KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 156 endelig udg. 
Bruxelles, den 19. april 1993 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET. EUROPA-PARLAMENTET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
IMPACT-programmet 
De vigtigste begivenheder og udviklingstendenser 
på markedet for informationstjenester 
1991 
1. Denne meddelelse vedrører IMPACT-programmet (EF-handlingsplan for etable-ring 
af et marked for informationstjenester), som blev vedtaget ved Rå-dets afgørelse 
91/691/EØF af 12. december 1991. 
2. 1 henhold til artikel 6 i Rådets afgørelse 91/691/EØF er der blevet ud-arbejdet en 
rapport om de vigtigste udviklingstendenser og begivenheder på 
informationsmarkedet i 1990 og 1991. Rapporten er knyttet som bilag til denne 
meddelelse. To lignende rapporter om markedssituationen i peri-oderne 1988-1989 og 
1989-1990 blev fremsendt til Europa-Parlamentet og Rådet som hhv. dok. SEK(90) 
17*8 endelig udg. af 24. september 1990, og dok. SEK(92) 1536 endelig udg. af 2. 
september 1992. 
3. Denne tredje rapport giver et overblik over de vigtigste tendenser, der har kunnet 
konstateres i perioden 1990-1991 inden for følgende sektorer: 
Online ASCII-databasetjenester 
Teledatatjenester 
Udgivelse af CD-ROM 
Fax-baserede tjenester og audiotex-tjenester. 
4. Der lægges i rapporten især vægt på følgende hovedpunkter, der i en vis udstrækning 
bekræfter konklusionerne fra de foregående rapporter: 
I 1990 havde EF-baserede producenter og distributører af elektroniske 
informationstjenester en omsætning på omkring 3,1 mia. ECU. Sektoren giver 
beskæftigelse til ca. 32.000 personer, fordelt på 7.000 virk-somheder. Heraf 
tegner virksomhederne i finans- og handelssektorerne sig for henved 95% af de 
samlede indtægter. Målt på denne måde ligger elektroniske 
informationstjenester placeret mellem to andre strate-gisk vigtige sektorer: 
markedsundersøgelser (1,9 mia. ECU) og ledel-sesrådgivning (3,5 mia. ECU) 
USA dominerer fortsat det internationale marked for professionelle 
elektroniske informationstjenester. Den amerikanske omsætning var i 1990 ca. 
6,9 mia. ECU, mere end dobbelt så meget som de samlede EF-baserede 
aktivitetet (3,1 mia. ECU). Den europæiske gennemsnitsvirk-somhed er typisk 
mindre, mindre vertikalt integreret og mere natio-nalt orienteret end sin 
amerikanske modpart. Der er fortsat store forskelle mellem EF og USA hvad 
angår databaseproduktion og antallet af markedsoperatører. 
Japan spiller forsat en mindre rolle på verdensmarkedet for elektro-nisk 
information, men der er fra den offentlige sektors side en stærk vilje til at 
fremme innovation inden for levering af informationstje-nester. 
Der er væsentlige forskelle på, hvor langt de enkelte medlemsstater er nået med 
udviklingen af informationsmarkedet. Der er specielt i Fællesskabets såkaldt 
"mindre begunstigede" regioner problemer med efterspørgsel, lokalt udbud og 
telekommunikationsinfrastruktur. 
De fleste udbydere af informationstjensster opererer i overvejende grad kun 
nationalt og udbyder professionelle informationstjenester på deres eget 
nationale marked. 
Tekniske, sproglige, administrative og retlige barrierer er fortsat i vejen for 
udviklingen af et europæisk marked for informationstjenes-ter. Til trods for de 
muligheder, som det indre marked tilbyder, fin-des der endnu kun få egentlig 
tværeuropæiske informationstjenester på markedet. Dette forøger behovet for 
aktiviteter til udvidelse af mar-kedet og bevidstgørelse af offentligheden, 
lev 
aktiviteter, der støttes igennem det centrale, strategiske koncept i IMPACT-
programmet: INFO EURO ACCESS. 
5. Siden offentliggørelsen af den foregående IMO-rapport har der kunnet kon-stateres 
tre nye vigtige udviklingstendenser: 
Det fremgår af de oplysninger, som IMO har indsamlet både på udbyderog 
brugersiden, at vækstraten på de internationale markeder for on-line 
informationstjenester er faldende. I 1990 var væksten i det eu-ropæiske udbud 
af elektroniske informationstjenester kun 12,5% mod de forventede 20-30% p.a. 
Denne afmatning startede i midten af 1990 og fortsatte igennem hele 1991. 
Krisetendenser i verdensøkonomien lader trykket efterspørgslen på 
markederne i EF, Nordamerika og Japan. 
"Handelen" inden for EF med online ASCII-databaser var den sektor af 
markedet, der i perioden 1989-1990 udviste den største vækst med 26,1% (i 
faste priser), mens eksporten til lande uden for EF kun steg 6,0%. 
Det europæiske marked for informationstjenester er præget af fusionsog 
opkøbsaktiviteter, idet beslutningstagerne i industrien søger at integrere 
informationsproduktionen og distributionsaktiviteterne. An-tallet af udbydere, 
der er aktive på det europæiske marked falder gradvist, og der forudses en 
nedgang i antallet af virksomheder fra 7.000 i 1991 til højst 5.500 i 1995. 
11-
Indholdsfortegnelse 
Side 
INDLEDNING i 
SAMMENFATNING i i 
1. ELEKTRONISKE INFORMATIONSTJENESTER I EN INTERNATIONAL 
KONTEKST 
1.1 Verdensmarkedet og konkurrence på verdensplan 1 
1.2 Det europæiske marked for elektronisk information 2 
1.3 USA 3 
1.4 Japan 4 
1.5 Nye markeder i Østeuropa 6 
2. EUROPAS KONKURRENCEEVNE, STYRKE OG SVAGHEDER 
2.1 Styrke og svagheder på udbudssiden 7 
2.2 Styrke og svagheder i europæisk telekommunikation 9 
2.3 Fjernelse af forskelle og uligheder i Europa 11 
3. UDVIKLINGSTENDENSER I EFTERSPØRGSLEN EFTER ELEKTRONISK 
INFORMATION 
3.1 Opgørelser over efterspørgslen i Europa 14 
3.2 Udviklingstendenser i efterspørgslen efter professionel 
elektronisk information 19 
3.2.1 Konkurrence mellem informationsformidlingsmedier 19 
3.2.2 Afmatning i efterspørgslen efter ASCII-databaser 
(online) 20 
3.2.3 Erhvervslederes bevidsthed om elektroniske in­
formationstjenester 20 
4. UDVIKLINGSTENDENSER I PRODUKTION OG UDBUD AF ELEKTRONISK 
INFORMATION 
4.1 Opgørelser over udbuddet i Europa 23 
4.1.1 Udbudsstruktur i Europa 24 
4.1.2 Udviklingstendenser i væksten på udbudssiden 26 
4.2 ASCI-databasetjenester (online) 27 
4.3 Teledata 29 
4.4 Audiotex-tjenester 31 
4.5 Optiske informationsmedier 34 
4.5.1 CD-ROM 35 
4.5.2 Multimediebaserede informationsprodukter 36 
4.5.3 Geografiske informationssystemer 38 
5. DYNAMIKKEN I DEN EUROPÆISKE INFORMATIONSINDUSTRI 
5.1 Strukturelle ændringer i informationsindustrien 39 
5.2 Virksomhedssammenslutninger: fusioner og overtagelser 39 
5.3 Virksomhedsstrategier i informationsbranchen 40 
5.3.1 Virksomhedernes samtidige satsning på flere 
medier 41 
5.3.2 Udvidelse af kredsen af professionelle brugere 41 
5.4 Færdiggørelse af det indre marked: udfordringer og 
muligheder 42 
KONKLUSIONER 44 
BILAG 
I: Definitioner 
II: Akronymer og forkortelser 
III: Publikationer 
Tabeller og figurer 
Tabeller Side 
1. Produktion/distribution af ASCII-databaser (online); på 
verdensplan, 1991. 2 
2. Indtægter stammende fra professionelle elektroniske 
informationstjenester; USA, opgjorte tal og overslag, 
1988-1992. 3 
3. ASCII-databaser (online); Japan, største virksomheders 
markedsandele, 1991. 5 
4. Grundlæggende ISDN-linjer; planlagt EF-infrastruktur, 
1994. 10 
5. Elektroniske informationstjenester; skøn over efter­
spørgslen på udvalgte EF-markeder, udgangen af 1990 og 
forventet efterspørgsel i 1994. 15 
6. Elektroniske informationstjenester; skøn over efter­
spørgslen på udvalgte EF-markeder, fordelt på formid-
lingsteknologi, udgangen af 1990. 15 
7. Antal dedikerede teledataterminaler; EF, udgangen af 
1990. 17 
8. Teledata; samlet antal brugere og antal professionelle 
brugere, EF, udgangen af 1990. 18 
9. Centrale træk ved forskellige elektroniske informa­
tionsmedier. 21 
10. ASCII-databaseproduktion/-distribution (online); EF, 
1991. 23 
11. Professionelle værter og informationsleverandører i 
EF; omsætning fordelt på tjeneste- og produkttyper, 
1989-90. 25 
12. Professionelle værter og informationsleverandører i 
EF; omsætning fordelt på emneområder, 1989-90. 25 
13. ASCII-databaser (online); omsætningens geografiske' 
fordeling, 1989-90. 28 
14. Internationale teledatastandarder; EF-medlemsstater, 
1991. 30 
15. Overtakserede tjenester; præfikser og takster, EF, 
1. maj 1992. 33 
16. CD-ROM-titler udgivet af virksomheder i EF; 1989-92. 35 
17. CD-ROM-diskdrev; eksisterende antal og skøn over 
fremtidig udvikling: udvalgte EF-medlemsstater, 
1990-1994. 36 
Figurer 
Teledataterminaler; EF, udgangen af 1990. 16 
Teledatabrugere; EF, udgangen af 1990. 18 
Databasedistribution; EF, 1990, fordeling af ansatte. 26 
ASCII-databaser; EF-baseret udbud, indtægter i 1990 
fordelt på typer. 28 
1c,/. 
INDLEDNING 
Da Rådet den 26. juli 1988 vedtog en handlingsplan for etablering af et 
marked for informationstjenester (IMPACT-programmet), anmodede det samtidig 
Kommissionen om at oprette et "Europæisk Informationsmarkedstilsyn" (IMO) i 
Luxembourg og hvert år aflevere en rapport vedrørende centrale begivenheder 
og udviklingstendenser på det europæiske marked for elektroniske 
informationstjenester. Nærværende tredje årsrapport, der er baseret på data 
indsamlet i 1991, indeholder en gennemgang af situationen på det europæiske 
marked for professionelle informationstjenester og af de betydeligste 
udviklingstendenser, der kunne konstateres det pågældende år. 
Som tidligere gennemgås i rapporten udviklingen i fire centrale sektorer på 
det europæiske marked for professionelle informationstjenester: 
ASCII-databasetjenester (online) 
teledatatjenester 
udgivelse af CD-ROM 
audiotex-tjenester og fax-baserede tjenester 
Det er hensigten med rapporten dels at give en detaljeret fremlæggelse af 
resultaterne af det arbejde, der er gennemført eller udliciteret af IMO, dels 
at gøre disse resultater anvendelige i en bredere sammenhæng gennem en 
diskussion af europæiske tjenesteleverandørers konkurrencemæssigt stærke og 
svage sider. 
SAMMENFATNING 
Hvis Europa fortsat skal være konkurrencedygtigt på verdensmarkederne for 
varer og tjenesteydelser og være i stand til vedblivende at gøre 
videnskabelige og teknologiske fremskridt, er det en forudsætning, at 
organisationer af alle slags har adgang til den bedst mulige information. 
Handelsværdien af relevant information, der stilles til rådighed på det 
rigtige tidspunkt, anerkendes i stadig højere grad, særligt på strategiske 
områder inden for beslutningstagning, som f.eks. investering og 
markedsanalyse, og som et resultat heraf er et betydeligt marked for 
kommerciel information under udvikling i Fællesskabet. Information kan 
opbevares på to måder: på papir eller elektronisk. Traditionel 
forlagsvirksomhed domineres af trykte aviser, tidsskrifter og bøger, mens 
elektronisk information omfatter ASCII-databaser (online), teledata, CD-ROM 
og andre optiske informationsmedier samt nye og hidtil ukendte måder at 
levere tjenester på, f.eks. audiotex. Siden starten af 1980'erne har markedet 
for elektronisk information bevæget sig væk fra sin oprindelse inden for 
videnskab og teknologi og over mod specialiserede professionelle 
informationstjenester, der bl.a. dækker finansielle data og virksomhedsdata, 
markedsundersøgelser, information mellem virksomheder og nyhedstjenester. 
Innovation og mangfoldighed på udbudssiden er af største vigtighed for den 
fortsatte vækst i og stimulering af efterspørgslen efter 
informationstjenester. Det er på denne baggrund, at Kommissionen har lagt 
betydelig vægt på medfinansiering af et antal avancerede 
demonstrat ionsproj ekter. 
For ti år siden var det europæiske marked for professionel elektronisk 
information uden økonomisk betydning. Med en årsomsætning i 1990 på ca. 3,1 
mia. ECU er markedet for elektroniske informationstjenester stadig 
forholdsvis beskedent i sammenligning med telekommunikation (70 mia. ECU) 
eller edb-sektoren (33,5 mia. ECU). Ikke desto mindre bliver elektroniske 
informationstjenester af stadig større betydning både hvad angår omsætning og 
antal beskæftigede - til sammenligning kan det nævnes, at to vigtige 
strategiske sektorer af nogenlunde samme størrelse som elektroniske 
informationstjenester i Europa er markedsundersøgelser (1,9 mia. ECU) og 
ledelsesrådgivning (3,5 mia. ECU). 
Det vil naturligvis få en betydelig afsmittende virkning på markedet for 
elektroniske informationstjenester, at omfanget af erhvervsaktiviteter på 
tværs af grænserne vil blive udvidet, når først det indre marked i løbet af 
de nærmeste år er indarbejdet. Når virksomhederne i de forskellige økonomiske 
sektorer skal tilpasse sig de nye betingelser, som den tværeuropæiske 
konkurrence og markedsregulering medfører, vil de få behov for mere ekstern 
information for at kunne fungere effektivt. Dette forventes at resultere i et 
øget behov for information på fællesskabsplan, særligt hvad angår 
adresselister, kreditoplysninger og virksomhedsinformation. 
På trods af at denne sektor under udvikling er af største betydning som 
"katalysator" for opnåelse af produktivitetsgevinster i dens "kundekreds", og 
at den bidrager til væksten i EF's økonomi generelt, har der indtil for nylig 
kun været adgang til forholdsvis få pålidelige oplysninger om 
informationsindustriens størrelse og struktur, især hvad angår elektronisk 
leverede tjenester. Der er mange huller i den eksisterende viden om, hvordan 
u 
efterspørgslen efter elektronisk information er sammensat, og hvilke faktorer 
der fremmer og bestemmer denne efterspørgsel. Dette medfører, at 
virksomheder, der forsøger at etablere et udbud af elektroniske 
informationstjenester, finder det meget vanskeligt at bedømme, hvilket marked 
der findes herfor, især når det drejer sig om tjenester på tværeuropæisk 
plan. IMO's arbejde tager sigte på at skaffe større viden om markedet for 
informationstjenester og herved give Kommissionen et grundlag for at 
formulere sin politik på dette område og for at repræsentere europæiske 
interesser i internationale fora. 
Fra 1989 til 1990 steg omsætningen af europæiske elektroniske 
informationstjenester med 12,5% (uden korrektion for inflation), nemlig fra 
2,8 mia. ECU til 3,1 mia. ECU, idet finans- og virksomhedsinformation gav 
anledning til over 95% af alle indtægter. Alene finansinformation, herunder 
oplysninger om aktier, bankvirksomhed, valutakurser og forsikring, tegnede 
sig for over 70% af salget. Skønt væksten i sektoren lå over vækstraten i den 
samlede økonomi, skal den målte vækst på 12,5% fra 1989 til 1990 sammenholdes 
med den anslåede vækstrate for de foregående tre år på 20-30%. Denne 
tilsyneladende afmatning i efterspørgslen skyldes flere forskellige forhold, 
ikke mindst den alment vanskelige situation i erhvervslivet i anden halvdel 
af 1990 (især i den britiske finanssektor). Heller ikke i 1991 var 
situationen i erhvervslivet på nogen måde optimal, og der er overbevisende 
belæg for, at væksten i efterspørgslen efter international onlineinformation 
falder stærkt under påvirkning af følgerne af såvel en afmatning på markedet 
for finansielle tjenesteydelser som den verdensomspændende økonomiske krise. 
Samtidig kan der dog argumenteres for, at de samme faktorer rent faktisk 
viser, hvor vigtig ekstern information er som en kilde til 
konkurrencefordele, og dette forventes at resultere i en vedvarende vækst 
inden for elektronisk information i fremtiden. Når man drager sådanne 
konklusioner, e»- det vigtigt at skelne mellem cykliske og strukturelle 
faktorer. De erfaringer, der er gjort i Nordamerika, synes at vise, at der på 
længere sigt stadig findes et stort potentiale for markedsudvikling, skønt 
følgerne af en cyklisk tilbagegang måske slører dette. 
Europa sidder inde med et antal konkurrencefordele på verdensmarkedet for 
professionelle informationstjenester, ikke mindst fordi der i Fællesskabet 
findes information af yderst høj kvalitet og betydelige sammenslutninger af 
medievirksomheder foruden store og kraftfulde informationsmarkeder i centrale 
industrisektorer som f.eks. den kemiske sektor og finansielle 
tjenesteydelser. På trods af disse strategiske fordele er det europæiske 
marked for elektronisk information dog mindre udviklet end det 
nordamerikanske, både hvad angår udbud og efterspørgsel. Forskellene er 
slående. På udbudssiden tegnede Nordamerika sig for næsten 59% af 
verdensproduktionen af ASCII-databaser (online) i 1991, og der var næsten 
dobbelt så mange databaseproducenter og værtstjenester i Nordamerika som i 
Europa. Sammenlignet med USA halter Europa også bagefter i omsætning. Ifølge 
oplysninger fra det amerikanske handelsministerium var de amerikanske 
leverandørers omsætning i 1990 på 6,9 mia. ECU, hvilket er mere end det 
dobbelte af den i Fællesskabet opgjorte omsætning. Europas anden vigtige 
m 19 
konkurrent, Japan, spiller indtil videre en forholdsvis begrænset rolle på 
verdensmarkedet for elektronisk information, men landet har en ubestridelig 
styrke hvad angår hardware, og dets offentlige sektor gør en stor indsats for 
at fremme innovationen inden for tilvejebringelse af informationstjenester. 
Europa står over for større interne hindringer for udvikling af sektoren end 
såvel USA som Japan. Dette samt det beskedne økonomiske resultat, der opnås 
af mange virksomheder på det europæiske marked for elektroniske 
informationstjenester, er en af hovedbevæggrundene bag EF-Kommissionens 
IMPACT-program. 
yd 
1. ELEKTRONISKE INFORMATIONSTJENESTER I EN INTERNATIONAL KONTEKST 
Information er en nøglefaktor i industriel produktion, distribution og 
marketing. Inden for nogle servicesektorer, f.eks. finansiering, forsikring 
og turisme, er information blevet beskrevet som et råstof, på samme måde som 
energi er det i fremstillingsindustrien. Stadig flere beslutningstagere får 
øjnene op for, hvor stor økonomisk betydning det har, at man på det rigtige 
tidspunkt har adgang til relevant information, særligt inden for strategiske 
aspekter af beslutningstagning, som f.eks. investerings- eller 
markedsanalyse. Som et resultat heraf opstår der for tiden betydelige 
markeder for køb og salg af information, ofte i elektronisk form, i mange af 
verdens økonomisk veludviklede lande. Det er hensigten med EF-Kommissionens 
IMPACT-program at udnytte denne værdifulde ressource fuldt ud både for at 
sikre konkurrenceevnen og for at stimulere fremkomsten af et marked for 
elektroniske informationstjenester på europæisk plan. 
Siden begyndelsen af 1980'erne har markedet for elektronisk information 
udviklet sig væk fra sin oprindelse inden for videnskab og teknologi og over 
mod specialiserede informationstjenester, hvorigennem der leveres finansdata, 
virksomhedsdata, markedsundersøgelser, information mellem virksomheder samt 
nyhedstjenester til grupper af professionelle brugere. Disse 
informationstjenester udbydes i Europa i en række forskellige elektroniske 
formater, lige fra ASCII-databaser (online) og teledata til CD-ROM og andre 
multimedieudgivelser samt audiotex. Det anses for sandsynligt, at denne 
tendens til mangfoldighed, både hvad angår tjenesterne selv og den måde, 
hvorpå de "pakkes" og leveres til brugerne, vil fortsætte, hvilket, vil 
resultere i nye kommercielle muligheder inden for fritid, uddannelse og 
undervisning samt for informationstjenester med et socialt eller kulturelt 
sigte. 
1.1 Verdensmarkedet og konkurrence på verdensplan 
Den første udgave af Cuadra's Directory of Online Databases (1979/80) 
indeholdt en fortegnelse over ca. 400 databaser og 59 internationale 
værtstjenester over hele verden. I 1991 er udbuddet mere end tidoblet, og der 
er adgang til 5 026 databaser gennem 731 værtst jenester. Som det klart 
fremgår af tabel 1, er verdensproduktionen og -distributionen af elektroniske 
databaser i høj grad koncentreret i de højtudviklede lande i Nordamerika og 
EF. Forskellene mellem Nordamerika og EF er dog også slående. Nordamerika 
producerede i 1991 næsten 59% af alle offentligt tilgængelige professionelle 
ASCII-databasetjenester i verden, og antallet af databaseproducenter og 
værtstjenester var næsten dobbelt så stort i Nordamerika som i EF. Hvad angår 
databaser beregnet til erhvervslivet - baser, der giver store indtægter -
produceredes der i Nordamerika mere end tre gange så mange som i Europa. De 
nordamerikanske værtstjenester havde en yderligere fordel i forhold til 
Europa, fordi databasedistributionen er mere koncentreret, hvilket viser sig 
ved et større antal baser pr. vært (7,3 i Nordamerika; 5,7 i Europa). 
ti 
/ 
Verden Antal 
Tabel 1 
Produktion/distribution af ASCII-databaser (online); på verdensplan, 1991, 
Database- Gataway-
Databaser producenter Værter tjenester 
Nordamerika , 2 956 1 223 404 57 
EF 1 280 651 226 26 
Resten af verden 790 284 101 23 
I alt 5 026 2 158 731 106 
Kilde: Directory of Online Databases, Cuadra/Elsevier, juli 1991. 
1.2 Det europæiske marked for elektronisk information 
Foruden den uligevægt på udbudssiden i forhold til USA, der er omtalt 
ovenfor, står Europa over for et betydeligt efterslæb i omsætning på markedet 
for elektroniske informationstjenester, af størrelsesordenen 2:1. Mens 
Nordamerika stadig klart fører i forhold til resten af verden (herunder også 
Japan) hvad angår såvel databaseproduktion som -distribution, er det 
europæiske marked for informationstjenester stadig opsplittet på grund af 
sproglige, juridiske og tekniske problemer, hvilket gør, at udviklingen af 
tjenester ofte finder sted på nationalt og ikke egentligt tværeuropæisk plan. 
I det sidste årti har europæiske elektroniske informationstjenester været 
karakteriseret af et udpræget skævt udviklingsmønster. Eksempelvis var 
omsætningen i Storbritannien og Frankrig tilsammen i 1991 meget større end i 
de andre medlemsstater, og den udgjorde over halvdelen af omsætningen i EF. 
Dette forhold har først og fremmest historiske årsager. I Frankrig f.eks. 
findes der et yderst veludviklet teledatamarked med en samlet opkaldstid i 
1991 på ikke mindre end næsten 105 mio. timer. At City of London spiller en 
central rolle som internationalt finanscenter udgør en stor del af 
forklaringen på, at der i Storbritannien og andre dele af Europa er udviklet 
et betydeligt marked for tidstro finansielle tjenester. Tyskland og 
Storbritannien indtager en førerposition hvad angår databaseproduktion, 
særligt på strategisk vigtige, videnskabelige og teknologiske områder, hvis 
der ses bort fra teledatatjenester. 
Det europæiske marked for elektronisk information vil naturligvis få et 
kraftigt skub fremad, når det indre marked konsolideres i løbet af de 
nærmeste år, hvilket generelt vil give en forøgelse af erhvervsaktiviteterne 
på tværs af grænserne. Når firmaer i alle sektorer skal tilpasse sig 
konkurrence og regler på det nye tværeuropæiske marked, vil de få behov for 
en stor mængde ekstern information for at kunne fungere effektivt. Dette vil 
medføre en forøget efterspørgsel efter information på fællesskabsplan, 
særligt inden for markedsdata, adresselister, kreditoplysninger og 
virksomhedsinformation. 
1.3 USA 
Størstedelen af verdens databaseproducenter og -distributører findes i USA. I 
1990 var der næsten dobbelt så mange databaseproducenter i USA som i EF 
(1 111 mod 651) og næsten 50% flere værts- og gateway-tjenester (461 mod 
252). Hvis det antages, at det samlede antal databaseproducenter til en vis 
grad er et udtryk for efterspørgslen på markedet, har USA klart en vigtig 
strategisk fordel i forhold til EF, både hvad angår omfanget af 
databaseproduktion og de udbudte tjenesters mangfoldighed. 
Den amerikanske dominans inden for elektroniske informationstjenester kommer 
ikke kun til udtryk gennem antallet af tjenester. Ifølge 1992 US Industrial 
Outlook, der er udgivet af det amerikanske handelsministerium, var 
omsætningen af elektroniske udgivelser i 1990 (ASCII-databaser og -tjenester 
(online), CD-ROM-udgivelser, teledata og audiotex) på ca. 6,9 mia. ECU, 
hvilket var mere end det dobbelte af den samlede omsætning i EF i 1990 (3,1 
mia. ECU). Tabel 2 viser væksten i de (anslåede) indtægter fra elektroniske 
informationstjenester i USA over en femårsperiode (1988 til 1992). Det 
fremgår af tabellen, at der i USA synes at være en generel tendens til en 
aftagende vækst på markedet, omend væksten kun falder langsomt. Der synes at 
være to mulige forklaringer på denne afmatning. Den første er det alment 
accepterede synspunkt, at nogle dele af det amerikanske marked for 
elektroniske informationstjenester nu er mættet, og at industrien ikke 
længere synes at udvikle sig i særligt høj grad. En anden forklaring kan 
simpelt hen være den, at salget af elektronisk information påvirkes i 
forskellige retninger af cykliske faktorer i økonomien generelt. 
USA Mia. ECU og % 
Tabel 2 
Indtægter stammende fra professionelle elektroniske informationstjenester; 
USA, opgjorte tal og overslag, 1988-1992. 
1988 1989 1990 1991 1992 
Mia. ECU 5,0 6,0 6,9 8,2 9,6 
Årlig vækst 
(%) - 20,0 15,0 18,8 17,1 
Kilde: Det amerikanske handelsministerium, 1991. 
Årsagen til, at USA indtager en lederstilling inden for elektroniske 
informationstjenester, kan findes i den pågældende amerikanske industris 
tidlige udvikling samt et antal andre faktorer. Den eksisterende 
specialiserede informationsindustri i USA blev delvis etableret ved 
offentlige midler. 
Det offentliges indsats var rettet såvel mod oprettelse af databaser i den 
offentlige sektor selv - en indsats, der blev iværksat af Committee for 
Scientific and Technical Information (CSTI) - og finansiering af 
automatiseringen af videnskabelige udgivelser gennem National Science 
Foundation (NSF). Hertil kom, at det omfangsrige amerikanske hjemmemarked gav 
mulighed for betydelige stordriftsfordele og for udvikling af 
overskudsgivende telenet og informationstjenester. 
I Europa begyndte udviklingen af elektroniske informationstjenester nogle år 
senere end i USA, men denne forskel i starttidspunkt bliver naturligvis 
stadig mindre betydningsfuld. Hvad der er mere vigtigt er, at de europæiske 
nationale markeder giver færre muligheder for de stordriftsfordele, der kan 
findes på det store, homogene, engelsksprogede amerikanske hjemmemarked. 
USA's fortsatte strategiske fordele afspejles også i eksporten. Det 
amerikanske handelsministerium anslår, at ca. 30% af indtægterne fra 
elektroniske informationstjenester kan henføres til eksport (1991). Det 
amerikanske forspring her er dog snarere relativt end absolut, idet det 
tilsvarende tal for Europa er af nogenlunde samme størrelsesorden. Der er, 
foruden sproget, adskillige grunde til, at USA opnår så gode resultater på 
eksportmarkederne. En af dem er, at amerikanske leverandører generelt er 
meget godt repræsenteret i andre lande, og det, at der findes et stort antal 
amerikanske filialer, har givetvis gjort det nemmere for amerikanske 
virksomheder at komme ind på de europæiske markeder med såvel værtstjenester 
som information. En anden faktor er, at amerikanske leverandører bliver 
stadig mere opmærksomme på behovet for at finde udenlandske kunder og herved 
forøge deres chancer for at overleve i en stadig hårdere konkurrence. 
Amerikanske leverandører sigter klart på internationale muligheder som nøglen 
til fremtidig vækst og anser her EF og Japan for at være de primære mål. 
1.4 Japan 
Ifølge Japan Information Services Association (JISA) var de samlede indtægter 
i den japanske databaseindustri på ca. 1 037 mio. ECU i 1989, hvilket skal 
sammenlignes med de 2 799 mio. ECU, som producenter og distributører i EF 
registrede som indtægt samme år. I Japan var udbudssiden i 1991 domineret af 
7 store enheder, som alene stod for ikke mindre end 87% af det samlede 
japanske marked (tabel 3). De betydeligste markeder for elektronisk 
information i Japan findes inden for fianansielle tjenesteydelser, patenter 
samt videnskabelige, tekniske og medicinske sektorer. 
Skønt Japan indtil videre har en forholdsvis lille rolle på verdensmarkederne 
for elektronisk information, gør den offentlige sektor en betydelig indsats 
for at udvikle elektroniske informationstjenester. De vigtigste aktiviteter, 
som det japanske ministerium for international handel og industri har 
iværksat på dette område, kan opsummeres således: støtte til 
databaseproduktion, ofte af begrænset omfang og på lokalt plan; forsknings-
og udviklingsaktiviteter med sigte på at gøre elektroniske databaser enklere 
at anvende; støtte til udvikling af mere effektive databasetjenester; 
produktion af databasetjenester i den offentlige sektor samt udvidelse af 
adgangen til offentligt ejede data. Der blev i 1987 oprettet en offentlig 
"databasereservefond", hvis formål det er at yde støtte til de betydelige 
investeringer, der er nødvendige for at få sat gang i databaseproduktionen. 
Der ydes herudover privat støtte til databaseproduktion gennem Japan 
Development Bank, hvor den private sektors databaseproducenter kan opnå lavt 
forrentede lån til anlægsinvesteringer m.m. 
Japan % 
Tabel 3 
ASCII-databaser (online); Japan, største virksomheders markedsandele, 1991 
Markedsandel Sektor 
Quick 
Nihon Keizai Shimbun 
Kyodo Press 
JAP IO 
JICST 
Maruzen 
Kinokuniya 54,0 
9,0 
6,5 
6,5 
5,0 
3,0 
3,0 Finansielle tjenesteydelser 
Finansielle tjenesteydelser 
Børshandel 
Patenter 
Videnskab, teknik og medicin 
Formidler af udenlandske 
databaser 
Formidler af udenlandske 
databaser 
Kilde: Electronic Publishing Services Ltd, 1991. 
Det er muligt, at Japan vil kunne arbejde sig frem til en stærkere stilling 
inden for elektronisk information, men det vil formentlig ske gennem en 
strategi, der kan udnytte landets ubestridelige styrke inden for hardware. 
Gennem integrering af data og hardware i pratiske nye pakker som elektroniske 
bøger eller spil (f.eks. Nintendo) kan japanerne sandsynligvis opdyrke 
betydelige markedsmuligheder for levering af elektronisk information. Den 
nylige bølge af japanske overtagelser af udenlandske "software"-interesser, 
f.eks. Sony's overtagelse af CBS, kan være de første tegn på sådanne 
hensigter. 
Også de tætte forbindelser mellem offentlige myndigheder og japansk 
erhvervsliv må tages i betragtning. To aktuelle eksempler på disse 
forbindelser understreger den trussel på såvel mellemlang som lang sigt, som 
Japan måske vil komme til at udgøre på de internationale markeder for 
elektronisk information. For det første har ministeriet for international 
handel og industri samt post- og telekommunikationsministeriet udpeget mere 
end 60 byer og områder uden for Tokyo med henblik på at lade dem indgå i 
forsøg vedrørende brugen af avanceret informationsteknologi. Reelt er der 
tale om oprettelse af en række eksperimenterende "informationsselskaber" med 
tilhørende betydelige investeringer i uddannelsesaktiviteter. For det andet 
offentliggjorde ninisteriet for international handel og industri i juni 1991 
sine planer om at investere massivt (24 mio. ECU) i et "Hyper Network"-
laboratorium. Formålet hermed er at udvikle teledata og avanceret 
telekommunikation til japansk industri i samarbejde med France Télécom. 
Skønt der kan konstateres en klar tendens hen imod produktion af lokale 
databaser og større selvforsyning, skal Japan stadig løse mange problemer, 
før landet bliver i stand til at konkurrere på lige vilkår på verdensmarkedet 
for information. Den primære vanskelighed er det japanske sprog og de 
betydelige omkostninger, oversættelse til andre sprog indebærer. I 
mellemtiden er den japanske efterspørgsel kendetegnet ved en høj grad af 
afhængighed af indenlandsk producerede datakilder. Det anslås f.eks., at kun 
en tredjedel af det beløb, der i 1989 blev brugt på databaser, gik til 
udenlandske baser, samtidig med at disse udgjorde to tredjedele af de 
tjenester, der var til rådighed. 
1.5 Nye markeder i Østeuropa 
De dramatiske omvæltninger, der har fundet sted i de tidligere østblok- og 
COMECON-lande, har givet anledning til betydelig interesse for de muligheder, 
der på mellemlang og lang sigt er for større handel med informationstjenester 
med disse lande, især for leverandører i EF. Imidlertid findes der en række 
infrastrukturproblemer, der gør, at fremkomsten af markeder for 
informationstjenester formentlig vil komme til at tage ret lang tid. Mens 
Vesteuropa har kunnet drage nytte af forskelligartede og effektive kilder til 
information, var det i de tidligere COMECON-lande udelukkende 
statskontrollerede agenturer, der indsamlede og distribuerede data. Siden 
Anden Verdenskrig er Østeuropa sakket bagud i forhold til vesten på næsten 
alle områder inden for telekommunikation og informationsteknologi, og der 
findes stadig omfattende infrastrukturproblemer i de tidligere COMECON-lande. 
De udviklingsomkostninger, der er nødvendige for at rette op på disse 
strukturproblemer, er af en iagttager i erhvervslivet blevet skønnet til at 
være af størrelsesordenen 350 mia. ECU. Foruden mangelen på veludviklet 
informationsinfrastruktur er der andre faktorer, der taler imod, at 
østlandene på kort sigt vil kunne tilkæmpe sig en egentlig rolle på de 
internationale markeder, f.eks. den politiske usikkerhed og mangelen på hård 
valuta. 
2. EUROPAS KONKURRENCEEVNE, STYRKE OG SVAGHEDER 
2.1 Styrke og svagheder på udbudssiden 
Europa nyder godt af en række konkurrencefordele på verdensmarkederne for 
professionelle informationstjenester, ikke mindst på grund af eksistensen af 
verdensomspændende informations- og medieselskaber i EF. Mange af disse har 
været aktive inden for elektroniske informationstjenester i mere end ti år 
(som f.eks. Reuters, Pearson-Financial Times, Reed International, Elsevier og 
VNU) . Hertil kommer, at sektoren i Europa er karakteriseret af store og 
veletablerede markeder for professionel elektronisk information på centrale 
industrielle områder som produktion af kemikalier og medicinalvarer samt 
finansielle tjenesteydelser. På trods af disse fordele er markedet for 
professionelle elektroniske informationstjenester i Europa dog stadig ikke 
særligt udviklet i forhold til i Nordamerika, der, således som det allerede 
er nævnt, nyder godt af betydelige fordele i forhold til Europa, både hvad 
angår databaseudbud og efterspørgsel efter information i elektronisk format. 
Den i 1989/90 gennemførte koordinerede undersøgelse af værter og 
informationsleverandører (EF/EIIA) viste, at næsten 49% af de europæiske 
virksomheder, der deltog i undersøgelsen, ikke opnåede noget overskud. Dette 
misforhold mellem de forholdsvis ringe resultater, som europæiske 
virksomheder inden for elektroniske informationstjenester kan fremvise, og 
det betydelige markedspotentiale, der rent faktisk eksisterer, især efter 
1992, har været en betydelig drivkraft bag og en vigtig begrundelse for 
Kommissionens to IMPACT-programmer. 
Virksomhederne i EF står over for stærk konkurrence fra virksomheder uden for 
Fællesskabet på en række specialiserede (eller "vertikale") markeder, hvoraf 
den kemiske industri måske er det tydeligste eksempel, såvel i vertikale som 
i mere traditionelle (eller "horisontale") sektorer - f.eks. ordbøger eller 
nyhedstjenester - vil opnåelse af stordriftsfordele i stigende grad blive 
afgørende for konkurrencefordele. Nordamerikanske leverandører står stærkt, 
når det drejer sig om at udvikle stordriftsfordele, fordi deres 
hjemmemarkeder er store og stort set ensprogede. 
Visse markedssegmenter inden for elektronisk information er pr. definition 
verdensomspændende. Dette er især tilfældet på områderne videnskabelige og 
tekniske data, da forskningen på disse områder kun i ringe grad kender til 
nationale grænser. Skønt mange af de største videnskabelige og tekniske 
databaser er nordamerikanske, råder europæiske leverandører stadig over store 
andele på et antal verdensomspændende, vertikale markeder (f.eks. Derwent 
inden for patentinformation og INSPEC inden for elektronik, edb og fysik). 
Samtidig betyder tendensen mod stigende økonomisk indbyrdes afhængighed 
mellem de europæiske lande og inden for andre handelsblokke, at markederne 
for makroøkonomiske data og finansielle oplysningstjenester i stigende grad 
bliver af international art. 
Det kræver betydelig tid og investering .at oprette og vedligeholde databaser. 
I EF koncentreres kræfterne ofte om produktion af referencebaser inden for 
videnskabelige, tekniske eller medicinske discipliner. Men Europa ligger 
foran USA i antal af producerede bibliografiske databaser, er de amerikanske 
baser som regel meget større (i gennemsnit ca. tre gange så store). Dette 
betyder, at der i USA, i absolutte tal, produceres mange flere databaseposter 
end i EF. Herudover er USA kommet betydelig længere end Europa hvad angår 
produktion af fuldtekstdatabaser og andre "kildedatabaser". Alt i alt 
produceres der i EF næsten lige så mange videnskabelige og tekniske databaser 
som i USA, men derimod meget færre nyhedstjenester og lignende (på trods af 
at der i Europa findes veletablerede dagblade og anden traditionel 
udgivelsesvirksomhed). Produktionen af bibliografiske databasetjenester, der 
tager sigte på formidlere på biblioteker og i dokumentationsafdelinger i 
forskningsorganisationer samt i større offentlige og private institutioner, 
er stadig et karakteristisk træk ved aktiviteterne på udbudssiden i EF. Hvis 
Europa skal rette op på den skævhed, der findes inden for professionel 
elektronisk information, skal løsningen findes i marketingstjenester, der 
direkte er henvendt til slutbrugerne, nemlig økonomidirektører, jurister, 
ingeniører og marketingsfolk. 
I forbindelse med konkurrenceevnen på udbudssiden i Europa bør nævnes endnu 
et forhold, nemlig det optimale antal distributionskanaler for elektroniske 
tjenester. Det er længe blevet kritiseret, at Europa er overforsynet med 
nationale værtstjenester, og at dette bidrager til at opsplitte markedet og 
har en negativ virkning på udviklingen af den nødvendige efterspørgsel. I 
mange sektorer, f.eks. information om lovregler og administrative regler, 
kreditoplysninger eller markedsundersøgelser, er udbuddet i høj grad 
domineret af indenlandsk arbejdende virksomheder. Med andre ord har de 
vigtigste databasetjenester udviklet sig på nationalt niveau og henvender sig 
i højere grad til nationale end til internationale markeder. På den anden 
side har disse faktorer også tendens til at stille sig i vejen for 
amerikanske virksomheders adgang til det europæiske marked, idet dette 
fortsat domineres af et tocifret antal mellemstore europæiske udbydere, der 
først og fremmest arbejder på deres egne nationale markeder. For at kunne 
gøre sig gældende på de internationale markeder på et antal centrale 
emneområder må leverandørerne være parate til at investere massivt i 
dataindsamling, indgå strategiske alliancer og skaffe sig adgang til 
udenlandske virksomheders informationsgrundlag gennem overtagelser eller 
fusioner. Det er disse hindringer, der skal overvindes, hvis det skal lykkes 
at etablere tværeuropæiske informationstjenester. 
Det er paradoksalt, at Europas styrke ofte også er dets svaghed. Det at der 
findes en højtudviklet og effektiv udbudsstruktur for traditionel, trykt 
erhvervsinformation i mange EF-lande, er et forhold, der kan bidrage til, at 
markedet for elektronisk information forbliver forholdsvis uudviklet. Desuden 
afspejles Europas såvel styrke som svagheder på verdensmarkedet for 
informationstjenester i de forretningsstrategier, som nogle af de større 
europæiske mediegrupper arbejder efter. I begyndelsen af 1980'erne 
investerede adskillige nederlandske og britiske medieselskaber i langt højere 
grad i USA end i EF ud fra den overbevisning, at det var usikkert, hvilket 
afkast investeringer i Europa ville give. Britiske forlagsvirksomheder har 
haft tendens til at udvikle "transatlantiske" strategier, hvilket er en 
naturlig følge af Storbritanniens gode handelsforbindelser til USA og det 
fælles sprog. Nederlandske forlagsvirksomheder, hvis nationale marked er af 
begrænset størrelse, har haft tendens til at søge udvidelse gennem 
virksomhedsovertagelser såvel i USA og, inden for de senere år, i Europa. 
2.2 Styrke og svagheder i europæisk telekommunikation 
Det Europæiske Fællesskabs planlagte indre marked med fri bevægelse for 
varer, tjenesteydelser, kapital og personer ved udgangen af 1992 har behov 
for støtte fra et blomstrende marked for professionelle 
informationstjenester, der dækker hele Fællesskabet, og fra en veludviklet, 
konkurrencedygtig telekommunikationsinfrastruktur, hvorigennem disse 
tjenester kan leveres. EF-Kommissionen bør ikke blot stimulere udviklingen af 
et informationsmarked gennem en lang række forskellige tiltag under IMPACT-
programmet, men har også en betydelig rolle at spille i forbindelse med 
udarbejdelse af juridiske og administrative rammer, som tværeuropæiske 
elektroniske informationstjenester kan udvikle sig inden for. I kølvandet på 
liberaliseringen af telekommunikationssektoren er der behov for sådanne 
rammer for hele Fællesskabet, således at den fri konkurrence sikres. 
Rammerne, der i øjeblikket er under udarbejdelse, skal sikre, at tidligere 
monopolselskaber ikke misbruger deres dominerende stilling på markedet gennem 
f.eks. indbyrdes støtteforanstaltninger eller påtvingeise af proprietære 
standarder. 
Der har i USA fundet en lignende liberalisering sted af AT&T. Dette har givet 
anledning til megen offentlig debat, ikke mindst fordi amerikanske presse- og 
medievirksomheder forståeligt nok viger tilbage for at dele deres indtægter 
fra elektronisk reklame med telefonselskaberne. Efter den nylige lempelse af 
restriktioner arbejder for tiden fem af de syv Regional Bell Operating 
Companies med levering af en række overførsels- og informationstjenester, 
herunder elektroniske telefonbøger og audiotex-tjenester. Det er endnu ikke 
klart, hvad den fulde rækkevidde af denne udvikling vil blive, men 
analytikere finder det sandsynligt, at telefonselskaberne vil søge at komme 
ind på et antal udenlandske markeder, herunder de europæiske. I Europa har 
mange af de store nationale selskaber allerede skaffet sig en plads på 
markedet for informationstjenester og leverer her værtstjenester, teledata-
og kiosktjenester, gateway-tjenester, elektronisk post samt elektroniske 
telefonbøger. 
Mens de mere liberale juridiske rammer i Europa nu begynder at være til gavn 
for udviklingen af informationsmarkedet, er der kun sket meget langsommere 
fremskridt, hvad angår den tekniske udvikling af et europæisk bredbåndsnet. 
De igangværende omvæltninger inden for telekommunikationsteknologi har meget 
stor betydning for den måde, hvorpå informationstjenester vil blive leveret i 
fremtiden. Ved hjælp af bredbåndskommunikation, der muliggør hurtig 
overførsel af enorme mængder data, kan man integrere tekst, tale, lyd og 
billeder og på denne måde skaffe nye markeder til nyskabende 
tjenesteleverandører på områder som f.eks. videokonferencer og uddannelse. 
Der er gjort store fremskridt hvad angår oprettelse af et universalnet (ISDN) 
i Fællesskabet, men der er stadig meget, der skal gøres. I 1990 blev der 
allerede i fire medlemsstater udbudt kommercielle ISDNtjenester, men bl.a. på 
grund af manglende enighed om standarder er det endelige mål, nemlig at 
erstatte det traditionelle telefonnet med et fuldt udbygget tværeuropæisk 
universalnet, blevet forsinket. Det er nu fire år siden, at de tolv 
offentlige telefonselskaber i EF blev enige om at etablere en europæisk ISDN-
infrastruktur senest i 1992. De grundlæggende ISDN-linjer er allerede anlagt 
i de fleste europæiske lande, men som det ses i tabel 4, sker fremskridtene i 
meget forskelligt tempo. Dette har naturligvis betydning for udviklingen af 
et avanceret informationsmarked dækkende hele Fællesskabet. 
EF-medlemsstater Antal 
Tabel 4 
Grundlæggende ISDN-linjer; planlagt EF-infrastruktur, 1994. 
Nuværende 
befolk­
ning (a) 
(mio.) ISDN-linjer 
i 1994 Antal grund­
læggende 
linjer pr. 
1000 indbyg­
gere i 1994 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Storbritannien 
Tyskland 10,0 
5,1 
56,4 
10,1 
3,5 
57,6 
0,4 
15,0 
19,9 
39,0 
57,4 
79,6 (b) 140 
125 
100 
170 
30 
825 
7 
280 
60 
420 
000 
250 000 
000 
000 
000 
000 
000 
000 
000 
000 
000 
000 
000 14,0 
24,5 
19,5 
16,8 
8,6 
4,3 
17,5 
18,7 
6,1 
10,8 
17,4 
15,7 
EF 344,0 5 407 000 15,7 
(a) OECD Employment Outlook, 1990. 
(b) For det forenede Tyskland. 
Kilde: Yankee Group, 1992. 
ISDN er ikke den eneste teknologi, som vil skabe grundlag for nye former for 
levering af informationstjenester. Det er hensigten, at der i Fællesskabet 
skal etableres et endnu mere avanceret net, nemlig IBC 
10 
(Integrated Broadband Communications). IBC-nettet kunne på et tidspunkt 
erstatte ISDN, der ikke er et bredbåndsnet og derfor uegnet til avancerede 
multimedietjenester. Det forventes, at IBC, der for øjeblikket stadig er 
under udvikling inden for rammerne af Kommissionens RACE-program (forskning 
og udvikling inden for avanceret informationsteknologi i Europa), er klar til 
kommerciel udnyttelse fra omkring 1995. Hvis disse antagelser holder stik, 
vil endnu en vigtig igangsættende faktor i det europæiske informationsmiljø 
være på plads før udgangen af dette årti. 
I grønbogen om udvikling af det fælles marked for teletjenester og -udstyr, 
der udkom i 1987, opridsede Kommissionen et program for gennemførelse af 
ændrede retsregler, der skulle kunne leve op til udfordringerne fra det indre 
marked fra 1992 og den teknologiske udvikling. I grønbogen argumenteres der 
for, at der skal ske en åbning af den offentlige 
telekommunikationsinfrastruktur, således at private tjenesteleverandører og 
offentlige telefonnet får adgang på lige vilkår, og at denne ligestilling bør 
være baseret på klare fælles regler og fælles anvendelse heraf. Disse fælles 
principper vedrørende generelle betingelser for tilrådighedsstillelse af 
netinfrastruktur til gavn for brugere og konkurrerende tjenesteleverandører, 
især leverandører af tværnationale tjenester, er blevet kendt under 
betegnelsen ONP {Open Network Provision). I Rådets direktiv om oprettelse af 
det indre marked for teletjenester ved gennemførelse af tilrådighedsstillelse 
af åbne net udpeges følgende prioriterede områder, for hvilke der skal 
udvikles ONP-betingelser: faste kredsløb, taletelefoni, pakke- og 
kredsløbskoblet datatransmission samt ISDN. Brugere og analytikere er enige 
om, at ONP har en betydelig katalysatorvirkning, men at fremskridtene indtil 
nu har været langsommere end forventet. I denne sammenhæng har ONP stadig 
langt igen, før hovedformålet hermed, nemlig at give konkurrerende 
tjenesteleverandører og brugere lige adgang til de offentlige telenet i 
Europa, er nået. 
Som et resultat af den indsats, der gøres af EF-Kommissionen, samt gennem 
markedskræfternes frie spil vil den indbyrdes tilnærmelse og harmonisering af 
telekommunikationsstandarder fortsat spille en positiv rolle på det 
europæiske marked for elektronisk information, skønt nyt udstyr og ny 
teknologi uundgåeligt vil skabe nye skævheder og divergenser. Skønt der er 
gjort betydelige fremskridt, er teledatamarkedet stadig ikke særligt 
gennemskueligt. Men selv på dette marked bidrager den tekniske udvikling på 
to brede fronter til, at teledata i stadig højere grad accepteres som et 
tværeuropæisk fænomen. Dels er gateway-løsninger med til at sikre en øget 
netværkstransparens, dels spiller det en stor rolle, at der nu findes 
multistandardterminaler, og at der fortsat sker en stor spredning af PC'ere 
og multistandardprogrammel i private hjem og kontormiljøer. 
2.3 Fjernelse af forskelle og uligheder i Europa 
Skønt der i de senere år har fundet en konstant og veldokumenteret vækst sted 
i den europæiske informationsindustri, har denne vækst især været 
koncentreret i de mest udviklede lande, f.eks. Frankrig, Tyskland og 
Storbritannien. I løbet af det sidste årti har det europæiske 
informationsmarked således været karakteriseret af en udpræget ulige 
udvikling af produkter og tjenester, og nogle lande har engageret sig stærkt 
i elektroniske tjenester, mens andre stort set ikke har beskæftiget sig 
hermed. Der er også betydelige forskelle mellem medlemsstaterne i den 
betydning, de tillægger de enkelte teknologiske muligheder. Dette kan f.eks. 
11 
ses i Frankrig, hvor offentlig teledata har en yderst fremtrædende plads, og 
i Storbritannien, hvor der lægges større vægt på ASCII-databaser (online) og 
audiotex-tjenester. 
Fællesskabets "mindre begunstigede områder" står over for særlige problemer, 
idet disse endnu ikke spiller nogen særlig betydningsfuld rolle på markedet 
for elektroniske informationstjenester, hverken som producenter eller 
brugere. Af forretningsmæssige årsager, f.eks. ønsket om at nedbringe 
telekommunikationsomkostninger eller behovet for at være i tæt kontakt med 
vigtige kunder, er der en tendens til, at værter er anbragt i Fællesskabets 
større byområder, og på samme måde koncentrerer teleselskaber ofte deres 
investeringer i nye net og tjenester på de mest centrale markeder i de 
enkelte lande. Desuden spiller det ind, at forskellene i teletaksterne 
yderligere har nedbragt efterspørgslen efter elektronisk information i de 
mindre begunstigede områder. Der er derfor fare for, at udvikling af 
informationsmarkedet i de mindre begunstigede områder fortsat vil halte efter 
Fællesskabet generelt, og at disse områders muligheder for forbedret økonomi 
og social udvikling gennem udnyttelse af elektroniske informationstjenester 
vil forsvinde. Dette understreger det fortsatte behov for at skabe et bredere 
marked, og GD XIII har taget initiativ i denne retning med IMPACT-programmets 
INFO EURO ACCESS-tema, der har til formål at forbedre adgangen til 
information på europæisk niveau for alle interesserede parter. 
De meget forskelligartede politiske og juridiske rammer, ikke mindst inden 
for telekommunikation, har sammen med de økonomiske skævheder mellem 
medlemsstaterne bidraget til denne ujævne udvikling - og en yderligere 
liberalisering af telekommunikationen med en deraf følgende favorisering af 
nye VAN indebærer faktisk en risiko for en forøgelse snarere end en 
formindskelse af forskellene mellem medlemsstaterne. Disse uligheder er et 
særligt stort problem for de mindre begunstigede områder i Fællesskabet, 
nemlig områder, der geografisk befinder sig i Fællesskabets udkant og ikke 
råder over en udbygget telekommunikationsinfrastruktur, udstyr og knowhow, og 
som derfor ikke kan udnytte elektroniske informationstjenester fuldt ud. 
Avanceret telekommunikation er i dag én af de vigtigste faktorer i 
regionaløkonomisk udvikling. Et af hovedformålene med EF's 
telekommunikationspolitik er at formindske de udviklingsforskelle, der findes 
mellem Fællesskabets regioner. I et forsøg på at sætte skub i brugen af 
datakommunikation i nogle af Fællesskabets fattigste områder tog EF-
Kommissionen i 1991 et initiativ med navnet TELEMATIQUE under ledelse af GD 
XVI (regionaludvikling) og GD XIII (telekommunikation). Dette initiativ skal 
styrke og udvide de fremskridt, der er gjort under Kommissionens STAR-
program. I initiativet lægges der særlig vægt på tjenester, især på 
applikationer til datakommunikation. Hvad angår udvikling af 
datakommunikationstjenester for små og mellemstore virksomheder, er det 
hensigten med initiativet at bidrage til, at disse virksomheder får adgang 
til de samme databaser og informationstjenester som virksomheder, der er mere 
centralt placeret i Fællesskabet. Det er desuden hensigten at hjælpe 
virksomheder til at arbejde med eller blive leverandører af datatjenester, 
12 
f.eks. på områderne design, regnskabsføring samt finans-, ordre- og 
lagerstyring. For at få støtte under TELE/fATIQC/E-ordningen skal et geografisk 
område have en nationalindkomst pr. indbygger på under 75% af det europæiske 
gennemsnit (dette gør sig gældende for Grækenland, Irland og Portugal samt de 
fattigste regioner i Frankrig, Spanien, Italien og Storbritannien). 
13 
3. UDVIKLINGSTENDENSER I EFTERSPØRGSLEN EFTER ELEKTRONISK INFORMATION 
3.1 Opgørelser over efterspørgslen i Europa 
Fremkomsten af en - omend ikke særligt klart afgrænset - informationsindustri 
har ikke været fulgt op af løbende udarbejdelse og offentliggørelse af 
standardiseret branchestatistik. Der er mange definitions- og 
klassificeringsproblemer i forbindelse med afgrænsning og kvantificering af 
denne sektor, og ingen steder er disse problemer så udtalte som på 
efterspørgselssiden. Det var på denne baggrund, at IMO blev oprettet med det 
formål at indsamle data om branchen og tilvejebringe en dybere forståelse af 
markedet. 
Den samlede efterspørgsel efter elektronisk information i EF udgøres af 
summen af importerede informationsprodukter og -tjenester samt forbrug af 
elektronisk information produceret i EF. Desværre henhører elektronisk 
information ikke under eksport- og importreguleringer, grænsekontrol og 
tariffer, og indgår derfor ikke i nationale handelsstatistikker. Samtidig er 
der internationalt adgang til onlinedatabaser gennem et stadig mere indviklet 
verdensomspændende system af værtsdatamater, gateways og 
datakommunikationsnet, hvilket gør det næsten umuligt at opstille nogle 
fornuftige tal for transaktioner på tværs af grænserne. Desuden kan "bærbare" 
databaser, der er lagret på medier som f.eks. optiske diske eller magnetbånd, 
meget let sendes fra det ene land til det andet. 
På grund af dette er der store mangler i mere detaljeret viden om, hvordan 
efterspørgslen efter elektronisk information er sammensat, og hvilke faktorer 
der fremmer og former denne efterspørgsel. Fordi der således mangler 
mekanismer, der kan gøre det muligt at opstille tal for efterspørgselssiden, 
må politiske beslutningstagere og investorer nøjes med upræcise overslag over 
markedets størrelse og udseende. På trods af disse begrænsninger vil der dog 
i de følgende afsnit på grundlag af de oplysninger, der rent faktisk findes, 
blive gjort et forsøg på at give et overblik over det europæiske markeds 
nuværende sitaution samt nøgletendenser i efterspørgslen efter elektronisk 
information. 
Efterspørgslen efter elektroniske informationstjenester (omfattende ASCII-
databaser (online), teledata, audiotex samt ikke-interaktive 
informationstjenster) i Vesteuropa blev i 1990 anslået til at være på 3,5 
mia. ECU. I tabel 5 findes en generel opgørelse over markedets størrelse i 
udvalgte EF-lande, og det fremgår heraf, at de største nationale markeder for 
elektroniske informationstjenester i Europa findes i Storbritannien, Frankrig 
og Tyskland. I tabel 6 findes mere detaljerede tal for efterspørgslen i 
Europa fordelt på de forskellige former for formidlingsteknologi, der indgår 
i de sammenlagte tal i tabel 5. 
14 
Vesteuropa Mio. ECU 
Tabel 5 
Elektroniske informationstjenester (a); skøn over efterspørgslen på udvalgte 
EF-markeder, udgangen af 1990 og forventet efterspørgsel i 1994. 
Skøn for udgangen 
af 1990 Forventet 
efterspørgsel 
i 1994 
Frankrig 
Italien 
Nederlandene 
Spanien 
Storbritannien 
Tyskland 950 
195 
260 
105 
1 205 
295 1 685 
685 
435 
315 
1 960 
1 000 
Vesteuropa (b) 3 535 7 480 
(a) Omfatter ASCII-databaser (online), videotex, audiotex og 
interaktive informationstjenester. 
(b) Samlet efterspørgsel i EF- og EFTA-lande. ikke-
Vesteuropa Mio. ECU 
Tabel 6 
Elektroniske informationstjenester (a); skøn over efterspørgslen på udvalgte 
EF-markeder, fordelt på formidlingsteknologi, udgangen af 1990. 
ASCII-
databaser 
(online) Teledata­
tjenester Audiotex-
tjenester Ikke-inter-
aktive infor­
mations­
tjenester 
via radio 
og tv 
Frankrig 285 
Italien 170 
Nederlandene 160 
Spanien 90 
Storbritannien 860 
Tyskland 270 505 
15 
* 
15 
15 
20 155 
10 
100 
* 
240 
5 90 
Vesteuropa (a) 2 325 580 530 100 
(a) Omfatter ASCII-databaser (online), videotex, audiotex og ikke-
interaktive informationstjenester. 
Kilde (tabel 5 og 6): Communications & Information Technology Research Ltd, 
1991. 
15 
Mens det er yderst vanskeligt at udarbejde opgørelser over efterspørgslen 
efter ASCII-databasetjenester (online) af de ovenfor nævnte grunde, ser 
situationen helt anderledes ud, når det drejer sig om teledatatjenester. Der 
er tre grunde hertil. For det første er de europæiske markeder for 
teledatainformation næsten udelukkende nationale. For det andet har en meget 
høj andel af teledatabrugerne adgang via dedikerede teledatamater (jf. 
nedenstående diagram), en situation der adskiller sig fra ASCII-tjenesterne, 
som der ofte er adgang til gennem en almindelig PC. 
Teledataterminaler; EF, udgangen af 1990 
(1 000) 
Dedikerede 
terminaler 
6 149 
Roulerende 
PC'ere 
505 
Kilde : Tabel 7. 
For det tredje er det i de fleste europæiske lande de nationale 
teleselskaber, der udarbejder teledatatjenester. Dette gør det muligt at 
opstille opgørelser over antallet af installerede terminaler (tabel 7). Det 
samlede antal installerede teledataterminaler i Europa anslås til over 6,6 
mio. ved udgangen af 1990. Sammenligner man dette tal med tilsvarende for 
Nordamerika og Japan, viser det sig, at der i Europa findes en 
teledataterminal for hver 61 indbyggere, i USA én for hver 131 indbyggere og 
i Japan én for hver 1 134 indbyggere. Imidlertid er tallene for antal 
installerede teledataterminaler i Europa i høj grad påvirket af, at Frankrig 
bidrager med 87% af den samlede mængde. 
I betragtning af de manglende og meget forskelligartede kilder bør 
sammenligninger mellem landene imidlertid ske med forsigtighed. Årsagerne til 
den manglende sammenlignelighed ligger først og fremmest i den måde, hvorpå 
tallene for antal installerede terminaler er udarbejdet. Der skal her 
fremdrages tre hovedproblemer: 
der skelnes i de forskellige landes skøn ikke klart mellem terminaler 
og brugere; 
16 
i de fleste EF-lande udarbejder de nationale teleselskaber skøn over 
antal dedikerede teledataterminaler, men ikke over antal almindelige 
PC ere, hvorpå der anvendes teledataemuleringsprogrammel; 
i nogle EF-lande opstiller teledataselskaberne skøn over anvendelsen på 
grundlag af antal abonnenter; det bør bemærkes, at antal brugere kan 
være højere end antal abonnenter, og at der også kan være flere brugere 
end terminaler. 
EF-medlemsstater Antal, procent og år 
Tabel 7 
Antal dedikerede teledataterminaler; EF, udgangen af 1990. 
Antal instal­
lerede tele­
dataterminaler 
<a) Andel af sam­
let antal i EF 
(%) År for tjene­
stens ibrug­
tagelse 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Storbritannien 
Tyskland 7 700 
6 000 
607 000 (d) 
1 000 
3 000 
145 000 
1 000 
25 000 (e) 
3 500 
60 000 (c) 
160 000 
130 000 (b) 0,12 
0,09 
87,41 
0,02 
0,05 
2,18 
0,02 
1,50 
0,05 
2,25 
2,40 
3,91 1986 
1987 
1980 
1990 
1988 
1986 
1986 
1980 
1989 
1986 
1979 
1983 
EF 6 149 200 100,0 
(a) Kun dedikerede terminaler. 
(b) Foruden ca. 130 000 teledataemulerende PC'ere. 
(c) Foruden ca. 90 000 teledataemulerende PC'ere. 
(d) Foruden ca. 210 000 teledataemulerende PC'ere. 
(e) Foruden ca. 75 000 teledataemulerende PC'ere. 
Kilde: IMO. 
På trods af at disse angivelser ifølge sagens natur ikke er helt præcise, er 
de nyttige, fordi de giver et fingerpeg om de europæiske teledatamarkeders 
samlede størrelse og sammensætning. Teledata blev i begyndelsen udviklet med 
henblik på at give forbrugerne lettere adgang til informations- og 
transaktionstjenester gennem installation i den enkelte husstand af en 
forbindelse mellem tv og telefon. 
17 
EF-medlemsstater Antal og procent 
Tabel 8 
Teledata; samlet antal brugere og antal professionelle brugere, EF, udgangen 
af 1990. 
Samlet 
antal 
brugere Antal 
profes­
sionelle 
brugere Professionelle 
brugeres andel 
af samlet antal 
brugere (%) 
Belgien 
Danmark 
Frankrig (a) 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Storbritannien 
Tyskland 
EF 700 
000 
5 256 300 7 315 
4 740 
628 150 
000 
000 000 
000 
145 000 
1 000 
100 000 
3 500 
150 000 
100 000 
260 000 
6 033 500 72 500 
1 000 
75 000 
1 750 
90 000 
80 000 
156 000 
3 120 455 95 
79 
50 
100 
100 
50 
100 
75 
50 
60 
80 
60 
52 
(a) Ti procent af HMinitel"-terminalerne er ikke aktive (France Télécom) 
Kilde: IMO, 1992. 
Teledatabrugere; BF, udgangen af 1990 
(1 0)0 000) 
Professionelle brugere Private brugere 
Kilde: Tabel 8. 
Udbredelsen af billige terminaler i Frankrig gav anledning til et massemarked 
for forbrugertjenester, der har været en positiv faktor under udviklingen af 
professionelle tjenester. Skønt Téiétel-trafikken indtil videre er delt 
18 
næsten ligeligt mellem professionelle tjenester på den ene side og 
forbrugertjenester eller tjenester af almen interesse på den anden side, er 
det ifølge France Télécom den professionelle anvendelse, der er inde i den 
hurtigste udvikling. I andre medlemsstater er det den professionelle brug der 
dominerer, således som det kan ses i tabel 8 og det tilhørende diagram. 
3.2 Udviklingstendenser i efterspørgslen efter professionel elektronisk 
information 
3.2.1 Konkurrence mellem informationsformidlingsmedier 
Ved én enkelt indtastningsprocedure kan en databaseudgiver frembringe en 
række informationsprodukter og -tjenester i formater, der rækker lige fra 
trykte produkter til datatjenester via radio og tv. Alternative elektroniske 
informationsmediers gennemslagskraft og deres succes på markedet er et 
kompliceret emne, men også et emne af allerstørste interesse for industrien. 
Skønt det er meget vanskeligt at sætte tal herpå, bliver det i stigende grad 
klart, at alternative informationsmedier, herunder især CD-ROM og 
lokalnetbaserede systemer, begynder at spille en betydelig rolle på markedet 
for elektronisk information. I tabel 9 er der gjort et forsøg på at 
identificere nogle af de centrale træk ved og forskelle mellem de vigtigste 
former for elektroniske informationsmedier, der er omhandlet i nærværende 
rapport, nemlig ASCII-databaser, teledata, audiotex og CD-ROM. Der findes for 
hver enkelt teknologi indlysende fordele og ulemper, men dette betyder ikke 
nødvendigvis, at teknologierne er i direkte indbyrdes konkurrence. Tværtimod 
kan de forskellige former for formidling i høj grad supplere hinanden. Et 
godt eksempel herpå er forholdet mellem CD-ROM og ASCII-databasetjenester 
(online), idet det kan være en stor fordel for en given organisation at råde 
over begge teknologiformer i forbindelse med grundlæggende ens data. CD-ROM 
giver nemlig mulighed for ubesværet og gentagen adgang til centrale kilder, 
uden at der påløber marginalomkostninger, mens onlinetjenester ikke lider 
under de optiske mediers problem med langsom opdatering. 
Elektroniske informationstjenester berører alle sider af økonomien og 
produceres på tværs af en lang række brancher. Det følger heraf, at det er et 
stadig større antal stadig mere forskelligartede virksomheder, der arbejder 
på markedet for informationstjenester, nemlig lige fra den "traditionelle" 
onlinesektor til udgivere, teleselskaber og tjenesteleverandørerne selv. Især 
har de lave startomkostninger for fremstilling af optiske udgivelser været en 
betydelig faktor, der har fået mange nye virksomheder til at gå ind på 
markedet. Samtidig med at den "traditionelle" onlinesektor står over for 
voksende konkurrence fra disse nye virksomheder, udhules deres 
markedsstilling i forhold til slutbrugerne efterhånden på grund af 
fremkomsten af gateway-tjenester og lokalnet (LAN). Fakturering! efter 
tilslutningstid, kundesupport og copyrightbeskyttelse er eksempler på 
aspekter, der må ses i nyt lys, i det øjeblik brugerne gennem et gateway fra 
sit lokalnet får adgang til en onlinevært. Samtidig med at lokalnet udgør en 
udfordring for onlinetjenesterne, er de såvel en trussel som en chance for 
CD-ROM-industrien. En chance, fordi CD-ROM er en naturlig filserver og et 
ideelt værktøj at anbringe i centrum af et distribueret net, men også en 
19 
trussel, fordi det er vanskeligt at etablere en rimelig prisfastsættelse og 
på grund af de eventuelle indtægtstab affødt af, at mange flere brugere får 
adgang til data (leverandører af software til lokalnetbaserede applikationer 
står over for lignende problemer). Disse problemer søges løst gennem 
licensaftaler for° flerbrugersystemer. Under alle omstændigheder er LAN-
teknologien kommet for at blive, og industrien må lære at tilpasse sig de nye 
markedsbetingelser. 
3.2.2 Afmatning i efterapørgslen efter ASCII-databaser (online) 
En vigtig tendens på det europæiske marked for elektronisk information var i 
1991 en tydelig nedgang i den internationale efterspørgsel efter ASCII-
databaser (online). Det er vanskeligt at fastslå, i hvilken udstrækning 
efterspørgselssiden havde problemer, og hvorvidt dette medførte en afmatning 
i markedets vækstrate eller et egentligt fald i markedsværdien i forhold til 
tidligere år, idet spørgsmålet endnu ikke er fuldt belyst. Der har imidlertid 
været adskillige rapporter i fagpressen om, at f.eks. den internationale 
efterspørgsel (målt i antal tilslutningstimer) efter en række ledende 
producenters tekstbaser og bibliografiske baser faldt med ikke mindre end 30-
36% i første halvår af 1991 i forhold til samme periode i 1990. En fornyet 
analyse af resultaterne af EF/EIIA-undersøgelsen for 1989 og 1990, der er 
gennemført af det britiske Policy Studies Institute, har afsløret, at to 
hovedfaktorer bidrog til den nedgang i efterspørgslen, som udbydere i EF 
oplevede mellem 1988/89 og 1989/90, nemlig ringe vækst på det britiske marked 
(i sammenligning med EF som helhed) og negativ realvækst i den amerikanske 
omsætning. 
Det er kun muligt at gætte på, hvilke faktorer der kan forklare denne 
afmatning. Den generelle økonomiske situation var på ingen måde optimal i 
1991, og dette kan meget vel have haft en negativ indvirkning på 
efterspørgslen efter information. Samtidig kan der dog også argumenteres med, 
at de krisetendenser, der er kommet til udtryk i de fleste af de økonomisk 
velstående lande, kan forventes at øge betydningen af ekstern information, 
der er til rådighed på det rigtige tidspunkt - de første angivelser fra den 
finansielle sektor synes at vise, at efterspørgslen, på trods af den 
økonomiske tilbagegang, klarede sig godt i 1991. Det forventes, at den 
stigende anerkendelse af ekstern informations strategiske værdi kan sikre en 
fortsat afbalanceret vækst i databasesektoren som helhed. 
3.2.3 Erhvervslederes bevidsthed om elektroniske informationstjenester 
Der ikke tvivl om, at anvendelsen af elektroniske informationstjenester i den 
kommende tid vil stige i erhvervs- og forretningslivet. Der kan her 
sammenlignes med PC ere, der i første omgang blev betragtet som værende af 
ingen eller kun ringe interesse for erhvervsledere. Ikke desto mindre er der 
nu, efter at erhvervslederne har haft tid til at blive mere fortrolige med 
PC erne, og der er udviklet mere brugervenlige grænseflader, taget et bredt 
spektrum af informationsteknologi i daglig anvendelse blandt administrative 
ledere i mange forskellige industrielle sektorer. Imidlertid viste en 
undersøgelse af en gruppe af europæiske erhvervsledere, der blev gennemført 
af IMO i 1991, at 2/3 af lederne stadig ikke regelmæssigt bruger elektroniske 
informationstjenester. De årsager, der anføres hertil, er bl.a., at login-
procedurerne til databaseværterne er komplicerede, og at søgningerne er for 
dyre. Generelt lader det til, at mange erhvervsledere foretrækker at ty til 
traditionelle informationskilder, f.eks. trykte tidsskrifter, og deltage i 
erhvervsmesser og -udstillinger frem for at betjene siy af ny 
informationsteknologi. Det forekommer imidlertid sandsynligt, at dette vil 
ændre sig i fremtiden, idet 87% af erhvervslederne forudså et voksende behov 
20 
Tabel 9 
Centrale træk ved forskellige 
ASCII-
databaser 
(online) elektroniske informationsmedier 
Teledata Audiotex CD-ROM 
Minimumskrav 
til hardware PC samt 
modem dedikeret 
terminal 
eller emu-
lerende PC Tryk­
knap­
telefon PC samt 
diskdrev 
Adgang 
Uddannelses­
behov 
Grafik­
muligheder 
Typisk søge­
procedure online 
stort 
små 
søgesprog 
eller menu online 
middel 
middel 
menu online 
lille 
ikke re­
levant 
trykknap/ 
talegen­
kendelse offline 
middel 
store 
søgesprog 
eller menu 
Opdaterings-
hyppighed 
Overførsel 
Datamængder 
(lagring) 
Datamængder 
(overførsel) 
Betaling 
Prisudregning hyppig 
tegn for 
tegn 
ingen be­
grænsning 
middel til 
store 
faktura fra 
tjeneste­
leverandør 
kombination 
af abonne­
ment og an­
vendelse hyppig 
skærm for 
skærm 
ingen be­
grænsning 
middel 
faktura fra 
kiosk-sel­
skab 
udelukkende 
anvendelse hyppig 
analog 
tale 
begrænset 
meget be­
grænsede 
faktura fra 
kiosk-sel­
skab 
udelukkende 
anvendelse ikke 
hyppig 
tegn for 
tegn 
begrænset 
til 0,65 Gb 
middel til 
store 
abonnement 
fast pris 
(uafhængig 
af anvend­
else) 
Kilde: IMO. 
21 
for eksterne informationstjenester i fremtiden. Rent faktisk udtalte 73* af 
de medlemmer i panelet, der ikke anvendte elektroniske informationstjenester, 
at de påregnede at bruge onlinetjenester på et tidspunkt. Samtidig med at det 
kan konstateres, at europæiske erhvervsledere synes at være klar over, at 
elektroniske informationstjenester er nyttige (især i Frankrig), er der 
generelt en udpræget uvidenhed om de muligheder, der åbnes gennem teledata, 
audiotex og kioskfaciliteter. Hvis markedet for elektroniske 
informationstjenester til professionel og erhvervsmæssig brug skal henvende 
sig til en større kreds end gruppen af informationsfagfolk og 
dokumentalister, foreligger der tydeligvis en stor opgave i at gøre 
erhvervsledere mere bevidste om det formålstjenlige i at anvende elektroniske 
informationstjenester. 
22 
4. UDVIKLINGSTENDENSER I PRODUKTION OG UDBUD AF ELEKTRONISK INFORMATION 
4.1 Opgørelser over udbuddet i Europa 
I dette afsnit sættes der tal på udbudssiden af europæisk 
informationsindustri, idet der lægges vægt på denne industris direkte bidrag 
til økonomien og altså ikke på markedets størrelse, idet markedet også 
omfatter efterspørgsel efter udenlandske produkter og tjenester (altså 
produkter og tjenester med oprindelse uden for EF) . I tabel 10 findes en 
generel opgørelse over, hvilket niveau databaseproduktion og -distribution lå 
på i hver enkelt EF-medlemsstat i midten af 1991. 
EF og verden Antal 
Tabel 10 
ASCII-databaseproduktion/-distribution (online); EF, 1991 
Databaser Database­
producenter Værts-
tjenester Gataway-
tjenester 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Grækenland (a) 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Storbritannien 
Tyskland 47 
28 
275 
2 
110 
23 
51 
9 
102 
400 
233 23 
25 
173 
2 
32 
5 
32 
8 
45 
185 
121 5 
16 
63 
19 
2 
16 
9 
25 
51 
20 3 
1 
2 
1 
13 
4 
EF 
Verden 1 280 
5 026 651 
2 158 226 
731 26 
106 
(a) Skønt Cuadra ikke har fundet nogen græsk ASCII-tjeneste (online), vides 
det, at mindst seks organisationer arbejder aktivt i CD-ROM-branchen 
(1992) som enten udgivere eller informationsleverandører (EIIA). 
Kilde: Directory of Online Databases, Cuadra/Elsevier, juli 1991. 
Skønt der i de senere år har været en stadig vækst i europæisk produktion af 
elektronisk information, er udbuddet fortsat koncentreret i de mere udviklede 
lande Frankrig, Tyskland og Storbritannien. Næsten 74% af EF's 
databaseproducenter findes i disse tre lande, og det samme gør sig gældende 
for 54% af værtstjenesterne og 69% af gateway-tjenesterne. 
23 
Opgørelser over antal databaser og producenter kan være nyttige som 
overordnede indikatorer for aktiviteterne på udbudssiden, men de har også 
deres begrænsninger, fordi de ikke siger meget om databaseudbuddets 
konsekvenser for den samlede økonomi og heller ikke om, i hvilken grad 
informationstjenesterne er veludviklede og forskelligartede. Først igennem 
omhyggeligt planlagte brancheundersøgelser kan der opnås mere detaljerede og 
værdifulde oplysninger om størrelsen og sammensætningen af databaseudbuddet. 
I et samarbejde mellem IMO (EF-Kommissionen) og El IA (European Information 
Industry Association) opbygges der for tiden et værdifuldt grundlag af data 
om udbudssiden gennem en årlig koordineret undersøgelse af værter og 
informationsleverandører. Den seneste EF/EIIA-undersøgelse indeholder yderst 
sammenlignelige data for de to kalenderår 1989 og 1990 og gør det muligt at 
analysere udbudsaktiviteterne i Europa, hvad angår menneskelige ressourcer og 
omsætning fordelt på formidlingsmedier, fagområder, tjeneste-/produkttype og 
geografiske områder. 
4.1.1 UdbudBBtruktur i Europa 
I den koordinerede EF/EIIA-undersøgelse bekræftes det, at ASCII-databaser 
(online) stadig udgør den dominerende (og hurtigst voksende) del af online-
informationstjenester i Europa og står for samlede indtægter på 2 054 mio. 
ECU i 1990, hvilket svarer til 78% af alle indtægter ved onlinetjenester. Et 
andet betydeligt område er professionelle teledatatjenester, som anslås at 
stå for mellem 16 og 18% af alle indtægter ved onlinet jenester i EF-landene 
(de resterende 5% kan henføres til en række "uklassificerede" 
onlinetjenester). 
Et andet vigtigt resultat af EF/EIIA-undersøgelsen, der er illustreret i 
tabel 11, viser, i hvilket omfang offlinetjenester, herunder aktiviteter som 
fremstilling af optiske udgivelser, dokumentlevering, konsulentbistand og 
informationsformidlingstjenester, bidrager til den samlede indtjening inden 
for elektronisk information. 
Ser man på indtægternes fordeling på emneområder (tabel 12 og det tilhørende 
diagram), står det klart, at finansielle og erhvervsrettede 
informationstjenester tilsammen stod for næsten 96% af den samlede omsætning 
i de virksomheder, der i EF arbejder med elektroniske informationstjenester. 
De finansielle tjenester alene stod for mere end 2/3 af omsætningen. Hvad 
angår vækst klarede disse tjenester sig bedre end branchen som helhed, men 
det er interessant, at en af de mindre sektorer, nemlig offentlig 
forvaltning, også nød godt af en vækstrate over gennemsnittet. Dette kan være 
et €egn på, at visse små nichevirksomheder har været inde i en heldig 
udvikling. 
Væksten i erhvervsrettede tjenester, altså ikke omfattende finansielle 
informationstjenester, synes at have fladet ud, hvilket viser, at dette 
marked formentlig snart er fuldt udviklet. Det videnskabelige, tekniske og 
medicinske emneområde viser også en forholdsvis ringe vækst. Også her er der 
tale om et marked, der formentlig snart er fuldt udviklet, og som samtidig 
henvender rig til brugere, der i høj grad findes i den akademiske og 
offentlige sektor, og som derfor i undersøgelsesperioden måtte se deres 
budgetter beskåret. 
24 
EF Mio. ECU og % 
Tabel 11 
Professionelle værter og informationsleverandører i EF; omsætning fordelt på 
tjeneste- og produkttyper, 1989-90. 
1989 1990 Vækst 
omsætning omsætning 90/89 
mio. ECU mio. ECU % 
Onlinetjenester 
Tidstro 
Retrospektive 
Andre onlinetjenester 
Online i alt i EF 1 346 
967 
20 
2 333 1 545 
1 068 
24 
2 638 14,8 
10,5 
20,0 
13,1 
Offlineprodukter og -tjenester 
Magnetiske medier 31 
Optiske medier 23 
Dokumentlevering 12 
Konsulentbistand 115 
Andre offlinetjenester 117 
Offline i alt i EF 466 
INDTÆGTER I ALT I EF 2 799 35 
31 
13 
119 
119 
491 
149 12,9 
30,9 
8,1 
3,3 
1,5 
5,4 
12,5 
Kilde: EF-Kommissionen/European Information Industry Association, 1992 
EF Mio. ECU og % 
Tabel 12 
Professionelle værter og informationsleverandører i EF; omsætning fordelt på 
emneområder, 1989-90. 
1989 Andel af 1990 Andel af Vækst 
omsæt- samlede omsæt- samlede 90/89 
ning omsætning ning omsætning % 
mio. ECU % mio. ECU % 
Finans 
Erhverv 
Videnskab, 
teknologi og 
medicin 
Offentlig 
forvaltning 
Andre 
SUBTOTAL 
FOR EF (a) 1 674 
666 
49 
38 
15 
2 442 68,5 
27,3 
2,0 
1,5 
0,6 
100,00 1 929 
689 
52 
43 
17 
2 728 70,7 
25,2 
1,9 
1,6 
0,6 
100,0 15,2 
3,4 
5,3 
14,1 
8,6 
Andel af den 
samlede 
undersøgelse 87,2% 
2 799 mio. ECU 86,6% 
3 149 mio. ECU 
(a) Denne subtotal vedrører kun de virksomheder, der i forbindelse med 
undersøgelsen var i stand til at foretage en henføring af omsætningen 
til emneområder. 
Kilde: EF-Kommissionen/European Information Industry Association, 1992. 
25 
4.1.2 Udviklingstendenser i væksten på udbudssiden 
Et af de interessanteste resultater i EF/EHA-undersøgelsen er, at væksten i 
værtsorganisationernes omsætning tilsyneladende falder, hvilket bekræfter de 
resultater vedrørende udbudssiden, der er omtalt i forrige afsnit. I 1990 var 
den samlede omsætning i de i EF hjemmehørende værtsorganisationer 3 149 mio. 
ECU, hvilket udgjorde en vækst på 12,5% i forhold til 1989 (2 799 mio. ECU). 
Skønt dette stadig ligger over den økonomiske vækst som helhed, er det en 
betydelig lavere vækstrate end i de tidligere år, for hvilke man ofte finder 
skøn på mellem 20 og 30%. Der kan opstilles en række forklaringer på denne 
tilsyneladende faldende vækst, herunder ikke mindst den vanskelige økonomiske 
situation i anden halvdel af 1990 (særligt i Storbritannien). Nye industrier, 
især på teknologiorienterede områder, nyder desuden typisk godt af store 
vækstrater i perioden lige efter deres etablering, hvorpå der før eller siden 
uundgåeligt følger en afmatning, efterhånden som efterspørgslen finder et 
stabilt niveau. Uanset hvad forklaringen er, er der belæg for at mene, at 
afmatningen er et verdensomspændende fænomen. F.eks. viste en 
spørgeskemaundersøgelse, der i september 1990 blev gennemført af Japanese 
Database Promotion Centre (DPC), at de japanske informationsvirksomheder har 
sat forventningerne til den årlige vækst over de næste fem år ned fra mere 
end 30% til mellem 10 og 20%. 
50 
40 
30 
20 
10 Databasedistribution; EF, 1990 
Fordeling af ansatte (%) 
Redaktion Teknisk Salg Andet Ledeli 
Kilde: EF-Kotnmissionen/EIIA, 1992 
I 1989 var der i EF beskæftiget mere end 21 000 mennesker inden for den del 
af elektroniske informationstjenester, der vedrører formidling af databaser. 
I 1990 var dette tal steget til 22 000. Det er vanskeligt at bedømme, hvor 
mange mennesker der herudover er beskæftiget med aktiviteter, der udelukkende 
har at gøre med oprettelse af databaser, men der er formentlig tale om 
yderligere 10 000 arbejdspladser. Diagrammet viser, hvordan de menneskelige 
26 
ressourcer i 1990 var fordelt på funktioner, og bekræfter, at 
databaseproduktion udgør en vigtig del af de aktiviteter, der finder sted i 
multifunktionelle og alsidige informationsvirksomheder. Skønt antallet af 
beskæftigede i sektoren kun voksede med 3,5% fra 1989 til 1990, bør det 
bemærkes, at der var tale om betydelige produktivitetsforbedringer. Den 
gennemsnitlige omsætning pr. ansat inden for databasedistribution voksede med 
8,9% over perioden, nemlig fra 138 262 ECU i 1989 til 150 573 ECU i 1990. 
Et andet interessant træk ved databasedistribution, som fremgår af EF/ElIA-
undersøgelsen, er den lille, ja næsten ubetydelige, andel af helheden, 
gateway-tjenester står for. Disse tjenester er stadig en specialiseret 
komponent inden for elektroniske informationstjenester og stod kun for en 
omsætning på 9,5 mio. ECU i 1990. Samtidig viser undersøgelsen, at gateway-
aktiviteterne oplevede en vækst på 21,8% fra 1989 til 1990. 
4.2 ASCII-databasetjenester (online) 
Den største sektor inden for VADS i Europa, nemlig ASCII-databaser (online), 
er mere end 20 år gammel. Oprindelsen til denne sektor kan spores tilbage til 
1960'erne, da udgivere af trykte resuméer og indekser begyndte at 
rationalisere produktionsmetoderne gennem anvendelse af ny edb-
sætteteknologi. Denne omlægning gav som sidegevinst kopier af de trykte 
publikationer på magnetbånd. Disse bånd skulle blive de første 
onlinedatabaser, efterhånden som egnede hardware-platforme og søgesprog blev 
udviklet, således at det blev muligt at oprette interaktiv adgang over store 
afstande til tekstbaseret information. Samtidig voksede antallet af PC ere og 
terminaler med nettilslutning, hvilket betød et langt større 
markedspotentiale for onlinetjenester i Europa og over hele verden. 
Markedet for ASCII-databasetjenester (online) kan opdeles i to meget 
forskellige sektorer, nemlig tidstro og retrospektive databaser. Tidstro 
databaser giver omgående adgang til løbende opdateret information. 
Traditionelt har tidstro databasetjenester især fundet kommerciel anvendelse 
i den finansielle sektor, hvor de bruges til registrering af bevægelserne på 
de internationale valuta- og aktiemarkeder. Den store fordel ved tidstro 
databasetjenester ligger lige så meget i det faktum, at informationen kan 
leveres netop på det ønskede tidspunkt, som i denne informations kvalitet. 
Retrospektive databaser er databaser, for hvilke tidstro opdatering ikke er 
relevant. Diagrammet viser fordelingen af tidstro og retrospektive tjenester 
i den europæiske onlineindustri i 1990. Resultaterne i de koordinerede 
EF/EIIA-undersøgelser tyder på, at denne fordeling kun har ændret sig ganske 
lidt siden 1988. Der er højst tale om, at de tidstro tjenster langsomt vinder 
markedsandele, nemlig i størrelsesordenen 1 procentpoint pr. år. 
27 
ASCII-databaser; EF-baseret udbud 
Indtægter i 1990 fordelt på typer (%) 
rospekt ive 
Kilde: EF-Koemvi se ionen/El IA, 1992. 
EF Mio. ECU og % 
Tabel 13 
ASCII-databaser (online); omsætningens geografiske fordeling (a), 1989-90. 
1989 
omsæt­
ning 
mio. ECU Andel af 
samlede 
omsætning 
% 1990 
omsæt­
ning 
mio. ECU Andel af 
samlede 
omsætning 
% Vækst 
90/89 
% 
Indenlands 
Mellem 
EF-landene 
Samlet omsæt­
ning i EF (b) 
Nordamerika 
Resten af 
verden 
Eksport (b) 
Subtotal (b) 454,9 
616,1 
1 071,0 
289,6 
395,3 
684,9 
1 755,9 25,9 
35,1 
61,0 
16,5 
22,5 
39,0 524,3 
777,1 
1 301,4 
294,2 
431,6 
725,8 
2 027,2 25,9 15,3 
38,3 26,1 
64,2 
14,5 
21,3 
35,8 21,5 
1,6 
9,2 
6,0 
15,5 
Andel af den 
samlede 
undersøgelse 62,7% 
2 799 mio. ECU 64,4% 
3 149 mio. ECU 
(a) Udelukkende online, offlineprodukter/-tjenester ikke omfattet. 
(b) Denne subtotal vedrører kun de virksomheder, der i forbindelse med 
undersøgelsen var i stand til at foretage en henføring af omsætningen 
til geografisk område. 
Kilde: EF-Kommissionen/European Information Industry Association, 1992. 
28 
I tabel 13 findes en oversigt over, hvordan indtægter fra salget af 
europæiske ASCII-databasetjenester (online) fordeler sig på geografiske 
områder. I 1990 stammede næsten 2/3 af alle indtægter (64,2%) enten fra 
indenlandsk salg (25,9%) eller fra salg til andre EF-lande (38,3%). Resten af 
indtægterne stammede fra eksport til markeder i Nordamerika (14,5%) eller 
andre dele af verden (21,3%). 
Disse resultater bekræfter, at den indenlandske efterspørgsel fortsat er en 
vigtig indtægtskilde for europæiske onlinedistributører. Når man sammenligner 
resultaterne fra 1990 og 1989, kan det imidlertid konstateres, at den største 
vækst (21,6%) skal findes inden for handelen med andre EF-lande. Resultaterne 
viser forholdsvis lille vækst i eksportindtægterne, særligt hvad angår 
eksporten til Nordamerika (stigning på 1,6%), men dette kan til en vis grad 
henføres til svingninger i ecu-dollar-kursen (tal fra Eurostat viser, at 
værdien af ecu udtrykt i dollar svingede betydeligt over 
undersøgelsesperioden, nemlig fra $1,074 til $1,367). 
4.3 Teledata 
Offentlige teledatasystemer gjorde deres indtog i Europa i anden halvdel af 
1970'erne. Efter at Irland og Grækenland også har indført sådanne systemer, 
findes der nu teledatatjenester i alle medlemsstater i EF. I næsten alle 
tilfælde udbydes tjenesterne af det nationale teleselskab. I begyndelsen af 
1991 var der på det europæiske marked i alt 6,6 mio. terminaler, og antallet 
af brugere i den professionelle sektor i Fællesskabet var af 
størrelsesordenen 3,12 mio. Imidlertid er det europæiske teledatamarked 
stadig i høj grad domineret af Frankrig med næsten 87% af alle 
teledataterminaler og 80% af tjenesteleverandørernes samlede indtægter, men 
der gøres nu anstrengelser i andre medlemsstater for at efterligne den 
massive spredning af teledataterminaler, som France Télécom har gennemført. 
Den succes, som TéléteJ-nettet (France Télécom) har haft, skyldes til dels 
den meget brede og uregulerede distribution af "Minitel-terminaler". 
En af de vigtigste udviklingstendenser på det europæiske teledatamarked har 
været den voksende efterspørgsel i erhvervslivet. Etableringen af adgangs- og 
afregningsfaciliteter via "adgangspunkter med overtaksering" har været en 
vigtig stimulans for udviklingen af teledatamarkedet. Disse 
"kioskfaciliteter" har fremmet brugen af informations- og 
transaktionstjenester både blandt erhvervsfolk (især i små og mellemstore 
virksomheder) og private. Både de forskellige tariffer og muligheden for at 
anvende højere takster for tillægstjenester (20-70 ECU pr. time) har haft 
direkte indflydelse på udbuddet af tjenester, herunder professionelle 
informationstjenester. Der har i Frankrig været adgang til kioskfaciliteter 
siden 1986, og det er nu også tilfældet eller forventes at blive det før 
udgangen af 1992 i Belgien, Irland, Italien, Luxembourg, Portugal og Spanien. 
Hvad angår omfanget af trafik mellem EF-landene indbyrdes, spiller 
teledatatjenester kun en meget beskeden rolle. Dette skyldes i vid 
udstrækning, at det europæiske teledatamarked har været karakteriseret af, at 
de forskellige lande har grebet udviklingen an på forskellig vis. Dette 
gælder både standarder, transmissionsnet, strategi for udbredelse af 
29 
terminaler samt afregningsprocedurer. Der er ikke blandt de tolv EF-
medlemsstater enighed om en fælles europæisk teledatastandard. For tiden 
anvendes der i EF tre forskellige teledatastandarder: 
CEPT1, der er afledt af de tyske Silcfscnirmtext-specifikationer; 
CEPT2, der er afledt af de franske Téiétel-specifikationer; 
CEPT3, der er afledt af de britiske Prestei-specifikationer. 
En måde at komme ud over problemerne med de forskellige standarder på har 
været at udvikle gateways mellem de nationale tjenester. Det kan i tabel 14 
ses, at de fleste nationale teledatanet i 1991 arbejdede med flere 
forskellige standarder (nemlig Belgien, Danmark, Irland, Italien, Luxembourg, 
Nederlandene og Portugal). 
Tabel 14 
Internationale teledatastandarder; EF-medlemsstater, 1991. 
Tjeneste CEPT1 CEPT2 CEPT3 ASCII 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Grækenland (a) 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Storbritannien 
Tyskland RTT VIDEOTEX 
TELEDATA 
TÉLÉTEL 
HELLASTEL 
MCL 
VIDEOTEL 
VIDEOTEX 
VIDEOTEX 
NEDERLAND 
SVP 
IBERTEX 
PRESTEL Y 
N 
ikke 
rele­
vant 
N 
Y 
Y 
N 
Y 
Y 
N 
BILDSCHIRMTEXT Y Y 
Y 
Y 
ikke 
rele­
vant 
Y 
Y 
Y 
Y 
Y 
N 
N 
N Y 
Y 
N 
ikke 
rele­
vant 
Y 
Y 
Y 
Y 
Y 
N 
Y 
N Y 
Y 
Y 
ikke 
rele­
vant 
Y 
N 
N 
Y 
Y 
N 
N 
N 
(a) HELLASTEL-nettet forventes åbnet i 1992 
Kilde: CEPT, 1991 
I april 1991 fandtes der 26 sammenkoblinger af nationale teledatanet. 14 af 
disse svarede til dobbeltrettede gateways, herunder Frankrig-Italien, 
Frankrig-Belgien, Tyskland-Frankrig, Frankrig-Luxembourg, Luxembourg-
Tyskland, Tyskland-Nederlandene og Frankrig—Spanien. Der planlægges oprettet 
endnu 26 sammenkoblinger før 1993, hvilket vil bringe det samlede antal op på 
52. Det allerede store og voksende antal forbindelser mellem de nationale 
.'10 
net åbner mulighed for udvikling af et tværeuropæisk teledatasystem. 
Imidlertid er trafikken mellem landene, på trods af det betydelige arbejde, 
der gøres for at etablere forbindelser og løse protokol- og 
standardproblemer, stadig af begrænset omfang, hvilket kan ses af omfanget af 
eksport fra det franske "Minitel-net" på 242 500 timer i 1991, svarende til 
under 0,3% af den samlede rélétel-trafik. 
Desuden har de spørgsmålstegn, der er sat ved den franske tjeneste, og 
usikkerhed om, hvor lang tid det vil tage France Télécom at tjene 
investeringerne ind, også kastet tvivl over et sådant system. France Télécom 
anmodede Coopers & Lybrand International om at foretage en kritisk gennemgang 
af franske teledatatjenesters økonomiske bæredygtighed og forventede 
udvikling i perioden 1984-2000. I den udarbejdede rapport skønnes det, at 
Télétel-tjenesten først i 1998 vil nå et ligevægtspunkt, hvor de kumulerede 
omkostninger ved tjenesten opvejes af kumulerede indtægter. 
Hvorvidt teledata i fremtiden vil få succes som informationsnet afhænger af 
et antal faktorer, især af hvorvidt der etableres forbedrede 
adgangsfaciliteter og udbydes nye, interessante informationstjenester. På de 
tidlige stadier af et markeds udvikling ser man ofte en "ægget og hønen"-
situation, hvor såvel udbud som efterspørgsel har behov for stimulering, hvis 
et levedygtigt marked skal udvikles. En måde, hvorpå der kan etableres 
teledatamarkeder, er gennem økonomisk støtte til distribution af terminaler, 
også selv om en sådan støtte ikke nødvendigvis tjenes ind på lang sigt. Den 
erfaring, der bør drages i forbindelse med Télétel er, at den centrale 
styring af systemet (France Télécom) er af stor værdi for såvel brugere som 
informationsleverandører, hvad angår fakturering, distribution af terminaler 
og overførsel af signaler. 
Den teledatateknologi, der anvendes for øjeblikket, er i vid udstrækning 
forældet, men det grundlæggende koncept er stadig af værdi. Der står nye, 
interessante muligheder åbne for de informationsleverandører, der forstår at 
udnytte anden telematikgeneration, baseret på ISDN. Den noget forsinkede 
teledatastandardisering, der er sat i gang på anmodning fra industrien som 
reaktion på et opsplittet marked, har desværre ikke ført til en fælles 
europæisk fakultativ standard. Denne situation må undgås i forbindelse med 
næste generation af telematiktjenester, der baseres på bredbåndsoverførsel af 
data, og som i sidste ende vil være i stand til at integrere komplekse 
animeringer, billeder af høj kvalitet og lyd. 
4.4 Audiotex-tj enester 
De mange liberaliseringsforanstaltninger, der i de senere år er truffet 
vedrørende telekommunikation overalt i Europa, har gjort det muligt at 
oprette nye overtakserede tjenester, der fungerer pr. telefon, og således 
sætte brugere i stand til, ved talegenkendelse eller trykknapkommunikation, 
at betjene sig af ikke-lokale databaser. Ligesom teledata er audiotex meget 
enkel at anvende, og i forbindelse med trykknapkommunikation kræves der ikke 
andet end anskaffelse af et passende telefonapparat. Som følge heraf er der 
åbnet mulighed for en bred vifte af anvendelser for et stort antal brugere, 
ikke kun private, men også i erhvervslivet. Der udvikles nu en lang række 
professionelle anvendelser. Der etableres således talegenkendelse til 
forskellige databasetjenester (online), f.eks. BLAISE-tjenesten på British 
31 
Library. EF-Kommissionen har gennemført eksperimenter med Max, der er en 
talende "robot", der kan give oplysninger om ECHO-onlinetjenesten, ecu­
kurser, Det Europæiske Fællesskabs programmer og institutioner samt om 
informationsteknologiske termer. 
Markedet for audiotex-tjenester i Det Europæiske økonomiske Samarbejdsområde 
(EF samt EFTA-landene) er i de første stadier vokset meget hurtigt. I 1990 
blev omsætningen på markedet anslået til 530 mio. ECU, hvilket var en vækst i 
forhold til året før på 83%, idet det dog må bemærkes, at udgangspunktet var 
et meget lille marked. Storbritannien, Frankrig og Nederlandene er de mest 
udviklede markeder og stod for over 90% af indtægterne i 1990. Det forventes, 
at andre europæiske lande, særligt Tyskland, vil udvide deres markedsandele, 
efterhånden som telekommunikationsliberaliseringen og udviklingen af nye 
tjenester begynder at slå igennem. Det kan til sammenligning nævnes, at der 
er udarbejdet forskellige skøn over det amerikanske marked for audiotex-
tjenester (i 1991) med resultater lige fra 400 mio. ECU (Information Industry 
Association) til 720 mio. ECU (det amerikanske handelsministerium). 
Det europæiske marked for audiotex-tjenester domineres for øjeblikket af 
Storbritannien, men dette forventes at ville ændre sig hurtigt, når andre 
europæiske lande installerer linier og udvikler nye tjenester. Det er 
imidlertid på et så nyt område under stadig udvikling vanskeligt på så 
tidligt et tidspunkt at forudse, hvorvidt efterspørgslen vil komme op på et 
betydeligt niveau. Det er heller ikke muligt at udtale sig sikkert om, om der 
vil blive tale om et stabilt marked, da dette vil afhænge af de relevante 
regelsæt vedrørende f.eks. kontrol af de tjenestetyper, der tillades på 
forskellige markeder, og begrænsninger på opkaldenes længde. Audiotex er det 
mindst udviklede af de tværeuropæiske informationsmarkeder. Markedets 
fremtidige udvikling afhænger af, at der gøres fremskridt på tre vigtige 
områder : 
de offentlige teleselskabers politik vedrørende takstfastsættelse og 
afregning; 
digitalisering af nettene og udbredelse af trykknaptelefoner; 
markedsføring. 
Det vigtigste af disse områder er måske det sidstnævnte. Medmindre de 
kommercielle selskaber udbyder en række attraktive tjenester på audiotex-
markedet, vil efterspørgslen være begrænset. Der er her tale om en klassisk 
"ægget og hønen"-situation, og et opfindsomt teleselskab kan få betydelig 
indflydelse på, hvorledes audiotex-tjenesterne vil udvikle sig i fremtiden. 
Naturligvis vil også den takststruktur, der udarbejdes for overtakserede 
tjenester være af stor betydning for markedets udvikling. De forskellige PRS-
takster, der i øjeblikket anvendes i EF-landene, er vist i tabel 15. Det er 
her vigtigt at mærke sig, at PRS-taksterne fastsættes af de offentlige 
teleselskaber, der derfor er i en yderst magtfuld position, hvad angår 
kontrol af og indflydelse på markedet for audiotex og andre kiosktjenester. 
32 
EF Præfikser og ecu 
Tabel 15 
Overtakserede tjenester; præfikser og takster (a), EF, 1. maj 1992 (b). 
Præfiks Højeste takst 
pr. minut (c) 
Belgien 
Danmark 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 077 
901 
902 
903 
3665 
3664 
3666 
3667 
3670 
0300 
144 
06 
506 TPL/0670 CTT 0,14 
0,14 0,42 
0,14 
0,95 
2,84 
0,18 
0,11 
0,21 
0,32 
0,53 
0,62 
(d) 
0,22 (e) 
0,93 
Spanien 
Storbritannien 
(Mercury) 
Storbritannien 
(British Telecom) 903 
0839/0660 
0881 
0898 0,47 
0,58 
0,47 
0,58 
(a) Ekskl. moms. 
(b) Ingen data for Tyskland, Grækenland og Luxembourg. 
(c) Anvendte valutakurser: Financial Times, 4. juni 1992. 
(d) Takster under udarbejdelse. 
(e) Udelukkende grundtakst, flere forskellige takster for 06-tjenester. 
Kilde: Logica, 1992. 
Et interessnt træk ved det nye marked for audiotex-t jenester ligger i de 
tekniske muligheder for at forbinde audiotex med andre elektroniske 
informationstjenester. Informationsudgivere udnytter mere og mere database-
og søgeteknologi med henblik på at give individuelle slutbrugere mulighed for 
at få netop den information, de har behov for, og ikke mindst at gøre det 
muligt for udgiverne selv at udbyde tjenester, der er skræddersyet til den 
individuelle brugers behov. Elektronisk post, fax og kryptograferet 
satellitkommunikation er alle eksempler på teknologi, der gør det muligt 
sikkert at levere sådanne skræddersyede tjenester. 
I USA har tjenesteleverandører fundet frem til nye anvendelsesmuligheder for 
erhvervsrettede audiotex-tjenester. Et eksempel på en interessant anvendelse 
af audiotex er Searchcraft, der er en tjeneste, som tilbyder en tale-/fax-
gateway til en række onlinedatabaser. Brugeren kan ringe til et nummer med 
talegenkendelse (der betales for det enkelte opkald), vælge en 
33 
onlinedatabase og få resultatet leveret pr. fax. Erhvervsanalytikere mener, 
at der er et stort vækstpotentiale i dette medium, der er kendt under 
betegnelsen "audiofax". Fordelene ved audiofax er betydelige. Faxmediet gør 
det både muligt at komme ud over problemet med de store begrænsninger i de 
informationsmængder, der kan leveres i et traditionelt audiotex-system, og at 
overføre information, der ikke er i ASCII-format, f.eks. billeder og grafik. 
Levering af information pr. fax kan meget vel skabe nye muligheder for 
eksisterende elektroniske informationstjenester. Der findes nu flere 
faxmaskiner i verden end PC ere. Electronic Publishing Services Ltd i London 
har gennemført en undersøgelse, hvori det anslås, at der ved udgangen af 1992 
vil være installeret 8,5 mio. faxmaskiner i Europa. Ifølge et andet 
konsulentfirma, BIS, var antallet af meddelelser overført via elektronisk 
post 350 mio. i 1990, hvilket skal sammenlignes med de 6 mia. meddelelser 
overført pr. fax. Det at telefax er så nem at anvende, gør dette medium til 
en vigtig del af det samlede elektroniske informationsmiljø, især hvis faxen 
anvendes som et redskab for selektiv filtrering af information, f.eks. ved 
levering af personrettede nyhedsbreve og tjenester, der kombinerer fax med 
audiotex. 
4.5 Optiske informationsmedier 
Der hersker en del usikkerhed vedrørende den fremtidige brug af CD-ROM og 
multimediebaserede informationsprodukter, der nu står over for konkurrence 
fra "elektroniske bøger" (små bærbare anordninger, hvori der lagres 
information i form af tekst, f.eks. ordbøger). Der forudses en stærk vækst i 
udbuddet af elektroniske bøger over de næste 5-6 år. Man kan allerede få en 
ide om, hvorledes markedet vil modtage elektroniske bøger, gennem Franklin, 
der er den største ordbogsudgiver i USA. Franklin solgte mere end 3 mio. 
enheder i årene 1990 og 1991. Det er sandsynligt, at der også vil finde vækst 
sted inden for professionelle multimedieapplikationer på optiske medier, men 
der hersker stadig megen usikkerhed om, hvilken betydning sådan teknologi vil 
få i hjemmene og for andre former for privat anvendelse. Det er muligt, at 
CD-ROM i løbet af de næste to eller tre år delvis vil blive udskiftet eller 
suppleret med enten WORM-diske eller videreudviklet CD-ROM, f.eks. CD-ROM/XA. 
Der vil samtidig formentlig ske en stigning i antallet af drev, der anvendes 
til lokale applikationer, samt CD-ROM'er, der produceres lokalt til 
arkiveringsformål. I øjeblikket er der en langt større vækst inden for 
udarbejdelse af masters til udgivelse på optisk disk end inden for nogen 
anden udgivelsessektor. 
Indtægterne fra salg af professionel information på optiske medier (især CD-
ROM) i Europa var i 1990 af størrelsesordenen 30,5 mio. ECU og synes at være 
i hastig vækst, dog beregnet på grundlag af et beskedent udgangspunkt 
(omsætningen steg med 30,9% fra 1989 til 1990). I absolutte tal er 
fremstillingen af professionelle, optiske udgivelser ikke af særlig stor 
betydning, men det bør understreges, at de tal, der her er angivet, kun 
vedrører salg af informationsmedier - opgørelser over markedet for optiske 
udgivelser omfatter ofte både hardware, søgeprogrammel samt titler, der 
anvendes i en enkelt virksomhed, og titler i offentligt salg. 
34 
4.5.1 CD-ROM 
CD-ROM er et medium, der er særligt velegnet til professionel information. 
Mediet er karakteriseret ved at kunne rumme mange data, være holdbart og leve 
op til fælles tekniske standarder (især ISO 9660). Der hersker dog stadig 
tvivl om, i hvor høj grad CD-ROM vil blive accepteret og kan gøre sig 
gældende på markedet. Set på verdensplan stiger produktionen af nye 
"offentlige" CD-ROM-titler meget stærkt. I hver måned i 1991 udkom der ca. 
100 nye CD-ROM-titler. De mest pålidelige tal, der findes for produktionen af 
CD-ROM-titler i Europa, er formentlig dem, der offentliggøres af TFPL 
Publishing i London i form af Annual CD-ROM Directory. I en brochure med 
titlen CD-ROM Facts and Figures 1992 var angivelserne for produktionen af CD-
ROM-titler i Europa i perioden 1989-1992 som følger (tabel 16): 
EF Antal 
Tabel 16 
CD-ROM-titler udgivet af virksomheder i EF; 1989-1992. 
1989 1990 1991 1992 
89 237 487 698 
Kilde: CD-ROM Facts and figures 1992 (TFPL Publishing). 
Det har været interessant at iagttage, at mange af de virksomheder, der 
producerer CD-ROM i Europa, er rekrutteret uden for den "traditionelle" 
online-ASCII-sektor og ofte er traditionelle forlagsvirksomheder. 
Stordriftsfordele gør nu, at omkostningerne ved udarbejdelse af masters og 
reproduktion er forholdsvis lave, hvilket betyder, at omkostningerne ved at 
starte på CD-ROM-markedet også kan holdes nede (i størrelsesordenen 30 000 
ECU) . Ikke desto mindre er udviklingen af CD-ROM-markedet sket forholdsvis 
langsomt, formentlig på grund af de oprindeligt høje priser for såvel CD-ROM-
diskdrev som -titler. 
For øjeblikket er der en, om ikke dramatisk, så dog konstant fremgang i 
salget af CD-ROM i Europa på et antal vertikale markeder, hvor jura, medicin 
og erhvervsforhold er de dominerende anvendelsesområder. CD-ROM har nu fået 
solidt fodfæste på det bibliografiske område - de fleste af de større 
kommercielle leverandører af bibliografiske oplysninger har taget dette 
medium i brug - og dets fremtid som opslagsmedium på biblioteker synes at 
være temmelig godt sikret. En yderligere stimulering af dette markedssegment 
er kommet fra forskellige af EF-Kommissionens initiativer til udvikling af 
joint ventures mellem europæiske nationalbiblioteker. Disse initiativer har 
bl.a. omfattet udgivelse af en CD-ROM-bibliografi, der er udarbejdet af 
British Library i samarbejde med det franske Bibliothèque Nationale. 
Antallet af CD-ROM-diskdrev i EF- og EFTA-landene er af Link Resources for 
1991 anslået til at være på ca. 176 000 enheder, og den årlige 
35 
gennemsnitsvækst anslås til 41%. I tabel 17 findes en opgørelse over 
situationen i fire udvalgte medlemsstater. 
J 000 enheder og % 
Tabel 17 
CD-ROM-diskdrev; eksisterende antal og skøn over fremtidig udvikling: 
udvalgte EF-medlemsstater, 1990-1994. 
1990 1991 1992 1993 1994 Årlig vækst­
rate (%) 
Frankrig 17 27 40 60 95 
Italien 60 90 115 140 170 
Storbritannien 17 25 37 50 80 
Tyskland 15 23 35 54 85 54 
30 
47 
54 
Kilde: Link Resources, 1991. 
Det er på grundlag af disse tal ikke muligt at afgøre, hvorvidt brugerne ved 
hjælp af diskdrevene har adgang til ekstern information eller til lokale 
applikationer (ifølge en undersøgelse blev kun 80 000 drev brugt til søgning 
i "offentlige titler" i 1991). 
4.5.2 Multiemediebaserede informationsprodukter 
I multimedieba" rede informationsprodukter kombineres tekst, lyd, billeder og 
film, og de udgør en ny slags informationsprodukter, der er interessantere og 
mere tiltrækkende for brugeren end traditionelle tegnbaserede 
informationsprodukter. Multimedieprodukter og -tjenester er først og fremmest 
et tegn på en ændret holdning til information og til den måde, den 
præsenteres og anvendes på. I stedet for i form af store mængder tekst, som 
der søges i ved hjælp af komplicerede søgesprog, kan informationen 
præsenteres og behandles på måder, der står i mere direkte forbindelse med de 
erfaringer, brugeren allerede har. I almindelig omtale ligger der i termen 
multimedie, at lagringen sker på en optisk disk, enten en videodisk eller en 
CD. Der er her kun tale om en teknisk begrænsning, der er begrundet af de 
meget store datamængder, som er nødvendige i forbindelse med lyd og grafik, 
samt de lave dataoverførselshastigheder, som brugere af online- og 
teledatatjenester ofte må affinde sig med. 
Der findes stadig flere multimedietitler på områder som uddannelse, sundhed 
og sikkerhed, erhvervsliv og finansiering. Indtil videre er dette et 
markedssegment, hvor traditionel online ganske simpelt hen ikke kan 
konkurrere på grund af de eksisterende begrænsninger i datakompression, 
lagerkapacitet, dataoverførselshastigheder og display. 
36 
Det er vigtigt, at der skaffes et overblik over fremkomsten af 
multimedietitler, fordi udviklingen ikke blot kan få følger for omfanget af 
og prisstrukturen inden for CD-ROM-udgivelsesvirksomhed, men også for, 
hvordan disse faktorer vil påvirke forskellige informationsmarkeder 
(professionelle, biblioteker osv.). I Europa er flere udgivere af leksika, 
herunder Esselte Forlag, begyndt at oprette store tekst- og billedbanker, 
hvormed det skal gøres muligt at producere information i såvel trykt udgave 
som på optisk disk. Når store traditionelle forlagsvirksomheder begynder at 
arbejde med multimedier, kan det komme til at betyde, at trykte arkiver, der 
tidligere ikke fandtes i elektronisk form, vil blive konverteret og hermed 
gøre det muligt at opdyrke tidligere underudviklede markeder. 
Multimedieteknologiens potentiale udvikles ikke af onlineindustrien, som den 
måske kunne eller burde, men snarere af repræsentanter for en parallel 
informationsindustri omfattende hardware-, software- og 
periferiudstyrsvirksomheder, tv- og filmbranchen samt musikindustrien. I de 
fleste tilfælde er den traditionelle informationsindustri end ikke involveret 
i designfasen. Der vil opstå nye anvendelser for multimedier, efterhånden som 
der udvikles værktøjer til datafangst og systemudarbejdelse samt kraftigere 
og billigere mikrodatamater, der er i stand til at understøtte mere krævende 
applikationer, og indholdet i disse nye anvendelser vil ikke blot blive en 
direkte overførsel fra eksisterende applikationer, men være af en helt ny 
slags eller have betydelige fordele i forhold til eksisterende kollektioner. 
Endelig vil det være af betydning, at der etableres distributionskanaler, der 
er i stand til at introducere og integrere CD-ROM og hermed tilknyttede CD-
baserede produkter på et meget bredt marked. 
Udviklingen hen imod et mere internationalt informationsindhold og 
internationale markeder påvirkes i gunstig retning af fremkomsten af 
multimedier. Især vil de sproglige ^roblem^r i forbindelse med 
informationsprodukter blive reduceret, såfremt disse produkter bliver mere 
grafiske og mindre tekstuelle, hvad angår såvel præsentation som emneområde. 
Det vil fortsat være af betydning for udarbejdelsen af værktøjer, teknologier 
og ensartede platforme på tværs af landegrænserne, at der udvikles 
internationale standarder. I øjeblikket er det således, at 
multimediestandarderne i nogle tilfælde virker gunstige for markedets 
udvikling og i andre tilfælde modarbejder denne. Standarder for komprimerede 
billeder er f.eks. en positiv faktor. Dette gælder bl.a. CCITT Group 3 and 4 
facsimile page image compression standards og de 
billedkomprimeringsstandarder, der er udarbejdet af ISO JPEG (Joint 
Photographic Expert Group) og MPEG (Motion Picture Expert Group). Interessant 
nok udvikles disse standarder i højere grad med henblik på telekommunikation 
end på optiske udgivelser. Imidlertid vil multimedieapplikationerne blive 
leveret til forbrugerne ved hjælp af et stort antal forskellige formater, 
platforme og systemer (CD-ROM til PC, Apple- og Commodore-systemer, CD-
ROM/XA, CD-ROM/Multimedia Windows, DVI, CD-I og CDTV), og det forventes, at 
det ikke bliver standardiseringsorganisationerne, men markedskræfterne selv, 
der over en periode vil forårsage en tilpasning. CD-I og DVI kan dog ikke slå 
egentligt igennem, før uløste spørgsmål vedrørende udviklingssystemer 
(udvikling og pris), applikationsudvikling (omkostninger, tidsramme og 
kompleksitet) samt slutbrugersystemer (udvikling og pris) er besvaret. 
Der vil fortsat finde en gensidig påvirkning sted mellem forbrugerelektronik 
og professionelle arbejdsstationer, mellem uddannelses- og 
37 
oplæringsapplikationer til hhv. institutionel og privat brug, mellem analoge 
videobaserede og digitale edb-baserede underholdnings- og 
fritidsapplikationer samt mellem detailsalg og salg på kontrakt. Der er 
tidligere observeret fænomener af denne art under videreudviklingen af CD-
Audio til CD-ROM, i udbredelsen af professionelle CD-ROM-produkter i USA og 
på forbrugermarkederne i Japan, og det vil sandsynligvis også være tilfældet 
i de kommende år i forholdet mellem lokale (interaktive) multimedier og 
onlinemultimedier via bredbåndsnet. 
4.5.3 Geografiske informationssystemer 
De første geografiske informationssystemer blev udviklet for over ti år 
siden, og sådanne systemer har lige siden været inde i en meget kraftig 
vækst. Udviklingen blev sat i gang med mange anvendelser for øje, nemlig 
styring af naturressourcer, styring og forebyggelse af naturkatastrofer, 
byplanlægning, fysisk planlægning samt gennemførelse af offentlige projekter 
som f.eks. opførelse af hospitaler. Geografiske informationssystemer kan 
anvendes som en ny måde at få adgang til andre statistiske databaser og 
faktabaser på. Geografiske grænseflader udgør et kraftfuldt og universelt 
sprog. Ved at kombinere geografiske og andre databaser kan man udvikle helt 
nye applikationer, f.eks. turistorienterede databaser med oplysninger om 
veje, restauranter, hoteller og seværdigheder og marketingsbaser indeholdende 
demografiske data, oplysninger om forbrugeradfærd samt adresseregistre. 
I denne forbindelse skal der især lægges vægt på den katalysatorrolle, som 
udviklingen af geografiske informationssystemer forventes at få for markedet 
for informationstjenester i vid forstand. 
38 
5. DYNAMIKKEN I DEN EUROPÆISKE INFORMATIONSINDUSTRI 
For fuldt ud at kunne forstå dynamikken i den europæiske 
informationsindustri, er det vigtigt at gøre sig klart, at markedet for 
elektroniske informationstjenester er et samlingspunkt for intellektuel 
ejendomsret (information), telekommunikation, hardware og software. Dette 
betyder, at markedet for elektroniske informationstjenester udsættes for 
mange former for ekstern påvirkning og pression, især teknologiske ændringer. 
5.1 Strukturelle ændringer i informationsindustrien 
Informationssektoren i Europa er karakteriseret af en stadig vækst, der som 
regel sker hurtigere end i andre dele af økonomien. Samtidig sker der i 
sektoren mange industrielle ændringer og omstruktureringer på grund af 
udfordringen fra Nordamerika og i stigende grad den japanske konkurrence. 
I Europa er den traditionelle forlagsbranche i høj grad opsplittet og består 
først og fremmest af små virksomheder i indbyrdes konkurrence, hvoraf mange 
står over for de samme forretningsmæssige problemer, herunder kortere levetid 
pr. titel, faldende overskud og for små investeringer. Som et resultat heraf 
vil de fleste udgivelser, selv i år 2000, stadig være i trykt form - på 
nuværende tidspunkt er kun en lille andel af de større europæiske 
forlagsvirksomheder aktivt engageret i fremstilling af elektroniske 
udgivelser. Imidlertid vil trykte udgivelser i stigende grad blive udarbejdet 
og produceret elektronisk, hvilket vil give "traditionelle" 
forlagsvirksomheder mulighed for at gå ind i tilvejebringelsen af 
elektroniske informationstjenester. Det centrale spørgsmål, 
forlagsvirksomhederne vil blive stillet over for, er, hvorvidt de nye 
muligheder udgør en "naturlig" erstatning for deres eksisterende aktiviteter, 
en logisk produktudvidelse eller simpelt hen en chance for at skabe 
afveksling. 
Sammenlignet med edb-sektoren som helhed er omsætningen på markedet for 
elektroniske informationstjenester stadig forholdsvis begrænset. Der er 
imidlertid belæg for at tale om et betydeligt og voksende marked for 
elektroniske informationstjenester i og på tværs af Fællesskabets 
medlemslande. "Handel" mellem EF-landene med ASCII-databaser (online) stod 
f.eks. for 38,3% af de EF-baserede værters og distributørers samlede 
indtægter i 1990. Til sammenligning kan nævnes at distributionen på 
medlemsstaternes "hj emmemarkeder" kun stod for 25,9% af alle indtægterne i 
EF. 
5.2 Virksomhedssammenslutninger: fusioner og overtagelser 
Elektroniske informationstjenester udgør en sektor med en yderst dynamisk 
struktur, der er karakteriseret af mange fusioner og virksomhedsovertagelser, 
som sker parallelt med en tendens til produktudvidelser. Disse kræfter fører 
til en voksende koncentration, hvor ejerskabet samles på få hænder. 
Fusionerne og virksomhedsovertagelserne findes på alle områder af markedet 
for informationstjenester, såvel databaseproduktion og -distribution som 
netdrift. Blandt betydelige virksomhedsovertagelser i Europa i 1991 var 
Elsevier's opkøb af Pergamon Press og Wolters Kluwer's opkøb af interesser 
39 
på både de franske og italienske markeder (gennem køb af 
informationsvirksomheder på det juridiske og skattemæssige område). 
Informationsleverandørerne søger typisk at opnå en stærkere stilling inden 
for distribution (enten ved oprettelse af egne værter eller udgivelse af data 
på optiske medier) på baggrund af den stadig hårdere konkurrence, mens 
netselskaberne i stigende grad begynder selv at udbyde informationstjenester 
gennem overtagelse af informationsvirksomheder. 
Antallet af EF-baserede virksomheder, der arbejder på det europæiske marked 
for elektronisk information, anslås for 1991 at være på 7 000 (tal fra EIIA). 
Dette er et stort tal, men mange europæiske virksomheder arbejder fortsat 
primært på nationalt plan eller højst med et begrænset engagement i to eller 
tre nabolande. Der findes formentlig i Europa mindre end 100 virkelig 
tværeuropæiske virksomheder, men der må dog hertil lægges et betydeligt antal 
amerikanske leverandører, der til stadighed arbejder i Europa. Den 
gennemsnitlige europæiske virksomhed er typisk mindre, mindre vertikalt 
integreret og mere indenlandsk orienteret end de amerikanske konkurrenter, 
men dette er dog langsomt ved at ændre sig. 
Analyser foretaget af Link Resources tyder på, at der var færre 
virksomhedsovertagelser og fusioner på det europæiske marked i perioden 1990-
1991, end det på forhånd var forventet. Forklaringerne herpå synes at være 
det ugunstige økonomiske klima, og eventuelt at nogle virksomheder arbejdede 
med en længere tidsramme (i hvilken forbindelse 1992 ikke nødvendigvis 
udgjorde et centralt år). Desuden har samarbejdet på tværs af landegrænserne 
aldrig været et markant træk ved europæisk forlagsvirksomhed. EIIA forudser, 
at antallet af virksomheder på det europæiske marked vil falde og formentlig 
komme ned på 5 500 i 1995. Dette forventes at ske som et resultat af stadig 
flere virksomhedsovertagelser og fusioner snarere end på grund af 
virksomhedslukninger eller udtrædelser fra markedet. 
Uanset at det europæiske marked for informationstjenester domineres af store 
virksomheder, især af store, vidtfavnende informationsgrupper som 
Bertelsmann, synes der at være etableret en temmelig stabil industristruktur 
med to lag, hvor små og mellemstore virksomheder arbejder parallelt med 
industrigiganterne. Sådanne mindre virksomheder udnytter nichemarkeder og 
fungerer f.eks. som informationsbearbejdere eller leverandører af særlige 
informationstjenester. Hvis der sker den samme udvikling inden for 
informationstjenester som den, der har fundet sted i edb-sektoren, kan det 
forventes, at fusioner og virksomhedsovertagelser fører til en 
konkurrencesituation, der føles hårdest i mellemstore virksomheder på 
regionale markeder. 
5.3 Virksomhedsstrategier i informationsbranchen 
Ved oprettelse af en enkelt database er det muligt at frembringe en bred 
vifte af indbyrdes supplerende produkter, lige fra trykte medier til 
teledatatjenester og ASCII-databaser (online). Denne egenskab ved databaser 
gør det muligt for producenterne at udvikle mange forskellige varer og på 
denne måde skabe et større, men også mere opsplittet marked. Der udvikles i 
Europa for tiden virksomhedsstrategier, hvorigennem disse muligheder for 
produktudvidelse søges udnyttet, samtidig med at der gennemføres tilpasninger 
i markedsførings- og prispolitik, afviklingssystemer og søgesprog i et forsøg 
40 
på at skabe og stimulere en større efterspørgsel efter elektronisk 
information. 
5.3.1 Virksomhedernes samtidige satsning på flere medier 
Oprettelse og vedligeholdelse af databaser kræver en meget stor 
arbejdsindsats og er derfor dyre aktiviteter. Imidlertid er det et særligt 
økonomisk træk ved information, at efterfølgende reproduktionsomkostninger er 
meget lave. De lave marginalomkostninger ved frembringelse af 
informationsprodukter har bidraget til, at virksomhederne har spredt sig på 
forskellige produkter. Mange landsdækkende aviser udgives således ofte 
elektronisk enten online eller på CD-ROM foruden i den traditionelle trykte 
udgave, hvilket gør det muligt for udgiveren at tilpasse forskellige 
afviklingssystemer og formater til forskellige markedssegmenter. Samtidig 
betyder fremskridtene inden for telekommunikation, at informationsmarkedernes 
geografiske rækkevidde bliver større, hvilket muliggør distribution af 
informationsprodukter og -tjenester på forskellige regionale markeder og med 
meget lave marginalomkostninger. Disse udviklingstendenser bidrager til at 
fremme oprettelsen af et tværeuropæisk informationsmarked, på hvilket der vil 
være mulighed for, at en række parallelle informationsprodukter og -tjenester 
udbydes på samme tid. De store omkostninger ved udarbejdelse af førsteudgaven 
af informationsprodukter i kombination med de lave reproduktionsomkostninger 
giver en stærk tilskyndelse til salgsoptimering, således at 
enhedsomkostningerne kan holdes nede. Denne økonomiske logik synes især at 
være til gavn for store forlags- og medievirksomheder, fordi 
reklameindtægter og konkurrencedygtighed bestemmes af oplagstal og antallet 
af lyttere/seere. Som følge heraf opstår der på afgrænsede 
informationsmarkeder virksomhedsmonopoler, hvilket giver en tendens til 
udelukkelse af mindre producenter. 
Det er et karakteristisk træk på informationsmarkedet, at virksomhederne ofte 
spreder sig på forskellige produkter. Baggrunden herfor er defensive 
strategier, der tjener til at beskytte markedsandele og opnå 
stordriftsfordele gennem samtidig produktion af forskellige 
informationsprodukter (og altså spredning af omkostningerne på flere 
forskellige produkter). Det bør her især nævnes, at privatiseringen af den 
europæiske AV-industri har ført til, at der ofte er tale om fælles ejerskab 
for flere forskellige medier. F.eks. har avis- og ugebladsudgivere fået en 
dominerende plads i den tyske AV-industri, og lignende mønstre gør sig 
gældende i Italien og Frankrig, hvor radio- og tv-spredningen efterhånden er 
blevet liberaliseret. Udvidelsen af det tværeuropæiske marked begynder 
ligeledes at give anledning til "transnationale" informationsprodukter, 
således at det samme tv-program f.eks. udsendes samtidig på nationale eller 
regionale stationer i adskillige lande. Uanset at denne udvikling tager sigte 
på at opnå så stor en lytter-/seerskare som muligt og nedbringe 
programomkostningerne, er der fare for, at den, hvis der ikke sker en 
regulering, i sidste ende kan underminere Europas bemærkelsesværdige 
kulturelle mangfoldighed. 
5.3.2 Udvidelse af kredsen af professionelle brugere 
De største omkostninger i elektronisk udgivelsesvirksomhed ligger i salg og 
distribution, især fordi der er få etablerede kanaler for elektroniske 
udgivelser svarende til detailboghandlerne for trykte medier. Desuden har 
forbrugerne ofte behov for veludviklet support og service, fordi mange 
elektroniske informationsprodukter og -tjenester er forholdsvis komplicerede 
at anvende. 
41 
For at disse omkostninger kan tjenes ind, er det af største betydning for den 
fremtidige udvikling af markedet for professionel elektronisk information i 
Europa, at der sker en stimulering af efterspørgslen. I IMPACT-programmets 
anden fase, der blev indledt i 1991, har EF-Kommissionen derfor lagt vægten 
på markedets efterspørgselsside i stedet for som tidligere på udbudssiden og 
gjort INFO EURO ACCESS til det centrale strategiske tema. Hensigten med INFO 
EURO ACCESS er at forbedre adgangen til information på europæisk niveau for 
alle interesserede parter. En bred vifte af initiativer på virksomheds- og 
brancheniveau, der afvikles parallelt med Kommissionens IMPACT-program, tager 
sigte på at sikre informationsindustrien en plads som masseproducent og 
-distributør. 
Der er tegn på, at europæiske virksomheder begynder at lægge mere vægt på at 
forbedre balancen mellem teknologisk udvikling og markedsudvikling, hvor 
sidstnævnte er mere direkte rettet mod brugernes krav. Som led i denne større 
vægtning af marketing fokuseres der i stigende grad på afsætningsaktiviteter 
og forbedring af uddannelse, kundeservice og støttedokumentation. Desuden er 
der sket en velkommen omstrukturering af prisfastsættelsen på markedet for 
ASCII-databaser (online) som resultat ikke kun af en mere udtalt konkurrence, 
men også af ny og billigere telekommunikationsteknologi. Der sker i denne 
forbindelse en omdefinering af den traditionelle prisfastsættelse for 
onlinetjenester, der er baseret på den tid, hvor tilslutning har fundet sted, 
og virksomhederne forsøger at opstille nye former for prisfastsættelse, der i 
højere grad afspejler de krav brugere, informationsleverandører og 
netselskaber stiller til markedet. F.eks. begyndte såvel ESA/1RS og Maxwell 
Online i 1991 at eksperimentere med nye former for prisfastsættelse, hvori 
der lægges større vægt på betaling for den information, der rent faktisk er 
leveret, end på længden af den tid, hvor tilslutning har fundet sted (prisen 
udregnes på et grundlag, hvori indgår såvel udskrifter, anvendte ordrer og 
faste afgifter eller abonnementsafgifter). 
Endelig vil der ske en stimulering af efterspørgslen gennem udarbejdelse af 
mere brugervenlige adgangssystemer og nyskabende attraktive faciliteter i 
værtstjenesterne. Aktuelle eksempler på sådanne nyskabelser er intelligente 
grænseflader og gateways, samtidig søgning i flere filer samt efterbehandling 
af søgeresultater ved hjælp af tekstbehandling, personlige databaser, 
regneark og statistiske og grafiske værktøjer. 
5.4 Færdiggørelse af det indre marked: udfordringer og muligheder 
Generelt set har europæiske virksomheder ikke været så gode som 
nordamerikanske og japanske til at omsætte deres forskning og teknologiske 
udvikling i opfindelser og derefter disse opfindelser i markedsandele og 
overskud. Fra midten af 1980'erne er europæisk industri alt i alt blevet 
mindre konkurrencedygtig. Som nævnt i tidligere afsnit af rapporten har EF et 
betydeligt handelsunderskud i forhold til USA inden for elektroniske 
informationstjenester, og udfordringen fra Japan forventes at tage til i 
løbet af anden halvdel af 1990'erne. Der er derfor et betydeligt behov for at 
udnytte resultaterne af forskning og teknologisk udvikling inden for 
informationstjenester på det kommercielle marked. Dette vil formentlig 
betyde, at der skal ske en afbalancering af behovene for højt prioriteret 
42 
teknologisk forskning og mere intensive og igangsættende foranstaltninger til 
gavn for efterspørgselen, tilpasning af produkter til brugerbehovet samt 
afvikling af nogle af de juridiske og administrative hindringer for markedets 
vækst og udvikling. 
På sidstnævnte felt har Kommissionen bidraget væsentligt gennem IMPACT og Den 
Juridiske Rådgivende Gruppes aktiviteter. Mangelen på fuldt udbyggede 
juridiske rammer for elektroniske informationstjenester giver industrien 
mange vanskeligheder, ikke mindst i forbindelse med intellektuelle 
ejendomsrettigheder. Traditionel litteratur og andre trykte udgivelser har 
længe været dækket af copyrightbeskyttelse mod kopiering og genbrug, hvorved 
den tid og de økonomiske og intellektuelle ressourcer, der er investeret 
heri, beskyttes. Hvad angår databaser, er piratvirksomhed derimod meget svært 
at bekæmpe, da en del af eller hele en bases indhold kan downloades og 
hurtigt reproduceres, alt sammen med lave omkostninger takket være moderne 
kommunikationsnet. Der eksisterer lignende problemer i forbindelse med 
beskyttelse af edb-software. Uden passende beskyttelse er de europæiske 
virksomheder ikke særligt villige til at investere i ny databaseteknologi, 
hvorfor der må gøres en indsats for at oprette tilfredsstillende og stabile 
juridiske rammer. Den Juridiske Rådgivende Gruppe bidrog til denne debat 
gennem dens forberedende arbejde. I maj 1991 tilkendegav Den Juridiske 
Rådgivende Gruppes flertal på basis af en undersøgelse, der gav et overblik 
over de juridiske vilkår for beskyttelse af "informationssamlinger", over for 
Kommissionen, at en almindelig droit d'auteur-beskyttelse ikke ville være 
tilstrækkelig, og at der derfor skulle findes supplerende procedurer. Desuden 
har Den Juridiske Rådgivende Gruppe erkendt, at de mange forskellige former 
for beskyttelse af persondata i medlemsstaterne udgør en betydelig hindring 
for ubesværet cirkulation af data inden for Fællesskabet, og udvalget bidrog 
derfor til et direktivudkast desangående, som Kommissionen forelagde i 1990. 
Der er behov for, at der findes en løsning på de ovenfor nævnte juridiske og 
administrative problemer, men herudover er det også en udfordring at bygge 
bro over de sproglige og kulturelle forskelle, der virker hæmmende på 
udviklingen af et informationsmarked på europæisk plan. Disse forskelle fører 
til et opsplittet marked og betyder, at det er vanskeligt at nå frem til ét 
indre marked, hvor der kan opnås stordriftsfordele. Dette stiller 
Fællesskabet i en strategisk vanskelig position sammenlignet med Nordamerika, 
hvis hjemmemarkeder i meget vid udstrækning er ensproglige. Der ligger derfor 
en stor udfordring i at udvikle en koordineret og afbalanceret fremgangsmåde 
for udvikling af elektronisk information, hvorigennem man kan forene de 
modstridende målsætninger om at øge den samlede konkurrenceevne, samtidig med 
at man bevarer den nationale og kulturelle mangfoldighed. 
Markedet for elektronisk information vil naturligvis især blive stimuleret af 
den generelle udvidelse af erhvervsaktiviteterne på tværs af grænserne, der 
vil ske, når først det indre marked for alvor har konsolideret sig i løbet af 
de næste få år. Når virksomhederne i de forskellige sektorer tilpasser sig de 
nye forhold i form af konkurrence og markedsregulering på europæisk plan, vil 
de få behov for mange forskellige slags information for at kunne fungere 
effektivt, og en stadig større del af denne information bør være tilgængelig 
på tværs af de nationale grænser. Der er ingen tvivl om, at markedet for 
elektroniske informationstjenester vil få en central rolle i de 
gennemgribende forandringer, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde står 
over for, gennem tilvejebringelse af den teknologi og de tjenesteydelser, der 
er nødvendige for at sikre virksomheders og hele industriers integrering og 
konkurrenceevne. 
43 
KONKLUSIONER 
IMO har vedblivende gjort fremskridt, hvad angår indsamling og analyse af 
oplysninger om det europæiske marked for elektroniske informationstjenester. 
De skøn, der følger nedenfor, udgør formentlig de mest præcise opgørelser 
over branchens økonomiske betydning, der på nuværende tidspunkt er 
udarbejdet: 
- J 1990 havde de i EF hjemmehørende producenter og distributører af 
elektroniske informationstjenester en omsætning på ca. 3,1 mia. ECU, 
og der var i branchen beskæftiget ca. 32 000 mennesker (opgjort i 
fuldtidsstillinger) i 7 000 virksomheder. Disse tal betyder, at 
sektoren er af nogenlunde samme omfang som to andre strategisk 
vigtige sektorer, nemlig markedsundersøgelser (1,9 mia. ECU) og 
ledel sesrådgivning (3,5 mia. ECU). 
I denne tredje IMO-årsrapport understreges fire vigtige udviklingstendenser 
og strukturelle træk på det europæiske marked for elektroniske 
informationstjenester, tendenser og træk, der allerede blev behandlet i 
foregående rapport: 
USA dominerer fortsat de internationale markeder for professionelle 
elektroniske informationstjenester. Den amerikanske industris 
omsætning var i 1990 på ca. 6,9 mia. ECU, hvilket var mere end 
dobbelt så meget som den samlede aktivitet i EF (3,1 mia. ECU). Den 
gennemsnitlige europæiske virksomhed er typisk mindre, mindre 
vertikalt integreret og mere indenlandsk orienteret end amerikanske 
virksomheder. Der findes fortsat forskelle mellem USA og 
Fællesskabet hvad angår databaseproduktion og samlet omsætning. 
Der eksisterer betydelige forskelle medlemsstaterne imellem, hvad 
angår informationsmarkedets udvikling. Fællesskabets "mindre 
gunstigt stillede" områder står over for særlige problemer, hvad 
angår efterspørgsel, lokalt udbud og 
telekommunikationsinfrastruktur. 
- De fleste informationsleverandører driver primært virksomhed på 
indenlandsk plan og leverer altså professionelle 
informationstjenester til indenlandske forbrugere. 
44 
Tekniske, sproglige, administrative og juridiske hindringer stiller 
sig fortsat i vejen for udviklingen af et fælles marked for 
informationstjenester. På trods af de gunstige muligheder, det indre 
marked giver, findes der stadig kun få egentlig tværeuropæiske 
informationstjenester på markedet. Dette medfører et øget behov for 
at gøre markedet bredere og gennemføre opmærksomhedsskabende 
aktiviteter, således som det forsøges gjort via IMPACT-programmets 
centrale strategiske tema INFO EURO ACCESS. 
Siden offentliggørelsen af den forrige IMO-årsrapport er tre nye 
udviklingstendenser begyndt at gøre sig gældende: 
De af IMO indsamlede oplysninger viser ret klart, at der såvel på 
udbuds- som efterspørgselssiden sker en afmatning i væksten på de 
internationale markeder for onlineinformation. Denne afmatning 
startede i anden halvdel af 1990 og fortsatte igennem hele året 
1991. Den økonomiske tilbagegang i verdensøkonomien synes at have 
reduceret efterspørgslen i EF, Nordamerika og Japan. 
Det hurtigst voksende markedssegment mellem 1989 og 1990 var EF-
landenes indbyrdes "handel" med ASCII-databaser (online). Der var 
her tale om en vækstrate på 26,1% (mængdemæssig stigning), mens 
eksporten til lande uden for Fællesskabet kun steg med 6,0%. 
Fusioner og virksomhedsovertagelser er en vigtig faktor på det 
europæiske informationsmarked, idet virksomhederne forsøger at 
integrere informationsproduktion og informationsdistribution. 
Antallet af aktive virksomheder på det europæiske marked falder 
støt, og det forudses, at der i 1995 kun vil være 5 500 virksomheder 
mod 7 000 virksomheder i 1991. 
45 
Bilag I: Definitioner 
ASCII-DATABASER (ONLINE). Udtrykket "online" dækker alle interaktive 
informationstjenester, der leveres fra en vært (direkte eller gennem gateway) 
via telekommunikationsforbindelser. Tjenester, der leveres tegn for tegn og 
ikke side for side eller skærm for skærm, omtales med en henvisning til den 
internationalt anerkendte ASCII-tegnsætstandard. 
AUDIOTEX. Audiotex er et nyt medium for elektronisk information, der anvendes 
både af private (hjemmebrug) og i erhvervslivet. Audiotex-tjenester er 
direkte tilgængelige ved hjælp af en passende trykknaptelefon (DTMF). 
DATABASEPRODUCENT. En organisation, der er indehaver af den intellektuelle 
ejendomsret til indholdet i elektroniske informationsprodukter og -tjenester, 
og som giver værtstjenester og distributører licens på anvendelsen af dette 
indhold, som værterne/distributørerne derefter stiller til rådighed i 
elektronisk form. Normalt er det databaseproducenterne, der står for 
indsamling og bearbejdning af den information, der er indeholdt i 
elektroniske informationstjenester. 
DISTRIBUTØR. En organisation, der udfører funktioner, som svarer til en 
værtstjenestes, men i forbindelse med fysiske elektroniske 
informationsprodukter (f.eks. magnetbånd eller -plader eller CD-ROM) snarere 
end informationstjenester leveret via telenet. 
DOKUMENTLEVERING. Levering af dokumenter, der bestilles ved brug af 
elektroniske informationstjenester. 
GATEWAY-TJENESTE. En gateway-virksomhed skaffer særlige 
telekommunikationsforbindelser til informationstjenester (online), der 
stilles til rådighed af en tredje part. "Rene" gateway-tjenester er ikke i 
sig selv værter. 
INFORMATIONSINDUSTRI• Udtrykket "informationsindustri" omfatter en række 
kommercielle og ikke-kommercielle aktiviteter i forbindelse med produktion, 
udgivelse og distribution af informationsprodukter og -tjenester. I 
nærværende rapport anvendes udtrykket dog med en mere præcis betydning, idet 
det kun dækker den delmængde af industrien, der leverer informationstjenester 
til professionelle markeder (altså ikke private forbrugere) på et kommercielt 
grundlag og på en række forskellige informationsmedier, lige fra trykte 
publikationer til optiske diske. 
MAGNETISKE MEDIER. Bånd og diske af forskellige størrelser og formater 
(herunder disketter til PC'ere), hvorpå data lagres ved hjælp af magnetisme. 
<4-G 
OPTISKE MEDIER. Forskellige slags diske, hvorpå data lagres optisk. Det 
almindeligste format er CD-ROM. 
RETROSPEKTIVE DATABASETJENESTER. Onlinetjenester, der ikke opdateres tidstro. 
TELEDATA. Onlinetjenester, der leveres side for side eller skærm for skærm i 
stedet for tegn for tegn. 
TIDSTRO INFORMATIONSTJENESTER. Onlinetjenester, der opdateres så snart nye 
data er til rådighed. 
TRANSAKTIONSTJENESTER. Tjenester, hvis primære formål snarere er en 
transaktion end overførsel af information (f.eks. elektronisk data-
/dokumentudveksling). 
VÆRTSTJENESTE. En organisation, der tilbyder sine kunder direkte adgang til 
edb-lagret information via telenet. Denne definition omfatter også 
teledatatjenester. 
n* 
Bilag II: Akronymer og forkortelser 
ASCII American Standard Code for Information Interchange 
AT&T Atlantic Telephone & Telegraph 
BLAISE British Library Automated Information Service 
BT British Telecom 
Btx Bildschirmtext 
CAS Chemical Abstracts Service 
CCITT Comité Consultatif International Télégraphique et Téléphonique 
CD-I Compact Disk - Interactive 
CD-ROM Compact Disk - Read Only Memory 
CD-ROM/XA Compact Disk - Read Only Memory/extended Architecture 
CDTV Commodore Dynamic Television 
CEPT Conférence Européenne des Postes et Télécommunications 
CIT Communications & Information Technology Research 
DPC Database Promotion Centre (Japan) 
DTMF Dial Tone Multi-Frequency 
DVI Digital Video Interactive 
ECU European Currency Unit 
ECHO European Commission Host Organisation 
EFTA European Free Trade Association 
EIIA European Information Industry Association 
ESA/IRS European Space Agency /Information Retrieval Service 
EUROLUG EURopean OnLine User Group 
Eusidic European Association of Information Services 
GD-XIII EF-Kommissionens Generaldirektorat for Informationsteknologi og 
-industri samt Telekommunikation 
GD-XVI EF-Kommissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik 
GIS Geographical Information Systems 
IBC Integrated Broadband Communications 
IBM International Business Machines 
ICT Information and Communication Technologies 
IIA Information Industries Association (USA) 
IMO Information Market Observatory 
IMPACT Information Market Policy ACTions 
INSPEC INformation Services for the Physics and Engineering Communities 
ISDN Integrated Services Digital Network 
ISO International Standards Organisation 
JAPIO JApan Patent Information Office 
JICST Japan Information Centre for Science and Technology 
JPEG Joint Photographic Expert Group (ISO) 
LAN Local Area Network 
MCC Maxwell Communication Corporation 
MDC Mead Data Central 
MPEG Motion Picture Expert Group (ISO) 
l*fc 
NSF National Science Foundation (USA) 
OECD Organisation for Economic Co-operation and Development 
ONP Open Network Provision 
PC Personal Computer 
PRS Premium Rate Services 
PSTN Public Service Telephone Network 
RACE Research & development in Advanced Communications in Europe 
RBOC Regional Bell Operating Company 
SDI Selective Dissemination of Information 
STAR Special Telecommunications Action for Regional development 
TFPL Task Force Pro Libra Ltd (UK) 
VADS Value Added Data Services 
VANS Value Added Network Services 
WORM Write Once Read Many (standard for optiske diske) 
ivci 
Bilag III: Publikationer 
Arnold, Steven A. The information factory: a profile of Japan's information 
and database infrastructure. Infonortics Ltd, 1991. 
Analysis of industry prospects for optical storage compact disk products 
(volume 4 draft). Understanding & Solutions, august 1991. 
Can the hosts make money? (Videotex special report]. Videotex International, 
i5. januar 1992, side 1. 
CD-ROM databases: a survey of commercial publishing activity. Database, 
februar 1992. 
CEC/EIIA co-ordinated survey of professional hosts and information providers 
in the European Communities 1989/90 (final report). European Information 
Industry Association, april 1992. 
Les chiffres 1991 in La Lettre de Télétel. Supplement, april 1992. 
CMEA 90 (final report). Frank-Michael Bahr, Political Consulting and 
Technology Assessment, juni 1991. 
Databases in Japan. IMO Working Paper 91/3, december 1991. 
Directory of online databases. Cuadra/Elsevier (udkommer hvert andet år). 
EUSIDIC/EUROLUG survey of public data networks in Europe 1991. EUSIDIC, 1991. 
Information UK 2000: an overview of the European Information scene. 
Electronic Publishing Services Ltd for the British Library, marts 1990. 
New opportunities for publishers in the information industry: a strategic 
study (interim report). Consulting Trust GmbH, juni 1992. 
Overview of the EC videotex market 1990/91. IMO Working Paper 92/4, april 
1992. 
Les services videotex professionnels en Europe: impact sur le marché des 
bases des données (rapport final). Quadrature, oktober 1991. 
Summary results of 1991 executive panel. IMO Working Paper 92/1, januar 1992. 
Understanding information : business, technology and geography (ed. 
K. Robins). Belhaven Press, 1992. 
Value added services in Western Europe 1992. CIT Research, 1991. 
bC 

ISSN 0254-1459 
KOM(93) 156 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-93-181-DA-C 
ISBN 92-77-54778-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
Lr2985 Luxembourg 
<M