæmper radikalisering, beskytter europæerne på internettet, håndterer cybertrusler og cyberbaserede trusler samt styrker forvaltningen af EU's ydre grænser og det internationale samarbejde på sikkerhedsområdet. Samtidig afventer en række prioriterede initiativer i sikkerhedsunionen medlovgivernes vedtagelse. Efter indledningen af Parlamentets 9. valgperiode den 2. juli 2019 omhandler nærværende rapport: ·påvisning af, hvor der er behov for en indsats fra medlovgivernes side for at imødegå umiddelbare trusler. Der er navnlig et presserende behov for en indsats med henblik på at imødegå terrorpropaganda og radikalisering på internettet ·påvisning af de udestående prioriterede initiativer i sikkerhedsunionen, der kræver yderligere handling fra medlovgivernes side med henblik på at forbedre cybersikkerheden og lette adgangen til elektronisk bevismateriale og med henblik på at færdiggøre arbejdet med stærkere og mere intelligente informationssystemer inden for sikkerhed og grænse- og migrationsforvaltning ·opdatering af det fælles og presserende arbejde, der blev iværksat i marts 2019 for at vurdere og styrke sikkerheden i forbindelse med 5G-net på grundlag af de nationale risikovurderinger, som medlemsstaterne indsendte senest den 15. juli 2019 ·behandling af en pakke med fire rapporter om bekæmpelse af hvidvask af penge, som Kommissionen vedtog den 24. juli 2019, og som analyserer de aktuelle risici og sårbare områder inden for hvidvask af penge og vurderer, hvordan den relevante EU-lovramme anvendes inden for den private og den offentlige sektor ·en opdatering af de fremskridt, der er gjort siden marts 2019 med gennemførelsen af lovgivningsforanstaltningerne inden for sikkerhedsunionen, idet informationssystemernes interoperabilitet er en af hovedprioriteterne med henblik på medlemsstaternes hurtige og fuldstændige gennemførelse ·en status over det igangværende arbejde med at bekæmpe desinformation og beskytte valg mod cyberbaserede trusler, bestræbelserne på at øge beredskabet og beskyttelsen mod sikkerhedstrusler, og samarbejdet med internationale partnere om sikkerhedsspørgsmål. II. REALISERING AF LOVGIVNINGSMÆSSIGE PRIORITETER 1. Forebyggelse af radikalisering online og i samfundet Forebyggelse af radikalisering er en central del i EU's respons på terrorisme, både online og i vores samfund. Det forfærdelige angreb i Christchurch, New Zealand, den 15. marts 2019 var en rystende påmindelse om, hvordan internettet kan udnyttes til terrorformål, uanset om terroren skyldes jihadisme, højreekstremisme eller nogen anden ekstremistisk ideologi. Den hurtighed og det omfang, hvormed den livestreamede video fra angrebet i Christchurch spredte sig via internetplatforme, understregede, hvor vigtigt det er, at internetplatforme indfører passende foranstaltninger til at dæmme op for den hurtige udbredelse af sådant indhold. Som reaktion på angrebet støttede stats- og regeringscheferne fra nogle medlemsstater og tredjelande, Kommissionens formand Jean-Claude Juncker og en række onlineplatforme den 15. maj 2019 "Christchurch Call to Action", der fastsætter kollektive foranstaltninger, som har til formål at fjerne terrorindhold og voldeligt ekstremistisk indhold på internettet. G7-landene og G20-landene har givet yderligere tilsagn herom. Kommissionen har allerede taget fat på den klare og aktuelle risiko, som terrorrelateret onlineindhold udgør, med det lovgivningsforslag, som kommissionsformand Jean-Claude Juncker bebudede i sin tale om Unionens tilstand 2018, og som foreslår en klar og harmoniseret retlig ramme med henblik på at forhindre misbrug af hostingtjenesteudbydere til udbredelse af terrorrelateret onlineindhold.De foreslåede foranstaltninger vil gøre det obligatorisk for internetplatforme at fjerne terrorrelateret indhold inden for en time, når de modtager et påbud fra de kompetente myndigheder i en hvilken som helst medlemsstat. Hvis en platform misbruges til at sprede terrorrelateret indhold, vil den endvidere skulle træffe proaktive foranstaltninger til at opdage dette indhold og forhindre det i at dukke op igen — med klare regler og garantier. Medlemsstaternes myndigheder skal sørge for at have en særlig retshåndhævelsesmyndighed med ressourcer til effektivt at afsløre terrorrelateret indhold og udstede påbud om fjernelse. Dette vil muliggøre et hurtigt og effektivt system på EU-plan og vil indføre solide beskyttelsesforanstaltninger, herunder effektive klageordninger og mulighed for domstolsprøvelse.

De foreslåede foranstaltninger vil være med til at sikre et velfungerende digitalt indre marked og samtidig øge sikkerheden og forbedre tilliden online samt styrke beskyttelsen af ytrings- og informationsfriheden. I Rådet nåede justits- og indenrigsministrene til enighed om en generel indstilling til forslaget i december 2018. Parlamentet vedtog sin holdning ved førstebehandlingen i april 2019. Kommissionen opfordrer begge medlovgivere til snarest muligt at indlede interinstitutionelle forhandlinger om dette prioriterede initiativ til at fjerne terrorrelateret indhold på nettet med henblik på at nå frem til en hurtig aftale om en EU-lovramme med klare regler og garantier.

Sideløbende hermed fortsætter Kommissionen samarbejdet med onlineplatformene inden for rammerne af EU's internetforum. Som kommissionsformand Jean-Claude Juncker oplyste på mødet i Paris den 15. maj 2019 om "Christchurch Call to Action", har Kommissionen sammen med Europol indledt udviklingen af en EU kriseprotokol med henblik på at sætte regeringer og internetplatforme i stand til at reagere hurtigt og koordineret på udbredelse af terrorrelateret onlineindhold, f.eks. umiddelbart efter et terrorangreb. Dette arbejde er en del af indsatsen på internationalt plan for at gennemføre "Christchurch Call to Action". Ud over yderligere drøftelser med medlemsstaterne og erhvervslivet og en skrivebordsøvelse, der efter planen skal gennemføres i september 2019 for at simulere en nødsituation, vil Kommissionen indkalde til et ministermøde i EU's internetforum den 7. oktober 2019 med henblik på godkendelse af EU-kriseprotokollen. Derudover fortsætter Kommissionen sin indsats for at støtte medlemsstaternes og lokale interessenters arbejde med at forebygge og bekæmpe radikalisering i lokalsamfund i hele Europa. Dette kræver en langsigtet, bæredygtig indsats, der omfatter alle relevante aktører på lokalt, nationalt og europæisk plan. Styringsrådet for Unionens indsats for at forebygge og bekæmpe radikalisering, der blev oprettet i august 2018 med henblik på at rådgive Kommissionen om, hvordan EU's politiske respons på dette område kan styrkes, afholdt sit andet møde den 17. juni 2019 for at udforske yderligere tiltag på prioriterede områder såsom radikalisering i fængsler og imødegåelse af ekstremistiske ideologier. Da frontlinjemedarbejdere og personer på græsrodsniveau ofte er bedst til at påvise tidlige tegn på radikalisering og til at reagere på dem, støtter det EU-finansierede netværk til bevidstgørelse omkring radikalisering fortsat frontlinjeresponsenheder, der forbinder omkring 5 000 fagfolk fra civilsamfundet, skoler og politi samt nationale koordinatorer og politiske beslutningstagere. Et nyere samarbejde blandt frontlinjefagfolk inden for netværket førte til en dybere forståelse af udfordringerne i forbindelse med højreekstremisme. I år vil netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering offentliggøre faktablade, som skal hjælpe politiske beslutningstagere og fagfolk til at påvise de vigtigste former for og manifestationer af højreekstremisme og islamisk ekstremisme, såsom centrale budskaber, sprog, former, symboler, typologier og strategier. Da lokale aktører og byer går forrest i indsatsen for at forebygge og bekæmpe radikalisering, støtter Kommissionen endelig bystyrede initiativer vedrørende bekæmpelse af radikalisering. Som opfølgning på en konferencen "EU Cities against Radicalisation" (EU's byer mod radikalisering), der blev afholdt den 26. februar 2019, var borgmesteren i Strasbourg den 8. juli 2019 vært for det første møde i pilotgruppen bestående af omkring 20 byer med det formål at intensivere udvekslingen af bedste praksis og forbedre byernes indsats på dette område. Samtidig hermed arbejdes der på at støtte partnerlandenes bekæmpelse af radikalisering, der kan føre til terrorisme, herunder i fængsler. Med henblik på at imødegå truslen fra terrorrelateret onlineindhold opfordrer Kommissionen Parlamentet og Rådet: ·til at indlede forhandlinger om lovgivningsforslaget om forebyggelse af udbredelsen af terrorrelateret onlineindhold med henblik på hurtigt at nå frem til en aftale om en EU-lovramme med klare regler og garantier. 2. Forbedring af cybersikkerheden Cybersikkerhed er fortsat en vigtig sikkerhedsudfordring. EU har gjort store fremskridt med hensyn til håndtering af "klassiske" cybertrusler rettet mod systemer og data, og har gennemført de foranstaltninger, der var fastsat i den fælles meddelelse fra september 2017 med titlen "Modstandsdygtighed, afskrækkelse og forsvar: opbygning af en stærk cybersikkerhed for EU". Dette omfatter forordningen om cybersikkerhed, der giver Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed et permanent mandat, som styrker dets rolle og fastsætter en EU-ramme for cybersikkerhedscertificering. Kommissionen har også beskæftiget sig med sektorspecifikke krav, f.eks. i sin henstilling om cybersikkerhed i energisektoren, der blev vedtaget den 3. april 2019.Den fortsatte stigning i ondsindede aktørers aktivitet over for en lang række mål og ofre betyder imidlertid, at indsatsen for at bekæmpe cyberkriminalitet og forbedre cybersikkerheden fortsat er en prioritet for EU. Parlamentet og Rådet er endnu ikke nået til enighed om Kommissionens prioriterede initiativ om oprettelse af det europæiske industri-, teknologi- og forskningscenter for cybersikkerhed og netværket af nationale koordinationscentre. Forslaget har til formål at støtte teknologisk og industriel kapacitet inden for cybersikkerhed og øge EU's cybersikkerhedsindustris konkurrenceevne. Begge medlovgivere vedtog deres forhandlingsmandater i marts 2019. Da det ikke var muligt at afslutte de interinstitutionelle forhandlinger inden udløbet af Parlamentets forrige valgperiode, vedtog Parlamentet formelt sin holdning ved førstebehandlingen. I mellemtiden fortsætter drøftelserne mellem medlemsstaterne og Rådet, idet der navnlig fokuseres på samspillet mellem den foreslåede forordning om oprettelse af forskningscentret for cybersikkerhed og netværket på den ene side og Horisont Europa-programmet og programmet for det digitale Europa på den anden side. Kommissionen opfordrer begge medlovgivere til at genoptage og hurtigt afslutte de interinstitutionelle forhandlinger om dette prioriterede initiativ for at forbedre cybersikkerheden. I mellemtiden støtter Kommissionen fortsat forskning og innovation i tilknytning til cybersikkerhed og afsætter 135 mio. EUR i den nuværende flerårige finansielle ramme til projekter på områder som cybersikkerhed inden for kritiske infrastrukturer, intelligent sikkerhed og beskyttelse af privatlivets fred og værktøjer, der specifikt henvender sig til borgere og små og mellemstore virksomheder.I juli 2019 offentliggjorde Kommissionen en ny indkaldelse af forslag under Connecting Europe-faciliteten og afsatte 10 mio. EUR i EU-støtte til de nøgleaktører, der blev identificeret i direktivet om sikkerhed for net- og informationssystemer (NIS-direktivet), som f.eks. europæiske enheder, der håndterer IT-sikkerhedshændelser, operatører af væsentlige tjenester (f.eks. banker, hospitaler, forsyningsselskaber, jernbaner, flyselskaber, udbydere af domænenavne) og forskellige offentlige myndigheder. For første gang er også de europæiske cybersikkerhedscertificeringsmyndigheder berettigede til at ansøge under dette program for at give dem mulighed for at gennemføre EU's forordning om cybersikkerhed. Den 17. maj 2019 vedtog Rådet en sanktionsordning, der giver EU mulighed for at gennemføre målrettede restriktive foranstaltninger for at afværge og reagere på cyberangreb, der udgør en ekstern trussel mod EU og dets medlemsstater. Den nye sanktionsordning er en del af EU's cyberdiplomatiske værktøjskasse, en ramme for EU's fælles diplomatiske reaktion på ondsindede cyberaktiviteter, der gør det muligt for EU at gøre fuld brug af foranstaltninger inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik til at afværge og reagere på ondsindede cyberaktiviteter. Ud over cybertrusler, der er rettet mod systemer og data, tager EU også skridt til at håndtere de komplekse og mangesidede udfordringer i forbindelse med hybride trusler.Det Europæiske Råd understregede i sine konklusioner af 21. juni 2019, at "EU skal sikre en koordineret reaktion på hybride trusler og cybertrusler og styrke sit samarbejde med relevante internationale aktører". Kommissionen ser med tilfredshed på, at bekæmpelse af hybride trusler også er en prioritet for det finske formandskab for Rådet, og på, at der blev gennemført en scenariebaseret politisk drøftelse om hybride trusler på det uformelle møde mellem justits- og indenrigsministrene den 18.-19. juli 2019 i Helsinki. Der blev gennemført tilsvarende scenariebaserede drøftelser om hybride trusler mellem EU's ledere på det forsvarspolitiske område den 7.-8. juli 2019 og mellem EU's politiske ledere den 9.-10. juli 2019, og resultatet heraf vil blive meddelt udenrigs- og forsvarsministrene på det uformelle fælles møde, der afholdes den 29.-30. august 2019. Med henblik på forbedring af cybersikkerheden opfordrer Kommissionen Parlamentet og Rådet til: ·hurtigt at nå til enighed om lovgivningsforslaget om Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningscenter for cybersikkerhed og netværket af nationale koordinationscentre. 3. Forbedring af de retshåndhævende myndigheders adgang til elektronisk bevismateriale EU har taget yderligere skridt til at fratage terrorister og kriminelle midlerne til at udføre deres handlinger ved at gøre det sværere for dem at få adgang til udgangsstoffer til eksplosivstoffer, at finansiere deres aktiviteter og at rejse upåagtet. Forhandlingerne om Kommissionens forslag fra april 2018 om forbedring af de retshåndhævende myndigheders adgang til elektronisk bevismateriale bør afsluttes hurtigst muligt — over halvdelen af alle efterforskninger i straffesager i dag omfatter en grænseoverskridende anmodning om adgang til elektronisk bevismateriale.Rådet vedtog sin forhandlingsposition til forslagene til en forordning om forbedring af den grænseoverskridende adgang til elektronisk bevismateriale i straffesager og til et direktiv om harmoniserede regler for udpegning af retlige repræsentanter med henblik på indsamling af bevismateriale i straffesager. Eftersom en effektiv adgang til elektronisk bevismateriale har afgørende betydning for efterforskning og retsforfølgning af grænseoverskridende kriminalitet såsom terrorisme eller cyberkriminalitet, opfordrer Kommissionen Parlamentet til at gå videre med dette forslag, så medlovgiverne kan arbejde på en hurtig vedtagelse. Sideløbende hermed arbejder Kommissionen inden for rammerne af de igangværende forhandlinger om en anden tillægsprotokol til Europarådets Budapestkonvention om IT-kriminalitet og sammen med USA på at forbedre og sikre de nødvendige garantier i forbindelse med international udveksling af elektronisk bevismateriale i overensstemmelse med de internationale forhandlingsmandater, som Rådet (retlige og indre anliggender) vedtog på mødet den 6.-7. juni 2019.Kommissionen deltog i den seneste forhandlingsrunde om en anden tillægsprotokol til Europarådets Budapestkonvention om IT-kriminalitet den 9.-11. juli 2019. Kommissionen og de amerikanske myndigheder forbereder i øjeblikket på det tekniske plan den formelle indledning af forhandlinger om en aftale mellem EU og USA om grænseoverskridende adgang til elektronisk bevismateriale. Med henblik på at forbedre de retshåndhævende myndigheders adgang til elektronisk bevismateriale opfordrer Kommissionen Parlamentet til: ·at vedtage sit forhandlingsmandat vedrørende lovgivningsforslagene om elektronisk bevismateriale, så der hurtigt kan indledes trepartsdrøftelser med Rådet. (Prioritet i den fælles erklæring)

4. Stærkere og mere intelligente informationssystemer i forbindelse med sikkerhed og grænse- og migrationsforvaltning Efter vedtagelsen af regler om interoperabiliteten mellem informationssystemer, som vil lukke informationshuller og blinde vinkler ved at bidrage til at opdage personer med flere identiteter og bekæmpe identitetssvig, iværksatte Kommissionen hurtigt en række initiativer til støtte for medlemsstaternes gennemførelsesproces, herunder med finansiering, hvor der er behov for det, og med workshopper for at lette udvekslingen af ekspertise og bedste praksis. Et tæt samarbejde mellem EU-agenturer, alle medlemsstater og associerede Schengenlande vil have afgørende betydning for realiseringen af det ambitiøse mål om at opnå fuld interoperabilitet mellem EU's informationssystemer for sikkerhed og grænse- og migrationsforvaltning fra 2020. Dette mål kræver også en hurtig og fuldstændig gennemførelse af den nyligt vedtagne lovgivning om oprettelse af nye informationssystemer — ind- og udrejsesystem i EU og det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse — om styrkelse af Schengeninformationssystemet og om udvidelse af det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre til at omfatte tredjelandsstatsborgere. Den nye struktur for stærkere og mere intelligente informationssystemer for sikkerhed og grænse- og migrationsforvaltning vil kun gøre en forskel i praksis, hvis alle komponenter gennemføres fuldt ud på EU-plan og af de enkelte medlemsstater i henhold til den aftalte tidsplan. Samtidig er der behov for yderligere handling fra medlovgivernes side for at afslutte arbejdet om stærkere og mere intelligente informationssystemer i forbindelse med sikkerhed og grænse- og migrationsforvaltning.

Som en del af den tekniske gennemførelse af EU-systemet vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse fremlagde Kommissionen den 7. januar 2019 to forslag indeholdende tekniske ændringer til den tilknyttede forordning, som er nødvendige for en fuldstændig indførelse af systemet. Kommissionen opfordrer medlovgiverne til at fremskynde deres arbejde med disse tekniske ændringer med henblik på at nå til enighed snarest muligt og dermed muliggøre en hurtig og rettidig gennemførelse af EU-systemet vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse, så det kan være operationelt i begyndelsen af 2021. I maj 2018 fremlagde Kommissionen et forslag om styrkelse af det eksisterende visuminformationssystem, der sikrer grundigere baggrundskontrol af visumansøgere, og som lukker informationshuller gennem en bedre informationsudveksling mellem medlemsstaterne.

Rådet vedtog sit forhandlingsmandat den 19. december 2018, og den 13. marts 2019 vedtog Parlamentet sin betænkning om forslaget og afsluttede dermed sin førstebehandling. Kommissionen opfordrer til, at der hurtigt indledes forhandlinger mellem medlovgiverne i det nyvalgte Parlament. Kommissionen foreslog i maj 2016 at udvide anvendelsesområdet for Eurodac til ikke kun at omfatte identificering af asylansøgere, men også af tredjelandsstatsborgere, der opholder sig ulovligt i EU, og af personer, der rejser ind i EU på irregulær vis. I overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner fra december 2018 og Kommissionens meddelelse af 6. marts 2019 om status for gennemførelsen af den europæiske dagsorden for migration opfordrer Kommissionen Parlamentet og Rådet til at vedtage forslaget. Det er nødvendigt at vedtage dette lovgivningsforslag for at gøre det muligt for Eurodac at indgå i den kommende struktur af interoperable EU-informationssystemer og således integrere vigtige oplysninger om tredjelandsstatsborgere, der opholder sig ulovligt, og om personer, der er rejst ind i EU på irregulær vis. For at styrke EU's informationssystemer for sikkerhed og grænse- og migrationsforvaltning opfordrer Kommissionen Parlamentet og Rådet til: ·at vedtage lovgivningsforslaget om Eurodac (Prioritet i den fælles erklæring) ·at fremskynde deres arbejde med henblik på hurtigt at nå til enighed om de foreslåede tekniske ændringer, der er nødvendige for at oprette det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse. III. FORBEDRING AF SIKKERHEDEN I FORBINDELSE MED DIGITALE INFRASTRUKTURER En robust digital infrastruktur er afgørende for regeringen og erhvervslivet samt for sikkerheden af vores personoplysninger og for vores demokratiske institutioners funktionsdygtighed. Femtegenerationsnet (5G), som vil blive udfoldet i de kommende år, vil udgøre den digitale rygrad i vores samfund og økonomier og vil forbinde milliarder af borgere, genstande og systemer, herunder inden for kritiske sektorer som energi, transport, bankvæsen og sundhed samt industrielle kontrolsystemer med følsomme oplysninger og understøttende sikkerhedssystemer. Med globale indtægter, der i 2025 anslås til 225 mia. EUR, er 5G en central del af Europas konkurrenceevne på det globale marked, og sikkerheden i forbindelse med 5G-net er afgørende for en sikring af Unionens strategiske autonomi. Sikring af et højt cybersikkerhedsniveau kræver samordnede foranstaltninger på både nationalt og europæisk plan, eftersom enhver sårbarhed i 5G-nettet i en medlemsstat vil påvirke Unionen som helhed. Stats- og regeringscheferne gav udtryk for deres støtte på Det Europæiske Råds møde i marts 2019, og Kommissionen fremlagde derefter den 26. marts 2019 en henstilling om cybersikkerheden i forbindelse med 5G-net, hvori der fastsættes foranstaltninger til vurdering af cybersikkerhedsrisiciene i forbindelse med 5G-net og til styrkelse af de forebyggende foranstaltninger. Henstillingerne bygger på en koordineret EU-risikovurdering og foranstaltninger til risikohåndtering, en effektiv ramme for samarbejde og informationsudveksling og fælles situationskendskab på EU-plan omfattende kritiske kommunikationsnet. Som den første fase i den proces, der blev sat i gang med henstillingen, havde alle medlemsstaterne pr. 15. juli 2019 færdiggjort deres nationale risikovurdering og fremsendt deres resultater til Kommissionen og Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed, eller de havde meddelt, at de ville gøre det inden længe. De nationale risikovurderinger fulgte en række retningslinjer og en fælles model for rapportering af resultater, som medlemsstaterne og Kommissionen har vedtaget for at fremme ensartethed og lette udvekslingen af oplysninger om nationale resultater på EU-plan. De parametre, der blev vurderet i alle medlemsstater, var: ·de største trusler og trusselsaktører, der kan påvirke 5G-nettet ·graden af følsomhed over for 5G-netkomponenter og -funktioner og andre aktiver og ·de forskellige former for sårbarheder, herunder tekniske og andre sårbarheder, f.eks. dem, som 5G-forsyningskæden potentielt kan give anledning til. Derudover involverede arbejdet med nationale risikovurderinger en række ansvarlige aktører i medlemsstaterne såsom, afhængigt af de nationale ansvarsområder, cybersikkerhedsmyndigheder, telekommunikationstjenester, sikkerheds- og efterretningstjenester, hvilket har forstærket samarbejdet og koordineringen mellem dem. Sideløbende hermed og i lyset af de nationale tidsplaner for udrulning af 5G-nettet har en række medlemsstater allerede taget skridt til at styrke de gældende sikkerhedskrav på dette område, mens adskillige andre medlemsstater har oplyst, at de overvejer at indføre nye foranstaltninger i den nærmeste fremtid. På grundlag af resultaterne af den nationale risikovurdering vil medlemsstaternes cybersikkerhedsmyndigheder i samarbejdsgruppen for net- og informationssystemer udarbejde en fælles risikooversigt på EU-plan senest den 1. oktober 2019, som vil udgøre anden fase i den proces, der blev indledt på grundlag af henstillingen. På denne baggrund vil samarbejdsgruppen som den tredje fase udarbejde en fælles EU-værktøjskasse med afhjælpende foranstaltninger senest den 31. december 2019 til brug ved håndtering af de påviste risici. Kommissionen og Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed vil fortsat støtte gennemførelsen af henstillingen. Arbejdet i samarbejdsgruppen for net- og informationssystemer støttes af flere andre fora. Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation er ved at udarbejde en oversigt over alle de eksisterende sikkerhedsforanstaltninger, der potentielt er relevante for 5G. En ny særlig ekspertgruppe under Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed har iværksat arbejdet med at vurdere 5G-trusselsbilledet. Derudover vil Kommissionen og Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed efter ikrafttrædelsen af forordningen om cybersikkerhed den 27. juni 2019 tage alle nødvendige skridt til at etablere en certificeringsramme på EU-plan. Medlemsstaterne mødtes også i standardiseringsudvalget i juni 2019 for at drøfte cybersikkerhed og standardisering som reaktion på henstillingen om at undersøge de fremtidige udfordringer i forbindelse med standardisering inden for cybersikkerhed, herunder 5G-net, og passende politiske initiativer på EU-plan.

Endelig er 5G-nettets sikkerhed af strategisk betydning for Unionen. Udenlandske investeringer i strategiske sektorer, udenlandsk erhvervelse af kritiske aktiver, teknologier og infrastrukturer i Unionen samt levering af udenlandsk kritisk udstyr kan også udgøre en sikkerhedsmæssig risiko for Unionen. Den nye EU-ramme for screening af udenlandske direkte investeringer trådte i kraft den 10. april 2019. Over de kommende 18 måneder vil Kommissionen og medlemsstaterne tage de nødvendige skridt til at sikre, at EU kan anvende forordningen om screening af investeringer fuldt ud fra den 11. oktober 2020. IV. BEKÆMPELSE AF HVIDVASK AF PENGE Når kriminelle og terrorister kan overføre penge mellem bankkonti inden for få timer, kan de lettere forberede deres terrorhandlinger eller ulovligt hvidvaske udbyttet fra kriminalitet i forskellige medlemsstater. Unionen har med henblik på at løse dette problem udviklet en solid lovramme for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme i tråd med de internationale standarder, som Den Finansielle Aktionsgruppe har vedtaget. I lyset af behovet for at holde trit med udviklingen, den teknologiske udvikling og de kriminelles evne til at tilpasse sig og udnytte eventuelle mangler eller smuthuller i systemet vedtog Kommissionen den 24. juli 2019 en pakke bestående af fire rapporter, hvori analyseres de aktuelle risici og sårbarheder i forbindelse med hvidvask af penge, ligesom det vurderes, hvordan de relevante aktører anvender rammen både i den private og i den offentlige sektor. Pakken omfatter en vurdering af muligheden for at sammenkoble de nationale centrale bankkontoregistre og systemer til dataudtræk i EU. Sådanne nationale centraliserede systemer gør det muligt at identificere enhver fysisk eller juridisk person, der er indehaver af, eller som kontrollerer betalingskonti, bankkonti og bankbokse — oplysninger, der ofte er afgørende for de kompetente myndigheder i bekæmpelsen af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. I forbindelse med det femte direktiv om bekæmpelse af hvidvask af penge skal medlemsstaterne indføre sådanne nationale centraliserede systemer og give deres nationale finansielle efterretningsenheder adgang hertil. De nyligt vedtagne regler, der skal lette anvendelsen af finansielle oplysninger i bekæmpelsen af grov kriminalitet, giver udpegede retshåndhævende myndigheder og kontorerne for inddrivelse af aktiver direkte adgang til de respektive nationale centrale registre over bankkonti. På dette grundlag og som krævet i direktivet om bekæmpelse af hvidvask af penge vurderer rapporten forskellige IT-løsninger på EU-plan, der allerede er operationelle eller er under udvikling, og som kan fungere som model for en mulig sammenkobling af de nationale centraliserede systemer. Eftersom en kommende sammenkobling af de centrale mekanismer på EU-plan vil fremskynde adgangen til finansielle oplysninger og fremme det grænseoverskridende samarbejde mellem de kompetente myndigheder, agter Kommissionen at gennemføre yderligere høringer af de relevante interessenter og regeringer samt de finansielle efterretningsenheder, retshåndhævende myndigheder og kontorer for inddrivelse af aktiver i deres egenskab af potentielle slutbrugere af et muligt sammenkoblet system. Som led i Kommissionens overvejelser omkring de finansielle efterretningsenheders arbejde ser en rapport, der vurderer samarbejdet mellem finansielle efterretningsenheder, på både samarbejdet inden for EU og samarbejdet med tredjelande.I rapporten påvises visse mangler, som sandsynligvis fortsat vil eksistere, indtil de finansielle efterretningsenheders opgaver og samarbejdsforpligtelser fremgår mere klart af EU's lovramme om bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. Det fremgår også af vurderingen, at der er behov for en stærkere koordinerings- og støttemekanisme med henblik på det grænseoverskridende samarbejde og de grænseoverskridende analyser. Ud over det eksisterende arbejde med at løse problemet med hvidvask af penge og finansiering af terrorisme vil Kommissionen også som svar på en opfordring fra Parlamentet fortsat vurdere, hvor nødvendigt, teknisk gennemførligt og forholdsmæssigt det vil være at træffe yderligere foranstaltninger til at spore finansieringen af terrorisme i EU. V. GENNEMFØRELSE AF ANDRE PRIORITEREDE SIKKERHEDSFORANSTALTNINGER 1. Gennemførelse af lovgivningsmæssige foranstaltninger i sikkerhedsunionen Det er ikke nok, at der indgås en aftale om foranstaltninger vedrørende sikkerhedsunionen — det er afgørende efterfølgende at sikre, at medlemsstaterne gennemfører dem hurtigt og fuldstændigt, så fordelene kan udnyttes fuldt ud. Med henblik herpå støtter Kommissionen aktivt medlemsstaterne, bl.a. gennem finansiering og ved at fremme udveksling af bedste praksis.

Kommissionen er imidlertid parat til om nødvendigt at gøre fuld brug af sine traktatmæssige beføjelser til at håndhæve EU-lovgivningen, herunder eventuelt ved at indlede traktatbrudssager. Fristen for gennemførelse af EU-direktivet om passagerlisteoplysninger udløb den 25. maj 2018. Til dato har 25 medlemsstater givet Kommissionen meddelelse om fuldstændig gennemførelse.To medlemsstater mangler fortsat at gennemføre direktivet fuldt ud til trods for, at der blev indledt traktatbrudsprocedurer mod dem den 19. juli 2018. Sideløbende hermed bistår Kommissionen fortsat alle medlemsstaterne i deres bestræbelser på at færdigudvikle deres systemer til passagerlisteoplysninger, bl.a. ved at fremme udveksling af information og bedste praksis. Fristen for gennemførelse af direktivet om bekæmpelse af terrorisme udløb den 8. september 2018. Til dato har 22 medlemsstater givet Kommissionen meddelelse om fuldstændig gennemførelse. Tre medlemsstater har stadig ikke givet meddelelse om vedtagelse af national lovgivning, der gennemfører direktivet fuldstændigt, til trods for at der blev indledt traktatbrudsprocedurer den 22. november 2018 . Fristen for gennemførelse af direktivet om erhvervelse og besiddelse af våben udløb den 14. september 2018. Til dato har otte medlemsstater givet Kommissionen meddelelse om fuldstændig gennemførelse. 20 medlemsstater har fortsat ikke givet meddelelse om, at der er vedtaget nationale foranstaltninger, som gennemfører direktivet fuldt ud, til trods for at der blev indledt traktatbrudsprocedurer den 22. november 2018. Hvad angår gennemførelsen i national ret af direktivet om retshåndhævelse af databeskyttelsen udløb fristen for gennemførelse den 6. maj 2018. Til dato har 20 medlemsstater givet Kommissionen meddelelse om fuldstændig gennemførelse.Syv7 medlemsstater har fortsat ikke givet meddelelse om, at der er vedtaget nationale foranstaltninger, som fuldt ud gennemfører direktivet, til trods for at Kommissionen indledte traktatbrudsprocedurer den 19. juli 2018. Fristen for medlemsstaternes gennemførelse af direktivet om sikkerhed for net- og informationssystemer i national ret var den 9. maj 2018. Til dato har 26 medlemsstater givet Kommissionen meddelelse om fuldstændig gennemførelse, og to medlemsstater har gennemført direktivet delvist.Derudover var medlemsstaterne i henhold til direktivet forpligtede til senest den 9. november 2018 at udpege operatører af væsentlige tjenester. Kommissionen skulle senest den 9. maj 2019 forelægge Parlamentet og Rådet en rapport med en vurdering af ensartetheden i medlemsstaternes tilgange til identifikation af operatører af væsentlige tjenester på deres område. Da en række medlemsstater endnu ikke havde fremsendt fuldstændige oplysninger om identifikationsprocessen, måtte Kommissionen imidlertid udsætte sin rapport. Kommissionen er ved at vurdere gennemførelsen af det fjerde direktiv om bekæmpelse af hvidvask af penge og arbejder samtidig på at kontrollere, at medlemsstaterne gennemfører reglerne. Kommissionen har indledt traktatbrudsprocedurer mod 24 medlemsstater, da den vurderer, at de meddelelser, den har modtaget fra medlemsstaterne, ikke udgør en fuldstændig gennemførelse af dette direktiv . Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at træffe de nødvendige foranstaltninger til fuldt ud at gennemføre følgende direktiver i national ret og til at meddele Kommissionen dette: ·EU-direktivet om passagerlisteoplysninger, hvor én medlemsstat stadig ikke har givet meddelelse om gennemførelse i national ret, og hvor én medlemsstat mangler at give endelig meddelelse om gennemførelse ·direktivet om bekæmpelse af terrorisme, hvor to medlemsstater stadig mangler at give meddelelse om gennemførelse i national ret, og hvor én medlemsstat mangler at give endelig meddelelse om gennemførelse ·direktivet om erhvervelse og besiddelse af våben, hvor 12 medlemsstater stadig ikke har givet meddelelse om gennemførelse i national ret, og hvor otte medlemsstater mangler at give endelig meddelelse om gennemførelse ·direktivet om databeskyttelse på retshåndhævelsesområdet, hvor to medlemsstater stadig mangler at give meddelelse om gennemførelse i national ret, og hvor fem medlemsstater mangler at give endelig meddelelse om gennemførelse ·direktivet om sikkerhed for net- og informationssystemer, hvor to medlemsstater stadig mangler at give meddelelse om gennemførelse og ·det fjerde direktiv om bekæmpelse af hvidvask af penge, hvor 24 medlemsstater stadig mangler at give endelig meddelelse om gennemførelse. 2. Bekæmpelse af desinformation og beskyttelse af valg mod andre cyberbaserede trusler

Det er en stor udfordring for samfund verden over at beskytte de demokratiske processer og institutioner mod desinformation og dertil knyttet indblanding. For at løse dette problem har EU indført en solid ramme for en koordineret indsats for bekæmpelse af desinformation med fuld respekt for europæiske værdier og grundlæggende rettigheder.Som fastsat i den fælles meddelelse af 14. juni 2019 om gennemførelse af handlingsplanen for bekæmpelse af desinformation har arbejdet med flere supplerende indsatsområder bidraget til at lukke rummet for desinformation og bevare integriteten af valget til Parlamentet. Det Europæiske Råd tilkendegav i sine konklusioner af 21. juni 2019, at det ser med tilfredshed på Kommissionens hensigt om at foretage en tilbundsgående evaluering af gennemførelsen af de forpligtelser, som onlineplatforme og andre underskrivere har indgået i henhold til adfærdskodeksen for bekæmpelse af desinformation og opfordrede Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til løbende at vurdere og reagere på "truslernes skiftende karakter og den stigende risiko for ondsindet indblanding og onlinemanipulation i forbindelse med udviklingen af kunstig intelligens og dataindsamlingsteknikker". Kommissionen og den højtstående repræsentant vil fremme indsatsen på dette område i overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner. I marts 2019 oprettede Kommissionen og den højtstående repræsentant et hurtigt varslingssystem mellem EU-institutionerne og medlemsstaterne for at lette udvekslingen af viden om desinformationskampagner og koordinere reaktionerne. Det første møde mellem medlemsstaternes kontaktpunkter efter valget til Parlamentet fandt sted den 3.-4. juni 2019 i Tallinn. For yderligere at styrke det hurtige varslingssystem vil den højtstående repræsentant og Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaterne tage funktionen af det hurtige varslingssystem op til fornyet overvejelse i efteråret 2019. De vil også udvikle en fælles metode til at analysere og afsløre desinformationskampagner og opbygge stærkere partnerskaber med internationale partnere såsom G7 og NATO. Arbejdet fortsætter ligeledes i det europæiske valgsamarbejdsnetværk, som afholdt sit første møde den 7. juni 2019 for at gøre status over valget til Parlamentet. Disse overvejelser og yderligere input fra relevante nationale myndigheder, politiske partier og onlineplatforme vil bidrage til Kommissionens detaljerede rapport om valget til Parlamentet, der vil blive vedtaget i oktober 2019. Medlemsstaterne har anvendt netværket i forbindelse med andre valg end valget til Parlamentet, hvilket understreger, at det også er nyttigt, når det gælder om at sikre integriteten af demokratiet i EU. Kommissionen vil også fortsætte overvågning og fremme af gennemførelsen af de forpligtelser, som platformene har indgået i adfærdskodeksen for bekæmpelse af desinformation.

Det fremgår af de rapporter, som Google, Twitter og Facebook har fremlagt i henhold til adfærdskodeksen, at alle platformene traf foranstaltninger forud for valget til Parlamentet ved at mærke politiske reklamer og gøre dem offentligt tilgængelige via søgbare reklamebiblioteker. Samtidig er der plads til forbedring, således som Gruppen af Europæiske Tilsynsmyndigheder for Audiovisuelle Medietjenester har påvist.Der er stadig ikke adgang til de detaljerede rådata, der er nødvendige for en omfattende overvågning. Endelig bør platformene give forskersamfundet meningsfuld adgang til data i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne. Senere på året vil Kommissionen foretage en omfattende vurdering af gennemførelsen af alle forpligtelser i henhold til adfærdskodeksen i den første 12-måneders periode. Kommissionen kan på denne baggrund overveje yderligere tiltag, herunder af lovgivningsmæssig art, med henblik på at forbedre EU's langsigtede reaktion på desinformation. 3. Beredskab og beskyttelse Et vigtigt aspekt af arbejdet med at sikre en effektiv og ægte sikkerhedsunion er en styrkelse af forsvarsindsatsen og opbygning af modstandsdygtighed over for sikkerhedstrusler. Dette omfatter Kommissionens støtte til medlemsstaterne og deres lokale myndigheder med henblik på at forbedre beskyttelsen af offentlige steder og støtten til medlemsstaternes indsats for at øge beredskabet over for kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare sikkerhedsrisici, gennemføre de to handlingsplaner på dette område samt analysere behovene for udvikling af tilhørende beredskabskapacitet under rescEU. I forbindelse med nye kemiske trusler har Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne og efter høring af de internationale partnere udarbejdet en liste over de kemikalier, der giver anledning til størst bekymring med hensyn til misbrug med terrorhandlinger for øje. Denne EU-liste danner grundlag for arbejdet med at nedbringe tilgængeligheden af disse kemikalier og for samarbejdet med producenterne om at forbedre sporingskapaciteten. Teknologierne i ubemandede luftfartøjer giver mulighed for en lang række operationer. Den hurtige udvikling på markedet for ubemandede luftfartøjssystemer til militære, civile, kommercielle og private formål i de senere år betyder, at droner udgør en mulighed, men også en voksende sikkerhedstrussel mod kritisk infrastruktur (herunder luftfart), offentlige steder og begivenheder, følsomme områder og enkeltpersoner. I Europa er droner blevet anvendt til at forstyrre luftfarten og retshåndhævelsesoperationer, til at overvåge kritisk infrastruktur og til at smugle smuglervarer ind i fængsler og over grænserne. Kommissionen støtter medlemsstaternes bekæmpelse af den voksende trussel, som droner udgør mod borgerne og kritiske samfundsfunktioner, uden at det går ud over deres gavnlige anvendelse i f.eks. beredskabsindsatser. Kommissionen vedtog for nylig fælles EU-regler om sikker operation af droner for at afbøde risikoen for anvendelse af dem i ondsindet hensigt, hvilket omfatter krav om registrering af operatører af ubemandede luftfartøjer og indførelse af mulighed for fjernidentifikation. Kommissionen støtter desuden medlemsstaterne ved at overvåge udviklingen i den trussel, som droner udgør, ved at finansiere forskningsprojekter og foranstaltninger til kapacitetsopbygning og ved at fremme udvekslingen mellem medlemsstaterne og andre interessenter. Kommissionen vil med henblik på at øge denne støtte tilrettelægge en international konference på højt niveau den 17. oktober 2019 med henblik på at imødegå de risici, der er forbundet med droner. Som reaktion på behovet for et bredt overblik over EU-politikken om beskyttelse af kritisk infrastruktur fremlagde Kommissionen den 23. juli 2019 en evaluering af direktivet om europæisk kritisk infrastruktur som lovrammen for indkredsning og udpegning af europæisk kritisk infrastruktur og vurdering af behovet for at beskytte den bedre. Evalueringen viste, at den sammenhæng, i hvilken kritisk infrastruktur i Europa opererer, har ændret sig betydeligt siden direktivets ikrafttræden, idet der også er sket en lovgivningsmæssig udvikling inden for de sektorer, som direktivet især tager sigte på, som f.eks. energisektoren, og at direktivets bestemmelser kun er delvist relevante på grund af den udvikling, der er sket. Samtidig støtter medlemsstaterne fortsat en EU-politik om beskyttelse af kritisk infrastruktur, der respekterer nærhedsprincippet og skaber merværdi. 4. Den eksterne dimension Eftersom de fleste af de sikkerhedstrusler, som Unionen står over for, har en grænseoverskridende og global karakter, er samarbejde med internationale organisationer og partnerlande uden for EU en integreret del af arbejdet på at etablere en effektiv og ægte sikkerhedsunion. Udnyttelse af fordelene ved multilateralt samarbejde udgør en integrerende del af dette arbejde og omfatter samarbejdet mellem EU og FN, der for nylig blev styrket med underskrivelsen af rammen mellem FN og EU om bekæmpelse af terrorisme i New York den 24. april 2019 i forbindelse med den anden politiske dialog på højt plan mellem EU og FN om bekæmpelse af terrorisme.Denne ramme fremmer samarbejdet om kapacitetsopbygning med henblik på bekæmpelse af terrorisme og forebyggelse og bekæmpelse af voldelig ekstremisme i Afrika, Mellemøsten og Asien. I denne ramme fastsættes de områder, hvor FN og EU vil samarbejde, og prioriteterne frem til 2020. Sikkerhedssamarbejdet med Vestbalkan udgør en særlig regional prioritet og gennemfører en række sikkerhedsrelaterede prioriterede foranstaltninger, der blev fastsat i strategien for Vestbalkan 2018.Med henblik herpå afholdt Kommissionen den 4. april 2019 det første møde i EU-taskforcen på tværs af agenturer for Vestbalkan, hvor repræsentanter for syv EU-agenturer delte deres erfaringer og styrkede det operationelle samarbejde med partnere i regionen, herunder om bekæmpelse af organiseret kriminalitet, terrorisme, skydevåben, narkotika, smugling af migranter og menneskehandel. Der er blevet iværksat undersøgelser af hybride trusler i samarbejde med alle seks lande på Vestbalkan. Et andet håndgribeligt eksempel på samarbejdet med regionen er statusaftalen om den europæiske grænse- og kystvagt mellem EU og Albanien, som trådte i kraft den 1. maj 2019, og som hurtigt blev fulgt op af udstationeringen af teams fra Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning til grænsen til Grækenland. Dette er den første aftale af sin art med udstationering til et tredjeland. Tilsvarende aftaler vil inden længe blive indgået med andre lande i regionen. Derudover blev en Europolforbindelsesofficer udstationeret i Albanien i juli 2019 for at bistå de albanske myndigheder yderligere i deres bestræbelser på at forebygge og bekæmpe organiseret kriminalitet. Med henblik på at intensivere bekæmpelsen af ulovlig handel med skydevåben fremlagde Kommissionen den 27. juni 2019 en evaluering af handlingsplanen 2015-2019 om ulovlig handel med skydevåben mellem EU og Sydøsteuropa.Evalueringen demonstrerer merværdien af samarbejde, men fremhæver, at der fortsat er behov for en yderligere indsats, f.eks. ved at indføre effektive nationale koordinationscentre for skydevåben eller ved at harmonisere indsamlingen af oplysninger og rapporteringen om beslaglæggelse af skydevåben. EU prioriterer ligeledes udviklingen af samarbejde med landene i Mellemøsten og Nordafrika på sikkerhedsområdet. EU har indledt en sikkerhedsdialog med Tunesien og Algeriet. EU og Tunesien afholdt den 3. dialog om sikkerhed og terrorbekæmpelse den 12. juni i Tunis, mens den anden dialog mellem EU og Algeriet om terrorbekæmpelse fandt sted den 12. november 2018 i Algier. Der gennemføres drøftelser om indledning af en struktureret sikkerhedsdialog med Marokko i forlængelse af det seneste møde i Associeringsrådet den 27. juni, hvor EU og Marokko anerkendte betydningen af at udvide sikkerhedssamarbejdet for at imødegå fælles udfordringer. Sideløbende hermed gennemføres der drøftelser med henblik på at skabe en struktureret sikkerhedsdialog med Egypten, hvilket også blev bekræftet af det seneste embedsmandsmøde mellem EU og Egypten, der blev afholdt den 10. juli i Kairo. Kommissionen har på grundlag af et mandat fra Rådet indledt uformelle drøftelser med de fleste lande i Mellemøsten og Nordafrika i lyset af lanceringen af formelle forhandlinger om en international aftale om udveksling af personoplysninger mellem Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og de relevante kompetente myndigheder i landene i Mellemøsten og Nordafrika med henblik på at bekæmpe grov kriminalitet og terrorisme. I denne forbindelse fremmer Kommissionen også indgåelsen af samarbejdsmekanismer direkte mellem Europol og partnermyndighederne i landene i Mellemøsten og Nordafrika om udvikling af en formel ramme for et regelmæssigt strategisk samarbejde. EU og USA er tætte strategiske partnere, når det gælder håndtering af fælles trusler og forbedring af sikkerheden. På mødet mellem justits- og indenrigsminister den 19. juni 2019 bekræftede EU og USA på ny, at bekæmpelse af terrorisme er blandt deres topprioriteter. Hvad angår aftalen mellem EU og USA om passagerlisteoplysninger har begge parter understreget aftalens betydning og forpligtet sig til at indlede en fælles evaluering i september 2019 med henblik på at vurdere dens gennemførelse i overensstemmelse med aftalens bestemmelser. Begge parter har ligeledes forpligtet sig til at øge deres bestræbelser på at bekæmpe terrorisme, herunder ved at udvide udvekslingen af oplysninger indhentet i kampzoner til brug i forbindelse med efterforskning og retsforfølgning.