EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 15.6.2016 COM(2016) 388 final 2016/0182(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af et EU-program til støtte for særlige aktiviteter, der styrker inddragelsen af forbrugere og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelser i Unionens politikudformning inden for finansielle tjenesteydelser, for perioden 2017-2020 (EØS-relevant tekst) {SWD(2016) 196 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål I 2007 førte den finansielle og økonomiske krise til, at tilliden blandt slutbrugere af finansielle tjenesteydelser, og navnlig forbrugere på området finansielle tjenesteydelser, blev svækket. De europæiske lovgivere mente derfor, at der på systematisk og passende vis skulle tages hensyn til betænkeligheder hos forbrugere og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelser for at genopbygge borgernes tillid til den finansielle sektors sunde grundlag. Forbrugere af finansielle tjenesteydelser omfatter en bred vifte af fysiske personer, der bruger eller efterspørger finansielle tjenesteydelser, herunder private investorer, sparere, forsikringstagere, medlemmer af pensionskasser og låntagere. Selv om dette forslag først og fremmest har fokus på forbrugerne, kan dets målsætninger også være relevante for andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelser, som bruger eller efterspørger finansielle tjenesteydelser til formål som er led i erhvervsmæssig virksomhed. Den Europæiske Union har truffet en række foranstaltninger for at sikre, at forbrugeres og andre slutbrugeres synspunkter bliver hørt, navnlig med i) oprettelsen af Financial Services Users Group (FSUG) i 2010, som fungerer som et forum, hvor repræsentanter for aktører uden for sektoren jævnligt informeres om de politikspørgsmål vedrørende finansielle tjenesteydelser, der er under udvikling, og opfordres til at fremsætte deres synspunkter samt give udtryk for eventuelle indvendinger mod og komme med forslag til de påtænkte lovgivningsmæssige initiativer, og ii) systematisk inddragelse af repræsentanter for forbruger- og civilsamfundsorganisationer i de forskellige ekspertgrupper, som er nedsat for at bistå Kommissionen og ESA i deres arbejde på området for finansielle tjenesteydelser. Kommissionen havde også peget på mangel på ressourcer og specialiseret ekspertviden hos de organisationer, der repræsenterer disse aktører, som en hindring for deres aktive deltagelse i debatterne om Unionens politikudformning for finansielle tjenesteydelser. Forbrugerorganer samt civilsamfundsorganisationer havde ikke tilstrækkelige ressourcer til at dække en bred vifte af ofte meget tekniske emner og bidrage med relevant input til Unionens politikudformning med hensyn til finansielle tjenesteydelser. Dette var utilfredsstillende, fordi Kommissionen ikke kunne udnytte den bredest mulige vifte af synspunkter og input, og af nogle civilsamfundsorganisationer blev opfattet som uretmæssigt påvirket af bidrag fra sektoren. På baggrund af dette iværksatte Kommissionen i slutningen af 2011 et pilotprojekt, der skulle yde tilskud for at støtte udviklingen af et finansielt ekspertisecenter til gavn for slutbrugere og aktører uden for sektoren og styrke deres kapacitet til at deltage i Unionens politikudformning inden for finansielle tjenesteydelser. Efter flere på hinanden følgende åbne indkaldelser af forslag ydede Kommissionen driftstilskud til to almennyttige organisationer med base i Bruxelles, nemlig Finance Watch og Better Finance, mellem 2012 og 2015. Disse to almennyttige organisationer beskæftigede sig i denne periode hovedsagelig med forskningsarbejde, politikanalyser, fortalervirksomhed og kommunikationsaktiviteter. Der blev i 2015 foretaget en evaluering af pilotprojektet og den efterfølgende forberedende foranstaltning for at træffe beslutning om de mulige yderligere skridt på dette område. Evalueringen konkluderede, at generelt set var pilotprojektets og den forberedende foranstaltnings politikmålsætninger blevet opfyldt. Dog blev det i evalueringen understreget, at ingen af organisationerne var finansielt bæredygtige uden EU-finansiering trods bestræbelser på at diversificere deres ressourcer i løbet af disse tre år. Et stop for finansiering fra 2017 ville få organisationerne til kraftigt at reducere eller endog ophøre med deres aktiviteter, hvilket ville have betydet, at politikmålsætningerne ikke længere kunne nås. Ligeledes ville en reduktion i niveauet for medfinansiering være risikabel, eftersom begge organisationer ville blive nødt til straks at skære ned på personalet, hvilket ville begrænse deres aktiviteter allerede i 2017 og sandsynligvis standse dem ret hurtigt. Medfinansiering af disse tilskudsmodtagere efter samme princip som i 2017 er den eneste mulighed, der kan sikre, at alle de resultater og virkninger, der ifølge evalueringsresultaterne er blevet skabt siden 2012, vil kunne fortsætte. Dette vil gøre det muligt i endnu højere grad at inddrage forbrugere, andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelser og aktører, der repræsenterer deres interesser, i Unionens politiske beslutningstagning i den finansielle sektor. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område Dette EU-program vil supplere eksisterende politikinitiativer, f.eks. de aktiviteter, der siden 2010 er gennemført af Financial Services User Group (FSUG) eller af andre ekspertgrupper nedsat for at hjælpe Kommissionen eller de europæiske tilsynsmyndigheder (f.eks. ESA's interessentgrupper) med Unionens politikudformning på området for finansielle tjenesteydelser. Dette EU-program vil supplere eksisterende EU-politik på forbrugerområdet. Ved at bidrage til en bedre informeret og mere afbalanceret EU-politikudformning i den finansielle sektor og ved at tilvejebringe bedre kommunikation med offentligheden om europæisk finansiel regulering vil dette program genopbygge borgernes tillid til det europæiske finansielle system. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Retsgrundlaget er traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 169, stk. 2, litra b). Det foreslåede EU-program vil bidrage til at sikre et højt beskyttelsesniveau og til at sætte forbrugerne i centrum for det indre marked for finansielle tjenesteydelser ved at støtte og supplere medlemsstaternes politikker gennem bestræbelser på at sikre, at EU-borgerne fuldt ud kan udnytte fordelene ved det indre marked, og at deres juridiske og økonomiske interesser i den forbindelse tilgodeses og forsvares på passende vis. I overensstemmelse med Kommissionens lovgivningspolitik, som blev vedtaget som led i den flerårige finansielle ramme, foreslås dette finansieringsprogram i form af en forordning. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) EU-programmet giver mulighed for at medfinansiere aktiviteter, der gennemføres af to tilskudsmodtagere og har til formål at styrke inddragelsen af forbrugere og andre slutbrugere samt aktører, der repræsenterer deres interesser, inden for finansielle tjenesteydelser. Forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union, da målene ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor bedre kan gennemføres på EU-plan på grund af foranstaltningens omfang og virkninger. Navnlig blev EU-merværdien ved det tidligere pilotprojekt og den tidligere forberedende foranstaltning vurderet positivt i evalueringen: Nationale organisationer, der beskæftiger sig med alle former for forbrugerspørgsmål, mangler teknisk ekspertviden og kan ikke dække den brede vifte af politikområder med relation til finansielle tjenesteydelser. Endvidere er der ikke identificeret andre lignede organisationer på EU-plan.

•Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. Som det fremgår af den forudgående evaluering, der ledsager Kommissionens forslag til finansieringsforordningen, går nærværende forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at fastholde de følger og virkninger, der hidtil er opnået ved hjælp af det tidligere pilotprojekt og den tidligere forberedende foranstaltning. Der fremsættes forslag om finansiering til to veldefinerede tilskudsmodtagere, hvis aktiviteter, resultater og indvirkning blev evalueret i 2015. Inden for de nuværende institutionelle rammer vil de nye finansieringsordninger sikre stabil, sund og passende finansiering, således at politikmålsætningerne kan nås. Der ydes finansiel støtte i overensstemmelse med betingelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 af 29. oktober 2012 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. •Valg af retsakt Med henblik på oprettelsen et EU-program til støtte for særlige aktiviteter, der styrker inddragelsen af forbrugere og andre slutbrugere samt aktører, der repræsenterer deres interesser, i Unionens politikudformning inden for finansielle tjenesteydelser, er den mest hensigtsmæssige retsakttype på grundlag af artikel 169, stk. 2, litra b), en forordning. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer af gældende lovgivning I overensstemmelse med den efterfølgende evaluering mener Kommissionen, at de fastsatte målsætninger for pilotprojektet og den efterfølgende forberedende foranstaltning generelt er nået. Den overordnede målsætning om at udvikle et europæisk finansielt ekspertisecenter er opfyldt, idet der er oprettet to ekspertisecentre, som supplerer hinanden. De aktiviteter, som er gennemført af begge tilskudsmodtagere, har bidraget til, at de europæiske politiske beslutningstagere har fået kendskab til andre synspunkter end dem, som den finansielle sektor fremførte i denne periode, og det er lykkedes at formidle disse synspunkter til den brede offentlighed. Både Finance Watch og Better Finance har været i tæt kontakt med Unionens politiske beslutningstagere siden 2012, hvilket deres deltagelse i flere møder og høringer i nationale parlamenter eller i Europa-Parlamentet er et bevis på. Deres ekspertviden, som de har delt i en række publikationer og høringsbesvarelser, gjorde, at de kunne bidrage med andre synspunkter til den offentlige debat. Endelig har de begge udviklet en effektiv kommunikationskapacitet, som gjorde det muligt at informere deres medlemmer og også den brede offentlighed om vigtige spørgsmål i den finansielle sektor. Finance Watch og Better Finance har arbejdet på forskellige politikområder og har fokuseret på forskellige målgrupper, men sammen har de gennem deres aktiviteter dækket det meste af Unionens politiske dagsorden på det finansielle område siden 2012. Finance Watch blev oprettet takket være disse EU-tilskud og modtog 3,04 mio. EUR i finansielle bidrag mellem 2012 og 2014. Ifølge vurderingen er dens organisation, personale og aktiviteter meget relevante for opnåelse af målsætningerne for pilotprojektet og den forberedende foranstaltning. Finance Watch havde et klart fokus på dagsordenen for finansiel reform efter krisen og dækkede en væsentlig del af Unionens politiske dagsorden mellem 2012 og 2014. Den ekspertviden, der blev ydet i den pågældende periode, (forskningsrapporter, holdningspapirer, høringsbesvarelser og pressemeddelelser) er generelt blev godt modtaget. På kommunikationssiden har Finance Watch oprettet et særligt websted, formået at opretholde en relativt stærk medietilstedeværelse og organiseret to årlige konferencer på højt plan siden 2012. Organisationen blev opfattet som mindre effektiv med hensyn til at øge slutbrugeres og forbrugeres kapacitet i Unionens beslutningstagning i den finansielle sektor, og dette kunne kædes sammen med dens heterogene medlemssammensætning (lav indflydelse uden for Bruxelles). Dens årlige budget var i gennemsnit på 1,8 mio. EUR, og mindst to tredjedele af ressourcerne var afsat til at ansætte højt kvalificeret personale (14 personer) til gennemførelse af dens aktiviteter. Organisationens omkostninger pr. resultat (publikationer, arrangementer og møder, kommunikation) blev vurderet som stabile mellem 2012 og 2014. Better Finance modtog 0,90 mio. EUR i driftstilskud i løbet af en treårig periode. Det lykkedes organisationen at oprette et finansielt ekspertisecenter, der først og fremmest fokuserer på private investorers, individuelle aktionærers, spareres og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelsers interesser i overensstemmelse med dens medlemsgrundlag og begrænsede ressourcer. Better Finances organisation, medlemmer og aktiviteter er blevet vurderet som meget relevante for målsætningerne for pilotprojektet på specifikke politikområder. Dens sekretariat blev dog bedømt som værende ret sårbart og lille (5 ansatte), der var et begrænset antal finansielle eksperter og vanskeligheder med at fastholde stabile ressourcer. Hvad angår dens faktiske indvirkning på Unionens politiske beslutningstagning blev organisationen blandt politiske beslutningstagere i Bruxelles anset for effektiv i en række specifikke sager og måske i endnu højere grad blandt de europæiske tilsynsmyndigheder for så vidt angår lovgivning på andet og tredje niveau. Takket være Unionens driftstilskud kunne Better Finance effektivt øge sit kommunikationspotentiale gennem udvikling af et professionelt websted og ansættelse af særligt personale. Forskningsarbejdet fokuserede i den pågældende periode hovedsagelig på pensioner. Siden 2012 har begge tilskudsmodtagere fået finansieret op til 60 % af deres støtteberettigede omkostninger ved hjælp af EU-tilskud, og de er fortsat stærkt afhængige af EU-finansiering. Trods en løbende indsats lykkedes det kun for Finance Watch at tiltrække én anden stabil og betydelig donor, Adessium Foundation, hvis bidrag ikke er bekræftet efter 2016. Det er ikke sandsynligt, at Finance Watchs medlemmer vil kompensere dette tab. Situationen synes endnu værre for Better Finance. Ud over tilskuddet har organisationen i den evaluerede periode (2012-2014) modtaget et betydeligt og tilbagevendende bidrag fra et af sine medlemmer. Den store nedsættelse af dette bidrag i 2015 kan vise sig at være en trussel mod Better Finances levedygtighed. Endelig konkluderede evalueringen med hensyn til den EU-merværdi, som pilotprojektet og den forberedende foranstaltning har bidraget med, at begge organisationer afgjort har tilført merværdi til Unionens politiske beslutningstagning på området for finansielle tjenesteydelser. På EU-plan er der nogle få organisationer, der repræsenterer forbrugernes generelle interesse, og der er ingen civilsamfundsorganisationer, der fokuserer specifikt på den finansielle sektor og dens regulering. Mellem 2012 og 2014 gav ingen alternativer til Finance Watch og Better Finance sig til kende i forbindelse med de årlige indkaldelser af forslag. Vurderingen fastslog, at begge organisationer gennem deres foranstaltninger har tilført merværdi via deres nationale medlemmers aktiviteter og har gavnet europæiske slutbrugere på en måde, som nationale grupper, der taler forbrugernes sag, ikke har været i stand til. •Høringer af interesserede parter Den efterfølgende evaluering inkluderede en målrettet høring omfattende en onlineundersøgelse og målrettede interview med alle relevante aktører: –alle tilskudsmodtagere (både organisationer og enkeltpersoner) –en række politiske beslutningstagere, herunder medlemmer af Europa-Parlamentet (hovedsagelig fra ECON-udvalget), ansatte i Europa-Kommissionen (FISMA og JUST), repræsentanter fra de tre europæiske tilsynsmyndigheder og repræsentanter fra de nationale myndigheder –donorer og andre kilder til finansiering af tilskudsmodtagerne –forbrugerorganisationer –repræsentanter fra banksektoren –finansielle eksperter –tænketanke inden for den finansielle sektor.

•Konsekvensanalyse På baggrund af konklusionerne i den nylige efterfølgende evaluering af det tidligere pilotprojekt og den tidligere efterfølgende forberedende foranstaltning - inklusive resultaterne af den målrettede høring, der blev gennemført i forbindelse hermed - samt det nye EU-programs begrænsede omfang, blev det besluttet, at forslaget til et retsgrundlag skulle ledsages af en forudgående evaluering i henhold til finansforordningen. Der blev derfor ikke foretaget en konsekvensanalyse i forbindelse med dette forslag. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Den foreslåede forordning vil resultere i et program, der løber i perioden 2017-2020 med et samlet budget på højst 6 000 000 EUR til støtte for aktiviteter, der gennemføres af Finance Watch og Better Finance. Dette program efterfølger et pilotprojekt (2012-2013) og en forberedende foranstaltning (2014-2016). Dette forslags virkninger for budgettet fremgår af finansieringsoversigten i bilaget. 2016/0182 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af et EU-program til støtte for særlige aktiviteter, der styrker inddragelsen af forbrugere og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelser i Unionens politikudformning inden for finansielle tjenesteydelser, for perioden 2017-2020 (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 169, stk. 2, litra b), under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Unionen bidrager til at sikre et højt niveau for forbrugerbeskyttelse og til at sætte forbrugerne i centrum for det indre marked ved at støtte og supplere medlemsstaternes politikker med henblik på at sikre, at EU-borgerne fuldt ud kan udnytte fordelene ved det indre marked, og at deres juridiske og økonomiske interesser i den forbindelse tilgodeses og forsvares på passende vis. En velfungerende og pålidelig sektor for finansielle tjenesteydelser er en af hovedhjørnestenene i det indre marked. Dette kræver solide rammer for regulering og overvågning, som på én og samme tid sikrer finansiel stabilitet og fokuserer på at støtte en bæredygtig økonomi. Samtidig bør forbrugere og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelser, herunder private investorer, sparere, forsikringstagere, medlemmer af pensionskasser, individuelle aktionærer, låntagere eller SMV'er, sikres et højt beskyttelsesniveau. (2)Den finansielle og økonomiske krise har bevirket, at tilliden, navnlig blandt forbrugere og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelser, har været svækket siden 2007. For at genopbygge borgernes tillid til den finansielle sektors sunde grundlag er det derfor vigtigt at styrke inddragelsen af forbrugere og andre slutbrugere samt aktører, der repræsenterer deres interesser, i Unionens beslutningsproces i den finansielle sektor. (3)For at nå dette mål iværksatte Kommissionen i slutningen af 2011 et pilotprojekt, der skulle yde tilskud for at støtte udviklingen af et finansielt ekspertisecenter til gavn for forbrugere, andre slutbrugere og aktører, der repræsenterer deres interesser, og for at styrke deres kapacitet til at deltage i Unionens politikudformning inden for finansielle tjenesteydelser. De vigtigste politikmålsætninger var at sikre, at Unionens beslutningstagere, når de iværksætter ny lovgivning, får kendskab til andre synspunkter end dem, som fagfolk i den finansielle sektor fremfører, at den brede offentlighed bliver bedre oplyst om vigtige spørgsmål vedrørende finansiel regulering, og at forbrugernes deltagelse i Unionens beslutningstagning på området for finansielle tjenesteydelser styrkes, hvilket skulle føre til en velafbalanceret lovgivning. (4)Som følge heraf ydede Kommissionen mellem 2012 og 2015 via en åben indkaldelse af forslag driftstilskud til to almennyttige enheder, Finance Watch og Better Finance. Disse tilskud blev ydet i henhold til et pilotprojekt i to år, 2012 og 2013, og en forberedende foranstaltning siden 2014. Da en forberedende foranstaltning kan anvendes i op til tre år, er det nødvendigt med en retsakt for at fastlægge et retsgrundlag for finansiering af sådanne foranstaltninger i 2017.

(5)Finance Watch blev oprettet i 2011 som en international almennyttig forening i henhold til belgisk lovgivning. Dens opgave er at forsvare civilsamfundets interesser i den finansielle sektor. Takket være EU-tilskud lykkedes det på kort tid Finance Watch at samle et kvalificeret hold af eksperter, som kan gennemføre undersøgelser, politikanalyser og kommunikationsaktiviteter vedrørende for finansielle tjenesteydelser. (6)Better Finance er et resultat af successive omorganiseringer og rebranding af eksisterende europæiske sammenslutninger af investorer og aktionærer siden 2009. Takket være EU-tilskud har organisationen formået at oprette et finansielt ekspertisecenter, der først og fremmest fokuserer på forbrugernes, individuelle investorers, individuelle aktionærers, spareres og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelsers interesser i overensstemmelse med Better Finances medlemsgrundlag. (7)Evalueringen af pilotprojektet og den efterfølgende forberedende foranstaltning, der blev gennemført i 2015, konkluderede, at politikmålsætningerne generelt var blevet opfyldt. Finance Watch og Better Finance har arbejdet på politikområder, der supplerer hinanden, og har haft forskellige målgrupper. Sammen har de gennem deres aktiviteter dækket det meste af Unionens politiske dagsorden på det finansielle område siden 2012. (8)Begge organisationer har tilført merværdi både til deres nationale medlemmers aktiviteter og til Unionens forbrugere på en måde, som nationale grupper, der taler forbrugernes sag, ikke har været i stand til. Nationale organisationer, der beskæftiger sig med alle former for forbrugerspørgsmål, mangler teknisk ekspertviden på politikområder med relation til finansielle tjenesteydelser. Desuden er der hidtil ikke identificeret andre lignede organisationer på EU-plan. Evalueringen viste også, at ingen andre ansøgere har reageret på de årlige indkaldelser af forslag siden 2012, hvilket synes at vise, at ingen andre organisationer i øjeblikket er i stand til at udføre lignende EU-dækkende aktiviteter. (9)Trods en løbende indsats lykkedes det imidlertid ikke for nogen af organisationerne at tiltrække stabil og væsentlig finansiering fra andre donorer, som er uafhængige af den finansielle sektor, og de er derfor fortsat stærkt afhængige af EU-finansiering. Medfinansiering fra Unionen er derfor påkrævet for at sikre de ressourcer, der er nødvendige for at nå de ønskede politikmålsætninger i de kommende år, og tilvejebringe finansiel stabilitet hos disse organisationer, der hidtil har formået at igangsætte deres aktiviteter på kort tid. Det er derfor nødvendigt at oprette et EU-program for perioden 2017-2020 til støtte for Finance Watchs og Better Finances aktiviteter ("programmet"). (10)Ved fortsat at finansiere Finance Watch og Better Finance i perioden 2017-2020 efter samme princip som for den forberedende foranstaltning sikres det, at de positive virkninger af disse organisationers aktiviteter, som indtil nu er blevet vurderet, fastholdes. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet bør baseres på de gennemsnitlige omkostninger, som hver tilskudsmodtager rent faktisk har afholdt mellem 2012 og 2015. Medfinansieringssatsen bør forblive uændret. (11)Mellem 2012 og 2015 blev de to organisationer medfinansieret ved hjælp af driftstilskud. I 2016 blev det besluttet at yde aktivitetstilskud i stedet, da aktivitetstilskud sikrer bedre kontrol med Unionens budgetudgifter. (12)Ved denne forordning bør der fastlægges en finansieringsramme for hele programmets varighed, der udgør det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning. (13)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tildeles gennemførelsesbeføjelser med hensyn til fastlæggelse af de årlige arbejdsprogrammer. (14)Hvert år inden den 31. december bør hver tilskudsmodtager indsende en beskrivelse af de aktiviteter, der er planlagt for det kommende år for at opfylde programmets politikmålsætninger. Disse aktiviteter bør beskrives detaljeret, herunder deres målsætninger, forventede resultater og virkninger, anslåede omkostninger og tidsramme samt relevante indikatorer til vurdering heraf. (15)Der ydes finansiel støtte i overensstemmelse med betingelserne i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012. (16) Unionens finansielle interesser bør beskyttes gennem passende foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, blandt andet forebyggelse, opsporing og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af tabte, uretmæssigt udbetalte eller ukorrekt anvendte midler samt i givet fald administrative og finansielle sanktioner. (17)Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde 1.Der oprettes hermed et EU-program ("programmet") for perioden fra den 1. januar 2017 til den 31. december 2020 med henblik på at støtte aktiviteter hos de organisationer, der er omhandlet i artikel 3, og som bidrager til at opfylde Unionens politikmålsætninger med hensyn til at styrke inddragelsen af forbrugere og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelser samt aktører, der repræsenterer deres interesser, i Unionens politikudformning inden for finansielle tjenesteydelser. 2.Programmet omfatter følgende aktiviteter: a)forskningsaktiviteter, herunder produktion af egen forskning, data og ekspertviden b)bevidstgørelses- og formidlingsaktiviteter, bl.a. rettet mod et bredt publikum af ikke-eksperter c)aktiviteter, der styrker interaktionen mellem medlemmerne af de organisationer, der er omhandlet i artikel 3, samt fortaleraktiviteter, der støtter disse medlemmers holdning på EU-plan.

Artikel 2

Mål 1.Programmet tager sigte på at: a)styrke deltagelsen for så vidt angår forbrugere og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelser samt aktører, der repræsenterer deres interesser, i politikudformningen på området for finansielle tjenesteydelser b)bidrage til information af forbrugere og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelser samt aktører, der repræsenterer deres interesser, om vigtige spørgsmål vedrørende regulering af den finansielle sektor. 2.Målsætningerne i stk. 1 skal overvåges navnlig gennem en årlig beskrivelse af de foranstaltninger, som programmets tilskudsmodtager har iværksat, og en årlig aktivitetsrapport, som skal omfatte kvantitative og kvalitative indikatorer for hver aktivitet, som tilskudsmodtagerne har planlagt og gennemført. Artikel 3

Tilskudsmodtagere 1.Finance Watch og Better Finance er programmets tilskudsmodtagere ("tilskudsmodtagere"). 2.For at være omfattet af programmet skal disse tilskudsmodtagere vedblive med at være ikke-statslige almennyttige retlige enheder, som er uafhængige af industrielle, kommercielle eller erhvervsmæssige interesser. De må ikke have andre modstridende interesser, og de repræsenterer gennem deres medlemmer EU-forbrugeres og andre slutbrugeres interesser på området finansielle tjenesteydelser. Kommissionen sikrer, at disse kriterier til stadighed overholdes i hele programmets løbetid, ved at medtage dem i de årlige arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 7, og ved årligt at vurdere, om tilskudsmodtagerne opfylder disse kriterier inden tildelingen af aktivitetstilskuddene, der er omhandlet i artikel 4. 3.Hvis de to tilskudsmodtagere, der er omhandlet i stk. 1, fusionerer, bliver den deraf følgende retlige enhed programmets tilskudsmodtager. Artikel 4

Ydelse af tilskud Finansiering i henhold til programmet ydes i form af aktivitetstilskud, der tildeles på årsbasis, og skal være baseret på forslag, der er indsendt af tilskudsmodtagerne i overensstemmelse med artikel 7. Artikel 5

Gennemsigtighed Det skal i meddelelser eller publikationer vedrørende en foranstaltning, som en tilskudsmodtager har iværksat, og som er finansieret i henhold til programmet, fremgå, at tilskudsmodtageren har modtaget støtte fra Unionens budget. Artikel 6

Finansielle bestemmelser 1.Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden fra den 1. januar 2017 til den 31. december 2020 fastsættes til højst 6 000 000 EUR i løbende priser. 2.De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for den flerårige finansielle ramme. Artikel 7

Programmets gennemførelse 1.Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. 2.For at være omfattet af programmet skal tilskudsmodtagerne hvert år inden den 31. december forelægge Kommissionen et forslag, der beskriver de i artikel 1 omhandlede aktiviteter, der er planlagt for det følgende år. 3.Kommissionen vedtager årlige arbejdsprogrammer til gennemførelse af programmet. Disse årlige arbejdsprogrammer skal indeholde de tilsigtede mål, de forventede resultater af de foranstaltninger, som tilskudsmodtagerne har iværksat, gennemførelsesmetoden for disse foranstaltninger og det samlede udgiftsbeløb for iværksættelsen af disse foranstaltninger. De skal endvidere indeholde en beskrivelse af de foranstaltninger, der skal finansieres, en angivelse af det beløb, der bevilges til hver enkelt foranstaltning og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. For så vidt angår aktivitetstilskud skal de årlige arbejdsprogrammer indeholde prioriteter og væsentlige tildelingskriterier Den maksimale medfinansieringssats er 60 % af de støtteberettigede omkostninger.

4.Kommissionen vedtager de årlige arbejdsprogrammer ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Artikel 8

Beskyttelse af Unionens finansielle interesser 1.Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at EU's finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktiviteter, der finansieres i henhold til denne forordning; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige forhold, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved tilbagesøgning af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning. 2.Kommissionen, eller dens befuldmægtigede, og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler i henhold til programmet. 3.Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU’s finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering. 4.Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage en sådan kontrol og inspektion på stedet, uden at dette griber ind i stk. 1, 2 og 3. Hvis gennemførelsen af en foranstaltning er helt eller delvist uddelegeret eller subdelegeret, eller hvis den kræver, at der indgås en indkøbskontrakt, eller at der ydes finansiel støtte til en tredjepart, skal tilskudsaftalen eller -afgørelsen omfatte tilskudsmodtagerens forpligtelse til at kræve, at en eventuel involveret tredjepart udtrykkeligt accepterer disse beføjelser, der er tildelt Kommissionen, Revisionsretten og OLAF. Artikel 9

Evaluering 1.Kommissionen sender senest 12 måneder inden programmets afslutning en evalueringsrapport til Europa-Parlamentet og Rådet om, hvorvidt programmet har opfyldt sine målsætninger. Denne rapport skal indeholde en undersøgelse af, om programmet overordnet set har været relevant og har tilført merværdi, hvor effektivt og virkningsfuldt det er gennemført, og hvor effektive tilskudsmodtagernes resultater har været hver for sig og tilsammen, ud fra i hvor høj grad målene i artikel 2 er nået. 2.Rapporten fremsendes til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg til orientering. Artikel 10

Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den . På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et EU-program til støtte for særlige aktiviteter, der styrker inddragelsen af forbrugere og andre slutbrugere af finansielle tjenesteydelser i Unionens politikudformning inden for finansielle tjenesteydelser, for perioden 2017-2020 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen

Politikområde: 12.02 Finansielle tjenesteydelser og kapitalmarkeder Aktivitet: Finansielle tjenesteydelser og kapitalmarkeder 1.3.Forslagets/initiativets art ◻ Forslaget/initiativet vedrører en ny foranstaltning X Forslaget/initiativet vedrører en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning ◻ Forslaget/initiativet vedrører en forlængelse af en eksisterende foranstaltning ◻ Forslaget/initiativet vedrører omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning 1.4.Mål 1.4.1.Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører Støtte til aktiviteter, der skal styrke forbrugernes og andre slutbrugeres inddragelse i Unionens politikudformning inden for finansielle tjenesteydelser. 1.4.2.Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikke mål: Styrke deltagelsen for så vidt angår forbrugere og andre slutbrugere samt andre aktører, der repræsenterer deres interesser, i politikudformningen inden for finansielle tjenesteydelser. Bidrage til information af forbrugere og andre slutbrugere samt aktører, der repræsenterer deres interesser, om vigtige spørgsmål vedrørende regulering af den finansielle sektor. Berørte ABM/ABB-aktiviteter: 12. Finansielle tjenesteydelser og kapitalmarkeder 1.4.3.Forventede resultater og virkninger Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen. De virkninger, der blev vurderet i forbindelse med den efterfølgende evaluering af pilotprojektet og den forberedende foranstaltning, forventes at blive fastholdt:

- styrke forbrugeres og andre slutbrugeres stemme i den europæiske finansielle regulering og dermed sikre en velafbalanceret EU-lovgivning - udvikle et stærkt redskab til kommunikation med europæiske slutbrugere. 1.4.4.Virknings- og resultatindikatorer Angiv indikatorerne til kontrol af forslagets/initiativets gennemførelse. Indikatorer for forskningsaktiviteter: kvantitative og kvalitative indikatorer som f.eks.: - antal og type forskningsaktiviteter, omfattede emner - formidlingsstrategi - peerevalueringer. Indikatorer for bevidstgørelses- og formidlingsaktiviteter: kvantitative og kvalitative indikatorer som f.eks.: - antal og type organiserede offentlige arrangementer (f.eks. konferencer på højt plan), omfattede emner, deltagernes evaluering af arrangementet - trafik på webstedet, herunder fra medlemmers side - alle relevante kvantitative indikatorer for sociale medier - pressedækning, herunder antal interview og radio- og tv-dækning, omfattede emner. Indikatorer for fortaleraktiviteter, der fremmer Finance Watch- og Better Finance-medlemmernes interaktion og holdning: kvantitative og kvalitative indikatorer som f.eks.: - antal møder med EU's politiske beslutningstagere, deltagelse i høringer - koordinering med medlemmer af Finance Watch og Better Finance, modtagne bidrag, arbejdsgrupper med medlemmer. 1.5.Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1.Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt Et pilotprojekt og en forberedende foranstaltning kan kun anvendes i et begrænset tidsrum. For at sikre, at de indtil nu opnåede resultater og vurderede virkninger fastholdes, er en lovgivningsramme, der tilvejebringer finansiering af de samme aktiviteter, den eneste vej frem.



1.5.2.Merværdien ved en indsats fra EU's side EU-merværdien ved det tidligere pilotprojekt og den tidligere forberedende foranstaltning blev vurderet positivt i den efterfølgende evaluering: Nationale organisationer, der beskæftiger sig med alle former for forbrugerspørgsmål, mangler teknisk ekspertviden og kan ikke dække den brede vifte af politikområder med relation til finansielle tjenesteydelser. Desuden er der ikke identificeret andre lignende organisationer på EU-plan. Forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union, da målene ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor bedre kan gennemføres på EU-plan på grund af foranstaltningens omfang og virkninger. 1.5.3.Erfaringer fra lignende foranstaltninger I den efterfølgende evaluering af det tidligere pilotprojekt og den tidligere forberedende foranstaltning blev det vurderet, at politikmålsætningerne fastsat ved udgangen af 2011 generelt er blevet opfyldt. For at sikre, at de hidtil vurderede positive virkninger fastholdes, er det derfor nødvendigt at fortsætte med at finansiere de samme aktiviteter efter samme princip. 1.5.4.Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning Dette EU-program vil supplere eksisterende politikinitiativer, f.eks. de aktiviteter, der siden 2010 er gennemført af Financial Services User Group (FSUG) eller af andre ekspertgrupper nedsat for at hjælpe Kommissionen eller de europæiske tilsynsmyndigheder (f.eks. ESA's interessentgrupper) med Unionens politikudformning inden for finansielle tjenesteydelser. Dette EU-program vil supplere eksisterende EU-politik på forbrugerområdet. Ved at bidrage til at styrke forbrugeres og andre slutbrugeres inddragelse i Unionens politikudformning i den finansielle sektor og ved at tilvejebringe bedre kommunikation med offentligheden om disse spørgsmål vil dette program medvirke til, at forbrugere og slutbrugere på dette område bliver bedre repræsenteret og i højere grad kan tilkendegive deres interesser, således at borgernes tillid til det europæiske finansielle system kan genopbygges. 1.6.Varighed og finansielle virkninger X Forslag/initiativ af begrænset varighed

–X Forslag/initiativ gældende fra 1.1.2017 til 31.12.2020 –X Finansielle virkninger fra 2017 til 2021 ◻ Forslag/initiativ af ubegrænset varighed –Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ –derefter gennemførelse i fuldt omfang. 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) X Direkte forvaltning ved Kommissionen –X i dens tjenestegrene inklusive dens personale i EU's delegationer –◻ i gennemførelsesorganer ◻ Delt forvaltning i samarbejde med medlemsstaterne ◻ Indirekte forvaltning ved at overlade budgetgennemførelsesopgaver til: –◻ tredjelande eller organer, som tredjelande har udpeget –◻ internationale organisationer og deres organer (angives nærmere) –◻ Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond –◻ de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 208 og 209 –◻ offentligretlige organer –◻ privatretlige organer, der har fået overdraget samfundsopgaver, forudsat at de stiller tilstrækkelige finansielle garantier –◻ privatretlige organer, undergivet lovgivningen i en medlemsstat, som har fået overdraget gennemførelsen af et offentlig-privat partnerskab, og som stiller tilstrækkelige finansielle garantier –◻ personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke aktioner i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er udpeget i den relevante basisretsakt. –Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger".

2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering Angiv hyppighed og betingelser. For begge tilskudsmodtagere: statusrapporter og endelige rapporter 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1.Konstaterede risici Der er risiko for, at de operationelle mål ikke opfyldes hvis kvaliteten af tilskudsmodtagernes resultater ikke er i overensstemmelse med de oprindelige mål som beskrevet i de årlige forslag. Det kan være en trussel for EU's finansielle interesser og ry, hvis det ikke lykkes for Kommissionens tjenestegrene at udpege de udgifter, der ikke er støtteberettigede. 2.2.2.Oplysninger om det interne kontrolsystem Der er risiko for ikke at opfylde de operationelle mål: – Tilskudsmodtagerne anmodes om at indsende en årlig rapport i overensstemmelse med de årlige forslags individuelle mål og i tråd med retningslinjerne i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget. – De ansvarlige operationelle enheder i GD FISMA har regelmæssig kontakt med tilskudsmodtagerne. Eventuel trussel mod EU's finansielle interesser: – Kontrolprocedurer i forbindelse med bevilling af tilskud og udbetalinger i GD FISMA følger det forbedrede finansielle kredsløb og omfatter skrivebordskontrol af relevante støttedokumenter, herunder midtvejsrapporter og endelige rapporter, reviderede regnskaber og særlige dokumenter, som generaldirektoratet har anmodet om. Disse kontrolprocedurer dokumenteres på tjeklister, der systematisk udfyldes af alle aktører inden for de respektive finansielle transaktioner (OIA, OVA, OVA2, FIA, FVA, FVA2 og AO), herunder de kontrolprocedurer, der udføres af generaldirektoratets egen finansielle enhed for finansielle og juridiske anliggender for at kunne stemple sagen "Godkendt til betaling". – Den finansielle enhed i generaldirektoratet udfører systematisk kontrol på stedet for den enkelte tilskudsmodtager med en omfattende test af et udsnit af transaktionerne for at vurdere tilskudsmodtagernes finansielle og interne kontrolsystem og give AO yderligere sikkerhed med hensyn til den tilstrækkelige beskyttelse af EU's finansielle interesser. 2.2.3.Anslåede omkostninger og fordele ved kontrollen samt forventet fejlrisiko Den maksimale fejlprocent vil forblive under 2 %. Omkostningerne ved kontrolprocedurerne vil være under 0,5 FTE eller 67 000 EUR pr. år. Fordelen ved kontrolprocedurerne vil være, at hele det årlige bevilgede beløb bruges hensigtsmæssigt og følger princippet om sund økonomisk forvaltning. 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder

Angiv eksisterende eller påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger. Forbedret finansielt kredsløb med forudgående kontrol både af den operationelle og den finansielle side. Regelmæssig gennemgang af modtagernes regnskaber, årsrapporter og revisionsattester. Regelmæssig kontrol på stedet for at kontrollere finansielle systemer og kontrolprocedurer. 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme Eksisterende udgiftsposter i budgettet: ikke relevant Nye budgetposter, som der er søgt om I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme Budgetpost Udgiftens art Bidrag 12.0202

Styrkelse af forbrugeres og andre slutbrugeres inddragelse i Unionens politikudformning inden for finansielle tjenesteydelser OB/IOB fra EFTA-lande fra kandidatlande fra tredjelande iht. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra b) 1 12.02.02 OB NEJ NEJ NEJ NEJ



3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne Løbende priser i mio. EUR (tre decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme Nummer: 1 Udgiftsområde - Intelligent og inklusiv vækst GD: FISMA 2017 2018 2019 2020 2021 I ALT •Aktionsbevillinger 12.0202 Forpligtelser (1) 1 500 1 500 1 500 1 500 6 000 Betalinger (2) 0,750 1 500 1 500 1 500 0,750 6 000 Administrationsbevillinger finansieret

over bevillingsrammen for særprogrammet Budgetpostens nummer (3) 0 0 0 0 0 0 Bevillinger I ALT

til GD FISMA Forpligtelser = 1+1a+3 1 500 1 500 1 500 1 500 6 000 Betalinger = 2+2a +3 0,750 1 500 1 500 1 500 0,750 6 000









• Aktionsbevillinger I ALT Forpligtelser (4) 1 500 1 500 1 500 1 500 6 000 Betalinger (5) 0,750 1 500 1 500 1 500 0,750 6 000 • Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT (6) 0 0 0 0 0 0 Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 1

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser = 4+ 6 1 500 1 500 1 500 1 500 6 000 Betalinger = 5+ 6 0,750 1 500 1 500 1 500 0,750 6 000 Hvis flere udgiftsområder påvirkes af forslaget/initiativet: ikke relevant • Aktionsbevillinger I ALT Forpligtelser (4) 1 500 1 500 1 500 1 500 6 000 Betalinger (5) 0,750 1 500 1 500 1 500 0,750 6 000 • Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT (6) Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 1-4

i den flerårige finansielle ramme

(referencebeløb) Forpligtelser = 4+ 6 1 500 1 500 1 500 1 500 6 000 Betalinger = 5+ 6 0,750 1 500 1 500 1 500 0,750 6 000 i mio. EUR (tre decimaler) 2017 2018 2019 2020 2021 I ALT Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 1-5

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser 1 500 1 500 1 500 1 500 6 000 Betalinger 0,750 1 500 1 500 1 500 0,750 6 000 3.2.2.Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger –X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Aktivitetstilskud 3.2.3.Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.3.1.Resumé –X Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger – Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder. 3.2.3.2.Anslået behov for menneskelige ressourcer –X Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer – Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Personalebehovet vil blive dækket af medarbejdere fra det GD, som allerede er udpeget til at varetage forvaltningen af foranstaltningen. 3.2.4.Forenelighed med den flerårige finansielle ramme