Særberetning EU’s uddannelsesmål: 
tilpassede programmer, 
men mangelfuld 
resultatmålingDA 2016  nr. 16
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
Kontakt:  eca.europa.eu/da/Pages/ContactForm.aspx
Websted:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2016
Print ISBN 978-92-872-5188-6 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/237979 QJ-AB-16-016-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-5205-0 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/909692 QJ-AB-16-016-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-5207-4 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/35289 QJ-AB-16-016-DA-E
© Den Europæiske Union, 2016
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
EU’s uddannelsesmål: 
tilpassede programmer, 
men mangelfuld 
resultatmåling
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2016  nr. 16
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner ved -
rørende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. For at opnå maksimal effekt udvælger og udformer 
Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til resultatopnåelse eller regelover -
holdelse, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling og den politiske og offentlige 
interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Afdeling II, der ledes af Henri Grethen, medlem af Retten, hvis speciale er ud -
giftsområderne strukturpolitikker, transport og energi. Revisionsarbejdet blev ledet af rapporterende medlem Iliana Ivanova 
med støtte fra kabinetschef Tony Murphy, attaché Mihail Stefanov, ledende administrator Alain Vansilliette, opgavean -
svarlig Paolo Pesce samt revisorerne Zsuzsanna Csák, Sandra Diering, Xavier Gilquin, Zuzana Gullova, Attila Horvay-Kovács, 
Jean-François Hynderick, Thierry Lavigne og Ana Popescu.
Fra venstre til højre:  Z. Gullova, M. Stefanov, T. Murphy, A. Vansilliette, I. Ivanova, A. Horvay-Kovács,  
P . Pesce, Z. Csák.

03
 Indhold
Punkt
 Glossar
I - IX Resumé
01 - 18 Indledning
01 Betydningen af uddannelse
02 - 14 Uddannelse og EU
15 - 18 Ordninger med delt forvaltning
19 - 21 Revisionens omfang og revisionsmetoden
22 - 81 Bemærkninger
22 - 52 Vurdering af de operationelle programmer for 2007-2013
24 - 38 EU’s uddannelsesmål blev behandlet i de undersøgte operationelle ESF-programmer for 2007-2013
39 - 44 Utilstrækkelig forbindelse mellem den finansielle omprogrammering af operationelle programmer 
og de fastsatte mål
45 - 52 Resultaterne af de undersøgte projekter kunne ikke påvises systematisk
53 - 81 Vurdering af fastlæggelsen af operationelle programmer for programperioden 2014-2020
55 - 61 Kommissionen hjalp medlemsstaterne med at fastlægge de operationelle programmer for 2014-2020
62 - 68 De undersøgte operationelle programmer er i overensstemmelse med EU’s uddannelsesmål
69 - 73 Mekanismerne til resultatovervågning er blevet bedre, dog med visse begrænsninger
74 - 81 Problemer med at knytte uddannelsesforanstaltninger sammen med beskæftigelsesudsigter
82 - 93 Konklusioner og anbefalinger
04 Indhold 
 Bilag I  — Udviklingen hen imod opfyldelse af Europa-2020-målene for uddannelse 
 Bilag II  — Oversigt over programmering, gennemførelse, overvågning og rapportering
 Bilag III  — Liste over de undersøgte operationelle ESF-programmer for 2007-2013
 Bilag IV  —  Liste over de undersøgte partnerskabsaftaler og operationelle programmer 
for 2014-2020
 Bilag V —  Revisionsmetode anvendt til vurdering af de mål, der behandles i de 
operationelle programmer 
 Bilag VI  —  Oversigt over ændringer af de undersøgte operationelle ESF-programmer 
for 2007-2013
 Kommissionens svar
05
 Glossar
Basisscenarie : Formålet med basisscenarier er at fastsætte en referenceværdi, der anvendes til at fastlægge mål og 
vurdere opfyldelsen af dem.
De europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) : ESI-fondene er fem særskilte fonde, hvis formål 
er at mindske regionale skævheder i Unionen, og hvis politiske rammer er fastsat for syv år med henblik på den 
flerårige finansielle ramme. Fondene er: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske 
Socialfond (ESF), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) 
og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF).
Den Europæiske Socialfond (ESF) : Den Europæiske Socialfond har til formål at styrke den økonomiske 
og sociale samhørighed i EU ved at forbedre beskæftigelsen og jobmulighederne (hovedsagelig gennem 
uddannelsesforanstaltninger), befordre et højt beskæftigelsesniveau og skabe flere og bedre job.
Den internationale standardklassifikation for skolevæsenet (ISCED) : Den internationale standardklassifikation 
for skolevæsenet anvendes til at definere uddannelsesniveauer og -områder. ISCED-klassifikationen blev oprindelig 
udarbejdet af UNESCO i midten af 1970’erne og blev ændret første gang i 1997. På grund af senere ændringer 
i uddannelses- og undervisningssystemerne i starten af det 21. århundrede blev der foretaget endnu en revision af 
ISCED mellem 2009 og 2011.
Den nuværende klassifikation (ISCED 2011) har følgende niveauer:
01 Førskoleundervisning
02 Førskoleuddannelse
1 Grundskoleuddannelse
2 Sekundær undervisning på første trin
3 Sekundær undervisning på andet trin
4 Undervisning på niveauet mellem sekundær og tertiær undervisning
5 Tertiær uddannelse af kort varighed
Tertiær 
uddannelse6 Bachelor eller tilsvarende grad
7 Kandidat eller tilsvarende grad
8 Doktorgrad, ph.d.-grad eller tilsvarende grad
Effekt : de socioøkonomiske konsekvenser på længere sigt, der kan konstateres et bestemt stykke tid efter, at en 
intervention er afsluttet, og som kan påvirke de direkte modtagere under interventionen eller andre, indirekte, 
modtagere (f.eks. lavere arbejdsløshed eller bedre vandkvalitet).
Europa 2020-strategien : EU’s tiårige strategi for beskæftigelse og vækst. Den blev lanceret i 2010 for at skabe 
betingelserne for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.
Forhåndsbetingelser : Forhåndsbetingelser er betingelser baseret på foruddefinerede kriterier fastsat 
i partnerskabsaftaler, som anses for nødvendige forudsætninger, for at den EU-støtte, som disse aftaler omfatter, 
anvendes effektivt og produktivt. Når medlemsstaterne udarbejder operationelle EFRU-, Samhørighedsfonds- og 
ESF-programmer i programperioden 2014-2020, skal de vurdere, om disse betingelser er opfyldt. Hvis de ikke er 
opfyldt, skal der udarbejdes handlingsplaner for at sikre, at de opfyldes senest 31. december 2016.
06 Glossar 
Forvaltningsmyndighed : En forvaltningsmyndighed er en national, regional eller lokal offentlig myndighed (eller 
et andet offentligt eller privat organ), der af medlemsstaten er udpeget til at forvalte et operationelt program. 
Forvaltningsmyndighedens opgaver omfatter udvælgelse af projekter til finansiering, overvågning af, hvordan 
projekterne gennemføres, og rapportering til Kommissionen om finansielle aspekter og opnåede resultater.
Førskoleundervisning : Førskoleundervisning er undervisning af børn mellem 4 år og alderen for obligatorisk 
skolestart.
Gennemførelse af videregående uddannelse : Tallene for gennemførelse af videregående uddannelse angiver 
procentdelen af de 30-34-årige, som har gennemført en videregående uddannelse.
Livslang læring : I denne beretning henviser tallene for livslang læring til den procentdel af befolkningen 
i alderen 25-64 år, der har deltaget i uddannelse og erhvervsuddannelse inden for de seneste fire uger forud for 
undersøgelsen.
Matematik, naturvidenskab og teknologi : Tallene for matematik, naturvidenskab og teknologi angiver 
stigningen i det samlede antal personer med en videregående uddannelse inden for matematik, naturvidenskab og 
teknologi.
Milepæl : mellemliggende mål for indikatorer, for hvilke der er blevet fastsat en målværdi.
Operationelt program (OP) : Et operationelt program fastsætter medlemsstatens prioriteter og særlige mål og 
beskriver, hvordan midlerne (EU-midler og national offentlig og privat medfinansiering) vil blive anvendt i en given 
periode (normalt syv år) til finansiering af projekter. Projekterne skal bidrage til at opfylde et antal målsætninger, 
der er fastsat i OP’ets prioritetsakse. Der findes OP’er for hver af fondene på samhørighedsområdet (EFRU, 
Samhørighedsfonden og ESF). Et OP udarbejdes af medlemsstaten og skal godkendes af Kommissionen, før der kan 
foretages betalinger fra EU-budgettet. OP’et kan kun ændres i løbet af perioden, hvis parterne er enige om det.
Output : det, der er produceret eller opnået med de ressourcer, der er tildelt en intervention (f.eks. afholdte 
uddannelseskurser for unge arbejdsløse, antal opførte rensningsanlæg eller km anlagte veje).
Partnerskabsaftale : aftaler indgået mellem Europa-Kommissionen og hver enkelt medlemsstat for 
programperioden 2014-2020. De beskriver, hvordan de nationale myndigheder planlægger at anvende 
midlerne fra de europæiske struktur- og investeringsfonde, og skitserer de enkelte landes strategiske mål og 
investeringsprioriteter og kobler dem sammen med de overordnede mål for Europa 2020-strategien for intelligent, 
bæredygtig og inklusiv vækst. De indeholder også detaljerede oplysninger om bl.a. de enkelte forhåndsbetingelser 
og rammer for resultatorienteret forvaltning. De udarbejdes af medlemsstaten i samråd med Kommissionen og skal 
godkendes af denne.
07 Glossar 
Personer med ringe grundlæggende færdigheder : Tallene for personer med ringe grundlæggende færdigheder 
angiver andelen af 15-årige med ringe færdigheder i læsning, matematik og naturvidenskab.
Programperiode : den flerårige ramme, inden for hvilken udgifterne til strukturfondene og Samhørighedsfonden 
planlægges og afholdes.
Uddannelse 2010 : ramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet vedtaget af Rådet 
i 2003 og baseret på fælles mål. Den omfatter en række indikatorer og referenceniveauer for europæiske 
gennemsnitsresultater.
Uddannelse 2020 (ET 2020) : en opdateret strategiramme for europæisk samarbejde på uddannelsesområdet 
vedtaget af Rådet i 2009. Den bygger videre på de fremskridt, der er gjort under Uddannelse 2010, og fastlægger 
fælles strategiske mål for Den Europæiske Union (EU) og dens medlemsstater for perioden frem til 2020.
Udfald : en ændring, der skyldes en intervention, og som normalt har relation til målene for denne (f.eks. kursister 
i beskæftigelse, færre forurenende stoffer i renset spildevand eller kortere rejsetid). Udfald kan være forventede 
eller uventede, positive eller negative.
Ungdomsuddannelse : I denne beretning henviser tallene for ungdomsuddannelse til procentdelen af de 22-årige, 
som mindst har gennemført en uddannelse på gymnasieniveau.
Unge, som forlader skolen for tidligt : Unge, som forlader skolen for tidligt, defineres som andelen af unge 
mellem 18 og 24 år med uddannelse på laveste sekundærtrin eller derunder, som ikke længere er under uddannelse.
08
 Resumé
I
At investere i uddannelse er af afgørende betydning for at sikre bedre arbejdsproduktivitet, faglig udvikling og 
i sidste ende økonomisk vækst i Den Europæiske Union (EU). Andre fordele ved uddannelse kan være et mere aktivt 
medborgerskab, mindre kriminalitet og forbedring af den almindelige sundhedstilstand. Hertil kommer, at uddan -
nelsesniveauet har en direkte sammenhæng både med beskæftigelsesegnetheden og med kvaliteten af den opnå -
ede beskæftigelse. I de seneste år har arbejdsløsheden i EU for personer med en videregående uddannelse været 
tre gange lavere end for personer, der højst har en uddannelse på grundskoleniveau.
II
I EU hører uddannelsespolitikken under medlemsstaternes enekompetence. EU-strategier vedtages i form af 
rådskonklusioner, som ikke er juridisk bindende for EU’s medlemsstater. Unionen har dog kompetence til at støtte, 
koordinere eller supplere medlemsstaternes indsats på uddannelsesområdet.
III
Eurostat anslår, at der mellem 2007 og 2011 blev brugt 3 200 milliarder euro til uddannelse i EU’s medlemsstater, 
men at de samlede udgifter til uddannelse er faldet en smule i de fleste af dem mellem 2009 og 2013.
IV
Sammenlignet med de nationale investeringer på dette område er det begrænset, hvor mange EU-midler der 
direkte gives til uddannelse, men ESF har dog bidraget med 33,7 milliarder euro til uddannelsesforanstaltninger 
i programperioden 2007-2013. Der er planlagt væsentligt færre ESF-bevillinger til uddannelse i programperioden 
2014-2020 (et anslået budget på op til 27,1 milliarder euro).
V
EU’s uddannelsesmål er defineret i strategirammerne Uddannelse 2010, Uddannelse 2020 og Europa 2020. Under 
revisionen vurderede vi, om der var taget tilstrækkeligt hensyn til målene i de operationelle programmer (OP’er) og 
de dertil knyttede projekter for 2007-2013 og i udformningen af OP’er for programperioden 2014-2020.
VI
Under revisionen gennemgik vi 37 ESF-OP’er fra programperioden 2007-2013, som tegner sig for ca. 28  milliarder  euro 
eller 83 % af den samlede ESF-bevilling til uddannelse. Endvidere aflagde vi besøg hos myndighederne i fem med -
lemsstater (Tyskland, Frankrig, Italien, Portugal og Rumænien), og vi undersøgte en stikprøver af projekter. Hvad angår 
programperioden 2014-2020 gennemgik vi fem partnerskabsaftaler og otte OP’er, som tegner sig for ca. 7 milliarder euro 
af ESF-bevillingen til uddannelse.
09 Resumé 
VII
Samlet set konkluderede vi, at der var taget tilstrækkeligt hensyn til EU’s uddannelsesmål i OP’erne for 2007-2013. 
For nogle af OP’ernes vedkommende var der dog elementer i interventionslogikken, som ikke var beskrevet, og 
overvågningsrammerne var mangelfulde. Endvidere kunne resultaterne af de reviderede projekter ikke påvises 
systematisk, fordi der manglede kvantificerede mål og præstationsindikatorer. For de fleste af de gennemgåede 
OP’er, hvor den finansielle tildeling var blevet ændret, gælder det, at der manglede en tydelig forklaring med hen -
syn til konsekvenserne af den ændrede finansielle tildeling for de dertil knyttede målværdier.
VIII
Med hensyn til udformningen af OP’er for 2014-2020 konstaterede vi, at der med forbedringerne i beskrivelsen af 
interventionslogikken er taget passende hensyn til EU’s uddannelsesmål. Der er dog stadig nogle svagheder i ram -
men, som vil kunne påvirke præstationsovervågningen og rapporteringen på OP- og projektniveau. Endvidere er der 
ikke altid en klar forbindelse mellem uddannelsesforanstaltningerne og deres effekt på beskæftigelsesegnetheden.
IX
Vi anbefaler følgende:
a) Kommissionen bør under forberedelsen af den næste programperiode overveje at specificere den/de resultatin -
dikator(er), for hvilke der skal fastsættes reference- og målværdier for hver enkelt investeringsprioritet.
b) Med hensyn til programperioden 2014-2020:
i) Kommissionen bør, når medlemsstaterne anmoder om ændringer af OP’er:
 ο opfordre til, at der etableres en klar forbindelse mellem OP’ernes investeringsprioriteter og hensigts -
mæssige kvantificerede og målelige resultatindikatorer
 ο sikre sig, at medlemsstaterne forklarer omprogrammeringen af finansielle tildelinger og herun -
der giver både kvalitative og kvantitative oplysninger om den forventede ændring af output- og 
resultatindikatorer.
ii) Medlemsstaterne bør sørge for, at:
 ο der er en klar forbindelse i OP’et mellem de udvalgte projekter og opfyldelsen af EU’s uddannelsesmål
 ο der systematisk opstilles relevante resultatindikatorer, så projektets reelle virkninger for de endelige 
deltagere kan påvises, og de fremskridt, der gøres i retning af at opfylde OP’ets uddannelsesmål, kan 
overvåges.
iii) Når det er relevant, bør Kommissionen og medlemsstaterne i højere grad målrette OP’ernes finansiering 
mod foranstaltninger, som styrker forbindelsen mellem uddannelse og beskæftigelse, og sørge for, at resul -
taterne overvåges hensigtsmæssigt.
10
 Indledning
Betydningen af uddannelse
01 
At investere i uddannelse er af afgørende betydning for at sikre bedre arbejds -
produktivitet, faglig udvikling og i sidste ende økonomisk vækst i Den Europæiske 
Union (EU). Andre fordele ved uddannelse kan være et mere aktivt medborger -
skab, mindre kriminalitet og forbedring af den almindelige sundhedstilstand1. 
En persons uddannelsesniveau har en direkte sammenhæng både med beskæf -
tigelsesegnethed og med kvaliteten af det arbejde, den pågældende får. Der 
er en forbindelse mellem uddannelsesniveauet og de enkeltes indkomst og en 
endnu snævrere mellem dette niveau og arbejdsløshedstallene. Som det frem -
går af figur 1 , har arbejdsløsheden i EU i de seneste år været tre gange lavere for 
personer med en videregående uddannelse end for personer, der højst har en 
uddannelse på grundskoleniveau.1 European Expert Network on 
Economics of Education 
(EENEE), »The economic case 
for education«, december 
2014 og OECD’s rapport 
»Education at a Glance 
2015 - OECD Indicators«, 2015.Figur 1Arbejdsløshedsprocenter på forskellige uddannelsesniveauer i EU
Arbejdsløshedsprocent (15-64-årige)Videregående uddannelseUngdomsuddannelseGennemsnitUddannelse på folkeskoleniveau 
eller lavere
2014 2012 2010 2008 2006 2004 20020 %5 %10 %15 %20 %25 %
Kilde:  Eurostat.
11 Indledning 
Uddannelse og EU
02 
Det er et af EU’s grundlæggende principper at fremme EU-borgernes viden »gen -
nem bred adgang til uddannelse og vedvarende ajourføring heraf«2. I EU hører 
uddannelsespolitikkerne under medlemsstaternes enekompetence. EU-strategier 
vedtages i form af rådskonklusioner, som ikke er juridisk bindende for EU’s med -
lemsstater (»blød lovgivning«). Konklusionerne er politiske udtalelser fra Rådet, 
som danner grundlaget for samarbejde mellem to eller flere medlemsstater på et 
givet område.
03 
EU har kompetence til at støtte, koordinere eller supplere medlemsstaternes 
indsats på uddannelsesområdet3. Endvidere bidrager Unionen »til udviklingen af 
et højt uddannelsesniveau ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstater -
ne og om nødvendigt at støtte og supplere disses indsats, med fuld respekt for 
medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddan -
nelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed«4.
04 
I 2000 godkendte stats- og regeringscheferne Lissabonstrategien5, hvis mål var, 
at EU senest i 2010 skulle blive »den mest konkurrencedygtige og dynamiske 
videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økono -
misk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed«.
05 
Efter godkendelsen af Lissabonstrategien havde Rådet6 vedtaget at udarbejde en 
ramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet baseret på fælles 
mål (kendt som Uddannelse 2010). Denne omfattede en række indikatorer og 
referenceværdier for europæiske gennemsnitsresultater på uddannelsesområdet, 
der skulle anvendes som et af redskaberne til at overvåge opfyldelsen af uddan -
nelsessystemernes mål i Europa.2 Præamblen til traktaten om 
Den Europæiske Unions 
funktionsmåde (TEUF).
3 Artikel 6 i TEUF.
4 Artikel 165 i TEUF.
5 Det Europæiske Råd den 
23.-24. marts 2000.
6 Rådets konklusioner af 
5. maj 2003 om referenceværdi -
er for europæiske gennemsnits -
resultater på uddannelses- og 
erhvervsuddannelsesområdet 
(benchmarks) (EUT C 134 af 
7.6.2003, s. 3), jf. KOM(2002)629 
endelig af 20. november 
2002 - Europæiske benchmarks 
for uddannelsesområdet: 
opfølgning af Det Europæiske 
Råds møde i Lissabon.
12 Indledning 
06 
I 2009 vedtog Rådet7 en opdateret strategiramme for det europæiske samarbejde 
på uddannelsesområdet kendt som Uddannelse 2020 - ET 2020, som byggede på 
de fremskridt, der var gjort under Uddannelse 2010.
07 
I 2010 vedtog Rådet Europa 2020-strategien8 for beskæftigelse og intelligent, 
bæredygtig og inklusiv vækst. Den peger på fem målelige overordnede EU-mål 
for 2020, som blev omsat til nationale mål og køreplaner. Disse mål omfatter 
uddannelsesmål.
08 
EU’s uddannelsesmål har holdt sig stort set uændrede og haft en fremtrædende 
plads på EU’s dagsorden. Baseret på ovennævnte strategidokumenter tages der 
i denne beretning hensyn til følgende EU-uddannelsesmål:
 ο mindske antallet af unge, der forlader skolen for tidligt
 ο øge antallet af personer, der gennemfører en videregående uddannelse
 ο øge deltagelsen i livslang læring
 ο mindske antallet af personer med ringe grundlæggende færdigheder
 ο øge deltagelsen i førskoleundervisning
 ο øge deltagelsen i videregående uddannelse inden for matematik, naturvi -
denskab og teknologi og
 ο øge antallet af personer, der gennemfører en ungdomsuddannelse.
Tabel 1  giver nærmere oplysninger og beskriver de mål, der er fastsat på europæisk 
niveau.
09 
Der er i de seneste år sket væsentlige fremskridt med hensyn til at opfylde 
Europa 2020’s uddannelsesmål, selv om det er vanskeligt at påvise en direkte 
forbindelse med effekten af EU-støtten. Det er dog stadig nødvendigt at gøre 
en indsats for at nå de fastsatte mål. På trods af at EU-gennemsnittet ligger tæt 
på uddannelsesmålene for Europa 2020, er der stadig medlemsstater, som halter 
bagud med hensyn til at opfylde deres nationale mål.7 Rådets konklusioner af 
12. maj 2009 om en 
strategiramme for det 
europæiske samarbejde på 
uddannelsesområdet 
(ET 2020) (EUT C 119 af 
28.5.2009, s. 2).
8 Det Europæiske Råd den 
17. juni 2010, konklusioner 
i forlængelse af KOM(2010) 
2020 endelig af 3. marts 2010 - 
Europa 2020: En strategi for 
intelligent, bæredygtig og 
inklusiv vækst.
13 Indledning 
EU’s mål på uddannelsesområdet
OmrådeUddannelse 2010
Maj 2003Uddannelse 2020
Maj 2009Europa 2020
Juni 2010
Mål, der skal være opfyldt på EU-niveau senest 
i 2010Mål, der skal være opfyldt på EU-niveau senest i  2020
Unge, som forlader 
skolen for tidligtAndelen af unge, der forlader uddannelsessyste -
met for tidligt, bør være under 10 %.Andelen af unge, der forlader uddannelsessystemet for tidligt, bør være under 
10 %.
Gennemførelse af 
en videregående 
uddannelse
(ISCED 5-8)Ikke nævnt.Andelen af 30-34-årige med en videregående uddannelse  
bør være på mindst 40 %.
Livslang læringMindst 12,5 % af de voksne (aldersgruppen 25-
64) bør deltage i livslang læring.Mindst 15 % af de voksne (aldersgruppen 25-64) 
bør deltage i livslang læring.
Der er ikke fastsat nye 
mål.Personer med 
ringe grundlæggende 
færdighederAndelen af 15-årige med ringe færdigheder 
i læsning bør være faldet med mindst 20 % 
i forhold til 2000.Andelen af 15-årige med ringe færdigheder 
i læsning, matematik og naturvidenskab bør 
være mindre end 15 %.
Førskoleundervisning 
(ISCED 0)Ikke nævnt.Mindst 95 % af børn mellem 4 år og alde -
ren for obligatorisk skolestart bør deltage 
i førskoleundervisning.
Matematik, naturvi -
denskab og teknologiDet samlede antal kandidater inden for matema -
tik, naturvidenskab og teknologi bør øges med 
mindst 15 % (fra 2003 til 2010), samtidig med at 
de kønsrelaterede skævheder mindskes. Der er ikke fastsat nye mål.
Gennemførelse af en 
ungdomsuddannelse 
(ISCED 3)Mindst 85 % af de 22-årige bør have afsluttet en 
ungdomsuddannelse.Tabel 1
14 Indledning 
10 
Figur 2 og 3  viser tendensen i de besøgte medlemsstater9 med hensyn til at 
mindske antallet af unge, der forlader skolesystemet for tidligt, og øge antallet af 
personer med en videregående uddannelse. I Portugal gjorde en reform i 2009 
det obligatorisk for unge at forblive under uddannelse indtil det fyldte 18 år, den 
alder, hvor eleverne normalt afslutter en uddannelse på gymnasieniveau. Det har 
i væsentlig grad bidraget til at reducere antallet af unge, der forlader skolesyste -
met for tidligt. Figur 2 Figur 3Unge, der forlader skolesystemet for tidligt i EU19 Tyskland, Frankrig, Italien, 
Portugal og Rumænien.
0 % 5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %45 %
EU-mål: under 10 %
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006EU (28 lande)
TysklandFrankrigItalienPortugalRumænien
EU-mål: over 40 %
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 200650 %
45 %
40 %
35 %
30 %
25 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %EU (28 lande)
TysklandFrankrigItalienPortugalRumænienPersoner med en videregående uddannelse i EU1
1 EU-målet er ikke nødvendigvis det samme som de specifikke nationale mål.
Kilde:  Eurostat.
15 Indledning 
11 
De fremskridt i retning af at opfylde Europa 2020-målene, der blev gjort i samtli -
ge 28 medlemsstater i perioden 2006-2015, vises i  bilag I  til orientering.
12 
Uddannelse er en af de største udgiftsposter på medlemsstaternes nationale 
budgetter. Kommissionens generaldirektorat Eurostat anslår, at medlemsstaterne 
samlet set brugte 3 200 milliarder euro på uddannelse mellem 2007 og 2011.
13 
På trods af adskillige opfordringer fra Kommissionen til medlemsstaterne om at 
beskytte investeringer i vækstfremmende politikker som for eksempel uddannel -
se faldt uddannelsesudgifternes andel af bruttonationalproduktet en smule i de 
fleste medlemsstater mellem 2009 og 201310 (jf. tabel 2 ).
14 
Sammenlignet med de nationale investeringer på dette område er det begræn -
set, hvor mange EU-midler der direkte gives til uddannelse, men ESF har dog 
bidraget med 33,7  milliarder  euro til uddannelsesforanstaltninger i programpe -
rioden 2007-2013. Der er planlagt væsentligt færre ESF-bevillinger til uddannelse 
i programperioden 2014-2020 (et anslået budget på op til 27,1 milliarder euro).10 Europa-Kommissionens 
rapport »Education and 
Training Monitor 2014«, s. 14 
og »Education and Training 
Monitor 2015«, s. 25.
16 Indledning 
EU-28-medlemsstaterne - Uddannelsesudgifternes andel af bruttonationalproduktet
2009 2010 2011 2012 2013
EU (28 lande) 5,5 5,3 5,1 5,0 5,0
Belgien 6,2 6,1 6,3 6,3 6,4
Bulgarien 4,3 3,7 3,5 3,4 3,8
Den Tjekkiske Republik 4,8 5,1 5,1 5,0 5,2
Danmark 8,0 7, 2 6,9 7,1 7, 0
Tyskland 4,4 4,4 4,3 4,3 4,3
Estland 7,1 6,6 6,3 6,3 6,0
Irland 5,4 4,9 4,7 4,4 4,1
Grækenland 4,3 4,0 4,4 4,4 4,5
Spanien 5,1 4,5 4,4 4,1 4,0
Frankrig 6,2 5,6 5,5 5,5 5,5
Kroatien - 5,0 5,0 5,0 5,3
Italien 4,6 4,4 4,1 4,1 4,1
Cypern 7, 2 6,8 6,6 6,1 6,5
Letland 6,8 6,2 5,9 5,7 5,7
Litauen 6,8 6,4 6,1 5,8 5,6
Luxembourg 5,3 5,2 5,1 5,4 5,6
Ungarn 5,3 5,6 5,1 4,7 4,7
Malta 5,4 5,6 5,7 5,8 5,9
Nederlandene 5,9 5,7 5,6 5,6 5,5
Østrig 5,7 5,1 5,0 5,0 5,0
Polen 5,6 5,6 5,5 5,4 5,3
Portugal 6,8 7,7 7, 3 6,5 6,8
Rumænien 4,1 3,3 4,1 3,0 2,8
Slovenien 6,5 6,6 6,6 6,4 6,5
Slovakiet 4,3 4,9 4,6 4,4 5,0
Finland 6,6 6,6 6,5 6,4 6,5
Sverige 7, 2 6,5 6,5 6,5 6,6
Det Forenede Kongerige 6,9 6,6 6,0 5,8 5,5
Kilde:  Eurostat.Tabel 2
17 Indledning 
Ordninger med delt forvaltning
15 
ESF implementeres af Kommissionen og medlemsstaterne ved delt forvaltning. 
Medlemsstaterne udarbejder flerårige OP’er, som forhandles på plads med 
Kommissionen og vedtages i form af kommissionsafgørelser. Et OP er et strategi -
dokument, som analyserer problemerne og behovene i det geografiske område, 
det dækker, udpeger de grupper, der har behov for bistand, opstiller prioriteter -
ne for interventionen og det nødvendige budget og fastlægger de mål, der skal 
opfyldes.
16 
Med henblik på forvaltningen og gennemførelsen af OP’erne udpeger med -
lemsstaterne forvaltningsmyndigheder, som skal sikre, at programmerne gen -
nemføres effektivt, lovligt og formelt rigtigt, særlig hvad angår udvælgelsen 
af de projekter, der skal finansieres, overvågningen af deres gennemførelse 
og rapporteringen til Kommissionen om finansielle aspekter og opnåede re -
sultater. Forvaltningsmyndighederne kan beslutte at uddelegere en del af 
gennemførelsesarbejdet til et eller flere formidlende organer. Projekterne 
gennemføres af støttemodtagerne. Støttemodtagerne skal indsende over -
vågningsoplysninger om projektforløbet til forvaltningsmyndighederne, som 
skal samle disse oplysninger og sende dem til Kommissionen i form af årlige 
gennemførelsesrapporter11.
17 
I programperioden 2014-2020 er der sket ændringer med hensyn til udarbejdel -
sen af OP’er12, navnlig ved indførelsen af partnerskabsaftaler og forhåndsbetin -
gelser. Partnerskabsaftaler er kontrakter mellem Kommissionen og medlemssta -
terne og erstatter de nationale strategiske referencerammer, der blev anvendt 
i programperioden 2007-2013. Partnerskabsaftalerne udstikker en overordnet 
strategisk plan med prioriteter for investeringer i hver enkelt medlemsstat. 
Aftalerne har til formål at sikre, at anvendelsen af midlerne fra de europæiske 
struktur- og investeringsfonde i medlemsstaterne er i overensstemmelse med 
Europa 2020-strategien, og at der indføres ordninger, der kan sikre, at midlerne 
anvendes effektivt. Partnerskabsaftalerne udmøntes så i OP’er. Forhåndsbetin -
gelser er betingelser, der anses for nødvendige forudsætninger for, at EU-støtten 
anvendes effektivt og produktivt. Hvis disse betingelser ikke er opfyldt, skal 
medlemsstaterne udarbejde handlingsplaner for at sikre, at de opfyldes senest 
31. december 2016.
18 
Bilag II  giver en beskrivelse i forenklet form af de vigtigste aspekter i for -
bindelse med programmering og gennemførelse af samt rapportering om 
ESF-foranstaltninger.11 Denne struktur suppleres med 
en attesteringsmyndighed, 
hvis funktion er at attestere 
over for Kommissionen, at de 
udgifter, der er anmeldt med 
henblik på godtgørelse, er 
nøjagtige, at de stammer fra et 
pålideligt regnskabssystem, 
og at de er 
i overensstemmelse med de 
gældende EU-regler og 
nationale regler. En 
revisionsmyndighed 
undersøger, om 
kontrolsystemerne fungerer 
effektivt, og er ansvarlig for 
erklæringen om afslutning og 
rapporten til Kommissionen.
12 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1303/2013 af 17. december 
2013 om fælles bestemmelser 
for Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden, Den 
Europæiske Landbrugsfond 
for Udvikling af 
Landdistrikterne og Den 
Europæiske Hav- og 
Fiskerifond og om generelle 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden og Den 
Europæiske Hav- og 
Fiskerifond og om ophævelse 
af Rådets forordning (EF) 
nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 320).
18
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
19 
Under revisionen vurderede vi, om der var taget tilstrækkeligt hensyn til målene 
i de operationelle programmer (OP’er) og de dertil knyttede projekter for 2007-
2013 og i udformningen af OP’er for programperioden 2014-2020. Det var ikke 
muligt at udvælge og gennemgå specifikke projekter for perioden 2014-2020, 
fordi det stadig var for tidligt i programperioden.
20 
Vi undersøgte navnlig, om:
a) EU’s uddannelsesmål var blevet behandlet fyldestgørende i ESF-OP’erne og 
projekterne for 2007-2013
b) Kommissionen havde støttet medlemsstaterne i forbindelse med udarbej -
delsen af OP’er for 2014-2020 med henblik på at forbedre programmerne 
i forhold til den foregående programperiode.
21 
Revisionen var baseret på:
 ο samtaler med ansatte i Kommissionens generaldirektorater13
 ο en analytisk gennemgang af relevante EU-dokumenter og nationale 
dokumenter
 ο en skrivebordsgennemgang af 37 ESF-OP’er fra programperioden 2007-2013 
omfattende 15 medlemsstater (jf. bilag III ) og af fem partnerskabsaftaler og 
otte OP’er for programperioden 2014-2020 (vedtaget mellem oktober 2014 
og februar 2015) omfattende fem medlemsstater: Tyskland, Frankrig, Italien, 
Portugal og Rumænien (jf.  bilag IV ). Den revisionsmetode, der blev anvendt 
til analysen, er beskrevet nærmere i  bilag V
 ο besøg hos myndighederne i de ovennævnte fem medlemsstater
 ο besøg hos støttemodtagerne i forbindelse med 15 projekter fra programperio -
den 2007-2013.13 Generaldirektoratet for 
Beskæftigelse, Sociale 
Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og 
Inklusion og 
Generaldirektoratet for 
Uddannelse og Kultur.
19
 Bemærkninger
14 Selv om målet om at forbedre 
erhvervsuddannelsen ikke var 
et af de uddannelsesmål, der 
var defineret i Uddannelse 
2010, havde medlemsstaterne 
allerede inkorporeret det i 10 
af de 37 undersøgte ESF-OP’er 
for 2007-2013, og det blev 
derfor taget med i analysen.Vurdering af de operationelle programmer for 
2007-2013
22 
EU’s uddannelsesmål er afgørende elementer i arbejdet på at gøre EU til den 
mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden. Hver 
medlemsstat har sine egne særlige behov og målretter sine investeringspriorite -
ter i overensstemmelse hermed i de relevante OP’er, der forelægges Kommissio -
nen til godkendelse.
23 
Vi undersøgte, om:
 ο ESF-OP’erne for 2007-2013 havde behandlet EU’s uddannelsesmål 
tilfredsstillende14
 ο OP’erne var blevet ændret i løbet af programperioden efter vedtagelsen af ET 2020 
og Europa 2020-strategien i henholdsvis 2009 og 2010
 ο det kunne påvises, at projekterne i stikprøven havde bidraget til at opfylde 
uddannelsesmål.
EU’s uddannelsesmål blev behandlet i de undersøgte 
operationelle ESF-programmer for 2007-2013
24 
Når OP’er har specifikke uddannelsesmål, mener vi, at den dertil knyttede inter -
ventionslogik og redskaberne til resultatovervågning bør være beskrevet.
25 
Vi udførte en analyse af 37 ESF-OP’er for programperioden 2007-2013 med hen -
blik på at vurdere, i hvilken udstrækning der forelå sådanne beskrivelser.
20 Bemærkninger 
26 
Det oprindelige budget for de gennemgåede OP’er var på i alt 87,38  milliarder  euro, 
hvoraf 59,41 milliarder euro kom fra ESF. ESF-bevillingen til uddannelse var på 
28,4 milliarder euro, dvs. 48 % af den samlede støtte fra ESF. De undersøgte OP’er 
tegnede sig for ca. 83 % af den samlede ESF-bevilling til uddannelse i program -
perioden 2007-2013, som beløb sig til i alt 33,7 milliarder euro (jf. punkt 14).
27 
Vores analyse af de undersøgte OP’er viste, at de normalt omfattede uddan -
nelsesmål15. For nogle af OP’ernes vedkommende var der imidlertid elementer 
i interventionslogikken, som ikke var beskrevet, og/eller der var andre mangler 
i overvågningsredskaberne, som beskrives nærmere i de følgende to afsnit. Der 
gives en oversigt over manglerne i  tabel 3 .15 De belgiske OP’er for Flandern 
havde ikke noget specifikt 
EU-uddannelsesmål, men fik 
alligevel tildelt midler fra ESF 
under prioritetskoderne for 
uddannelse.
Vurdering af ESF-OP’erne fra 2007-2013: EU’s uddannelsesmål, interventionslogik og 
overvågningsredskaber
MålOP’er, der 
omfattede 
EU-målene (an -
tal og procent af 
de undersøgte 
OP’er)Interventionslogik Overvågningsredskaber
Ingen 
beskrivelse af 
kontekst
(%)Ingen 
behovsanalyse
(%)Ingen eksempler 
på aktioner til 
opfyldelse af 
målet
(%)Målet ikke 
kvantificeret
(%)Ingen indikator 
til måling af 
målopfyldelsen
(%)
Unge, som forlader 
skolen for tidligt28 (76 %) 4 29 ingen 11 14
Gennemførelse af 
en videregående 
uddannelse20 (54 %) 5 20 10 40 25
Livslang læring 35 (95 %) 11 17 ingen ingen ingen
Personer med 
ringe grundlæggende 
færdigheder11 (30 %) 27 27 36 36 45
Førskoleundervisning 4 (11 %) Ingen ingen 25 50 50
Matematik, naturvi -
denskab og teknologi18 (49 %) 33 44 17 22 22
Gennemførelse af en 
ungdomsuddannelse25 (68 %) 4 28 8 20 12
Erhvervsuddannelse 10 (27 %) 10 10 10 ingen ingen
151 tilfælde112 22 13 22 21
1 Det samlede antal tilfælde svarer til summen af alle identificerede uddannelsesmål i samtlige 37 undersøgte OP’er.Tabel 3
21 Bemærkninger 
Der var ikke altid anført en klar interventionslogik for de valgte 
mål
28 
OP’er er strategidokumenter, som støtter EU’s intervention. De kan ikke forven -
tes at indeholde udtømmende oplysninger. Men da Kommissionen skal vurdere 
og godkende OP’erne, forventer vi, at de indeholder passende oplysninger om 
logikken bag EU’s intervention - eller i det mindste henviser til andre nationale 
dokumenter med sådanne oplysninger: en beskrivelse af konteksten samt en 
kortlægning af behovene og af de aktioner, der er nødvendige for at opfylde 
dem og afhjælpe de oprindelige svagheder. Dette er grundlaget for en effektiv 
og produktiv ressourcetildeling.
29 
Hver gang vi konstaterede, at et OP omfattede et af EU’s uddannelsesmål, under -
søgte vi, om der var angivet en klar interventionslogik. Denne logik bør omfatte 
en grundig beskrivelse af konteksten og en detaljeret behovsanalyse med en 
kortlægning af de nødvendige relevante foranstaltninger. Den gældende forord -
ning for programperioden 2007-2013 krævede ikke, at medlemsstaterne anførte 
de aktioner, de havde til hensigt at gennemføre, men dette anses for at være god 
praksis og er blevet indført som et krav i programperioden 2014-202016. Vi betrag -
tede derfor denne gode praksis som et kriterium i forbindelse med vurderingen 
af ESF-OP’erne for 2007-2013. Tabel 3  sammenfatter de tilfælde, hvor vurderingen 
viste, at de nødvendige oplysninger hverken var anført i OP’erne eller i de dertil 
knyttede dokumenter.
30 
De fleste af de undersøgte OP’er havde givet en beskrivelse af konteksten med 
kvalitative og kvantitative data eller i det mindste et vist minimum af information. 
Men i 12 % af tilfældene gav OP’erne ingen oplysninger om konteksten, dvs. om 
situationen forud for gennemførelsen af programmerne. Når konteksten ikke er 
beskrevet, kan behovene kun defineres i generelle vendinger, og det bliver der -
med umuligt at fastlægge en klar strategi. Vi konstaterede endvidere, at der var 
forskelle med hensyn til kvaliteten af de oplysninger, der i samme medlemsstat 
blev givet i forskellige OP’er og dertil knyttede dokumenter (jf. tekstboks 1 ).16 Artikel 96, stk. 2, litra b), nr. iii), 
i forordning (EU) nr. 1303/2013.
Eksempler på forskelle med hensyn til kvaliteten af de oplysninger, der i samme 
medlemsstat blev givet i forskellige OP’er og dertil knyttede dokumenter
I Italien havde fire ESF-OP’er medtaget målet om at mindske antallet af unge, der forlader skolen for tidligt. 
Tre af disse OP’er gav kvalitative og kvantitative oplysninger om situationen forud for gennemførelsen af pro -
grammerne, mens ét OP ikke i tilstrækkeligt omfang oplyste herom.Tekstboks 1
22 Bemærkninger 
31 
Tabel 3  viser, at der manglede en behovsanalyse i 22 % af de undersøgte tilfælde. 
Vi konstaterede også, at der i ca. en femtedel af tilfældene godt nok forelå en 
behovsanalyse med kvalitative eller kvantitative data, men at næsten halvdelen 
af disse OP’er kun henviste til behovet for at opfylde EU-målet, og at der ikke var 
en detaljeret tilgrundliggende analyse.
32 
Endelig konstaterede vi, at de fleste af de undersøgte OP’er gav eksempler på 
de aktioner, der var planlagt for at opfylde målene. Men i 13 % af tilfældene kom 
OP’erne ikke med nogen eksempler på, hvilke aktioner der kunne iværksættes for 
at opfylde det relevante mål.
Mangelfulde redskaber til overvågning af performance
Manglen på resultatindikatorer, basisscenarier, milepæle og mål 
vanskeliggør en effektiv overvågning og evaluering af ESF’s samlede 
performance
33 
Vi har tidligere flere gange i andre beretninger17 fremhævet, at det var svært for 
Kommissionen at overvåge ESF’s samlede performance i programperioden 2007-
2013 tilstrækkeligt. Ifølge reglerne for 2007-2013 skulle medlemsstaterne definere 
specifikke output- og resultatindikatorer såvel som kvantificerede mål under prio -
ritetsakserne for hvert enkelt OP . Men hvad angår fælles indikatorer var det kun 
obligatorisk at rapportere indikatorer i relation til deltagere og/eller deltagelse18. 
I perioden 2007-2013 var der ingen krav om fælles resultatindikatorer, hvilket gør 
det vanskeligt at aggregere overvågningsoplysningerne om resultater. Svagheder 
i overvågningen påvirker også Kommissionens og medlemsstaternes mulighed 
for at foretage evalueringer.17 Særberetning nr. 3/2000 om 
Den Europæiske Socialfond og 
Den Europæiske Udviklings- 
og Garantifond for Landbru -
get, Udviklingssektionen - For -
anstaltninger til fremme af 
beskæftigelse af unge 
(EFT C 100 af 7.4.2000), 
særberetning nr. 12/2001 om 
visse strukturinterventioner til 
fordel for beskæftigelsen: 
EFRU-støttens beskæftigelses -
effekt og ESF-foranstaltninger 
mod langtidsledighed 
(EFT C 334 af 28.11.2001), 
særberetning nr. 1/2006 om 
Den Europæiske Socialfonds 
bidrag til bekæmpelse af 
skolefrafald (EUT C 99 af 
26.4.2006), særberetning 
nr. 17/2009 om erhvervsud -
dannelsesaktioner for kvinder 
medfinansieret af den 
Europæiske Socialfond og 
særberetning nr. 25/2012 «Er 
der indført værktøjer med 
henblik på at overvåge, om 
midlerne fra Socialfonden til 
ældre arbejdstagere anvendes 
effektivt?« ( http://eca.europa.
eu).
18 Bilag XXIII til Kommissionens 
forordning (EF) nr. 1828/2006 
af 8. december 2006 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF) 
nr. 1083/2006 om generelle 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond og 
Samhørighedsfonden og til 
Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning 
nr. 1080/2006 om Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling (EUT L 371 
af 27.12.2006, s. 1).
23 Bemærkninger 
34 
I sin strategirapport 2013 skriver Kommissionen, at OP’erne for 2007-2013 havde 
stærke mekanismer til sporing af absorptionen af midler, men at mekanismerne 
til fastsættelse, overvågning og evaluering af målsætninger var svagere19. Den 
endelige sammenfattende rapport om ESF’s vigtigste præstationer i program -
perioden 2007-2013 fra det eksterne ekspertevalueringsnetværk fremhævede 
endvidere, at der ganske vist var adgang til omfattende oplysninger om output -
tene for hver enkelt medlemsstat, men at situationen for så vidt angår resulta -
terne var langt mindre gunstig, at det selv for tre centrale resultater - jobstart, 
opnåede kvalifikationer og selvstændig virksomhed - var umuligt konsekvent at 
få de absolutte tal for en række medlemsstater, og at der uden absolutte tal ikke 
kan fremstilles aggregerede tal på tværs af medlemsstaterne for de resultater, der 
knytter sig til ESF-støttede interventioner20.
35 
I vores analyse af de undersøgte OP’er indgik en vurdering af to aspekter med re -
lation til overvågningsredskaber: om målet på nogen måde var kvantificeret, og 
om der var en indikator til måling af målopfyldelsen. Tabel 3  viser, at målet i 22 % 
af tilfældene ikke var kvantificeret, og der i 21 % ikke var en indikator til måling af 
målopfyldelsen. Vores analyse viste også, at ca. halvdelen af OP’erne både havde 
indikatorer for output og udfald med basisscenarier og målværdier, men at der 
i 31 % af tilfældene manglede en af disse to former for indikatorer.
36 
Basisscenarier, milepæle og mål er afgørende for at kunne vurdere og overvåge 
OP’ernes præstationer effektivt. De giver ledelsen de redskaber, der er nødvendi -
ge for korrekt at kunne vurdere, i hvilken udstrækning målene bliver opfyldt, og 
gør det muligt at indlede korrigerende foranstaltninger, herunder at omprogram -
mere finansielle midler, hvis resultaterne ikke er tilfredsstillende. At målene ikke 
er formuleret på en målbar måde, gør det vanskeligt at evaluere og rapportere 
om ESF’s resultater.
Dataene om deltagere i ESF-foranstaltninger er sandsynligvis overdrevne, 
fordi rapporteringen er baseret på antallet af deltagere
37 
Den almindeligst tilgængelige outputindikator er den, der vedrører antallet af 
deltagere. Denne outputindikator giver forvaltningsmyndighederne mulighed 
for at kontrollere antallet af deltagere/deltagelser i en foranstaltning, men giver 
ingen oplysninger om de opnåede resultater og/eller effekten på deltagernes 
situation.19 COM(2013) 210 final af 18. april 
2013, »Rapport fra 
Kommissionen til Europa-
Parlamentet, Rådet, Det 
Europæiske Økonomiske og 
Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget - 
Samhørighedspolitik: 
Strategirapport 2013 om 
gennemførelsen af 
programmerne for 2007-
2013«, s. 12.
20 ESF Expert Evaluation 
Network - »Final synthesis 
report: Main ESF 
achievements, 2007-2013« af 
26. marts 2014, s. 6.
24 Bemærkninger 
38 
Hertil kommer, at denne indikator ikke klart skelner mellem enkeltdeltagere og 
deltagelse. Den årlige aktivitetsrapport fra 2014 fra Generaldirektoratet for Be -
skæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion nævner et 
gennemsnit på 11,2 millioner deltagere pr. år i programperioden 2007-2013. Den 
præciserer imidlertid også risikoen for, at disse tal er overdrevne, fordi medlems -
staterne indberetter antallet af deltagelser i ESF-projekter, og én deltager derfor 
kan deltage i flere aktioner21.
Utilstrækkelig forbindelse mellem den finansielle 
omprogrammering af operationelle programmer og de 
fastsatte mål
39 
Medlemsstaterne bør overveje, om de oprindelige målsætninger for de opera -
tionelle programmer bør revideres i lyset af en ajourføring af EU’s strategiske 
uddannelsespolitik. De tidligere fastsatte mål og de nødvendige bevillinger bør 
i givet fald genvurderes.
40 
I programperioden 2007-2013 vedtog Rådet en opdateret strategiramme på 
uddannelsesområdet (jf. punkt 6 og 7), og selv om det ikke var obligatorisk at 
ændre OP’erne af den grund, kontrollerede vi, om de 37 undersøgte OP’er burde 
ændres i overensstemmelse hermed.
41 
35 af de 37 undersøgte OP’er var blevet ændret i løbet af programperioden, 
men kun i to af dem var der foretaget ændringer i relation til uddannelsesmål 
for at sikre, at OP’erne var i overensstemmelse med Europa 2020-strategien 
(jf. bilag VI ). Vores vurdering viste dog, at de undersøgte OP’ers uddannelses -
mål generelt allerede havde været i overensstemmelse med EU’s opdaterede 
uddannelsesmål.
42 
I 27 OP’er var der foretaget ændringer af indikatorer vedrørende uddannelsesmål 
eller af deres målværdier (og i nogle tilfælde basisscenarier), og de fleste af disse 
OP’ers bevilling til uddannelse var blevet ændret. For nogle af OP’erne forelå der 
oplysninger om omprogrammeringen, herunder opstillingen af nye mål. Det slo -
vakiske OP22 indeholdt for eksempel en detaljeret analyse, som også omfattede 
den formular, der var brugt til beregning af indikatorernes målværdier. Men for 
størstedelen af de ændrede OP’ers vedkommende var det ikke forklaret tyde -
ligt, hvilke konsekvenser ændringen af bevillingen ville få for de dertil knyttede 
målværdier.21 Den årlige aktivitetsrapport fra 
2014 fra Generaldirektoratet 
for Beskæftigelse, Sociale 
Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og 
Inklusion, Ares(2015)1425867.
22 OP No 2007SK05UPO001 - 
Operačný program 
Vzdelávanie.
25 Bemærkninger 
43 
Uddannelsesbevillingerne til to OP’er i Italien23 var blevet nedsat med henholds -
vis 9 millioner euro og 30 millioner euro (8 % og 10 % af det oprindelige budget), 
uden at indikatorerne og deres målværdier var blevet ændret, og beslutningen 
om at ændre bevillingen var heller ikke begrundet. Da det OP , hvis oprindelige 
budget var blevet nedsat med 10 % (Campania), blev ændret, havde det allerede 
overopfyldt næsten alle sine oprindelige mål og kun brugt omkring halvdelen 
af det oprindelige budget. Det viser, at performanceaspekter kun fik begrænset 
opmærksomhed.
44 
Indikatorernes gyldighed og brugbarhed svækkes, når målværdierne ikke ajourfø -
res behørigt eller ajourføres inkonsekvent, når bevillingerne ændres. Hvis mål -
værdierne ikke beregnes omhyggeligt, bliver det umuligt at vurdere program -
mets effektivitet.
Resultaterne af de undersøgte projekter kunne ikke påvises 
systematisk
45 
Projekter, der støttes via ESF-OP’er, forventes at levere resultater, som passer ind 
i strategien for det operationelle program, der er udformet med henblik på at 
opfylde et af EU’s uddannelsesmål. Forvaltningsmyndigheden for det enkelte 
operationelle program er ansvarlig for, at den økonomiske forvaltning af de med -
finansierede aktiviteter er forsvarlig24. Forvaltningsmyndighederne skal først sikre 
sig, at støtteansøgningerne angiver relevante kvantificerede mål og indikatorer, 
og vurdere, om projektet er i overensstemmelse med strategien for det operatio -
nelle program, og om de sandsynlige resultater er fyldestgørende.
46 
Med henblik på denne revision undersøgte vi 15 projekter, dvs. tre projekter 
i hver af de fem besøgte medlemsstater (jf. punkt 21), som ifølge forvaltningsmyn -
dighederne havde medvirket positivt til at opfylde mindst ét af EU’s uddannel -
sesmål. For hvert projekt undersøgte vi, i hvilken udstrækning det kunne påvises, 
at de opnåede resultater havde medvirket til at opfylde de uddannelsesmål, der 
var defineret i det operationelle program. Flere oplysninger om de undersøgte 
projekters placering, omfang og omkostninger samt om  deltagelsen i dem gives 
i figur 4 .23 OP No 2007IT051PO001 - 
Programma operativo 
obiettivo convergenza fondo 
sociale europeo 2007-2013 
regione Campania and OP 
No 2007IT052PO004 - 
Programma operativo del 
fondo sociale europeo 
obiettivo competitività 
regionale e occupazione 
regione Lazio 2007-2013.
24 Artikel 60 i Rådets forordning 
(EF) nr. 1083/2006 af 
11. juli 2006 om generelle 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond og 
Samhørighedsfonden og 
ophævelse af forordning (EF) 
nr. 1260/1999 (EUT L 2010 af 
31.7.2006, s. 25).
26 Bemærkninger 
Oversigt over de undersøgte ESF-projekterFigur 4
By Palermo
Uddannelsesmål: Uddannelse for voksne med ringe grundlæggende færdighederSamlede omkostninger: 0,1 million euroAntal deltagere: 39By: PalermoUddannelsesmål: Forebyggelse af skolefrafaldSamlede omkostninger: 0,2 millioner euroAntal deltagere: 156By: Bagheria (PA) 
Uddannelsesmål: Uddannelse med henblik på at forbedre de grundlæggende færdigheder hos studerendeSamlede omkostninger: 0,1 million euroAntal deltagere: 247By: Bukarest
Uddannelsesmål: Praktikprogram for studerende indskrevet ved en højere veterinærmedicinsk uddannelse Samlede omkostninger: 2,6 millioner euroAntal deltagere: 3 005By: Bukarest 
Uddannelsesmål: Uformelt uddannelsesprogram med henblik på at øge færdighederne i centrale europæiske kompetencer vedrørende aktivt medborgerskabSamlede omkostninger: 2,4 millioner euroAntal deltagere: 24 929By: Dresden
Uddannelsesmål: Forebyggelse af skolefrafaldSamlede omkostninger: 3,4 millioner euroAntal deltagere: 673By: Dresden
Uddannelsesmål: Udvikling og gennemførelse af erhvervsuddanelsesmoduler Samlede omkostninger: 0,3 millioner euro
Antal deltagere: 26
By: Norteregionen
Uddannelsesmål: Stipendier til studerende 
ved videregående uddannelser
Samlede omkostninger: 38,9 millioner euroAntal deltagere: 20 002By: Lousado 
Uddannelsesmål: Uddannelse af 
arbejdstagereSamlede omkostninger: 0,6 millioner euroAntal deltagere: 1 240
By: Vila Nova de Famalicão
Uddannelsesmål: Forebyggelse af skolefrafald gennem udvikling af personlige og faglige kompetencerSamlede omkostninger: 
1,7 millioner euro
Antal deltagere: 315By: Creteil
Uddannelsesmål: Forebyggelse af skolefrafald
Samlede omkostninger: 1,4 millioner euro
Antal deltagere:  2 294By: Paris
Uddannelsesmål: Uddannelse af lavt 
kvaliﬁcerede arbejdstagere
Samlede omkostninger: 7,8 millioner euro
Antal deltagere: 448By: Paris
Uddannelsesmål: Uddannelse for voksne 
med dårlige grundlæggende færdigheder
Samlede omkostninger: 1,3 millioner euro
Antal deltagere: 1 014By: Lengenfeld
Uddannelsesmål: Give deltagerne mulighed for at få formelle kvaliﬁkationer inden for deres nuværende beskæftigelsesområde 
Samlede omkostninger: 0,3 millioner euro
Antal deltagere: 32 
By: Bukarest
Uddannelsesmål: Forebyggelse af skolefrafaldSamlede omkostninger: 4,0 millioner euro
Antal deltagere: 20 861
27 Bemærkninger 
47 
Tabel 4  viser antallet af undersøgte projekter vedrørende hver enkelt EU-uddannel -
sesmål og de involverede beløb. Selv om nogle af projekterne bidrog til opfyldel -
sen af mere end ét af EU’s mål på uddannelsesområdet, er de kun opført under 
det mål, der ifølge vores vurdering er det mest relevante. Tabel 4EU’s uddannelsesmål i de undersøgte projekter
Mål Antal projekter og deres placeringAntal 
deltagereTildeling i  alt 
(millioner euro)ESF-tildeling i  alt 
(millioner euro)
Unge, som forlader skolen 
for tidligt5 projekter  
(Tyskland, Frankrig, Italien, Portugal og Rumænien)24 299 10,6 7,1
Livslang læring5 projekter  
(Tyskland, 2 i Frankrig, Italien og Portugal)2 773 10,0 4,5
Personer med ringe grund -
læggende færdigheder2 projekter  
(Italien og Rumænien)25 176 2,5 1,8
Gennemførelse af en vide -
regående uddannelse2 projekter  
(Portugal og Rumænien)23 007 41,5 35,3
Gennemførelse af en 
ungdomsuddannelse1 projekt i Tyskland 26 0,3 0,2
I alt 15 projekter 75 281 64,9 48,9
28 Bemærkninger 
Utilstrækkeligt fokus på projekternes målopfyldelse og på 
anvendelse af relevante præstationsindikatorer
48 
For de fleste af de undersøgte projekters vedkommende omfattede overvåg -
ningen kun finansielle aspekter og output og ikke deres bidrag til opfyldelsen 
af de udvalgte mål som sådan. Manglende vurdering af de kompetencer, delta -
gerne erhverver, kan resultere i, at der iværksættes uddannelsesforanstaltninger, 
som ikke opfylder deltagernes læringsbehov og ikke sikrer bedre målretning af 
læringsaktiviteterne, hvis det er nødvendigt (jf. tekstboks 2 ). I næsten halvdelen 
af projekterne gav overvågningsprocedurerne ingen oplysninger om, i hvilken 
udstrækning målene var blevet opfyldt, eftersom disse ikke var kvantificeret.
49 
I to tilfælde forelå der omfattende overvågningsoplysninger hos støttemodta -
gerne, men da der ikke var anmodet om sådanne oplysninger, var de ikke blevet 
sendt til forvaltningsmyndigheden.
Utilfredsstillende overvågningsprocedure
Formålet med et projekt i Palermo (Italien) var at styrke livslang læring, dvs. at støtte voksne, hvad enten de 
var i beskæftigelse eller ej, i at få adgang til uddannelsesforløb, som gav dem mulighed for at indhente et 
eventuelt uddannelsesefterslæb og/eller at få kvalifikationer.
Blandt udvælgelseskriterierne i indkaldelsen af projektforslag var der et særligt kriterium vedrørende avan -
cerede og klare metodologier til løbende og efterfølgende evaluering af både output og udfald. Den eneste 
overvågning, der blev etableret, var en selvevaluering, hvor de 39 deltagere gav en bedømmelse af deres 
viden før og efter uddannelsen.
Vi mener, at denne metode for bedre at kunne bedømme projektets effektivitet burde have været anvendt 
sammen med andre overvågningsprocedurer, for eksempel en vurdering udført af undervisningsudbyderen.Tekstboks 2
29 Bemærkninger 
50 
Næsten alle projekterne var blevet gennemført inden for budgettet og uden for -
sinkelser. Hvor budgettet var overskredet, skyldtes det en væsentlig stigning i det 
oprindelig planlagte deltagerantal, og dette var blevet godkendt af den relevan -
te forvaltningsmyndighed.
51 
Samlet set var de 15 undersøgte projekters aktiviteter i overensstemmelse med 
de respektive EU-uddannelsesmål i OP’erne. Men fordi næsten halvdelen af 
projekterne ikke havde defineret andre indikatorer end antallet af deltagere/del -
tagelser, var der kun begrænset mulighed for at konstatere, i hvilken udstrækning 
et projekt konkret havde ændret deltagernes situation.
52 
Under revisionen konstaterede vi en god praksis hos en forvaltningsmyndighed, hvor 
betalingerne var koblet sammen med projektets performance (jf.  tekstboks 3 ).
Eksempel på resultatorienteret forvaltning: forbindelse mellem betalinger og 
performance
De undersøgte projekter i Rumænien omfattede både indikatorer for output og udfald med målværdier.
Procedurerne gav forvaltningsmyndigheden/det formidlende organ mulighed for at foretage en forholdsmæs -
sig nedsættelse af tilskudsbeløbet, når overvågningen viste, at målværdierne for output- og/eller udfaldsindi -
katorerne ikke var nået, når projektet var færdigt25.
25 Jf. for eksempel den rumænske forvaltningsmyndigheds instruks nr. 71/2013, som var gældende for de projekter for 2007-2013, som endnu ikke 
var afsluttet på det tidspunkt, hvor instruksen blev udsendt.Tekstboks 3
30 Bemærkninger 
Vurdering af fastlæggelsen af operationelle 
programmer for programperioden 2014-2020
53 
Til at vurdere inkorporeringen af EU’s uddannelsesmål i OP’erne for 2014-2020 
brugte vi samme fremgangsmåde som i forbindelse med OP’erne for 2007-2013. 
Vi tog endvidere hensyn til ændringerne i de gældende forordninger26, for eksem -
pel vedrørende partnerskabsaftaler og forhåndsbetingelser.
54 
Vi undersøgte, om:
 ο Kommissionen havde hjulpet medlemsstaterne med at fastlægge de operatio -
nelle programmer for 2014-2020
 ο OP’erne for 2014-2020 tog tilstrækkeligt hensyn til EU’s uddannelsesmål27
 ο mekanismerne til resultatovervågning var blevet bedre
 ο der var etableret en forbindelse mellem EU’s uddannelsesmål og beskæftigelsen.
Kommissionen hjalp medlemsstaterne med at fastlægge de 
operationelle programmer for 2014-2020
55 
Kommissionen bør hjælpe medlemsstaterne med at sikre, at de OP’er, de sender 
den til godkendelse, omfatter de EU-politikmål, som medlemsstaterne ønsker 
skal gennemføres ved hjælp af ESF-støtte.
56 
Vi rådførte os med de tjenestegrene i Kommissionen, der er involveret i fastlæg -
gelsen af OP’erne for 2014-2020, og gennemgik den dertil knyttede dokumen -
tation, herunder de partnerskabsaftaler med de fem besøgte medlemsstater (jf. 
punkt 21), der vedrørte uddannelsesmål.26 Hovedsagelig forordning (EU) 
nr. 1303/2013 og Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EU) nr. 1304/2013 
af 17. december 2013 om Den 
Europæiske Socialfond og om 
ophævelse af Rådets 
forordning (EF) nr. 1081/2006 
(EUT L 347 af 20.12.2013, s. 470).
27 Forbedring af erhvervsuddan -
nelsen var ikke et af Europa 
2020-målene, og der var heller 
ikke et særligt benchmark 
herfor i ET 2020. Når dette mål 
alligevel behandles i vores 
vurdering, skyldes det, at det 
indgår i lovrammen under det 
tematiske mål 10, som indfører 
den tematiske forhåndsbetin -
gelse 10.4, der kræver, at der 
foreligger en national eller 
regional strategisk politisk 
ramme for at øge erhvervsud -
dannelsernes kvalitet og 
effektivitet.
31 Bemærkninger 
57 
Forhandlings- og godkendelsesprocedurerne for partnerskabsaftalerne og 
OP’erne for programperioden 2014-2020 startede i 2012 med Kommissionens 
udarbejdelse af positionspapirer. Disse positionspapirer indeholdt Kommissio -
nens første analyse af situationen i de forskellige medlemsstater og regioner og 
udstak rammerne for dialogen mellem Kommissionen og medlemsstaterne under 
udarbejdelsen af partnerskabsaftalerne og OP’erne. De beskrev de væsentligste 
landespecifikke udfordringer og udtrykte Kommissionens foreløbige holdning til 
de vigtigste finansieringsprioriteter. Udgangspunktet for Kommissionens over -
vejelser var dens vurdering af de fremskridt, medlemsstaterne havde gjort med 
hensyn til at opfylde deres Europa 2020-mål, understøttet af Rådets landespeci -
fikke henstillinger og de landespecifikke udviklingsmæssige udfordringer28.
58 
Kommissionen hjalp medlemsstaterne med at udarbejde disse strategiske doku -
menter. Det skal især nævnes, at Kommissionen udsendte vejledning vedrørende 
forskellige aspekter ved den nye programperiode, for eksempel en model og 
retningslinjer for partnerskabsaftalernes og OP’ernes indhold. Den udsendte 
endvidere vejledninger om interventionslogik og om, hvordan man overholder 
de fire uddannelsesrelaterede forhåndsbetingelser: Skolefrafald, Videregående 
uddannelse, Livslang læring og Erhvervsuddannelse.
59 
Kommissionen udviklede også procedurer for vurdering af udkastene til partner -
skabsaftaler og OP’er med henblik på at sikre, at de tager tilstrækkelig højde for 
de EU-uddannelsesmål, der er fastsat i ET 2020 og Europa 2020.
60 
Takket være Kommissionens omfattende vurdering var det lykkedes at påpege 
flere mangler i partnerskabsaftalerne og OP’erne i stikprøven (for eksempel ukla -
re specifikke mål, manglende eller dårlige indikatorer, dårlige resultatoplysninger 
og manglende overholdelse af forhåndsbetingelser). Bemærkningerne blev sendt 
til medlemsstaterne, som, når det var nødvendigt, ændrede partnerskabsaftaler -
ne og OP’erne og indsendte dem igen.28 I punkt 73-78 i særberetning 
nr. 3/2015 »EU’s 
ungdomsgaranti: De første 
skridt er taget, men der venter 
gennemførelsesrisici forude« 
(http://eca.europa.eu ) gives en 
analyse af de landespecifikke 
henstillinger.
32 Bemærkninger 
61 
Vores vurdering af fastlæggelsen af OP’er for 2014-2020 påviste mangler i relation 
til forhåndsbetingelserne. I OP’et for Norteregionen (Portugal) var der for eksempel 
blevet givet finansiel støtte til erhvervsuddannelse, men medlemsstaten havde hver -
ken betragtet den tilsvarende forhåndsbetingelse som gældende eller opfyldt 
den.
De undersøgte operationelle programmer er 
i overensstemmelse med EU’s uddannelsesmål
62 
Når OP’er har specifikke uddannelsesmål, bør den dertil knyttede interventions -
logik og redskaberne til resultatovervågning være beskrevet.
63 
Vi udførte en analyse af otte OP’er med en ESF-tildeling for programperioden 
2014-2020 med henblik på at vurdere, i hvilken udstrækning der forelå sådanne 
beskrivelser.
64 
Det oprindelige budget for de gennemgåede OP’er er på i alt 23,33  milliarder  euro, 
hvoraf 13,76 milliarder euro kommer fra ESF. ESF-bevillingen til uddannelse er på 
7,14 milliarder euro, dvs. 52 % af den samlede støtte fra ESF. Budgetoplysningerne 
om de  undersøgte OP’er gives i  bilag IV .
65 
Vores analyse af de undersøgte OP’er viste, at de normalt omfattede uddannel -
sesmål. Beskrivelsen af interventionslogikken var væsentligt forbedret i forhold til 
programperioden 2007-2013. Vi konstaterede også forbedringer i overvågnings -
redskaberne. En oversigt over de tilbageværende mangler vises i  tabel 5 .
33 Bemærkninger 
Vurdering af OP’erne for 2014-2020: uddannelsesmål, interventionslogik og 
overvågningsredskaber
MålOP’er, der omfattede  
EU-målene (antal og 
procent af de under -
søgte OP’er)Interventionslogik Overvågningsredskaber
Ingen 
beskrivelse af 
kontekst  
(%)Ingen behovs -
analyse  
(%)Ingen eksempler 
på aktioner til 
opfyldelse af 
målet  
(%)Målet ikke kvan -
tificeret  
(%)Ingen indikator til 
måling af målopfyl -
delsen  
(%)
Unge, som 
forlader skolen 
for tidligt7 (88 %) ingen ingen ingen ingen ingen
Gennem  førelse af 
en videre  gående 
uddannelse5 (63 %) ingen ingen ingen ingen ingen
Livslang læring 6 (75 %) ingen ingen ingen 17 ingen
Personer med 
ringe grund -
læggende 
færdigheder3 (38 %) ingen 33 ingen 33 33
Førskole -
undervisning2 (25 %) ingen ingen ingen 50 50
Erhvervs -
uddannelse7 (88 %) 29 ingen ingen ingen ingen
30 tilfælde15 6 0 17 14
1 Det samlede antal tilfælde svarer til summen af alle identificerede uddannelsesmål i samtlige otte undersøgte OP’er.Tabel 5
66 
Vurderingen viste, at OP’erne samlet set gav en tilfredsstillende beskrivelse af 
situationen, som den var inden gennemførelsen af OP’et, og at de på en konse -
kvent måde udpegede de behov, der skulle opfyldes.
67 
OP’erne gav også eksempler på aktioner med henblik på opfyldelse af målene og 
definerede de vejledende principper for udvælgelse af operationer og, hvis det 
var relevant, identificerede de vigtigste målgrupper, specifikke målområder og 
type modtagere. Med hensyn til fastlæggelsen af de undersøgte OP’er konstate -
rede vi forbedringer i forhold til programperioden 2007-2013, men det afgørende 
næste trin, som medlemsstaterne er ansvarlige for, er at udvælge og gennemføre 
passende projekter, som skal bidrage til at opfylde de uddannelsesmål, der er 
beskrevet i OP’erne.
34 Bemærkninger 
68 
I en del OP’er konstaterede vi mangler, særlig med hensyn til kvantificering af 
målene, opstilling af basisscenarier og fastsættelse af målværdier for indikatorer -
ne. Som beskrevet nærmere i  tabel 5  vedrører disse målene for livslang læring, 
personer med ringe grundlæggende færdigheder og førskoleundervisning.  
Mekanismerne til resultatovervågning er blevet bedre, dog 
med visse begrænsninger
69 
Rammerne for overvågning og rapportering bør sikre, at Kommissionen får 
tilstrækkelige oplysninger, så den kan overvåge og rapportere om opfyldelsen af 
de ESF-finansierede foranstaltningers præstationsmål.
70 
For at kunne vurdere dette aspekt gennemgik vi retsgrundlaget for 2014-2020 og 
den vejledning, Kommissionen i den forbindelse havde udsendt i relation til de 
otte undersøgte OP’er.
71 
For at afhjælpe de svagheder, der var påvist i forbindelse med programperioden 
2007-2013 (jf. punkt 33-38), blev der med retsgrundlaget for 2014-2020 indført 
fælles resultatindikatorer29. I artikel 5 i ESF-forordningen hedder det, at »alle fæl -
les output- og resultatindikatorer skal indberettes for alle investeringsprioriteters 
vedkommende«. Denne indberetning skal ske i den årlige gennemførelsesrap -
port og bør omfatte ensartede og sammenlignelige oplysninger om opfyldelsen 
af OP’ets mål.
72 
Ifølge det vejledende dokument om overvågning og evaluering af den europæiske 
samhørighedspolitik30 bør kun indikatorer, som vedrører de vigtigste forventede 
output fra den specifikke målsætning, knyttes til et mål. Denne vejledning præci -
serer endvidere, at der skal opstilles basisscenarier for alle fælles og programspe -
cifikke resultatindikatorer, for hvilke der er fastsat en kumuleret kvantificeret 
målværdi for 2023.29 Bilag I til forordning (EU) 
nr. 1304/2013.
30 »Programming Period 
2014-2020 - Monitoring and 
Evaluation of European 
Cohesion Policy - European 
Social Fund - Guidance 
Document«, juni 2015, s. 15.
35 Bemærkninger 
73 
I sin vejledning beskrev Kommissionen imidlertid ikke nærmere de præcise krav 
i form af den/de resultatindikator(er), der skulle vælges for hver enkelt investe -
ringsprioritet for at sikre sammenhæng mellem OP’erne. Særlig for så vidt angår 
målsætningen om at reducere antallet af elever, der forlader skolen for tidligt, 
mener vi, at dette har resulteret i tilfælde, hvor det ville have været nyttigt at 
have haft reference- og målværdier for flere indikatorer for bedre at kunne vurde -
re foranstaltningens effektivitet (jf. tekstboks 4 ).Tekstboks 4Eksempel, hvor det ville have været nyttigt at have haft flere resultatindikatorer
Med henblik på det specifikke mål »nedbringe og forebygge tidlig skoleafgang« har det regionale OP for 2014-
2020 i Italien (Sicilien) som resultatindikator valgt »deltagere, som er i beskæftigelse, herunder som selvstæn -
dige erhvervsdrivende, seks måneder efter deltagelsen« (med et basisscenarie og et mål).
Men eftersom mange af modtagerne vil være studerende, som stadig er indskrevet i en skole, er denne indika -
tor alene ikke tilstrækkelig til, at man kan vurdere interventionens effektivitet.
Da denne foranstaltning også har til formål at fastholde deltagerne i skolen, mener vi, at der også skulle have 
været opstillet et mål for endnu en indikator, som for eksempel den fælles resultatindikator »deltagere, der er 
i gang med en uddannelse eller erhvervsuddannelse umiddelbart efter deltagelsen« eller den indikator, der 
blev brugt i forbindelse med det italienske ESF-OP , og som målte deltagernes situation et år efter interventio -
nens ophør.
Problemer med at knytte uddannelsesforanstaltninger 
sammen med beskæftigelsesudsigter
74 
Overvågnings- og rapporteringssystemerne for programperioden 2014-2020 bør 
give oplysninger om, hvordan relevante uddannelsesforanstaltninger påvirker 
deltagernes beskæftigelsesegnethed.
75 
Med henblik på dette kriterium gennemgik vi Rådets beskæftigelsesretningslinjer 
og andre relevante EU-dokumenter.
36 Bemærkninger 
76 
Rådets beskæftigelsesretningslinjer, som var gældende, da ESF-OP’erne for 2007-
2013 blev vedtaget31, fremhævede allerede vigtigheden af at udvide, forbedre og 
tilpasse investeringerne i menneskelig kapital (dvs. uddannelse) for at fremme 
beskæftigelsesegnetheden. Princippet blev bekræftet både i beskæftigelsesret -
ningslinjerne fra 2010 og fra 201332, særlig med reference til erhvervsuddannelse, 
livslang læring og gennemførelse af en videregående uddannelse.
77 
Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske 
samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) anerkendte uddannelsens be -
tydning med hensyn til at forbedre beskæftigelsesegnetheden og gav dermed 
Kommissionen mandat til at foreslå et eventuelt europæisk benchmark på dette 
område.
78 
I 2011 foreslog Kommissionen33 et nyt benchmark for beskæftigelsesfrekvensen 
for nyuddannede34. Med den hensigt at fremhæve, hvordan uddannelsespolitik -
ker kan medvirke til at fremme vellykket beskæftigelse og forbedre kandidater -
nes beskæftigelsesegnethed, godkendte Rådet dette benchmark i maj 201235.
79 
Ifølge benchmarket bør beskæftigelsesfrekvensen for nyuddannede mindst være 
82 % i 2020. Den aktuelle frekvens, der offentliggøres af Kommissionens gene -
raldirektorat Eurostat, viser, at de nuværende tal ligger et godt stykke under det 
planlagte mål. I 2014 var beskæftigelsesfrekvensen for nyuddannede i EU som 
helhed 76 %. Tyskland var den eneste af de fem besøgte medlemsstater, som 
allerede havde opfyldt målet. I de andre har der været tale om et konstant fald 
siden 2006 (jf. figur 5 ).31 Rådets beslutning af 12. juli 
2005 om retningslinjer for 
medlemsstaternes 
beskæftigelsespolitikker 
(EUT L 205 af 6.8.2005, s. 21).
32 Rådets afgørelse (2013/208/
EU) af 22. april 2013 om 
retningslinjer for medlemssta -
ternes beskæftigelsespolitik -
ker (EUT L 118 af 30.4.2013, 
s. 21), som viderefører 
beskæftigelsesretningslinjer -
ne i bilaget til afgørelse 
2010/707/EU.
33 SEC(2011) 670 final af 
24. maj 2011, »Commission 
Staff Working Paper on the 
development of benchmarks 
on education and training for 
employability and on learning 
mobility«.
34 Indikatoren «beskæftigelsesra -
terne blandt nyuddannede« 
viser beskæftigelsesfrekven -
sen blandt personer i alderen 
20-34 år, som opfylder 
følgende betingelser: for det 
første at være i beskæftigelse 
ifølge ILO’s definition, for det 
andet som højeste niveau 
mindst at have en uddannelse 
på gymnasieniveau (ISCED 3), 
for det tredje ikke at have 
deltaget i nogen uddannelse 
i de sidste fire uger forud for 
undersøgelsen og for det 
fjerde at have gennemført 
deres uddannelse på højeste 
niveau 1, 2 eller 3 år inden 
undersøgelsen. Indikatoren 
beregnes på grundlag af data 
fra EU’s 
arbejdsstyrkeundersøgelse.
35 Rådets konklusioner af 
11. maj 2012 om 
beskæftigelsesegnethed for 
færdiguddannede (EUT C 169 
af 15.6.2012, s. 11).
37 Bemærkninger 
Beskæftigelsesfrekvensen for nyuddannede i de besøgte medlemsstater
36 Gennemførelse af en 
videregående uddannelse og 
livslang læring.Figur 5
Mål: 82 %
2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006100 %
90 %
80 %
70 %
60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %RumænienPortugalItalienFrankrigTyskland
Kilde : Eurostat.
80 
De fælles resultatindikatorer, der blev indført med ESF-forordningen for 2014-
2020, omfatter både umiddelbare og længeresigtede indikatorer, som viser, 
hvordan de gennemførte foranstaltninger påvirker beskæftigelsen. Men kun i en 
tredjedel af de OP’er for 2014-2020, vi undersøgte, var der opstillet basisscena -
rier og fastsat målværdier for de tre uddannelsesmål, der er tættest knyttet til 
beskæftigelsen - erhvervsuddannelse, livslang læring og gennemførelse af en 
videregående uddannelse.
81 
Blandt de OP’er, hvor der var fastlagt basisscenarier og mål, var det italienske OP 
for Sicilien det eneste, hvor der for to af de uddannelsesmål, der er tættest knyt -
tet til beskæftigelsen36, var en klar forbindelse mellem antallet af deltagere og de 
forventede beskæftigelsesresultater af de planlagte uddannelsesinterventioner.
38
 Konklusioner 
og anbefalinger
82 
Vi konkluderede, at der var taget tilstrækkeligt hensyn til EU’s uddannelsesmål 
i OP’erne for 2007-2013, men at resultaterne af de reviderede projekter ikke kun -
ne påvises systematisk, fordi der ikke i tilstrækkelig grad blev anvendt kvantifi -
cerede mål og præstationsindikatorer. Med hensyn til udformningen af OP’erne 
for 2014-2020 konstaterede vi, at Kommissionen hjalp medlemsstaterne med at 
udarbejde deres partnerskabsaftaler og OP’er, og at den efterfølgende vurderede 
dem og konstaterede flere svagheder. Vi konkluderede også, at der med forbed -
ringerne i beskrivelsen af interventionslogikken er taget passende hensyn til EU’s 
uddannelsesmål. Der er dog stadig nogle svagheder i rammerne, som vil kunne 
påvirke præstationsovervågningen og rapporteringen på OP- og projektniveau. 
Endvidere er der ikke altid en klar forbindelse mellem uddannelsesforanstaltnin -
gerne og deres effekt på deltagernes beskæftigelsesegnethed.
EU’s uddannelsesmål blev behandlet i de undersøgte ESF-OP’er 
for 2007-2013, men der var mangler i relation til ændringer af 
OP’er og overvågning
83 
Vores analyse af OP’erne viste, at der generelt var blevet taget hensyn til EU’s 
uddannelsesmål. I nogle OP’er manglede der imidlertid elementer i interventions -
logikken, for eksempel en beskrivelse af konteksten eller en behovsanalyse (jf. punkt 
27-32). Overvågningsrammerne var endvidere mangelfulde, eftersom målene ikke 
var blevet kvantificeret, og der manglede indikatorer til måling af dem (jf. punkt 
33-38).
84 
ET 2020 og Europa 2020, som blev vedtaget i programperioden 2007-2013, indvir -
kede generelt kun lidt på de undersøgte OP’er, eftersom disse allerede var i over -
ensstemmelse med de opdaterede mål. I hovedparten af de OP’er, hvis finansielle 
tildeling blev ændret, var det ikke tydeligt forklaret, hvilke konsekvenser denne 
ændring ville få for de dertil knyttede målværdier (jf. punkt 39-44).
39 Konklusioner og anbefalinger 
Resultaterne af de undersøgte projekter kunne ikke påvises 
systematisk
85 
Vi undersøgte en stikprøve på 15 projekter, som ifølge forvaltningsmyndighe -
derne havde bidraget positivt til at opfylde mindst ét af EU’s uddannelsesmål. 
På den baggrund ville vi have forventet, at det klart var blevet påvist, hvilken 
virkning disse projekter havde haft for deltagerne og for den samlede opfyldelse 
af det specifikke uddannelsesmål.
86 
Resultaterne af de reviderede projekter kunne ikke påvises systematisk. Det 
skyldtes hovedsagelig, at deres bidrag til opfyldelsen af de udvalgte uddannel -
sesmål ikke var blevet overvåget - målene for næsten halvdelen af de reviderede 
projekter var nemlig ikke blevet kvantificeret. Endvidere havde næsten halvdelen 
af projekterne ikke fastlagt andre indikatorer end antallet af deltagere/deltagelser, 
og det gjorde det vanskeligt at drage konklusioner om, hvilken virkning projek -
terne reelt havde haft for deltagerne (punkt 48-52).
OP’erne for 2014-2020 er i overensstemmelse med EU’s 
uddannelsesmål
87 
Kommissionen hjalp medlemsstaterne med at udarbejde deres partnerskabsaf -
taler og OP’er og vurderede dem efterfølgende og konstaterede flere svagheder. 
Vores vurdering af fastlæggelsen af OP’erne for 2014-2020 identificerede visse 
mangler (jf. punkt 55-61).
88 
Vores analyse af de undersøgte OP’er viste, at de normalt omfattede uddannel -
sesmål. Beskrivelsen af interventionslogikken var væsentligt forbedret i forhold til 
programperioden 2007-2013. Vi konstaterede også forbedringer i overvågnings -
rammerne for perioden 2014-2020 (jf. punkt 65-68).
40 Konklusioner og anbefalinger 
89 
Med hensyn til fastlæggelsen af de undersøgte OP’er konstaterede vi forbed -
ringer i forhold til programperioden 2007-2013, men det afgørende næste trin, 
som medlemsstaterne er ansvarlige for, er at udvælge og gennemføre passende 
projekter, som skal bidrage til at opfylde de uddannelsesmål, der er beskrevet 
i OP’erne.
Mekanismerne til resultatovervågning er blevet bedre, men 
der er stadig begrænsninger
90 
For at afhjælpe de svagheder, der var påvist i forbindelse med programperioden 
2007-2013, blev der med retsgrundlaget for 2014-2020 indført fælles resultatin -
dikatorer. I sin vejledning beskrev Kommissionen imidlertid ikke nærmere de 
præcise krav i form af den/de indikator(er), der skulle vælges for hver enkelt inve -
steringsprioritet for at sikre sammenhæng mellem OP’erne (jf. punkt 71-73).
91 
Uddannelse påvirker klart arbejdsmarkedsdeltagelsen og indtjeningen og giver 
mange sociale fordele. For at gennemføre Europa 2020-strategien for beskæfti -
gelse og intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst skal uddannelsesforanstaltnin -
ger have et klart fokus på beskæftigelsesresultater, især når de henvender sig til 
voksne.
92 
Blandt de fælles resultatindikatorer, der blev indført med ESF-forordningen, er 
der både umiddelbare og længeresigtede indikatorer, der måler de gennemførte 
foranstaltningers indvirkning på beskæftigelsen. Men kun i en tredjedel af de under -
søgte OP’er for 2014-2020 var der opstillet basisscenarier og fastsat målværdier for de 
tre uddannelsesmål, der er tættest knyttet til beskæftigelsen - erhvervsuddannel -
se, livslang læring og gennemførelse af en videregående uddannelse (jf. punkt 76-81).
41 Konklusioner og anbefalinger 
93 
Vi anbefaler følgende:
Anbefaling 1
Kommissionen bør overveje at specificere den/de resultatindikator(er), for hvilke 
der skal fastsættes reference- og målværdier for hver enkelt investeringsprioritet.
Frist for målopfyldelsen: under forberedelsen af den næste programperiode.
Anbefaling 2
Når medlemsstaterne anmoder om ændringer af OP’er, bør Kommissionen:
- opfordre til, at der etableres en klar forbindelse mellem OP’ernes investerings -
prioriteter og hensigtsmæssige kvantificerede og målelige resultatindikatorer
- sikre sig, at medlemsstaterne forklarer omprogrammeringen af finansielle 
tildelinger og herunder giver både kvalitative og kvantitative oplysninger om 
den forventede ændring af output- og resultatindikatorer.
Frist for målopfyldelsen: straks.
Anbefaling 3
Medlemsstaterne bør sørge for, at:
- der er en klar forbindelse i OP’et mellem de udvalgte projekter og opfyldel -
sen af EU’s uddannelsesmål
- der systematisk opstilles relevante resultatindikatorer, så projektets reelle 
virkninger for de endelige deltagere kan påvises, og de fremskridt, der gøres 
i retning af at opfylde OP’ets uddannelsesmål, kan overvåges.
Frist for målopfyldelsen: straks.
42 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 4
Når det er relevant, bør Kommissionen og medlemsstaterne i højere grad mål -
rette OP’ernes finansiering mod foranstaltninger, som styrker forbindelsen 
mellem uddannelse og beskæftigelse, og sørge for, at resultaterne overvåges 
hensigtsmæssigt.
Frist for målopfyldelsen: straks.
Vedtaget af Afdeling II, der ledes af Henri Grethen, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 11. maj 2016.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand
43
 Bilag
Udviklingen hen imod opfyldelse af Europa 2020-målene for uddannelse
I. Procentdelen af unge, der forlader uddannelsessystemet for tidligt
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 MÅL
EU (28 lande) 15,3 14,9 14,7 14,2 13,9 13,4 12,7 11,9 11,2 10,9 10,0
Belgien 12,6 12,1 12,0 11,1 11,9 12,3 12,0 11,0 9,8 10,0 9,5
Bulgarien 17, 3 14,9 14,8 14,7 13,9 11,8 12,5 12,5 12,9 13,1 11,0
Den Tjekkiske 
Republik5,1 5,2 5,6 5,4 4,9 4,9 5,5 5,4 5,5 5,8 5,5
Danmark 9,1 12,9 12,5 11,3 11,0 9,6 9,1 8,0 7, 8 7, 6 10,0
Tyskland 13,7 12,5 11,8 11,1 11,9 11,6 10,5 9,8 9,5 9,6 10,0
Estland 13,4 14,4 14,0 13,5 11,0 10,6 10,3 9,7 11,4 11,8 9,5
Irland 12,2 11,8 11,4 11,7 11,5 10,8 9,7 8,4 6,9 6,9 8,0
Grækenland 15,1 14,3 14,4 14,2 13,5 12,9 11,3 10,1 9,0 8,3 9,7
Spanien 30,3 30,8 31,7 30,9 28,2 26,3 24,7 23,6 21,9 20,3 15,0
Frankrig 12,7 12,8 11,8 12,4 12,7 12,3 11,8 9,7 9,0 9,2 9,5
Kroatien 4,7 4,5 4,4 5,2 5,2 5,0 5,1 4,5 2,7 3,0 4,0
Italien 20,4 19,5 19,6 19,1 18,6 17, 8 17, 3 16,8 15,0 14,6 16,0
Cypern 14,9 12,5 13,7 11,7 12,7 11,3 11,4 9,1 6,8 5,4 10,0
Letland 15,6 15,6 15,5 14,3 12,9 11,6 10,6 9,8 8,5 9,5 13,4
Litauen 8,8 7, 8 7, 5 8,7 7,9 7, 4 6,5 6,3 5,9 5,5 9,0
Luxembourg 14,0 12,5 13,4 7,7 7,1 6,2 8,1 6,1 6,1 8,6 10,0
Ungarn 12,5 11,4 11,7 11,5 10,8 11,4 11,8 11,9 11,4 11,6 10,0
Malta 32,2 30,2 27, 2 25,7 23,8 22,7 21,1 20,5 20,3 20,1 10,0
Nederlandene 12,6 11,7 11,4 10,9 10,0 9,2 8,9 9,3 8,7 8,3 8,0
Østrig 10,0 10,8 10,2 8,8 8,3 8,5 7, 8 7, 5 7, 0 7, 3 9,5
Polen 5,4 5,0 5,0 5,3 5,4 5,6 5,7 5,6 5,4 5,3 4,5
Portugal 38,5 36,5 34,9 30,9 28,3 23,0 20,5 18,9 17, 4 14,4 10,0
Rumænien 17,9 17, 3 15,9 16,6 19,3 18,1 17, 8 17, 3 18,1 18,9 11,3
Slovenien 5,6 4,1 5,1 5,3 5,0 4,2 4,4 3,9 4,4 5,4 5,0
Slovakiet 6,6 6,5 6,0 4,9 4,7 5,1 5,3 6,4 6,7 7,1 6,0
Finland 9,7 9,1 9,8 9,9 10,3 9,8 8,9 9,3 9,5 9,3 8,0
Sverige 8,6 8,0 7,9 7, 0 6,5 6,6 7, 5 7,1 6,7 6,6 10,0
Det Forenede 
Kongerige11,3 16,6 16,9 15,7 14,8 14,9 13,4 12,3 11,8 11,0Ikke 
fastsat
Kilde:  Eurostat.Bilag I
44 Bilag 
II. Andelen af 30-34-årige med en videregående uddannelse
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 MÅL
EU (28 lande) 29,0 30,1 31,1 32,3 33,8 34,8 36,0 37,1 37,9 38,5 40,0
Belgien 41,4 41,5 42,9 42,0 44,4 42,6 43,9 42,7 43,8 43,1 47,0
Bulgarien 25,3 26,0 27,1 27,9 27,7 27, 3 26,9 29,4 30,9 32,0 36,0
Den Tjekkiske 
Republik13,1 13,3 15,4 17, 5 20,4 23,7 25,6 26,7 28,2 29,5 32,0
Danmark 43,0 38,1 39,2 40,7 41,2 41,2 43,0 43,4 44,9 46,7 40,0
Tyskland 25,8 26,5 27,7 29,4 29,8 30,6 31,8 32,9 31,4 31,8 42,0
Estland 32,5 33,5 34,4 36,3 40,2 40,2 39,5 42,5 43,2 45,2 40,0
Irland 41,3 43,3 46,3 48,9 50,1 49,7 51,1 52,6 52,2 52,3 60,0
Grækenland 26,9 26,3 25,7 26,6 28,6 29,1 31,2 34,9 37, 2 39,4 32,0
Spanien 39,4 40,9 41,3 40,7 42,0 41,9 41,5 42,3 42,3 41,1 44,0
Frankrig 39,7 41,4 41,0 43,0 43,2 43,1 43,3 44,0 43,7 44,9 50,0
Kroatien 16,7 16,8 18,5 21,3 24,5 23,9 23,1 25,6 32,2 31,7 35,0
Italien 17, 6 18,6 19,2 19,0 19,9 20,4 21,9 22,5 23,9 24,9 26,0
Cypern 46,1 46,2 47,1 45,0 45,3 46,2 49,9 47, 8 52,5 54,2 46,0
Letland 19,3 25,7 26,3 30,5 32,6 35,9 37, 2 40,7 39,9 41,0 34,0
Litauen 39,4 36,4 39,9 40,4 43,8 45,7 48,6 51,3 53,3 56,4 48,7
Luxembourg 35,5 35,3 39,8 46,6 46,1 48,2 49,6 52,5 52,7 50,5 66,0
Ungarn 19,4 20,6 22,8 24,0 26,1 28,2 29,8 32,3 34,1 34,9 30,3
Malta 20,7 20,8 21,0 21,9 22,1 23,4 24,9 26,0 26,5 27, 0 33,0
Nederlandene 35,8 36,4 40,2 40,5 41,4 41,2 42,2 43,2 44,8 46,4 40,0
Østrig 21,1 20,9 21,9 23,4 23,4 23,6 26,1 27,1 40,0 39,1 38,0
Polen 24,7 27, 0 29,7 32,8 34,8 36,5 39,1 40,5 42,1 43,2 45,0
Portugal 18,3 19,5 21,6 21,3 24,0 26,7 27, 8 30,0 31,3 31,3 40,0
Rumænien 12,4 13,9 16,0 16,8 18,3 20,3 21,7 22,9 25,0 25,5 26,7
Slovenien 28,1 31,0 30,9 31,6 34,8 37,9 39,2 40,1 41,0 42,6 40,0
Slovakiet 14,4 14,8 15,8 17, 6 22,1 23,2 23,7 26,9 26,9 27,9 40,0
Finland 46,2 47, 3 45,7 45,9 45,7 46,0 45,8 45,1 45,3 45,3 42,0
Sverige 39,5 41,0 42,0 43,9 45,3 46,8 47,9 48,3 49,9 50,0 40,0
Det Forenede 
Kongerige36,4 38,3 39,5 41,4 43,1 45,5 46,9 47, 4 47,7 47,7Ikke 
fastsat
Kilde:  Eurostat.Bilag I
45 Bilag 
Oversigt over programmering, gennemførelse, overvågning og rapportering
Det operationelle program 
analyseres og godkendes   
De årligere 
gennemførelsesrapporter 
analyseres og vurderesDe årlige 
gennemførelsesrapporter 
udarbejdesDer tilvejebringes 
overvågningsoplysninger om 
projekterneProjekterne gennnemføresProjekterne eller 
projektleverandørerne udvælgesDet operationelle program 
udarbejdesPartnerskabsaftalen analyseres 
og godkendesPartnerskabsaftalen
udarbejdes Medlemsstaterne Europa-KommissionenBilag II
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
46 Bilag 
Liste over de undersøgte operationelle ESF-programmer for 2007-2013
Medlems -
statOperationelle programmerSamlet tildeling  
(millioner euro)Samlet bidrag fra 
ESF 
(millioner euro)Oprindelig 
tildeling til 
uddannelse fra 
ESF1 
(millioner euro)% af den 
samlede 
ESF-tildeling
PT2007PT05UPO001  - Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007-20138 736 6 117 5 056 83
2007PT051PO001  - Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007-2013 Pro-Emprego224 190 104 55
2007PT052PO001  - Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da Madeira156 125 82 66
PL2007PL051PO001  - Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007-201311 420 9 707 4 330 45
DE2007DE05UPO001  - Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007-20136 031 3 488 914 26
2007DE051PO004  - Operationelles Programm des 
Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozial -
fonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 20131 157 872 571 65
2007DE052PO008  - Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007-20131 368 684 432 63
2007DE051PO006  - Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013836 629 299 48
2007DE051PO002  - Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Meck -
lenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013557 417 275 66
2007DE051PO001  - Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 
2013 Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg Südwest826 620 260 42Bilag III
47 Bilag Bilag III
Medlems -
statOperationelle programmerSamlet tildeling  
(millioner euro)Samlet bidrag fra 
ESF 
(millioner euro)Oprindelig 
tildeling til 
uddannelse fra 
ESF1 
(millioner euro)% af den 
samlede 
ESF-tildeling
IT2007IT051PO007  - Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppo1 487 743 698 94
2007IT051PO003  - Programma Operativo Regionale 
Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007-20132 099 1 050 302 29
2007IT051PO005  - Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007-2013 Fondo 
Sociale Europeo1 279 640 247 39
2007IT051PO001  - Programma Operativo Obiettivo 
Convergenza Fondo Sociale Europeo 2007-2013
Regione Campania1 118 559 209 37
2007IT052PO006  - Programma Operativo Regionale 
della Lombardia Ob. 2 FSE 2007-2013798 338 163 48
2007IT052PO004  - Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007-2013736 368 103 28
HU2007HU05UPO001  - Társadalmi Megújulás 
Operatív Program4 097 3 483 2 358 68
CZ2007CZ05UPO002  - Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnost2 151 1 829 1 617 88
2007CZ05UPO001  - Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007-20132 157 1 837 268 15
RO2007RO051PO001  - Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane
2007-20134 089 3 476 1 862 54
EL2007GR05UPO002  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου Μαθηση2 215 1 440 1 418 99
2007GR05UPO001  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου Δυναμικου2 825 2 260 369 16
2007GR05UPO003  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη Μεταρρυθμιση675 505 173 34
48 Bilag 
Medlems -
statOperationelle programmerSamlet tildeling  
(millioner euro)Samlet bidrag fra 
ESF 
(millioner euro)Oprindelig 
tildeling til 
uddannelse fra 
ESF1 
(millioner euro)% af den 
samlede 
ESF-tildeling
ES2007ES051PO005  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo
2007-2013 Andalucía1 445 1 156 477 41
2007ES05UPO001  - Programa Operativo Plurirregio -
nal Adaptabilidad y Empleo Fondo Social Europeo 
2007-20135 925 4 301 1 313 31
2007ES051PO004  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007-2013448 359 153 43
2007ES051PO003  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 Extremadura333 250 128 51
2007ES052PO008  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 Madrid514 257 102 40
2007ES051PO002  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 Castilla la Mancha225 180 45 25
UK2007UK05UPO001  - ESF England 2007-13 Operational 
Programme6 049 3 090 1 047 34
2007UK051PO002  - West Wales and the Valleys 
Convergence Programme Operational Programme 
for the European Social Fund 2007-20131 500 834 431 52
FR2007FR052PO001  - Compétitivité Régionale et 
Emploi 2007-2013
Programme Opérationnel National Fonds Social 
Européen8 991 4 495 953 21
2007FR051PO004  - Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007-2013742 517 290 56
SK2007SK05UPO001  - Operačný program 
Vzdelávanie727 618 490 79
BG2007BG051PO001  - Оперативна програма 
»Развитие на човешките ресурси« 2007-2013 г.1 214 1 032 490 47
BE2007BE052PO005  - Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007-20131 111 469 167 36
AT2007AT052PO001  - Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007-20131 115 472 190 40
I alt 87 377 59 406 28 385 48
1 Vi konstaterede, at EU-prioritetskoderne 62, 72, 73 og 74 var dem, der svarede til tildelingerne til uddannelse i programperioden 2007-2013.Bilag III
49 Bilag 
Liste over de undersøgte partnerskabsaftaler og operationelle programmer for 
2014-2020
MedlemsstatPartnerskabsaftalens nummer
DE2014DE16M8PA001  - Partnerschaftsvereinbarung zwischen Deutschland und der Europäischen Kommission für die Umsetzung der 
ESI-Fonds unter dem gemeinsamen strategischen Rahmen in der Förderperiode 2014 bis 2020
FR 2014FR16M8PA001  - Accord de partenariat 2014-2020 France
IT 2014IT16M8PA001  - Accordo di partenariato 2014-2020 Italia
PT 2014PT16M8PA001  - Portugal 2020 - acordo de parceria 2014-2020
RO 2014RO16M8PA001  - Acordul de parteneriat România
Medlems -
statOP’ets nummerSamlet tildeling  
(millioner euro)Samlet bidrag 
fra ESF  
(millioner euro)Oprindelig tildeling 
til uddannelse fra 
ESF1 
(millioner euro)% af den 
samlede 
ESF-tildeling
DE2014DE05SFOP002  - Operationelles Programm 
ESF Bund Deutschland 2014-20204 830 2 689 883 33
2014DE05SFOP012  - Operationelles Programm 
ESF Sachsen 2014-2020828 663 247 37
FR2014FR05M0OP001  - Programme Opérationnel 
au titre de l’objectif »Investissement pour la 
croissance et l’emploi«968 280 213 76
IT2014IT05M2OP001  - Per la Scuola - Competenze 
e Ambienti per l’apprendimento3 019 1 615 1 056 65
2014IT05SFOP014  - POR Sicilia FSE 820 615 193 31
PT2014PT05SFOP001  - PO Capital Humano 3 642 3 096 3 030 98
2014PT16M2OP001  - Programa Operacional 
Regional do Norte 2014-20204 166 583 263 45
RO2014RO05M9OP001  - Program Operational 
Capital Uman5 059 4 221 1 257 30
I alt 23 332 13 762 7 142 52
1 Vi konstaterede, at EU-prioritetskoderne 115, 116, 117 og 118 er dem, der svarer til tildelingerne til uddannelse i programperioden 2014-2020.Bilag IV
50 Bilag 
Revisionsmetode anvendt til vurdering af de mål, der behandles i de operationelle 
programmerBilag V
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
Vurdering Hvorfor det er relevant  UdfaldJa
Nej
Var målet udvalgt i OP’ et?Ingen 
yderligere 
vurdering
Når konteksten ikke er beskrevet, kan behovene ikke 
deﬁneres eller kun deﬁneres delvist eller i generelle vendinger. Det er nødvendigt at analysere udgangssituationen for at fastlægge en klar strategi.
For at sikre en eﬀektiv ressourcetildeling til opfyldelse af EU’s 
uddannelsesmål er det nødvendigt at identiﬁcere behovene og etablere en  forbindelse mellem dem og de aktioner, der er udformet med henblik på at afhjælpe dem.
At deﬁnere aktionernes mulige projektkategorier, 
modtagere, målpopulation og tidsramme bidrager til at sikre, at de gennemføres eﬀektivt.
For at kunne vurdere, om målet er blevet opfyldt, er det 
nødvendigt at kvantiﬁcere de problemer (udgangssituationen), der skal afhjælpes. Mål skal være speciﬁkke, målelige, opnåelige, relevante og tidsbestemte (SMART). 
Indikatorer er nødvendige for at kunne overvåge de 
gennemførte aktioners udbredelse og resultater. Indikatorer skal være  relevante, accepterede, troværdige, nemme og robuste (RACER).Var der en beskrivelse 
af konteksten?
Var der en 
behovsanalyse?
Var der givet 
eksempler på 
aktioner?
Var målet
kvantiﬁceret?
Var der deﬁneret 
relevante indikatorer?Kvalitativ evaluering 
fra »Ingen 
beskrivelse« 
til »Omfattende 
beskrivelse« 
Kvalitativ evaluering 
fra »Ingen analyse« 
til »Omfattende 
analyse«
Kvalitativ evaluering 
fra »Ingen planlagte 
aktioner« til 
»Omfattende 
handlingsplan«
Ja/Nej   Ja/Nej
51 Bilag 
Oversigt over ændringer af de undersøgte operationelle ESF-programmer for 
2007-2013
Medlems -
statOP’ets nummerBlev OP’et 
ændret 
i program -
perioden?Blev 
uddannelses -
målene ændret?Blev 
tildelingerne 
til uddannelse1 
ændret?Blev 
uddannelses -
relaterede 
indikatorer 
eller deres mål 
ændret?
PT2007PT05UPO001  - Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007-2013Ja Nej Ja Ja
2007PT051PO001  - Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007-2013 Pro-EmpregoJa Nej Nej Nej
2007PT052PO001  - Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da MadeiraJa Nej Nej2Nej
PL2007PL051PO001  - Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007-2013Ja Ja Ja Ja
DE2007DE05UPO001  - Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007-2013Ja Nej Ja Ja
2007DE051PO004  - Operationelles Programm des 
Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozial -
fonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013Ja Nej Ja Ja
2007DE052PO008  - Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007-2013Ja Nej Nej Ja
2007DE051PO006  - Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013Ja Nej Ja Ja
2007DE051PO002  - Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Meck -
lenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013Nej Nej Nej Nej
2007DE051PO001  - Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 
2013 Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg SüdwestJa Nej Ja JaBilag VI
52 Bilag 
Medlems -
statOP’ets nummerBlev OP’et 
ændret 
i program -
perioden?Blev 
uddannelses -
målene ændret?Blev 
tildelingerne 
til uddannelse1 
ændret?Blev 
uddannelses -
relaterede 
indikatorer 
eller deres mål 
ændret?
IT2007IT051PO007  - Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppoNej Nej Nej Ja
2007IT051PO003  - Programma Operativo Regio -
nale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007-2013Ja Nej Ja Ja
2007IT051PO005  - Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007-2013 Fondo 
Sociale EuropeoJa Nej Ja Ja
2007IT051PO001  - Programma Operativo Obiettivo 
Convergenza
Fondo Sociale Europeo 2007-2013
Regione CampaniaJa Nej Ja Nej
2007IT052PO006  - Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007-2013Ja Nej Nej Nej
2007IT052PO004  - Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007-2013Ja Nej Ja Nej
HU2007HU05UPO001  - Társadalmi Megújulás 
Operatív ProgramJa Nej Ja Ja
CZ2007CZ05UPO002  - Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnostJa Nej Ja Ja
2007CZ05UPO001  - Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007-2013Ja Nej Ja Ja
RO2007RO051PO001  - Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane
2007-2013Nej Nej Nej Nej
EL2007GR05UPO002  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου ΜαθησηJa Nej Ja Ja
2007GR05UPO001  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου ΔυναμικουJa Ja Ja Ja
2007GR05UPO003  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη ΜεταρρυθμισηJa Nej Ja JaBilag VI
53 Bilag 
Medlems -
statOP’ets nummerBlev OP’et 
ændret 
i program -
perioden?Blev 
uddannelses -
målene ændret?Blev 
tildelingerne 
til uddannelse1 
ændret?Blev 
uddannelses -
relaterede 
indikatorer 
eller deres mål 
ændret?
ES2007ES051PO005  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo
2007-2013 AndalucíaJa Nej Ja Ja
2007ES05UPO001  - Programa Operativo Plurirregio -
nal Adaptabilidad y Empleo Fondo Social Europeo 
2007-2013Ja Nej Ja Ja
2007ES051PO004  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007-2013Ja Nej Ja Ja
2007ES051PO003  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 ExtremaduraJa Nej Nej Nej
2007ES052PO008  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 MadridJa Nej Ja Ja
2007ES051PO002  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 Castilla la ManchaJa Nej Ja Ja
UK2007UK05UPO001  - ESF England 2007-13 Operational 
ProgrammeJa Nej Nej Nej
2007UK051PO002  - West Wales and the Valleys 
Convergence Programme Operational Programme 
for the European Social Fund 2007-2013Ja Nej Ja Ja3
FR2007FR052PO001  - Compétitivité Régionale 
et Emploi 2007-2013 Programme Opérationnel 
National Fonds Social EuropéenJa Nej Ja Ja
2007FR051PO004  - Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007-2013Ja Nej Ja Ja
SK2007SK05UPO001  - Operačný program 
VzdelávanieJa Nej Ja Ja
BG2007BG051PO001  - Оперативна програма 
»Развитие на човешките ресурси« 2007-2013 г.Ja Nej Nej Ja4
BE2007BE052PO005  - Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007-2013Ja Nej Nej Nej
AT2007AT052PO001  - Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007-2013Ja Nej Ja Ja
1 Vi konstaterede, at EU-prioritetskoderne 62, 72, 73 og 74 er dem, der svarer til tildelingerne til uddannelse.
2 Prioritetskode 74 blev forhøjet med 100 000 euro, hvilket svarer til ca. 0,12 % af tildelingerne til uddannelse.
3 Målværdierne for indikatorerne på programniveau blev ændret.
4 Målværdien for kontekstindikatoren vedrørende unge, der forlader skolen for tidligt, blev ændret i lyset af Europa 2020-målene.Bilag VI
54 Kommissionens  
svar
Resumé
IV
For så vidt angår nedgangen i EU-midler til uddannelse bemærker Kommissionen, at der i programmeringsperio -
den 2014-2020 er indført nye krav til tematisk koncentration for at sikre, at støtten primært bliver koncentreret om 
de identificerede behov og udfordringer og dermed når målene og opfylder målsætningerne for Europa 2020 (jf. 
artikel 18 i forordning (EU) nr. 1303/2013).
VII
Kommissionen bemærker, at aggregering på EU-plan har været en udfordring, fordi der ikke har været noget juri -
disk krav om at fastsætte fælles resultatindikatorer, men at ESF’s evalueringsnetværk, der samler medlemsstaternes 
overvågnings- og evalueringsdokumentation, har bidraget til delvist at fjerne disse hindringer.
Den efterfølgende evaluering af perioden 2007-2013 og navnlig de tematiske undersøgelser har omfattet en intens 
indsats for at konvertere specifikke resultatindikatorer til fælles resultatkategorier (såsom at få et arbejde, en kvali -
fikation eller et andet positivt resultat) og at anslå succesrater på grundlag af de prioriterede indsatsområder, hvor 
der har foreligget sammenhængende output og resultater. Dette omfattede konvertering af resultatindikatorer udtrykt 
i procent til absolutte tal, hvor dette var muligt.
Kommissionen bemærker, at de retlige rammer for 2007-2013 ikke omfattede en pligt til at fastsætte mål og output-/
resultatindikatorer på projektniveau.
Kommissionen bemærker også, at en forhøjelse eller reduktion af bevillingen ikke automatisk betyder, at målværdien 
skal ændres. Når gennemførelsen er igangsat, og den økonomiske situation så ændrer sig, kan medlemsstaterne 
beslutte, at der skal gennemføres færre eller flere eller anderledes aktiviteter for at nå det oprindelige mål, og dette 
kan kræve mere eller mindre finansiering. Det er desuden vigtigt at erindre om, at mange af ændringerne i de ope -
rationelle programmer for 2007-2013 blev foretaget midt under den økonomiske krise. Nogle foranstaltninger rettet 
mod at få folk tilbage på arbejdsmarkedet krævede måske derfor mere intensive investeringer for at nå de resulta -
ter, der oprindelig var planlagt før den økonomiske krise.
VIII
Kommissionen understreger, at overvågnings- og evalueringssystemet for programmeringsperioden 2014-2020 er 
blevet kraftigt forbedret, især i relation til pligten til at indberette fælles resultatindikatorer og foretage konsekvens -
analyser på de prioriterede indsatsområder. Den gør også opmærksom på, at overvågningen er blevet forbedret på 
operationsniveau (se Kommissionens svar på punkt 68 og 90).
Med hensyn til måling af indvirkningen på beskæftigelsen understreger Kommissionen, at fælles resultatindikatorer 
for virkning på kort og længere sigt skal indsamles og indberettes for alle investeringsprioriteringer.
Kommissionens svar 55
IX a)
Kommissionen accepterer anbefalingen og vil for programmet efter 2020 overveje at specificere den/de resultatin -
dikator(er), for hvilke referencetal og målværdier bør fastsættes for hver investeringsprioritet.
IX b) i) Første led
Kommissionen accepterer anbefalingen og vil gennemføre den i forbindelse med behandlingen af medlemsstater -
nes anmodninger om ændringer af OP’er.
IX b) i) Andet led
Kommissionen accepterer denne anbefaling og gennemfører den nu i overensstemmelse med gældende juridiske 
rammer. Ifølge artikel 30 i forordning (EU) nr. 1303/2013 skal anmodninger om ændring af programmer, der indgi -
ves af en medlemsstat, være behørigt begrundet og navnlig fastsætte de forventede virkninger af ændringerne 
af programmet for EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og de specifikke mål, der er fastsat 
i programmet, under hensyntagen til denne forordning og de fondsspecifikke regler, de horisontale principper som 
omhandlet i artikel 5, 7 og 8 og partnerskabsaftalen.
IX b) ii)
Kommissionen bemærker, at denne anbefaling er rettet til medlemsstaterne.
IX b) iii)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Da behovet for at styrke forbindelsen mellem uddannelse og beskæftigelse blev identificeret, dvs. da Rådet udsendte 
en landespecifik henstilling, blev dette indarbejdet i ESF’s OP’er på programmeringstidspunktet. I henhold til artikel 23 
i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer til 
sin partnerskabsaftale og de relevante programmer for at støtte gennemførelsen af relevante landespecifikke henstil -
linger. Kommissionen har derfor allerede nu mulighed for, hvor det er relevant – dvs. når der i nye landespecifikke 
henstillinger påpeges svage forbindelser mellem uddannelse og beskæftigelse – at anmode om, at der afsættes 
midler til at styrke forbindelsen mellem uddannelse og beskæftigelse.
Desuden tillader det nuværende overvågningssystem at overvåge alle fælles output- og resultatindikatorer, da 
medlemsstaterne har pligt til at indberette alle fælles output og resultatindikatorer (artikel 5 i ESF-forordningen for 
2014-2020). De første data vil blive indsendt til Kommissionen i de første årsrapporter om gennemførelse, som har 
frist den 31. maj 2016. Gennem hele programmet kan man derfor overvåge indvirkningen på beskæftigelsen under 
den tematiske målsætning på uddannelsesområdet, også selv om medlemsstaterne ikke har fastsat mål for disse 
resultatindikatorer i deres OP’er. Kommissionen vil sikre, at disse resultater synliggøres i sammendraget af de årlige 
gennemførelsesrapporter.
Kommissionens svar 56
Indledning
14
For så vidt angår nedgangen i EU-midler til uddannelse bemærker Kommissionen, at der i programmeringsperio -
den 2014-2020 er indført nye krav til tematisk koncentration for at sikre, at støtten primært bliver koncentreret om 
de identificerede behov og udfordringer og dermed når målene og opfylder målsætningerne for Europa 2020 (jf. 
artikel 18 i forordning (EU) nr. 1303/2013).
26
Se Kommissionens svar på punkt 14.
Kommissionens fælles svar på punkt 33 og 34
Aggregering på EU-plan har været en udfordring, fordi der ikke har været noget juridisk krav om at fastsætte fælles 
resultatindikatorer, men ESF’s evalueringsnetværk, der samler medlemsstaternes overvågnings- og evalueringsdo -
kumentation, har bidraget til delvist at fjerne disse hindringer.
Den efterfølgende evaluering af perioden 2007-2013 og navnlig de tematiske undersøgelser har omfattet en intens 
indsats for at konvertere specifikke resultatindikatorer til fælles resultatkategorier (såsom at få et arbejde, en kvali -
fikation eller et andet positivt resultat) og at anslå succesrater på grundlag af de prioriterede indsatsområder, hvor 
der har foreligget sammenhængende output og resultater. Dette omfattede konvertering af resultatindikatorer 
udtrykt i procent til absolutte tal, hvor dette var muligt.
42
Kommissionen bemærker, at en forhøjelse eller reduktion af bevillingen ikke automatisk betyder, at målværdien 
skal ændres. Når gennemførelsen er igangsat, og den økonomiske situation så ændrer sig, kan medlemsstaterne 
beslutte, at der skal gennemføres færre eller flere eller anderledes aktiviteter for at nå det oprindelige mål, og dette 
kan kræve mere eller mindre finansiering. Det er desuden vigtigt at erindre om, at mange af ændringerne i OP’erne 
for 2007-2013 blev foretaget midt under den økonomiske krise. Nogle foranstaltninger rettet mod at få folk tilbage 
på arbejdsmarkedet krævede måske derfor mere intensive investeringer for at nå de resultater, der oprindelig var 
planlagt før den økonomiske krise.
43
Kommissionen bemærker, at bevillingen til uddannelse for to OP’er, Campania og Lazio, ikke har ændret sig radikalt 
i relative tal. I relation til Campania har Kommissionen selv konstateret – på grundlag af data for output og resul -
tater, som allerede var opnået på det tidspunkt, hvor ændringsanmodningen blev fremsendt – at de oprindeligt 
fastsatte mål fortsat var gyldige trods den reducerede finansielle tildeling.
Desuden vil Kommissionen gerne understrege, at den tilskynder medlemsstaterne til at være så ambitiøse som 
muligt med hensyn til de planlagte resultater og omkostning-/deltagerforholdet. Hvis medlemsstaterne mener, at 
de kan opnå samme resultater til en lavere pris, vil Kommissionen ikke anfægte dette. Tværtimod ville en kraftig 
forhøjelse af bevillingen uden samtidig at ændre målet for deltagere have betydet, at Kommissionen ville have fore -
taget yderligere analyser i forbindelse med ændringen af OP’et.
Kommissionens svar 57
44
Se Kommissionens svar på punkt 42.
48
Kommissionen bemærker, at de retlige rammer for 2007-2013 ikke omfattede en pligt til at fastsætte mål og output-/
resultatindikatorer på projektniveau.
ESF-ekspertevalueringsnetværket og den efterfølgende evaluering har vist, at der er behov for bedre overvågnings -
systemer, som gør det muligt at tilvejebringe omfattende pålidelige og sammenlignelige resultatindikatorer på pro -
jektniveau, især efter at projektet er gennemført, således at man kan vurdere resultaterne og deres bæredygtighed.
Denne erfaring er afspejlet i 2014-2020-rammerne. Under hver operation, der støtter deltagere, skal der indsamles 
data om de enkelte deltagere på grundlag af fælles indikatorer for deltagere og relevante specifikke indikatorer, 
og data for resultater registreres og lagres i elektronisk form, således at de om nødvendigt kan aggregeres med 
henblik på overvågning, evaluering, finansiel forvaltning, verificering og revision (artikel 24, stk. 2, i Kommissi -
onens delegerede forordning (EU) nr. 480/2014). Mål skal, hvor det er relevant, tilknyttes de lagrede output- og 
resultatindikatorer.
51
Se Kommissionens svar på punkt 48.
61
Kommissionen erkender, at der er et begrænset antal uoverensstemmelser i teksten om OP’er for 2014-2020, for så 
vidt angår kriterier og foranstaltninger vedrørende forhåndsbetingelser. Kommissionen og medlemsstaterne har 
sammen søgt at identificere sådanne uoverensstemmelser og håndtere dem i medfør af artikel 30 i forordning (EU) 
nr. 1303/2013.
65
Se Kommissionens svar på punkt 68.
67
Udvælgelseskriterierne fastlægges og anvendes ganske rigtigt af forvaltningsmyndigheden. Disse kriterier skal 
sikre, at de udvalgte operationer bidrager til at nå de specifikke mål og resultater under den pågældende prioritet 
(artikel 125, stk. 3, litra a), nr. i), i forordning (EU) nr. 1303/2013). Disse kriterier skal godkendes af overvågningsudval -
get (artikel 110, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013), som Kommissionen er rådgivende medlem af.
Kommissionen har gjort medlemsstaterne opmærksom på udvælgelseskriteriernes betydning for at nå de specifikke 
målsætninger (navnlig at skabe resultater i overensstemmelse med de relevante, landespecifikke henstillinger) i sine 
drøftelser med ESF’s tekniske arbejdsgruppe.
Kommissionens svar 58
68
Kommissionen bemærker, at hvis medlemsstaten ikke har kunnet kvantificere et mål for en resultatindikator på 
grund af manglende pålidelige referencetal, har den anset de generelle forudgående betingelser for statistiksyste -
mer og resultatindikatorer for ikke at være opfyldt, og der er fastlagt en handlingsplan for at udbedre manglen.
73
Kommissionen bemærker, at resultatindikatorer skal stemme overens med programmets interventionslogik, så 
de afspejler de specifikke målsætninger. De kvantificerede mål gør det muligt at måle fremskridt med at opfylde 
den specifikke målsætning. Sidstnævnte afspejler de specifikke udfordringer, især den landespecifikke henstilling 
til medlemsstaten, hvilket er i overensstemmelse med tematisk koncentration og større bidrag fra ESF-støtten til 
Europa 2020-strategien.
De deraf følgende forskellige specifikke målsætninger, som bidrager til en specifik investeringsprioritet, gør det 
vanskeligt forud at standardisere egnede indikatorer for fastsættelse af mål.
Alle fælles output- og resultatindikatorer vil, selv om de ikke altid er knyttet til kvantificerede mål, dog blive overvå -
get og indberettet for alle investeringsprioriteter, hvilket vil gøre det muligt at beregne succesrater.
Tekstboks 4 – Eksempel, hvor mål for en supplerende udfaldsindikator ville have været 
en hjælp
Kommissionen bemærker følgende:
– Beskrivelsen af den specifikke målsætning omfatter også fremme af aktivering af og beskæftigelsesevne for 
unge.
– Indikatoren stemmer overens med målgruppen for den specifikke målsætning, dvs. bl.a. studerende og familier, 
men også ikkeerhvervsaktive og arbejdsløse unge, og svarer til nogle af de planlagte aktiviteter (praktikophold, 
vejledning og erfaring med skole/arbejde).
– Fokus på aktiviteternes indvirkning på beskæftigelse stemmer også overens med det forhold, at foranstaltnin -
ger under OP’et er koordineret med (og ikke overlapper) foranstaltninger gennemført under det nationale OP 
»Per la Scuola«, som fokuserer på undervisning af unge med kort skolegang.
80
Med hensyn til måling af indvirkningen på beskæftigelsen vil de fælles resultatindikatorer for virkning på kort og 
længere sigt blive indsamlet og indberettet for alle investeringsprioriteter. Med hensyn til fastsættelse af mål for 
forud fastlagte resultatindikatorer henvises til Kommissionens svar på punkt 73.
Kommissionens svar 59
82
Kommissionen bemærker, at de retlige rammer for 2007-2013 ikke omfattede en pligt til at fastsætte mål og output-/
resultatindikatorer på projektniveau.
83
Kommissionen bemærker, at det bestemmes i artikel 37 i forordning (EF) nr. 1083/2006, at et OP skal indeholde en 
analyse af situationen i de støtteberettigede områder eller sektorer med hensyn til stærke og svage sider og den 
strategi, der er valgt, en begrundelse for de prioriteter, der er valgt, samt oplysninger om prioriteterne og deres 
særlige mål. Når en medlemsstat har en landespecifik henstilling vedrørende uddannelse, skal behovsanalysen dog 
være relativt begrænset.
Det var muligt at overvåge og evaluere resultaterne af hvert operationelt program. Aggregering på EU-plan har 
været en udfordring, fordi der ikke har været noget juridisk krav om at fastsætte fælles resultatindikatorer, men 
ESF’s evalueringsnetværk, der samler medlemsstaternes overvågnings- og evalueringsdokumentation, har bidraget 
til delvist at fjerne disse hindringer.
Den efterfølgende evaluering af perioden 2007-2013 og navnlig de tematiske undersøgelser har omfattet en intens 
indsats for at konvertere specifikke resultatindikatorer til fælles resultatkategorier (såsom at få et arbejde, en kvali -
fikation eller et andet positivt resultat) og at anslå succesrater på grundlag af de prioriterede indsatsområder, hvor 
der har foreligget sammenhængende output og resultater. Dette omfattede konvertering af resultatindikatorer udtrykt 
i procent til absolutte tal, hvor dette var muligt.
84
Kommissionen bemærker, at en forhøjelse eller reduktion af bevillingen ikke automatisk betyder, at målværdien 
skal ændres. Når gennemførelsen er igangsat, og den økonomiske situation ændres, kan medlemsstaterne beslutte, 
at flere eller forskellige eller dyrere aktiviteter skal gennemføres for at nå det oprindelige mål, og dette kan kræve 
yderligere finansiering. Det er desuden vigtigt at erindre om, at mange af ændringerne i OP’erne for 2007-2013 blev 
foretaget midt under den økonomiske krise. Nogle foranstaltninger rettet mod at få folk tilbage på arbejdsmarke -
det krævede måske derfor mere intensive investeringer for at nå de resultater, der oprindelig var planlagt før den 
økonomiske krise.
86
Kommissionen bemærker, at de retlige rammer for 2007-2013 ikke omfattede en pligt til at fastsætte mål og output-/
resultatindikatorer på projektniveau.
87
Kommissionen erkender, at der er et begrænset antal uoverensstemmelser i teksten i OP’er for 2014-2020, for så 
vidt angår kriterier og foranstaltninger vedrørende forhåndsbetingelserne. Kommissionen og medlemsstaterne har 
sammen søgt at identificere sådanne uoverensstemmelser og håndtere dem i medfør af artikel 30 i forordning (EU) 
nr. 1303/2013.
Kommissionens svar 60
89
Udvælgelseskriterierne fastlægges og anvendes ganske rigtigt af forvaltningsmyndigheden. Disse kriterier skal 
sikre, at de udvalgte operationer bidrager til at nå de specifikke mål og resultater under den pågældende prioritet 
(artikel 125, stk. 3, litra a), nr. i), i forordning (EU) nr. 1303/2013). Disse kriterier skal godkendes af overvågningsudval -
get (artikel 110, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013), som Kommissionen er rådgivende medlem af.
Kommissionen har gjort medlemsstaterne opmærksom på udvælgelseskriteriernes betydning for at nå de specifikke 
målsætninger (navnlig at skabe resultater i overensstemmelse med de relevante, landespecifikke henstillinger) i sine 
drøftelser med ESF’s tekniske arbejdsgruppe.
90
Kommissionen bemærker, at resultatindikatorer skal stemme overens med programmets interventionslogik, således 
at de afspejler de specifikke målsætninger. De kvantificerede mål gør det muligt at måle fremskridt med at opfylde 
den specifikke målsætning. Sidstnævnte afspejler de specifikke udfordringer, især den landespecifikke henstilling 
til medlemsstaten, hvilket er i overensstemmelse med tematisk koncentration og større bidrag fra ESF-støtten til 
Europa 2020-strategien.
De deraf følgende forskellige specifikke målsætninger, som bidrager til en specifik investeringsprioritet, gør det 
vanskeligt forud at standardisere egnede indikatorer for fastsættelse af mål.
Alle fælles output- og resultatindikatorer vil, selv om de ikke altid er knyttet til kvantificerede mål, dog blive overvå -
get og indberettet for alle investeringsprioriteter, hvilket vil gøre det muligt at beregne succesrater.
Anbefaling 1
Kommissionen accepterer anbefalingen og vil for programmet efter 2020 overveje at specificere den/de resultatin -
dikator(er), for hvilke basisværdier og målværdier bør fastsættes for hver investeringsprioritet.
Anbefaling 2 - Første led
Kommissionen accepterer anbefalingen og vil gennemføre den i forbindelse med behandlingen af medlemsstater -
nes anmodninger om ændringer af OP .
Anbefaling 2 - Andet led
Kommissionen accepterer denne anbefaling og er allerede i gang med at gennemføre den i overensstemmelse med 
gældende juridiske rammer. Ifølge artikel 30 i forordning (EU) nr. 1303/2013 skal anmodninger om ændring af pro -
grammer, der indgives af en medlemsstat, være behørigt begrundet og navnlig fastsætte de forventede virkninger 
af ændringerne af programmet for EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og de specifikke mål, 
der er fastsat i programmet, under hensyntagen til denne forordning og de fondsspecifikke regler, de horisontale 
principper som omhandlet i artikel 5, 7 og 8 og partnerskabsaftalen.
Kommissionens svar 61
Anbefaling 3
Kommissionen bemærker, at denne anbefaling er rettet til medlemsstaterne.
Anbefaling 4
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Da behovet for at styrke forbindelsen mellem uddannelse og beskæftigelse blev identificeret, dvs. da Rådet udsendte 
en landespecifik henstilling, blev dette indarbejdet i ESF’s OP’er på programmeringstidspunktet. I henhold til artikel 23 
i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer til 
sin partnerskabsaftale og de relevante programmer for at støtte gennemførelsen af relevante landespecifikke henstil -
linger. Kommissionen har derfor allerede nu mulighed for, hvor det er relevant – dvs. når der i nye landespecifikke 
henstillinger påpeges svage forbindelser mellem uddannelse og beskæftigelse – at anmode om, at der afsættes 
midler til at styrke forbindelsen mellem uddannelse og beskæftigelse.
Desuden tillader det nuværende overvågningssystem at overvåge alle fælles output- og resultatindikatorer, da 
medlemsstaterne har pligt til at indberette alle fælles output og resultatindikatorer (artikel 5 i ESF-forordningen for 
2014-2020). De første data vil blive indsendt til Kommissionen i de første årsrapporter om gennemførelse, som har 
frist den 31. maj 2016. Gennem hele programmet kan man derfor overvåge indvirkningen på beskæftigelsen under 
den tematiske målsætning på uddannelsesområdet, også selv om medlemsstaterne ikke har fastsat mål for disse 
resultatindikatorer i deres OP’er. Kommissionen vil sikre, at disse resultater synliggøres i sammendraget af de årlige 
gennemførelsesrapporter.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Begivenhed Dato
Revisionsplanens vedtagelse/revisionens start 12.11.2014
Officiel fremsendelse af udkastet til beretning til Kommissionen  
(eller en anden revideret enhed)31.3 .2016
Vedtagelse af den endelige beretning efter den kontradiktoriske procedure 11.5 .2016
Modtagelse af Kommissionens (eller en anden revideret enheds) officielle svar på alle sprog 17.6 .2016
At investere i uddannelse er af afgørende betydning for at 
sikre bedre arbejdsproduktivitet, faglig udvikling og 
økonomisk vækst. Uddannelsesniveauet har en direkte 
sammenhæng både med beskæftigelsesegnetheden og 
med kvaliteten af den opnåede beskæftigelse. Mellem 
2007 og 2013 ydede Den Europæiske Socialfond næsten 
34 milliarder euro i støtte til uddannelsesforanstaltninger, 
og den planlægger at tildele yderligere 27 milliarder 
mellem 2014 og 2020. Vi vurderede, om der var taget 
tilstrækkeligt hensyn til EU’s uddannelsesmål i de 
programmer og dertilhørende projekter, der var blevet 
iværksat før 2013, samt i udformningen af fremtidige 
programmer. Samlet set konkluderede vi, at der var taget 
tilstrækkeligt hensyn til dem. Vi konstaterede dog visse 
svagheder i overvågningen, og projekternes resultater 
kunne ikke altid påvises, fordi der manglede 
kvantificerede mål og indikatorer.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET