Meddelelse fra Kommissionen vedrørende levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som er godkendt til behandling med ioniserende stråling i Fællesskabet

(2001/C 241/03)

(EØS-relevant tekst)

Resumé

Direktiv 1999/2/EF og 1999/3/EF om bestråling af levnedsmidler trådte i kraft 20. september 2000. Fra 20. marts 2001 har alle bestrålede levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser på Fællesmarkedet været omfattet af bestemmelserne i disse direktiver.

Kun en enkelt levnedsmiddelkategori er opført på EU's positivliste over strålbehandling: "tørrede aromatiske krydderier, herunder krydderurter". Der blev med direktiv 1999/2/EF indført krav om, at Kommissionen skulle fremsende et forslag senest 31. december 2000 for at fuldende EU's positivliste over levnedsmidler, som må strålebehandles; dette forslag skulle vedtages gennem den fælles beslutningsprocedure. I mellemtiden kunne medlemsstaterne opretholde eksisterende nationale tilladelser til bestråling af visse levnedsmidler og fortsat, i overensstemmelse med traktaten, anvende eksisterende nationale restriktioner eller forbud.

Før Kommissionens tjenestegrene udarbejdede et forslag til en positivliste for Fællesskabet til Europa-Parlamentet og Rådet, iværksattes i efteråret 2000 en åben diskussion med forbrugerorganisationer, industriorganisationer og andre interesserede vedrørende strategien for udarbejdelse af positivlisten. Der blev udsendt et debatoplæg, som i hovedtræk beskrev strategien og opfordrede til kommentarer.

Dette resulterede i kommentarer, der afslørede klare holdninger, enten for eller imod. Betingelserne for at tillade bestråling, som er beskrevet i direktivet, er genstand for en lang række fortolkninger; det gælder især betingelser om, at der skal være et teknologisk behov for bestråling, at det skal være til fordel for forbrugerne, og at det ikke må træde i stedet for hygiejnisk praksis.

I betragtning af problemets komplekse natur vurderer Kommissionen, at der på nuværende tidspunkt er behov for en bredere debat.

1. INDLEDNING

Direktiv 1999/2/EF og 1999/3/EF om bestråling af levnedsmidler trådte i kraft den 20. september 2000. Fra den 20. marts 2001, har alle bestrålede levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser på Fællesmarkedet været omfattet af bestemmelserne i disse direktiver. Et vigtigt spørgsmål er dog stadig ubesvaret:

Hvilke levnedsmidler skal godkendes til behandling med ioniserende stråling på fællesskabsplan?

Under de diskussioner, som førte til vedtagelse af ovennævnte direktiver, nåede Rådet og Europa-Parlamentet kun til enighed om at give tilladelse på EU-plan til at en enkelt levnedsmiddelkategori kan behandles med stråler: "tørrede aromatiske krydderier, herunder krydderurter". Der blev med direktiv 1999/2/EF indført krav om, at Kommissionen skulle fremsende et forslag senest 31. december 2000 for at fuldende EU's positivliste over levnedsmidler, som må strålebehandles; dette forslag skulle vedtages gennem den fælles beslutningsprocedure. I mellemtiden kan medlemsstaterne opretholde eksisterende nationale tilladelser til bestråling af visse levnedsmidler og kan fortsat, i overensstemmelse med traktaten, anvende eksisterende nationale restriktioner eller forbud.

Før Kommissionens tjenestegrene udarbejdede et forslag til Europa-Parlamentet og Rådet om en positivliste for Fællesskabet, iværksattes i efteråret 2000 en åben diskussion med forbrugerorganisationer, industriorganisationer og andre interesserede vedrørende strategien for udarbejdelse af positivlisten. Der blev udsendt et debatoplæg, som i hovedtræk beskrev strategien, og opfordrede til kommentarer.

2. RETLIG BAGGRUND

Strålebehandlede levnedsmidler er omfattet af

- Europa-Parlamentets og Rådets rammedirektiv 1999/2/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling; rammedirektivet omfatter generelle og tekniske aspekt i forbindelse med gennemførelse af processen, mærkning af bestrålede levnedsmidler og betingelserne for at give tilladelse til bestråling af levnedsmidler.

- Europa-Parlamentets og Rådets gennemførelsesdirektiv 1999/3/EF om opstilling af en fællesskabsliste over levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling. Indtil videre er kun en enkelt levnedsmiddelkategori opført på Fællesskabets positivliste over strålebehandling: "tørrede aromatiske krydderier, herunder krydderurter".

I rammedirektivet gøres der særligt opmærksom på, at

1. Der kun gives tilladelse til behandlingen af et særligt levnedsmiddel, hvis

- der kan godtgøres et rimeligt teknologisk behov

- der ikke er nogen sundhedsmæssig risiko

- det er til fordel for forbrugeren

- bestråling ikke træder i stedet for hygiejnisk sundhedsmæssig praksis eller god fremstillingsmæssig eller landbrugsmæssig praksis.

2. Der skal foretages mærkning af alle bestrålede levnedsmidler eller levnedsmidler indeholdende bestrålede ingredienser.

3. For at et levnedsmiddel kan opføres på positivlisten, kræves en positiv udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler.

4. Kommissionen skal inden 31. december 2000 fremlægge et forslag med henblik på at fuldende Fællesskabets positivliste over levnedsmidler, som må strålebehandles.

5. Medlemsstaternes nationale tilladelser til at strålebehandle visse levnedsmidler kan opretholdes, indtil den færdige positivliste træder i kraft.

6. Indtil en færdig positivliste træder i kraft, kan medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaten desuden opretholde restriktioner eller forbud mod bestrålede levnedsmidler.

7. Medlemsstaterne skal sikre, at de analysemetoder, der anvendes til at påvise bestrålede levnedsmidler, er validerede eller standardiserede.

8. Levnedsmidler, herunder levnedsmidler, der importeres fra tredjelande, må kun bestråles i godkendte bestrålingsanlæg.

3. VIDENSKABELIG BAGGRUND

På grundlag af videnskabelige undersøgelser konkluderede FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO), Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA) og Verdenssundhedsorganisationen (WHO) i 1980 at bestråling af ethvert levnedsmiddel med en dosis på 10 kGy eller derunder regnes for sikker. Faktisk opfordrer WHO til brug af bestråling for at mindske forekomsten af levnedsmiddelbårne sygdomme, som er forårsaget af mikroorganismer.

På baggrund af det arbejde, som FAO/IAEA/WHO har gjort, kom Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler med udtalelser om bestrålede levnedsmidler i 1986, 1992 og 1998 og gav positive udtalelser om bestråling af en række levnedsmidler (frugt, grøntsager, kornprodukter, stivelsesholdige knolde, krydderier, fisk, skaldyr, fersk kød, fjerkræ, camembert af råmælk, frølår, gummi arabicum, kasein/kaseinater, æggehvide, valsede kornprodukter, rismel, blodprodukter). Den Videnskabelige Komité For Levnedsmidler understregede, at bestråling af levnedsmidler ikke må anvendes til at kompensere for skødesløs behandling af levnedsmidler eller til at skjule, at de ikke er egnede som fødevarer.

I 1999 udgav FAO/IAEA/WHO en studiegruppes rapport om levnedsmiddelsundhed i forbindelse med produkter, der er bestrålet med doser på over 10 kGy. Studiegruppen konkluderede, at levnedsmidler, der er bestrålet, både er sikre at indtage og ernæringsmæssigt i orden, uanset den dosis, der er passende for at opnå det teknologiske formål.

Der findes pålidelige påvisningsmetoder for de fleste af de levnedsmiddeltyper, som kan bestråles. Disse metoder er validerede og er enten allerede standardiseret af Den Europæiske Standardiseringsorganisation eller er på vej til at blive standardiserede. Det er således muligt i de fleste tilfælde at foretage en analytisk kontrol af, hvorvidt bestrålede levnedsmidler er korrekt mærkede. I andre tilfælde kan kontrol af dokumenter anvendes som alternativ.

4. ANVENDELSE

Selvom eksisterende tilladelser i visse medlemsstater (se bilag) giver mulighed for bestråling af en række levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, er der i praksis kun få, som bestråles. Procentdelen af et givet levnedsmiddel, som behandles med ioniserende stråling, er i de fleste tilfælde lav.

Bestråling anvendes for at mindske antallet af mikroorganismer i levnedsmiddelingredienser, som er beregnet til fremstilling af industrielt producerede, sammensatte levnedsmidler med henblik på at forlænge de færdige produkters holdbarhed. Dette er især tilfældet med ingredienser, som tilsættes produkter, der ikke opvarmes under fremstillingsprocessen - som f.eks. yoghurt med flager af korn eller hvid ost med urter og krydderier. Der er ikke nødvendigvis behov for at bestråle de sammen levnedsmidler/levnedsmiddelingredienser (flager af korn, tørrede frugter osv.), hvis de er beregnet til at blive anvendt til samme formål af den endelige forbruger, eftersom den nødvendige holdbarhedstid for hjemmelavede produkter er meget kortere, og det normale mikrobielle niveau ikke indebærer nogen sundhedsrisiko, så længe forbrugerne opbevarer og håndterer ingredienserne på normal og rimelig vis.

Bestråling anvendes også til visse levnedsmidler, som kan være kontaminerede med salmonella, listeria eller andre skadelige mikroorganismer (f.eks. kyllingekød, æg, ost fra råmælk), og som er beregnet til at blive anvendt direkte af forbrugeren. Nogle af disse produkter, især frølår og rejer, bliver ofte ikke tilstrækkeligt opvarmet under tilberedningen til, at disse skadelige mikroorganismer kan ødelægges, eller de indtages uden yderligere varmebehandling og kan give anledning til krydskontaminering.

5. EKSISTERNDE FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGER TIL AT SIKRE HYGIEJNEN PÅ ANDRE MÅDER END VED STRÅLEBEHANDLING AF LEVNEDSMIDLER

Regler om fødevarehygiejne er fastlagt i Rådets direktiv 93/43/EØF om levnedsmiddelhygiejne og i en række rådsdirektiver om produktion og afsætning af animalske produkter. Disse bestemmelser sætter for alle levnedmidlers vedkommende et højt niveau for beskyttelse af forbrugernes sundhed. Disse krav tillægges i brede kredse afgørende betydning for at få sikre levnedsmidler, også på internationalt niveau gennem Codex Alimentarius. Erfaringen har vist, at nøje overholdelse af disse regler effektivt giver sikre levnedsmidler, uden at der er behov for at tage andre forholdsregler som f.eks. afsluttende dekontaminering. Imidlertid viser det sig også, at visse levnedsmidler p.g.a. begrænsninger i selve fremstillingsprocessen kan indebære en mikrobiologisk restrisiko. Under disse omstændigheder kan det være nødvendigt enten at tillade reduktion af det mikrobielle niveau i det endelige produkt eller at forbyde det pågældende levnedsmiddel. Dette anerkendes i Kommissionens forslag om fødevarehygiejne, som foreskriver yderligere dekontaminerende foranstaltninger for visse levnedsmidler med en særlig høj risikoprofil. Det fremgår tydeligt, at hvor sådanne foranstaltninger gennemføres, tilsidesætter det på ingen måde hygiejnekravene, og at dekontaminering kun kan finde sted i overensstemmelse med de betingelser for anvendelse, der skal defineres af den relevante videnskabelige komité. Målet hermed er at undgå uhensigtsmæssig dekontaminering.

6. HØRING AF FORBRUGERORGANISATIONER, INDUSTRIORGANISATIONER OG ANDRE INTERESSEREDE I FORBINDELSE MED EN STRATEGI FOR UDARBEJDELSE AF EN POSIVLISTE, DER GÆLDER FOR HELE FÆLLESSKABET

Den 27. september 2000 sendte Kommissionens tjenestegrene et debatoplæg om bestråling af levnedsmidler til europæiske forbrugerorganisationer og europæiske industriorganisationer med fokus på spørgsmåls om, hvilke levnedsmidler der skal kunne godkendes til strålebehandling i EU. Oplægget blev også lagt på generaldirektoratets hjemmeside for at give andre interesserede mulighed for at komme med kommentarer (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sfp/fi_index_en.html). Oplægget indeholdt et forslag til strategien for udarbejdelse af en EU-dækkende positivliste og kan opsummeres således:

- Ifølge rammedirektivet skal bestråling medføre en fordel for forbrugeren. Det blev hævdet, at der kan være tale om en fordel for forbrugeren, hvis eventuelle sundhedsrisici mindskes, eller produkternes holdbarhed forlænges. Udover at en forlænget holdbarhed kan være praktisk, kan den muligvis også bidrage til at mindske varens pris.

- Ifølge rammedirektivet skal der være tale om et rimeligt teknologisk behov. Det blev hævdet, at visse produkter bestråles med betydelige doser i mindst en medlemsstat, hvilket kan ses som tegn på, at der er et teknologisk behov herfor i det mindste i den pågældende medlemsstat.

- Ifølge rammedirektivet kræves det, at bestråling ikke må træde i stedet for god hygiejnepraksis. Det blev hævdet, at dette kan opnås ved at indskrænke tilladelse til bestråling, så det kun omfatter produkter, der i ubehandlet tilstand indebærer en uacceptabel sundhedsrisiko for forbrugerne, og for hvilke der ikke findes hensigtsmæssige alternativer til dekontaminering.

I oplægget blev det angivet, at følgende produkter under anvendelse af denne strategi kunne optages på positivlisten:

- Dybfrosne aromatiske krydderurter, tørret frugt, flager af kornprodukter samt kornspirer. Disse levnedsmiddelingredienser anvendes hovedsageligt i sammensatte levnedsmidler, som f.eks. mælkebaserede produkter, der ikke opvarmes under fremstillingsprocessen.

- Kyllingeaffald, æggehvide og gummi arabicum (tilsætningsstof). Disse levnedsmiddelingredienser kan være kontaminerede og må nødvendigvis dekontamineres for at mindske sundhedsrisici og forlænge holdbarheden.

- Frølår og rejer uden skal overholder muligvis ikke hensigtsmæssige mikrobiologiske standarder på grund af de anvendte fangst- og tilvirkningsmetoder. Disse produkter er beregnet til direkte anvendelse hos den endelige forbruger, og dekontaminering øger således sikkerheden.

På samme grundlag vil følgende produkter sandsynligvis ikke kunne optages på positivlisten, skønt Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler gav en positiv udtalelse vedrørende deres sikkerhed:

- Friske frugert og grøntsager, kornprodukter, stivelsesholdige knolde (kartofler), fisk, camembert af råmælk, kasein, rismel og blodprodukter. Disse produkter bestråles ikke i medlemsstaterne eller kun i meget beskedent omfang, når det er tilladt. Dette kan udlægges som indikation af et utilstrækkeligt teknologisk behov.

- Fersk rødt kød og fjerkrækød(1). For ikke at modarbejde god hygiejnepraksis bør der tilskyndes til at gennemføre foranstaltninger, som forbedrer hygiejneforholdene ved fremstilling af disse levnedsmidler, frem for efterfølgende at dekontaminere levnedsmidlerne via bestråling.

7. RESULTATERNE AF HØRINGEN

Der blev i alt modtaget 33 kommentarer fra forbruger- og industriorganisationer, USA's regering, FAO/WHO's internationale rådgivende gruppe vedrørende levnedsmiddelbestråling, virksomheder og borgere (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sfp/fi_index_en.html).

7.1. Forbrugerorganisationernes synspunkter

Forbrugerorganisationerne gav udtryk for meget kritiske synspunkter. De hævder, at bestråling af levnedsmidler er unødvendig, hvis man følger god hygiejnepraksis. Et "rimeligt teknologisk behov" defineres ikke af den kendsgerning, at et produkt allerede bliver bestrålet i væsentligt omfang i en medlemsstat. Der er risiko for, at bestråling træder i stedet for god hygiejnepraksis. Der er blevet stillet spørgsmålstegn ved forbrugernes fordele ved bestrålede levnedsmidler, eftersom øget holdbarhed for fødevarer ikke ville være i forbrugernes, men i producenternes interesse. Der bør i stedet være fokus på at forbedre levnedsmiddelproduktionen i primærleddet, i opbevaringen og fremstillingsprocessen.

7.2. Industriorganisationers og andre involveredes synspunkter

Der ligger mere divergerende synspunkter bag de kommentarer, som industriorganisationer og andre involverede parter indsendte.

Kommentarer, der støtter levnedsmiddelbestråling

Bestrålingsindustrien går klart ind for, at der gives tilladelse til bestråling af alle produkter, som Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler har udtalt sig positivt om. FAO/WHO's internationale rådgive gruppe vedrørende bestråling af levnedsmidler, som har mandat til at evaluere og rådgive om levnedsmiddelbestråling globalt. USA's regering og visse forskningsorganisationer/institutter gav udtryk for samme holdning.

Hovedargumenterne er, at levnedsmiddelbestråling ifølge det videnskabelige samfund er sikker og bidrager til at øge forbrugerbeskyttelsen ved at destruere skadelige organismer i levnedsmidler (rødt kød, fjerkræ osv.). Hvis teknikken anvendes i overensstemmelse med god fremstillingspraksis, vil den ikke træde i stedet for god hygiejnepraksis. Der er ingen begrundelse for at forbyde/indskrænke anvendelsen af levnedsmiddelbestråling i EU. Den globale handelsliberalisering via WTO kræver, at de nationale myndigheder baserer deres bestemmelser på Codex-standarder, videnskabelige undersøgelser og egentlige risikoanalyser. Selvom det anerkendes, at forbedret hygiejne skal prioriteres højst, understreges det, at hygiejneforanstaltninger ikke har kunnet forhindre forekomsten af skadelige mikroorganismer især i rødt kød og kyllingekød. Mange lande har givet tilladelse til bestråling af et antal levnedsmidler, herunder rødt kød og fjerkræ. Desuden er levnedsmiddelbestråling den bedste erstatning for gasdesinfektion af frugt og grøntsager med henblik på at fjerne skadedyr. Bestråling af levnedsmidler er en potentiel erstatning for skadelige kemikalier. De nuværende lave bestrålingsdoser indikerer ikke, at der "ikke er et teknologisk behov", eftersom sociale, miljømæssige og økonomiske faktorer har langt større vægt end teknologiske behov, videnskabelige beviser og forbrugerfordele.

Kommentarer imod levnedsmiddelbestråling

Levnedsmiddelindustrien, navnlig producenter og erhversdrivende beskæftiget med kødprodukter, tørret frugt/tørrede grøntsager, kartofler, mælkeprodukter, kornflager og te modsætter sig, at deres produkter opføres på listen. De nuværende procedurer til sikring af god hygiejne betragtes som tilstrækkelige (intet teknologisk behov). HACCP-systemerne bør have førsteprioritet for at forbedre hygiejnen. Tilladelse til bestråling ville påvirke disse produkters image negativt. Bestråling af friske frugter og grøntsager for at hæmme spiring og forsinke modning kan vildlede forbrugerne med hensyn til produkternes alder og friskhed. The Confederation of the Food and Drink Industries of the EU (CIAA) vurderer, at levnedsmiddelproducenter sandsynligvis ikke vil gøre brug af levnedsmiddelbestråling, før forbrugernes tillid til teknologien er sikret. CIAA mener, at det dårlige image, som levnedsmiddelbestråling har, ville blive yderligere forværret, hvis det blev tilladt at bestråle alle de produkter, som Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler kom med positive udtalelser om. Der er risiko for, at bestråling af levnedsmidler træder i stedet for god hygiejnepraksis og fører til illoyal handelspraksis. Enhver udvidelse af listen bør ledsages af en informationskampagne, som forklarer forbrugerne, at der er tale om en sikrer teknologi. Spørgsmålet om udvidelse af listen bør udsættes.

7.3. Resumé af høringens resultater

Betingelserne for at give tilladelse til levnedsmiddelbestråling som fastlagt i EF-lovgivningen, navnlig at bestråling ikke må træde i stedet for god hygiejnepraksis, at der skal være et teknologisk behov og en fordel for forbrugerne, bliver både udlagt som argumenterer, der taler for og imod optagelse af visse produkter på positivlisten.

Forbrugerorganisationerne er enten helt og holdent imod yderligere tilladelser, eller de ønsker, at teknikken bliver anvendt så restriktivt som muligt. I modsætning hertil hævder bestrålingsindustrien, med støtte fra FAO/WHO's rådgivende gruppe, USA's regering og nogle forskningssammenslutninger og -institutter, at der ikke er nogen videnskabelig begrundelse for ikke at tilføje alle de produkter, om hvilke Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler har udtalt sig positivt, til listen.

Det er bemærkelsesværdigt, at de fleste levnedsmiddel- og erhvervssektorer ikke ønsker at se deres produkter optaget på positivlisten, hovedsageligt fordi de forventer negative reaktioner fra forbrugerne. Der er også tegn på, at levnedsmiddelindustriens anvendelse af bestrålede urter og krydderier er faldende p.g.a. EF-lovgivningens strenge krav til mærkning og de nationale myndigheders øgede tilsyn med korrekt mærkning. Kun visse særlige sektorer anbefaler, at der gives tilladelse til bestråling af deres produkter, f.eks. rejer, frølår, krebs og blodprodukter.

8. UDARBEJDELSE AF FORSKELLIGE FORSLAG TIL EN POSITIVLISTE

Mulighed 1

Levnedsmiddelindustrien er generelt imod den optagelse af levnedsmiddelingredienser på positivlisten, som blev foreslået i debatoplægget. Dette kan udlægges som indikation af et "utilstrækkeligt teknologisk behov". De eneste produkter, for hvilke der i høringen er fundet et klart behov, er rejer uden skal og frølår; det kan foreslås, at der gives tilladelse til bestråling af disse produkter. Forholdene i de subtropiske og tropiske lande, som disse produkter importeres fra, er af en sådan karakter, at en vis mikrobiel belastning ikke kan undgås.

Mulighed 2

Levnedsmiddelindustrien er først og fremmest imod optagelse af levnedsmiddelingredienser på positivlisten, fordi den frygter negative reaktioner fra forbrugerne. Kommissionen har ansvaret for at udforme en lovgivning, som er videnskabeligt underbygget, og som øger levnedsmiddelsikkerheden. Der er ingen tvivl om, at denne teknologi kan forbedre visse produkters sikkerhed. Således kunne Kommissionen foreslå produkter, som i væsentligt omfang bestråles i visse medlemsstater, nemlig dybfrosne aromatiske krydderurter, tørret frugt, kornflager og kornspirer, kyllingeaffald, æggehvide, gummi arabicum (tilsætningsstof), rejer uden skal og frølår.

Mulighed 3

Set i lyset af de divergerende synspunkter, som fremkom under høringsprocessen, kunne en tredje mulighed være at betragte den nuværende liste som komplet.

KONKLUSIONER

Levnedsmiddelbestråling påkalder sig interesse fra alle dele af samfundet, selvom den faktiske anvendelse af teknikken er begrænset. Selv i de lande - både i og uden for EU - som tillader bestråling af en lang række forskellige levnedsmidler, er de behandlede mængder i de fleste tilfælde meget små i sammenligning med de ubehandlede mængder. En undtagelse er dog frølår, som f.eks. i Frankrig altid bestråles, og - til en vis grad - rejer.

Det videnskabelige samfund, herunder Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler, mener, at bestråling er sikkert for forbrugernes helbred, hvis det indgår i god fremstillingspraksis. Ifølge EF's lovgivning skal alle bestrålede levnedsmidler mærkes, også selvom levnedsmidlerne kun indeholder en beskeden andel bestrålede produkter. Der findes tilstrækkelige pålidelige påvisningsmetoder, som tilsynsmyndighederne kan anvende, til at håndhæve korrekt mærkning.

I direktiv 1999/2/EF er betingelserne for at give tilladelse til bestråling af levnedsmidler fastlagt. Betingelserne er, at bestrålede levnedsmidler ikke må udgøre nogen sundhedsrisiko, at bestråling ikke anvendes i stedet for god hygiejnepraksis, at der er et rimeligt teknologisk behov herfor, og at det er til forbrugernes fordel. Høringen viste, at de sidste tre betingelser både kan udlægges som argumenter for og imod optagelse af visse produkter på positivlisten. Da Kommissionen var klar over, at betingelserne kunne debatteres, foreslog den i debatoplægget en kompromisløsning, der fokuserede på de få produkter, som allerede bestråles i væsentligt omfang i mindst en medlemsstat, og som er forbundet med hygiejneproblemer. Kommentarerne afslørede, at ethvert forslag til en EF-positivliste ville blive udsat for kritik fra den ene eller den anden side og sandsynligvis fra begge.

I betragtning af problemets komplekse natur vurderer Kommissionen, at der på nuværende tidspunkt er behov for en bredere debat med alle interesserede parter, før der fremsættes forslag vedrørende færdiggørelse af positivlisten.

(1) Siden udgivelsen af debatoplægget er maskinudbenet kød fra kvæg, får og geder blevet forbudt i kraft af Kommissionens beslutning 2001/233/EF af 14. marts 2001 (EFT L 84 af 23.3.2001, s. 59).

BILAG

LISTE OVER MEDLEMSSTATERNES TILLADELSER VEDRØRENDE LEVNEDSMIDLER OG LEVNEDSMIDDELINGREDIENSER, SOM DET ER TILLADT AT BEHANDLE MED IONISERENDE STRÅLING

(I henhold til artikel 4, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets dirketiv 1999/2/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling)

>TABELPOSITION>