ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN Ledsagedokument til Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Programmet ren luft i Europa Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra mellemstore fyringsanlæg Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer og om ændring af direktiv 2003/35/EF Forslag til Rådets afgørelse om godkendelse af ændringerne i 1999-protokollen til 1979-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande angående reduktion af forsuring, eutrofiering og ozon ved jordoverfladen /* SWD/2013/0532 final */





1. Problemformulering 1.1. Politisk baggrund Luftforurening forårsager betydelige miljø- og sundhedsvirkninger. I 2010 blev der registreret over 400 000 for tidlige dødsfald om året, og 62 % af EU’s område blev udsat for eutrofiering, herunder 71 % af Natura 2000-økosystemerne. Disse sundhedsvirkningers samlede eksterne omkostninger beløber sig til 330-940 mia. EUR. De direkte økonomiske skadevirkninger omfatter 15 mia. EUR i tabte arbejdsdage, 4 mia. EUR til sundhedsudgifter, 3 mia. EUR i mistet høstudbytte og skader på bygninger for 1 mia. EUR. For at tage fat på disse problemer er der opstillet et korpus af luftforureningspolitikker i EU og på internationalt plan. Der er foretaget en efterfølgende revision af EU-politikkens hovedelementer: den tematiske strategi for luftforurening af 2005, direktiverne om luftkvalitet[1], direktivet om nationale emissionslofter[2] (NEC-direktivet) og en bred vifte af lovgivning om kontrol med forurening ved kilden. Politikken har medført en betydelig nedbringelse af emissionerne i perioden 1990 til 2010, hvilket stort set har afhjulpet syreregnsproblemet i EU (forsuring)[3]. De primære sundhedsvirkninger som følge af partikelforurening er nedbragt med ca. 20 % mellem 2000 og 2010[4]. Luftkvalitetspolitikkens overordnede struktur hænger sammen, men en bedre overensstemmelse må sikres mellem kontrol med kilder, lofter og luftkvalitetsnormer for at sikre en reel overholdelse af reglerne. 1.2. Udestående hovedproblemer Trods disse landvindinger er påvirkningerne stadig betragtelige. Luftforurening er den primære miljørelaterede dødsårsag i EU, idet den forårsager ti gange flere for tidlige dødsfald end trafikulykker[5] og i betydelig grad påvirker folkesundheden og derved skaber produktivitetstab. Det vigtigste udestående problem for økosystemer er eutrofiering. Tre fjerdedele af EU’s mest værdifulde økosystemer er truede, og dette bringer fordelene ved Natura 2000-nettet på 200-300 mia. EUR pr. år i fare. To specifikke problemer gør sig gældende i den forbindelse. For det første overskrides luftkvalitetsnormerne betydeligt i EU's luftkvalitetsstyringszoner, idet grænseværdierne for partikelforurening (PM10) overskrides for en tredjedels vedkommende og nitrogendioxid (NO2) for en fjerdedels vedkommende. For det andet er EU selv med en fuld overholdelse af den eksisterende EU-lovgivning ikke på rette vej til at opfylde sine langsigtede mål. Af fremskrivninger fremgår det, at der i 2020 stadig må forventes 340 000 for tidlige dødsfald, der kan henføres til PM2,5 og troposfærisk ozon. 1.3. De bagvedliggende årsager Overskridelse af luftkvalitetsnormer Dieselemissioner er årsag til problemer med overholdelsen af normer for NO2 og NOx Emissionsgrænseværdierne for NOx for dieselpersonbiler er strammet op med en faktor 4 fra 1993 til 2009 (Euro 1 til Euro 5), men de anslåede gennemsnitlige NOx-emissioner under reelle køreforhold er steget en anelse. Dette er hovedårsagen til den nuværende manglende overholdelse. Mindre fyringsanlæg og koncentreret lokal forurening er årsag til de værste problemer med hensyn til overholdelse af kravene om partikelforurening Boligopvarmning med fast brændsel er årsagen i de tilfælde, hvor lokal forurening overstiger grænseværdierne mest, og nogle geografiske områder rammes af en høj koncentration af udledningskilder kombineret med en topografi, der hindrer effektiv spredning[6]. Dårlig koordinering mellem nationale og lokale tiltag tillige med manglende kapacitet på regionalt og lokalt plan har gjort det vanskeligere og dyrere at overholde kravene Offentlige myndigheder har ofte været for sent ude til at nedbringe luftforureningen. Problemet skyldes til dels manglende kapacitet til at opstille, gennemføre og overvåge forureningsbekæmpelsesplaner. Der er plads til at forbedre koordineringen mellem nationale programmer under NEC-direktivet og handlingsplaner under direktiverne om luftkvalitet. EU er ikke på rette vej til at opfylde sit langsigtede luftkvalitetsmål En række sektorer forårsager de resterende sundhedsmæssige virkninger efter 2020 Alle hovedsektorer bidrager til enten partikel- eller ozonkoncentrationer, og der må sættes bredt ind. Potentialet for at nedbringe emissionerne på en lønsom måde er størst for de sektorer, der har nedbragt deres emissioner mindst (f.eks. landbrug, mellemstore fyringsanlæg, mobile ikke-vejgående maskiner og international søfart)[7]. Landbrugets ammoniakemissioner er årsag til de resterende miljøpåvirkninger Landbruget tegner sig for 90 % af ammoniakemissionerne og er den primære årsag til eutrofiering. Der er et stort uudnyttet potentiale for at opnå en nedbringelse på en lønsom måde, hvoraf mange tiltag vil være til gavn for landbrugerne. Vedvarende baggrundsforurening indebærer, at lokale tiltag alene ikke kan nedbringe påvirkningerne på effektiv vis Hovedproblemerne forstærkes af en betydelig baggrundskomponent[8], som ligger uden for de lokale kompetente myndigheders kontrol. En del heraf er national og kan imødegås på dette niveau, men den grænseoverskridende forurening udgør en stor andel (over 50 % for PM2,5 og 60 % for NH3).[9] 1.4. Den forventede udvikling på problemområdet Kravoverholdelsen med hensyn til PM10 og NO2 forventes at blive forbedret betydeligt frem til 2020. De tilbageværende problemer findes først og fremmest i brændpunkter (f.eks. Rom og Lissabon), og områder, hvor kul stadig anvendes til boligopvarmning i større omfang (f.eks. PL, BG, CZ og SK), og hvor den høje befolkningstæthed indebærer en tilsvarende høj eksponering af befolkningen. Alle medlemsstater forventes at være i overensstemmelse med deres NEC-lofter senest i 2020. I referencescenariet antages det, at der ved indførelsen af Euro 6-standarder opnås fuld kontrol med lette dieselerhvervskøretøjers faktiske NOx-emissioner fra og med 2017[10]. Dette har afgørende betydning for, at der opnås overensstemmelse senest i 2020. Selv med fuld overholdelse af kravene mindskes de sundhedsmæssige påvirkninger alene med ca. en femtedel frem til 2025, og eutrofiering mindskes næsten ikke. 2. Analyse af nærhedsprincippet Retsgrundlaget er traktatens artikel 192, stk. 1. Der er fortsat behov for EU-foranstaltninger på grund af luftforureningens vedvarende grænseoverskridende karakter og på grund af bidrag fra produkter, der skal føres kontrol med på EU-niveau af hensyn til det indre marked. Sundhedsmæssige og miljømæssige fordele ved forureningsbegrænsning opvejes mod omkostninger for at sikre, at foranstaltningens udbytte står i et rimeligt forhold til indsatsen. Ligeledes undersøges den optimale fordeling af emissionsreduktioner mellem medlemsstaterne og EU. 3. Mål Målet på lang sigt er at opnå luftkvalitetsniveauer, der ikke giver anledning til væsentlige negative følger eller risici for menneskers sundhed og miljøet. Der er opstillet to generelle mål: · at sikre overensstemmelse med de nuværende luftkvalitetspolitikker og sammenhæng med internationale forpligtelser senest i 2020 · at sikre en væsentlig yderligere nedbringelse af de sundhedsmæssige og miljømæssige påvirkninger i perioden frem til 2030. 4. Politiske løsningsmodeller, konsekvensanalyse og sammenligning af modeller for det første mål (2020) 4.1. Overvejede løsningsmodeller Referencescenariet vil føre til de krævede reduktioner ifølge den reviderede Göteborg-protokol. Der er overvejet fem andre løsningsmodeller med henblik på at løse problemet med manglende overholdelse af kravene: ny EU-lovgivning om kilder, opstramning af de nationale emissionslofter (udover Göteborg), styrket EU-støtte til medlemsstaternes indsats, tilskyndelse til en styrket international kontrol og ændring af direktiverne om luftkvalitet. 4.2. Konsekvensanalyse Med referencescenariet sikres en bred overholdelse af luftkvalitetsnormerne, hvis problemet med lette dieselerhvervskøretøjers faktiske emissioner løses ved indførelsen af Euro 6-normen. Angående de tilbageværende problemer med overholdelsen af kravene befinder 13-19 % af zonerne sig inden for 5 µg/m3 af grænseværdien, og kun 6-8 % ligger over denne (afhængig af, hvilket forurenende stof der er tale om). Medlemsstaternes yderligere indsats til bekæmpelse af luftforurening forventes forholdsvis let at kunne tage fat på denne første kategori. For det andet kan opvarmning i husholdningerne (hovedårsagen til partikelforureningen) reguleres ved at opstille begrænsninger for anvendelsen af faste brændsler og støtte til brændselsskift, (f.eks. via strukturfondene), mens NO2-forurening kan imødegås med begrænsninger for dieselkøretøjers adgang. Ny lovgivning om kilder og en yderligere stramning af de nationale emissionslofter vil ikke på en effektiv måde tage fat på de lokale kilder, som forårsager den tilbageværende manglende overholdelse af kravene. Disse løsningsmodeller er derfor taget op i analysen for perioden 2025-30. 4.3. Sammenligning af løsningsmodellerne Med referencescenariet opnås en bred overensstemmelse, og de resterende problemer frem til 2020 skyldes lokale forureningskilder. Disse kan imødegås effektivt via tiltag på lokalt niveau med støtte fra EU-niveauet i form af kapacitetsopbygning og finansiering til strukturelle ændringer, f.eks. brændselsskift. Der er ingen grund til at slække på direktiverne om luftkvalitet, da det er muligt at opnå overensstemmelse. 5. Politiske løsningsmodeller, konsekvensanalyse og sammenligning af modeller for det andet mål (2035-30) 5.1. Overvejede løsningsmodeller Ud over referencescenariet er der overvejet fem løsningsmodeller som vist i tabel 1 nedenfor. Tabel 1: Overvejede politiske løsningsmodeller for perioden 2025-30 Model 1 || Model 6A || Model 6B || Model 6C || Model 6D || Model 6E Reference­scenario || 25 % udbedring af hullet for PM2,5 mellem referencescenariet og de størst mulige teknisk gennemførlige reduktioner (MTFR) || 50 % udbedring af hullet for PM2,5 mellem referencescenariet og de størst mulige teknisk gennemførlige reduktioner (MTFR) || 75 % udbedring af hullet for PM2,5 mellem referencescenariet og de størst mulige teknisk gennemførlige reduktioner (MTFR) || 100 % udbedring af hullet for PM2,5 mellem referencescenariet og de størst mulige teknisk gennemførlige reduktioner (MTFR) || Overensstemmelse med WHO’s vejledende værdier (>100 % udbedring af hullet for PM2,5) Fokus rettes mod PM's sundhedsvirkninger, fordi disse er de mest skadelige og let kan sammenholdes med omkostningerne. Men kontrollen med PM berører ligeledes de forurenende stoffer, der forårsager ozonlagsnedbrydning, eutrofiering og forsuring, og modellerne vil dermed også bidrage til at mindske disse problemer. Gennemførelsen af løsningsmodel 6E, dvs. overensstemmelse med WHO’s vejledende værdier inden 2030, er ikke mulig uden strukturelle såvel som tekniske ændringer. Potentialet for at opnå denne overensstemmelse på lang sigt tages op på et senere tidspunkt. 5.2. Konsekvensanalyse Den fulde konsekvensanalyse indeholder analyser for både 2025 og 2030. Af hensyn til overskueligheden præsenteres alene resultaterne frem til 2025 i nærværende dokument. 5.2.1. Virkninger for menneskers sundhed og miljøet De procentvise reduktioner af sundheds- og miljøvirkninger i forhold til 2005 præsenteres i følgende tabel 2: Tabel 2: Procentvise reduktioner af sundheds- og miljøvirkninger i forhold til 2005 || 2005 || Løsningsmodel 1 || 6A || 6B || 6C || 6D PM2,5-kroniske for tidlige dødsfald || 494 000 || -38 % || -42 % || -46 % || -50 % || -54 % Ozonrelaterede akutte for tidlige dødsfald || 24 600 || -28 % || -29 % || -30 % || -33 % || -39 % Eutrofiering, ubeskyttet 1000 km² || 1125 || -21 % || -24 % || -28 % || -34 % || -40 % Forsuring, ubeskyttet 1000 km² || 161 || -71 % || -77 % || -81 % || -85 % || -87 % Løsningsmodel 6C mindsker sundhedsvirkninger af PM2,5 med yderligere en tredjedel over referencescenariet (50 % reduktion i forhold til 38 %), mens virkningerne af eutrofiering mindskes med mere end en ekstra halvdel over referencescenariet (34 % reduktion i forhold til 21 %). 5.2.2. Økonomiske virkninger De økonomiske virkninger er vist i tabel 3 nedenfor (ekstraomkostninger i mio. EUR i forhold til model 1 (referencescenariet) og den procentvise stigning i forhold til referencescenariet): Tabel 3: løsningsmodellernes økonomiske virkninger || Model 1 || Model 6A || Model 6 B || Model 6 C || Model 6 D EU-28, 2025 || 87171 || - || 221 || 0,25 % || 1 202 || 1,38 % || 4 629 || 5,31 % || 47 007 || 53,9 % Den indsats, der kræves pr. SNAP[11]-sektor, vises i tabel 4 nedenfor, udtrykt i mio. EUR og i procentvis stigning i forhold til model 1: Tabel 4: Indsats, der kræves pr. SNAP-sektor || Model 1 || Model 6A || Model 6 B || Model 6 C || Model 6 D Centrale kraftværker || 9 561 || 44 || 0,46 % || 125 || 1,31 % || 470 || 4,92 % || 3 519 || 37 % Boligopvarmning || 9 405 || 74 || 0,78 % || 497 || 5,29 % || 1680 || 18 % || 17 791 || 189 % Industriens decentrale kraftværker || 2 513 || 19 || 0,75 % || 156 || 6,20 % || 641 || 25 % || 1 811 || 71 % Produktionsprocesser || 5 017 || 17 || 0,34 % || 125 || 2,49 % || 331 || 6,61 % || 3 964 || 79 % Udvinding af fossile brændsler || 695 || 0 || 0,00 % || 0 || 0,00 % || 6 || 0,81 % || 583 || 84 % Brug af opløsningsmidler || 1 176 || 1 || 0,08 % || 2 || 0,15 % || 56 || 4,76 % || 12 204 || 1 038 % Vejtrafik || 48 259 || 0 || 0,00 % || 0 || 0 % || 0 || 0 % || 0 || 0 % Ikke-vejgående maskiner || 8 760 || 1 || 0,01 % || 5 || 0,06 % || 145 || 1,66 % || 1 451 || 17 % Affald || 1 || 6 || 786 % || 7 || 941 % || 9 || 1154 % || 9 || 1 203 % Landbrug || 1 783 || 59 || 3,33 % || 285 || 16 % || 1292 || 72 % || 5 675 || 318 % I alt || 87 171 || 221 || 0,25 % || 1202 || 1,38 % || 4629 || 5,31 % || 47 007 || 54 % SNAP-sektorerne tegner sig for aktivitetstyper (f.eks. brændsel og brug af opløsningsmidler), som kan finde sted i forskellige økonomiske sektorer (kemikalier, raffinaderier, osv.). Opdelt på de enkelte økonomiske sektorer indebærer løsningsmodel 6C en ekstraudgift på 0,22 % af sektoroutputtet i landbruget, 0,1 % for raffinaderier og meget lavere udgifter for alle andre sektorer. Tabel 5 viser de direkte økonomiske fordele og de samlede eksterne omkostninger. Med yderligere foranstaltninger er det muligt at nedbringe de eksterne omkostninger med 60-200 mia. EUR/år ud over referencescenariet, hvoraf mere end 4,5 mia. EUR kunne være direkte økonomiske besparelser. Tabel 5: Økonomiske fordele som følge af nedbringelse af luftforureningen 2025, EU28 || Model 6A || Model 6B || Model 6C || Model 6D Tabte arbejdsdage, direkte økonomiske fordele i forhold til referencescenariet i mio. EUR || 726 || 1 421 || 2137 || 2 831 Skader på bygget miljø, direkte økonomiske fordele i forhold til referencescenariet i mio. EUR || 53 || 106 || 145 || 162 Værdi af afgrødetab, direkte økonomiske fordele i forhold til referencescenariet i mio. EUR || 61 || 101 || 278 || 630 Samlede sundhedsudgifter, direkte økonomiske fordele i forhold til referencescenariet (i det omfang at data foreligger) || 219 || 437 || 657 || 886 Samlede direkte fordele i forhold til referencescenariet || 1 059 || 2 065 || 3 237 || 4 509 Samlet fald i eksterne omkostninger ved luftforurening i forhold til referencescenariet (lavt ansat) || 14 997 || 29 767 || 44 686 || 59 642 Samlet fald i eksterne omkostninger ved luftforurening i forhold til referencescenariet (højt ansat) || 50 317 || 100 937 || 150 853 || 200 074 Den kumulerede påvirkning af BNP er meget lav, selv ved valg af løsningsmodel 6C, og udgør -0,025 %. Herunder opvejer produktivitetsgevinster ifølge den makroøkonomiske analyse i fuld udstrækning påvirkningen af BNP, og yderligere direkte fordele (fordele for sundhedspleje, afgrøder og bygværker) giver en økonomisk nettogevinst på 0,007 % af BNP. 5.2.3. Sociale virkninger I alle tilfælde er løsningsmodellernes beskæftigelseseffekt begrænset (for løsningsmodel 6C forventes en stigning på 2 000 arbejdspladser, hvilket ligger inden for usikkerhedsmargenen), selv uden at forøgelsen af arbejdsproduktiviteten tages i betragtning. Inddrages denne, er der tale om en nettojobskabelse (37 000 til 112 000 arbejdspladser). 5.2.4. Virkninger for konkurrenceevne og SMV De sektorer, der påvirkes mest, er landbrug og olieraffinering. I alle tilfælde ville påvirkningen ligge under eller i størrelsesorden 1 % af bruttoværditilvæksten, hvilket peger i retning af, at der er råderum til at absorbere de yderligere omkostninger. Konsekvenserne for SMV’er er væsentlige for så vidt angår landbrugsforanstaltninger og foranstaltninger i mellemstore fyringsanlæg. For mellemstore fyringsanlæg kan påvirkningen nedbringes til under 2,4 % af bruttooverskuddet af produktionen (se nedenfor). Foranstaltninger på landbrugsområdet kan målrettes større bedrifter, som dækker hovedparten af kapaciteten, og de tilbageværende påvirkninger håndteres med passende støtte via fonden for udvikling af landdistrikterne. 5.2.5. Vejen til at opfylde det langsigtede mål for 2050 Baggrundskoncentrationer for PM2,5, der er lavere end WHO’s grænse på 10 mg/m³, kan opnås stort set overalt i EU (99,5 % af det udsatte område og 99 % af den udsatte befolkning) under forudsætning af strukturelle ændringer og yderligere teknologisk udvikling. En mulig vej til at virkeliggøre de påkrævede reduktioner er anført i tabel 6. Tabel 6: Emissionsreduktionsforløb med henblik på at opfylde WHO's vejledende værdier i 2050; emissioner i kilotons, reduktioner i forhold til 2005-emissionerne EU28 || 2005 || 2025 || 2030 || 2040 || 2050 SO2 || 8 172 || -79 % || -82 % || -87 % || -91 % NOx || 11 538 || -65 % || -70 % || -78 % || -83 % PM2,5 || 1 647 || -48 % || -54 % || -64 % || -72 % NH3 || 3 928 || -30 % || -38 % || -42 % || -48 % VOC || 9 259 || -50 % || -55 % || -64 % || -71 % 5.3. Sammenligning af løsningsmodellerne Tabel 7 indeholder en sammenligning af de forskellige løsningsmodellers virkninger i forhold til referencescenariet: Tabel 7: Sammenligning af de forskellige løsningsmodellers virkninger i forhold til referencescenariet: 2025, EU28 || Model 6A || Model 6 B || Model 6 C || Model 6 D Omkostninger i forhold til referencescenariet i mio. EUR || 221 || 1 202 || 4 629 || 47 007 Yderligere reduktioner af sundhedsvirkninger ud over referencescenariet (2005 er basisår) || 10 % || 21 % || 32 % || 43 % Yderligere reduktioner af eutrofieringsvirkninger ud over referencescenariet (2005 er basisår) || 16 % || 33 % || 62 % || 90 % Påvirkning af BNP under hensyntagen til produktivitetsgevinster || 0,007 % || 0,009 % || 0,000 % || - Andre direkte fordele || 333 || 644 || 1 080 || 1678 Samlet fald i eksterne omkostninger ved luftforurening i forhold til referencescenariet (lavt ansat) || 14 997 || 29 767 || 44 686 || 59 642 Samlet fald i eksterne omkostninger ved luftforurening i forhold til referencescenariet (højt ansat) || 50 317 || 100 937 || 150 853 || 200 074 For løsningsmodel 6C vil fordelene overstige omkostningerne, mens de yderligere foranstaltninger, som indføres ved 6D, er mere omkostningskrævende end de fordele, de kan tilvejebringe. Derfor foretrækkes løsningsmodel 6C. 5.3.1. Følsomhedsanalyse En omfattende følsomhedsanalyse af løsningsmodel 6C førte til følgende konklusioner: · klimapolitikken vil forbedre luftkvaliteten, men den vil ikke i sig selv opfylde det langsigtede luftkvalitetsmål inden 2050 · der er et yderligere råderum, der går videre end løsningsmodel 6C, til at mindske eutrofiering og ozonrelaterede sundhedsvirkninger ved beskedne omkostninger (øgede omkostninger for at opfylde kravene på 1 %) · der findes et potentiale for at fastsætte et EU-reduktionsmål for methan til lave eller ingen omkostninger[12] · de politiske mål kan stadig opfyldes i alternative fremtidsscenarier. 5.4. Instrumenter til gennemførelse af den foretrukne løsningsmodel Hovedinstrumentet til at gennemføre den overordnede politik er NEC-direktivet, hvori der også kan inddrages foranstaltninger med henblik på at forbedre de nationale reduktionsprogrammer, emissionsopgørelser og -fremskrivninger samt overvågning af økosystemer, til begrænsede administrative omkostninger (i startfasen 6,9 mio. EUR, og derefter 2,5 mio. EUR/år). Nuværende og forestående EU-lovgivning om kilder vil tegne sig for 52-75 % af de påkrævede reduktioner for alle forurenende stoffer undtagen ammoniak, hvor tallet udgør beskedne 25 % (fra direktivet om industrielle emissioner). EU’s kontrol med mellemstore fyringsanlæg (1-50 MW nominel indfyret termisk effekt) ville være omkostningseffektiv; · der kan opnås betydelige og omkostningseffektive emissionsreduktioner for PM, NOx og SOx · de samlede årlige omkostninger for driftslederne kan begrænses til 400 mio. EUR, hvis sekundær NOx-kontrol alene anvendes for en del af de nye anlæg · administrationsomkostninger kan minimeres ved alene at pålægge registrering af anlæg. Den foretrukne løsningsmodel er emissionsreduktion i overensstemmelse med Göteborg-protokollen sammenholdt med en registrering af alle anlæg. Dette begrænser virkningerne for SMV til 0,1–2,4 % af bruttooverskuddet af produktionen. 6. Tilsyn og evaluering Der findes et omfattende sæt indikatorer og mekanismer, hvormed gennemførelsen af EU’s politik for luftkvalitet kan overvåges og evalueres (f.eks. rapporter fra Miljøagenturet og EU's samarbejdsprogram for overvågning og vurdering). Disse vil blive anvendt til at evaluere virkeliggørelsen af reviderede mål for nedbringelse af virkningerne. Nye reduktionsforpligtelser i NEC-direktivet vil blive kontrolovervåget i kraft af skærpede bestemmelser om opgørelser og fremskrivninger. Politikken vil blive revideret hvert femte år og første gang senest i 2020. [1] Direktiv 2008/50/EF og direktiv 2004/107/EF. [2] Direktiv 2001/81/EF. [3] Emissionerne er nedbragt i kraft af EU-lovgivning om store fyringsanlægs svovlemissioner og til krav angående svovlindholdet i brændstof til vejtransport, hvilket også banede vejen for katalysatorer fra Euro 4 og fremefter. [4] Antallet af for tidlige dødsfald i 2010 som følge af partikelforurening blev 379 420 hhv. 26 500 som følge af ozonforurening. [5] Eurostats statistikker oplyser, at antallet af trafikdræbte i 2010 i EU-27 udgør ca. 35 000. [6] Eksempelvis er der fortsat manglende overensstemmelse i nogle af Europas største befolkningscentre: Milano, Madrid, Barcelona, London og andre. [7] Dette gælder navnlig lande, der endnu ikke har anmeldt svovl- og/eller NOx-kontrolområder. [8] De målte forureningsniveauer er summen af bidrag fra specifikke lokale kilder (f.eks. industrianlæg eller bytrafik) samt baggrundsforureningen, som for sin del består af regionale kilder og kilder over store afstande. [9] Skøn ifølge EU's samarbejdsprogram for overvågning og vurdering (EMEP). [10] Overensstemmelse med Euro 6 indgår i referencescenariet, fordi ambitionsniveauet er fastsat i den vedtagne lovgivning; gennemførelsesforanstaltningen er en teknisk gennemførelsesmekanisme. [11] Nomenklatur for kildetyper til luftforurening (Selected Nomenclature for Air Pollution). [12] Methan er ikke inddraget i den overordnede optimering på grund af dettes anderledes levetid (og dermed anderledes tidshorisont for så vidt angår ozonpåvirkninger) sammenholdt med andre ozonprækursorer.