EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 9.11.2011 
SEK(2011) 1321 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning  
om et forbrugerprogram for 2014-2020 
{KOM(2011) 707 endelig} 
{SEK(2011) 1320 endelig}  
 
DA 2   DA Erklæring om ansvarsfraskrivelse  
Denne konsekvensanalyserapport forpligter kun  de tjenestegrene i Kommissionen, der har 
været involveret i udarbejdelsen, og den er  udarbejdet med henblik på at indhente 
bemærkninger og foregriber på ingen måde en  eventuel senere afgørelse truffet af 
Kommissionen. 
 
DA 3   DA 1. PROBLEMAFGRÆNSNING  
Forbrugerprogrammet efter 2013 (herefter benævnt "p rogrammet") understøtter 
gennemførelsen af de foranstaltninger, so m GD SANCO ønsker i ndført i relation til 
forbrugerpolitik fra 2014 og frem. Progr ammet bygger på resultaterne af det 
nuværende program (2007-2013). 
Det nye program har til formål at fremme den fremtidige forbrugerpolitik, der har til 
formål at gøre EU’s borger e til stærke og bevidste forb rugere på det indre marked, 
samt at supplere initiativ er rettet mod forsyning og udbud. 
Der er behov for en vis kontinuitet mellem det nuværende og de fremtidige 
programmer, hvilket også fremgik af resultaterne af midtvejsevalueringen af strategien og programmet for 2007-2013, hvor det blev understreget, at der er tale om 
en forholdsvis ny politik på EU-plan, so m kun kan fungere, hvis der er kontinuitet. 
Samtidig er en række nye samfundsudfordr inger blevet stadig mere udtalte, såsom 
den øgede kompleksitet i beslutningspro cessen (for store informationsmængder, 
større ansvar til forbrugerne som følge af liberalisering, avancerede produkter, 
tjenester og reklamer), behov for mere bære dygtige forbrugsmøns tre, muligheder og 
risici ved digitaliseringen, øget social udstøde lse samt antallet af sårbare forbrugere 
og en aldrende befolkning. 
De væsentligste problemer, der skal afhj ælpes med finansieringe n af foranstaltninger 
under det nye programmer, omfatter følgende: 
i) Sikkerhed  
Forskelle mellem medlemsstaterne i forb indelse med håndhævelsen af lovgivningen 
om produktsikkerhed, forekomst af usikre pr odukter på det indre marked, risici i 
forbindelse med globaliseringen af produk tionskæden, hvilket nødvendiggør et mere 
effektivt samarbejde mellem myndighederne om at forhindre farlige produkter i at 
komme ind på det indre mark ed og sikre passende foranstaltninger, når der opdages 
farlige produkter på markedet. Behov for at undersøge muligheden for at iværksætte 
initiativer inden for tjenesteydelsers sikke rhed. Mangel på en passende struktur på 
EU-plan til at sikre det størst mu lige udbytte af EU’s samfinansiering. 
ii) Forbrugeroplysning og -uddannelse  
• Underudviklet overvågning af forbrugermarkeder
 
Mangel på pålidelige data og analyser af høj kvalitet om, hvordan det indre marked 
fungerer for forbrugerne  
• Mangelfuld kapacitet hos forbrugerorganisationer , herunder mangel på 
ressourcer og ekspertise, navn lig i de nye medlemsstater 
• Mangel på gennemsigtige, sammenli gnelige, pålidelige og brugervenlige 
oplysninger  til forbrugerne, navnlig i sager på tværs af grænserne; dårligt 
kendskab til og forståelse af  de vigtigste forbrugerrettigheder og 
 
DA 4   DA beskyttelsesforanstaltning er blandt både forbruge re og detailvirksomheder; 
usikkerhed omkring troværdigheden af  "genveje" (f.eks. websteder med 
sammenligninger), navnlig på det digitale område 
• Utilstrækkelige værktøjer til forbrugeruddannelse  på EU-plan, navnlig hvad 
angår udvikling af det digitale miljø. 
iii) Forbrugerrettigheder og klagemuligheder 
• Ikke optimal beskyttelse af forbrugerrettigheder , navnlig i forbindelse med 
sager på tværs af grænserne 
• Behov for øget integration  af forbrugerinteresser i EU’s politikker 
• Forbrugernes vanskeligheder med at benytte sig af klagemuligheder , navnlig på 
tværs af grænserne 
iv) Håndhævelse  
• CPC-netværk (netværk af nationale håndhæ velsesmyndigheder) udnyttes ikke 
fuldt ud 
• Ringe kendskab til ECC-Net  (netværket af europæiske  forbrugercentre) blandt 
forbrugerne og behov for at styrke netværkets effektivitet . Administrativ byrde 
og mangel på stabilitet i fo rbindelse med den nuværende 
samfinansieringsprocedure 
v) Konklusion: fokusområder for foranstaltningerne under 
forbrugerprogrammet  
Selv om forbrugerpolitikken, som nævnt ovenf or, skal afhjælpe en  lang række vidt 
forgrenede problemer, betyder forbrugerprogr ammets forholdsvis ri nge størrelse, at 
de foranstaltninger, der skal finansiere s under programmet, skal være rettet mod  
særlige områder, hvor indgreb på EU-plan kan gøre en forskel og tilføre merværdi. 
Der er tre former for udvalgte områder for foranstaltningerne: 
1) Foranstaltninger, der svarer til de traktatfæstede juridiske forpligtelser og EU’s 
eksisterende regler for forbrugerbeskyttelse.  
• Finansiering af vedligeholdels e og korrekt funktion af RAPEX-
netværket, CPC-netværket for håndhævelsesmyndigheder og af databaserne over kosmetiske produkter. 
2) Foranstaltninger, som ikke kan eller ikke vil kunne gennemføres på nationalt 
plan, da de er på EU-niveau: 
• Hjælp til forbrugere i sager, der går på tværs af grænserne ved at: 
- samfinansiere driften af netværke t af europæiske forbrugercentre 
(ECC-netværk). Nationale myndigheder eller forbrugerorganisationer er 
 
DA 5   DA normalt ikke i stand til at rådgive og støtte forbrugerne i sager, der går på 
tværs af grænserne, 
- oprette og drive en ODR-platform, som også beskæftiger sig med 
grænseoverskridende sager 
• etablere et samarbejde med interna tionale partnere med henblik på at 
håndtere virkningerne af globalis eringen af produktionskæden på 
produktsikkerhed 
• støtte tilvejebringelsen af oplysni nger om forbrugermarkeder, som kan 
sammenlignes på EU-plan og anvendes til at foretage en benchmarking 
mellem medlemsstaterne og understøtte den politiske beslutningsproces på EU-plan 
• sikre, at forbrugernes interesser repræsenteres på EU-plan ved at yde 
økonomisk støtte til europæiske  forbrugerorganisationer. 
3) Foranstaltninger, der supplerer og  øger effektiviteten af de nationale 
foranstaltninger: 
• koordinering og samfinansiering af fælles aktioner inden for 
produktsikkerhed og håndhævelse af forbrugerrettigheder ("Sweeps") 
• støtte til oplysningskampagner om fo rbrugerspørgsmål i samarbejde med 
medlemsstaterne og andre aktører samt samarbejde med formidlere om at 
levere tydelige, gennemsigtige og påli delige oplysninger til forbrugerne 
• støtte til uddannelsen af nationale fo rbrugerorganisatione r, da det giver 
stordriftsfordele, uden hvilke udda nnelserne ville være dyrere at 
gennemføre på nationalt plan  
• etablering af en platform for udve ksling og deling af god praksis inden 
for forbrugeruddannelse.  
2. T
EST AF NÆRHEDSPRINCIPPET OG MERVÆRDI  
EU-foranstaltningen er baseret på artikel 169 og 12 i TEUF. 
Programmets støttemodtagere er forbrugere , nationale myndigheder med ansvar for 
forbrugerbeskyttelse  og forbrugerorganisationer, og de ts overordnede formål er at 
forbedre forbrugernes forhold i hele EU.  Programmet yder støtte til 
forbrugerorganisationer  på EU-plan og nationalt plan  samt til me dlemsstaternes 
nationale myndigheder med ansvar fo r produktsikkerhed og håndhævelse heraf.  
Programmet vil endvidere reelt fremme  anerkendte og innovative virksomheder , idet 
en effektiv forbrugerpolitik understøtt er det indre markeds korrekte funktion.  Endelig 
kan økonomiske aktører drage fordel af lige konkurrencevilkår, som er baseret på tydelige regler og en bedre koordinering af håndhævelsen.  Programmet vil i den 
forbindelse bidrage til at stimulere økonomisk vækst. 
 
DA 6   DA Programmet støtter målene for en frem tidig forbrugerpolitik med fokus på 
efterspørgselssiden i det indre marked. 
 
DA 7   DA  
i) Produktsikkerhed 
Kommissionens forpligtelse til at drive RAPE X-systemet er fastsat i direktivet om 
produktsikkerhed i almindelighed (GPSD) og forordning nr. 765/2008. Uden økonomisk støtte ville der ikke blive gennemf ørt tilstrækkeligt me d aktiviteter til at 
forbedre samarbejdet om markedsove rvågning og sikre en mere ensartet 
håndhævelse af lovgivninge n om produktsikkerhed. 
Foranstaltninger på EU-plan og samarbej de via GPSD-netværket giver bedre 
resultater end en række individuelle fora nstaltninger i medlemsstaterne, idet det 
udfylder datamangler, bl.a. ved anvendelse af  oplysninger, som er indsamlet af andre 
lande (f.eks. Kina), og forhindrer ulighede r på det indre marked. Dette er afgørende 
for reelt at sikre lige konkurrencevilkår fo r virksomheder. Det sikrer en konsekvent 
tilgang til risici i forbindelse med forbrugs goder og sikrer forbrugere i hele EU et 
højt beskyttelsesniveau. 
ii) Forbrugeruddannelse og -oplysning  
• Overvågning af forbrugermarkeder:
 For at sikre overvågning af det indre 
markeds konsekvenser for forbrugerne er det nødvendigt med bedre data og en 
øget overvågning af efterspør gselssiden i det indre marked. Det er kun muligt 
at indsamle og analysere sammenlignelige data på EU-plan og bruge disse data 
til en overordnet analyse af det indre markeds funktion samt at foretage benchmarking. Den harmoniserede metode til klassificering og indberetning af 
klager fra forbrugerne vil bi drage til at nå dette mål. 
Generelt er oplysningerne tilstrækkeligt pålidelige og repræsentative til ikke 
blot at kunne anvendes på EU-p lan, men også på nationalt plan. 
Adfærdsforskning og test foreta get specifikt med udgangspunkt i 
forbrugerpolitikken giver praktiske reds kaber til at udvikle bedre lovgivning. 
• Støtte til forbrugerorganisationer
: En stærk og konsekvent repræsentation af 
forbrugerbevægelsen på EU-plan levere r konsoliderede input fra forbrugerne til 
den politiske beslutningsproces i EU, EU’s institutioner og dialoger på EU-niveau. 
Det sikrer også direkte ansvar for og støtte til særligt svage organisationer i de 
nye medlemsstater. Kapacitetsopbygge nde foranstaltninger rettet mod 
nationale forbrugerorganisationer (k apacitetsopbygning) su pplerer nationale 
initiativer, giver stordrifts fordele, støtter udviklingen af transnationale netværk 
mellem deltagerne, herunder mentornetværk og peer-review netværk. 
• Forbrugeruddannelse og -oplysning 
Forbrugeroplysning og uddannelsesinitia tiver på EU-plan øger forbrugernes 
kendskab og tillid til grænseoverskrid ende transaktioner og støtter dermed 
gennemførelsen af det indre marked. De t fremmer udveksling af bedste praksis 
mellem medlemsstaterne og bidrager til oprettelsen af en fælles, 
sammenhængende og autoritativ kild e til oplysning/uddannelse på EU-plan. 
 
DA 8   DA  
iii) Forbrugerrettigheder og klagemuligheder 
• Sikring af et højt forbrugerbeskyttelsesniveau  i overensstemmelse med artikel 
169 i TEUF. 
• Forpligtelse til at inddrage  forbrugerinteresser, som fastsat i artikel 12 TEUF. 
• Klagemuligheder:  Det fremgår af eksisterende undersøgelser, at der er behov 
for at styrke forbrugernes klag emuligheder. Kommissionen vil i den 
forbindelse overveje initia tiver inden for alternative konfliktløsningsmetoder 
og online-konfliktløsningsmetoder. 
Alternative konfliktløsnings metoder er en billig, hurtig og nem måde for 
forbrugerne at klage på uden om domsto lene i hele EU. De r vil blive givet 
adgang til ordninger for alternative konfliktløsningsmetoder, der respekterer de vigtigste kvalitetsprinc ipper, hvilket sikrer lige konkurrencevilkår.  
Oprettelsen af en platform for online- konfliktløsningsmetoder gør det muligt at 
håndtere grænseoverskridende konflikter ve drørende onlinesalg af varer eller 
tjenester mere effektivt under de nationale ordninger for alternativ 
konfliktløsning, idet hele proceduren kan foregå online. Finansieringen af en 
europæisk platform muliggør en dvidere en koordineret tilgang
 og giver 
stordriftsfordele og synergier, som kun kan opnås med foranstaltninger på EU-
plan. 
iv) Håndhævelse  
• Kommissionen står for forval tningen af CPC-netværket  (netværk af nationale 
håndhævelsesmyndigheder). CPC-forordni ngen giver også mulighed for fælles 
projekter, fælles håndhævelsesforanstal tninger og udveksling af tjenestemænd. 
I den forbindelse er tilrettelæggelsen af fælles foranstaltninger mellem flere medlemsstater, såsom "Sweeps" (s amfinansieret af programmet og 
medlemsstaterne), et effektivt redskab. 
• ECC-netværket
 (netværk af europæiske forbrugercentre), som er 
samfinansieret af Kommissionen og medlemsstaterne, tilvejebringer et 
europæisk netværk, hvor forbrugerne kan bl ive oplyst om deres rettigheder, når 
de handler på tværs af grænserne,  og få hjælp til at klage over en 
erhvervsdrivende i en anden EU-medle msstat, hvis noget gå r galt. Nationale 
forbrugerorganisationer hjælper ikke  forbrugerne i sager vedrørende 
grænseoverskridende indkøb. Netværket best år af alle EU-medlemsstaterne og 
sikrer således, at forbrugerne kan få hj ælp i hele EU, og at deres rettigheder er 
beskyttet. 
3. POLITISKE MÅL  
Programmet har til formål at støtte det overordnede mål  for den fremtidige forbrugerpolitik, 
som er at gøre EU’s borgere til stærke og bevidste forbrugere på det indre marked . Den 
 
DA 9   DA europæiske forbrugerpolitik understøtter og supplerer de na tionale politikker, idet den 
tilstræber at give EU’s borgere mulighed for at  drage fuldt udbytte af fordelene ved det indre 
marked, samtidig med at deres sikkerh ed og økonomiske interesser beskyttes. 
Foranstaltningerne har til formål at fr emme følgende fire specifikke mål : 
i) Sikkerhed : for at konsolidere og øge produktsikkerheden via en effektiv 
markedsovervågning i hele EU 
ii) Oplysning og uddannelse : for at øge forbrugernes kendskab til deres rettigheder og 
fremme deres adgang til uddannelse og oplys ninger, tilvejebringe dokumentation for 
forbrugerpolitikken og støtte forbrugerorganisationer 
iii) Rettigheder og klagemuligheder : for at konsolidere forbruge rrettigheder, navnlig ved 
hjælp af regulering, og fremme  adgangen til klagemulighe der, herunder alternativ 
konfliktløsning 
iv) Håndhævelse:  for at fremme håndhævelsen af forbrugerrettigheder ved at styrke 
samarbejdet mellem nationale håndhævels esmyndigheder og bistå forbrugerne med 
rådgivning. 
Disse mål understøtter fuldt ud Europa 2020-st rategien, for så vidt angår vækst og 
konkurrenceevne. Målene integrerer specifikke emner fra Europa 2020-strategien om en 
digital dagsorden  (det sikres, at digitaliseringen rent faktisk fører til øget forbrugervelfærd), 
bæredygtig vækst  (indførelsen af mere bæredygt ige forbrugsmønstre fremmes), social 
integration  (der tages hensyn til den sæ rlige situation, som sårbare forbrugere befinder sig i, 
og til ældrebefolkningens behov), intelligent lovgivning  (foranstaltninger til overvågning af 
forbrugermarkedet med henblik på at fre mme udformningen af intelligent og målrettet 
lovgivning). 
4. POLITISKE LØSNINGSMODELLER  
Baseline-scenarie  
Baseline-scenariet svarer til model 1  for initiativerne under de fire  specifikke mål. Hvad angår 
denne løsningsmodel, videreføres størsteparten af de foranstaltninger, der iværksættes under 
programmet for 2007-2013, med visse tilpasninger. Nogle foranstaltninger er væsentligt 
reduceret eller ophævet, idet de  ikke længere er relevante,  mens der er iværksat nye 
foranstaltninger med et begræn set ambitionsniveau (f.eks. vedr ørende klagemuligheder). Det 
svarer til et budget på størrelse med eller mi ndre end budgettet for det nuværende program. 
Konsekvenserne af følgende samfundsmæssige ændringer betyder, at foranstaltninger, der 
svarer til foranstaltningerne under 2007-2013-programmet, vil få mindre eller ingen effekt: 
øget globalisering af produkt ionskæden og tjenesteydelser s stigende betydning for 
sikkerheden; en stadig mere kompliceret besl utningsprocedure; behovet for mere bæredygtige 
forbrugsmønstre; de særlige behov hos så rbare og ældre forbrugere; udviklingen af 
digitalisering, online-indkøb og formidlere. 
Selv om det er vanskeligt at opstille prognoser  for 2014 og frem, må det forventes, at presset 
på ressourcerne vil fortsætte hos de nationale  administrationer, der behandler spørgsmål 
 
DA 10   DA vedrørende forbrugerpolitik, f.eks. i forbi ndelse med markedsovervågning og håndhævelse. 
Forbrugerorganisationer risi kerer kraftige nedskæringer i den økonomiske støtte fra de 
nationale myndigheder, navnlig i de nye medlem sstater. I en tid med økonomisk usikkerhed 
vil producenterne gå efter de lett e løsninger og vil oftere benytte  sig af svindel, forbrugerne 
har en tendens til at købe billigere varer og er udsat for svindelnumre. 
 
DA 11   DA  
Andre løsningsmodeller:  
Når de forskellige elementer under de fire målsætninger for programmet betragtes i deres 
helhed, kan de øvrige løsningsmodeller opsummeres som følger: 
- Model 0  svarer til det absolutte minimum af foranstaltninger, der skal finansieres i 
henhold til de traktatfæstede juridiske forpli gtelser og EU’s eksisterende regler for 
forbrugerbeskyttelse.  
- Model 2  udgør en mere ambitiøs tilgang på linje med Kommissionens prioriteter 
(Europa 2020, akten for det i ndre marked) og de løbende ove rvejelser om den fremtidige 
forbrugerpolitik1. Budgettet for denne model er på omkring 25 mio. EUR årligt. 
- Model 3  ville kræve et større budget end tilsvarende foranstaltninger under det 
nuværende program, for så vidt angår visse dele af programmet, som f.eks.: oprettelse af en 
offentlig database for produktsikkerhed; klagemuligheder: oprettelse af en fond til finansiering af grænseove rskridende klagesager. 
Med Kommissionens meddelelse KOM(2011) 500 af  29. juni 2011 fik forbrugerprogrammet 
tilført 175 mio. EUR (i faste 2011-priser) for perioden 2014-2020. 
Model 3, som først blev overvejet, er derfor efte rfølgende blevet fravalgt, da den ikke passer 
til denne bevilling. 
5. S
AMMENLIGNING AF LØSNINGSMODELLERNE  
Valget af den foretrukne model under progr ammets fire målsætninger sammenfattes i 
det nedenstående. 
Model 0, som svarer til at bibeholde det mindste lovfæstede interventionsniveau og 
indstille en række foranstalt ninger på EU-plan, vil inde bære en reduktion af EU’s 
støtte til forbrugerpolitikken og vil være i strid med EU’s forpligtelser, således som 
de udtrykkeligt er fastsat i Europa 2020-st rategien og akten for det indre marked, 
samt konklusionerne af evalueringen af den nuværende strategi om forbrugerpolitik 
og det eksisterende finansiell e program. Dette vil umuliggør e en tilstrækkelig støtte 
til den fremtidige forbrugerpolitik, som er under udarbejdelse. 
Model 1, som svarer til et budget på større lse med eller mindre end budgettet for det 
nuværende program, vil ikke i tilstr ækkelig grad kunne imødekomme de 
udfordringer, som forbrugerne og politiker ne inden for forbrugerområdet står over 
for i de kommende år, mens model 3, som svarer til en væsentlig forøgelse af 
forbrugerbudgettet, ikke er realistisk og kan medføre store ekstraudgifter, som ikke 
står mål med fordelene. 
                                                 
1 Eventuelt i form af offentliggørelse af en forbrugerdagsorden i 2012. 
 
DA 12   DA Model 2 (som svarer til model 2 for de enkelte foranstaltninger), er den bedste 
løsning set ud fra et cost-benefit-persp ektiv. Budgettet under denne model er på 
omkring 25 mio. EUR årligt, hvi lket er på linje med den foreslåede budgetbevilling 
for forbrugerprogrammet i meddelelse KOM(2011) 500 af 29. juni 2011. Model 2 
forholder sig også til de problemer, so m er identificeret i forbindelse med 
forvaltningen af midler: partnerskabsafta ler, som på nuværende tidspunkt anvendes 
til at støtte EU’s forbrugerorganisationer,  kan også benyttes til samfinansiering af 
ECC-netværk, oprettelse af et EU-organ til koordinering af markedsovervågningen i 
forbindelse med produktsikkerhed, bør og så føre til en strømlining af 
finansieringsproceduren på dette område. 
Der vil blive set nærmere på muligheden for at anvende engangsbeløb for at mindske 
den administrative byrde. 
Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere bidrager også til at strømline 
procedurerne for forvaltning af finansieringsproceduren. 
Hvis denne model anvendes, vil programme t kunne understøtte målene for Europa 
2020-strategien og for den fremtidige forbrugerp olitik, idet der vil blive sat fokus på 
sikkerhed, information og uddannelse, re ttigheder og klagemuligheder samt 
håndhævelse. 
6. OVERVÅGNING OG EVALUERING  
Der er i programmet fastsat en midtve jsevaluering og en evaluering efter 
programmets afslutning. 
Evalueringen efter afslutningen af det nuværende program (2007-2013) (planlagt til 
at blive udført inden udgange n af 2015) vil også bidrage med oplysninger, som er 
værdifulde for gennemførelsen af det næste program. 
Der er blevet defineret en række indikatore r for programmets fire specifikke mål med 
henblik på at overvåge dets gennemførelse. 
Mål 1: Sikkerhed - for at konsolidere og øge produktsikkerheden via en effektiv 
markedsovervågning i hele EU 
Indikator Kilde Den aktuelle situation  Mål 
% af RAPEX-anmeldelser, som fører til mindst én 
reaktion (fra andre medlemsstater)  RAPEX 43 % (843 anmeldelser) i 
2010 Stigning på 10 % på 7 
år 
Gennemsnitlige antal reak tioner/antal anmeldelser 
(alvorlige risici)*  RAPEX 107,5 % i 2010 Stigning på 15 % på 7 
år 
* en anmeldelse udløser normalt en række reaktioner fra myndighederne i andre medlemsstater
 
DA 13   DA  
Mål 2: Oplysning og uddannelse - for at styr ke uddannelsen af forbrugerne og øge deres 
informationsniveau samt kendskabet til dere s rettigheder og tilvejeb ringe dokumentation for 
forbrugerpolitikken og støtte forbrugerorganisationer 
Indikator  Kilde Den aktuelle situation  Mål 
Antal klageorganer, der har indsendt klager til 
ECCRS  ECCRS (europæisk system 
til registrering af 
forbrugerklager) Ikke relevant  60 % af klageorganer på 7 år 
Tillid til grænseoverskridende transaktioner - % af 
forbrugere, som har samme eller mere tillid til at 
foretage internethandler fra udbydere fra et andet 
EU-land  Forbruger-Eurobarometer 37 % i 2010  50 % på 7 år  
 
Mål 3: Rettigheder og klagemuligheder - for at konsolidere forbrugerret tigheder, navnlig ved 
hjælp af regulering, og fremme  adgangen til klagemulighe der, herunder alternativ 
konfliktløsning 
Indikator  Kilde Den aktuelle situation  Mål 
% af grænseoverskridende sager, som er henvist 
til alternativ konfliktløsning af ECC-netværk  Årlig ECC-rapport  9 % i 2010 50 % på 7 år 
Antal sager behandlet af platformen for online-konfliktløsning (ODR) Database for ODR-platformen 17 500 (klager modtaget af ECC-netværk vedrørende e-
handel) i 2010 38 500 (+120 %) på 7 år  
 
Mål 4: Håndhævelse - for at fremme håndhævels en af forbrugerretti gheder ved at styrke 
samarbejdet mellem nationale håndhævels esmyndigheder og bistå forbrugerne med 
rådgivning 
Indikator  Kilde Den aktuelle situation  Mål 
Informationsstrøm og sama rbejde inden for CPC-
netværket 
- antal forespørgsler om udveksling af oplysninger 
mellem CPC-myndigheder 
- antal forespørgsler om håndhævelsesforanstaltninger 
mellem CPC-myndigheder 
- antal advarsler inden for CPC-netværket  Database for CPC-
netværket (CPCS)  Årlige gennemsnit for 2007-2010: 
- 129 
- 142  - 63  
- stigning på 40 % på 7 år 
- stigning på 40 % på 7 år 
- stigning på 30 % på 7 år
 
Antal kontakter mellem forbrugere og de europæiske 
forbrugercentre (ECC-netværk).  ECC-rapport  71 000 i 2010  Stigning på 50 % på 7 år