ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

I de første år af den flerårige finansielle ramme (FFR) for årene 2014-2020 har Unionen været konfronteret med uforudsete udfordringer af et hidtil uset omfang som følge af ustabilitet i nabolandene, hvilket har ført til sikkerhedstrusler og meget store flygtningestrømme.

I sin meddelelse om "Mid-Term Review/Revision of the Multiannual Financial Framework 2014-2020 – An EU Budget Focused on Results" har Kommissionen set nærmere på, hvordan de særlige instrumenter har fungeret og er blevet anvendt i de første to til tre år af gennemførelsen af den flerårige finansielle ramme.

Med henblik på at mobilisere yderligere finansielle midler til foranstaltninger, der bidrager til at tackle ovennævnte udfordringer, er der blevet gjort omfattende brug af alle tilgængelige budgetmidler, herunder omfordelinger, margener og særlige instrumenter, og der er blevet oprettet nye instrumenter såsom europæiske EU-trustfonde og faciliteten for flygtninge i Tyrkiet for at tiltrække yderligere finansiering, samtidig med at de begrænsninger, der er fastsat i FFR, overholdes. Sammenlignet med den foregående periode har de særlige instrumenter, der er fastsat i forordning nr. 1311/2013 ("FFR-forordningen"), i høj grad øget fleksibiliteten i den flerårige finansielle ramme og gjort det muligt for Unionen at tage afgørende skridt. Da disse udfordringer fortsætter, står Unionens fortsatte evne til at reagere hurtigt i nødsituationer på spil.

På denne baggrund efterlyste Europa-Parlamentet dristige skridt for at styrke EU-budgettets fleksibilitet, og under Rådets uformelle drøftelser blev der også peget på behovet for at forbedre den nuværende FFR's evne til at reagere på uforudsete begivenheder.
EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG EUROPA-KOMMISSIONEN, som tager følgende i betragtning:

(1)Ved artikel 13a i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 indføres der et nyt særligt instrument i form af en krisereserve for Den Europæiske Unions, som tilføres midler fra frigjorte bevillinger, med henblik på at give Unionen mulighed for at reagere hurtigt på kriser såvel som begivenheder med alvorlige humanitære og sikkerhedsmæssige konsekvenser.

(2)Proceduren for mobilisering af Den Europæiske Unions krisereserve skal fastsættes i den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning,

HAR INDGÅET FØLGENDE AFTALE:

Der indsættes et nyt punkt 14a i del I, afdeling B:

"Den Europæiske Unions krisereserve

14a. Når Kommissionen finder, at der er behov for at anvende reserven, forelægger den budgetmyndighedens to parter et forslag om overførsel fra reserven til de relevante budgetposter.

Inden Kommissionen fremlægger et forslag om overførsel med henblik på anvendelse af reserven, skal der dog foretages en undersøgelse af mulighederne for omfordeling af bevillinger.

I tilfælde af uenighed indledes der en trepartsprocedure.

Overførslerne fra reserven foretages i overensstemmelse med finansforordningen."

Udfærdiget i Bruxelles, den […].
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Den Europæiske Union står over for udfordringer på mange politikområder, og efterspørgslen efter europæiske statistikker er konstant og høj. Gennemførelsen og overvågningen af EU's politikker er afhængig af sammenlignelige statistikker af høj kvalitet om de økonomiske, sociale og miljømæssige forhold i EU og om de tilsvarende forhold på nationalt og regionalt plan. Europæiske statistikker er også uundværlige for, at begrebet "Europa" kan forstås af offentligheden, og for, at borgerne kan tage del i den demokratiske proces og debattere EU's nuværende og fremtidige form.

For at kunne imødekomme det behov for oplysninger, som Kommissionens 10 politiske prioriteter har skabt, er der en række statistiske huller, der skal lukkes hurtigt. Desuden er det nødvendigt hurtigt at forbedre aktualiteten af en række europæiske statistikker, så det bliver muligt at levere de opdaterede oplysninger, der er nødvendige i forbindelse med det europæiske semester.

Selv om de nationale statistiske systemer har gjort en betydelig indsats for at modernisere deres udarbejdelsesmetoder med støtte fra det europæiske statistiske program (ESP) 2013-2017, er den nuværende infrastruktur for udarbejdelse af statistikker ikke fleksibel nok til at levere nye statistiske data, når der er behov for det, samtidig med at de dermed forbundne omkostninger og administrative byrder holdes nede. I den nuværende form vil det europæiske statistiske system (ESS) ikke være i stand til at imødekomme hverken den voksende efterspørgsel efter statistikker eller behovet for at kunne stille dem til rådighed hurtigt, og europæiske statistikker er derfor i fare for at blive mindre relevante.

Formålet med dette forslag er derfor at forlænge ESP med perioden 2018-2020 og yde den finansielle støtte, der skal gøre ESS i stand til at:
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede den 17. december 2014 at mobilisere margenen til uforudsete udgifter i 2014 for at reagere på de uforudsete omstændigheder, der var opstået efter fastsættelsen i februar 2013 af betalingsloftet at den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014 og at forøge betalingsbevillingerne på Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2014 ud over betalingsloftet.

Ved afgørelsen modregnes det beløb, der blev mobiliseret i 2014, mod margenerne under betalingslofterne for årene 2018 til 2020. Budgetforslaget for 2017 viser, at der findes en stor margen under betalingsloftet for 2017, mens der i henhold til de mellemfristede betalingsprognoser frem til 2020, som Kommissionen fremlagde i forbindelse med midtvejsevalueringen af den flerårige finansielle ramme, forventes et stigende pres på betalingslofterne for årene 2018-2020. Kommissionen foreslår derfor at ændre ovennævnte afgørelse ved at modregne det i 2014 mobiliserede beløb mod de margener, der er til rådighed under betalingsloftet i 2017.

Ved mobiliseringen af margenen til uforudsete udgifter i 2014 inkluderede EU-institutionerne et beløb på 350 mio. EUR i mobiliseringsafgørelsen, men uden at dette beløb blev modregnet, i afventning af en aftale om behandlingen af betalinger for særlige instrumenter, og de anmodede Kommissionen om i rette tid at forelægge et forslag. Midtvejsprognoserne for betalinger viser, at betalingslofternes tilstrækkelighed afhænger af en aftale, der bekræfter, at betalingsbevillingerne knyttet til særlige instrumenter opføres i budgettet ud over lofterne på samme måde som de forpligtelser, de stammer fra. Det foreslås derfor ikke at modregne dette beløb.
Aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Chile om handel med økologiske produkter

DEN EUROPÆISKE UNION, i det følgende benævnt "Unionen",

på den ene side, og

REPUBLIKKEN CHILE, i det følgende benævnt "Chile",

på den anden side,

i det følgende benævnt "parterne",

SOM HENVISER TIL deres langvarige og stærke handelspartnerskab baseret på de fælles principper og værdier, der fremgår af aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side,

SOM ER BESLUTTEDE PÅ at bidrage til udviklingen og udvidelsen af sektorerne for økologi ved at skabe nye eksportmuligheder,

SOM ER DETERMINEREDE PÅ at fremme handelen med økologiske produkter og overbeviste om, at denne aftale vil lette samhandelen med økologisk dyrkede og fremstillede produkter mellem parterne,

SOM BESTRÆBER SIG PÅ at opnå et højt niveau af overholdelse af reglerne for økologisk produktion, et højt garantiniveau for kontrolsystemerne og et højt niveau af integritet for økologiske produkter,

SOM ØNSKER at styrke reguleringssamarbejdet om spørgsmål vedrørende økologisk produktion,

SOM ANERKENDER betydningen af gensidighed og gennemsigtighed i den internationale handel til gavn for alle berørte parter,

I BETRAGTNING AF at der i Verdenshandelsorganisationens aftale om tekniske handelshindringer opfordres til, at Verdenshandelsorganisationens medlemmer ser med velvilje på at acceptere andre medlemmers tekniske bestemmelser som ækvivalente, selv om de afviger fra deres egne, dog forudsat at de finder det godtgjort, at disse bestemmelser på passende måde opfylder målene for deres egne bestemmelser.

SOM NOTERER SIG, at varig tillid til den fortsatte pålidelighed af den anden parts vurderingsprocedurer og kontrolsystem er et væsentligt element i en sådan accept af ækvivalens,

SOM TAGER UDGANGSPUNKT I deres respektive rettigheder og forpligtelser i henhold til overenskomsten om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO) og andre multilaterale, regionale og bilaterale aftaler og arrangementer, som de er part i,

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Formål
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

I sin dom af 7. september 2016 i sag C-113/14 annullerede Domstolen artikel 7 i forordningen om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013), hvorved referencetærsklerne for visse landbrugsprodukter fastsættes, med den begrundelse, at Rådet kun skulle have vedtaget disse tærskler på forslag af Kommissionen, på grundlag af artikel 43, stk. 3, i traktaten.

Domstolen annullerede desuden artikel 2 i Rådets forordning (EU) nr. 1370/2013 om foranstaltninger til fastsættelse af støtte og restitutioner i forbindelse med den fælles markedsordning for landbrugsprodukter, ved hvilken niveauet for offentlige interventionspriser fastsættes, med den begrundelse, at denne artikel er uløseligt forbundet med den annullerede artikel 7 i forordningen om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter.

Da Domstolen opretholdt retsvirkningerne af de annullerede bestemmelser i begge retsakter i en periode på højst fem måneder efter datoen for domsafsigelsen, er det derfor nødvendigt før udgangen af denne periode på fem måneder at ændre forordning (EU) nr. 1370/2013 ved at indsætte de bestemmelser om referencetærskler og interventionsprisniveauet, som Domstolen annullerede, og ved at foretage visse konsekvenstilpasninger.
Dybhavsbestande er fiskebestande, der fanges i farvande uden for de vigtigste fiskepladser på kontinentalsoklen. De lever på kontinentalskråningerne eller omkring undersøiske bjerge. De fleste af arterne vokser langsomt og lever meget længe, og det gør dem særlig sårbare over for fiskeriaktiviteter. Et andet vigtigt element, der bidrager til dybhavsarters sårbarhed over for fiskeri er, om der kan fiskes direkte efter den pågældende art i lokale koncentrationer, navnlig under gydning. Dette er tilfældet for orange savbug, byrkelange og berycider.

Hvis dybhavsfiskeriet ikke begrænses, er der ligesom for alle andre vilde fiskebestande et kapløb mellem fiskerivirksomhederne for at bemægtige sig en gratis ressource uden at tage tilstrækkelig hensyn til en bæredygtig udnyttelse. Det har tydeligvis været tilfældet for visse dybhavsarter, inden EU indførte regler for dette fiskeri i 2003. F.eks. anses de værdifulde bestande af henholdsvis orange savbug i de nordvestlige farvande og spidstandet blankesten i Biscayabugten begge for nedfisket. Det er derfor nødvendigt, at det offentlige griber ind og begrænser fiskeriaktiviteten for at sikre fiskernes indkomstmuligheder, for at dirigere udnyttelsen i retning af højere udbytter på langt sigt og for at begrænse virkningen på økosystemet og fødekæden som følge af en pludselig nedgang i visse fiskebestande. For dybhavsarterne er offentlig indgriben særlig vigtig, fordi det kan tage meget lang tid eller endda være umuligt at genopbygge langsomtvoksende bestande, der er nedfisket.

Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) forelægger hvert andet år en indgående videnskabelig rådgivning om dybhavsbestandenes biologiske tilstand. Den seneste rådgivning fra ICES blev forelagt i juni 2016. Nærværende forslag om fastsættelse af fiskerimuligheder indeholder også elementer, der bygger på den yderligere vurdering, som Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) har foretaget i juli 2016. I rådgivning fra både ICES og STECF konkluderes det, at de fleste af de dybhavsbestande, der er omfattet af nærværende forslag, stadig udnyttes på et ubæredygtigt grundlag, og at fiskerimulighederne for at sikre en bæredygtig udnyttelse af disse bestande bør reduceres yderligere, indtil der ses en positiv udvikling i bestandenes størrelse. Dette danner grundlaget for at fastsætte fiskerimulighederne for dybhavsbestande i overensstemmelse med det princip, der er fastlagt i artikel 3, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013, som fastsætter, at beslutningstagning under den fælles fiskeripolitik bl.a. skal baseres på videnskabelig rådgivning.
AFTALE I FORM AF BREVVEKSLING

mellem Den Europæiske Union og Den Føderative Republik Brasilien i henhold til artikel XXIV:6 og artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af indrømmelserne i Republikken Kroatiens toldtarif i tilslutning til dette lands tiltrædelse af Den Europæiske Union

A. Brev fra Den Europæiske Union

Hr. .../Fr. ...

Efter forhandlinger i henhold til artikel XXIV:6 og artikel XXVIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT) 1994 om ændring af Republikken Kroatiens toldtarif i tilslutning til dette lands tiltrædelse af Den Europæiske Union har jeg den ære at foreslå følgende:

Den Europæiske Union indarbejder i sin toldtarif for EU-28's toldområde de indrømmelser, der er opført på EU-27's toldtarif med følgende ændringer:

Tilføj 4 766 ton i det til landet (Brasilien) tildelte EU-toldkontingent for "udskæring af høns af arten Gallus domesticus, frosset", toldposition 0207.14.10, 0207.14.50 og 0207.14.70, og fasthold den nuværende toldsats inden for kontingentet på 0 %.

Tilføj 610 ton i det til landet (Brasilien) tildelte EU-toldkontingent for "udskæring af kalkun, frosset", toldposition 0207.27.10, 0207.27.20 og 0207.27.80, og fasthold den nuværende toldsats inden for kontingentet på 0 %.

Tilføj 36 000 ton i henhold til erga omnes-delen af EU-toldkontingentet for "rå rørsukker til raffinering", toldposition 1701.13.10 og 1701.14.10, og fasthold den nuværende toldsats inden for kontingentet på 98 EUR pr. ton.

Tilføj 78 000 ton i det til Brasilien tildelte EU-toldkontingent for "rå rørsukker til raffinering", toldposition 1701.13.10 og 1701.14.10, og fasthold den nuværende toldsats inden for kontingentet på 98 EUR pr. ton.

For så vidt angår den mængde på 78 000 ton, der er tildelt Brasilien som EU-toldkontingent for "rå rørsukker til raffinering", toldposition 1701.13.10 og 1701.14.10, og uagtet den konsoliderede toldsats inden for kontingentet på 98 EUR pr. ton, skal EU selvstændigt anvende:

–i de første seks år, hvor denne mængde er tilgængelig, en toldsats inden for kontingentet på højst 11 EUR pr. ton, og

–i det syvende år, hvor denne mængde er tilgængelig, en toldsats inden for kontingentet på højst 54 EUR pr. ton.

Den Europæiske Union og Den Føderative Republik Brasilien underretter hinanden om afslutningen af deres interne procedurer for aftalens ikrafttræden. Aftalen træder i kraft 14 dage efter datoen for modtagelsen af den sidste underretning.

Jeg ville være Dem taknemmelig, såfremt De over for os vil bekræfte, at Deres regering er indforstået med ovenstående. Jeg har den ære hermed at foreslå, at hvis det ovenfor anførte kan accepteres af Deres regering, skal dette brev og Deres bekræftelse heraf tilsammen udgøre en aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Føderative Republik Brasilien.

Modtag, hr. …/fr. …, forsikringen om min mest udmærkede højagtelse.

For Den Europæiske Union

B. Brev fra Den Føderative Republik Brasilien

Hr. .../Fr. ...
BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EU, EURATOM) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020, særlig artikel 10, giver mulighed for at anvende Den Europæiske Unions Solidaritetsfond inden for et årligt loft på 500 mio. EUR (i 2011-priser), ud over lofterne for de pågældende udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme.

Betingelserne for at modtage støtte fra fonden er beskrevet i Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 661/2014 af 15. maj 2014 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond.

På grundlag af en anmodning fra Tyskland beregnes støtten fra fonden som følger baseret på de anslåede samlede skader:

Katastrofe Direkte skader



(mio. EUR) Samlede omkostninger til de støtteberet-tigede tiltag (mio. EUR) Anvendt regional tærskel for katastrofer [1,5 % af BNP] (mio. EUR) 2,5 % af direkte skader

(EUR) 6 % af direkte skader over tærsklen Samlet foreslået støttebeløb (EUR) TYSKLAND 1 259,005 94,196 622,8 31 475 125 ~ 31 475 125 I ALT 31 475 125

Efter en gennemgang af anmodningen og under hensyntagen til den maksimale grænse for tilskud fra fonden samt mulighederne for omfordeling af bevillinger foreslår Kommissionen at overføre i alt 31 475 125 EUR fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond.

Kommissionen vil fremlægge et forslag til ændringsbudget (FÆB) med henblik på at få opført de pågældende forpligtelses- og betalingsbevillinger på 2016-budgettet.

I tilfælde af uenighed skal der indledes en trepartsprocedure i henhold til punkt 11 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning.

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond til at yde bistand til Tyskland

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, særlig artikel 4, stk. 3,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning, særlig punkt 11,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1)Den Europæiske Unions Solidaritetsfond ("fonden") har til formål at gøre det muligt for Unionen at reagere hurtigt, effektivt og fleksibelt i nødsituationer for at udvise solidaritet med befolkningen i regioner, der rammes af naturkatastrofer.

(2)Fonden må ikke overstige et årligt beløb på 500 mio. EUR (i 2011-priser), jf. artikel 10 i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013.
Forslaget anses for at være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, dvs. det går ikke videre end det nødvendige for at nå traktatens mål, navnlig hvad angår et velfungerende indre marked. Det er medlemsstaternes ansvar at fastsætte og begrænse momssatserne for e-publikationer. Initiativet forpligter ikke medlemsstaterne til at ændre gældende momssatser, men fjerner kun de begrænsninger, som medlemsstaterne pålægges ved fastsættelsen af momssatser for publikationer.

•Valg af retsakt

3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

•Høring af interesserede parter

Der blev afholdt en åben offentlig høring i otte uger fra den 25. juli til den 19. september 2016. Høringen havde to formål. Det første var at indhente synspunkter fra en lang række berørte parter om Kommissionens forpligtelse til at gøre det muligt for medlemsstaterne at anvende nedsatte momssatser på e-publikationer, og det andet var at give dem mulighed for at fremlægge deres synspunkter vedrørende den eller de mest egnede definitioner af e-publikationer, der kan drage fordel af en nedsat momssats.

Kommissionen modtog 858 bidrag fra læsere (50 %), virksomheder (16 %), organisationer (14 %), forfattere (12 %) og offentlige myndigheder, forskere og biblioteker (8 %) via EU's undersøgelsesværktøj samt fire andre bidrag via e-mail. Der var for hovedpartens vedkommende ikke stor forskel mellem deltagergruppernes svar, heller ikke set i forhold til hvilken medlemsstat de befandt sig i. Et overvældende flertal på 94 % af deltagerne var enige om, at medlemsstaterne bør have mulighed for at anvende nedsatte momssatser på e-bøger, samtidig med at 88 % af dem mente, at medlemsstaterne også skal kunne anvende nedsatte momssatser på elektroniske aviser og elektroniske tidsskrifter. Et flertal af deltagerne (45 %) fandt, at de nuværende stærkt nedsatte satser (mindre end 5 %) og nulsatser for trykte publikationer ikke bør afskaffes, og 90 % af disse deltagere var enige om at give medlemsstaterne mulighed for at anvende sådanne stærkt nedsatte momssatser eller nulsatser på både trykte publikationer og e-publikationer. Ved vurderingen af virkningen af at nedsætte momssatserne for e-publikationer var deltagerne nogenlunde ligeligt fordelt på to grupper, hvor den ene forventede en fuldstændig overvæltning af enhver momsnedsættelse på forbrugerne, og den anden en delvis overvæltning. I sidstnævnte tilfælde vil forlagenes fortjenstmargener stige, og hovedparten af de berørte parter antog, at forlagsbranchen i så fald vil investere i nyt indhold for så vidt angår bøger, og at det samme vil være tilfældet for så vidt angår aviser og tidsskrifter, idet forlagsbranchen dog her vil være mindre afhængig af reklameindtægter.

Ved høringen blev det desuden bekræftet, at begrebet publikationer bør defineres bredt i EU-retten og være tilstrækkeligt dækkende til at kunne tage højde for den teknologiske udvikling i fremtiden. 59 % af deltagerne så ikke noget behov for en ensartet definition på EU-plan af begreberne bøger, aviser eller tidsskrifter.
EUROPA-KOMMISSIONEN

Bruxelles, den13.2.2018

COM(2017) 639 final/2

This document corrects document COM(2017) 639 final of 6.11.2017

Concerns all language versions.

The title of the Annex has been changed.

The text should read as follows:

BILAG

til

Forslag til



RÅDETS AFGØRELSE

om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg til en ændring af bilag XXI (Statistikker) til EØS-aftalen