Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag om fastsættelse af priser for landbrugsprodukter og om dertil knyttede foranstaltninger (1997/1998)« () (97/C 287/14)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 26. marts 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 43 og 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Landbrug og Fiskeri, som udpegede Staffan Nilsson til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 6. maj 1997.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 346. plenarforsamling af 28. og 29. maj 1997 (mødet den 29. maj 1997), med 79 stemmer for, 9 imod og 16 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Kommissionens forslag

1.1. Kommissionen skriver at dens forslag - tilpasset budgetsituationen - er en videreførelse af 1992-reformen, som skulle stabilisere og forenkle den fælles landbrugspolitik.

1.2. Kommissionen foreslår uændrede priser for de sektorer der er omfattet af 1992-reformen.

1.3. For korn fremlægger Kommissionen igen forslag om at nedsætte hektarpræmier og godtgørelse for jordudtagning for at finansiere foranstaltninger i oksekødssektoren. Den gennemsnitlige nedsættelse af hektarpræmierne for korn er på 7,3 %, mens nedsættelsen for jordudtagning er på 26,8 %.

1.4. Kommissionen forslår også at forhøjelsen af interventionsprisen for korn sænkes fra 1,1 til 1,0 ecu/t/måned for produktionsåret 1997/1998 (10 %). Forslaget begrundes med den faldende rente.

1.5. For ris foreslår Kommissionen at den tilsvarende forhøjelse sænkes fra 2,28 til 2,0 ecu/t (12,3 %). Også her anfører Kommissionen den sænkede rente som årsag til nedsættelsen.

1.6. For sukker foreslår Kommissionen at den månedlige refusion af lageromkostninger nedsættes fra 0,42 ecu/100 kg til 0,35 ecu/100 kg (16,7 %).

1.7. For hør foreslås det at det nedsættelsesbeløb der bruges til salgsfremmende foranstaltninger, sættes til 0 ecu/ha i produktionsåret 1997/1998. Kommissionen foreslår dermed at støtten til landmændene sænkes fra 865,48 ecu/ha til 815,86 ecu/ha. I indeværende produktionsår udgør det nedsættelsesbeløb der anvendes til salgsfremmende foranstaltninger, 49,62 ecu/ha. Kommissionen mener således ikke at forslaget påvirker den støtte der udbetales til landmanden.

1.8. Hvad angår hamp foreslås en nedsættelse af støtten til 716,63 ecu/ha (7,5 %). Kommissionen begrunder dette med at forholdet til hør skal holdes uændret. For produktionsåret 1996/1997 holdt man støtten til hamp uændret mens støtten til hør blev sænket.

1.9. For silkeorme foreslås det i lyset af udviklingen i den nationale støtte at støtten holdes uændret på 133,26 ecu pr. kasse.

1.10. De foreslåede foranstaltninger vil ifølge Kommissionen medføre en reduktion af de fælles udgifter på i alt 82 mio. ecu i 1998. Det separate forslag om nedsættelse af godtgørelsen for markafgrøder og jordudtagning indgår ikke i denne beregning, men udgør omtrent 1 400 mio. ecu.

1.11. Tobak, olivenolie, hård hvede, honning og hørfrø berøres ikke af forslaget eftersom Kommissionen her har fremlagt forslag til markedsordninger, og der ventes en beslutning så hurtigt som muligt i løbet af året. Trods intensive drøftelser i både Rådet og Parlamentet er der ikke truffet beslutninger om Kommissionens forslag vedrørende reformen af vinsektoren, tilpasningerne af bananordningen, foranstaltninger i kartoffelsektoren og godtgørelser for visse markafgrøder.

1.12. Overordnet set mener Kommissionen at forslaget kan ses som en meget enkel prispakke med uændrede priser, men med en nedsættelse af hektarpræmier og godtgørelse for jordudtagning.

1.13. Kommissionen gør opmærksom på at når prispakken ikke indeholder forslag om justeringer, så skal det ikke fortolkes sådan at reformer er unødvendige. Den fælles landbrugspolitik, som så mange mennesker er berørt af, kan ikke være statisk, navnlig ikke i lyset af de ændringer der allerede nu kan forudses i forbindelse med EU's udvidelse og den næste WTO-runde.

Desuden gøres der fra Kommissionens side opmærksom på at sådanne ændringer skal indføres efter analyser og efterfølgende overvejelser og ikke i forbindelse med en prispakke. Det er planen at der i løbet af indeværende år vil blive fremlagt forslag vedrørende mælk, kød, korn og landdistrikternes udvikling. Det fremhæves endvidere at medlemsstaternes stramme budgetsituation vil fortsætte i 1998.

2. Landbrugets produktion og økonomi i 1996

Ud fra Kommissionens forslag kan landbrugets produktionsmæssige og økonomiske situation sammenfattes på følgende måde:

- stor kornhøst i 1996, 202 mio. t, 27 mio. t mere end i 1995;

- der dyrkes mindre oliefrø;

- sukkerproduktionen uændret;

- normal vinproduktion efter tre svage år;

- store problemer på oksekødsmarkedet som følge af BSE-krisen, mindre produktion, faldende markedspriser;

- mælkeproduktionen uændret, 121,3 mio. t;

- økonomisk vækst i EU på 1,6 % i 1996, nedgang i forhold til 1995 (2,4 %);

- foreløbige statistikker over landbrugets indkomster viser at forholdet mellem producentpriser og produktionsomkostninger er blevet forringet i de fleste lande;

- støttepriserne falder, den direkte støtte stiger i overensstemmelse med 1992-reformen;

- stor forskel mellem medlemsstaterne, et gennemsnitligt indeksfald for EUR 15 på 0,6 %, i Finland faldt indekset med 14,7 % mens det i Belgien steg med 2,5 %.

3. Generelle bemærkninger affødt af Kommissionens forslag

3.1. Udtalelsen begrænser sig i alt væsentligt til synspunkter vedrørende Kommissionens prisforslag for 1997/1998 og de kommentarer Kommissionen har fremført i denne forbindelse. ØSU vil indledningsvis komme med nogle overordnede principielle kommentarer. ØSU er klar over, at landbrugsudgifterne for 1997/1998 skal holdes inden for den budgetramme, som er afstukket i del II, kapitel IV i det foreliggende forslag fra Kommissionen. De følgende generelle bemærkninger skal da også ses i denne budgetsammenhæng.

3.2. ØSU noterer sig at det i en række tilfælde ikke er blevet anmodet om at udtale sig om meddelelser og forslag vedrørende landbruget. ØSU understreger nødvendigheden af, at det fremover høres i forbindelse med alle meddelelser og forslag som vedrører landbruget.

3.3. ØSU har i tidligere udtalelser gjort rede for sit syn på såvel udvidelsen som evalueringen af landbrugsreformen fra 1992. ØSU er udmærket klar over at der fortsat må foretages justeringer af landbrugspolitikken. EU bør ikke underskrive nye bilaterale frihandelsaftaler uden først at have foretaget en grundig konsekvensanalyse.

3.4. Det er også vigtigt at landbruget og landbrugspolitikken fremover bliver mere markedsorienteret og tilpasses forbrugernes ønsker. Forbrugernes signal til producenterne gives navnlig gennem valg af vare.

3.5. ØSU gentager sit krav om at nuværende og kommende prispakkers indvirkning på forbrugerpriser, levnedsmiddelkvalitet, sundhed, miljø og situationen i landdistrikterne skal undersøges nærmere. Dette kravblev fremført allerede i udtalelsen om prispakken for 1995/1996 og gentaget i udtalelsen om prispakken for 1996/1997 (). Kommissionen bør især foretage en grundig analyse af, hvilke konsekvenser den fælles landbrugspolitik samt mellemleddene inden for fødevareproduktion og -distribution har for husholdningernes udgifter.

3.6. ØSU finder at det i forhold til de beslutninger der vil blive truffet på regeringskonferencen, er af afgørende betydning for en løbende reform af landbrugspolitikken at en sådan er baseret på traktatens målsætninger og på de overvejelser der lå bag 1992-reformen samt på reformens faktiske indhold. En politik som den, der foreslås i Cork-erklæringen om udviklingen af landdistrikterne, kan ligeledes ses som et vigtigt skridt i den rigtige retning.

3.7. Et vigtigt og helt uomgængeligt spørgsmål er hvordan indkomstudviklingen i landbruget påvirker beskæftigelsen, dels direkte i landbruget, dels indirekte. I konsekvens af EU's ambitioner om at nedbringe den store arbejdsløshed bør forslagene også behandles ud fra deres indvirkning på beskæftigelsen som helhed.

3.8. Det er vigtigt for den part der berøres mest, dvs. de europæiske landmænd, at de også har tillid til den fremtidige udvikling, eftersom det er hos dem man skal finde viljen til at videreudvikle og investere i landbruget. Der er stor forskel på om kommende reformer bunder i et ønske om at udvikle et bæredygtigt, stærkt og livskraftigt landbrug eller om de styres af halve sandheder og manglende forståelse og interesse for fremtidens landbrug.

3.9. Endelig noterer ØSU sig helt overordnet det faktum at sektoren i 1996 oplevede en kraftig forøgelse af kornhøsten. En god høst gavner ikke blot bonden, men giver hele samfundet tryghed. Med dette som udgangspunkt bør vi også holde in mente at FAO i efteråret 1996 gennemførte sit verdenstopmøde under temaet »mad til alle«. Dette topmøde blev arrangeret på grund af uro over de reducerede kornlagre på verdensplan. ØSU har også behandlet dette i en udtalelse ().

3.10. EU's medlemsstater har desuden inden for rammerne af dette topmøde påtaget sig at fremlægge nationale handlingsprogrammer for at sikre levnedsmiddelforsyningen på lang sigt. En god høst et enkelt år skal ses i dette perspektiv og ikke som et problem. Den usikre forsyning afspejles i uroen for at årets høst vil blive kraftigt forringet pga. tørken.

3.11. ØSU henviser til sin udtalelse af 10. september 1992 (), som lå på linje med ØSU's bemærkninger i udtalelsen om »Den fælles landbrugspolitiks udvikling og fremtid« (). På den baggrund anmodes Kommissionen om at udarbejde et forslag til indførelse af en EU-ordning for afgrødeforsikring i landbruget. Et sådant initiativ forekommer især på sin plads i dette produktionsår, hvor landmændene rammes af vejrliget i en sådan grad, at det kan gå alvorligt ud over høsten i næsten hele EU.

3.12. Ved at tage dette forslag fra ØSU frem igen gør man Kommissionen opmærksom på muligheden for at finansiere en fælles forsikringsordning uden at belaste EU-budgettet. Man bør til det formål benytte den del af midlerne som er bestemt til tilbagekøb af produkter fra markedet, men som ikke er udnyttet fordi udbuddet er faldet på grund af dårligt vejrlig.

4. Generelle bemærkninger til Kommissionens forslag

4.1. Kommissionens forslag til prispakke for 1997/1998 er stærkt forsinket. ØSU er absolut ikke enig med Kommissionen i at der er tale om en »enkel prispakke«, idet der jo foreslås betydelige nedsættelser, ligesom ØSU er uenig i at de foretagne ændringer - som Kommissionen skriver - skulle have juridiske årsager.

4.2. ØSU kan ikke godkende Kommissionens forslag om nedsættelser. ØSU tænker her navnlig på forslaget om nedsatte godtgørelser, som tidligere er blevet afvist af Rådet, og som nu fremlægges igen. Denne sænkning blev tidligere begrundet med behovet for at finde midler til finansiering af ændringer i oksekødssektoren som følge af BSE-krisen. ØSU finder det uacceptabelt at de pågældende forslag nu fremlægges igen.

4.3. Den krise der har ramt Europas landmænd som følge af BSE, må karakteriseres som en europæisk katastrofe. Det er kommet frem at myndighedernes behandling af sagen i de berørte lande har været behæftet med fejl, men det samme gælder behandlingen på EU-niveau. Situationen for de berørte landmænd er katastrofal. Kompensationsforanstaltningerne er utilstrækkelige.

4.4. Det er ØSU's faste holdning at finansiering af de nødvendige indsatser i forbindelse med BSE-katastrofen ikke bør ske over Garantisektionen.

4.5. Det skal også understreges at det foreliggende prisforslag for 1997/1998, vedrører den støtte der skal udbetales i efteråret 1997. Den aktuelle forsinkelse gør at landbruget ikke ved på hvilke betingelser dette års dyrkning og høst finder sted. ØSU understreger, at beslutningerne bør træffes i så god tid, at producenterne ved, hvilke økonomiske vilkår de arbejder under; dette er ikke mindst nødvendigt af hensyn til banker og kreditinstitutter. Man har måttet gøre forårsarbejdet, inden der er truffet beslutning om priser og godtgørelser. Det er sandsynligt at en sådan beslutning først træffes i juli, hvilket er helt utilfredsstillende. Set i dette lys er de foreslåede reduktioner urimelige.

4.6. Kommissionen bør gennemføre en undersøgelse af spørgsmål vedrørende forvaltningen af støtten og de administrative omkostninger. Reformen af den fælles landbrugspolitik har påført alle landbrugsbedrifter en stor likviditetsbelastning. Kommissionen bør derfor forbedre udbetalingsordningerne, f.eks. ved at sprede udbetalingerne bedre. Såvel Kommissionen som medlemsstaterne må udvise større respekt for de fastsatte datoer for støtteudbetaling og forskud. Forslag til forenklinger bør fremlægges.

5. Særlige bemærkninger

5.1. ØSU har allerede udtrykt sin utilfredshed med Kommissionens forslag om at nedsætte hektarpræmier og godtgørelse for jordudtagning for korn og olieplanter. Utilfredsheden skyldes først og fremmest at Kommissionen med sit forslag gentager kravet om at planteavlerne skal betale de foranstaltninger der er truffet i oksekødssektoren som følge af BSE-krisen. Dette er ikke europæisk solidaritet, men en forkert omfordeling inden for landbrugssektoren. ØSU afviser bestemt dette forslag.

5.2. ØSU afviser ligeledes en nedsættelse af de månedlige tillæg til interventionspriserne for korn og ris og af lagergodtgørelsen for sukker. Kommissionen har tidligere foreslået sådanne reduktioner uden dog altid at vinde gehør for dem i Rådet. Sidste år blev de månedlige forhøjelser dog sænket fra 1,3 ecu/t/måned - også dengang under henvisning til på den ene side ønsket om at fremme tidligere leverancer, på den anden side rentefaldet. ØSU finder ikke en yderligere nedsættelse for 1997/1998 motiveret.

ØSU foreslår endvidere at grænsen for tørstofindholdet i visse tilfælde kan sættes til 15 % på grund af de vanskeligere klimatiske forhold i de nordlige medlemslande, men også på grund af de koldere lagringsforhold der.

5.3. Hvad angår ris vil ØSU henlede EU-institutionernes opmærksomhed på den alvorlige krise som denne sektor oplever pga. den omfattende risimport der finder sted fra tredjelande til meget lave priser. Markedsprisen for EU's egen ris er faldet med 30 %, og alligevel kan man ikke få produktionen afsat.

5.4. ØSU anmoder om at man i afventning af en ny fælles markedsordning for ris, som kan give EU's egne producenter en rimelig afsætningsgaranti, afholder sig fra at gennemføre en reduktion af de månedlige forhøjelser.

5.5. Reglerne for hør blev ændret i 1996 for at skabe større stabilitet på markedet; disse ændringer vedrørte de tilsåede arealer. Forslaget for 1997/1998 om nedsat støtte for hør og hamp indebærer i princippet at den direkte støtte til landmanden holdes uændret. Nedsættelsen begrundes med at den sum reduktionen på årsbasis indbringer, overstiger udgifterne til salgsfremmende foranstaltninger. Sænkningen indebærer ikke desto mindre et indgreb i den totale støtte til sektoren, hvoraf en del dog er blevet brugt på markedssiden.

ØSU modsætter sig en sænkning der indebærer at støtten til nye anvendelsesområder sættes ned. ØSU modsætter sig ligeledes den nedsættelse Kommissionen foreslår for hamp; her holder begrundelsen nemlig ikke stik fordi hamp dyrkes i andre områder end hør og kan således ikke ses som en alternativ afgrøde.

5.6. ØSU kan konstatere at Kommissionen foreslår en forlængelse af den undtagelse der vedrører navnlig Spanien, men også Portugal, og som tillader fremstilling af visse særlige produkter inden for vinsektoren. Programmet for endelig nedlæggelse af vinarealer er blevet forlænget, og ØSU har tidligere givet sin tilslutning til forslaget herom (). ØSU undrer sig i øvrigt over hvorfor udarbejdelsen af en rapport om svovldioxid i vin, mousserende vin og likør igen er blevet udskudt.

5.7. ØSU har i sin udtalelse fra 1996 om sidste års priser peget på vanskelighederne inden for den kvalitetsmæssigt upåklagelige opdræt af silkeorme. ØSU gentager at støtten på dette område er utilstrækkelig. Denne produktion er et udmærket alternativ til anden landbrugsvirksomhed og giver desuden beskæftigelse i industrien. Kommissionen opfordres endnu en gang til at foreslå detaljerede foranstaltninger for denne produktion.

5.8. Hvad angår okse- og kalvekød har BSE-krisen skabt meget store problemer for de europæiske landmænd. Mindre forbrug har ført til stor ubalance på markedet og lavere priser. ØSU efterlyser yderligere foranstaltninger fra Kommissionens side for at mildne konsekvenserne for de berørte mennesker.

5.9. For mælkesektorens vedkommende er ØSU enig med Kommissionen og har ingen særlige kommentarer. ØSU finder det dog vigtigt at Rådet på sit møde den 28. og 30. oktober 1996 udtrykte uro over problemerne på EU's marked for mælk og mejeriprodukter idet mange mælkeproducenter befinder sig i en presset situation. Rådet opfordrede i denne forbindelse Kommissionen til at bekæmpe enhver yderligere svækkelse af markedet og stabilisere mælkeproducenternes indkomstudvikling.

6. Sammenfattende konklusioner

- De månedlige tillæg i interventionsordningen bør fastfryses på det nuværende niveau og ikke sænkes.

- ØSU afviser forslaget om at finansiere foranstaltninger i forbindelse med den ekstraordinære BSE-krise ved at omfordele midlerne fra Garantisektionen.

- Begrundelserne for lavere støtteniveauer for hør og hamp er irrelevante hvorfor en nedsættelse afvises.

- Der peges på den alvorlige krise inden for rissektoren, og det foreslås at den månedlige forhøjelse holdes uændret.

- Virkningen af gældende og fremtidige prispakker bør undersøges for så vidt angår forbrugerpriser, levnedsmiddelkvalitet, sundhed, miljø og situationen i landdistrikterne.

- Indkomstudviklingens følger og de beskæftigelsesmæssige virkninger af kommende forslag bør undersøges.

- ØSU glæder sig over udgivelsen af de dokumenter vedrørende de forskellige sektorer inden for landbruget som Kommissionen har bebudet i løbet af 1997. ØSU forudsætter at det bliver hørt, og vil fremlægge sin opfattelse i kommende udtalelser.

Bruxelles, den 29. maj 1997.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT C 101 af 27. 3. 1997, s. 1-25.

() EFT C 204 af 15. 7. 1996, s. 57.

() EFT C 295 af 7. 10. 1996, s. 78.

() EFT C 313 af 30. 11. 1992, s. 25.

() EFT C 40 af 17. 2. 1992, s. 63, pkt. 6.4.4.

() EFT C 133 af 28. 4. 1997.

BILAG til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Følgende ændringsforslag blev forkastet under debatten:

1. Nyt punkt 3.7

Nyt punkt 3.7 indføjes efter punkt 3.6:

»Verdensmarkedspriserne på korn har i et stykke tid ligget så højt, at de tenderer mod at overskride EU's prisniveau. I en sådan situation må man lægge eksportafgifter på produktionen, for at det ikke skal blive mere fordelagtigt at eksportere end at sælge på EU-markedet. Interventionspriserne bliver da relativt uinteressante. Lige nu er det derfor på sin plads at tage spørgsmålet op om helt at afskaffe eksportstøtte og lade markedet bestemme priserne. Det er dog nødvendigt med en produktionsomkostningsrelateret importafgift til at holde import af alt for udpræget lavpriskorn ude fra EU-markedet.

På kort sigt skulle dette give kornproducenterne noget højere priser. På lang sigt vil der foregå en tilpasning af priser og produktion til markedet, hvorved der opnås store besparelser på EU-budgettet - midler som for en stor dels vedkommende alligevel ikke ville være gået til kornproducenterne, men til kornhandlere, lagerindehavere eller andre såkaldte mellemled.«

Afstemningsresultat

For: 27, imod: 53, hverken for eller imod: 7.

2. Punkt 4.1-4.5

Punkt 4.1-4.5 udgår og erstattes af:

»ØSU støtter hovedelementerne i den prispakke, Kommissionen foreslår, især forslaget om at støtte andre sektorer gennem nedskæringer i godtgørelsen for korn. Denne sektor er nemlig blevet overkompenseret i de senere år, og landbrugsudgifterne bør ikke stige.«

Afstemningsresultat

For: 31, imod: 60, hverken for eller imod: 9.

3. Nyt punkt 4.7

»ØSU ser gerne, at Kommissionen sammen med medlemsstaterne foretager en vurdering af de administrative omkostninger ved den fælles landbrugspolitik, både på nationalt plan og EU-plan.«

Afstemningsresultat

For: 32, imod: 48, hverken for eller imod: 9.

4. Punkt 5.1

Teksten udgår til fordel for følgende:

»Forslaget om at nedsætte hektarpræmier og godtgørelse for jordudtagning for korn og oliefrø er for drastisk og bør omarbejdes. Da det er vigtigt for de europæiske landmænd at kunne eksportere, og eftersom en ny forhandlingsrunde vedrørende liberaliseringen af handelen er berammet til 1998, bør eventuelle sænkninger i højere grad tage sigte på pris og godtgørelse for jordudtagning end på udligningsgodtgørelser, der er mere sikre, fordi de opfylder betingelserne for "den grønne kasse". En sådan strategi vil desuden medvirke til at opretholde en bedre balance mellem forskellige producenter og regioner.«

Afstemningsresultat

For: 24, imod: 60, hverken for eller imod: 14.