ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 036 
 
 
 
Vol. 1983/0 014 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN  FOR DE  EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83) 36 endelig  udg. 
Bruxelles,  den  27 . januar  1983 
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL  RÅDET 
om gennemførelse  af efterpr øvningsoverenkomsten,  der er 
indgået mellem Euratom,  dets medlemsstater  of den Inter-
nationale  Atomenergiorganisation 
KOM(83) 36 endelig  udg. 

RAPPORT OM GENNEMFØR ELSE AF EFTERPRØVNINGSOVERENSKOMSTER,  PER ER INDGÅET 
MELLEM EURATOM,  DETS MEDLEMSSTATER  OG DEN INTERNATIONALE ATOMENERGIORGANISATION 
Kortfattet  oversigt 
1. Allerede  ved begyndelsen  af atomalderen  erkendtes  det, at sikkerhedskontrol 
var af afgørende  betydning  for at sikre, at nukleare materialer ikke uberet­
tiget anvendes  til militære  og eksplosive  formål,  og dette er endnu en gang 
understreget  i Kommissionens meddelelse  til Rådet af februar 1$82 "En  energi­
strategi  for Fællesskabet:  det nukleare  område"  (l). Der blev især lagt vmgt 
på, at Fællesskabet  på dette område  befinder  sig i en helt speciel  situation, 
nemlig at der på samme  tid findes  to multinationale kontrolsystemer  på hen­
holdsvis  regionalt  plan og verdensplan. 
2. Kommissionen  forpligtede  sig derfor  til at aflægge  rapport  til Rådet om 
gennemførelse  af efterprøvningsoverenskomster,  der er  indgået  mellem Euratom, 
dets medlemsstater  og Den  internationale  Atomenergiorganisation (nedenfor 
benævnt  Organisationen),  og som bekræfter  denne sameksistens. 
Med vedlagte rapport opfyldes  denne forpligtelse. 
3. Da denne rapport  er den  første af sin art fra Kommissionen,  er det nødvendigt 
at opridse  baggrunden. 
Dette rids omfatter  følgende  punktert 
a) Forskelle  mellem Euratoms  kontrolsystem,  som oprettedes  i 1953, og  Organi-
sationens,navnlig  hvad a.ngår anvendelsesområde,  mål og  midler; 
b) Indflydelse  fra ikke-spredningstraktatens  (NPT) forhandling  og ikrafttræ­
den i begyndelsen  af 70'erne på Euratoms  kontrol; 
c) Strukturen  af og hovedtrækkene  i den efterprøvningsoverenskomst, der  blev 
indgået mellem Euratom,  de af  dets medlemsstater,  der ikke besidder kerne­
våben, og Organisationen  i april 1973» 
(l) K0I(82) 36 af 9.2.1982. 

- 2 -
d) Forskelle  mellem denne overenskomst  og andre af samme  art, som Organisa­
tionen har indgået med tredjelande,  der ikke besidder  kernevåben,  og som 
er deltagere  i NPT, og i mindre grad forskelle  i forhold  til den overens­
komst, Organisationen  og Japan indgik i 19775 
e) Efterprøvningsoverenskomster  mellem Euratom,  Det forenede  Kongerige  og 
Organisationen  samt mellem Euratom,  Frankrig  og Organisationen  undertegnet 
henholdsvis  i 1976 og 1978» hvori der tages hensyn  til disse landes  status 
som egentlige  kernevåbenmagterj 
f) Grunde  til, at overenskomsten  af 1973 ikke kunne gennemføres  i fuldt omfang 
f»r 1977; 
g) øget stræben  mod ikke-spredning  på det videst mulige  internationale plan, 
navnlig efter  den indiske kernesprængning  i 1974» og Organisationens  nye 
krav vedrørende  den nærmere gennemførelse  af overenskomsten; 
h) Indgåelse  af særlige  aftaler af midlertidig karakter  mellem de berørte 
parter i perioden  1977-1930. 
4· Der er  forløbet  godt tre år siden den sidste af de ovennævnte særlige  aftaler 
blev indgået. 
Kommissionen  mener det nu  belejligt  at henlede Rådets opmærksomhed  på flere 
kendsgerninger  og betragtninger  vedrørende,  hvor langt gennemførelsen  af 
efterprøvningsoverenskomsten  med medlemsstater,  der ikke besidder  kernevåben, 
er nået. 
Det er derimod  for tidligt at gøre det samme,  hvad angår overenskomsterne 
med Det forenede  Kongerige  og Frankrig, dels  fordi de er trådt i kraft på et 
senere tidspunkt, dels  fordi løsningen  af visse spørgsmål  i forbindelse  med 
den første  overenskomst  (NNWS)  (l) kunne få en gunstig indvirkning  på gennem­
førelsen af sidstnævnte  overenskomster  (NWS)  (l). 
5. Det må  for det første konstateres,  at der er  opnået betydelige resultater. 
Næet on 70?, af anlægsbi  lagene (?) er færdigbehandlede.  De resterende  30'/·, som 
for størstedelens vedkommende  drejer sig  om små materialemængder , vil være 
færdigbehandlede  ved årets udgang. 
Desuden har man på to  centrale  punkter,  nemlig  inspektionsprogrammet  og de 
oplysninger,  Euratom  er forpligtet  til at give Organisât ionen, opnået  tilfreds­
stillende  ordninger.  Overenskomsten  virker altså i praksis. 
(1) NNWS: Non Nuclear Weapon  States. 
NWS: Nuclear  Weapon  States. 
(2) Ved dette udtryk  forstås  grundoverenskomstens  subsidiære  ordninger, hvori  de 
nærmere  retningslinjer for kontrollens  gennemførelse  defineres for  de enkelte 
anlæg. 

- 3 -
6. Efterhånden eom gennemførelsen af  overenskomsten  skred frem, opstod dog 
flere problemer,  som er  beskrevet  i rapporten.  En del af  diese problemer 
har.Fællesskabets inspektører  selv påvist, medens  medlemsstaternes  rege­
ringer eller de berørte  virksomheder  har gjort Kommissionen  opmærksom  på 
andre af dem. 
7. I 1982  blev aktiviteten  i de ifølge  overenskomsten  nedsatte fobindelsesud-
valg (Liaison  Committee)  øget væsentligt på  Kommissionens  initiativ  netop 
med henblik  på bedre at forstå  visse problemer  og søge  mulige løsninger. 
8. Kommissionen  er helt klar over, at nogle af de pågældende  problemer  kun vil 
kunne løses gennem en  langvarig indsats  ved konstant  at tilpasse  overens­
komstens  gennemførelse  til de virkelige  forhold,  som ændrer  sig såvel kvan­
titativt som kvalitativt. 
Samtidig  står Kommissionen  over for  bestemte  tidsfrister;  således udløber 
to af de særlige  aftaler,  der blev indgået i perioden  1977-1980,  i september 
I983. Det er  derfor nødvendigt at sætte  gang i dislogen ikke  blot med Orga­
nisationen,  men også med Fællesskabets  medlemsstater  og virksomheder  for at 
indsamle så mange  oplysninger  og vurderinger  som muligt med henblik  på i 
rette tid at stille forslag om stadfæstelse  eller ændring af de pågældende 
aftaler. 
9· Organisationens  styrelsesråd  vil  på sit næste møde  i februar indgående drøfte 
problemerne  i forbindelse  med gennemførelsen af  kontrollen,  de mulige løs­
ninger og udsigterne  til at forbedre systemet,  hvilket  endvidere  tilskynder 
Kommissionen  til  på sin side  nøje at  analysere  gennemførelsen af efterprøv­
nings overenskomst  en i samråd med  medlemsstaterne. 
10. Kommissionen  mener desuden,  at gennemførelsen af efterprøvningsoverens-
komsten bør bedømmes  i en videre sammenhæng  i betragtning af,  at Organi­
sationens kontrolsystem  har stor betydning for udviklingen  af den  inter­
nationale  handel med nukleare materialer.  Der må  ligeledes tages  hensyn  til, 
at Fællesskabet har  anden tilknytning  til Organisationen  end samarbejde  om 
gennemførelse af efterprøvningsoverenskometen. 
11. Kommissionen  opfordrer  Rådet  til at tage denne rapport  til efterretning. 
Den anmoder  ligeledes  medlemsstaterne  om at fremsætte  deres synspunkter  om 
de rejste emner. 
De fremsatte synspunkter  vil have værdi for Kommissionen  i dens videre ar­
bejde på hele dette  område. 
Kommissionen  foreslår  endelig,  at rapporten  sendes  til medlemsstaternes 
repræsentanter ved  Organisationen  med anmodning  om at have den i erindring 
i forbindelse  med koordinering  indenfor  Fællesskabet, især  med henblik på 
styrelsesrådets næste møde den 22.  februar  1983. På dette møde vil man bl.a. 
drøfte den øjeblikkelige  status over Organisationens sikkerhedskontrol  og 
mulighederne  for at  forbedre systemet. 

Rapport  om gennemføreise af efterprøvningsoverenskomsten, der er indgået 
melLem Euratom,  dets medlemsstater og Den  internationale  Atomenergiorganisation 
I. IndLedning 
1. Denne  rapport  er en opfølgning af meddelelsen "En  energistrategi  for Fælles­
skabet:  det nukleare  område", som Kommissionen sendte Rådet i  februar  1982 (x), 
hvori den bl.a. påtog sig at forelægge Rådet en fuldstændig  rapport  om gennem­
førelsen af de tre efterprøvningsoverenskomster mellem Euratom,  dets forskel­
lige medlemsstater og Den  internationale  Atomenergiorganisation  (i det føl­
gende benævnt  Organisationen). 
II. Euratoms  kontrolsystem 
2. I henhold  til Euratom-traktatens  artikel  2, litra e), har Fællesskabet  til 
opgave "ved passende  kontrol  at garantere,  at nukleart  materiale  ikke an­
vendes  til andre formål end dem, det er bestemt  til". 
Kapitel  VII i  traktaten  foreskriver  et kontrolsystem,  hvormed  Kommissionen 
kan opfylde  denne grundlæggende opgave. 
3. Hovedtrækkene i  dette system kan  skitseres  således: 
a) Anvendelsesområde 
Alle nukleare  materialer,  herunder  malme,  er underlagt  sikkerhedskontrol, 
undtagen  visse  materialer,  der er bestemt  til forsvarsformål; 
b) Mål 
Fællesskabet må  inden for dets grænser  sikre sig, at  materialer,  der 
dækkes af  sikkerhedskontrollen,  ikke anvendes  til andre formål end de af 
brugerne  angivne. 
Udadtil  skal Fællesskabet  sikre  sig, at "enhver særlig  forpligtelse  om 
kontrol",  der følger af  internationale  aftaler,  overholdes.  Med andre 
ord må det efterprøve, at  alle kontraktmæssige  forpligtelser  over for 
tredjelande  for så  vidt angår anvendelsen af  materialer,  disse  leverer, 
overholdes  inden for Fællesskabet. Fællesskabet kan også samarbejde 
med eksterne  sikkerhedskontrolmyndigheder:  Euratom-virksomheden på 
dette område er således åben for, og kan  integreres  i udviklinger  på 
verdensplan,  som forudset  i en anden af  traktatens  grundlæggende bestem­
melser,  nemlig  artikel  2, litra h). 
Endelig  skal det forvisse  sig om, at  traktatens  bestemmelser vedrørende 
forsyning  overholdes. 
x) K0MC82)  36 endelig  udg. 

- 2 -
c) Mi.dj.er 
Udover at  opstille  Kommissionens  kontrolforpligtelser  gives  der i  trak­
tatens kapitel  VII denne beføjelser  til at sikre,  at de  overholdes: nemlig 
ret til at forlange underretning  om atomanlægs grundlæggende  tekniske data, 
til at kræve, at der føres og fremlægges  driftsoversigter,  hvorved der kan 
holdes regnskab med  nukleare materialer, til  at foretage inspektioner  og 
til at iværksætte  sanktioner. 
Traktaten opretter  derudover en  direkte forbindelse  mellem Fællesskabet 
og driftslederne  på alle stadier  med hensyn  til det normgivende, udøvende 
og dømmende  plan: Euratom-sikkerhedskontrollen  er således  supranational. 
4. Det omfattende Euratom-kontrolsystem har  fritaget  medlemsstaterne for at 
skulle udarbejde  nationale  systemer. Det er i den  forbindelse interessant  at 
bemærke, at før  ikke-spredningstraktaten  (NPT) trådte i  kraft,  dvs. fra 1958 
til 1970, var  alle tredjelande,  som indgik samarbejdsaftaler  med Fællesskabet, 
tilfredse  med at sætte  deres lid til Euratom-kontrollen  med hensyn  til at 
overvåge, om sådanne  aftaler  blev overholdt inden  for Fællesskabet. 
III. NPT's indvirkning  på Euratom-sikkerhedskontrollen 
5. Da NPT  blev forhandlet,  var Fællesskabet nødt  til at overveje, hvorvidt  der 
var behov for ændringer i  dets kontrolsystem,  under særlig hensyntagen  til, 
at de karakteristiske  træk heri afveg betydeligt  fra Den  internationale 
Atomorganisations kontrolsystem. 
Organisationens  system: 
a) er af verdensomspændende i modsætning  til regional anvendelse; 
b) er ikke supranational,  idet det i  stedet  for er  baseret  på et  kontrakt­
mæssigt  forhold  mellem  Organisationen  og den  enkelte  berørte  stat; 
c) dækker  ikke malme; 
d) sigter  mod at  sikre  fredelig  anvendelse af  kontrollerede materialer  og 
omhandler  ikke mere specifikke  forpligtelser  som dem, der indgår i 
Fællesskabets overenskomster med  nogle stater,  der er hovedleverandører. 
Hvis Fællesskabet udelukkende havde sat sin lid  til Organisationens  system, 
kunne det have fået to uønskede følger. For det første  ville det have forår­
saget problemer omkring Fællesskabets  aftaler  med leverandørstater. For 
det andet  ville det have medført en  udskiftning  af et  varigt  system, der er 
fastankret  i fællesskabsretten, med et system, der er  baneret  udelukkende 
på internationale  aftaler.  Under  disse  omstændigheder  indtog  Fællesskabet 
det standpunkt, at  dets kontrolsystem skulle opretholdes. 
6. Denne  beslutning gjorde  det nødvendigt at lægge  tingene  således  til rette, 
at begge  systemer  eksisterede samtidig  uden at skade  deres respektive  særlige 
karakter,  eftersom  det ville have pålagt Fællesskabets virksomheder uaccep­
table byrder, hvis  der ikke skete  en koordineret anvendelse. Organisationen 
ville ligeledes  have været  uden de fordele,  som Fællesskabets  multinationale 
kontrolsystem  indebærer. 

-3 -
7. Bestræbelserne  på at  sikre nøje koordinering  af de to  systemer  ved gennem­
førelsen  af NPT kom  første gang  konkret til udtryk  i overenskomsten mellem 
Fællesskabet,  dets ikke-kernevåbenbesiddende  stater  (NNWS) og  Organisationen 
af 5. april 1973 (efterprøvningsoverenskomsten). 
Det fulgte  naturligt  af artikel  III i  ikke-spredningtraktaten,  som lyder 
" .... stater,  der ikke besidder  kernevåben,  og som er  deltagere  i traktaten  ... 
skal indgå overenskomster  med Organisationen  enten hver  for sig  eller sammen  
med andre  stater  ". 
IV. Efterprøvningsoverenskomsten mellem Euratom,  dets NNWS og Organisationen  
samt hertil  knyttede  dokumenter 
A. Struktur 
8. Overenskomsten  har en  indviklet  struktur,  som kan  resumeres således: 
a) Overenskomstens hoveddel følger  med nogle væsentlige  undtagelser,  det 
generelle  mønster  i Organisationens  NPT-overenskomster  som fastlagt  i den 
Blå Bog (1); 
b) En protokol  fastlægger særbestemmelser vedrørende særlige  aspekter  i 
Euratom-si kkerhedskontrol  len; 
c) Subsidiære  ordninger (generel  del) præciserer  for så  vidt angår  generel  
anvende  Ise, hvorledes  de nærmere bestemmelser,  der er  fastlagt  i overens­
komsten,  skal anvendes.  De indeholder regler  og metoder,  der skal anvendes 
ved beregning  af inspektionsvirksomheden,  samt specifikke  eksempler herpå; 
d) Subsidiære  ordninger  (anlægsbi lag) præciserer anlæg  for anlæg, hvordan 
overenskomsten  skal anvendes.  De viser bl.a. både Euratoms  og Organisa­
tionens  inspektionsvirksomhed  for hvert anlæg; 
e) En række særlige gennemføreIsesaftaler (fælles  hold, iagttagelsesprincip 
osv....)  supplerer  den generelle  del af de  subsidiære  ordninger;  det 
drejer sig imidlertid  om separate  dokumenter. 
Dokumenterne  under d) og e)  blev forhandlet,  efter at aftalen  trådte i 
kraft i 1977. 
Ændringer  i dokumenter  under a) og b)  kræver  ikke blot Rådets godkendelse. 
Organisationens  styrelsesråds godkendelse,  men ligeledes  ratifikation  af 
Fællesskabets medlemsstater. 
Ændringer  i dokumenter  under c) kræver  ligeledes  både Rådets  og styrelses­
rådets godkendelse,  men skal ikke  ratificeres  af medlemsstaterne.  Det bør 
bemærkes,  at regler  og metoder regelmæssigt  tages op til revision  for at  tage 
hensyn til den teknologiske udvikling  på kontrolområdet  samt til den indvundne 
erfaring. 
1) Jf.  Organisationens  dokument  INFCIRC  153 med  titlen  "Structure  and Content 
of Agreements  between  the IAEA and States required  in connection with  the 
NPT". Dette dokument,  der blev godkendt  af Organisationens  styrelsesråd  i 
maj 1971,  betegnes  normalt  "Den Blå Bog". 

- 4 -
Dokumenter  under d) kan ændres  uden at involvere  Rådet og styrelsesrådet, 
dog skal det ske med den berørte medlemsstats godkendelse i  henhold til  en 
intern fællesskabsaftale. 
Dokumenterne  under e) har i øjeblikket en mindre  varig karakter; navnlig  er 
det i nogle af dem  udtrykkeligt  anført, at de udløber ved en  fastsat  dato. 
B. Særlige træk 
9. De særlige træk i efterprøvningsoverenskomsten kan  skitseres  således: 
- Det erkendes,  at medlemsstaterne har  overdraget  Fællesskabet  vide beføj­
elser, som dækker alt væsentligt i  sikkerhedskontrollen,  og at Fælles­
skabet har til opgave, i tråd med  NPT-bestemmeIserne,  at sikre,  at nukleare 
materialer  på NNWS's  områder  ikke anvendes  til kernevåben  eller andre 
nukleare  sprænglegemer; 
- Organisationen skal tage  hensyn  til Euratom-sikkerhedskontrol lens effek­
tivitet  og fuldt ud anvende  den med  henblik  på at undgå unødvendigt  dob­
beltarbejde; 
- Fællesskabet gennemgår  sammen  med Organisationen  anlæggenes grundlæggende 
karakteri  st i ka; 
- Fællesskabet har  til opgave at  analysere  de rapporter,  virksomhederne 
fremsender; 
- der forventes  nært samarbejde mellem de to myndigheder under  inspektioner; 
- hyppighed  og intensitet  af samt procedurer  for Organisationens inspektioner 
fastlægges i  henhold til reglerne  og metoderne.  Heri er fastlagt  både 
Euratoms og  Organisationens inspektionsvirksomhed  i specifikke  eksempler 
på anlæg.  Denne  indsats skulle  beregnes således, at den  betydelige 
afvigelse  i beholdningsopgøreIsen, som  Organisationen inden  for et  vist 
tidsrum skulle  påvise,  ville  blive  fire gange så stor som der., Euratom 
skulle påvise. Den  klare  konsekvens af  denne  regel  var, at  Organisationens 
virksomhed  skulle  blive betydelig  mindre end den,  Euratom-inspektoratet 
udførte, og også end den.  Organisationen foretog  i tredjestater; 
- Organisationens inspektioner foretages samtidigt  med Fællesskabets  inspek­
tioner, medens  nogle af Euratom-inspektionerne foretages; 
- Organisationens inspektioner foretages generelt  ved iagttagelse  af 
Euratom-inspektioner. 
10. Disse  bestemmelser  betyder  imidlertid  ikke,  at Organisationen  kun skal 
anvende  sin sikkerhedskontrol indirekte  ved hjælp af efterprøvning af 
effektiviteten  af Euratom-sikkerhedskontrol len.  Overenskomsten  hjemler 
uafhængige  kontrolforanstaltninger,  som Organisationen foretager,  og 
inspektionsvirksomhed,  der udføres på anden vis end ved  iagttagelse  af 
Euratom-inspektører, når  denne  undtagelse  fra iagttagelsesprincippet  er 
fastsat  i de subsidiære  ordninger,  eller under usædvanlige omstændigheder. 

- 5 -
Efterprøvningsoverenskomsten har således  resulteret  i en situation,  hvor 
Fællesskabet er det  mest effektivt  kontrollerede  område i verden,  fordi der 
samtidig  findes  to multinationale  kontrolsystemer. De  forbehold,  der er 
taget i overenskomsten, og som der er  henvist  til ovenfor, er  imidlertid 
truffet  for at holde  driftsledernes  byrde inden for acceptable grænser og 
for at muliggøre en  klog forvaltning  af tilgængelige  ressourcer.  Desuden 
påvirkes Euratom-kontrolsystemets uafhængighed  ikke;  forholdet  mellem 
Euratom og Organisationen er  "horisontalt"  ligesom mellem to  multinationale 
inspektorater,  der samarbejder med hinanden. 
C. Sammenligning med NPT-overenskomster, som Organisationen indgår med  
tredjestater 
11. Organisationen har indgået et  stort antal NPT-overenskomster (der var 74 i 
kraft pr. 15.  juli 1982). De er  uden undtagelse baseret på den Blå Bog (1). 
I henhold  til disse  overenskomster kræves det af  staterne,  at de  opretter 
nationale  systemer for bogføring af og  kontrol  med nukleare  materialer,  i 
henhold  til hvilke  driftslederne  foretager  målinger, opgør lagerbeholdning, 
fører regnskaber og sender  rapporter  til staterne.  Disse  rapporter  skal igen 
sendes  til Organisationen.  Disse overenskomster er  ikke baseret på den  for­
modning,  at de pågældende  stater  analyserer  disse  rapporter  eller  efter­
prøver dem ved  inspektion  eller iværksætter  foranstaltninger.  Der er således 
radikale  forskelle  mellem efterprøvningsoverenskomsten og de overenskomster. 
Organisationen  indgår med  tredjelande. 
12. En af de NPT-overenskomster, Organisationen har indgået, er  imidlertid  et 
særtilfælde. Overenskomsten mellem Organisationen og Japan, der  blev under­
tegnet den 4. marts 1977 (INFCIRC 255),  afviger  betydeligt  fra den Blå Bog 
og indeholder  mindre indlysende  forskelle  fra efterprøvningsoverenskomsten. 
I modsætning  til NPT-standardoverenskomster: 
- påtager Japan sig at iværksætte et fuldstændigt  nationalt  kontrolsystem, 
omfattende  inspektioner; 
er overenskomstens hoveddel  suppleret  med en  protokol,  som klart følger 
mønstret i  protokollen  til efterprøvningsoverenskomsten; 
- indeholder  denne  protokol  en slags "mest-begunstigede-nation"-klausul,  der 
anfører, at Organisationen  skal give Japan en behandling, der  "ikke er 
mindre gunstig  end den behandling, den  giver andre  stater  eller grupper 
af stater,  forudsat  at det  nationale  system opnår og  opretholder  en sådan 
driftsuafhængighed og  teknisk  effektivitet , der svarer  ti l det system, 
der gælder i sådanne  stater  eller grupper af  stater".  Ikke desto mindre 
er betingelserne  i denne overenskomst  ikke identiske  med dem, der  findes 
i efterprøvningsoverenskomsterne. 
1) Organisationen har med nogle  stater,  der ikke deltager  i ikke-sprednings-
traktaten,  indgået en anden type kontroloverenskomster, der er baseret på 
dokument  INFCIRC  66 Rev. 2. Nogle er  stadig  i kraft (med 12  stater  ved 
udgangen  af 1981). Eftersom  disse overenskomster  ikke berører  NNWS-parter 
i ikke-spredningstraktaten,  kan de  ikke sammenlignes med efterprøvnings-
overenskomsten. 

- 6 -
Hovedforskellen  følger  af de to  sikkerhedssystemers  grundlæggende  karakter; 
det japanske  system  kan som  følge af sin  grundighed  anses for at  have en 
teknisk  effektivitet,  der svarer til  Euratoms.  Men det kan  ikke opnå samme 
grad af driftsuafhængighed  som Euratom-kontrollen, eftersom  den er  baseret 
på medlemsstaternes  overgivelse  af beføjelser  til Fællesskabets  suprana-
tionale  institutioner. 
V. Efterprøvningsoverenskomster mellem Euratom,  dets NWS og  Organisationen 
13. Da Det  forenede Kongerige  er deltager  i ikke-sprednings-traktaten,  tilbød det 
i 1967  frivilligt  at acceptere Organisationens kontrolforanstaltninger  for 
at vise, at dets status  som kernevåbenbesiddende  stat (NWS)  ikke gav det  øko­
nomiske  fordele;  det førte til  en efterprøvningsoverenskomst mellem 
Euratom og Organisationen,  som blev undertegnet  den 6.  september  1976. Den 
afviger i det  væsentlige  fra efterprøvningsoverenskomsten  (NNWS) ved, at 
Organisationens  regelmæssige  inspektioner  kun gælder anlæg,  der med  mellem­
rum udpeges  hertil;  alle øvrige  kontrolforanstaltninger (beskrivende oplys­
ninger,  regnskaber, rapporter,  særlige  inspektioner  og ad hoc  inspektioner) 
gælder dog alle civile  anlæg. 
Der er andre forskelle,  såsom: 
- at aftalen  gælder for alle nukleare materialer til  civile anvendelsesformål, 
som befinder  sig i  anlæggene (således,  at der ses  bort fra materialer  uden 
for anlæggene); 
- at der  gives Det forenede Kongerige mulighed  for af  hensyn  til den nationale 
sikkerhed  at undtage  nukleare materialer  fra overenskomstens  gyldigheds­
område. 
14. Frankrig,  som dog  ikke er deltager  i ikke-sprednings-traktaten,  tilbød 
ligeledes  frivilligt  at acceptere Organisationens kontrolforanstaltninger, 
og en efterprøvningsoverenskomst  med Euratom  og Organisationen blev undei— 
tegnet den 27.  juli 1978. Den  gælder kun for  materialer, Frankrig  specifikt 
udpeger.  Dens øvrige bestemmelser følger nøje  Det forenede Kongeriges 
overenskomst. 
VI. Gennemførelse  af efterprøvningsoverenskomsten  (NNWS) 
15. Efter undertegnelsen  af efterprøvningsoverenskomsten  (NNWS) var der  endnu 
meget arbejde  at udføre, førend  den kunne gennemføres  i fuldt omfang. 
Internt  måtte Fællesskabet  revidere sine kontrolbestemmelser  vedrørende  de 
grundlæggende  tekniske data, oversigter  og regnskabsrapporter  (*) for at 
kunne opfylde sine  forpligtelser  i henhold til  overenskomsten.  En ny  forord­
ning (3227/76)  blev vedtaget  i slutningen  af 1976. Da  arbejdet  i forbindelse 
med udarbejdelsen  af denne forordning  var kompliceret (herunder  den nødven­
dige tid til vedtagelsen  i Rådet),  trådte efterprøvningsoverenskomsten først 
i kraft den 21.  februar  1977. 
K) Forpligtelsen til inspektion  har Kommissionen iværksat  direkte  på 
grundlag  af Euratom-traktatens  artikel  81. 

- 7 -
Eksternt  måtte Fællesskabet  forhandle  med Organisationen  om de  specifikke 
dele af de subsidiære  ordninger,  nemlig  anlægsbilagene, én for  hvert anlæg 
på de berørte medlemsstaters område. Kommissionen måtte  ligeledes  udfærdige 
interne  akter for hvert anlæg ("Særlige  Kontrolbestemmelser") for at sætte 
dens internationale  forpligtelser  i henhold  til anlægsbiLagene i  kraft. 
16. Efter at efterprøvningsoverenskomsten var trådt i  kraft,  men før  forhandling 
af anlægsbilagene, stødte  Organisationen  på problemer, der  ikke var forudset, 
da overenskomsten  blev forhandlet. 
Som anført  ovenfor  indeholder  den generelle  del af de subsidiære  ordninger 
et afsnit  vedrørende  regler  og metoder  til beregning  af inspektionsvirksom-
heden samt specifikke  eksempler på anvendelse af  disse.  Anlægsbilagene 
skulle udarbejdes  på dette grundlag. 
Imidlertid  kunne  visse tekniske  antagelser  i disse eksempler  ikke bekræftes 
i praksis  (1). 
17. Samtidig  indtraf  en vigtig  politisk  begivenhed.  Efter at Indienhavde  foretaget 
en kernesprængning i 1974,  overvejede  Organisationens  "Standing  Advisory 
Group on Safeguards  Implementation  (SAGSI)  at kvantificere  den generelle 
formulering  af punkt 28 i den Blå Bog (2), som  henviser  til "i tide at afsløre 
betydelige  mængder". Det  henstillede  til Organisationen  at fastsætte  almindeligt 
gældende "detekteringsmål", som  svarer  omtrent  til den nødvendige  materiale-
mængde  til fremstilling  af et kernevåben og  til tiden  for omdannelse fra 
forskellige  kemiske former  til en form, der kan  benyttes  til våben.  Disse 
detekteringsmål  blev forelagt  Organisationens  styrelsesråd, som tog dem  til 
efterretning.  Disse  almindeligt  gældende mål, som er  udtrykt  i absolutte  tal, 
og som ikke har forbindelse  med anlæggets størrelse og  type, omsætter 
Organisationen  under anvendelse af  visse  interne  kriterier,  til specifikke 
"inspektionsmål" for de  enkelte  anlæg.  Disse anlægsspecifikke mål fastlægger 
i store træk anvendelsesformen og  -intensiteten  af Organisationens  sikkerheds­
kontrol,  som er  defineret  i anlægsbilagene. 
18. Endelig  havde  Organisationen  efter indgåelse af overenskomsten med Japan 
den opfattelse,  at den måde, hvorpå efterprøvningsoverenskomsten  ville  blive 
iværksat,  ville skabe præcedens,  ikke blot for den japanske overenskomst, 
men også for overenskomster med andre  stater,  som måske  ville følge det 
japanske  eksempel og indføre avancerede  nationale  kontrolsystemer. 
19. Disse tre forhold  fik Organisationen  til under  forhandlingerne  af anlægs-
bilagene  at presse  Euratom  til at acceptere  følgende  retningslinjer: 
1) Navnlig  har det af  tekniske  grunde  vist sig umuligt  at forsegle  let­
vandsreaktorer  permanent og at  installere  forseglede  lagerbeholdere  til 
indkommende  prøver i oparbejdningsanlæg. 
2) Som svarer  til artikel  28 i efterprøvningsoverenskomsten. 

- 8 -
a) Organisationen  skal, navnlig  hvad følsomme anlæg angår, yde en 
større indsats  end påtænkt ved  forhandlingen  af overenskomsten; 
b) inspektionsvirksomhed  ud over iagttagelse  skal 'advides  i forhold 
til det tidligere  påtænkte} 
c) Organisationens  inspektører  skal i vid udstrækning  benytte  Orga­
nisationens  udstyr  til tilsyn og indeslutning  (f.eks. kameraer  og 
forseglinger). 
Fællesskabet, som  afslog  overhovedet  at ændre  ordlyden  i overenskomsten 
og dens protokol  og at foretage sig noget,  som kunne bringe Euratom* s 
kontrolsystems  uafhængighed og  integritet  i fare, bekræftede at  ville 
bidrage  til Organisationens  kontrolforanstaltningers  effektivitet  og 
erklærede  sig rede  til at drøfte  praktiske  løsninger på de  problemer, 
Organisationen  havde rejst. 
20· Fællesskabet tog ved  ein indstilling  især hensyn  til, at Organisatio­
nens inspektionsvirksomhed ikke  specificeres  i absolutte  tal i efter-
prøvningsoverenskomsten.  Heri anføreB  klart, at den  skal være væsentligt 
mindre end den  virksomhed,  der kræves i  Organisationens overenskomster 
med andre tredjelande,  og mindre end Euratom' s virksomhed,  men dens fak­
tiske fastlæggelse er  overladt  til de subsidiære  ordninger. Endvidere 
gælder bestemmelserne  for inspektionsvirksomheden  de nukleare  anlæg i 
Fællesskabet som  helhed}  de giver Organisationen mulighed for  at øge 
inspektionsvirksomheden  betydeligt  for visse typer anlæg. 
VII. Kompromis'er  mellem Euratom  og Organisationen  ved gennemførelsen af 
eft erprøvningsoverenskomst  en 
21. Mellem  1977 og 1980  udarbejdedes  flere kompromis'er  i form af særlige  
aftaler , som i praksis supplerer  den generelle del  af de subsidiære 
ordninger.  Sidstnævnte  blev imidlertid  ikke ændret på  grund af kompro­
mis' ernes  midlertidige  karakter  og nødvendigheden af at  holde muligheden 
åben for senere  at vende tilbage  til den oprindelige  fremgangsmåde-
22. Man  fandt frem  til en aftale vedrørende følsomme anlæg  (oparbejdnings­
anlæg, uranberigningsanlæg, anlæg,  hvori der anvendes  betydelige  mængder 
plutonium  eller højt beriget uran,  samt andre anlæg, der  senere kunne 
opnås enighed  om (*)) i to etaper i september  1977 og  juli  1978. Fælles­
skabet erkendte  de politiske  grunde  til at øge  Organisationens inspek­
tioner, medens  Organisationen  gik ind på at reducere inspektionsvirksom­
heden og at mindske  ulempen  for virksomhederne  ved at  oprette  fælles  hold 
(joint Teams) bestående af  nogle af de inspektører, som er  til stede på 
anlægget, når det er i  drift. Det blev bestemt,  at de skulle arbejde  nært 
sammen og indsamle data  i fællesskab, men  udarbejde  uafhængige  rapporter. 
Der var enighed om, at  Organisationens inspektionsvirksomhed  i fælles  hold 
i de fleste tilfælde  ville være mindre end Euratom' s virksomhed  og normalt 
mindre end dens virksomhed  i et tredjeland. 
Definitionen  af et fælles  hold omfatter  især følgende: 
(x) Der er  ikke opnået  enighed  om nogle sådanne. 

- 9 -
- al inspektion  på anlægget  skal udføres af fælles  hold; 
- hensigten  med et fælles  hold er at sætte  "begge inspektorater  i stand  til 
at nå deres kontrolmålsætning med et  minimum  af dobbeltarbejde  og for­
styrrelse  for virksomheden; 
- inspektionen foretages  med gensidig  støtte, således at  hver organisation 
får alle de oplysninger,  den har  brug for for  at drage sine egne uaf­
hængige  konklusioner; 
- hvis en aktivitet  menes at kræve  mere end én inspektør,  vil inspektører 
fra så-vel Organisationen  som Euratom  være  til stede; hvis  en aktivitet 
kan udføres af en  enkelt inspektør, kan den  varetages  af ethvert medlem 
af gruppen  (ét job/én  person); 
- man skal så vidt muligt  være fælles om  arbejdsdata  og forseglinger; 
- prøveudtagningsplaner  skal tilrettelægges i fællesskab; 
- der regnes ikke med nogen hierarkisk struktur,  men anmodninger  til virk­
somheden  vil normalt  blive kanaliseret  gennem en Euratom-inspektør. 
Denne aftale var midlertidig  og skulle revideres efter  2-3 år; i  denne periode 
skulle man regelmæssigt bedømme  mulighederne  for at nedskære  inspektions-
virksomheden  i lyset af det  tekniske  behov. Man blev dog senere  enig om, 
at dette  kompromis  skulle  forblive  i kraft  indtil september  1983, så der 
i mellemtiden  kunne træffes en  endelig  afgørelse i  lyset af erfaringerne. 
23« En anden række aftaler  er knyttet  til problemet  vedrørende  Organisationens 
deltagelse  i Euratom-inspektioner  på anlæg,  hvor der ikke findes  fælles 
hold  (1). 
24· For  letvandsreaktorer  nåede man  frem til en aftale i tre etaper.  Den har 
følgende  hovedpunkters 
- begge myndigheder  foretager  en detaljeret inspektion  ca> en  gang om året, 
når reaktorkernen  er åbnet  for udskiftning  af brændslet; 
- begge myndigheder  gennemfører  seks måneder  efter den detajlerede inspek­
tion en inspektion,  hvor tilsynsudstyret kontrolleres  (diSBe  inspektioner 
indstilles,  når der  ikke kængere er  rimelig  tvivl om videooptagersyste­
mernes tekniske  pålidelighed); 
- Euratom-inspektører aflæser  forseglede  kameraer  henholdsvis  3 og 9 måneder 
efter hovedinspektionen  (2); 
(1) Jf. artikel  14, litra  a), i protokollen  til efterprøvningsoverenskoms-
ten, hvor det anføres, at  Organisationens  inspektører er  til stede ved 
visse af Eurat om-inspektionerne 
(2) En film udtages  og bringes  til Luxembourg  til aflæsning af  begge inspek­
tører. 

- 10 -
- Organisationens  inspektører kan  ledsage  Euratom's  inspektører ved  yffo 
af de nævnte  inspektioner} disse  udvælges tilfældigt  (l). Denne  ekstra-
inspektion fra Organisationen skal  ophøre, når der er  udviklet optiske 
tilsynsforenetaltninger,  som ikke kan forfalskes. 
Denne aftale er ligesom aftalen  om fælles  hold udtrykkeligt midlertidig 
(indtil september  I983). 
25· I marts  1979 nåede man  frem til en anden aftale for  anlæg  til fremstilling  
af brændsel af  let beriget  uran. Det bestemmes  heris 
— at Euratom  for "store"  anlæg skal inspicere  med mellem to uger og en 
måneds mellemrum,  og at Organisationens  deltagelse skal variere fra 
50$ (Euratom-inspektioner  hver anden uge)  til 90% (Euratom-inspektioner 
hver måned); 
- at Euratom  for "små" anlæg  skal inspicere  med mellem en og tre måneders 
mellemrum,  og at Organisationens  deltagelse  også her  skal variere fra 
50% til  90%; 
— at inspektioner skal foretages  mindre  hyppigt,  så snart udstyr,  som er 
godkendt  af begge organisationer,  gør dette muligt. 
26. Endnu en aftale vedrører  iagttagelse  (2). I  marts  1979 opnåedes der  enig­
hed om, at  Organisationens  inspektører ved såvel optælling af  genstande  som 
identificering  og gennemgang  af regnskaber  skal iagttage  de genstande  og 
regnskaber,  som kontrolleres  af Euratom's  inspektører, dog  uden at gentage 
disse operationer.  Hvor regnskaber  er gennemgået  uden at en inspektør  fra 
Organisationen  har været  til stede, kan denne få adgang  til disse regn­
skaber. Det blev senere  specificeret,  at Organisationen  på anlæg,  hvor in-
spektionshyppigheden  er under én gang pr. måned, (ved stikprøveudtagning 
af kildedokumenter  og i alle tilfælde ved  gennemgang  af hovedbøgerne) kan 
verificere  den del af regnskabet,  som tidligere  er gennemgået af  Euratom 
alene« Fra  andre anlæg skal gennemgang  af regnskaber  planlægges og  fore­
tages, når begge inspektorater  er til stede. 
27« I marts  1979 blev der yderligere  opstillet  to lister over inspektionsakti-
viteterne,  som skal udføres  henholdsvis  "på anden måde end gennem  iagt­
tagelse"  ("OTTO-liste")  og "gennem  iagttagelse" ("TO-liste"). 
28. Samtidig  opnåedes der en proceduremæssig  aftale om virksomhedernes  udgifter 
til sikkerhedskontrol.  Artikel  15 i efterprøvningsoverenskomsten  bestemmer 
bl.a., at Organisationen afholder udgifterne  til alle supplerende  målinger 
og prøveudtagninger, som  dens inspektører kan  forlange.  Fra Fællesskabets 
synspunkt  refererer ordet "supplerer"  til alle ekBtra målinger og prøver, 
som Organisationen  kan forlange  ud over dem, som  virksomheden  udfører  eller 
udtager af hensyn  til sit eget materialeregnskab,  eller som Euratom  fore­
tager eller udtager  af hensyn  til sit ansvar  for sikkerhedskontrollen.  Fra 
Organisationens  synspunkt  refererer  "supplerende"  imidlertid  kun til de af 
en virksomheds  aktiviteter,  som strækker  sig ud over de normale  kontrolak­
tiviteter,  som er  specificeret  i anlægsbilaget. Da det  viste sig  umuligt 
at afgøre spørgsmålets  egentlige indhold,  enedes man om,  indtil de retlige 
forudsætninger og  permanente  ordninger  var defineret,  at anlægsbilag  generelt 
skulle referere  til artikel  15 i overenskomsten. 
(1) Ved  disse lejligheder  kan Organisationen  også foretage sig  andet, som 
f.eks. at kontrollere materialer  på lager eller at revidere  regnskaber. 
(2) Jf. artikel  14, litra b), i protokollen  i efterprøvningsoverenskomsten. 

- 11 -
VIII. Den nuværende  situation  med hensyn  til gennemførelsen af  overenskomaten  
(HNWS) 
29· Det er  knap tre år siden den sidste af aftalerne blev  indgået.  Ikke desto 
mindre har man på  trods af den  vanskelige  situation  gjort store fremskridt 
med hensyn  til anvendelsen  af overenskomsten.  Der er i  alt færdigbehandlet 
194 anlægsbilag; af de 60, der  endnu ikke er færdigbehandlet, vedrører 
størstedelen anlæg  til håndtering af  meget små mængder  nukleare materialer. 
Alle de anlægBbilag, der er  under behandling  for øjeblikket,  vil formodent­
lig være færdigbehandlet ved  udgangen  af 1983· 
30. De anlægsbilag, der er  under behandling  for øjeblikket, vedrører  fire an­
lægstypen 
- nye anlæg; 
- særlig  problematiske  anlæg  (f.eks.  et anlæg  til fremstilling  af blandet 
oxid; en kontinuerlig  Ladet  reaktor); 
- anlæg,  hvorved  der anvendes  avanceret  berigningsteknologi; 
- anlæg  til affaldshåndtering og  -behandling. 
Det må bemærkes, at der i  forbindelse  med anlæg,  for hvilke  der endnu 
ikke findes  anlægsbilag gennemføres ad hoc  inspektioner  i henhold 
til artikel  71» pkt. a) i overenskomsten. 
31· Der er  sket en nøje  samordning  mellem  inspektoraterne. Euratora  udarbejder 
et generelt  seksmåneders  program  for sine inspektioner,  og Organisationen 
kan såledeB udvælge de  inspektioner,  hvor den ønsker at være repræsenteret. 
Euratom efterkommer  normalt  anmodninger  om ændringer i  programmet.  Dokumen­
ter vedrørende tilrettelæggelsen af de  enkelte inspektioner  sendes  til Orga­
nisationen  på forhånd.  Hvis Organisationen ikke  har været repræsenteret ved 
en inspektion,  får den af  Euratom  tilsendt  en kopi af inspektionsrapporten. 
Efter hver inspektion  sender  Euratom  Organisationen samtlige  arbejdsdoku­
menter. 
32. Det kan  derfor konkluderes,  at overenskomsten  fungerer  effektivt.  Anvendel­
sen af den har dog medført en række  problemer,  som Kommiseionen  har fået 
kendskab  til enten gennem repræsentanter  for medlemsstaternes  regeringer  eller 
økonomiske  beslutningstagere,  eller gennem  sine egne inspektører. I de  seneste 
tolv måneder er  disse problemer  blevet drøftet med de berørte  parter inden 
for Fællesskabet, og de drøftes nu med  Organisationen  gennem  egnede  kanaler. 
De største  problemer  behandles  i "High Level Liaison  Committee  (HLLC)",  der 
er et udvalg af højtstående embedsmænd; det trådte  sammen  tre ganfte  i 1982, 
og mødeaktiviteten er således  meget større  end tidligere.  De mere detaljerede 
tekniske  spørgsmål  behandles  i "Lower  Level Liaison  Committee  (LLLC)",  der 
er et tilsvarende  udvalg på teknisk niveau.  Foruden  møderne i  disse to 
udvalg, der er  nedsat i henhold  til protokollen, afholdes  der hyppigt ad 
hoc møder mellem embedsmænd  fra de to inspektorater. 
33· På. disse tre  niveauer  har man løst en  lang række problemer,  som derfor ikke 
behandles  i denne rapport.  Kommissionen  ønsker dog at  underrette  Rådet 
om, hvor langt man i samarbejde  med Organisationen  er nået med  behandlingen 
af følgende  uafklarede  spørgsmål1 

- 12 -
1) Anvendelse  af iagttagelsesprincippet. 
2) Adgang  for Organisationens  inspektører  til at deltage i Euratoms 
inspektioner. 
3) Anvendelse  af kompromis'et  vedrørende fælles  hold. 
4) Organisationens  hensyntagen  til effektiviteten  ved Euratoms  kontrol­
system. 
5) Det store inspektionsarbejde,  som overenskomstens  ikrafttrædelse 
medfører i  medlemsstaterne. 
6) Udgift eme 
34« Ordningerne  for anvendelse  af det  generelle  iagttagelse sprinoip.  der er om­
handlet i artikel  14t pkt. b) i protokollen, overholdes normalt,  selv om 
dette i visse tilfælde medfører unødig  gentagelse  af hele regnskabskontrol­
len. Desuden  har Kommissionen  bemærket, at  Organisationens  inspektører  for­
holdsvis  hyppigt finder  det nødvendigt  selv at iværksætte  foranstaltninger 
i stedet for  at iagttage  Euratoms  inspektionsvirksomhed (f.eks.  anvender  de 
instrumenter  uden først at  have konsulteret  Euratom).  HLLC har behandlet 
disse spørgsmål; det er  vedtaget,  at LLLC skal undersøge spørgsmålene  enkelt­
vis og aflægge  rapport  derom. 
35« Med hensyn  til adgangen  for Organisationens  inspektører  til at deltage i 
Euratoms  inspektioner,  har aftalerne  vedrørende  letvandsreaktorer  og anlæg  
til fremstilling  af brændsel af  lavberiget  uran fungeret  tilfredsstillende. 
For førstnævntes vedkommende har det  endnu ikke været muligt at nedbringe 
hyppigheden  af Organisationens inspektioner,  fordi det tekniske udstyr, 
såsom videoanlæg,  endnu ikke er tilstrækkelig pålideligt.  Kommissionen 
følger dog nøje den  tekniske udvikling  med henblik  på at træffe de nødven­
dige foranstaltninger  til sin tid. 
36. Hvad angår fælles  hold har det i en række anlæg været  muligt at opfylde den 
grundlæggende målsætning, der er  fastlagt  i den pågældende  aftale,  nemlig 
at organisationerne  hver især skal kunne drage konklusioner  gennem et  gen­
sidigt samarbejde  og mindst mulig forstyrrelse  og dobbeltarbejde.  I en 
række andre anlæg er der dog opstået  vanskeligheder, bl.a.  på følgende 
punkter« 
- anvendelse  af fælles  arbejdsdata  og -instrumenter; 
- fremgangsmåden: ét job/én  person; 
- arbejdsprogram for  en fælles  detaljeret  inspektion; 
- regler for  meddelelse  af inspektionsresultater  til driftslederne;  , 
Der er ført drøftelser i  HLLC. Der er  allerede udarbejdet  en række  ret­
ningslinjer.  LLLC har fået pålagt at  behandle  hvert af disse spørgsmål 
indgående. 
37« Organisationen  er i henhold  til overenskomsten  forpligtet  til at tage hensyn 
til effektiviteten  ved Euratoms  kontrolsystem,  og for at kunne vurdere sys­
temet på baggrund  af overenskomstens  artikel  32 har den  anmodet  om flere op­
lysninger  om, hvorledes  Euratoms  kontrolsystem fungerer. Disse oplysninger 
fremsendes  efterhånden som de  fereligger.  Når samtlige oplysninger  er 
fremsendt,  vil de to organisationer  undersøge,  hvilke  koniakvennser,  der 
må drages  heraf. 

- 13 -
38. Efter at en række  medlemsstater  har udtalt, at Organisationens inspektions" 
arheide i henhold  til overenskomsten  kunne "blive alt for  omfattende,  nar 
man tager Organiaationens inspektionsarbejde  i tredjelande  i betragtning, 
har Kommissionen  anmodet  Organisationen  om oplysninger  på dette område. 
Oplysningerne  fremsendes  efterhånden som de  foreligger;  Kommissionen  vil, 
når den er i  besiddelse  af samtlige oplysninger,  være i  stand  til at 
danne sig et indtryk  af dette spørgsmål. 
39· Med hensyn  til udgifterne  er der nu  fundet en løsning på de særlige  pro­
blemer, der var opstået i ét anlæg; men på  baggrund  af erfaringerne  er 
det alligevel  nødvendigt at nå  frem til en ensartet fortolkning  af over­
enskomstens  artikel  15. Kommissionen  vil tage dette spørgsmål op med Or­
ganisationen.  Kommissionen  har desuden  indledt  en generel undersøgelse 
af kontroludgifterne inden for  Fællesskabet. 
IX. Den nuværende  situation  med hensyn  til gennemførelsen af  overenskomsten  
vedrørende NWS 
40. Overenskomsten  med Det  forenede  Kongerige  har været i  kraft siden august 
1978. Organisationen  har hidtil udpeget  to anlæg,  hvor der skal foretages 
regelmæssig  inepektion.  Der er  ikke opstået  nogle større  problemer  i for­
bindelse  med gennemførelsen af  overenskomsten,  bortset fra  de generelle 
problemer  vedrørende fælles  hold (jf. afsnit  36). 
41· Overenskomsten  med Frankrig  trådte i  kraft i september  198I. Da de  subsi­
diære ordninger  først er ved at  blive forhandlet,  har man  endnu ingen 
erfaringer  med hensyn  til gennemførelsen af  overenskomsten. 
X. Udsigter 
42. Gennemførelsen af  overenskomsterne  må foregå som en  kontinuerlig proces. 
I den indledende fase  måtte Euratom  både tilpasse  sit eget kontrolsystem 
efter kravene  i overenskomsterne  og indgå anlægsbilag  for hvert enkelt  an­
læg inden for  Fællesskabet. Det førstnævnte  arbejde er allerede  afsluttet, 
og det sidstnævnte  vil også snart være det. En konsoliderings-  og udvik­
lingsfase  er nu indledt. 
43· Under drøftelserne af spørgsmålene i  afsnit  33 ovenfor  har Kommissionen 
gjort Organisationen  opmærksom på, at  alle de forskellige  aftaler  er fore­
løbige, og at Bådet i  september  1983 vil tage spørgsmålene vedrørende de 
fælles hold og letvandsreaktorerne  op til revision.  Kommissionen  er lige­
ledes opmærksom på, at de  regler og metoder,  der er  fastlagt  i de subsi­
diære ordninger  (den generelle del),  jævnligt  skal tages op til revision. 
44· Kommiseionen  vil inden udgangen  af jnni forelægge Rådet særlige,  konkrete 
forslag vedrørende de  aftaler,  der skal tages op til revision  i september. 
Med hensyn  til de øvrige  aftaler  samt de problemer,  der er opstået i  for­
bindelse  med gennemførelsen af  overenskomsten,  vil Kommissionen  i god tid 
forelægge Rådet en  rapport. 

~ 14 -
Kommlesionens  ideer med hensyn  til all« diøse spørgsmål  vil naturligvis 
blive påvirket af  udviklingen  i de d r " -·: ? er med Organisationen,  der 
finder sted for  øjeblikket.  Msse drt-, r* skal  ses i en  bred inter­
national  sammenhæng.  Opretholdelse  af o..  Lionens  kontrolsystem  er 
meget vigtig for udviklingen  i den intemuuional«  handel med nukleare 
materialer,  som er af  betydelig interesse  for Brøllesøkabet. I du  senere 
år har Organisationen haft store vanskeligheder.  Den skal naturligvis 
undersøge  meget nøje, hvilke følger de Bærordninger, den indgår med 
Fællesskabet,  vil få for dens kontrolsystem  »om helhed*  Men det er også 
nødvendigt, at den i  henhold  til overenskornsten  finder  frem til, hvor­
ledes den i forbindelse  med kontrol  inden for Fællesskabet kan  tage hen­
syn til  effektiviteten  ved Fællesskabets kontroløystest og  derved undgå 
unødigt  dobbeltarbejde. 
45· Problemerne  i forbindelse  med anvendelsen  af overenskomsterne  påvirker 
naturligvis  ikke på nogen måde Euratoms  gennemførelse af følgende 
øvrige kontrolopgaver: 
a) efterprøvning af  planerne  om anvendelse  til særlige  civile formål, 
ifølge driftsledernes angivelser} 
b) anvendelse,  i brændselskredsløbet, af en række  kontrolforanstaltninger, 
der strækker Big ud  over Organisationens  kontrol (minedrift,  mala-
konoentration osv.)j 
o) overholdelse  af internationale  forpligtelser,  som Fællesskabet har 
indgået,  og som strækker  sig ud over anvendelsen  til fredelige  for­
mål (ordninger for  genoverførsler,  betingelserne  for anvendelse  oøv.)| 
d) overholdelse  af traktatens  bestemmelser  om forsyning. 
Den tredje  opgave indebærer, at  Euratom  i forbindelse  med overenskomster 
med leverandørlande (USA,  Canada,  Australien)  må være i  stand  til at følge 
de nukleare materialer,  der kommer  fra disse stater,  igennea  kele Pfeiies-
skabet. 
46. Endelig  må det bemærkes, at  forbindelserne  mellem  Euratom  og Organisationen 
omfatter  spørgsmål, som strækker  sig langt videre  end til anvendelsen  af 
overenskomsterne. 
De to myndigheder  har et nært  samarbejde  om forskning  og udvikling  inden 
for kontrolteknologi  i henhold  til en særlig  overenskomst,  der blev ind­
gået i 1981· Fællesskabet gennemfører et  omfattende  program,  der er ud­
arbejdet efter  samråd med  Organisationen,  som også får  resultaterne 
forelagt.  (Dette program  udgør et  supplement  til en række  medlemsstaters 
nationale  programmer.)  Desuden  har Kommissionen  i samarbejde  med Organisa­
tionen og andre berørte  parter deltaget aktivt  i den sekspartsgruppe,  som 
søger at løse  problemet  med kontrol  af anlæg  til centrifugeringsberigning. 
Kommissionen  finder,  at Euratom på grund af sin rolle som en af de to  multi­
nationale  kontrolmyndigheder  og på grund af sit omfattende  samarbejde  med 
Organisationen  om kontrol  virksomheder  aamt om  forskning  og udvikling, 
kan yde et  betydeligt bidrag  til Organisationens  "Stånding  Advisory  Group 
on Safeguards  Implementation"  (SAGSl),  og Kommissionen  har over for Organisa­
tionens generaldirektør  givet udtryk for dette  synspunkt. 

- 15 -
Den generelle  samarbejdBoverenskomst,  der "blev indgået  mellem Euratom 
og Organisationen  i 1976,  danner  grundlag for  et samarbejde  om en 
lang række andre aktiviteter.  I denne forbindelse  må nævnes  Kommissionens 
deltagelse  i Organisationens udvalg,  "Committee  on Assurances  of Supply" 
(nukleare  materialer),  og i dens ekspertgruppe  "Group of Experts on 
International  Plutonium Storage".  Man har også  igennem  mange år  udvik­
let et samarbejde  på områder af fælles  interesse,  navnlig nuklear  sikker­
hed, forvaltning  af affald, strålingsbeskyttelse,  radioisotoper,  ud­
dannelse af specialister  i kernefysik  samt kernefusion. 
XI. Opfølgning 
47· Kommissionen  opfordrer  Rådet  til at gennemgå  denne rapport.  Den anmoder 
desuden  medlemsstaterne  om at  give udtryk for deres synspunkter  med hensyn 
til de deri omhandlede  spørgsmål, da  dette  vil være af  stor betydning for 
Kommissionens  videre arbejde  på hele dette  område.  Endvidere  foreslår 
Kommissionen,  at rapporten  sendes  til medlemsstaternes  repræsentanter i 
Organisationen,  og at disse samtidig  anmodes om at  tage hensyn  til den i •forbindelse  med koordinering  inden for  Fællesskabet,  navnlig  det kommende 
møde i Organisationens  styrelsesråd den 22.  februar  1983· På dette møde 
vil man bl.a. drøfte  Organisationens  nuværende  kontrolforanstaltninger 
og mulighederne for forbedring  af systemet.