EUROPA-KOMMISSIONEN Strasbourg, den 8.3.2022 COM(2022) 108 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET REPowerEU: En fælles europæisk indsats for mere sikker og bæredygtig energi til mere overkommelige priser





















INDLEDNING Efter Ruslands invasion af Ukraine har argumenterne for en hurtig omstilling til ren energi aldrig været stærkere eller klarere. EU importerer 90 % af sit gasforbrug, og Rusland leverer mere end 40 % af EU's samlede gasforbrug. Rusland tegner sig også for 27 % af olieimporten og 46 % af kulimporten. Andel af EU's import af naturgas, 2021 Kilde: Europa-Kommissionen EU skal være klar til ethvert scenarie. EU kan blive uafhængigt af russisk gas et godt stykke tid før udgangen af dette årti. Jo hurtigere og mere beslutsomt vi diversificerer vores forsyninger, fremskynder udbredelsen af grønne energiteknologier og mindsker vores energiefterspørgsel, jo hurtigere kan vi erstatte russisk gas. I denne meddelelse fremlægges nye tiltag, der skal øge produktionen af grøn energi, diversificere forsyningerne og mindske efterspørgslen, primært med fokus på gas, som i væsentlig grad påvirker elmarkedet, og hvor det globale marked er mindre likvidt. Fokus kan udvides til også at omfatte en udfasning af afhængigheden af russisk olie og kul, hvor EU har en bredere vifte af potentielle leverandører. Ved at fremskynde den grønne omstilling kan man reducere emissionerne, mindske afhængigheden af importerede fossile brændstoffer og beskytte sig mod prisstigninger. De stigende priser på fossile brændstoffer har især hårde konsekvenser for energifattige eller sårbare husholdningsforbrugere, som bruger en stor del af deres samlede indkomst på energiregninger, hvilket forværrer forskellene og ulighederne i EU. Virksomheder, navnlig energiintensive industrier, og landbrugsfødevaresektoren står over for højere produktionsomkostninger. For at forsyne virksomheder og husholdninger med økonomisk overkommelig, sikker og ren energi er det nødvendigt at gøre en beslutsom indsats, hvor der straks startes med prisafbødning og lagring af gas til brug for næste vinter. I.Håndtering af nødsituationen Meget høje energipriser skader økonomien. Den Europæiske Centralbank anslog før invasionen, at energiprischok vil reducere BNP-væksten med ca. 0,5 procentpoint i 2022. Fortsat høje energipriser vil sandsynligvis øge fattigdommen og påvirke virksomhedernes konkurrenceevne. Især har de energiintensive industrier haft højere produktionsomkostninger. Høje energipriser betyder også højere priser på andre råvarer, navnlig fødevarer. En kombination af højere priser på energi, transport og fødevarepriser vil øge presset på lavindkomsthusholdninger, med større risici for fattigdom. Kommissionens værktøjskasse fra oktober 2021 har bidraget til at afbøde virkningerne af høje energipriser. Foranstaltningerne bør videreføres, så længe det er nødvendigt. Med henblik på at håndtere den nuværende nødsituation vil Kommissionen undersøge alle muligheder for nødforanstaltninger, der gør det muligt at begrænse gasprisernes afsmittende indvirkning på elpriserne, såsom midlertidige prisgrænser. Den vil hurtigst muligt høre alle de berørte aktører og foreslå løsningsmodeller i løbet af de kommende uger. Kommissionen vil også vurdere mulighederne for at optimere udformningen af elmarkedet med henblik på at høste fordelene ved billig energi. Den vil tage hensyn til den endelige rapport fra Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER) og andre bidrag om elmarkedets funktion om fordele og ulemper ved alternative prissætningsmekanismer for elektricitet. Den vil sørge for en passende opfølgning for at holde elpriserne på et overkommeligt niveau uden at afbryde forsyninger og yderligere investeringer i den grønne omstilling. 1.1.Afbødning af detailpriserne og støtte til stærkt udsatte virksomheder Kommissionen bekræfter, at det er muligt at indføre prisregulering og overførselsmekanismer for at hjælpe med at beskytte forbrugerne og vores økonomi. De retlige rammer for elmarkedet, særlig elektricitetsdirektivets artikel 5, giver medlemsstaterne mulighed for under de nuværende ekstraordinære omstændigheder at fastsætte detailpriser for husholdninger og mikrovirksomheder. I bilag 1 til denne meddelelse giver Kommissionen en detaljeret vejledning for at hjælpe medlemsstaterne med at udforme ordninger for regulerede priser. Dette kan eventuelt ledsages af incitamenter til energieffektivitet og -besparelser med henblik på at reducere energiregningerne. EU's statsstøtteregler giver medlemsstaterne mulighed for at yde kortsigtet hjælp til virksomheder og landbrugere, der er ramt af høje energipriser, og bidrage til at mindske deres eksponering for energiprisvolatilitet på mellemlang til lang sigt. Medlemsstaterne kan f.eks. tilbyde midlertidig støtte til virksomheder, der har likviditetsbehov som følge af de nuværende høje energipriser, uanset deres størrelse, på grundlag af rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering. Kommissionen vil som en prioritet behandle sådanne tilfælde med særlig vægt på gasforsyningsselskaber og mellemled, der står over for øgede forsyningsomkostninger som følge af afbrydelser af kontrakter.

EU's retningslinjer for statsstøtte som led i emissionshandelssystemet giver medlemsstaterne mulighed for specifikt at støtte de sektorer, der er mest udsat for CO2-lækage på grund af indirekte emissionsomkostninger. I landbrugssektoren giver statsstøttereglerne mulighed for investeringsstøtte til bæredygtig energi. I den igangværende revision af de pågældende regler øger Kommissionens forslag, der er i offentlig høring, mulighederne for at yde støtte til landbrugere. Kommissionen er klar til at udnytte den fulde fleksibilitet i sin statsstøtteværktøjskasse for at sætte medlemsstaterne i stand til at støtte virksomheder og sektorer, der er hårdt ramt af den aktuelle geopolitiske udvikling. For at sætte medlemsstaterne i stand til at afhjælpe de alvorlige forstyrrelser i økonomien som følge af Ruslands militære aggression mod Ukraine vil Kommissionen snart høre medlemsstaterne om behovene og anvendelsesområdet for nye, selvstændige midlertidige rammebestemmelser for krisestøtte. Sådanne rammebestemmelser kan f.eks. give mulighed for likviditetsstøtte til alle virksomheder, der direkte eller indirekte er berørt af krisen, og støtte til virksomheder, navnlig energiintensive forbrugere, for at kompensere for en del af deres øgede energiomkostninger som følge af prischokket siden den russiske invasion. Kommissionen har også hørt medlemsstaterne om målrettede ændringer af retningslinjerne for statsstøtte inden for rammerne af ETS, navnlig for at udvide listen over støtteberettigede sektorer, samtidig med at det sikres, at de gør brug af styrkede incitamenter til at forbedre energieffektiviteten og/eller dekarbonisere deres produktion og begrænse konkurrenceforvridninger mellem medlemsstaterne. For at finansiere sådanne nødforanstaltninger kan medlemsstaterne overveje midlertidige skatteforanstaltninger over for ekstraordinære fortjenester. Ifølge Det Internationale Energiagentur vil der med sådanne skattemæssige foranstaltninger på høje udbytter kunne tilvejebringes op til 200 mia. EUR i 2022 til delvist at kompensere for højere energiregninger. Sådanne foranstaltninger bør ikke have tilbagevirkende kraft, men bør være teknologineutrale og give elproducenterne mulighed for at dække deres omkostninger og beskytte markeds- og CO2-prissignalerne på lang sigt. I bilag 2 fastlægges de betingelser, som disse instrumenter skal opfylde. Medlemsstaterne kan også anvende ETS-indtægter, der er højere end forventet. Fra den 1. januar 2021 til den 28. februar 2022 beløb indtægterne fra auktioneringen af EU ETS-kvoter sig til ca. 30 mia. EUR. Kommissionen mindede i sin meddelelse om finanspolitiske retningslinjer for 2023 om, at den såkaldte "generelle undtagelsesklausul" i stabilitets- og vækstpagten fortsat vil finde anvendelse i 2022, hvilket giver medlemsstaterne mulighed for at træffe ekstraordinære foranstaltninger under de nuværende ekstraordinære omstændigheder. 1.2.Forberedelser til næste vinter ved at sikre tilstrækkelig gaslagring Gasforsyningerne er tilstrækkelige indtil slutningen af denne vinter, selv i tilfælde af en fuldstændig afbrydelse af forsyninger fra Rusland. For at sikre en god forberedelse til næste vinter bør opfyldningen af gaslagre i hele EU begynde nu. I opvarmningssæsonen mindsker oplagringen behovet for at importere yderligere mængder. Lagring bidrager til at dæmpe forsyningschok. Gaslagringen forsyner os med 25-30 % af den gas, der forbruges om vinteren. Gaslagringsniveauerne har vist sig at være særligt lave på anlæg, der ejes af enheder i tredjelande (dvs. Gazprom). Sideløbende hermed bør transmissionssystemoperatørerne også koordinere foranstaltninger for at ajourføre og optimere den kapacitet, der er til rådighed i nettet i tilfælde af mindskede eller slet ingen strømme og pres fra øst. Kommissionen vil senest i april fremsætte et lovgivningsforslag for at sikre et passende årligt oplagringsniveau. I henhold til dette forslag skal det sikres, at de eksisterende oplagringsinfrastrukturer på EU's område er fyldt op til mindst 90 % af deres kapacitet senest den 1. oktober hvert år. For at gøre oplagring mere attraktiv for markedsdeltagerne vil Kommissionen foreslå at forhøje fradragsniveauet til 100 % som et incitament til at genopfylde lagre. En EU-gaslagringspolitik vil sikre retfærdighed og gøre det muligt at bruge eksisterende infrastruktur på en intelligent måde og samtidig begrænse behovet for ny infrastruktur, da ikke alle medlemsstater har underjordiske oplagringsfaciliteter på deres område. Lovgivningsforslaget vil indeholde en mekanisme, der skal sikre en retfærdig fordeling af de omkostninger, der er knyttet til forsyningssikkerheden. Ved at have et garanteret højt opfyldningsniveau opnås der fordele i form af forsikringsværdi mod forsyningsrisici og prisdæmpende virkninger om vinteren, og disse fordele gælder ikke kun for det land, hvor oplagringsstedet ligger. Samkøringslinjer er afgørende for at sikre uafbrudte energistrømme i hele EU. Hvis der er behov for ny infrastruktur, bør den være brintkompatibel. I lyset af de aktuelle geopolitiske forhold forudser Kommissionen, at man i dette lovgivningsforslag vil udpege gaslagring som en kritisk infrastruktur og indføre bestemmelser til håndtering af ejerskabsrisici for gasinfrastruktur. Medlemsstaterne vil skulle kræve, at den regulerende myndighed eller en anden kompetent myndighed, som er udpeget af medlemsstaten, attesterer, at det ikke bringer forsyningssikkerheden i fare, hvis infrastruktur ejes af en eller flere personer fra et tredjeland. Der vil skulle foretages en sådan vurdering for alle nuværende og fremtidige oplagringsoperatører. På kort sigt og i afventning af lovgivningsproceduren bør medlemsstaterne handle, som om lovgivningen allerede var indført, og træffe foranstaltninger til at sikre genopfyldning af lagre i tide til næste vinter. Som fastsat i den gældende forordning om gasforsyningssikkerhed skal de desuden indgå solidaritetsordninger. I betragtning af den aktuelle kontekst bør dette ske hurtigst muligt. For at tilskynde til genopfyldning kan medlemsstaterne yde støtte til leverandører i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, f.eks. i form af garantier ("tovejsdifferencekontrakt"). Kommissionen kan på sin side koordinere genopfyldningsarbejdet, f.eks. gennem fælles indkøb, indsamling af ordrer og matchning af leverancer. En fælles europæisk platform for indgåelse af gasforsyningskontrakter baseret på bilaterale forhandlinger med store gasproducenter vil bidrage til diversificering og intelligent risikostyring og dermed garantere forsyningssikkerhed på gunstige vilkår for alle købere i hele EU. Kommissionen viderefører desuden sin undersøgelse af gasmarkedet som reaktion på bekymringer vedrørende potentielle konkurrenceforvridninger hos virksomheder, der er aktive på de europæiske gasmarkeder, navnlig den russiske gasleverandør Gazprom. Dette selskab udviser en usædvanlig forretningsadfærd, og det gennemsnitlige opfyldningsniveau for Gazprom-lagrene i EU er på ca. 16 %, mens niveauet for opfyldning af lagre, der ikke sorterer under Gazprom, ligger på 44 %. Kommissionen er som en prioritet i færd med at undersøge alle påstande om Gazproms eventuelle konkurrencebegrænsende handelspraksis og indhenter yderligere oplysninger fra markedsaktørerne. Kommissionen arbejder fortsat sammen med de naboer og partnere på Vestbalkan og i Energifællesskabet, som lider under samme afhængighed af fossile brændstoffer og eksponering for prisstigninger som EU og også har de samme langsigtede klimamål. For så vidt angår Ukraine, Moldova og Georgien er EU rede til at yde støtte for i fornødent omfang at sikre pålidelig og bæredygtig energi. Den igangværende indsats for i nødsituationen at synkronisere de ukrainske og moldoviske elnet med det kontinentale europæiske net er et klart udtryk for denne forpligtelse. II.REPower EU: afskaffelse af vores afhængighed af russiske fossile BRÆNDSTOFFER Vi kan udfase vores afhængighed af fossile brændstoffer fra Rusland et godt stykke tid før 2030. Med henblik herpå foreslår Kommissionen en REPowerEU-plan, der vil øge modstandsdygtigheden i energisystemet i hele EU baseret på to søjler: ·Diversificering af gasforsyningerne gennem øget import af LNG og rørledningsimport fra ikke-russiske leverandører og højere niveauer af biometan og brint. ·Hurtigere reduktion af vores afhængighed af fossile brændstoffer i boliger, bygninger og industrien og i elsystemet ved at sætte skub i øget energieffektivitet, øge andelen af vedvarende energi og afhjælpe infrastrukturflaskehalse. En fuldstændig gennemførelse af vores Fit for 55-forslag vil reducere vores gasforbrug med 30 %, svarende til 100 mia. m³, inden 2030. Kombineret med en yderligere gasdiversificering og flere vedvarende gasser vil man ved at fremskynde energibesparelser og elektrificering samlet kunne tilvejebringe, hvad der svarer til mindst 155 mia. m³ importeret russisk gas.

Princippet om energieffektivitet først er mere relevant end nogensinde og bør anvendes i alle sektorer og alle politikker med foranstaltninger vedrørende efterspørgselsreaktion, som supplerer foranstaltninger på forsyningssiden. I betragtning af omstændighederne kan medlovgiverne også overveje at styrke Fit for 55-forslagene med højere eller tidligere mål for vedvarende energi og energieffektivitet. REPOWER EU-SPOR FOKUS FF55-AMBITIONER frem til 2030 REPOWEREU-FORANSTALTNING ERSTATTET VED UDGANGEN AF 2022 (ækvivalens i mia. m³) skøn UD OVER FF55 FREM TIL 2030 (ækvivalens i mia. m³) skøn GASDIVERSIFICERING NATURGAS, IKKE FRA RU — LNG-diversificering 50* 50 — Diversificering af rørledningsimport 10 10 MERE VEDVARENDE GAS Produktion af 17 mia. m³ biomethan, besparelse på 17 mia. m³ Forøgelse af produktionen af biomethan til 35 mia. m³ inden 2030 3,5 18 5,6 mio. ton vedvarende brint, besparelse på 9-18,5 mia. m³ Forøgelse af brintproduktion og -import til 20 mio. ton inden 2030 — 25-50 ELEKTRIFICERING AF EUROPA BOLIGER Energieffektivitetsforanstaltninger, besparelse på 38 mia. m³ Energibesparelser i hele EU, f.eks. ved at sænke termostaten for bygningsopvarmning med 1 °C, besparelse på 10 mia. m³ 14 10 Medregnet under de samlede VE-tal nedenfor Fremskyndelse af tagmonterede solcelleanlæg — op til 15 TWh inden for et år 2.5 Fremskyndet 30 mio. nye varmepumper installeret i 2030, besparelse på 35 mia. m³ i 2030 Fremskyndet udbredelse af varmepumper ved at fordoble udbredelsen, dvs. i alt 10 mio. enheder over de næste 5 år 1.5 Fremskyndet ELSEKTOREN Udbredelse af 480 GW vindkapacitet og 420 GW solkapacitet, besparelse på 170 mia. m³ (og produktion af 5,6 mio. ton grøn brint) Fremskyndelse af vind- og solenergi, forøgelse af den gennemsnitlige udbredelsesgrad med 20 %, besparelse på 3 mia. m³ gas og yderligere kapacitet på 80 GW inden 2030 for at tage højde for en højere produktion af vedvarende brint. 20 Gasbesparelser som følge af højere ambitioner medregnet under grøn brint, resten er fremskyndet INDUSTRIOMLÆGNING ENERGIINTENSIVE INDUSTRIER Fremskyndelse af elektrificering og udbredelse af vedvarende brint Fremskyndelse af Innovationsfonden og udvidelse af anvendelsesområdet til også at omfatte CO2-differencekontrakter Gasbesparelser medregnet under målene for vedvarende brint og vedvarende energi *Alle tal er skøn Kommissionen er rede til at foreslå en REPowerEU-plan baseret på i dialog med medlemsstaterne at identificere de mest hensigtsmæssige projekter og reformer på nationalt og regionalt plan og EU-plan. En sådan plan vil bygge på nationale energi- og klimaplaner og ajourføringer heraf, eksisterende genopretnings- og resiliensplaner, operationelle programmer under samhørighedspolitikken og andre relevante planer og behov for modstandsdygtighed over for klimaændringer. Projekter, der bidrager til færdiggørelsen af det indre energimarked, og projekter med en stærk grænseoverskridende dimension bør prioriteres, f.eks. den kritiske sammenkobling mellem Portugal, Spanien og Frankrig og mellem Bulgarien og Grækenland. Sådanne projekter vil forbedre sammenkoblingen af de europæiske gas- og elnet og anden infrastruktur og synkronisere vores elnet fuldt ud, f.eks. mellem de baltiske stater og det europæiske kontinentale net. Medlemsstaternes planer bør understøttes af en regional analyse. Kommissionen vil yde støtte ligesom i forbindelse med genopretnings- og resiliensplaner og teknisk bistand via instrumentet for teknisk støtte. Finansieringsbehovene vil blive vurderet på grundlag af en omfattende kortlægning af medlemsstaternes behov og af investeringsbehovene på tværs af grænserne. For at opfylde disse behov bør alle ressourcer og værktøjer, der er til rådighed på nationalt plan og EU-plan, mobiliseres, idet offentlig finansiering skal udformes med henblik på at tiltrække private investeringer. 2.1. Diversificering af gasforsyningerne 2.1.1. Import af LNG og rørledningsimport EU modtog i januar 2022 en ekstraordinær stor LNG-forsyning, som har opretholdt gasforsyningssikkerheden for denne vinter. EU vil på årsbasis kunne importere 50 mia. m³ mere LNG (f.eks. fra Qatar, USA, Egypten og Vestafrika). En diversificering af rørledningskilder (f.eks. Aserbajdsjan, Algeriet og Norge) kan bidrage til at spare yderligere 10 mia. m³ årlige af importen af russisk gas. Kommissionen vil som en prioritet vurdere, om der er behov for foranstaltninger og investeringer i brintforberedt gasinfrastruktur og sammenkoblinger med henblik på at afhjælpe flaskehalse for den fulde udnyttelse af EU's LNG-kapacitet. Sideløbende med diversificeringen af forsyningerne fremmer EU sine internationale partnerskaber. Kommissionen vil fortsætte drøftelserne i G7 og med de største globale købere af gas (Japan, Sydkorea, Kina og Indien) om markedsudviklingen på mellemlang sigt. 2.1.2. Forøgelse af EU's produktion af biomethan Hvis Fit for 55-målet for biomethan sættes op til det dobbelte, kan der opnås en årlig produktion på 35 mia. m³ i 2030. Med henblik herpå bør der i medlemsstaternes strategiske planer under den fælles landbrugspolitik kanaliseres midler til biomethan produceret af bæredygtige biomassekilder, herunder navnlig affald og restprodukter fra landbruget. 2.1.3. Brintfremmende initiativ Yderligere 15 mio. ton vedvarende brint ud over de 5,6 mio. ton, der er planlagt under Fit for 55, kan erstatte 25-50 mia. m³ importeret russisk gas om året inden 2030. Denne mængde vil bestå af yderligere 10 mio. ton importeret brint fra forskellige kilder og yderligere 5 mio. ton brint produceret i Europa, hvilket går videre end målene i EU's brintstrategi og maksimerer den indenlandske brintproduktion. Andre former for fossilfri brint, navnlig fra kerneenergi, kan også bidrage til at erstatte naturgas. Kommissionen vil videreudvikle de reguleringsmæssige rammer for at fremme det europæiske brintmarked og støtte udviklingen af integreret gas- og brintinfrastruktur, brintlagringsfaciliteter og havneinfrastruktur. Ny grænseoverskridende infrastruktur bør være kompatibel med brint. Kommissionen vil som en prioritet vurdere anmeldelser af statsstøtte til brintprojekter. Den forpligter sig til at afslutte vurderingen af de første vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse vedrørende brint senest 6 uger efter de deltagende medlemsstaters indgivelse af en fuldstændig anmeldelse. Det fælles mål bør være at gøre det muligt at afslutte vurderingen inden sommer. Desuden vil Kommissionen støtte pilotprojekter om produktion og transport af vedvarende brint i EU's naboskabsområde, begyndende med et Middelhavspartnerskab om grøn brint. Den vil også samarbejde med partnere om at indgå partnerskaber om grøn brint og med industrien om at oprette en global europæisk brintfacilitet, der fremmer medlemsstaternes adgang til økonomisk overkommelig vedvarende brint. 2.2. Hurtigere mindskelse af vores afhængighed af fossile brændstoffer

2.2.1. Udbredelse af sol- og vindenergi og varmepumper I Fit for 55 forudses der en fordobling af EU's solcelle- og vindkapacitet inden 2025 og en tredobling inden 2030, således at der i det årlige gasforbrug spares 170 mia. m3 senest i 2030. Ved at fremskynde udbredelsen af tagmonterede solcelleanlæg med op til 15 TWh i år vil EU kunne spare yderligere 2,5 mia. m³ gas. Kommissionen vil i juni fremlægge en meddelelse om solenergi med det formål at frigøre solenergipotentialet som en vigtig vedvarende energikilde i EU. På grundlag af en analyse af status for solenergi i hele EU vil der i solenergistrategien blive forelagt et europæisk initiativ for tagmonterede solcelleanlæg, hvori der identificeres hindringer og foreslås foranstaltninger til at fremskynde udbredelsen, samtidig med at det sikres, at offentligheden fuldt ud kan høste fordelene ved tagmonteret solenergi. Kommissionen vil bidrage til at videreudvikle værdikæden for sol- og vindenergi og for varmepumper, hvilket også vil styrke EU's konkurrenceevne og afhjælpe strategiske afhængighedsforhold. Hvis det er nødvendigt for at tiltrække tilstrækkelige private investeringer, vil foranstaltningerne omfatte kanalisering af EU-finansiering til næste generation af teknologier, mobilisering af InvestEU eller støtte fra medlemsstaterne. Der vil blive lagt særlig vægt på at fremskynde investeringerne i omskoling og opkvalificering af arbejdsstyrken, hvilket er afgørende for at støtte omstillingen. Kommissionen, medlemsstaterne og industrien bør fortsat nøje overvåge forsyningen af kritiske råstoffer og andre råstoffer, fremme strategiske partnerskaber for at sikre forsyningerne og overveje at træffe andre foranstaltninger som f.eks. strategisk lageropbygning, hvis det er nødvendigt. Ved at sætte det planlagte årlige tempo for udbredelsen af varmepumper op på det dobbelte i første halvdel af denne periode vil EU nå op på 10 mio. varmepumper i løbet af de næste fem år. Dermed kan der spares 12 mia. m³ for hver 10 mio. varmepumper, der installeres af husholdninger. Den fremskyndede markedsudbredelse af varmepumper vil kræve hurtig opskalering af hele forsyningskæden og blive ledsaget af foranstaltninger til fremme af renovering af bygninger og modernisering af fjernvarmesystemer. Ud over sådanne bolig- og byggeprojekter vil energiforsyninger baseret på vind- og solenergi og andre lavemissionskilder til brug for elproduktionen også mindske vores afhængighed af gas. 2.2.2. Dekarbonisering af industrien REPowerEU-planen vil kunne fremskynde udbredelsen af innovative brintbaserede løsninger og omkostningsmæssigt konkurrencedygtig elektricitet fra vedvarende energikilder i industrisektorer. Kommissionen vil fremskynde gennemførelsen af Innovationsfonden for at støtte overgangen til elektrificering og brint, bl.a. gennem en EU-dækkende ordning for CO2-differencekontrakter, og for at styrke EU's produktionskapacitet inden for innovativt nul- og lavemissionsudstyr såsom elektrolysatorer, næste generation af sol- og vindenergi og andre teknologier. 2.2.3. Hurtigere godkendelsesprsocedurer En af forudsætningerne for at fremskynde projekter for vedvarende energi er, at godkendelsesprocedurerne forenkles og forkortes. Langvarige administrative procedurer er blevet udpeget som en af de største hindringer for investeringer i vedvarende energi og tilhørende infrastruktur. Dette bør imødegås gennem en fuldstændig og hurtig gennemførelse i national ret af det gældende direktiv om vedvarende energi, gennemførelse af de tilhørende reformer og foranstaltninger i medlemsstaternes genopretnings- og resiliensplaner samt bestemmelserne vedrørende godkendelse af infrastruktur i den reviderede TEN-E-ramme. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at planlægning, opførelse og drift af anlæg til produktion af energi fra vedvarende energikilder, deres tilslutning til nettet og selve det tilknyttede net anses for at være en overordnet offentlig interesse, der er vigtig for den offentlige sikkerhed og berettiget til at nyde fordel af den mest fordelagtige procedure i deres planlægnings- og godkendelsesprocedurer. Medlemsstaterne bør hurtigt kortlægge, vurdere og sikre passende land- og havområder, der er til rådighed for projekter for vedvarende energi, i overensstemmelse med deres nationale energi- og klimaplaner, bidragene til det reviderede 2030-mål for vedvarende energi og andre faktorer såsom tilgængeligheden af ressourcer, netinfrastruktur og målene i EU's biodiversitetsstrategi. Kommissionen vil i det kommende forslag til naturgenopretningslov foreslå, at medlemsstaterne, når de udarbejder deres nationale planer for opfyldelse af genopretningsmålene, bør tage hensyn til begrænsede og klart definerede områder som særligt egnede områder ("go-to"-områder) og samtidig så vidt muligt undgå miljømæssigt værdifulde områder. Medlemsstaterne kan benytte gennemgangen af deres planer inden for rammerne af direktivet om maritim fysisk planlægning til at fremme udbredelsen af projekter om vedvarende energi. Kommissionen vil i maj offentliggøre en henstilling om hurtig godkendelse af projekter vedrørende vedvarende energi og bidrage til at støtte udnyttelsen af alle de former for fleksibilitet, som EU-lovgivningen allerede indeholder, og fjernelsen af de resterende hindringer, uanset deres oprindelse. Kommissionen vil også fremlægge retningslinjer for, hvornår og hvordan reguleringsmæssige sandkasser er nødvendige for at muliggøre afprøvning af innovative teknologier, produkter eller tjenester, der tager sigte på at fremme sameksistensen af vedvarende energi og miljøbeskyttelse. Retningslinjerne vil fokusere på at fastlægge grænserne for reguleringsmæssige sandkasser, f.eks. gennem fastlæggelsen af tidsramme, område og fortsat myndighedstilsyn, for at minimere eventuelle risici. Kommissionen og EIB-Gruppen vil i 2022 indgå en aftale om de finansieringsmekanismer, der er bedst egnede til at fremme udviklingen af elkøbsaftaler i Europa, hvilket allerede er muligt under InvestEU. Dette vil omfatte lettere adgang til elkøbsaftaler for nye aftagere såsom SMV'er. Konklusion Udviklingen på energimarkederne i de seneste måneder og især de dramatiske ændringer i vores sikkerhedssituation i de seneste uger kræver en drastisk fremskyndelse af omstillingen til ren energi og dermed en forøgelse af Europas energiuafhængighed. Der er behov for øjeblikkelige foranstaltninger for at afbøde virkningerne af høje priser for husholdninger, landbrugere, virksomheder og industrien.