KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 30.05.1996 
KOM(96) 203 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
om retningslinjerne for det flerårige udviklingsprogram af fjerde generation eller FUP IV 

INDHOLDSOVERSIGT 
1. Hvad der star på spil i forbindelse med et uyt FUP IV 
2. Vedtagelse af et nyt FUP IV 
2.1. En bred konsultation forud for forhandlingerne i Rådet 
2.2. Videreførelse af principperne i FUP III 
3. Den klassiske debat mellem en kapacitetsbaserct metode og en blandet metode 
4. Behandlingen af faststående redskaber og bestemmelserne vedrorende grej 
5. Indholdet af FUP IV 
5.1. Rapport fra gruppen af uafhængige eksperter og teknisk fremskridt 
5.2. Hensyntagen til reduktionernes socioøkonomiske virkning 
5.3. Segmentering af flåden og fiskerierne 
5.4. Den særlige situation for nærfiskeriet 
5.5. Strukturforanstaltningernes permanente karakter 
5.6. Anvendelsesperioden for FUP IV 
5.7. Supplerende kriterium for opfølgning af programmerne 
5.8. Sanktionsordning i tilfælde af manglende overholdelse af målene 
6. Vedtagelsesprocedure 
6.1. Bevidstgørelse af beslutningstagerne og af den offentlige mening 
6.2. Forberedende arbejder 
6.2.1. Medlemsstaternes rapporter 
6.2.2. Videnskabelig rapport fra gruppen af uafhængige eksperter 
6.2.3. Socioøkonomisk rapport på grundlag af de regionale høringer 
6.3. Juridisk ordning i to etaper 
6.3.1. Rådets beslutning i juni 1996 
6.3.2. Kommissionens 13 beslutninger i slutningen af 1996 
7. Konklusion 
Bilag I: Forholdet ressourcer - flåde - strukturforanstaltninger 
Bilag II: De ekstreme tilfælde ved iværksættelsen af FUP IV 
Bilag III: Social og okonomisk virkning af foranstaltningerne til reduktion af EF-flådens 
overkapacitet 
Bilag IV: De vigtigste anbefalinger i rapporten fra de uafhængige eksperter 
Bilag V: Sammenfalning af erhvervsrepræsentanternes indlæg under de regionale horinger 
Bilag VI: Illustration af beslutningsprocessen vedrorende vedtagelsen af FUP IV 
A 
1. Hvad der står på spil i forbindelse med et nyt FUP IV 
I rapporten for 1991 om den fælles fiskeripolitik1 insisterer Kommissionen på nødvendigheden af at sikre en 
stærk forbindelse mellem foranstaltningerne til forvaltning af bestandene ved hjælp af TAC og kvoter 
(outputs) og foranstaltningerne til styring af fiskeriindsatsen (input), herunder flådens kapacitet (en væsentlig 
bestanddel af fiskeriindsatsen)(sc bilag 1). 
Denne forbindelse, der blev konkretiseret under drøftelserne i Rådet i december 1993 om FUP III, og som 
er berettiget som lolgc af EF-flådens store overkapacitet for visse fiskebestandes vedkommende, har givet 
sig udtryk ved vedtagelsen for perioden 1992-1995 afmål for reduktion af fiskeriindsatsen, som er væsentligt 
mindre ambitiosc end Kommissionens oprindelige forslag, idet der er tale om en reduktion på 20%, 15% og 
0% for henholdsvis dcmcisalc bestande, bundlevende bestande og pelagiske bestande'. 
Disse mål vil blive virkeliggjort i forbindelse med en række kommissionsbeslutninger vedrørende 
medlemsstaternes flåder3. Ordningen vil blive udvidet til også at omfatte Sverige og Finland efter disse landes 
tiltrædelse4. 
I dag, hvor vi nærmer vi os afslutningen af anvendelsesperioden for FUP III, må det erkendes, at selv om 
der har kunnet konstateres en tilbagegang i EF-flådens overkapacitet, svarer denne ikke til de opstillede mål, 
navnlig for visse medlemsstater, der havde en betydelig forsinkelse at indhente. Endvidere er det givet, at 
det Ickniske fremskridt, sektoren har nydt godt af i perioden, har virket hæmmende på virkeliggørelsen af 
de opstillede mål. 
Endelig har den række al" priskriser, der er forekommet i de senere år, tilskyndet til at øge aktiviteten for 
visse flåders vedkommende for at udligne indkomsttabet og dermed virket fremmende for en forøgelse af 
fiskeriindsatsen med den heraf følgende yderligere overudnyttelse af ressourcerne. 
Alle disse faktorer forklarer, at de foreliggende evalueringer for den pågældende periode vedrørende 
udviklingen i bestandenes tilstand i almindelighed ikke viser væsentlige fremskridt. Tværtimod er situationen 
i mangfoldige tilfælde blevet yderligere forværret og dermed også sektorens økonomiske situation. På denne 
baggnind forekommer del uomgængeligt at programmere nye mål med henblik på en fortsat reduktion af 
flådens overkapacitet. Målet hermed er: 
- at forbedre bestandenes situation 
- at bidrage til sektorens konkurrenceevne og rentabilitet. 
I kraft af den virkning, foranstaltningerne til omstrukturering af flåden har på den økonomiske og sociale 
situation i regionerne, skal de iværksættes under hensyntagen til udsigterne til udvikling af de 
fiskeriafhængige kystområder og Fællesskabets regionalpolitik. 
Rapport 1991 fra Kommissionen til Rådet og Parlamentet om den fælles fiskeripolitik SEC (91) 
2288 endelig udg. 
Rådets beslutning 94/15/EF at 20. december 1993 om mål og detaljerede regler for en 
omstrukturering af Fællesskabets fiskerisektor i perioden 1. januar 1994 til 31. december 1996 
(EFT L 10 af 14.1.1994). 
Kommissionens beslutninger 92/588/EØF-92/598/EØF af 21. december 1992 om flerårige 
udviklingsprogrammer for fiskerflåderne (1993-1996) (EFT L 401 af 31.12.1992) og 
Kommissionens beslutninger 95/238/EF-95/248/EF af 7. juni 1995 om ændring af beslutningerne 
92/588/EØF-92/598/EØF (EFT L 166 af 15. juli 1995).' 
Rådets beslutning 95/577/EF af 22. december 1995 om mål og detaljerede regler for en 
omstrukturering af Finlands og Sveriges fiskerisektor i perioden 1. januar 1995 til 31. december 
1996. Kommissionens beslutning 96/73/EF og 96/74/EF af 22. december 1995 om et flerårigt 
udviklingsprogram for Sveriges og for Finlands fiskerflåde (1995-1996) i medfør af Rådets 
forordning (EF) nr. 3699/93. 
2. Vedtagelse af et FUP IV 
2.1 En bred konsultation forud for forhandlingerne i Rådet 
Som det var tilfældet for FUP III, vil der blive gennemført en bred debat i Rådet om FUP IV. Denne debat 
er forberedes blevet omhyggeligt forberedt ved en række regionale høringer af de faglige organisationer, der 
er berort af fiskerisektoren. Kommissionen har således villet tilvejebringe det bedst mulige udgangspunkt for 
at kunne rådgive Rådet så godt som muligt om den virkelige rækkevidde af el program for tilpasning af 
flådernes kapacitet, hvis mål vil kunne vise sig at være ambitiøse. 
Med henblik herpå blev der gennemfort 34 regionale horinger mellem november 1995 og marts 1996 med 
støtte fra de nationale myndigheder i de af Fællesskabets regioner, der er mest afhængige af fiskeri. Foruden 
disse regionale moder er der blevet og vil der blive afholdt flere høringer af de europæiske 
fiskeriorganisationer, herunder Den Rådgivende Fiskerikomité den 24. januar 1996 og den 21. maj 1996. 
Kommissionen vil soge al udnytte den udveksling af synspunkter, der fandt sted under disse høringer om 
udviklingen af EF-flådens fiskeriaktiviteter, og fagfolkenes idéer med hensyn til indholdet og iværksættelsen 
af FUP IV af de okonomiskc ledsageforanstaltninger. 
2.2. Videreførelse af principperne i FUP 111 
De principper, der lå til grund for udarbejdelsen af FUP III, nemlig gennemsigtighed, ligebehandling af 
medlemsstaterne og en vis fleksibilitet, vil blive opretholdt, således at det sikres, at enhver medlemsstat inden 
for de operationelle rammer for FUP IV vil kunne finde et svar, der svarer til flådens sammensætning og dens 
aktiviteter, uden al FUP IV på noget tidspunkt må blive et påskud til forskelsbehandling eller en metode til 
al omgå princippet om fiskeriaktiviteternes relative stabilitet. 
Gennemsigtigheden vil blive sikret ved vedtagelse af en metodologi, der er tilgængelig for alle og 
kontrollerbar. 
Ligebehandlingen består i at foreslå medlemsstaterne at anvende de samme reduktionssatser for de samme 
segmenter uden diskrimination mellem flåder, fartøjstyper og fangstgrej (faststående redskaber, 
slæberedskaber). 
Fleksibiliteten består i at overlade det til medlemsstaterne at sammenlægge flådesegmenter, hvis de finder 
det hensigtsmæssigt, lfolge det princip, der blev anvendt i forbindelse med FUP III, vil den reduktionssats, 
der anvendes for de således sammenlagte segmenter, være den, der gælder for den mest sårbare af de arter, 
der er omfattet af sammenlægningen. 
Tilpasningen af fiskeriindsatsen ved anvendelse af strukturforanstaltninger vil ikke påvirke den relative 
stabilitet mellem medlemsstaterne af de udtagninger af fisk, som fordelingsmåden for fiskekvoterne er et 
udtryk for. I kraft af at FUP IV sigter på rentabilitet i fiskeriet ved afvikling af overkapaciteten, vil 
programmet tværtimod mindske risikoen for kvotesnyd, samtidig med at det blive muligt at udnytte dem fuldt 
ud på normale betingelser. 
3. Den klassiske debat mellem en kapacitetsbaserct metode og en blandet metode 
Det vil erindres, al der i FUP I og II, som anvendtes for perioden 1983-1991, blev opstillet mål for en samlet 
begrænsning af fiskerflådens kapacitet med ringe virkning for hver enkelt national flåde. Til gengæld 
fastsætter FUP III for den folgendc periode (1992-1996) for forste gang lofter for hvert enkelt flådesegments 
fiskeriindsats, som er mærkbart lavere end de tidligere mål. 
Indførelsen af mål, der er udlrykt i form af fiskeriindsats, i de flerårige udviklingsprogrammer slammer fra 
overgangsprogrammel for 1992, hvor 25% af den fornødne kapacitetsreduktion kunne opnås i form af 
reduktion af fiskeriaktiviteten. Denne nyhed tvang hurtigt Kommissionen til at fastlægge rimelige betingelser 
for iværksættelsen af denne metode i form af en obligatorisk anvendelse af begrebet fiskeriindsats. I FUP III 
kunne målene så udtrykkes i form af fiskeriindsats, og de opstillede mål kunne nås ved at anvende 
foranstaltninger, der kombinerer reduktion af kapaciteten og reduktion af aktiviteten (blandet metode). For 
at FUP III kunne bevare sin karakter af strukturforanstaltning, skulle mindst 55% af målene imidlertid 
virkeliggøres ved reduktion af kapaciteten (kapacitclsbaseret metode). 
I dag går de fleste medlemsstater ind for en rent kapacitetsbaserct metode som det bedste middel til at sikre 
afvikling af overkapaciteten. Visse andre går stærkt ind for en blandet metode. Det må imidlertid erkendes, 
at ingen medlemsstater, selv ikke dem, der går ind for denne metode, hidtil har anvendt muligheden i FUP 
III for at iværksætte de foranstaltninger til reduktion af fiskeriaktiviteten, som kunne træffes under dette 
program. 
På denne baggrund kan man stille spørgsmålet, om den opstilling afmål baseret på fiskeriindsatsen, der var 
mulig i FUP III, kan vidercforcs i praksis. Dette sporgsmål er så meget desto mere aktuelt, som der parallelt 
med ordningen med forvaltning af fiskeriindsatsen for de enkelte flådesegmenter i FUP III i senere EF-
rclsaktcr har udviklet sig nye ordninger for forvaltning af fiskeriindsatsen for de enkelte fiskerier. 
FUP IV skal tage sigte på at opstille mål for tilpasning af kapaciteten, således at lofterne for fiskeriindsatsen 
ikke overskrides for cl flådesegment, der udover en normal aktivitet i el givet fiskeri. Kommissionens idé 
er derfor al sikre en forbindelse mellem de strukturforanstaltninger, der sikrer afvikling af overkapaciteten 
i FUP IV, og foranstaltningerne til forvaltning af fiskeriindsatsen i disse nye EF-bestemmelser. Denne 
forbindelse vil blive sikret i to etaper (se bilag 11). 
Første etape (rent kapacitetsbaserct metode): I FUP IV fastsættes senest den 31.12.1996 for hvert enkelt 
flådesegment rent kapacitclsbascrcdc mål for reduktionen, som svarer til de mål vedrørende dødelighed pr. 
fiskeri og pr. type bestand, som Rådet beslutter på forslag af Kommissionen. For de alsidige flåder skal 
reduktionssalsen være den, der svarer til den mest sårbare bestand. 
Anden etape (blandet metode): 1 løbet af programmernes løbetid kan de medlemsstater, der ønsker at 
kontrollere fiskeriaktiviteterne, indgive programmer til Kommissionen vedrørende forvaltning af 
fiskeriindsatsen for hvert enkelt fiskeri. På dette stadium skal forbindelsen mellem segmenter under FUP IV 
og de kontrollerede fiskerier om muligt defineres præcist. Denne anden etape vil være ensbetydende med, 
at ordningen for forvaltning af fiskeriindsatsen i FUP III forsvinder. Kun de medlemsstater, der råder over 
historiske data for deres flådes aktiviteter, og som senere kan garantere, at de er i stand til at kontrollere 
denne aktivitet, vil kunne få adgang til denne anden etape. 
Denne fremgangsmåde er relativt simpel for flåder, hvis aktivitet kun er rettet mod en enkelt art eller et 
enkelt fiskeri. Den er mere kompliceret for alsidige flåder, hvis fiskeriindsats er rettet mod flere bestande, 
for hvilke reduktionen af fiskeriindsatsen pr. fiskeri er forskellige. For disse flåder kunne Kommissionen 
foreslå en sats for reduktion af kapaciteten, der ligger mellem den sats, der kræves for den mest sårbare 
bestand, og satsen for den mindst sårbare bestand, forudsat at medlemsstaterne er i stand til al tilrettelægge 
en relevant fordeling af den indsats, der er rettet mod de forskellige bestande. Denne metode ville gøre det 
muligt at overholde de fastsatte lofter for indsatsen takket være afskaffelsen af overkapaciteten. I forbindelse 
med denne melode er det nodvendigt, at medlemsstaten garanterer, at fiskeriindsatsen vil blive reduceret for 
den mest truede art. 
Efter Kommissionens mening er denne metode at foretrække for den eksisterende af følgende grunde: 
den er i overensstemmelse med ånden i strukturforanstaltningerne, idet overkapaciteten afskaffes; 
den sikrer en korrekt forbindelse mellem struktur- og bevaringsforanstaltningerne; 
den afskaffer overlapningen mellem to ordninger for forvaltning af fiskeriindsatsen i dels FUP III, 
dels i EF-bestemmelserne om fiskeriindsatsen for det enkelte fiskeri; 
den pålægger ikke systematiske kapacitetsreduktioner i fiskerier, hvor reduktion af aktiviteten alene 
ville være nok til, al lofterne for indsatsen overholdes. 
4. Behandlingen af faststående redskaber og bestemmelserne vedrørende grej 
I forbindelse med segmenteringen af flåden under udarbejdelsen af FUP III var der enighed om, at faststående 
redskaber var ansvarlige for en fiskeriindsats, som de sædvanlige parametre til måling af 
udviklingsprogrammernes mål (kW, BRT) ikke kunne måle korrekt. Det er korrekt, at et netfiskerfartøjs 
tonnage og motorkraft ikke er et udtrykt for dets fiskeriindsats, der især afhænger af garnenes overflade, 
antallet af anvendte kroge eller tejner og den lid, de er i vandet. 
1 forhold til vedtagelsen af FUP III er der gjort fremskridt med hensyn til at sikre kontrol med faststående 
garns selektivitet i kraft af tekniske foranstaltninger vedrørende maskestørrelsen. Til gengæld er der ikke gjort 
noget med hensyn lil begrænsning af redskabernes effektivitet. Det viser sig imidlertid nu, at disse 
flådesegmenters fiskeriindsats ikke er blevet begrænset i lighed med, hvad der er sket for flåder, som 
anvender slæberedskabcr. 
For faststående redskaber som for andre fangstredskaber tager de tekniske foranstaltninger sigte på at forbedre 
redskabernes selektivitet, men disse foranstaltninger kan ikke erstatte begrænsninger af fiskeriindsatsen. 
Begrænsning af fiskeriindsatsen for de faststående redskabers vedkommende rejser fortsat et specifikt 
problem, idet det i hojerc grad er begrænsning af redskabernes egenskaber snarere end af fartøjernes 
egenskaber, der tæller. 
I meget specifikke og programmerede tilfælde af iværksættelse af tekniske foranstaltninger, der indebærer 
en mærkbar forbedring af fiskeriets artsselektivitet (begrænsning af bifangsterne), ønsker Kommissionen 
imidlertid tilfælde for tilfælde at studere virkningen af disse programmer på fiskeridødeligheden, og den vil 
eventuelt kunne tage hensyn hertil i de flerårige udviklingsprogrammer. 
5. Indholdet af FUP IV 
5.1. Rapport fra gruppen af uafhængige eksperter og teknisk fremskridt 
Kommissionen har ønsket at gentage erfaringen med ekspertgruppen fra udarbejdelsen af FUP III. En ny 
ekspertgruppe har udpeget de bestande, for hvilke reduktion af fiskeriindsatsen er påkrævet. Denne gruppes 
anbefalinger er i overensstemmelse med anbefalingerne fra de kompetente videnskabelige instanser, hvis 
konklusioner overtages med tilføjelse af betragtninger over flådernes størrelse. Situationen for samtlige 
bestande, der befiskes af EF-flåden, beskrives. 
Naturligvis anbefaler videnskabsmændene at vedtage foranstaltninger til reduktion af fiskeriindsatsen så 
hurtigt som muligt. Indregning af det tekniske fremskridt, der med et tal på 2% anses for ringe på længere 
sigt, bor give sig udtryk i en tilsvarende årlig forhøjelse af målene, således at det tekniske fremskridt ikke 
neutraliserer den nødvendige indsats. 
5.2. Hensyntagen til reduktionernes socioøkonomiske virkning 
Virkningen af flådenedskæringerne på de fiskeriafhængige områder kan måles på socialt og økonomisk plan 
(se bilag III). 
På det sociale plan må det konstateres, at reduktionen af fangstkapaciteterne vil få en negativ virkning på 
beskæftigelsen til havs og i de led, der ligger forud for fiskeriet (proviantering, skibsværfter, forvaltning af 
havnene). Til gengæld vil de sektorer, der følger efter selve fiskeriet, kun have problemer i den tid, der er 
nødvendig til "rekapitaliscring" af fiskebestandene, idet de fangede mængder vil ende med al blive forøget 
og demi ed også (alt andet lige) give anledning til flere arbejdspladser i de pågældende sektorer. 
På det økonomiske plan vil fiskcrivirksomhedernes rentabilitet og de europæiske produkters konkurrenceevne 
blive væsentligt forbedret ved afskaffelsen af EF-flådens overkapacitet. 
Der vil blive laget hensyn til de negative virkninger af de direkte eller indirekte tab af arbejdspladser i 
forbindelse med foranstaltningerne under strukturfondene (FIUF, PESCA, mål 1, 2 og 5b). For de direkte tab 
af arbejdspladser som folgc af om struktureringen er der siden december 1995 blevet anvendt sociale 
foranstaltninger, som er specifikke for sektoren (medfinansiering af førlidspensionsordninger og præmier for 
ophor med erhvervsvirksomhed). 
Efter Kommissionens opfattelse vil tidsmæssig spredning af omstruktureringsforanstaltningerne sammen med 
disse finansielle støtteforanstaltninger for sektoren kunne afbøde den negative virkning. Med andre ord er det 
en viglig politisk faktor, at en beslutning fra Rådets side om en tidsmæssig spredning af de omstrukturerings­
foranstaltninger, som ekspertgruppen mener må vedtages så hurtigt som muligt, gør det muligt at afbøde de 
øjeblikkelige virkninger af denne omstrukturering for befolkningerne i kystområderne. 
Til gengæld vil en sådan beslutning kunne medvirke til at forlænge den strukturkrise, som sektoren 
gennemlever. Det må undgås, at det tekniske fremskridt, som i øvrigt forstærkes af betydelig støtte til 
modernisering af sektoren (740 mio. ECU mellem 1994 og 1999), annullerer de forventede virkninger af 
beskedne omstruktureringsforanstaltninger, som er en følge af manglende ambitioner med hensyn til de 
opstillede mål. 
5.3. Segmentering af flåden og fiskerierne 
For FUP III blev antallet af segmenter og deres indhold defineret af medlemsstaterne selv på grundlag af 
generelle rammer, som Kommissionen foreslog. For FUP IV ønsker Kommissionen at foreslå nye generelle 
rammer, der bygger på tre elementer, som definerer fiskerierne: enheder for biologisk forvaltning, artsgrupper 
og fangstredskaber. 
Anerkendelsen af visse fiskeriaktiviteters specifikke karakter kan bygge på udpegningen af 
forvaltningsenheder. Efter Kommissionens opfattelse er det hensigtsmæssigt at operere med relativt store 
enheder for biologisk forvaltning (Middelhavet, Østersøen), hver gang det er muligt at udpege leveområder 
og grænser for bestandene i forhold til flåderne. Der må findes en løsning på det ofte ufuldstændige 
sammenfald mellem arternes leveområder og fiskeriets alsidige og opportunistiske karakter i kraft af 
segmenteringen af flåden. 
Efter Kommissionens mening er det nødvendigt at tilrettelægge omorganiseringen af visse flåder i passende 
segmenter, hvis mål vil blive fastsat på grundlag af overvejelser vedrørende reglerne for adgang, der ikke 
udelukkende bygger på biologiske ræsonnementer: udpegning af omstruktureringsforanstaltninger motiveret 
af andre forhold (adgang til de marokkanske farvande, forbud mod visse former for fangstredskaber). 
Ved segmenteringen vil der om muligt blive fundet homogene grupper af fartøjer, for hvilke der gælder 
særlige mål i forbindelse med de udnyttede fiskerier. Til disse mål ydes der som regel okonomisk støtte fra 
EF (strukturfondene). På visse betingelser må det spørgsmål stilles, om det stadig er rimeligt at yde EF-støtte 
til investeringer for visse segmenter af flåden, f. eks. tropiske not- eller vodfartøjer til tunfiskeri med 
fryseanlæg, på grund af udrustningens karakter, fordelingen af fiskeriaktiviteterne og den støtte, de modtager 
andetsteds fra (fiskeriaftaler, udligningsgodtgørelse). 
5.4 Den særlige situation for nærfiskerict 
Det egentlige nærfiskcri fra små fartøjer, der er til havs mindre end 24 timer, er den fiskeriaktivitet, der står 
for størstedelen af arbejdspladserne til havs, selv om mange af disse job er sæsonjob. Nærfiskeriets 
fiskeproduktion er af ringe omfang, men stor værdi. Fiskeriet finder som regel sted i et snævert kystbælte. 
I denne sektor er der helt naturligt tale om en stadig tilbagegang i fiskerikapaciteten og antallet af 
arbejdspladser. 
Kommissionen ønsker i FUP IV at finde frem til alle de fartøjer, der driver andre former for nærfiskeri end 
trawlfiskeri, og som fanger lokale bestande, med henblik på at placere dem i et flådesegment, hvis kapacitet 
vil blive fastlagt i form af antal fartøjer og tonnage. På denne måde vil døren stå åben for modernisering af 
denne sektor af hensyn til sikkerheden og forbedring af behandlingen af fangsten om bord ved hjælp af 
fornyelse af maskinkraften. 
Denne bestemmelse skal hverken gælde for fartøjer til nærfiskcri, der driver fiskeri på fælles bestande, eller 
for trawlere, hvis maskinkraft er et udtryk for fiskeriindsatsen, og for hvilke overvågningen af aktiviteterne 
i kystfarvandene bør styrkes. Tjenestegrenene mener, at der bør vedtages en skærpelse af fangstforbuddet i 
visse kystfarvande (opdeling). 
5.5. Strukturforanstaltningernes permanente karakter 
Foranstaltningerne til reduktion af fiskeriindsatsen har i forbindeise med de flerårige udviklingsprogrammer 
permanente virkninger for hver af bestanddelene (kapacitet og aktivitet). Disse programmers strukturkarakter 
bygger på den idé, at når forst et segments kapacitet eller et fartøjs aktivitet er blevet reduceret, er det ikke 
længere muligt al vende tilbage til den tidligere situation. I medfør af den lov, der siger, at de samme årsager 
producerer de samme virkninger, vil enhver gcnforhøjclse af kapaciteten og dermed af fiskeriindsatsen 
bevirke, at sektoren på ny vil være udsal for de tidligere vanskeligheder. 
Det må også stå klart for alle, at når en medlemsstat i kraft af en ordning for forvaltning af fiskeriindsatsen 
har kunnet opnå en begrænsning af de mål, der er fastsat i dens FUP IV med hensyn til kapacitet (se kapitel 
3), så er reduktionen af indsatsen ligeledes definitiv, og det vil ikke længere været muligt at øge 
fiskeriaktiviteten. For eksempel kan der mindes om, al hensyntagen til formindskelsen af fiskeriindsatsen i 
FUP II for Nederlandene er en foranstaltning, der definitivt har reduceret dette lands bomtrawleres aktivitet. 
Enhver senere udvidelse af denne aktivitet må give anledning til en revurdering af kapacitetsmålene for dette 
segment. 
5.6. Anvendelsesperioden for FUP IV 
Efter Kommissionens opfattelse må FUP IV af hensyn til programmeringen i forbindelse med strukturfondene 
omfatte perioden 1997-1999. Der vil således være sammenfald mellem anvendelsen af FUP IV og de 
finansielle foranstaltninger, der er programmeret for samme periode i forbindelse med strukturfondene. Det 
er imidlertid lidet sandsynligt, at denne periode på tic år vil være tilstrækkelig til definitivt at afvikle flådens 
overkapacitet. Det kan derfor ikke udelukkes, at der må vedtages et FUP V, som skal anvendes efter FUP 
IV. 
5.7. Supplerende kriterium for opfølgning af programmerne 
For at knytte forbindelse mellem ordningerne med licenser og særlige fiskeritilladelser til særlige 
flådesegmenter mener Kommissionen, at det vil være ønskeligt fomden de sædvanlige parametre for 
overvågning af fiskeriindsatsen (maskinkraft, tonnage, tid på havet) at anvende en fjerde parameter, der i 
nødvendigt omfang vil bestå i at tælle fartøjerne pr. segment (nb). Denne parameter vil kunne være nyttig 
i forbindelse med overvågningen af visse flådesegmenter (faststående redskaber, nærfiskeri), for hvilke 
fiskeriindsatsen ikke afspejles korrekt af de sædvanlige parametre (bruttotonnage, kW). 
Dette indebærer imidlertid ikke, al del er nodvendigl at anvende de fire parametre samtidigt ved fastsættelsen 
af målene for det flerårige udviklingsprogram. 
5.8. Sanktionsordning i tilfælde af manglende overholdelse af målene 
Ved manglende overholdelse af EF-bestemnielserne udsætler medlemsstaterne sig for overtrædelsesprocedurer 
i henhold til traktatens artikel 169. Denne bestemmelse gælder for manglende overholdelse af foranstaltninger, 
der træffes under FUP III og FUP IV. 
Uden at foregribe traktatens artikel 169 kan Kommissionen, hvis den har konstateret, at en medlemsstat ikke 
har vedtaget de bestemmelser, der er nodvendige for al kontrollere, at målene vedrørende omstrukturering 
af flåden overholdes, forelægge Rådet forslag til relevante generelle foranstaltninger. Rådet træffer så 
beslutning med kvalificeret flertal (artikel 25 i Rådets forordning (EF) nr. 2847/93). 
Hertil kommer bestemmelserne i artikel 10 i forordning (EØF) nr. 3699/93, ifølge hvilke medlemsstaterne 
ikke kan iværksætte foranstaltninger vedrørende bygning af fiskerfartøjer eller modernisering af deres flåde, 
som vil medføre en forøgelse af fiskeriindsatsen, hvis de ikke har overholdt programmernes mål. 
Disse bestemmelser, der gælder for de samlede mellemliggende mål og de endelige mål for hvert segment, 
vil under programmets lobetid støde på modvilje hos de fiskere, hvis fartøj befinder sig eller vil komme til 
al befinde sig i el flådesegment, hvis mål er opfyldt. 
Kommissionen, der er opmærksom på de ulemper, som disse bestemmelser kan udgøre for visse 
støttemodtagere i forbindelse med investeringsprojekter, overvejeren reform af de nugældende bestemmelser, 
således at det i forhold lil ordningerne for investeringsstøtte kun vil blive obligatorisk at overholde målene -
både de mellemliggende og de endelige - for segmentet som helhed. 
6. Vedtagelsesprocedure 
6.1. Bevidstgørelse af beslutningstagerne og af den offentlige mening 
Kommissionen har onsket at forberede beslutningstagerne, dvs. de europæiske fiskeriministre, og de direkte 
berørte, dvs. fiskerne, på vedtagelsen af FUP IV. Med henblik herpå har Kommissionen flere gange taget til 
orde på fiskeriministermoderne i sidsle kvartal af 1995 for at gøre medlemsstaterne bevidst om den vægt, der 
må lægges på at afvikle EF-flådens overkapacitet. 
Den 12. marts blev der holdt en telekonference fra Bruxelles med alle Kommissionens 
repræsentationskontorer for at bevidstgøre pressen og erhvervskredsene om nødvendigheden af en reduktion 
af flådens overkapacitet. 
6.2 Forberedende arbejder 
Kommissionen vil råde over et antal forberedende dokumenter, der tilsammen skal hjælpe med til at 
forberede del forslag, Kommissionen vil fremlægge for Rådet i juni 1996. Det er pågmndlag af dette forslag, 
at Rådet vil fastlægge retningslinjerne for FUP IV. 
6.2.1 Medlemsstaternes rapporter 
I henhold til bestemmelserne i artikel 5, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 3699/93 skulle medlemsstaterne 
inden den 1. januar 1996 have indsendt en rapport om gennemførelsen af deres FUP III og forberedelsen af 
FUP IV. Visse medlemsstaters forsinkelse med indsendelsen af disse rapporter til Kommissionen gør det ikke 
muligt at sammenfatte dem. Disse nationale rapporter vil blive analyseret i forbindelse me'd det forslag til 
forordning, Kommissionen fremsætter for Rådet i juni med henblik på opstilling af retningslinjerne for FUP 
IV. 
6.2.2.Vidcnskabclig rapport fra gruppen af uafhængige eksperter 
Gruppen af uafhængige eksperter mødtes som planlagt fire gange mellem september 1995 og februar 1996. 
Ekspertgruppens samlede rapport og formandens sammenfatning blev forelagt for fiskeriministrene på 
rådsmødet den 22. april 1996. 
Bilag IV indeholder et resumé af ekspertgruppens vigtigste anbefalinger. Ekspertgruppens arbejde viser klart, 
at der til stadighed foregår en forringelse af bestandene, som gor det nødvendigt, at der så hurtigt som muligt 
træffes foranstaltninger. Med FUP IV vil man forsøge al opstille mål for reduktion af kapaciteten for hvert 
flådesegment i forhold til de fastsatte mål for fiskeridødelighed pr. fiskeri. For det enkelte fiskeri er der på 
forhånd taget hensyn lil den sammenhæng, det indgår i med hensyn til kystregion, art eller gruppe af arter 
og fangstredskaber. 
Kommissionen er klar over, at der for en række bestande, for hvilke situationen er kritisk og tæt på 
sammenbrud af biomassen, på meget kort sigt må stilles forslag til Rådet om foranstaltninger til en mærkbar 
reduktion af fiskeriindsatsen. Disse foranstaltninger må vedtages uden modydelser. For et antal bestande, for 
hvilke denne fare ikke beslår, og for hvilke fiskeridødeligheden simpelthen ligger over betingelserne for en 
optimal udnyttelse på økonomisk plan, mener Kommissionen, at der med dens forslag og Rådets beslutning 
kan tages hensyn til sociale faktorer, som vil kunne få indflydelse på fristerne for iværksættelsen af 
ekspertgruppens anbefalinger. 
6.2.3. Socioøkonomisk rapport på grundlag af de regionale høringer 
Kommissionen har med støtte fra de nationale myndigheder gennemført 32 regionale høringer i de regioner, 
der er mest afhængige af fiskeriet, og supplerende møder med de europæiske organisationer i fiskerisektoren 
for at indsamle vidnesbyrd og idéer fra sektoren om udviklingen i fiskeriet og i udarbejdelsen af FUP IV. 
De informationer og vidnesbyrd, Kommissionen har indsamlet, er blevet omhyggeligt samlet i form af en 
sammenfattende rapport, der illustrerer erhvervels holdning til de flerårige udviklingsprogrammer. 
Et resumé af denne rapport, der vil blive forelagt for Rådet i lighed med rapporten fra gruppen af uafhængige 
eksperter, findes i bilag V til denne meddelelse. 
Disse høringer viser klart, al fiskerne ikke anfægter det flerårige udviklingsprogram som el redskab til 
regulering af fiskerikapaciteten, men ønsker, at dette redskab kan anvendes smidigt og uden at udelukke andre 
midler til reduktion af fiskeriindsatsen der, hvor bestandenes tilstand kræver det. 
Kommissionen vil i vidcsl muligt omfang tage hensyn lil erhvervskredsenes bemærkninger for at sikre den 
smidigst mulige anvendelse af Rådets retningslinjer på de nationale flåder. 
6.3. Juridisk ordning i to etaper (bilag VI) 
Dette dokument tager sigte på at sikre en udveksling af synspunkter mellem de ansvarlige for det europæiske 
fiskeri om det, der står på spil, målene og det generelle indhold af FUP IV. Det er Kommissionens 
tjenestegrenes opfattelse, at denne debat vil være meget nyttig for udarbejdelsen af forslaget itl Rådets 
beslutning, der skal vedlages i juni, navnlig hvad angår den generelle metode i forbindelse med FUP IV. 
Dette dokument er nyttigt for overvejelserne vedrørende FUP IV, men udgør ikke en juridisk-forpligtelse for 
Kommissionen. 
6.3.1. Rådets beslutning i juni 1996 
Drøftelserne i Rådet i juni 1996 vil være afgørende for den reelle rækkevidde af foranstaltningerne til 
reduktion af EF-flådens overkapacitet. Denne debat modsvarer en klar forpligtelse i artikel 11 i Rådets 
forordning (EØF) nr. 3760/925, som fastlægger vilkårene med henblik på omstmkturering af sektoren. Enhver 
forsinkelse i Rådets vedtagelse af beslutningen om fastlæggelsen af disse retningslinjer vil udgøre en alvorlig 
fare for Kommissionens muligheder for at vedtage sine egne beslutninger inden udgangen af 1996. 
Kommissionen vil i sit forslag til Rådet søge at forene de uafhængige eksperters anbefalinger og 
erhvervsudøvernes ønsker, således at der kan iværksættes foranstaltninger til reduktion af EF-flådens 
overkapacitet inden for en rimelig frist. I dette forslag skal der skelnes mellem bestande på randen af 
sammenbrud og bestande, der midlertidigt vil kunne bære den nuværende udnyttelsessats. For sidstnævntes 
vedkommende må der imidlertid også vedtages foranstaltninger. 
6.3.2. Kommissionens 13 beslutninger i slutningen af 1996 
Når Rådet har truffet beslutning, vil Kommissionen afholde bilaterale moder med de 13 berørte medlemsstater 
med det formål al anvende Rådets retningslinjer på de forskellige flåder i Kommissionens beslutninger, som 
skal gælde for hver enkelt medlemsstat. Forvaltningskomitéen for Fiskeri og Akvakultur skal have forelagt 
samtlige 13 udkast til beslutning senest i november, og disse projekter skal vedtages inden årets udgang. 
1 modsætning til den foregående fase med fastlæggelsen af retningslinjerne for FUP IV, hvor der må sikres 
enhed i Rådets beslutning, vil Kommissionen i denne anden fase tage hensyn til de særlige situationer, der 
er blevet fremhævet under høringerne af erhvervskredsene. 
Vedføjede skema viser de forskellige faser af Rådets og Kommissionens beslutningsproces, som skal føre 
til vedtagelse af FUP IV. 
Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en fællesskabsordning for fiskeri 
og akvakultur (EFT L 389 af 3 1.12.1992). 
10 
7. Konklusion 
Forværringen af fiskebestandenes situation er et bevis på utilstrækkeligheden af de flerårige 
udviklingsprogrammer for de foregående perioder og gør det berettiget, at der vedtages et nyt program eller 
FUP IV på gmndlag af en mere præcis metode end tidligere. EF-flådens overkapacitet ligger til gmnd for 
ovemdnyttelsen af fiskeressourcerne. Afvikling af flådens overkapacitet er således et stærkt middel til fremme 
af hovedmålene i den fælles fiskeripolitik, nemlig opretholdelse af fiskeriet, bevarelse af rentable 
udnyttelsesvilkår for sektoren og bevarelse af arbejdspladserne. 
Kommissionen vil sørge for at forbedre mekanismerne for forvaltning af delte kommende program, der vil 
blive vedtaget under overholdelse af gennemsigtighedskravet, og vil sikre en retfærdig behandling af 
medlemsstaternes flåder. Kommissionens forslag vil lage sigte på en reel tilpasning af fiskeriindsatsen, 
hvormed der vil blive taget hensyn til virkningerne af det tekniske fremskridt. Med henblik herpå vil der 
blive foreslået en ny metode til fastlæggelse af målene, som vil gøre det muligt at knytte foranstaltningerne 
til reduktion af overkapaciteten til ordningerne for forvaltning af fiskeriindsatsen. 1 FUP IV skal der ligeledes 
overvejes reduktioner af kapaciteten der, hvor det er nødvendigt, på en måde, hvormed der tages hensyn til 
omstruktureringens sociale aspekter. 
Efter Kommissionens opfattelse ligger det politiske element i debatten i juni 1996 i en udstrækning i tid af 
de reduktioner af fiskeriindsatsen, der kræves af de videnskabelige anbefalinger. I denne forbindelse må der 
skelnes klart mellem: 
bestande i megel dårlig tilstand og på randen af biologisk sammenbrud, for hvilke der straks må 
vedtages radikale foranstaltninger med øjeblikkelig virkning; 
overudnyttede og dårligt udnyttede bestande, for hvilke der skal anvendes foranstaltninger så hurtigt 
som muligt for at forbedre udnyttelsen; 
bestande, for hvilke der ikke er nogen problemer, men hvis udvikling må følges for at tilpasse flådens 
kapacitet og undgå, al situationen forværres. 
Den konsensus, der må soges i denne forbindelse, skal tage sigte på at opnå en rimelig ligevægt i den 
fastsalte periode mellem størrelsen af de biologiske krav, hvortil kommer virkningerne af det tekniske 
fremskridt, og de socioøkonomiske bindinger knyttet lil de områder, der er afhængige af fiskeriet. 
Kommissionen ønsker at gøre FUP IV acceptabel for fiskerne og befolkningen i de fiskeriafhængige områder. 
Det må imidlertid være klart, at medlemsstaterne og Kommissionen med vedtagelsen af FUP IV sigter på 
en varig ligevægt mellem flåden, hvis konkurrenceevne skal sikres, og de disponible ressourcer. Dette betyder 
imidlertid ikke, at Kommissionen ikke interesserer sig for de arbejdspladser, der går tabt, og som i første 
omgang kan være knyttet til omstruktureringen af sektoren. Tværtimod skal genskabelsen af bestandene på 
længere sigt skabe storre rigdom, end EF-farvandene i dag giver, og dermed nye arbejdspladser. Sektorens 
virksomheder vil således kunne få adgang til ny økonomisk rigdom. 
Det må imidlertid slå klart for alle, al sektoren på trods af de forventede frugter af denne indsats fortsat vil 
kunne miste arbejdspladser i et vist omfang på gmnd af moderniseringen af virksomhederne, som til 
stadighed må tilpasse sig markedet. På denne baggmnd kan man ikke udelukke muligheden af for 
kystområderne at anvende en ad hoc-planlægningspolitik, der minder om politikken for planlægning og 
diversificering i landdistrikterne. Bevarelse af beskæftigelsen må under alle omstændigheder stå i centmm 
for vore overvejelser. 
11 
Hvis de retningslinjer, der fastlægges i juni, ikke giver gmndlag for at håbe på en tilstrækkelig reduktion af 
EF-flådens overkapacitet i perioden 1997-1999, må der overvejes supplerende bestemmelser, som skal gælde 
for senere perioder, hvor virkningen af det tekniske fremskridt vil skabe ny overkapacitet. På denne baggmnd 
kan det frygtes, at Rådet vil blive foranlediget til med regelmæssige mellemmm at tage stilling til EF-flådens 
overkapacitet og vedtage den ene foranstaltning efter den anden om reduktion heraf for ubestemt tid. 
Kommissionen vil basere sit forslag i juni på både biologiske anbefalinger og socioøkonomiske overvejelser. 
12 
Bilag I 
Forholdet Ressourcer - Flåde - Strukturforanstaltninger 
Fiskeressourcer 
og bevarings­
foranstaltninger Forvaltning af "OUTPUT" 
Tildelinger (TAC, kvoter) 
Forvaltning af "INPUT" 
'Ordninger vedr. fiskeriindsatse 
13 
Bilag II 
Det simpleste tilfælde: Kapacitetsbaserct metode for et segment og et fiskeri 
Forbindelse 
Til en reduktion på 20% af fiskeriindsatsen i torskefiskeriet skal svare en 
reduktion på 20% af ti awlei segmentet 
Et kompliceret tilfælde: Metode for et segment og flere fiskerier 
Fors/e etape: Fastsættelse i FUP IV af kapacitetsreduktioner svarende til reduktionen af 
fiskeriindsatsen rettet mod den mest følsomme bestand (kapacitetsbaseret metode) 
Forbindelse 
Anden etape (fakultativ): forbindelse mellem strukturforanstaltninger og ordning for 
forvaltning af fiskeriet (blandet metode) 
Revision af målene i FQP IV Ordninger vedr. fiskeriindsatsen 
<s£3s£; 
Forbindelse! TofskefiskCTi **?. -
."-2oyw ; k i j L°H ' *U \ -Overførsel af aktivitet 
I Forbindelse 
"reduktionen på 12% af kapaciteten er beregnet under hensyntagen til fordelingen mellem de to / 
bestande af den fiskeriaktivitet, der indnves af segmentets fartejcr / 
y-y 
Bilag III 
Social og økonomisk virkning af foranstaltningerne til 
reduktion af EF-flådcns overkapacitet. 
De forudsigelige socioøkonomiske tendenser 
Social virkning (jobs) 
/ Økonomisk virkning 
( Y 
liclliuere ! På havel 'i Senere led l-ïskeiïvirkstmi-
hedernes rentabilitet De europeiske 
produkters 
konkurrenceevne , 
Virkeliggørelse af 
målene 
Ikke 
virkelig­
gørelse af 
målene 
\ . Mal 
siimmcnlmul 
afheMaiulenc 
/' 
Bilag IV 
De vigtigste anbefalinger i rapporten fra de uafhængige eksperter 
1. Generel evaluering af fiskebestandene 
Den generelle tendens, eksperterne giver udtryk for, er klar: de fiskebestande, der befiskes af EF-fartøjerne, 
er overudnyttede, og betydelige reduktioner af fiskeriindsatsen er påkrævet for at afhjælpe denne situation. 
I alle de analyserede zoner bliver en betydelig del af bestandene udnyttet på cl niveau for 
fiskeridødeligheden, der ligger over og i visse tilfælde betydeligt over det ønskelige niveau. Rapporten 
konkluderer, at det er absolut nødvendigt straks at reducere den fiskeriindsats, der er rettet mod disse 
bestande. 
Hvad angår de bestande, for hvilke det nuværende udnyttelsesniveau i princippet er forsvarligt, anfører 
rapporten, at der vil kunne opnås betydelige gevinster, hvis der også her genneinforlcs reduktioner af 
fiskeriindsatsen. 
2. Kvantificering af foranstaltningerne til reduktion af fiskeriindsatsen 
Under hensyntagen lil visse tilfælde af manglende præcision i forbindelse med de foreliggende data for 
bestandene tilråder rapporten en gradvis metode, der går ud på en gradvis reduktion af fiskeriindsatsen med 
periodisk analyse af virkningen heraf. 
For de mcsl truede bestande siger rapporten, at en reduktion af fiskeridødeligheden på under 20% ville være 
utilstrækkelig, idet den kun ville have en ubetydelig virkning på genskabelsen af fiskebestandene. For de 
samme bestande kan reduktioner på over 40% ikke beregnes præcist. 
3. Gennemgang af bestandene og dødelighed pr. refercnccfiskcri 
3.1. Kystnære ressourcer. De utilstrækkelige oplysninger, der er tilgængelige, og de meget forskelligartede 
situationer taler lil fordel for at vedtage tekniske foranstaltninger og for en regulering af fiskeriet i tid og rum. 
3.2. Ressourcer til havs 
Østersnen 
Bestand 
Torsk 
Sild + brisling 
Laks Krævet 
minimumsrcduk 
-tion af F* (%) 
> - 40 
Lukning af 
fiskeriet Kritisk bestand 
Torsk 25-32 
Alle bestande af 
vildlaks (18) i Sverige 
og Finland Kommentar 
Intet argument vedr. vækst eller 
varighed taler til fordel for en 
reduktion af indsatsen 
Den anbefalede lukning af 
fiskeriet har til formål at redde 
bestandene af vildlaks 
F = Fiskeridødelighed 
Kattegat-Skagerrak (Afsnit llla)Nordsøen (afsnit IV) og Vest for Skotland (afsnit VI) 
Fiskeri 
Rundfisk (torsk, kuller, 
hvilling, sej) 
+ havtaske + glashvar 
jomfruhummer 
Fladfisk (rødspætte + tunge) 
Industriarter (havtobis + 
sperling + brisling) 
Pelagiske arter (sild + makrel) 
Reje 
Dybvandsarter Krævet 
minimumsreduk-
tion af F* (%) 
> - 40 
-33 
> -40 Kritisk bestand 
Torsk IV 
Kuller IV 
Sej IV 
Torsk Via 
Kuller Via 
Hvilling Via 
Rødspætte IV 
Tunge IV 
Sild IV 
Makrel 
Ukendt Kommentar 
De traditionelle 
biologiske referencer 
berettiger ikke til en 
ændring af det 
nuværende 
udnyttelsesniveau 
- 5% på grundlag af 
overvejelser 
vedrørende 
vækstpotentialet 
Ingen evaluering 
mulig 
Den sydlige del af kontinentalsoklen (Afsnit Vil, undtagen Vild (Den Engelske Kanal øst), Villa, b) 
Fiskeri 
Nordlig kulmule + 
havtaske + glashvar + 
jomfruhummer 
Fladfisk 
Rundfisk 
(gadidac) 
Små pelagiske arter 
Dybvandsarter Krævet minimumsreduk-
tion af F* (%) 
- 17 
> - 40 
- 26 
> - 40 Kritisk bestand 
Nordlig kulmule 
Tunge Vila 
Tunge Vllf, g 
Rødspætte Viig 
Torsk Vila 
Torsk f, g, h 
Sild Viig 
Ukendt Kommentar 
-
Der foreligger 
ingen evaluering 
17 
Ud for Portugal og Spanien (Afsnit Ville + IXa) 
Fiskeri 
Demersale arter (sydlig kulmule + 
havtaske + glashvar + hestemakrel + 
blåhvilling) 
Små pelagiske arter (sardin + ansjos) 
Reje + jomfruhummer + 
dybvandsarter Krævet 
minimumsrcduk-
tion af F* (%) 
-21 
-33 Kritisk bestand 
Sydlig kulmule 
Sardin Kommentar 
• 
Jomfruhumm 
er (han) 
overudnyttet 
Middelhavet 
Fiskeri 
Små pelagiske arter 
(sardin og ansjos) 
Demersale arter -
Lav dybde 
(Mulle) 
Demersale arter -
Større dybde 
(Kulmule) Krævet 
minimumsrcduk-
tiou af F* (%) 
> - 40 
> -40 Kritisk bestand 
Mulle 
Kulmule Kommentar 
De traditionelle biologiske 
referencer berettiger ikke til 
en ændring af det 
nuværende 
udnyttelsesniveau 
Mulle er overudnyttet 
næsten overalt på 
kontinentalsoklen 
Kulmule synes overudnyttet 
næsten overalt på 
kontinentalsoklen 
Ressourcer i internationale farvande 
Fiskeri 
Rødfisk af 
oceantype 
Blåhvilling 
Atlantisk­
skandinavisk 
sild Krævet 
minimumsrcduk-
tion af F* (%) Kritisk bestand Kommentar 
Der foreligger ingen evaluering. 
Det ser for øjeblikket ud til, at 
udnyttelsen af bestanden sker 
under overholdelse af de 
biologiske sikkerhedsgrænser 
Der foreligger ingen evaluering. 
De disponible data tyder på, at der 
ikke er grund til umiddelbar 
bekymring vedrørende denne 
bestand 
Ressourcerne er for øjeblikket 
meget betydelige. EF-andelen er 
dog usikker. 
NA FO-konventionsområdet 
Hellefisk i 
delområde 
2 + 3 
Torsk og rødfisk 
ved Flemish Cap 
Reje ved 
Flemish Cap Ukendt 
> - 40 Torsk ved 
Flemish Cap Fiskeridødeligheden anses for at 
ligge over det acceptable niveau. 
De nuværende råd vedr. TAC går 
ud på en reduktion på 50% af 
fiskeridødeligheden i-1994 
Der foreligger intet skøn 
AH 
Bilag V 
Sammenfatning af erhvervsrepræsentanternes indlæg under de regionale høringer 
De regionale høringer har gjort det muligt at få kendskab til en række kendsgerninger og anmodninger fra 
erhvervskredsene, som der må tages hensyn lil i procedurerne og i indholdet af FUP IV. Disse høringer blev 
tilrettelagt på en sådan måde, at fiskerne og forskellige erhverv i sektoren samt lokalsamfundene fik mulighed 
for at udtale sig om betingelserne for iværksættelsen af de flerårige udviklingsprogrammer under hensyntagen 
til den generelle situation for sektoren. Med henblik herpå foregik debatten i to dele: første del om 
udviklingen i fiskeriaktiviteterne og anden del om iværksættelsen af de flerårige udviklingsprogrammer. 
1. Udviklingen i fiskeriaktiviteterne 
1.1. De egentlige fiskeriaktiviteter 
Udviklingen i fiskeriaktiviteterne i de fiskeriafhængige områder som den fremgår af et antal foreliggende 
statistikker viser et konstnnt og foruroligende fald i antallet af direkte job, navnlig i højsøfiskeriet. Flåderne 
og aktiviteterne i leddene for fiskeriet er de mest berørte. Mellem 1990 og 1995 mistede Bretagne 40% af 
sine arbejdspladser i hojsøfiskeriet sammenlignet med et samlet fald på 24% i beskæftigelsen i fiskeriet som 
helhed i samme periode. De omstruktureringer, der er under overvejelse af de spanske flåder, som driver 
fiskeri i internationale farvande eller i henhold til fiskeriaftaler, omfatter nedskæringer af samme omfang over 
en kort periode. 
De foreliggende statistikker viser som altovervejende tendens et tab af arbejdspladser i fiskerisektoren 
svarende til det, der kan iagttages i økonomiens andre primære sektorer (landbrug, skovbrug). De eneste 
regioner, der synes at være i stand til at dæmme op for dette fald i den direkte beskæftigelse, er dem, der 
grænser op lil britiske farvande, som er EF's fiskerigeste og i stand til at udnytte en vis delokalisering af 
fiskeriet knyttet lil indforeisen af enhedsmarkedet. Selv disse regioner har imidlertid vanskeligheder med at 
holde på de nytilkomne (quota hopping). 
1.2. Aktiviteterne i leddene forud for fiskeriet 
Disse aktiviteter rammes fuldt ud af nedskæringen i fiskeriaktiviteterne. Skibsværfter lukkes og fusioneres, 
og dette er på enhedsmarkedet lil fordel for de stærkeste. Visse skibsværfter har et ry og en knowhow, som 
gor dem uomgængelige og gor dem i stand lil al satse på eksport (tropisk tun). Ordningerne for modernisering 
af flåden (700 mio. ECU i perioden 1994-1999) vil bidrage til at støtte skibsværfternes aktivitet, men den 
nylige begrænsning af n\•bygningspræmierne i forordning 3699/93 tilskynder kunderne til at overveje tilbud 
fra tredjelande. 
Forsyningsvirksomhederne rammes direkte affaldet i antallet af fartøjer og beskæftigede og af det forhold, 
at materialerne under indtryk af krisen bruges længere. 
1.3. Aktiviteterne i leddene efter fiskeriet 
20 
Her har man naturligvis også lidt under det forhold, at der er blevet tyndet ud i ressourcerne, og at der derfor 
er sket et fald i tilførslerne til auktionerne, en gros-handlerne og forarbejdningsindustrien. Sidstnævnte sektor, 
som i flere årtier har været under konstant omstilling i lighed med den landbrugsbaserede 
levnedsmiddelindustri, har imidlertid allerede længe modtaget forsyninger fra det internationale marked og 
er ikke længere afhængig af nationale forsyninger alene. I disse led forekommer der tab af arbejdspladser, 
og FUP IV vil på kort sigt kunne forværre denne tendens. Det er muligt, at man efter væksten i antallet af 
auktioner må overveje en omstilling i kraft af koncentration eller tiltrækning af flåder på besøg. 
Handelsaktiviteterne kan opretholdes i de havne, der har satset på flere arter (dybhavsfisk) eller på tilførsler 
fra flere kilder (import). 
1.4. Løsninger foreslået af erhvervskredsene 
Erhvervskredsene har lil tider søgt ansvaret for overudnyttelsen af ressourcerne i faktorer, som ganske vist 
ikke har med ordningerne for forvaltningen af fiskeriindsatsen at gøre, med som bidrager til fartøjets 
omsætning. Der er blevet peget på de lave fiskepriscr med deraf følgende anmodninger om revision af den 
fælles markedsordning. Virkningerne af forureningen af jordbunden, navnlig på bestandene af ungfisk langs 
kysten, er blevel gjort ansvarlige for visse bestandes tilstand og er blevet anført som faktorer, der svækker 
erhvervet sammen med illoyal konkurrence fra visse "udenlandske" flåder, der driver fiskeri i internationale 
farvande med færre reslriktioner end EF-fiskernc, eller fra visse "falske fritidsfiskere", som ikke er tynget 
af sociale bidrag og skalter og derfor udgør en alvorlig konkurrence for erhvervets udovere. 
Erhvervskredsenes bekymring over tilbagegangen i fiskeriaktiviteterne i de vigtigste fiskeriafhængige områder 
har givet sig udtryk i bestræbelser på at opretholde den nuværende situation (den lille flådes syndrom, 
uddannelse af unge fiskere for at redde erhvervet), modvilje mod diversificering (man kan ikke lave fiskerne 
om lil bestyrere af cafeterier eller pizzeriaer). Bortset fra disse mere følelsesmæssige manifestationer 
anerkender fiskeren, at han har et reelt kollektivt ansvar, som han imidlertid har umådelig svært ved at 
efterleve i sin personlige adfærd, medmindre han drives af økonomiske argumenter (udvidelse af aktiviteten 
for at modvirke formindskelsen af ressourcerne og/eller faldet i priserne). Overfiskning tilskrives imidlertid 
som regel altid de andre. 
Understregning af en havns fordele for fartøjer, der ikke hører hjemme i området, initiativer til 
sanimenlægning af aktiviteter, sammenlægning af landinger, flytning af aktiviteter i nærheden af 
fangstpladserne nævnes sjældent spontant og opfattes til tider som en provokation. Diversificering af 
fiskeriaktiviteter, f. eks. sejlads med turister, anses i almindelighed, undtagen i bestemte zoner, for at være 
af marginal betydning. Omstilling i andre zoner overvejes som regel opmærksomt, men erhvervet mener, at 
der kun vil kunne opnås en begrænset effekt på grund af de få alternativer til de arbejdspladser, der går tabt 
i fiskeriafhængige områder. Hvad angår de foreslåede løsninger kan det bemærkes, at de tager sigte på at 
bevare erhvervet og de eksisterende havne ved hjælp af nye fiskerier, der skal finansieres af støtte til 
forsøgsfiskeri. 
I leddene efter fiskeriet opfattes den idé, at genskabelse af bestandene på mellem eller lang sigt vil føre til 
nye arbejdspladser i sektoren som tvivlsom af erhvervskredsene. Bortset fra de sociale virkninger af 
omstruktureringen opfattes erhvervets interventioner vedrørende de positive virkninger af en vellykket 
omstrukturering for rentabiliteten i sektorens virksomheder og for de europæiske produkters konkurrenceevne 
bestemt ikke som del vigtigste spørgsmål for øjeblikket. 
I løbet af disse høringer om udviklingen i fiskeriaktiviteterne i de fiskeriafhængige områder har erhvervet 
fremhævet dets bekymringers daglige karakter. Sektoren som helhed har anført, at den befinder sig i en 
vanskelig og prekær situation, der efter dens opfattelse berettiger, at der, indtil bestandene eller markedet 
retter sig, tages større hensyn til dens vanskeligheder ved en ændring af bestemmelserne (markedet, adgangen 
til ressourcerne) og ved ydelse af økonomisk støtte til nye investeringer i produktion eller bestræbelser på 
at finde nye ressourcer. 
24 
2. De flerårige udviklingsprogrammer og iværksættelsen heraf 
2.1. Vurdering af den eksisterende ordning 
2.1.1. Bestemmelserne under den fælles fiskeripolitik: kontrol og sanktioner 
Under høringerne har aspekterne vedrørende de mange retsakter under den fælles fiskeripolitik, kontrollen 
herafog sanktionerne i tilfælde af manglende overholdelse stået i centrum for næsten alle debatterne. Nogle 
erhvervskredse mente, at de flerårige udviklingsprogrammer var overflødige, idet de ikke havde nogen 
virkning på sektoren, men de fleste anerkendte, at cl instrument lil overvågning og udvikling af 
flådekapaciteten er nodvendigt på EF-niveau. Mange mener imidlertid, at de har reduceret flåden 
tilstrækkeligt, og at del vil være vanskeligt at gå længere. 
Erhvervet går på denne baggrund ind for en nøje overholdelse af de eksisterende bestemmelser, som de anser 
for tilstrækkelige. Man ønsker en styrkelse af kontrollen, uden hvilken den fælles fiskeripolitik ikke kan have 
nogen virkning. Der insisteres på, at de flerårige udviklingsprogrammer skal udarbejdes med den størst 
mulige gennemsigtighed, og at de skal gælde i samme omfang for alle. For de lande, der ikke overholder de 
flerårige udviklingsprogrammer, foreslår de en nedsættelse af kvoterne og stop for investeringsstøtte. 
2.1.2. De flerårige udviklingsprogrammers mål 
Ophugning af fartøjer anses for det sikreste middel lil at afskaffe EF-flådens overkapacitet, forudsat at de 
ophuggede fartojer ikke erstattes af nye (forvaltning af tilgang/afgang i flåden ved hjælp af licensordninger), 
og at flåden ikke ældes. Eksportstøtte og oprettelse af blandede selskaber betragtes undertiden som faktorer, 
der foroger konkurrencen om fiskerierne. 
2.1.3. Parametrene til måling af de flerårige udviklingsprogrammers mål 
Bestemmelserne for de parametre, der vcdrorcr maskinkraft og undertiden tonnage, er blevet kritiseret som 
en faktor, der hindrer modernisering af (laden med hensyn til sejladsens sikkerhed og overholdelse af 
hygicjncbclingclscrnc eller udnyttelse af produktionen om bord. Det Forenede Kongerige ville forelrække en 
blanding af parametre omfattende både maskinkraft og tonnage (VCU). 
Mange erhvervskredse har kritiseret indførelsen i de flerårige udviklingsprogrammer af mål udtrykt som 
fiskeriindsats, idet det hævdes, at døren hermed åbnes for foranstaltninger til reduktion af fiskeriaktiviteterne 
inden for rammer, der skulle være rent strukturelle. Reduktion af aktiviteten betragtes ikke som 
foranstaltninger med definitiv virkning, og hertil kommer, at det er vanskeligt at gennemføre kontrol. 
Visse erhvervskredse går derimod ind for denne nye metode, som er den eneste, der gør det muligt at 
behandle alsidige flåder. Nogle repræsentanter for producentorganisationer har foreslået, at forbedringen af 
styringen af markedel skulle bygge på en bedre forvaltning af fartøjernes aktivitet, og at denne forvaltning 
skulle indgå i de flerårige udviklingsprogrammer. 
2.2. Nye veje 
2.2.1. Selektive redskaber 
?? 
De fleste fiskere mener, at anvendelse af mere selektive fangstredskaber er ønskelig og kræver økonomisk 
støtte for at udbrede denne anvendelse. De anmoder også om, at virkningen heraf på fiskeriindsatsen 
medregnes i forbindelse med de flerårige udviklingsprogrammer. 
2.2.2. Biologiske hvileperioder 
Erhvervskredsene stiller sig positivt til biologiske hvileperioder og anmoder om, at virkningerne heraf 
medregnes i forbindelse med de flerårige udviklingsprogrammer, eller at der indføres økonomisk 
kompensation for indførelse af sådanne perioder af FIUF. 
2.3. Særlige forhold vedrørende FUP IV 
2.3.1. Hensyntagen til det tekniske fremskridt 
Kun få erhvervsudøvere anerkender nogen virkning heraf. Kommissionens skønnede årlige virkning på 2% 
slottes kun af Danmark, og de andre involverede mener, at virkningen kun sjældent er væsentlig og ofte ikke 
eksisterende. 
2.3.2. Reference 
Der er kun få kom m en tarer til delte punkt. Det synes anerkendt, at fastsættelsen af målene i FUP IV skal tage 
udgangspunkt i de tidligere mål. 
2.3.3. Segmentering 
Erhvervet har vist, at det havde kendskab til parametrene herfor og forstod de bindinger, der er forbundet 
med en mere eller mindre fintmærkende*segmenleringsmetode. Disse udsagn afspejler en relativ tilfredshed 
med det nuværende system, skønt nogen ønsker en mere fintmærkende metode og især fritagelse for straf 
for dem, der placeres i segmenter, som opfylder programmernes mål. 
2.3.4. Faststående redskaber 
Erhvervskredsene har i stort omfang udtalt sig om inddragelse af faststående redskaber og har vist sig delt 
med hensyn til at gøre del. 
2.4. Ledsageforanstaltninger 
2.4.1. Præmier for definitivt og midlertidigt ophør 
Faldet i præmiernes størrelse, efterhånden som fartøjerne bliver ældre (navnlig dem, der er blevet 
moderniseret) er blevet kritiseret på trods af den nylige ændring af forordning 3699/92. Præmierne for 
midlertidigt ophor betragtes som nødvendige, men for vanskeligt opnåelige. 
2.4.2. Præmier for ophør med erhvervsvirksomhed og førtidspensionering 
Disse nye foranstaltninger har ikke givet anledning til mange kommentarer. De ser ud til at blive godt 
modtaget, selv om de ofte kun betragtes som et første skridt i den rigtige retning. 
23 
BILAG VI 
Illustration af beslutningsprocessen vedrørende 
vedtagelsen af FUP IV. 
December 95 
Marts 96 Medlemsstaternes rapporter 
Forberedende rapporter • Socioøkonomisk rapport 
Rapport fra uafhængige 
eksperter 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet 
10.lu ni 1996 Rådets beslutning om fastsættelse af 
etningslinjerne for omstruktureringen af 
sektoren 
Juli - September 
1996 Bilaterale moder Kommissionen/medlemsstaterne for at 
omsætte de af Rådet fastsatte retningslinjer på nationalt plan 
November -
December 1996 / v ; \ \ / 
13 kommissionsbeslutninger om vedtagelse 
af FUP IV 
0# 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 203 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 
Katalognummcr : CB-CO-96-214-DA-C 
ISBN 92-78-03876-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
1$