2009
OPLYSNINGSKAMPAGNER 
OG SALGSFREMSTØD FOR LANDBRUGSPRODUKTERDEN EUROPÆISKE 
REVISIONSRET
Særberetning  nr. 10
DA
ISSN 1831-0796

OPLYSNINGSKAMPAGNER 
OG SALGSFREMSTØD FOR LANDBRUGSPRODUKTERSærberetning  nr. 10  2009
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter2
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tlf.: +352 4398-45410
Fax: +352 4398-46410
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Særberetning nr. 10  2009
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Bibliografiske data findes bagest i denne publikationLuxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2009ISBN 978-92-9207-358-9doi:10.2865/49394
© De Europæiske Fællesskaber, 2009
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Belgium
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter3
INDHOLD
Punkt
 GLOSSAR
I-XI RESUMÉ
1-10  INDLEDNING
1-4  GENEREL BAGGRUND
5-7  OPLYSNINGSKAMPAGNER OG SALGSFREMSTØD I DE SENESTE ÅR
8-10  OVERSIGT OVER FORVALTNINGSSYSTEMET
11-15  REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODEN
16-52  BEMÆRKNINGER
16-29  FOR NÆRVÆRENDE ER DET VANSKELIGT AT MÅLE POLITIKKENS EFFEKT
16-18 MÅL OG RESULTATINDIKATORER
19-23 GRÆNSER FOR DEN EFFEKT, DER KAN FORVENTES AF POLITIKKEN
24-29 DET ER SVÆRT AT VURDERE DE FORSKELLIGE PROGRAMMERS EFFEKT
30-40   KRAVENE I FORBINDELSE MED UDVÆLGELSE OG GODKENDELSE AF PROGRAMFORSLAG ER BLEVET SKÆRPET, 
MEN DE BØR SKÆRPES YDERLIGERE
31-33 MEDLEMSSTATERNES FORHÅNDSUDVÆLGELSE AF PROGRAMFORSLAG
34-40 KOMMISSIONEN HAR SKÆRPET SINE KRAV
41-52  KONTROLLERNE I FORBINDELSE MED PROGRAMGENNEMFØRELSEN BØR FORBEDRES YDERLIGERE
41-43 UDVÆLGELSE AF GENNEMFØRELSESORGANER44-46 KOMMISSIONEN HAR STYRKET SIN OVERVÅGNING AF UDGIFTERNE
47-52 VEDVARENDE KONTROLSVAGHEDER I NOGLE MEDLEMSSTATER
53-57  KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER
 BILAG I — OVERSIGT OVER DE FORORDNINGER, DER VAR GÆLDENDE I DEN REVIDEREDE PERIODE BILAG II — LISTE OVER TEMAER, PRODUKTER OG LANDE, DER KAN OMFATTES AF STØTTEBERETTIGEDE TILTAG
 KOMMISSIONENS SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter4
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter5
GLOSSAR
Overvågnings gruppe : Programmerne overvåges af en overvågningsgruppe bestående af 
repræsentanter for Kommissionen, de pågældende medlemsstater og de forslagsstillende organisationer.
Retningslinjer : Med henblik på salgsfremstød på det indre marked skal Kommissionen 
fastlægge retningslinjer for, hvilken strategi der skal følges i forslag til programmer for de 
enkelte sektorer og produkter, med generelle angivelser af mål og målgrupper, der skal nås, temaer, typer af tiltag, programmernes varighed og en vejledende fordeling af Fællesskabets 
medfinansiering. For nærværende findes disse retningslinjer i bilag I til Kommissionens for-
ordning (EF) nr. 501/2008 (EUT L 147 af 6.6.2008, s. 3) og i det vejledende budget i bilag III til forordningen.
Med henblik på salgsfremstød i tredjelande kan Kommissionen fastlægge retningslinjer for 
de enkelte sektorer og produkter.
Forslags stillende organisation : Dette begreb dækker de »organisationer med ansvar for at 
gennemføre oplysningskampagner og salgsfremstød«, som er defineret i artikel 6 i Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 (EUT L 3 af 5.1.2008, s. 1). Der er tale om erhvervsorganisationer eller brancheorganisationer, som repræsenterer den eller de berørte sektorer i en eller flere medlemsstater eller på fællesskabsplan, og som udarbejder forslag til programmer.
Gennem førelsesorgan : Den forslagsstillende organisation udvælger, efter behørig indkal-
delse af bud, de organer, der skal gennemføre programmets tiltag (artikel 11 i forordning (EF) nr. 3/2008).
Det er typisk kommunikations- og reklamebureauer.
Land, der kan omfattes af tiltag : Hvis tiltag skal rettes mod et land uden for EF, skal landet 
være opført på den liste, som Kommissionen i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 3/2008 skal opstille over, hvilke tredjelande eller områder der kan komme på tale.
For nærværende findes denne liste i bilag II til forordning (EF) nr. 501/2008.
Program : De forskellige oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter 
gennemføres som led i et program for oplysningskampagner og salgsfremstød (artikel 1 i forordning (EF) nr. 3/2008).
Temaer og produkter, der kan omfattes af tiltag : De temaer og produkter, der kan omfat-
tes af et medfinansieret program, er defineret generelt i artikel 3 i forordning (EF) nr. 3/2008. På denne baggrund opstiller Kommissionen lister over, hvilke temaer og produkter der kan komme på tale. Disse lister tages op til revision hvert andet år. For nærværende findes disse lister i bilag I og II til forordning (EF) nr. 501/2008.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter6
RESUMÉ
I.
Den Europæiske Union har gennemført og  
medfinansieret salgsfremstød for landbrugs-
produkter siden begyndelsen af 1980’erne. 
I 1999 blev de forskellige ordninger samlet 
i en enkelt ordning, som omfatter alle de  
berørte produkter. Disse salgsfremstød er  hovedsageligt programmer af en varighed  
på ét til tre år, som Den Europæiske Union 
medfinansierer med op til 50 %, og de kan 
være rettet mod såvel det indre marked som tredjelande.
II.
Kommissionen er i gang med en grundig  undersøgelse af ordningen. Undersøgelsen kan navnlig føre til, at budgettet til oplys-ningskampagner og salgsfremstød forhøjes 
kraftigt.
III.
Under sin revision undersøgte Retten, om  
oplysningskampagnerne og salgsfremstø-
dene var effektive, og om udgifterne var  
formelt rigtige. Revisionen blev foretaget  
hos Kommissionens tjenester og i tre af  de medlemsstater, der er mest berørt af  
ordningen.
IV.
Retten konstaterede, at Kommissionen i de 
seneste år er begyndt at forbedre systemet for forvaltning og kontrol af udgifterne ved-rørende oplysningskampagner og salgsfrem-stød for landbrugsprodukter. Denne proces har allerede givet positive resultater på  nogle områder, men den bør styrkes og udvi-des yderligere.V.
Retten konstaterede således, at politikken  sandsynligvis har en positiv effekt, men at 
det for nærværende er vanskeligt at måle  
den. Der findes ingen konkrete mål, som er 
opstillet på baggrund af en eksplicit stra-
tegi, og som politikkens effektivitet kan vur-deres ud fra. Fastlæggelsen af en strategi og 
opstilling af konkrete mål synes altså at være 
en forudsætning for, at man kan opstille de 
hensigtsmæssige indikatorer, der mangler  i dag. Den effekt, der kan forventes af ord-ningen, begrænses imidlertid allerede af det 
forhold, at budgettet er forholdsvis beske-dent i betragtning af, hvor mange produk-ter og geografiske områder det skal dække, og af, at der ikke findes en procedure, der  
kan sikre komplementaritet med de forskel-
lige nationale eller private salgsfremmende foranstaltninger. Endelig konstaterede Ret-
ten, at selv om de foreliggende oplysninger 
lader formode, at der er en positiv effekt,  
gør oplysningernes begrænsninger det van-
skeligt at måle effektiviteten af de enkelte 
medfinansierede programmer, endsige af  
politikken som helhed.
VI.
Retten anbefaler derfor, at politikkens mål 
præciseres, og at det sikres, at ambitionerne 
er afstemt med budgetterne. Disse mål bør formuleres som »SMART«-mål, så der kan  
opstilles og anvendes hensigtsmæssige  
resultatindikatorer. Der bør indføres en for-
mel procedure for høring af samtlige aktører 
fra fastlæggelsen af strategien til gennemfø-
relsen af procedurer, der sikrer komplemen-
taritet med de forskellige salgsfremmende foranstaltninger, der allerede findes.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter7
VII.
Da der ikke findes en effektiv metode til  
måling af politikkens effekt, er den effekti-
vitet, der kan forventes, i høj grad afhængig 
af, at der udvælges relevante programfor-
slag. Somme tider er medlemsstaternes kon-
trol stadig for begrænset i denne henseende, men Kommissionen er blevet meget mere  
krævende og selektiv. Denne forbedring er 
dog endnu ikke slået igennem.
VIII.
Retten anbefaler derfor, at der arbejdes  videre med de aktuelle forbedringer af  udvælgelsesproceduren, især hvad angår  
krav om oplysninger vedrørende program-mernes forventede effekt og den måde, den skal måles på. Desuden bør medlemsstaterne 
fortsat bestræbe sig på at blive mere selek-tive, bl.a. ved at kontrollere de oplysninger, 
der gør det muligt at vurdere forslagenes  
relevans.
IX.
Gennemførelsesorganerne spiller en nøg-lerolle i forbindelse med programgennem-førelsen, men kontrollen af, hvordan disse  
organer udvælges, er stadig for begrænset. 
Derimod er Kommissionens efterfølgende  
overvågning af udgifterne allerede blevet  
styrket væsentligt. Væsentlige kontrolsvag-heder i Spanien og Italien eksisterer til gen-
gæld fortsat, selv om de blev konstateret  
gentagne gange for flere år siden. For nylig 
har begge medlemsstater endelig forsøgt  
at rette op på disse mangler, men da revi-
sionen fandt sted, var det endnu for tidligt 
at vurdere, om de foretagne ændringer er  effektive, og det bør derfor undersøges på 
et senere tidspunkt.RESUMÉ
X.
Retten anbefaler, at kontrollen af udvælgel-
sen af gennemførelsesorganer styrkes, og  
at der følges op på kontrolsvagheder, der  
konstateres i en medlemsstat, så manglerne 
hurtigt bliver udbedret.
XI.
Den potentielle effekt af anbefalingerne  
i denne beretning skal vurderes i lyset af,  
hvor stort et budget der er afsat til ordningen for salgsfremstød. Kommissionen er i gang med en grundig undersøgelse af ordningen. 
Undersøgelsen kan navnlig føre til et forslag om, at budgettet til oplysningskampagner  og salgsfremstød forhøjes kraftigt. Derfor  anbefaler Retten, at disse forbedringer fore-
tages så hurtigt som muligt.
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter8
INDLEDNING
GENEREL BAGGRUND
 1.  Den Europæiske Union har gennemført og medfinansieret salgsfrem-
stød for landbrugsprodukter siden begyndelsen af 1980’erne.  
Indtil 1999 blev disse tiltag gennemført i de enkelte sektorer på  
grundlag af de bestemmelser, der gjaldt for de forskellige fælles  
markedsordninger.
 2.  I 1999 blev disse bestemmelser harmoniseret og erstattet af en ordning, 
der var fastlagt i to rådsforordninger1 om henholdsvis salgsfremstød 
i tredjelande og salgsfremstød på det indre marked. Disse to forord-
ninger blev i begyndelsen af 2008 samlet i Rådets forordning (EF)  
nr. 3/20082, som nu omfatter hele politikken for salgsfremstød for  
landbrugsprodukter. Der blev i denne forbindelse ikke foretaget  nogen væsentlige indholdsmæssige ændringer i forhold til de to  tidligere tekster.
 3.  I henhold til de gældende forordninger skal tiltagene gennemføres 
over en periode på ét til tre år, og de kan bestå i pr-virksomhed,  
salgsfremstød eller reklame, som skal fremhæve EU-produkternes  
fortrin, især med hensyn til kvalitet, hygiejne, fødevaresikkerhed,  
næringsindhold, mærkning, dyrevelfærd og miljøhensyn. Tiltagene 
kan også vedrøre deltagelse i arrangementer og messer, iværksættelse af oplysningskampagner om EF-ordningerne for beskyttede oprin-
delsesbetegnelser (BOB), beskyttede geografiske betegnelser (BGB), 
garanti for traditionel specialitet (GTS), kvalitetsvine fra bestemte  
dyrkningsområder (kvbd) eller information om EU’s kvalitets- og  
mærkningsordninger og økologisk produktion. I tredjelande kan der desuden være tale om markedsundersøgelser med henblik på at finde nye afsætningsmuligheder.
 4.  Medmindre andet er fastsat, finansierer Den Europæiske Union op til 50 % 
af programomkostningerne, mens resten finansieres af de erhvervs-organisationer eller brancheorganisationer, der har stillet forslag om 
dem (mindst 20 %), og af de pågældende medlemsstater.1 Rådets forordning (EF) 
nr. 2702/1999 af 14.12.1999 
om oplysningskampagner og 
salgsfremmende foranstaltninger 
for landbrugsprodukter 
i tredjelande (EFT L 327 af 21.12.1999, s. 7) og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 2826/2000 af 19. 12.2000 
om oplysningskampagner og 
salgsfremstød for landbrugs-
produkter på det indre marked 
(EFT L 328 af 23.12.2000, s. 2).
2 Rådets forordning (EF) 
nr. 3/2008 af 17.12.2007 
om oplysningskampagner 
og salgsfremstød for 
landbrugsprodukter på det indre 
marked og i tredjelande (EUT L 3 af 5.1.2008, s. 1).
I bilag I  angives kronologien 
af de forskellige 
gennemførelsesforordninger, der 
var gældende i den reviderede periode.
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter9
OPLYSNINGSKAMPAGNER OG SALGSFREMSTØD 
I DE SENESTE ÅR
 5.  Den årlige budgettildeling til oplysningskampagner og salgsfremstød for 
landbrugsprodukter er steget kraftigt i de seneste år, fra 17 millioner 
euro i 2002 til 50 millioner euro siden 2007 (jf. figur 1 ).
 6.  Størstedelen af udgifterne er EU’s bidrag til medfinansierede program-
mer. I perioden 2007-2008 var der ca. 200 aktive programmer, som involverede 23 forskellige medlemsstater, somme tider inden for ram-merne af flerlandeprogrammer, der medfinansieres af flere medlems-stater på én gang.
 7.  Blandt andet som følge af en henstilling fra Europa-Parlamentet er Kom-
missionen i gang med en grundig undersøgelse af ordningen, især 
med fokus på tredjelande. Undersøgelsen kan navnlig føre til, at bud-
gettet til oplysningskampagner og salgsfremstød forhøjes kraftigt, 
og at der gives prioritet til programmer rettet mod tredjelande.
ÅRLIGE BEVILLINGER (BETALINGER) TIL OPLYSNINGSKAMPAGNER  
OG SALGSFREMSTØDFIGUR 1
0102030405060
2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009Millioner euro
Medfinansierede programmer Direkte betalinger
Kilde : Den Europæiske Unions almindelige budget 2002-2009.
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter10
OVERSIGT OVER FORVALTNINGSSYSTEMET
 8.  Forslag til programmer indsendes normalt af »forslagsstillende orga-
nisationer«. Efter at have undersøgt programforslagenes overens-
stemmelse med lovgivningen, deres formålstjenlighed og forholdet 
mellem kvalitet og pris sender medlemsstaterne Kommissionen de  
forslag, som de er villige til at medfinansiere. Kommissionen under-
søger forslagene og stiller eventuelt krav om ændringer, hvorefter den vælger, hvilke programmer der skal medfinansieres.
 9.  Disse programmer gennemføres derefter af »gennemførelsesorganer«, 
der udvælges af den forslagsstillende organisation efter »behørig  
indkaldelse af bud«. Medlemsstaten er ansvarlig for at kontrollere  de betingelser, som denne udvælgelse foretages på, og underretter 
Kommissionen om proceduren.
 10.  Inden for rammerne af delt forvaltning er medlemsstaten ligeledes ansvar-
lig for at overvåge gennemførelsen af programmerne, betalingerne til modtagerne og den dertil relaterede kontrol. En overvågnings-
gruppe, som ledes af den pågældende medlemsstat og i praksis har 
en repræsentant for Kommissionen, holder møde med regelmæssige 
mellemrum for at overvåge gennemførelsen af programmerne.
Kilde : Association 5 al día.
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter11
 11.  Den vigtigste årsag til denne revision er, at budgettet til oplysnings-
kampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter — selv om det 
stadig er forholdsvis beskedent — er vokset konstant i de seneste år. Det kan desuden tænkes at vokse yderligere fremover, fordi de salgs-
fremmende foranstaltninger indgår i WTO-forhandlingernes »grønne 
boks«. I slutningen af 2007 anbefalede Europa-Parlamentet faktisk, 
at man søger at opnå dette
3.
 12.  Under sin revision undersøgte Retten, om oplysningskampagnerne og 
salgsfremstødene var effektive, og om udgifterne var formelt rigtige. Revisionsspørgsmålene var som følger:
Giver det eksisterende forvaltnings- og overvågningssystem Kom- a) 
missionen mulighed for at dokumentere eller måle ordningens  effektivitet?
Giver det eksisterende forvaltnings- og kontrolsystem rimelig sik- b) 
kerhed for, at programudvælgelsen foretages på en korrekt og  
gennemsigtig måde ud fra relevante kriterier og oplysninger?
Giver det eksisterende forvaltnings- og kontrolsystem rimelig sik- c) 
kerhed for, at udgifterne er lovlige og formelt rigtige?
 13.  Revisionen blev foretaget fra juni til oktober 2008 hos Kommissionens 
tjenester samt i Spanien, Frankrig og Italien. Som det fremgår af  
figur 2 , er disse tre lande blandt de fem medlemsstater, der er mest 
berørt af ordningen. De tre lande tegner sig tilsammen for 45 % af 
udgifterne, og Italien er den største modtager.3 Jf. begrundelsen i »Betænkning 
om forslag til Rådets forordning 
om oplysningskampagner 
og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det 
indre marked og i tredjelande« 
(KOM(2007) 268 — 
C6 0203/2007 — 2007/0095(CNS)).REVISIONENS OMFANG 
OG REVISIONSMETODEN
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter12
 14.  Revisionen vedrørte primært perioden fra 2006 til udgangen af første 
kvartal i 2008. Eftersom programmerne for salgsfremstød er flerårige, 
har gennemgangen af programmer udvalgt i denne periode imidlertid somme tider krævet undersøgelse af ældre dokumentation.
 15.  Revisionsmetoden bestod i at undersøge de procedurer, som Kommis-
sionen og medlemsstaterne havde fastlagt for gennemførelsen af  politikken. Revisionsarbejdet omfattede primært analyse, dokumen-
tation og vurdering af de procedurer og systemer, der blev anvendt i de forskellige faser:
af Kommissionen (valg af programmer, overvågning og kontrol   —
af udgifterne, overvågning af programgennemførelsen og af pro-
grammernes effekt)
af medlemsstaterne (indkaldelser af forslag, forhåndsudvælgelse  —
af programmer, kontrol af udvælgelsen af gennemførelsesor-
ganer, forvaltning og kontrol af programgennemførelsen og af  
betalingerne).
  I hver medlemsstat besøgte revisorerne desuden som led i arbejdet 
mindst én forslagsstillende organisation, der modtog støtte, og denne 
organisations gennemførelsesorgan.
DE STØRSTE MODTAGERE BLANDT MEDLEMSSTATERNE ( 2007-2008)FIGUR 2
ItalienFrankrigSpanienAndre
Tyskland
Grækenland
Kilde : Kommissionen.
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter13
FOR NÆRVÆRENDE ER DET VANSKELIGT 
AT MÅLE POLITIKKENS EFFEKT
MÅL OG RESULTATINDIKATORER
 16.  Det erklærede formål med de støttede oplysningskampagner og salgs-
fremstød for landbrugsprodukter er at fremme europæiske landbrugs-produkter. Den nuværende ordning er imidlertid resultatet af, at man 
sammenlagde en række instrumenter, som hørte under de forskellige fælles markedsordninger, uden at fastlægge en samlet strategi eller opstille »SMART«-mål
4.
 17.  Da der ikke findes SMART-mål, som er opstillet på baggrund af en klar 
strategi, og som politikkens effektivitet kan vurderes ud fra, er det 
kun statistikker over EU’s deltagelse, der anvendes og formidles af 
Kommissionen (jf. tekstboks 1 ), og de kan ikke bruges til at måle  
resultaterne eller effekten af politikken.
 18.  Disse statistikker er ikke tilfredsstillende, men det synes svært at opstille 
mere hensigtsmæssige indikatorer, så længe målene for politikken  
ikke er defineret bedre.4 I artikel 27, stk. 3, i Rådets 
forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25.6.2002 om 
finansforordningen vedrørende 
De Europæiske Fællesskabers 
almindelige budget (EFT L 248 af 
16.9.2002, s. 1) er følgende fastsat: 
»Der skal opstilles specifikke, 
målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte målsætninger  
[på engelsk forkortet »SMART«] 
for alle de aktivitetsområder, som 
budgettet omfatter.«
KOMMISSIONENS STATISTIKKER
Antal berørte produkter• 
Antal berørte lande eller geografiske områder• 
Antal programforslag sendt til Kommissionen og godkendelsesprocent.• TEKSTBOKS 1BEMÆRKNINGER
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter14
GRÆNSER FOR DEN EFFEKT, DER KAN FORVENTES 
AF POLITIKKEN
 19.  Selv om fællesskabsbudgettet for oplysningskampagner og salgsfrem-
stød er steget kraftigt siden 2002, er det stadig forholdsvis begræn-
set i betragtning af, hvor mange produkter, geografiske områder og 
temaer det skal dække. Kommissionens retningslinjer omfatter såle-
des størstedelen af landbrugsproduktionen og indeholder en liste  over lande, som tilsammen udgør hovedparten af verdensmarkedet 
(jf. bilag II ). Der er desuden mange forskellige BOB’er, BGB’er og  
kvalitetsmærkninger, der kan gøres fremstød for. I lyset af disse mål bekræfter en sammenligning med de nationale og de private aktørers udgifter til salgsfremstød, at EU’s midler til dette formål er beskedne (jf. tekstboks 2 ).
 20.  I betragtning af EU’s begrænsede budget kan de gennemførte tiltag ikke 
i sig selv bidrage væsentligt til at nå målene.
EU’S BUDGET FOR OPLYSNINGSKAMPAGNER  
OG SALGSFREMSTØD SAT I PERSPEKTIV
EU’s budget for oplysningskampagner og salgsfremstød
2002: 17 millioner euro• 
2005: 32 millioner euro• 
2008: 50 millioner euro• 
Eksempler på andre budgetter for salgsfremstød
Alene på Schweiz’ føderale budget var der afsat 36 millioner euro til at støtte salgsfremstød for schwei-• 
ziske landbrugsprodukter i 2008, selv om støtte af denne type også ydes af de enkelte kantoner.
Conseil Interprofessionnel du Vin de Bordeaux (CIVB)•  havde i 2008 et budget for salgsfremstød på over 
21 millioner euro.
De italienske myndigheder har sat som mål for 2013 at udbetale over 100 millioner euro alene til • 
salgsfremstød for italiensk vin.TEKSTBOKS 2
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter15
 21.  Hvis tiltagene skal have en væsentlig effekt, skal de som minimum — i over-
ensstemmelse med betragtningerne i forordning (EF) nr. 3/2008 —  
indgå i et effektivt samspil med nationale og private tiltag, idet  der især fokuseres på komplementaritet og multiplikatoreffekt  
(jf. tekstboks 3 ).
 22.  Der findes imidlertid ingen instrumenter, der kan bruges til sikring 
eller måling af, at tiltagene hænger sammen med og komplemente-
rer de forskellige nationale og private politikker for salgsfremstød eller virker som »multiplikator for nationale eller private initiativer«. Desuden råder Kommissionen endnu ikke over fuldstændige og påli-
delige oplysninger om de forskellige medlemsstaters budgetter eller 
tiltag.
Kilde : Fancy Food Show (New York, July 2006).
UDDRAG AF BETRAGTNING 2 OG 4 I FORORDNING (EF) NR. 3/2008
»[Der bør] udvikles en overordnet, sammenhængende politik for oplysningskampagner og • 
salgsfremstød […]«
»Denne politik supplerer og understøtter med fordel medlemsstaternes tiltag […]«• 
»Den kan, fordi den bidrager til at åbne nye afsætningsmuligheder i tredjelande, også virke som • 
multiplikator for nationale eller private initiativer«.TEKSTBOKS 3
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter16
UDDRAG AF EVALUERINGSRAPPORTER  
OM BEGRÆNSET KOORDINERING OG SYNERGI
Bestemmelserne tilskynder ikke klart og eksplicit til at skabe synergier mellem medfinansierede • 
programmer, hverken i et enkelt land eller i flere lande. Det samme blev konstateret med hensyn til 
synergier mellem medfinansierede programmer og programmer gennemført af medlemsstaterne eller den private sektor.
Lovgivningen og programdokumenterne beskriver ikke, hvordan der kan skabes synergier, og der 
• 
er intet, der tyder på, at en eneste kampagne faktisk har fremmet samarbejde på EU-plan. […] Der 
blev ikke konstateret synergier eller specifikke redskaber til koordinering af de medfinansierede programmer.
Kun de nationale myndigheder og de forslagsstillende organisationer kan sikre komplementaritet 
• 
mellem europæiske, nationale og private salgsfremmende initiativer. Man har undgået overflødige 
aspekter og indbyrdes modstrid, men der kunne ikke konstateres særlig stor synergi […] De valgte 
programmer er så forskelligartede, at det ikke er let at sikre komplementaritet mellem de europæiske 
programmer.TEKSTBOKS 4 23.  I de evalueringsrapporter, der er udarbejdet5, anerkendes det, at Fælles-
skabets medfinansiering kan have haft positive virkninger, men det 
fremhæves også her, at der mangler et koordineringsredskab, og at der ikke er særlig stor synergi eller komplementaritet (jf. tekstboks 4 ).
DET ER SVÆRT AT VURDERE DE FORSKELLIGE 
PROGRAMMERS EFFEKT
 24.  Med henblik på at fastslå, i hvilken udstrækning de foreliggende aktivi-
tetsrapporter, som forordningerne stiller krav om6, giver Kommissio-
nen mulighed for at dokumentere eller måle de enkelte programmers 
effektivitet, undersøgte Rettens revisorer en stikprøve på 30 program-
mer, som blev afsluttet i perioden 2006-2007.
 25.  Det fremgår af denne undersøgelse, at Kommissionen ikke analyserer 
disse rapporter efter en formel procedure. I de undersøgte sager  
var der ikke altid tegn på, at der var foretaget en sådan analyse, og 
nogle sager indeholdt ikke alle de rapporter eller andre elementer, som skulle have været der.5 I perioden 2006-2007 fik 
Kommissionen foretaget syv 
eksterne evalueringer af forskellige 
temaer og geografiske områder. Disse evalueringer bygger bl.a. 
på undersøgelser af stikprøver af 
programmer, som blev iværksat 
i 2002 og 2003.
6 I artikel 13 og 14 
i Kommissionens forordning 
(EF) nr. 1071/2005 (EUT L 179 af 
11.7.2005, s. 1) og i artikel 14 og 
15 i Kommissionens forordning 
(EF) nr. 1346/2005 (EUT L 212 af 
17.8.2005, s. 16) er det fastsat, at modtagerne skal udarbejde 
rapporter, der bl.a. indeholder »en 
sammenfattende opgørelse over 
de gennemførte foranstaltninger 
og en vurdering af de resultater, 
der er opnået […]«.
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter17
 26.  I de fleste tilfælde7 er oplysningerne i den »sammenfattende opgørelse 
over de gennemførte foranstaltninger« tilstrækkeligt detaljerede til, 
at man kan forstå, hvordan pengene er blevet brugt, og hvilke tiltag der er blevet gennemført, og sikre sig, at der var en sammenhæng  
med det opstillede mål for salgsfremstødet. Kvaliteten af de forelig-
gende oplysninger om modtagernes »vurdering af de resultater, der 
er opnået«, er til gengæld stadig ringe, selv om der er sket fremskridt 
(jf. tekstboks 5 ).
Næsten alle rapporterne indeholder en kvalitativ vurdering af  a) 
effekten, men i de fleste tilfælde underbygges den ikke af doku-mentation eller blot af en argumentation, og det er ikke muligt at foretage en konkret evaluering af tiltagenes effekt.7 I seks tilfælde forholdt det 
sig efter revisorernes opfattelse 
imidlertid ikke sådan.
EKSEMPEL PÅ EN UDOKUMENTERET KVALITATIV VURDERING  
I EN AKTIVITETSRAPPORT
I en af de undersøgte rapporters vurdering af projektets effekt anføres det, at selv om man ikke råder 
over absolut præcise indikatorer, kan man med sindsro bekræfte, at den treårige kampagne, som blev 
gennemført af virksomheden XX, har givet fremragende resultater, som svarer til eller endog er bedre 
end dem, der var fastsat i det godkendte program.
EKSEMPEL PÅ EN INDIKATOR, SOM IKKE SVARER DIREKTE TIL DE MÅL, DER ER FASTSAT I PROGRAMMERNE
Et program havde som mål at oplyse forbrugerne om de specifikke kvaliteter ved BOB-mejeriprodukter. 
I gennemførelsesrapporten angives det, hvor mange kontakter der blev etableret i forbindelse med de forskellige tiltag, men der foretages ingen analyse af disse kontakters effekt på oplysningsniveauet blandt forbrugerne.
En sådan analyse indgik til gengæld i gennemførelsesrapporten om et undersøgt program vedrørende 
fjerkrækød.
EKSEMPEL PÅ INDIKATORER, DER ER FASTSAT I PROGRAMMERNE, MEN IKKE ANVENDES
Der var fastsat klare, kvantificerede mål for et program vedrørende frugt og grøntsager (at opnå et gen-nemsnitligt indtag af 6,2 frugter og grøntsager pr. dag pr. person, at opnå et gennemsnitligt indtag af 
4 æbler pr. uge pr. person og at opnå en indtrængningsgrad på 60 % for kiwifrugt), og det var endda 
præciseret, at udviklingen med hensyn til målopnåelsen ville blive overvåget en gang om året.
De undersøgte rapporter indeholder imidlertid ingen indikatorer, der svarer til den planlagte 
overvågning.
For et program vedrørende vin var der fastsat som mål, at der skulle etableres 10 millioner kontakter, 
men denne indikator anvendes ikke i rapporterne om programmet.TEKSTBOKS 5
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter18
I de fleste rapporter anvendes der kvantitative indikatorer, men b) 
som oftest af typen »antal kontakter etableret«. Sådanne indikato-
rer kan ganske vist bidrage til at vurdere tiltagenes effekt, men de er ofte utilstrækkelige til at vurdere opnåelsen af programmernes 
egentlige mål, som er at øge salget eller skabe større bevidsthed 
blandt forbrugerne.
I nogle rapporter c) 
8 anvender man ikke de effektindikatorer, der  
blev fastsat ved programgodkendelsen.
 27.  Rettens bemærkning om, at det er svært at vurdere de forskellige pro-
grammers effekt på grundlag af de foreliggende oplysninger, bekræf-
tes delvis af de føromtalte evalueringer.
 28.  Det konkluderes i de fleste evalueringsrapporter, at der er en positiv 
effekt (jf. punkt 29), men det understreges, at effektiviteten generelt 
ikke måles eller vanskeligt kan måles, og at det f.eks. er svært at se 
en direkte forbindelse mellem programmerne og den eventuelt kon-staterede udvikling i salg eller efterspørgsel. Det fremhæves også, at 
det er svært at måle programmernes produktivitet (forholdet mellem 
omkostninger og effekt) (jf. tekstboks 6 ).8 Tre tilfælde i den undersøgte 
stikprøve.
UDDRAG AF EVALUERINGSRAPPORTER OM BEGRÆNSEDE MULIGHEDER  
FOR AT MÅLE EFFEKTIVITETEN
Det er i øjeblikket umuligt at drage konklusioner om forholdet mellem omkostninger og effekt • 
i de fleste programmers foranstaltninger og tiltag. […] Eftersom efterspørgslen påvirkes af mange 
eksterne faktorer, kan der ikke konstateres en årsagssammenhæng mellem programmerne for oplys-ningskampagner og salgsfremstød og udviklingen i efterspørgslen efter frugt og grøntsager i Fæl-lesskabet, og det er generelt svært at konstatere en sammenhæng med efterspørgslen efter frugt og grøntsager.
De metoder, der anvendes til at vurdere forholdet mellem omkostninger og output, er ofte subjektive 
• 
(ikke pålidelige og sandsynligvis tendentiøse) og mangler stringens […] Fordi der mangler nøjagtige 
kvantitative data under gennemførelsen af programmerne, er det ikke muligt at foretage en reel vurdering af de specifikke tiltags produktivitet og forholdet mellem programmernes omkostninger 
og effekt […]. Der er ikke foretaget nogen dybtgående evalueringer af programmernes resultater 
eller effekt med oplysninger om de forskellige målgrupper.
Der mangler generelt målinger af tiltagenes effektivitet med hensyn til at forbedre EF-produkternes 
• 
og -temaernes image og øge efterspørgslen efter økologiske produkter. Desuden er der ingen normer, 
som gør det muligt at vurdere udviklingen på disse områder.TEKSTBOKS 6
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter19
 29.  Trods disse vanskeligheder konkluderes det i evalueringsrapporterne, 
at de forskellige tiltag har en positiv effekt, først og fremmest med 
hensyn til image og udvikling af erhvervsforbindelser i tredjelande. Selv forholdet mellem omkostninger og output i de forskellige tiltag 
bedømmes generelt positivt efter sektorens standarder, især hvad  
angår det indre marked.
KRAVENE I FORBINDELSE MED UDVÆLGELSE 
OG GODKENDELSE AF PROGRAMFORSLAG ER BLEVET SKÆRPET, MEN DE BØR SKÆRPES YDERLIGERE
 30.  Eftersom der ikke er opstillet mål og indikatorer, som gør det muligt 
at konstatere og måle politikkens effekt, er ordningens effektivitet i høj grad afhængig af, at der udvælges relevante programmer til  
medfinansiering.
MEDLEMSSTATERNES FORHÅNDSUDVÆLGELSE 
AF PROGRAMFORSLAG
 31.  Det er fastsat i forordningen, at medlemsstaterne undersøger program-
mernes overensstemmelse med lovgivningen, deres formålstjenlighed 
og forholdet mellem kvalitet og pris og derefter sender Kommissionen 
de forslag, som de er villige til at medfinansiere.
ANDEL AF GODKENDTE FORSLAG FRA MEDLEMSSTATERNE, DER BLEV AFVIST  
AF KOMMISSIONEN SOM IKKE-STØTTEBERETTIGEDE
Hos Kommissionen undersøgte Retten en stikprøve på 30 forslag, som medlemsstaterne havde indsendt 
i 2007. 10 af disse forslag havde Kommissionen afvist, fordi de ikke var støtteberettigede.TEKSTBOKS 7
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter20
 32.  Indtil for nylig sendte mange medlemsstater imidlertid hovedparten af 
de modtagne forslag videre efter en begrænset forhåndsudvælgelse. 
Det kunne man konstatere, fordi så godt som alle forslag blev sendt til Kommissionen, og fordi mange af disse forslag i sidste ende blev 
afvist af Kommissionen, da de ikke var støtteberettigede (jf. tekst-
boks 7 ). Ved undersøgelsen af forslagene forlader medlemsstaterne 
sig i øvrigt somme tider på data fra den forslagsstillende organisation uden at have kontrolleret dem tilstrækkeligt.
 33.  For at tilskynde medlemsstaterne til at være mere selektive har Kommis-
sionen gradvist fastlagt, hvilke kriterier der skal tages hensyn til ved 
vurderingen af programforslagene. Formålet med disse kriterier er 
at præcisere, hvor detaljerede forslagene bør være, og hvilke typer kontrol der skal foretages samt at beskrive en række succesfaktorer, som bl.a. er udledt af konklusionerne i de føromtalte evalueringer. Men denne proces er endnu ikke afsluttet, og kun tiden kan vise, hvor 
effektiv den er.
GODKENDTE PROGRAMMER, SOM IKKE KUNNE GENNEMFØRES
Af de 81 programmer, der blev afsluttet i perioden 2006-2007 (godkendt mellem 2003 og 2006), blev 17 gennemført med en udnyttelse på under 70 % af det oprindelige budget, og 11 af disse med en 
udnyttelse på under 40 %.
I Italien blev et program standset efter ét år, da under 20 % af budgettet var udnyttet, fordi de planlagte 
tiltag fra begyndelsen stødte på juridiske problemer i de tredjelande, de var rettet mod.
I Spanien blev det største program nogensinde standset, da kun 34 % af det oprindelige budget var 
udnyttet, fordi den pågældende sammenslutning fik finansieringsproblemer på grund af manglende 
ressourcer.TEKSTBOKS 8
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter21
KOMMISSIONEN HAR SKÆRPET SINE KRAV
 34.  Revisorerne foretog en efterfølgende gennemgang, som viste, at et 
væsentligt antal af de programmer, Kommissionen godkendte i perio-
den 2003-2005, ikke blev afsluttet, hvilket rejser tvivl om det hen-sigtsmæssige i deres udvælgelse. Under revisionen i medlemsstaterne konstaterede revisorerne i flere tilfælde, at man formodentlig fra  
begyndelsen kunne have rettet op på de forhold, som senere førte til, 
at programmerne slog fejl, hvis medlemsstaterne eller Kommissionen havde undersøgt dem mere grundigt (jf. tekstboks 8 ).
 35.  Retten konstaterer dog, at Kommissionen i dag er klart mere selektiv med 
hensyn til at godkende forslag, end den var i ordningens første år: Godkendelsesprocenten er således faldet fra 100 % i perioden 2001-
2002 til under 50 % i perioden 2006-2008, mens antallet af modtagne 
forslag er steget (jf. figur 3 ).
ANTAL PROGRAMMER GODKENDT/AFVIST AF KOMMISSIONENFIGUR 3
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 20080255075100125150
Godkendt Afvist
Kilde : Kommissionen.
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter22
 36.  Som supplement til denne analyse udtog Rettens revisorer en stikprøve 
på 30 forslag, der blev godkendt (15) eller afvist (15) i perioden 2006-
2007, for at undersøge den foreliggende dokumentation om de valg, der blev truffet.
 37.  Undersøgelsen af denne stikprøve viste først og fremmest, at udvælgelsen 
siden 2006 er blevet foretaget efter en konkret, formel procedure,  
som generelt er veldokumenteret. Den kan dog stadig forbedres på visse punkter:
Den nuværende procedure giver ikke mulighed for at sammenligne a) 
alle de modtagne forslag på baggrund af et ensartet sæt objektive 
kriterier. Det vil sige, at Kommissionen ikke selv overholder et  princip, som den kræver overholdt af medlemsstaterne i forbin-delse med forhåndsudvælgelsen.
Undersøgelsen viste også, at Kommissionen ved behandlingen af b) 
sagerne ikke altid sørger for en tilstrækkeligt formel opfølgning 
på de problemer, den har gjort opmærksom på, og på eventuelle 
svar. Nogle forslag kan således blive afvist, uden at der gives til-strækkelig dokumentation for, at de modtagne svar var utilfreds-
stillende, mens andre forslag godkendes uden dokumentation for 
de modtagne svar
9, hvilket udgør en risiko i forbindelse med den 
endelige udvælgelse. Mens revisionen fandt sted, blev der imidler-
tid udsendt nye instrukser for at afhjælpe netop dette problem.9 Et af disse forhold gjorde sig 
gældende i tre af sagerne i den 
undersøgte stikprøve.
UDDRAG AF MÅL I DE UNDERSØGTE PROGRAMMER
De generelle mål for et program vedrørende økologisk landbrug var:
At oplyse og skabe interesse hos den brede befolkning, først og fremmest de lejlighedsvise forbrugere. 
De vigtigste mål var: at øge kendskabet til de specifikke kendetegn og fordele, at bidrage til at øge 
forbruget af økologiske produkter og at øge kendskabet til logoerne.
Et program vedrørende mejeriprodukter havde bl.a. som mål at ændre kostvaner og at indføre flere 
mejeriprodukter i unges ernæring.
Hverken i det ene eller det andet program var der fastsat kvantificerede mål eller givet en beskrivelse 
af udgangssituationen.TEKSTBOKS 9
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter23
 38.  Samtidig har Kommissionen kraftigt skærpet sine krav om detaljerede 
oplysninger i programforslagene. Der er dog stadig svagheder med 
hensyn til de oplysninger, der skal fremlægges om programmernes forventede effekt og den måde, den skal måles på. I størstedelen af 
de godkendte forslag, som Retten undersøgte, var der således ikke 
opstillet tilfredsstillende mål og/eller indikatorer, som kunne bruges til at måle programmernes effekt (jf. tekstboks 9 ). Denne bemærkning 
om programmerne skal ses i sammenhæng med den tidligere bemærk-ning om, at der ikke er opstillet konkrete mål og hensigtsmæssige  indikatorer for politikken som sådan (jf. punkt 16-18).
 39.  Det gælder altså, ligesom for politikken som helhed, at de enkelte pro-
grammers effektivitet er svær at måle, hvis der ikke på forhånd er  defineret præcise mål og indikatorer med udgangspunkt i en klart  beskrevet udgangssituation.
 40.  I øvrigt blev der allerede i nogle af de føromtalte evalueringsrapporter 
påpeget svagheder, som skyldtes, at der ikke var fastlagt en strategi og opstillet konkrete og målelige mål for de forskellige programmer 
(jf. tekstboks 10 ).
UDDRAG AF EVALUERINGSRAPPORTER OM PROGRAMSVAGHEDER MED HENSYN TIL  
FASTLÆGGELSE AF EN STRATEGI OG OPSTILLING AF KONKRETE OG MÅLELIGE MÅL
»Programmerne i stikprøven lever op til lovgivningens krav. […] Deres udformning er imidlertid • 
mangelfuld i den forstand, at målene sjældent er kvantificeret og ikke er opstillet i prioriteringsræk-
kefølge. Endvidere gives der en ringe beskrivelse af de underliggende strategier.«
»[…] Det virker ofte, som om de forslagsstillende organisationer mere betragter formuleringen af • 
programmålene som en rent formel øvelse end som et reelt forsøg på at fastlægge en hensigtsmæs-
sig strategi.«TEKSTBOKS 10
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter24
KONTROLLERNE I FORBINDELSE 
MED PROGRAMGENNEMFØRELSEN 
BØR FORBEDRES YDERLIGERE
UDVÆLGELSE AF GENNEMFØRELSESORGANER
 41.  Gennemførelsesorganet spiller en nøglerolle i forbindelse med program-
mets praktiske forløb, så enhver svaghed i kontrollen af, hvordan  dette organ udvælges, kan få indvirkning på såvel den formelle rig-
tighed som effektiviteten og sparsommeligheden. Denne risiko for-
højes, når minimumskravet til de forslagsstillende organisationers  
medfinansiering er lavt og begrænser den direkte finansielle satsning 
fra de modtagere, der vælger gennemførelsesorganet.
 42.  Det er grundlæggende medlemsstaten, der er ansvarlig for at kontrol-
lere den forslagsstillende organisations udvælgelse af gennemfø-
relsesorganet. I de tre besøgte medlemsstater, og især i Spanien og 
Italien, blev denne kontrol imidlertid ikke foretaget ved hjælp af  tilstrækkeligt formelle og systematiske procedurer, som kunne give 
sikkerhed for, at valget af gennemførelsesorganet faktisk var truffet 
efter »behørig indkaldelse af bud«. Retten har desuden konstateret 
et tilfælde i en fjerde medlemsstat, hvor det fremgik af de forelig-
gende oplysninger, at den forslagsstillende organisation ikke havde 
overholdt de udvælgelsesregler, som den havde forpligtet sig til at 
overholde, og at der kunne rejses tvivl om gennemsigtigheden i det endelige valg, der blev truffet. Disse forhold blev imidlertid ikke  
påpeget, da sagen blev undersøgt.
EKSEMPLER PÅ OMSTÆNDIGHEDER VED UDVÆLGELSEN AF  
GENNEMFØRELSESORGANER
I Italien konstaterede revisorerne, at den tid, der gik fra indkaldelsen af bud fra mulige tjenesteydere til 
det endelige valg af gennemførelsesorganet, i gennemsnit var under 10 arbejdsdage.
Det er fastsat i spansk lovgivning, at fristen for modtagelse af bud fra tjenesteydere i forbindelse med 
udbud er 15 dage.
Det gjaldt for flere programmer, som Retten undersøgte i forskellige medlemsstater, at gennemførel-
sesorganet var blevet valgt efter vurdering af et enkelt bud.TEKSTBOKS 11
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter25
 43.  Hvad angår reglerne for udvælgelse af gennemførelsesorganet konsta-
terede Retten somme tider, at der ved indkaldelse af bud var fastsat 
meget korte frister, hvilket kan gøre det svært at indsende bud under rimelige betingelser. I nogle tilfælde kan en tjenesteyder tilmed væl-
ges, selv om der kun er modtaget et enkelt bud (jf. tekstboks 11 ).
KOMMISSIONEN HAR STYRKET 
SIN OVERVÅGNING AF UDGIFTERNE
 44.  I de seneste to år har Kommissionen indført nye procedurer og redskaber 
til brug i den løbende overvågning af programmerne og medlemssta-
ternes betalingsanmodninger, eller den har styrket de eksisterende procedurer og redskaber. Det har sat den i stand til at opdage og  begynde at rette op på en række administrative uregelmæssigheder, som fandtes tidligere: Den indhenter nu mere systematisk de doku-
menter, der kræves af forordningerne, den lukker administrativt pro-
grammer, som har været afsluttet i flere år, og den opdager fejl, som 
har fået medlemsstaterne til at indsende anmodninger om betaling 
af større beløb end dem, der var godkendt.
 45.  Der er altså sket fremskridt, men de eksisterende redskaber er stadig 
under forbedring, og det er grunden til, at der under revisionen fort-
sat kunne konstateres problemer af den type, som er beskrevet i det 
foregående punkt. Desuden er princippet om at godkende årsbud-getter, som hver dækker en periode på 12 måneder fra det enkelte 
programs startdato
10, til hinder for, at de opførte udgifter kan kon-
trolleres effektivt (budget)år for (budget)år.
EKSEMPLER PÅ SUBJEKTIVE ELEMENTER, DER SKAL TAGES HØJDE  
FOR MED HENSYN TIL BUDSKABERNE
I et program vedrørende fjerkrækød blev der anvendt salgsmateriale med de oplysninger, som forord-
ningerne kræver, men størstedelen af udgifterne blev brugt på radio- og tv-spots, som hverken havde 
noget at gøre med »det pågældende produkts særlige kvalitet eller kendetegn« eller med de mål og 
hovedbudskaber, der er fastsat i retningslinjerne for fjerkrækød.
I to successive programmer vedrørende vin blev der anvendt slogans og billedmateriale af meget kom-
mercielt tilsnit, som ikke havde noget at gøre med »det pågældende produkts særlige kvalitet eller 
kendetegn«.TEKSTBOKS 1210 Et toårigt program, som starter 
den 17. april i år N, skal for 
eksempel have godkendt sine udgifter for de to perioder fra 
17. april år N til 16. april år N+1 
(første år) og fra 17. april år N+1 
til 16. april år N+2 (andet år). 
Disse perioder falder hverken 
sammen med EGFL’s eller de andre 
programmers budgetår.
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter26
 46.  Hvad angår programmernes egentlige indhold, er lovgivningens bestem-
melser om støtteberettigelse somme tider åbne for fortolkning. Det er 
bl.a. fastsat i forordningerne11, at »ethvert budskab i oplysningskam-
pagner og salgsfremstød [skal] være baseret på det pågældende pro-
dukts særlige kvalitet eller kendetegn«, og dette kriterium giver rigelig 
plads til fortolkning. Somme tider er det derfor svært at finde den  rette balance mellem budskaber, der direkte opfylder kriterierne i for-ordningen, og mere kommercielle salgsteknikker (jf. tekstboks 12 ).
VEDVARENDE KONTROLSVAGHEDER 
I NOGLE MEDLEMSSTATER
 47.  I forbindelse med revisionen i Spanien og Italien fulgte Retten op på de 
forvaltnings- og kontrolproblemer, som Kommissionen konstaterede for flere år siden, og som allerede har givet anledning til finansielle korrektioner som følge af procedurer, der blev indledt i 2005. I begge medlemsstater viste det sig, at den administrative praksis stadig  ikke kunne sikre, at forvaltningen og kontrollen af programmerne  opfyldte lovgivningens krav. Blandt andet konstaterede revisorerne uregelmæssigheder af samme art som dem, Kommissionen påpegede 
i 2005 (væsentlige kontrolsvagheder, manglende overholdelse af lov-
bestemte frister, overskridelser af fællesskabsbidragets grænse på  
højst 50 %).
 48.  I Spanien var den administrative kontrol ikke så veldokumenteret, at det 
kunne påvises, at den var udført, og ofte blev frister ikke overholdt. De spanske myndigheder har flere gange selv konstateret, at det eksi-sterende kontrolsystem ikke hidtil har kunnet garantere, at udgifterne 
er i overensstemmelse med den lovgivningsmæssige ramme.
 49.  Ofte foretog myndighederne i Italien ikke den kontrol, som er fastsat 
i fællesskabsforordningerne, og den administrative praksis kunne ikke sikre overholdelse af rimelige betalingsfrister. Der blev konstateret svagheder i den interne kontrol i de forslagsstillende organisatio-ner og gennemførelsesorganerne, som indvirkede på deres evne til at sikre, at udgifterne kunne spores, og at der forelå tilstrækkelige oplysninger.11 Artikel 4 i forordning 
(EF) nr. 1071/2005 og (EF) 
nr. 1346/2005.
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter27
 50.  Det blev også konstateret i disse to lande, at kontrollens effektivitet 
kunne være yderligere begrænset, når der i stort omfang blev gjort 
brug af underleverandører og formidlere. I nogle af disse tilfælde fik Rettens revisorer ikke adgang til al den underliggende dokumenta-
tion, som de bad om.
 51.  I både Spanien og Italien har man imidlertid for nylig taget skridt til 
at afhjælpe disse problemer, der har været kendt i over fire år. Da  revisionen fandt sted, var det dog endnu for tidligt at vurdere, om 
de foretagne ændringer er effektive, og det bør derfor undersøges 
på et senere tidspunkt.
 52.  Ved revisionen i Frankrig konstaterede Retten, at man fulgte en praksis, 
som stadig kunne forbedres eller systematiseres på nogle punkter, 
men som i langt højere grad var i overensstemmelse med den ønskede 
praksis.
Kilde : Centre d'Information des Viandes (CIV).
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter28
 53.  Kommissionen er i de seneste år begyndt at forbedre systemet for for-
valtning og kontrol af udgifterne vedrørende oplysningskampagner 
og salgsfremstød for landbrugsprodukter. Denne proces har allerede givet positive resultater på nogle områder, men den bør styrkes og 
udvides yderligere, især fordi der er planer om at forhøje ordningens 
budget.
 54.  Retten konstaterede, at det eksisterende system ikke giver mulighed 
for at måle ordningens effektivitet. Politikken har sandsynligvis en 
positiv effekt, men for nærværende er det vanskeligt at måle den,  
navnlig fordi der ikke findes konkrete mål, som er opstillet på bag-
grund af en eksplicit strategi, og som politikkens effektivitet kan vur-
deres ud fra, og fordi der ikke anvendes hensigtsmæssige indikatorer (jf. punkt 16-18). Den effekt, der kan forventes af ordningen, begræn-
ses imidlertid af, at budgettet er forholdsvis beskedent i betragtning 
af, hvor mange produkter og geografiske områder det skal dække, og 
af, at der ikke findes en procedure, der kan sikre komplementaritet 
med de forskellige nationale eller private salgsfremmende foran-
staltninger (jf. punkt 19-23). På denne baggrund fremsætter Retten 
følgende anbefalinger :
Politikkens mål bør præciseres, og det bør sikres, at ambitionerne a) 
er afstemt med budgetterne.
Disse mål bør formuleres som SMART-mål, så der kan opstilles og b) 
anvendes hensigtsmæssige resultatindikatorer.
Der bør indføres en formel procedure for høring af samtlige aktø- c) 
rer, så der fra fastlæggelsen af strategien til gennemførelsen af 
procedurerne kan sikres komplementaritet med de forskellige  
salgsfremmende foranstaltninger, der allerede findes. I den for-
bindelse bør Kommissionen navnlig opfordre medlemsstaterne til systematisk at underrette den om de forskellige nationale støt-
teordninger og salgsfremstød.
 55.  Med hensyn til at udvælge programmer til medfinansiering har Kom-
missionen i de seneste år været klart mere selektiv end tidligere  (jf. punkt 34-38). Der bør dog gøres endnu flere fremskridt på dette 
område både i Kommissionen (jf. punkt 37-40) og i medlemsstaterne 
(jf. punkt 31-33). På denne baggrund fremsætter Retten følgende  
anbefalinger :KONKLUSIONER 
OG ANBEFALINGER
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter29
Der bør arbejdes videre med de aktuelle forbedringer af Kommis- a) 
sionens udvælgelsesprocedure, især hvad angår krav om oplysnin-
ger vedrørende programmernes forventede effekt og den måde, den skal måles på.
Medlemsstaterne bør fortsat bestræbe sig på at blive mere selek- b) 
tive, bl.a. ved at kontrollere de oplysninger, der gør det muligt at vurdere forslagenes relevans.
 56.  Gennemførelsesorganerne spiller en nøglerolle i forbindelse med pro-
gramgennemførelsen og med hensyn til udgifternes lovlighed og  
formelle rigtighed, men kontrollen af, hvordan disse organer udvæl-
ges, er stadig for begrænset (jf. punkt 41-43). Kommissionens efter-følgende overvågning af udgifterne er blevet styrket (jf. punkt 44-46), 
men der er stadig væsentlige kontrolsvagheder i visse medlemsstater 
(jf. punkt 47-52). På denne baggrund fremsætter Retten følgende  
anbefalinger :
Kontrollen af udvælgelsen af gennemførelsesorganer bør  a) 
styrkes.
Der bør følges op på kontrolsvagheder, der konstateres i en med- b) 
lemsstat, så manglerne hurtigt bliver udbedret.
 57.  Den forventede effekt af at følge Rettens anbefalinger skal vurderes 
i lyset af, hvor stort et budget der er afsat til ordningen for salgs-
fremstød. Kommissionen er i gang med en grundig undersøgelse af 
ordningen. Undersøgelsen kan navnlig føre til et forslag om, at bud-
gettet til oplysningskampagner og salgsfremstød forhøjes kraftigt. 
Derfor anbefaler Retten, at disse forbedringer foretages så hurtigt  som muligt.
  Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 11. juni 2009.
På Revisionsrettens vegne
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Formand
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter30
BILAG I
OVERSIGT OVER DE FORORDNINGER,  
DER VAR GÆLDENDE I DEN REVIDEREDE PERIODE
 Type af tiltag Rådet Kommissionen
2008Det indre 
markedRådets forordning (EF) nr. 3/2008  af 
17. 12.2007 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre 
marked  og i tredjelande  (EUT L 3 af 
5.1.2008, s. 1).
NB: Sammenlægning af de to tidligere 
forordninger uden indholdsmæssige ændringer.Kommissionens forordning 
(EF) nr. 501/2008 af 5.6.2008 om 
gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande (EUT L 147 af 6.6.2008, s. 3).Tredje lande
Før 2008Det indre 
markedRådets forordning (EF) 
nr. 2826/2000 af 19.12.2000 
om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked (EFT L 328 af 
23.12.2000, s. 2).
(Ændret ved Rådets forordning (EF) 
nr. 2060/2004 (EUT L 357 af 2.12.2004, s. 3) og Rådets forordning (EF) nr. 1182/2007 (EUT L 273 af 17.10.2007, s. 1))Kommissionens forordning (EF) 
nr. 1071/2005 af 1.7.2005 om 
gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2826/2000 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked (EUT L 179 af 
11.7.2005, s. 1).
Kommissionens forordning 
(EF) nr. 94/2002 af 18.1.2002 om 
gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2826/2000 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked (EFT L 17 af 
19.1.2002, s. 20).
Tredje landeRådets forordning (EF) 
nr. 2702/1999 af 14.12.1999 
om oplysningskampagner og salgsfremmende foranstaltninger for landbrugsprodukter i  tredjelande 
(EFT L 327 af 21.12.1999, s. 7).
(Ændret ved Rådets forordning (EF) 
nr. 2060/2004)Kommissionens forordning (EF) 
nr. 1346/2005 af 16.8.2005 om 
gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2702/1999 om oplysningskampagner og salgsfremmende foranstaltninger for landbrugsprodukter i  tredjelande 
(EUT L 212 af 17.8.2005, s. 16).
Kommissionens forordning (EF) 
nr. 2879/2000 af 28.12.2000 om 
gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2702/1999 om oplysningskampagner og salgsfremmende foranstaltninger for landbrugsprodukter i tredjelande (EFT L 333 af 29.12.2000, s. 63).
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter31
LISTE OVER TEMAER, PRODUKTER OG LANDE,  
DER KAN OMFATTES AF STØTTEBERETTIGEDE TIL TAG
LISTE OVER TEMAER OG PRODUKTER PÅ DET INDRE MARKED
(Kilde : bilag I til forordning (EF) nr. 1071/2005)
friske frugter og grøntsager• 
forarbejdede frugter og grøntsager• 
spindhør• 
levende planter og blomsterdyrkningens produkter• 
olivenolie og spiseoliven• 
frøolier• 
mælk og mejeriprodukter• 
fersk, kølet eller frosset kød, produceret i overensstemmelse med en EU- eller en medlemsstats • 
kvalitetsordning
mærkning af konsumæg• 
honning og biavlsprodukter• 
kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder (kvbd), bordvine med en geografisk betegnelse• 
grafisk symbol for regionerne i EU’s yderste periferi som fastsat i landbrugsbestemmelserne• 
beskyttede oprindelsesbetegnelser (BOB), beskyttede geografiske betegnelser (BGB) og garanterede • 
traditionelle specialiteter (GTS)
økologisk landbrug• 
fjerkrækød.• 
LISTE OVER TREDJELANDSMARKEDER, HVOR SALGSFREMSTØD KAN GENNEMFØRES
(Kilde : bilag til forordning (EF) nr. 1346/2005)
A. L ANDE
Sydafrika• 
Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien• 
Australien• 
Bosnien-Hercegovina• 
Bulgarien• 
Kina• 
Sydkorea• 
Kroatien• 
Indien• 
Japan• 
Norge• 
New Zealand• 
Rumænien• 
Rusland• 
Serbien og Montenegro, inklusive Kosovo• 
Schweiz• 
Tyrkiet• 
Ukraine• BILAG II
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter32
B. G EOGRAFISKE  OMRÅDER
Nordafrika• 
Nordamerika• 
Latinamerika• 
Sydøstasien• 
Mellemøsten• 
LISTE OVER PRODUKTER, DER KAN GENNEMFØRES SALGSFREMSTØD  
FOR I TREDJELANDE
(Kilde : bilag til forordning (EF) nr. 1346/2005)
oksekød og svinekød, fersk, kølet eller frosset, og forarbejdede produkter af oksekød eller • 
svinekød
kvalitetsfjerkrækød• 
mejeriprodukter• 
olivenolie og spiseoliven• 
bordvin med geografisk betegnelse og kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder (kvbd)• 
spiritus med beskyttet geografisk eller traditionel betegnelse• 
frugter og grøntsager, friske eller forarbejdede• 
produkter forarbejdet af korn og ris• 
spindhør• 
levende planter og blomsterdyrkningens produkter• 
produkter med beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB), beskyttet geografisk betegnelse (BGB) eller • 
garanti for traditionel specialitet (GTS)
økologiske landbrugsprodukter.• BILAG II
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter33
KOMMISSIONENS SVAR
RESUMÉ
I.
Siden 1999 har Den Europæiske Union udvik-
let en overordnet, sammenhængende politik 
for oplysningskampagner og salgsfremstød 
for landbrugsprodukter og de metoder, de produceres efter, og for landbrugsfødevarer. De oplysningskampagner og salgsfremstød, som EU medfinansierer, kan gennemføres på 
det indre marked eller i tredjelande.
V.
For at sikre en forsvarlig forvaltning og yder-ligere forbedre gennemførelsen af denne  
politik bestilte Kommissionen mellem 2006 
og 2008 i alt otte eksterne evaluerings-undersøgelser, som har ført til en række  
konklusioner og operative anbefalinger.
I de otte evalueringsundersøgelser af pro-
grammerne for salgsfremstød, der er ret-tet mod det indre marked og tredjelande,  
såvel som i de to sammenfatninger heraf,  
fremhæves både den positive virkning af  
programmerne for salgsfremstød i forhold  
til nedenstående mål (se punkt 28) og ord-ningens betydning.
I medfør af Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 
udvikles der en overordnet, sammenhæn-
gende politik for oplysningskampagner  
og salgsfremstød for landbrugsprodukter.  
I forordningens betragtning 4 fastsættes fire klare mål:
med fordel at supplere og understøtte   —
medlemsstaternes tiltag
at fremme disse produkters image over  —
for forbrugerne i Fællesskabet og i tred-jelandene, især med hensyn til fødevarer-
nes kvalitet, næringsværdi og sikkerhed 
og de anvendte produktionsmetoder
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter34
at bidrage til at åbne nye afsætningsmu- —
ligheder i tredjelande
at virke som multiplikator for nationale  —
eller private initiativer.
Bilag I til Kommissionens forordning (EF)  
nr. 501/2008 vedrører de specifikke og rele-vante mål for hvert enkelt af de pågældende produkter.
Hvad angår det begrænsede budget skal det 
bemærkes, at dette budget blot supplerer  
og støtter medlemsstaternes tiltag inden for 
rammerne af subsidiaritetsprincippet.
VI.
De fire mål i Rådets forordning (EF) nr. 3/2008, såvel som målene i Kommissionens forord-ning (EF) nr. 501/2008 er mål, som Kommis-
sionen betragter som »SMART«-mål, og som 
der skal tages hensyn til i alle programmer.
Kommissionen tager ligeledes udgangs-
punkt i de otte igangværende, eksterne  evalueringer af politikken for salgsfrem-stød. Den 2. oktober 2007 blev dokument  AGRI/63454/2007 vedtaget og omdelt til  medlemsstaterne for at evaluere de resul-
tater, der fremover skal nås ved hjælp af alle 
programmerne.
Kommissionen har allerede regelmæssig  
kontakt med samtlige aktører, der er berørt 
af politikken for salgsfremstød, via den råd-givende gruppe for salgsfremmende foran-
staltninger. Den besvarer henvendelser fra 
arbejdsgrupper, konferencer og seminarer, 
der er organiseret af nøgleaktørerne. Kom-
missionen deltager desuden aktivt i de for-
skellige overvågningsgruppers arbejde
1. 
Der er ingen tvivl om, at de igangværende 
overvejelser hos Kommissionen vedrørende salgsfremstød for landbrugsprodukter senere 
vil kunne bidrage hertil.
1 Der er fastsat bestemmelse om disse 
overvågningsgrupper i artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) 
nr. 3/2008.VII.
Programmerne for salgsfremstød har haft  
en effektiv virkning på salgsfremstød for  
europæiske landbrugsprodukter, som det  fremgår af de otte evalueringsundersøgel-ser, som Kommissionen bestilte.
Som følge af medlemsstaternes manglende 
selektivitet og kontrol ved forhåndsudvæl-gelsen får Kommissionen forelagt program-mer, der har begrænset effektivitet. Det  forhold, at Kommissionens tjenestegrene  anvender forordningen
2 med stor strenghed, 
begrænser imidlertid kraftigt risikoen for,  
at den slags programmer vil blive valgt af  
Kommissionen.
Kommissionen opfordrer medlemsstaterne  
til at hæve kravene ved evalueringen og  
udvælgelsen af programforslagene.
VIII.
For at arbejde videre på forbedringerne,  
især med hensyn til kravene om oplysning  
om den forventede virkning af programmet og den måde, virkningen vurderes på, har  
Kommissionens tjenestegrene udarbejdet  følgende tre dokumenter:
retningslinjer til brug ved evaluering   —
og forvaltning af medfinansierede pro-
grammer for salgsfremstød for Fæl-lesskabets landbrugsprodukter (dok.  
AGRI/60787/2007)
dokument vedrørende evaluerings- —
spørgsmål (dok. AGRI/63454/2007)
et ensartet evalueringsskema, som gør   —
det muligt for Kommissionen at foretage 
en objektiv og kvantitativ programeva-luering (dok. AGRI/64046/2008).
2 Artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 501/2008.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter35
IX.
Hvad angår de tilbagevendende svagheder 
i Spanien og Italien førte de undersøgelser, 
Kommissionen foretog i 2004 og 2005, til  betydelige finansielle korrektioner. Kommis-sionen indledte derefter opfølgningsunder-
søgelser i 2007 og 2008. Der er planlagt et 
tredje kontrolbesøg i Italien i 2009.
Hvad angår disse to medlemsstater har Kom-
missionen set nærmere på alle foranstaltnin-
gens regnskabsår og den decentraliserede  
forvaltning af foranstaltningen fra 2003 og frem til nu. De korrigerende foranstaltninger, 
der er blevet vedtaget af disse medlemssta-
ter, analyseres ligeledes i forbindelse med 
undersøgelserne af regnskabsafslutningen.
Revisionsrettens bemærkninger tages  
også i betragtning i forbindelse med  regnskabsafslutningen.
X.
Kontrollen med udvælgelsen af gennemfø-relsesorganer blev i særlig grad styrket over for dem, der blev udvalgt, efter at Kommissi-onens afgørelse om de godkendte program-mer var blevet vedtaget.
Således omfatter procedurehåndbogen  
for programovervågningen under punkt  
1.4 og 2 nu en forstærket kontrol af den  dokumentation, som medlemsstaterne skal 
fremsende i forbindelse med de nationale  
udvælgelsesprocedurer.
XI.
Når de interne overvejelser omkring strate-gien for salgsfremstød, der medfinansieres 
af EU, er tilendebragt, iværksætter Kommis-
sionens tjenestegrene det arbejde, der føl-ger af disse overvejelser.BEMÆRKNINGER
16.I medfør af Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 
udvikles der en overordnet, sammenhæn-
gende politik for oplysningskampagner  og salgsfremstød for landbrugsprodukter.  I forordningens betragtning 4 fastsættes  
fire mål, som Kommissionen betragter som 
»SMART«-mål:
med fordel at supplere og understøtte   —
medlemsstaternes tiltag
at fremme disse produkters image over  —
for forbrugerne i Fællesskabet og i tred-
jelandene, især med hensyn til fødevarer-
nes kvalitet, næringsværdi og sikkerhed 
og de anvendte produktionsmetoder
at bidrage til at åbne nye afsætningsmu- —
ligheder i tredjelande
at virke som multiplikator for nationale  —
eller private initiativer.
Bilag I til Kommissionens forordning (EF)  
nr. 501/2008 vedrører de specifikke og rele-vante mål for hvert enkelt af de pågældende produkter på det indre marked.
17.
Kommissionen tager ligeledes udgangspunkt 
i de otte igangværende eksterne evalueringer af politikken for salgsfremstød. Den 2. okto-
ber 2007 blev dokument AGRI/63454/2007  
vedtaget og omdelt til medlemsstaterne for 
at evaluere de resultater, der fremover skal nås ved hjælp af alle programmerne.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter36
18.
Dokument AGRI/63454/2007, som Kom-
missionen udarbejdede på grundlag af  resultaterne af de eksterne evalueringsun-
dersøgelser, omfatter fem hovedtemaer
3. En 
systematisk anvendelse af indikatorer i alle programmer, som Kommissionen har god-kendt, gør det muligt i højere grad at har-
monisere politikken for salgsfremstød som 
helhed og at måle, hvor langt man er nået med hensyn til målene.
19.
Det forhold, at fællesskabsbudgettet for  
oplysningskampagner og salgsfremstød fort-sat er relativt begrænset, kan delvis begrun-
des med, at det kun med fordel skal supplere 
og støtte medlemsstaternes tiltag.
Salgsfremstøds- og informationsprogram-
merne medfinansieres af de forslagsstil-
lende organisationer, medlemsstaterne og  EU. Et sådant medfinansieringssystem gør  
det muligt effektivt at ansvarliggøre de for-
skellige berørte aktører og på hensigtsmæs-
sig vis anvende subsidiaritetsprincippet på 
denne politik.
Svar på hele tekstboks 2
I forbindelse med den foreslåede sam-menligning skal der tages hensyn til, at de nævnte salgsfremstødsprogrammers mål og 
mekanismer ikke er sammenlignelige med  
programmerne under Fællesskabets politik for salgsfremstød.
3 Sammenhæng mellem de gennemførte 
foranstaltninger og forordningens mål; anvendte 
foranstaltninger og informationskanaler og deres 
omkostningseffektivitet; programmernes dækning og indhold; foranstaltningernes virkning og effektivitet; 
komplementaritet imellem medlemsstaternes programmer 
og erhvervsorganisationernes programmer.20.
Siden iværksættelsen af denne politik for  
salgsfremstød og informationskampagner  (1999) har mange erhvervsorganisationer,  
der er repræsentative for produkter og sek-
torer, bemærket, at deres tiltag har haft en vis effekt hvad angår målene. Dette kan ses i de otte evalueringsundersøgelser, som  
Kommissionen bestilte.
22.-23.
Kommissionens tjenestegrene er opmærk-
somme på de mangler, Revisionsretten  
påpeger, og som fremgår af evalueringsun-
dersøgelserne. Der pågår for øjeblikket en  række interne overvejelser i Kommissionen 
med henblik på at forbedre fastlæggelsen  
og gennemførelsen af programmerne hvad 
angår salgsfremstødenes synergi og kom-
plementaritet, men også hvad angår andre 
problemer, der er blevet påpeget i de eks-
terne evalueringer.
Programmerne for salgsfremstød og infor-
mationskampagner medfinansieres af de  
forslagsstillende organisationer, medlems-
staterne og EU. I medfør af artikel 9 i for-ordning (EF) nr. 501/2008 er det op til  
medlemsstaterne inden for rammerne af  deres ansvarsområder at sikre kohærensen med andre programmer og initiativer hvad angår en forsvarlig gennemførelse af de  valgte programmer.
Svar på tekstboks 4
Første og andet led:
I medfør af artikel 8 i Rådets forordning (EF) 
nr. 3/2008 gives der prioritet til program-mer, der foreslås af flere medlemsstater, og Kommissionen fortsætter med at opfordre  repræsentative erhvervsorganisationer til at fremlægge programmer, der omfatter flere 
lande, og som skaber synergivirkninger.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter37
Tredje led:
Det er med henblik på at skabe større  
synergi mellem programmerne, at spørgs-målet om at nedsætte en arbejdsgruppe blev 
stillet på mødet i den rådgivende gruppe  
for salgsfremmende foranstaltninger den  12. januar 2009. Repræsentative europæi-ske organisationer og medlemsstaternes  
repræsentanter kunne nedsætte en sådan  
arbejdsgruppe.
25.
Langt størstedelen af de programmer, Revisi-
onsretten tager frem som eksempler, er pro-
grammer, som medlemsstaterne har udvalgt inden 2005. Disse programmer er således  
ikke omfattet af de forskellige forbedringer 
af gennemførelsesbestemmelserne
4.
Selv inden Revisionsretten bebudede sin  
revision, havde Kommissionen gjort med-
lemsstaterne opmærksomme på alle de  dokumenter, herunder rapporter, der skal  
analyseres.
I kølvandet på Kommissionens interne tilsyn 
blev procedurehåndbogen for administra-torerne af programmer, der analyserer de  
indkomne programmer, styrket i den ret-ning, Revisionsretten havde anført, og der  blev endog indført langt mere vidtgående  forbedringer.
I procedurehåndbogens nye bestemmelser 
lægges der særlig vægt på analysen af med-
lemsstaternes svar vedrørende salgsfrem-
stødsmateriale, kvartals- og årsrapporter, de 
årlige og endelige evalueringer, kontrakter, »standardtiltag«, foreløbige og endelige  udbetalinger og websider.
4 I kølvandet på udarbejdelsen af dokument 
AGRI/60787/2007 og AGRI/63454/2007.26.
Efter analysen af de første eksterne evalue-
ringsundersøgelser, Kommissionen bestilte, blev disse problemer opdaget.
For at løse dem omdelte Kommissionen den 
2. oktober 2007 en række indikatorer til med-lemsstaterne med henblik på fremover at  evaluere alle salgsfremstødsprogrammer
5.
a)
Virkningerne af tiltagene kan analyseres på 
grundlag af de programmer, der blev god-
kendt fra december 2008.
De fleste af de programmer, Revisionsretten 
tager frem som eksempler, er, hvad angår  
ovenstående, programmer, der blev udvalgt 
inden 2005. Disse programmer er således  
ikke omfattet af de forskellige forbedringer 
af gennemførelsesbestemmelserne6.
b)
Se svaret til punkt 26.
c)
Kommissionens tjenestegrene har allerede  den 2.10.2007 taget hensyn til Revisionsret-
tens bemærkninger. Procedurehåndbogens nye bestemmelser går i samme retning,  og der lægges særlig vægt på fremover at  analysere de oplysninger, medlemsstaterne indsender.
5 Dokument AGRI/63454/2007.
6 Dokument AGRI/60787/2007 og AGRI/63454/2007.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter38
Svar på hele tekstboks 5
De fleste af de programmer, Revisionsretten 
tager frem som eksempler, er, hvad angår  ovenstående, programmer, der blev udvalgt 
inden 2005. Disse programmer er således  
ikke omfattet af de forskellige forbedringer af gennemførelsesbestemmelserne
7.
Kommissionen har efter at have analyse-
ret medlemsstaternes rapporter indkredset disse forskellige problemer og straks rea-
geret for at løse dem, samtidig med at den 
har respekteret subsidiaritetsprincippet, der 
finder anvendelse på denne politik
8.
I de nye bestemmelser i Kommissionens pro-
cedurehåndbog lægges der særlig vægt på 
fremover at analysere de oplysninger, med-
lemsstaterne indsender.
Eksempel på indikatorer, der ikke svarer  
direkte til programmernes målI de nye bestemmelser i Kommissionens pro-
cedurehåndbog lægges der særlig vægt på 
fremover at analysere de oplysninger, med-
lemsstaterne indsender.
Eksempel på indikatorer, der er bebudet  
i programmerne, men som ikke blev fulgt  opI de nye bestemmelser i Kommissionens pro-cedurehåndbog lægges der særlig vægt på fremover at analysere de oplysninger, med-
lemsstaterne indsender.
7 Dokument AGRI/60787/2007 og AGRI/63454/2007.
8 Det var derfor, at dokumentet AGRI/63454/2007 
på mødet den 2.10.2007 i forvaltningskomitéen for 
salgsfremmende foranstaltninger blev omdelt til alle medlemsstaterne for at gøre det lettere for dem at udvælge 
programmer og vurdere effektiviteten af de programmer, 
de har forvaltet, kontrolleret og medfinansieret. Der 
henvises i den forbindelse til punkt 17 i ovenfor.28.-29.
Betydningen og den positive effekt af denne 
politik kan let illustreres ved hjælp af andre passager i de samme kapitler af ovennævnte 
evalueringer, f.eks.:
»EU’s medfinansiering gør det muligt for de 
forslagsstillende organisationer at gennem-føre storstilede, ambitiøse programmer, der er rettet mod et bredt publikum, samtidig  med at der regnes med, at disse programmer vil få omfattende virkninger (…). Uden EU’s medfinansiering ville det ikke have været  muligt at gennemføre visse kampagner« og »EU’s medfinansiering skaber en række mul-tiplikatorvirkninger, hovedsageligt ved at  
lette gennemførelsen af andre kampagner  
og (...) ved at fremme samarbejdet mellem 
medlemsstaterne på EU-plan.«
9
Et andet sted hedder det, at »Disse kampag-
ner har medført et forbedret image (for de produkter, for hvilke der gøres salgsfrem-
stød) blandt opinionsdannere og har gjort  
den brede befolkning bekendt med en bre-
dere vifte af produkter end tidligere« og  
»EU’s medfinansiering har været et klart  incitament til, at branchefolk slutter sig  
sammen, og til at forbedre sektorens inte-gration (…). Navnlig de små producenter  har følt sig opmuntret til at tilrettelægge  deres egne salgsfremstød uden for deres  produktionsregion.«
10
Det hedder endvidere, at de ligeledes har  udtalt, at »(…) uden medfinansiering ville  
programmerne aldrig være blevet gen-
nemført, eller de ville have været meget  mindre.«
11
9 Frugt- og grøntsagssektoren, november 2007.
10 Vinsektoren, april 2007.
11 Produkter i den økologiske sektor, november 2006.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter39
Inden Revisionsretten påbegyndte sin revi-
sion (4. april 2008), og inden de af Kommis-sionen bestilte evalueringsundersøgelser  
var afsluttet (december 2008), havde Kom-
missionens tjenestegrene på grundlag af  konklusionerne og anbefalingerne i de fore-liggende evalueringsundersøgelser udarbej-
det dokument AGRI/63454/2007 vedrørende 
evalueringsspørgsmål.
Svar på tekstboks 6
Hvad angår frugt og grøntsager viser de  —
nærmere retningslinjer i forordning (EF) 
nr. 501/2008
12, at målene for Fællesska-
bets politik for oplysningskampagner og salgsfremstød er langt mere omfattende 
og komplekse og uden tvivl videre end til 
en mængdebestemmelse af forbruget.
  Den mangesidede og komplekse dimen-
sion af de medfinansierede programmer kan tydeligt illustreres via programmet 
»Food Dudes«, der i 2006 fik WHO’s pris 
for indsatsen mod fedme blandt børn.
12 I retningslinjerne i forordning (EF) nr. 501/2008 
fastsættes det, at de vigtigste mål for 
informationsprogrammer, der medfinansieres i sektoren for 
frugter og grøntsager, er »at forbedre produkternes »friske« 
og »naturlige« image, anspore til et regelmæssigt forbrug 
og sænke forbrugernes gennemsnitsalder. Det sidstnævnte mål kan nås ved at anspore de unge, navnlig børn og unge 
i uddannelsesinstitutionerne, til at øge deres forbrug af 
disse produkter«.
 Hvad angår forarbejdede frugter og grøntsager 
fastsættes det i retningslinjerne i forordning (EF) 
nr. 501/2008, at de vigtigste mål for de medfinansierede 
programmer er, at »produkternes image skal moderniseres og gøres mere ungdommeligt, og der skal gives information 
med henblik på at fremme forbruget«.Kommissionens tjenestegrene har fore- —
slået en række foranstaltninger som  reaktion på kritikken i de eksterne evalu-
eringsrapporter, efterhånden som disse 
rapporter blev fremlagt.
  Kommissionens tjenestegrene har  
navnlig lagt vægt på spørgsmålet om  
de metoder, der anvendes til at evalu-ere forholdet mellem omkostninger og  
resultater på grundlag af evalueringen af 
programmerne for det indre marked
13.
  Overvågningssystemet er i høj grad  
blevet forbedret, og ved modtagelsen  af årsrapporterne for hvert program til-
lægger Kommissionen den evaluering,  
medlemsstaterne har foretaget af de  
foranstaltninger, der er blevet truffet,  
særlig vægt.
Kommissionens tjenestegrene har fore- —
slået en række foranstaltninger som  
reaktion på kritikken i de eksterne evalu-
eringsrapporter, efterhånden som disse 
rapporter blev fremlagt.
30.
Virkningerne af tiltagene kan måles på  grundlag af de programmer, der blev god-kendt fra december 2008.
Se svaret til punkt 26 a)32.
Som følge af medlemsstaternes manglende 
selektivitet og kontrol ved forhåndsudvæl-gelserne får Kommissionen forelagt pro-grammer, der har begrænset effektivitet. Det forhold, at Kommissionens tjenestegrene  
anvender forordningen
14 med stor streng-
hed, begrænser imidlertid kraftigt risikoen 
for, at den slags programmer vil blive valgt 
af Kommissionen.
13 Af 15.2.2009.
14 Artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 501/2008.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter40
Kommissionen gør en indsats for, at med-
lemsstaterne hæver kravene ved evaluerin-gen og udvælgelsen af programforslagene.
33.
Revisionsretten henviser til dokument  AGRI/63454/2007 af 2. oktober 2007. Siden da er programmerne bl.a. blevet evalueret på 
grundlag af kriterierne i dette dokument.
Som allerede anført i punkt 18 vedrører doku-
ment AGRI/63454/2007, som Kommissionen 
har udarbejdet på grundlag af resultaterne 
af de eksterne evalueringer, kohærensen  mellem de trufne foranstaltninger og målene i forordningen, anvendte foranstaltninger  og informationskanaler og deres omkost-
ningseffektivitet, programmernes dækning 
og indhold, foranstaltningernes virkninger 
og effektivitet samt komplementariteten  
mellem medlemsstaternes programmer og  de programmer, erhvervsorganisationer  
fremlægger.
Denne procedure blev taget i anvendelse  
i 2009 fra Kommissionens udvælgelse af pro-
grammer vedrørende det indre marked; de 
programmer, som medlemsstaterne havde  forhåndsudvalgt, blev sendt til Kommissio-
nen den 15. februar 2009.
34.
Kommissionens tjenestegrene foretog den  5. september 2006 et tilbundsgående tilsyn 
med alle de programmer, der var iværksat  
på det tidspunkt. Kommissionen har såle-
des kunnet konstatere, at et betydeligt antal programmer ikke blev afsluttet. Kommissio-nen reagerede straks over for medlemssta-terne og traf de nødvendige korrigerende  
foranstaltninger.Svar på hele tekstboks 8
Nogle af de programmer, der ikke blev  
afsluttet, opfyldte fuldt og helt de udvæl-gelseskriterier, de forskellige medlemsstater 
havde fastsat, ved fremsendelsen til Kom-
missionen. På grundlag af den dokumen-tation, medlemsstaterne sendte — navnlig projektprofilen — fandt Kommissionen  
ikke tilstrækkeligt grundlag for at afvise  
de pågældende programmer, idet den tog  hensyn til de bestemmelser, der finder  
anvendelse.
Nogle af de problemer, Revisionsretten  
påpeger, vedrører uventede problemer, som kunne forudses på det tidspunkt, hvor med-
lemsstaterne udvalgte programmerne, eller 
Kommissionen godkendte dem.
Det skal dog understreges, at de fleste af  
Revisionsrettens bemærkninger vedrører  
allerede afsluttede programmer. På nuvæ-rende tidspunkt ligger den gennemsnitlige 
procentsats for gennemførelsen af pro-
grammerne på 85 %, siden ordningen blev  
iværksat.
Denne højere gennemførelsesgrad skyldes  
hovedsageligt de nye bestemmelser og værk-tøjer, Kommissionen vedtog for overvågnin-gen af programmerne fra juni 2006, bl.a. det edb-baserede overvågningsprogram MPP  (Management Promotion Programme) og  
de modeller, medlemsstaterne har fremlagt med henblik på regelmæssig rapportering  
om de foranstaltninger, der skal træffes, og 
de tilknyttede betalinger.
37.
a)Siden 7. november 2008 har Kommissionens tjenestegrene udviklet et ensartet evalue-ringsskema
15, som udgør en del af proce-
durehåndbogen. Dette skema har gjort det 
muligt for Kommissionen at foretage en  
objektiv evaluering af alle programmerne.
15 Dokument AGRI/64046/2008.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter41
b)
Som Revisionsretten erkender, er de nye  
instrukser vedrørende opfølgningen af de  problemer, der er blevet indkredset, og  
medlemsstaternes eventuelle svar herpå,  
blevet formaliseret efter revisionen den  2. oktober 2008.
38.
Det er fortsat muligt at foretage forbedringer hvad angår fastlæggelsen og gennemførel-
sen af programmerne for salgsfremstød
16.
Se svaret på punkt 17.39.
Programmerne for salgsfremstød og infor-
mationskampagner er siden 15. februar 2009 
blevet evalueret på grundlag af deres effek-
tivitet, der kontrolleres ved brug af det nye 
evalueringsskema.
40.
Kommissionens tjenestegrene er opmærk-
somme på de mangler, som fremgår af eva-
lueringsundersøgelserne. Der pågår for  
øjeblikket en række interne overvejelser  med henblik på at forbedre fastlæggelsen  
og gennemførelsen af programmerne hvad angår salgsfremstødenes synergi og kom-plementaritet, men også hvad angår andre problemer, der er blevet påpeget i de eks-terne evalueringer.
41.
Det henhører under medlemsstaternes kom-
petence at godkende og kontrollere udvæl-
gelsen af gennemførelsesorganet
17.
16 Dokument AGRI/63454/2007 er trådt i kraft.
17 Betragtning 8 og artikel 12 i forordning (EF) nr. 501/2008.Kommissionen finder, at den stringens, hvor-
med dens tjenestegrene udvælger program-merne, begrænser risikoen for, at enhver  
svaghed i kontrollen af, hvordan dette organ 
udvælges, kan få indvirkning på den formelle rigtighed og/eller effektiviteten og sparsom-meligheden i forbindelse med de medfinan-
sierede programmer.
42.
Hvad angår de gennemførelsesorganer, der 
blev udvalgt, efter at Kommissionen havde 
vedtaget sin afgørelse, er der i den nu gæl-
dende procedurehåndbogs punkt 1.4 og 2  fastsat bestemmelse om styrket kontrol ved 
udvælgelsen af gennemførelsesorganer, da 
medlemsstaterne skal sende Kommissionen 
al den dokumentation, der er blevet anvendt 
i forbindelse med proceduren for udvælgel-
sen af gennemførelsesorganer.
43.-44.
Kommissionens tjenestegrene kontrollerer  
ved udvælgelsen af programmer, at gennem-
førelsesorganet er valgt ved indkaldelse af 
bud. Det er et af punkterne på tjeklisten for dem, der er ansvarlige for udvælgelsen af de 
indsendte forslag.
Kommissionen har i løbet af sine under-
søgelser opdaget uregelmæssigheder  i forbindelse med indkaldelsen af bud fra  gennemførelsesorganer. I henhold til sub-sidiaritetsprincippet er det op til medlems-staterne at sørge for, at forordningens  bestemmelser vedrørende indkaldelser af  bud overholdes. Kommissionen har pålagt  de medlemsstater, hvor den har opdaget, at disse bestemmelser ikke er blevet overholdt, en finansiel korrektion.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter42
45.
Der pågår interne overvejelser i Kommis-
sionen for at finde en hensigtsmæssig løs-ning, der kan få hver fase i et program til at 
svare til et budgetår inden for EGFL uden  
at gøre systemet for stift eller i for høj grad begrænse mulighederne for at gennemføre programmerne.
46. og tekstbokse
Uden at det påvirker den korrekte anven-delse af subsidiaritetsprincippet, lægger  Kommissionens tjenestegrene særlig vægt  på valget af budskaber for at sikre den rette balance mellem den informative og den  kommercielle del af salgsfremstød.
Den udvælgelsesprocedure, Kommissio-
nens tjenestegrene anvender
18, sikrer en  
ensartet og upartisk behandling af alle  
programmer.
Kommissionen har i forbindelse med sine  
undersøgelser opdaget, at bestemmelserne 
vedrørende salgsfremme og information om 
produkterne i forhold til det pågældende  
produkts særlige kvalitet eller kendetegn  ikke blev overholdt. I henhold til subsidiari-
tetsprincippet er det op til medlemsstaterne at sørge for, at forordningens bestemmelser vedrørende salgsbudskabet, således som det er godkendt af Kommissionen, overholdes. Kommissionen har pålagt de medlemssta-
ter, hvor den har opdaget, at disse bestem-melser ikke er blevet overholdt, en finansiel 
korrektion.
47.-52.
Kommissionen har indledt opfølgningsun-dersøgelser i 2007 og 2008 som følge af de omfattende finansielle korrektioner, der er pålagt Spanien og Italien efter undersø-gelserne i 2005. Kommissionen har på ny  
18 Der udpeges for hvert program en første og en 
anden læser, et evalueringsudvalg ser nærmere på alle 
programmer, og Kommissionens eksterne eksperter deltager i udvælgelsesproceduren.underlagt Italien en risikoanalyse, og der  
er planlagt en tredje undersøgelse (besøg  i marken) i 2009
19, der omfatter udgifterne 
i 2008, 2009 og efterfølgende år, hvis det er 
nødvendigt.
Hvad angår disse to medlemsstater har Kom-
missionen set nærmere på alle foranstaltnin-
gens regnskabsår og den decentraliserede  forvaltning af foranstaltningen fra 2003 og 
frem til nu.
I forbindelse med de igangværende opføl-
gende revisioner vedrørende Italien
20 og  
Spanien21 har Kommissionen anmodet disse 
to medlemsstater om bl.a. at meddele de  korrigerende foranstaltninger, de har vedta-get, kontrollens opbygning og de instrukser, de har sendt til de berørte kontrolorganer.
Med henblik på regnskabsafslutningen er  
man på nuværende tidspunkt ved at ana-
lysere, om de ændringer, medlemsstaterne 
har bebudet, reelt er blevet gennemført, og 
hvilke virkninger de får i forbindelse med de 
igangværende opfølgningsundersøgelser.
Kommissionen har ud over at pålægge disse 
medlemsstater at foretage korrektioner  fremsat en række anbefalinger med henblik på at styrke deres nøglekontrol og afhjælpe 
manglerne i forbindelse med udlicitering.
Selv om Kommissionen er enig med Revi-
sionsretten i, at praksis i Frankrig i langt  
højere grad opfylder kravene, ønsker den  
alligevel at understrege, at den har sendt en række anbefalinger til landet for at forbedre denne praksis.
Revisionsrettens bemærkninger tages  
også i betragtning i forbindelse med  
regnskabsafslutningen.
19 LA/2009/006/IT.
20 LA/2007/020/IT.
21 LA/2008/007/ES.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter43
KONKLUSIONER 
OG ANBEFALINGER
54.
Siden 1999 har Den Europæiske Union udvik-
let en overordnet, sammenhængende politik for oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter og de metoder, de 
produceres efter, og for landbrugsfødevarer. 
De oplysningskampagner og salgsfremstød, som EU medfinansierer, kan gennemføres på 
det indre marked eller i tredjelande.
Med henblik på at sikre en forsvarlig forvalt-
ning og for at forsøge yderligere at forbedre gennemførelsen af denne politik bestilte  Kommissionen i tidsrummet 2006-2008 otte eksterne evalueringsundersøgelser, der har 
gjort det muligt at vise ordningens betyd-
ning og positive virkninger (se punkt 28).  
Det har allerede ført til en række konklusio-
ner og operative anbefalinger.
Kommissionens otte evalueringsundersø-
gelser af programmerne for oplysnings-
kampagner og salgsfremstød samt de to  
sammenfatninger heraf har desuden sat pro-
grammernes positive virkninger i perspektiv 
hvad angår de fire konkrete mål i den i for-ordningen fastsatte strategi. Hvad angår det 
begrænsede budget skal man holde sig for øje, at det tjener til med fordel at supplere og støtte medlemsstaternes tiltag.
a)
De fire mål for politikken for salgsfremstød 
i punkt V er klart fastsat.Bilag I til Kommissionens forordning
22 vedrø-
rer de specifikke og relevante mål for hvert enkelt af de pågældende produkter. Disse  mål ledsages af en overordnet analyse af  
situationen, som har begrundet iværksæt-
telsen af oplysningskampagnerne og salgs-fremstødene for det pågældende produkt,  
målgrupperne, de væsentligste budskaber, 
de væsentligste instrumenter samt program-
mernes varighed og omfang. De igangvæ-
rende overvejelser i Kommissionen vil gøre det muligt yderligere at foretage forbedrin-ger, der går i samme retning.
b)
De fire mål i Rådets forordning (EF)  
nr. 3/2008, såvel som målene i Kommissio-
nens forordning (EF) nr. 501/2008 er mål,  som Kommissionen betragter som »SMART«-
mål, og som der skal tages hensyn til i alle 
programmer.
Dokument AGRI/63454/2007, som Kom-
missionen udarbejdede på grundlag af  
resultaterne af de eksterne evalueringsun-dersøgelser, omfatter fem hovedtemaer. En 
systematisk anvendelse af indikatorer i alle programmer, som Kommissionen har god-kendt, gør det muligt i højere grad at har-
monisere politikken for salgsfremstød som helhed og at måle, hvor langt man er nået 
med hensyn til målene.
22 Kommissionens forordning (EF) nr. 501/2008 om 
gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) 
nr. 3/2008.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter44
c)
Kommissionen har allerede regelmæssig  
kontakt med samtlige aktører, der er berørt af politikken for salgsfremstød, via den råd-
givende gruppe for salgsfremmende foran-
staltninger. Den reagerer på henvendelser fra arbejdsgrupper, konferencer og seminarer, der er organiseret af nøgleaktørerne. Kom-
missionen deltager desuden aktivt i de for-
skellige overvågningsgruppers arbejde
23.
De igangværende overvejelser i Kommissio-
nen vil gøre det muligt yderligere at foretage 
forbedringer, der går i samme retning.
55.
a)
Kommissionens tjenestegrene vil fortsætte 
med at forbedre udvælgelsesproceduren  
ved under stærk påvirkning af dokument  
AGRI/63454/2007 at lægge vægt på, at der 
anvendes en god evalueringsmetode i for-bindelse med hvert program.
b)
Kommissionens tjenestegrene er enige  
i disse anbefalinger.
56.
Kommissionen tillægger det stor betydning, at procedurerne for udvælgelsen af gennem-førelsesorganer overholdes, samtidig med at 
det kontrolleres, at artikel 11 i Rådets for-
ordning (EF) nr. 3/2008 om procedurer for  indkaldelse af bud anvendes korrekt.
Kommissionen finder, at den stringens, hvor-
med dens tjenestegrene udvælger program-merne, begrænser risikoen for, at enhver  svaghed i kontrollen af, hvordan dette organ udvælges, kan få indvirkning på den formelle 
rigtighed og/eller effektiviteten og sparsom-
meligheden i forbindelse med de medfinan-
sierede programmer.
23 Der er fastsat bestemmelse om disse grupper i artikel 12, 
stk. 1, i forordning (EF) nr. 3/2008.Ved udvælgelsen af programmer og i det  
omfang, hvor gennemførelsesorganet alle-rede er valgt, foretages der kontrol. Denne 
kontrol foretages i den senere fase af  
udvælgelsen af gennemførelsesorganer og i overvågningsgrupperne.
a)
Hvad angår de gennemførelsesorganer, der blev udvalgt, efter at Kommissionen havde 
vedtaget sin afgørelse, er der i den nu gæl-
dende procedurehåndbogs punkt 1.4 og 2  
fastsat bestemmelse om styrket kontrol ved 
udvælgelsen af gennemførelsesorganer, da medlemsstaterne skal sende Kommissionen al den dokumentation, der er blevet anvendt i forbindelse med proceduren for udvælgel-
sen af gennemførelsesorganer.
b)
I de medlemsstater, hvor der er konstateret svagheder i forbindelse med kontrollen, som 
har ført til, at Kommissionen har foretaget 
betydelige finansielle korrektioner, fore-
tager afdelingen for regnskabsafslutning  
løbende overvågning.
57.
Når de interne overvejelser omkring strate-gien for salgsfremstød, der medfinansieres af EU, er tilendebragt, iværksætter Kommis-
sionens tjenestegrene det arbejde, der føl-
ger heraf.
KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter45

KOMMISSIONENS 
SVAR
Særberetning nr. 10/2009 — Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter47
Den Europæiske Revisionsret
Særberetning nr. 10/2009
Oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor2009 — 44 s. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-358-9doi:10.2865/49394

Hvordan får man fat i publikationer fra EU?
Publikationer til salg:
• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)• Hos boghandleren; oplys titel, forlag og/eller ISBN-nummer•  Ved at kontakte et af vores salgssteder direkte. Adresser, telefonnumre osv. 
fi ndes på følgende webadresse: http://bookshop.europa.eu, eller send en fax til 
+352 2929-42758 med anmodning om kontaktoplysninger.
Gratis publikationer:• Via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)•  Hos Europa-Kommissionens repræsentationer eller delegationer. Adresser, 
telefonnumre osv. fi  ndes på følgende webadresse: http://ec.europa.eu, eller send 
en fax til +352 2929-42758 med anmodning om kontaktoplysninger.
I DENNE BERETNING ANALYSERER RETTEN ORDNINGEN  
FOR OPLYSNINGSKAMPAGNER OG SALGSFREMSTØD FOR  LANDBRUGSPRODUKTER. RETTEN KONTROLLERER BÅDE, OM  
ORDNINGEN ER EFFEKTIV, OG OM UDGIFTERNE ER FORMELT  
RIGTIGE.RETTEN KONSTATERER, AT DER SKER FREMSKRIDT I FORVALTNINGEN AF ORDNINGEN, MEN AT DER ER BRUG FOR FLERE FORBEDRINGER, NAVNLIG FORDI DET ER VANSKELIGT AT MÅLE ORDNINGENS EFFEKT, OG FORDI DER ER KONTROLSVAGHEDER I NOGLE MEDLEMSSTATER.PÅ DENNE BAGGRUND FREMSÆTTER RETTEN EN RÆKKE ANBEFALINGER, SOM KAN FÅ EN BETYDELIG EFFEKT, HVIS KOMMISSIONENS AKTUELLE UNDERSØGELSE AF ORDNINGEN FØRER TIL ET FORSLAG OM AT FORHØJE BUDGETTET TIL OPLYSNINGSKAMPAGNER OG SALGSFREMSTØD FOR 
LANDBRUGSPRODUKTER.
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRETQJ-AB-09-009-DA-C
eQb:IQiIQiqbIh?:IQ