DA Den Europæiske Unions Tidende C 28/16

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2014/C 28/11

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

»CHAROLAIS«

EF-Nr.: FR-PDO-0005-0838-15.11.2010

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse

»Charolais«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3: Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Osten »Charolais« fremstilles af rå sødmælk fra geder tilsat lidt løbe.

Osten, som er en surmælksost, er lodret cylinderformet og let konkav med en cremefarvet, fast og glat masse. Den er hovedsageligt dækket med hvidskimmel. I løbet af modningsprocessen kan der fremkomme blå pletter, hovedsageligt af penicillium.

Efter minimumsmodningsperioden (dvs. mindst 16 dage efter tilsætning af løbe) vejer den mellem 250 og 310 g og har følgende dimensioner:

— diameter i halv højde på mellem 60 og 70 mm

— højde på mellem 70 og 85 mm.

Osten »Charolais« indeholder mindst 45 g tørstof pr. 100 g ost.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Ikke relevant.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Gedernes foder er baseret på græs og stammer udelukkende fra det geografiske område.

Foderet udgøres af frisk græs (græsgang eller fra trug) og hø. Foder fra græsarealer med monokultur og etårige afgrøder er ikke tilladt.

Det foderareal, der på en bedrift er afsat til gedebesætningen, består af mindst 60 % permanente og/eller midlertidige græsarealer, som er mindst fire år gamle.

Den årlige periode med græsning og/eller fodring med frisk græs skal vare mindst 150 dage, hvad enten der er tale om på hinanden følgende dage eller ej, inkl. overgangsfoder.

Græsning: I en græsningsperiode på mindst 120 dage skal andelen af frisk græs fra græsarealet udgøre mindst en tredjedel af den daglige foderration pr. ged, og mængden af hø må ikke overstige 1,2 kg (råmateriale).

Fodring med frisk græs: I en periode på mindst 120 dage med fodring med frisk græs skal andelen af frisk græs fra trug udgøre mindst to tredjedele af den daglige foderration pr. ged, og mængden af hø må ikke overstige 1 kg (råmateriale). Græsset skal spises inden for 24 timer. Alt tilbageværende græs skal fjernes fra trugene efter 24 timer. Tilskudsfoderet skal være råmateriale, der kan blandes i foderet. Kun tilskudsfoder, der er opført på en relevant fortegnelse, kan anvendes. Gederne kan få valle fra bedriften i deres trug, men denne valle indgår ikke i rationsberegningen. Den årlige mængde tilskudsfoder må ikke overstige en tredjedel af den mængde, en ged indtager om året (inkl. lucerne), estimeret i kg tørstof, og 600 g pr. produceret liter mælk pr. ged pr. år. I gedernes foder må kun anvendes planter, biprodukter og tilskudsfoder fra ikke-genmodificerede produkter. Det er forbudt at dyrke genmodificerede planter på hele det areal, der tilhører en bedrift, hvorpå der produceres mælk til fremstilling af osten med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Charolais«. Dette forbud gælder såvel for alle plantesorter, som bedriftens besætning kan blive fodret med, som for alle sorter, der kan kontaminere disse plantesorter.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen og ostens fremstilling og modning skal foregå i det geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Ikke relevant.

3.7. Specifikke mærkningsregler

Ud over de regler, der gælder for alle oste, skal »Charolais« i handelen være mærket. Dette mærke består af en del med den erhvervsdrivendes navn og adresse og en del, der er fælles for alle erhvervsdrivende, hvor følgende fremgår:

— betegnelsen »Charolais«, skrevet med en skriftstørrelse, der er mindst to tredjedele af den største skrift på mærkningen

— EU's BOB-symbol.

— Mærket kan desuden påføres betegnelsen »beskyttet oprindelsesbetegnelse«.

Hvis osten sælges direkte af producenten eller en anden person, der er under producentens ansvar, på bedriften eller på markeder, er en individuel mærkning ikke obligatorisk. Et lille skilt skal dog angive disse oplysninger.

Modellerne for mærkning og skiltning fastsættes af den sammenslutning, der står for distribueringen heraf.

Betegnelsen »Charolais« efterfulgt af betegnelsen »beskyttet oprindelsesbetegnelse« eller »BOB« skal fremgå på alle fakturaer og handelsdokumenter at regne fra registreringen på EU-plan.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Mælkeproduktionen og ostens fremstilling og modning foregår i et geografisk område, der omfatter følgende kommuner:

Departementet Allier (03):

Kommunerne eller dele af kommunerne i følgende kantoner:

— Le Donjon: Avrilly, Chassenard, Le Bouchaud, Le Donjon, Lenax, Loddes, Luneau, Montaiguët-en-Forez, Neuilly-en-Donjon, Le Pin, Saint-Didier-en-Donjon, Saint-Léger-sur-Vouzance.

— Dompierre-sur-Besbre: Coulanges, Molinet, Monétay-sur-Loire.

— Jaligny-sur-Besbre: Liernolles.

Departementet Loire (42):

Kantonerne Belmont-de-la-Loire, Charlieu.

Kommunerne eller dele af kommunerne i følgende kantoner:

— La Pacaudière: Changy, La Pacaudière, Sail-les-Bains, Urbise, Vivans.

— Perreux: Coutouvre, Montagny, Perreux.

Departementet Rhône (69):

Kantonen Monsols.

Kommunerne eller dele af kommunerne i følgende kantoner:

— Beaujeu: Les Ardillats, Avenas, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Vernay.

— Lamure-sur-Azergues: Chenelette, Claveisolles, Poule-les-Echarmeaux, Saint-Nizier-d'Azergues.

Departementet Saône-et-Loire (71):

Kantonerne Charolles, Chauffailles, Digoin, Gueugnon, Issy-l'Evêque, La Clayette, La Guiche, Le Creusot-Est, Marcigny, Matour, Montcenis, Montchanin, Palinges, Paray-le-Monial, Saint-Bonnet-de-Joux, Semur-en-Brionnais, Toulon-sur-Arroux.

Kommunerne eller dele af kommunerne i følgende kantoner:

— Bourbon-Lancy: Bourbon-Lancy, Chalmoux, Gilly-sur-Loire, Maltat, Mont, Perrigny-sur-Loire, Saint-Aubin-sur-Loire.

— Buxy: Bissy-sur-Fley, Cersot, Chenôves, Culles-les-Roches, Fley, Germagny, Marcilly-lès-Buxy, Saint-Boil, Saint-Martin-d'Auxy, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Privé, Saint-Vallerin, Saules, Savianges, Villeneuve-en-Montagne.

— Cluny: Bergesserin, Buffières, Chérizet, Curtil-sous-Buffières, Donzy-le-National, Saint-André-le-Désert, Sainte-Cécile, Saint-Vincent-des-Prés.

— Couches: Essertenne, Saint-Pierre-de-Varennes.

— Mesvres: La Boulaye, La Chapelle-sous-Uchon, Charbonnat, Dettey, Saint-Eugène, Saint-Nizier-sur-Arroux, La Tagnière, Uchon.

— Montceau-les-Mines: Montceau-les-Mines, Saint-Vallier.

— Mont-Saint-Vincent: Genouilly, Gourdon, Marigny, Mary, Mont-Saint-Vincent, Le Puley, Saint-Micaud, Saint-Romain-sous-Gourdon.

— Saint-Gengoux-Le-National: Sailly.

— Saint-Léger-sous-Beuvray: Etang-sur-Arroux, Saint-Didier-sur-Arroux, Thil-sur-Arroux.

— Tramayes: Clermain, Germolles-sur-Grosnes, Saint-Léger-sous-la-Bussière, Saint-Pierre-le-Vieux, Tramayes.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Det geografiske område, som osten »Charolais« kommer fra, dækker området omkring byen Charolles. Det er et bakket område, som danner bro mellem Auvergne-bjergene mod syd og Morvan-massivet mod nord. Terrænet er kuperet med en højde over havoverfladen på mellem ca. 200 og 900 m.

Området er kendetegnet ved et køligt kystklima. Dette kommer til udtryk i en årlig nedbørsmængde på mellem 750 og 950 mm, som er jævnt fordelt over hele året, og moderate temperaturudsving. Temperaturen afhænger imidlertid af terrænet, idet de højest beliggende områder er påvirket af bjergklima (vinterfrost).

Undergrunden består primært af granit og sur klippe. Enkelte steder træder nogle gange kalkholdige og som oftest ler- eller sandholdige sedimentære formationer frem på overfladen på Charolais-massivets grænse mod øst og vest. På samtlige disse kiselsure klipper (granit, ler, sand) har der udviklet sig sur, ofte ludvasket og dyb jord.

Landskabet er hovedsageligt skovbeklædt. Dette område har det særlige kendetegn, at det ikke har oplevet tilbagegangen i græsningsarealer til fordel for arealer med markafgrøder. Det betyder, at knap 90 % af de anvendte landbrugsarealer i det geografiske område er foderarealer, mod under 50 % på nationalt plan. Engarealerne er kendetegnet ved stor floristisk rigdom med mange acidofile arter. Den østlige del af området er i øvrigt klassificeret som Natura 2000-lokalitet (lokalitet af fællesskabsbetydning: »Bocage, forêts et milieux humides du bassin de la Grosne et du Clunysois«) (Kratlandskab, skove og vådområder i flodområderne Grosne og Clunysois). På de midlertidige græsarealer drager den floristiske mangfoldighed endvidere fordel af forbuddet mod græsarealer med monokultur samt af kravet om, at de skal være mindst fire år gamle, hvilket giver mulighed for dannelse af kolonier med forskellige hårdføre arter samt plæne- og engarter.

Ved udgangen af det 19. århundrede var der mange gedehold i Saône-et-Loire (40 000 geder i 1892), og produktionen af gedeost var veludviklet. Gedeosten var en spise, som var yderst vellidt af alle Charolles-indbyggere (La fortune agricole du Charolais — Raymond Boivin — 1924).

Historisk set er produktionen af osten »Charolais« stærkt knyttet til kvægopdræt som en bibeskæftigelse. Ostens kvalitet var dengang en anerkendelsesfaktor for de kvinder, der stod for ostefremstillingen. Mælkesyreteknologien var den teknologi, der var bedst egnet til at udnytte mælken, og som gav det højeste osteudbytte. Osteriet stødte op til huset, så man bl.a. løbende kunne tilsætte den ekstra ostemasse, der var nødvendig for at fremstille denne store ost.

Osten var eftertragtet på grund af dens størrelse og tekstur samt opbevaringsegenskaber. I 1950'erne satte områdets minearbejdere, som deltog i sæsonarbejdet inden for landbruget, f.eks. stor pris på disse oste. De købte dem friske og opbevarede dem i deres spisekamre eller i ostekasser, benævnt »tsézire« eller »chazère«, som fortsat anvendes af ægte »Charolais«-elskere.

Fra 1960'erne fik produktionen af oste af ren gedemælk et opsving med etableringen af specialiserede gedeopdrættere uden kvægbesætning med ammekøer og malkekvæg.

Markedsføringen af osten »Charolais« udviklede sig takket være ostemodningslagre eller ægge- og ostehandlere, der hentede ostene på bedrifterne og solgte dem videre til ostehandlere, slagtere og kolonialhandlere i nabobyerne Lyon og Roanne. I 1970'erne udviklede kendskabet til »Charolais«, der i lang tid var begrænset til Bourgogne-regionen og den nordlige del af Rhône-Alpes-regionen, sig endelig til hovedstadens store markeder takket være produktets kommercielle fremgang. Osten gik da fra at være en landost til at være en ost, der blev handlet i byerne.

I dag ligner produktionsteknikkerne meget dem, der blev brugt tidligere. De gærstoffer, der anvendes i fremstillingen af osten »Charolais«, er nemlig kendetegnet derved, at de hovedsageligt stammer fra tidligere fremstillede »Charolais«-oste. Derudover bevares den mælk, der skal anvendes til ostefremstillingen, som rå sødmælk uden fysisk behandling. Ostemassen formes med en øseske i høje »Charolais«-osteforme med stor diameter. Ostene både saltes på alle sider og vendes manuelt. Modningen finder sted i et køligt og fugtigt rum, som fremmer udviklingen af hvidskimmel og nogle gange af penicillium.

5.2. Produktets egenart

Osten »Charolais« er kendetegnet ved aromaernes kompleksitet, den cremefarvede ostemasses kompakthed og ostens bløde, linde og glatte tekstur. Den har en markant smag med et anstrøg af planter (græs, hø, frisk halm, svamp …), tørret frugt (hasselnød) og smør, som udvikler sig i løbet af de 16 dage, der som minimum er nødvendige for at fremstille og modne osten »Charolais«.

Under modningen, der finder sted i et køligt og fugtigt rum, kan ostens skorpe gå fra at være beige/elfenbensfarvet pga. hvidskimmel til at være blå, hvilket hovedsageligt skyldes udviklingen af penicillium. Osten er stor af en gedeost at være og er lodret cylinderformet og let konkav, som en lille tønde.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Det geografiske område med dets kølige kystklima uden sommertørke, dets blide terræn og dybe jord udviklet på kiselsubstrat er gunstigt for udviklingen af græsgange af høj kvalitet med en mangfoldig flora. Den regelmæssige nedbør kombineret med jordens frugtbarhed giver en ensartet græsvækst på engene fra forår til efterår. Høhøsten og visse områders høst af efterafgrøder udgør rigelige foderressourcer. Landskabet omkring Charolles er således opdelt i et net af marker, der binder skovsystemet og de hovedsageligt permanente engarealer sammen.

Disse engarealer udgør langt størstedelen af de foderarealer, hvorfra det foder, som gederne spiser i frisk eller tørret form, kommer. Disse karakteristika har gjort det geografiske område til et område med kvægavl, hvor gedeaktiviteten supplerer besætningerne af opfedningskreaturer. Osten »Charolais« er ligeledes resultatet af det lokale landbrugs historie, hvor bedrifterne har formet sig efter kontrasten mellem de store områder med kvægavl (som især tilhørte de store industrimagnater i regionen) og et stort antal små landbrug, der var nødt til at udnytte deres små arealer ved at specialisere sig i gedeopdræt.

De traditionelle, håndværksmæssige fremstillingsteknikker er blevet bevaret takket være producenternes mangeårige erfaring og udnytter såvel de naturlige vilkår som råvarerne optimalt. I denne proces kommer mælkesyrebakterierne hovedsageligt fra valle fra en tidligere ostemasse. Den omfattende bakterieflora, der således udvikler sig naturligt på ostenes overflade, fordeler sig jævnt takket være de forskellige manuelle berøringer under modningen. Disse berøringer er ligeledes med til at give osten »Charolais« sin karakteristiske tøndeform.

Da osten »Charolais« er en stor gedeost, kan den opbevares længe og under gode forhold. Modningsperioden, som er lang for en gedeost, gør, at der udvikler sig en skorpe med lette ormeslyngninger, der beskytter den store ost mod udtørring og giver den en fin og blød tekstur af høj smagsmæssig kvalitet. Under modningen, der finder sted i et køligt og fugtigt rum, kan osten gå fra at være beige/elfenbensfarvet pga. hvidskimmel til at være blå pga. pletter af penicillium.

Gedernes foder på basis af græs og foderet fra engene, som er kendetegnet ved deres mange forskellige plantearter, og som ligger i det geografiske område, bidrager til osten »Charolais« aromatiske rigdom og farve.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCCharolais.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.