ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 704 
 
 
 
Vol. 1984/0 256 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(8*0 70*+ endelig udg.  
Bruxelles,  den 13 december 198*+.
MEDDELELSE FRA KOMMISSfONEN TIL RADET
1986 - EF's far-dselssikkerhedsår
KOM(84) ?04 endelig udg.

COMMUNICATION OF THE COMMISSION TO THE CtUNCIL
1986 - Road Safety Year in the Community
The delay 1n the adoption of the Resolution on Road Safety,  
on which the Council took a favourable view on 10th May 1984, makes 1t  
necessary to decide urgently on the preparation and the  
Implementation of the 1986 - Road Safety Year in th«i Community.
The purpose of this Communication ard of Its attached  
report 1s to formulate proposals on how the Year co-ild be organised and  
what 1t could contain, 1n order to enable the Council to act appropriately  
Immediately the resolution 1s adopted.
The Council 1s Invited to agree that during the Years
a) The road safety publicity programmes of the Member States should be  
coordinated as far as possible;
•
b) Some Community-wide publicity programmes almec at  
specific road safety problems should be 1mpLe«anted; and
c) A number of community legislative measures should be finalised; 1n  
this connection the Commission suggests that the Council should  
agree to priority being given to 2 or 3 of tht items Included in  
Annex 2 to the Report; Its own view would b»f to favour the first  
three items listed.

-  2 -
The Council should note that these proposals assume :
a) that member states will pay all the costs of Implementing the Year  
1n their country; and
b) that the necessary credits to fulfil this action in 1985 and 1986 will  
be made available in the respective budgets under the appropriation  
for information, Part A, article 272 ot the Commission’ s budget.

1986RAPPORT
EF's færdselssikkerhedsår
Indledning
1. På mødet den 10. maj 1984 afgav transportministrene positiv udtalelse om  
et udkast til en resolution om færdseLssikkerhed, i  hvilken indgik en af­
gørelse om at gøre året 1986 til EF's færdselssikkerhedsår.
VedtageIsenaf resolutionen blev sinket på grund af vanskelighederne i  
Radet vedrørende de andre foranstaltninger, der er indholdt i  den "pakke",  
som blev vedtaget den 10. maj, men de beslutninger, som blev vedtaget i  
løbet af Rådets møde den 8. november 1984 skulle muliggøre en snarlig  
vedtagelse,
2. Den 12. september 1984 drøftede Rådets transportgruppe de problemer, der  
var opstået på grund af forsinkelsen med hensyn til vedtagelsen af færdsels­
sikkerhedsresolutionen. Samtidig med at gruppen beklagede, at resolutionen  
ikke var blevet formelt vedtaget, tilkendegav den at den var stemt for, at  
man påbegynder det indledende planlægningsarbejde vedrørende færdselssik­
kerhedsåret. På grund af den forholdsvis korte tid, der var til rådighed
fra nu af og frem til 1986, var det vigtigt, at arbejdet blev påbegyndt  
snarest muligt. Kommissi orans tjenestegrene blev anmodet om at udarbejde et  
dokument med forslag ti' .  hvad der kunne gøres i  løbet af dette år. Nærværende  
dokument skal ses som et svar herpå.
Mål og tilrettelæggelse
3. Hvis målet med færdselssikkerhedsåret er at opnå den størst mulige virkning  
af de forskellige færdselssikkerhedsmæssige aktiviteter i  Fællesskabet, bør  
alle de nationale initiativer og programmer, der iværksættes i  løbet af 1986  
og i  den forberedende periode inden 1986, koordineres så meget som muligt.  
Hvis.dette skal lykkes, bliver det nødvendigt at løse en række vanskelige  
probLemer først.

4. For det første er der kun meget Lidt tid til rådighed. Inden for en periode  
af 15 måneder/ hvilket er den tid, som er til rådighed før året 1986 begyn­
der, skal medlemsstaterne først sammen med Kommissionen drøfte og vedtage
et fælles program og endvidere have tid til at planlægge dets gennemførelse.,
5. Endvidere findes der store indbyrdes forskelle mellem de enkelte medlems­
stater med hensyn til færdselssikkerhed. Hver stat har sine egne prioriteter  
og særlige karakteristika. Det er derfor ikke sikkert, om man nogensinde kan  
nå frem til fuld enighed om en brugbar programpakke, ydermere er de nationale  
færdselssikkerhedsprogrammer, der findes, ikke isolerede fænomener, men har  
tilknytning til, hvad der er gået forud og hvad man har vedtaget der skal  
sættes yderligere ind overfor. Det forekommer urealistisk at forvente, at  
medlemsstaterne vil foretage omfattende ændringer vedrørende året 1986.
6. Ikke desto mindre er der betydelige muligheder for at fastlægge de områder,  
hvor medlemsstaternes planer for 1986 overlapper hinanden, og for at udveksle  
ideer og materialer. Ved at koordinere de programmer, der koncentrerer sig om  
det samme problem, kan man forøge virkningen af medlemsstaternes egne planer.  
Når man får indblik i, hvad andre stater gør, får de enkelte medlemsstater  
yderligere ideer og bliver tilskyndet til at udvide deres egne planer.
7. Mens man på den ene side ikke kan forvente større ændringer i  medlemsstaternes  
programmer, skulle det på den anden side være muligt at gennemføre mindre  
tilpasninger og udvidelser. Ikke alle medlemsstater behøver at vsre interes­
seret i  en bestemt del af et program; koordinering af arbejdet i  blot et par  
lande vil være udbytterige.
8. Hvis man skal nå frem til et godt resultat, må man indlede dette arbejde  
meget snart. Eftersom arbejdet bliver detaljeret og specifikt, medfører dette,  
at de organisationer og myndigheder, der er direkte involveret i  færdsels­
sikkerhed i  de enkelte medlemsstater, deltager, hvorfor dette ikke er en  
egnet opgave for Rådets transportgruppe. Der bør oprettes en særlig gruppe  
bestående af de relevante nationale færdselssikkerhedssagkyndige, der skal  
arbejde på grundlag af et tidsbegrænset kommissorium. Der kunne således være
en arbejdsgruppe, der er tilknyttet
Kommissionen.
Ligemeget hvilken organisations­
form man vælger, vil Kommissionens tjenestegrene komme til at spille en sfor 
og aktiv rolle med hensyn til at yde gruppen støtte og bistand i  dens arbejde.

Fallesskabsprogrammer
9. Ud over hvad der er nævnt under pkt. 6 og 7 i  det ovenstående, bør fardsels­
sikkerhedsgruppen også undersøge, om det er muligt at gennemføre en række  
supplerende programmer, der virkelig kommer til at omfatte hele Fællesskabet.  
Disse få programmer behøver ikke at være særligt omfattende (eller bekoste­
lige), men de ville medvirke til at "holde sammen på" fardselssikkerhedsaret,  
hvorved det ville få en virkelig fællesskabsdimension. I bilag 1 star anført  
en række eksempler på hvilke former for programmer, der kunne gennemføres.  
Skønt disse programmer skulle omfatte hele Fællesskabet, er det meningen,  
at de enkelte medlemsstater hovedsagelig tilrettelægger og gennemfører egne  
bidrag selv.
Oplysningsvi rksomhed
10. Oplysningsvirksomhed bliver en af de væsentligste faktorer i  forbindelse  
med færdselssikkerhedsåret. Hvis dette år skal blive en succes, skal oplys­
ningskampagnen herom tilrettelægges grundigt og så detaljere som det er  
muligt. Den skal gennemføres på alLe niveauer, dvs. fællesskabsplan samt
på nationalt og lokalt plan.
11. For at færdselssikkerhedsåret kan få en virkelig fællesskabsdimension og  
for at styrke og sammenkæde de nationaLe programmer, må der gennemføres en  
betydelig oplysningsvirksomhed fra Fællesskabets side.
12. F.eks. vil det være nyttigt at udarbejde et fælles symbol eller logo, der  
kan anvendes på alt oplysningsmaterialet. Hvis dette logo markedsføres hen­
sigtsmæssigt og dermed "genkendes", vil det forøge de enkelte programmers  
"synlighed", hvorved deres gennemslagskraft øges.

- 4 -
13. Den information, der ski,l gives til offentligheden om EF's færdselssikker-  
hedsår, kan formidles på forskellige måder, f.eks. gennem reklamevirksomhed  
overalt i  Fællesskabet samt gennem afholdelse af en indledende pressekon­
ference med deltagelse af alle transportministre (muligvis i  forbindelse  
med et rådsmøde), samt gennem fremstilling af egnet tv-materiale.
14. Indledningen på færdselssikkerhedsåret skulle følges op af andre begiven­
heder på fællesskabsplan. Man kunne således afholde konkurrencer,
f.eks. med henblik på at finde den bedste bilister i  Fællesskabet og det mesi  
originale Lokale færdselssikkerhedsprogrammer .  Der kunne tilrettelægges sem-  
narer om særlige færdselssikkerhedsproblemer, på hvilke forskere, færdsels­
sikkerhedssagkyndige og politikere kunne udveksle ideer og udarbejde aktions­
planer. Man kunne endvidere producere dokumentarudsendelser om færdsels­
sikkerhed bereget for tv og radio. Endelig må man sørge for, at de fælles­
skabsdækkende aktiviteter eller programmer, som eksperterne har udarbejdet,  
får passende og tilstrækkelig presseomtale.
15. Eftersom oplysningsvirksomhed er et specialiseret område, bør denne særlige  
del af færdselssikkerhedsåret varetages af eksperter. Når man først har  
fundet frem til de fælles interesseområder og de fælles programmer, der kan  
iværksættes, kan en systematisk og koordineret planlægning og gennemførelse  
, af hele oplysningskampagnen med tilhørende oplysningsmateriale overdrages  
til Rådets informationsgruppe bistået af Kommissionens informationstjeneste  
og dens lokale kontorer i  hver medlemsstat.

- 5 -
16. Den nationale og lokale oplysningsvirksomhed skal hovedsagelig omhandle de  
nationale og lokale programmer, hvilket betyder, at de pågældende nationale  
og lokale organisationer får ansvaret herfor. I det omfang, det er muligt  
at koordinere programmerne, bliver der ogsl mulighed for koordineret oplys­
ningsvirksomhed, og udveksling af materiale. Denne særlige aktivitet bør  
ligeledes varetages af informationsgruppen.
Fællesskabslovgivning
17. Mange af de forordninger og direktiver om køretøjer, kørekort osv., som  
Fællesskabet har udarbejdet eller er ved at udarbejde, har haft en gavnlig  
indflydelse på færdselssikkerheden, »ret 1986 giver en mulighed for at gøre
en særlig indsats og for at supplere, gennemføre eller i  det mindste påbegynde  
arbejdet med en sådan pakke af foranstaltninger i  løbet af Året. Hvis man  
gennemfører disse aktiviteter med ledsagelse af særlig omtale, vil det bidrage  
til at understrege færdselssikkerhedsårets "fællesskabsaspekt" og minde fol,k  
om, at færdselssikkerhedsåret er i  gang.
I bilag 2 stir anført en række forslag til omrader, som Fællesskabet kunne  
tage op på denne måde.
FælLesskabsstøttet forskning
18. Fællesskabet har støttet forskningen i  færdselssikkerhed, især hvad køretøjer  
angår. Det ville være passende, om man bestræbte sig for at indlede eller  
afslutte en række fcfskningsundersøgelser i  løbet af 1986. Den rolle, Fælles  
skabet spiller i  denne sammenhæng, kunne også gøres til genstand for oplys  
ningsvirksomhed. I bilag 3 står anført en række forslag til mulige forsk­
ningsområder.

-  6 -
Forbindelser med andre organer
For at fl det størst mulige udbytte ud af færdselssikkerhedsåret bør andre  
relevante organisationer inddrages. Især bør organer som f.eks. FN/ECE, CEMT,  
OECD, WHO, IPRA, FIA og AIT informeres på et tidligt tidspunkt og opfordres  
til at yde relevante bidrag. Man kunne endvidere opfordre dem til at deltage  
i  de relevante ekspertmøder angående færdselssikkerhed.
Spanien og Portugal
20. Da det er sandsynligt, at Spanien og Portugal bliver optaget som medlemmer  
i  Fællesskabet i  begyndelsen af 1986, bør de opfordres til at deltage i  
møderne for eksperter i  færdselssikkerhed og .for informationsrepræsentanter.
Finansiering
21. Man må først have afsluttet arbejdet med at fastlægge omfanget af de forskel­
lige aktiviteter i  færdselssikkerhedsåret, førend man kan beregne et overslag  
over de samlede omkostninger for Fællesskabet. Imidlertid vil det være nødven­
digt at skaffe midler til at gennemføre følgende aktiviteter:
a) Oplysningskampagner på EF-plan. De første udgiftsposter vil falde i  1985  
når det forberedende rrbej.de begynder.
b) Møder i  færdselcsikkerhedsekspertgruppen. Den skal sandsynligvis mødes  
6-8 gange i  løbet af de næste 12 måneder og måske 4 gange i  løbet af 1986.  
Hvis noget af det arbejde, der henhører under denne gruppe, udføres af  
undergrupper, bliver det måske muligt at nedskære antallet af plenarmøder.

- 7 -
c) Møder i informationsgruppen. Det bliver også nødvendigt at holde et lig­
nende antal møder i denne gruppe.
d) Hvis arbejdet vedrørende standarder for køretøjer skal gennemføres hurti­
gere, ml der afholdes flere møder i  Kommissionens arbejdsgruppe vedrørende  
motorkøretøjer.
Budgetmidlernes størrelse skal fastsættes under hensyntagen til Fællesska­
bets nuværende finansieringsproblemer.

Bilag 1
Mulige emner for fællesskabsdækkende færdselssikkerhedsprogrammer
Fremme af anvendelsen af sikkerhedsseler, især i  lande, hvor brugen heraf  
ikke er tvungen.
Kampagne mod trafikanters indtagelse af alkohol og medicin.
Særlige kampagner i  forbindelse med ferier.

Bi Lag 2
Mulige fastlesskabsbestemmelser vedrørende færdselssikkerhed, som  
kan fremlægges for eller vedtages af Rådet 1 1986
Udvidelse af direktivet om teknisk kontrol til også at omfatte privat­
bi ler.
Forbedring af direktivet vedrørende bremseapparater, således at det  
bl.a. også kommer til at indeholde krav om antiblokeringssystemer.
Suppleret med nye fælLesskabsstandarder for køretøjer på områder, der  
ikke dækkes af gældende standarder, f.eks. sideafskærmning og stænk-  
afskærmning på lastbiler.
Ændring af frivillige standarder for køretøjer til obligatoriske stan­
darder for køretøjer, f.eks. montering af sikkerhedsseler på bagsædet  
i privatbiler, afskærmning bagtil mod underkøring på lastbiler.
Harmonisering af visse områder inden for vejafmærkning og signalanlæg  
der endnu ikke har været behandlet.
Harmonisering af de qældende hastighedsbegrænsninger for visse kategorier  
af køretøjer.
Harmonisering af køreprøvernes indhold inden for en eller flere køre­
kortskategorier.

Bilag 3
Mulig emner for fællesskabsstøttet eller -koordineret forskning
i  færdselssikkerhed
Færdiggørelse af arbejdet vedrørende næste generation af standarder for  
kollisionssikring af køretøjer (europæisk forsøgsdukke).
Anvendelse af biomekaniske data i de gældende standarder.
Undersøgelse af metoder til forbedring af bussers sikkerhed pi grundlag  
af en ulykkesanalyse.
Undersøgelse af forskellige metoder til forbedring af sikkerheden for  
mindre beskyttede trafikanter, dvs. gående (især ældre, børn og handicappede)  
samt brugere af tohjulede køretøjer.
Undersøgelse af mulighederne for at harmonisere standarder for vejprofiler  
baseret på sikkerhedskriterier.