DA    DA  
 EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 14.6.2011 
SEK(2011) 804 endelig/2 
  
Annule et remplace le SEC( 2011) 804 final du 7 juin 2011. 
Concerne toutes les versions SAUF : FR - EN - DE - ET  
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Estlands nationale reformprogram for 2011 
 
 
med Rådets udtalelse 
 
om Estlands stabilitetsprogram for 2011-2015 
{SEK(2011) 715 endelig}  
 
DA 2   DA Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Estlands nationale reformprogram for 2011 
  
med Rådets udtalelse 
 
om Estlands stabilitetsprogram for 2011-2015 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, 
som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 
2, og artikel 148, stk. 4, 
som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af 
overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske 
politikker
1, særlig artikel 5, stk. 3, 
som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2, 
som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd, som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget, 
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og 
som tager følgende i betragtning: (1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske  Råd Europa-Kommissionens forslag 
til en ny strategi for vækst og beskæftig else, Europa 2020, baseret på en øget 
koordinering af de økonomiske politikker, so m vil fokusere på nøgleområder, hvor der 
skal gøres en særlig indsat s for at øge EU's potentiale  for bæredygtig vækst og 
konkurrenceevne. 
(2) Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilli ng om de overordnede retningslinjer for 
medlemsstaternes og Unionens økono miske politikker (2010-2014), og den 21. 
oktober 2010 vedtog det en afgørelse om  retningslinjer for medlemsstaternes 
beskæftigelsespolitikker
3, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". 
Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i 
deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik. 
                                                 
1 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT C af … , s. . 
3 Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011. 
 
DA 3   DA (3) Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som 
markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første 
europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er 
forankret i Europa 2020-strategien.  
(4) Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske  Råd sig prioriteterne for finanspolitisk 
konsolidering og strukturreformer (i overe nsstemmelse med Rådets konklusioner af 
15. februar og 7. marts 2011 og i forl ængelse af Komm issionens årlige 
vækstundersøgelse). Det understregede behovet fo r at prioritere ge nopretning af sunde 
budgetter og finanspolitisk holdbarhed, ne dbringelse af ledigheden ved hjælp af 
arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbels er på at øge væksten. Det opfordrede 
medlemsstaterne til at omsætte disse priori teter til konkrete foranstaltninger, der skal 
medtages i deres stabilitets- elle r konvergensprogrammer og nationale 
reformprogrammer. 
(5) Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæis ke Råd tillige de medlemsstater, der 
deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god ti d, at de kan indgå i 
deres stabilitets- eller konvergensprogr ammer og nationale reformprogrammer. 
(6) Den 29. april 2011 afleverede Estland sit st abilitetsprogram for perioden 2011-2015 og 
sit nationale reformprogram for 2011. Fo r at tage hensyn til de indbyrdes 
sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.  
(7) Estland blev særlig hårdt ramt af den gl obale finansielle krise, der forstærkede 
svækkelsen af det hjemlige boom i ejendomsmarkedet og forbruget. Samlet faldt BNP med 19 % i 2008-09, mens ledigheden næsten  firedobledes og nåede op på 16,8 % i 
2010. Der er dog hurtigt kommet gang i økonomien igen, og væksten i det reale BNP forventes at tage yderligere fart de ko mmende år. Opsvinget har hovedsagelig været 
drevet af eksporten, men den hjemlige efte rspørgsel er ved at vinde terræn, især på 
grund af store investeringer. De forbedre de vækstudsigter har virket positivt på 
arbejdsmarkedet. Beskæftigelsen er steget ma rkant på det seneste, om end der fortsat 
er høj langtidsledighed. Inflationen er steg et hurtigere end sidste år, men forventes at 
blive mere moderat i takt med udvik lingen i de globale råvarepriser.  
(8) Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til Rådets forordning (EF) 
nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonom iske scenario, der danner 
grundlag for de budgetmæssige fremskri vninger, er plausi belt. Programmets 
mellemsigtede budgetstrategi er at nå det mellemfristede mål, nemlig strukturel 
balance, i 2013, og at fastholde det i resten af programperioden, idet der sigtes mod et 
strukturelt overskud i 2013 og fremover. Den samlede offentlige budgetstilling vil ifølge fremskrivningerne vise et overskud i 2013, mens det samlede underskud på kort 
sigt forventes at vokse på grund af engangsinvesteringer i CO
2-kreditter. Justeringen af 
budgettet er baseret på en opbr emsning af væksten i de offentlige forbrugsudgifter. 
Programmet indeholder oplysninger om pl anlagte foranstaltninger for at nå 
budgetmålet, og de hidtidige erfaringer med at nå finanspolitiske mål mindsker risikoen for, at målene ikke nås i de komm ende år. De planlagte reformer går ud på at 
opnå effektivitetsforbedringer på en række områder som uddannelse og aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger. Risici ene i forbindelse med budgetmålene synes 
således i det store hele at væ re i balance. Ikke desto mi ndre er det vigtigt, at de 
kommende budgetter indeholder ce ntrale oplysninger om de fo ranstaltninger, der skal 
 
DA 4   DA til for yderligere at øge effektiviteten i de offentlige udgifter og dermed støtte 
gennemførelsen af stabilitetsprogrammet.  
(9) Langtidsledigheden er fortsat høj, og arbe jdsløsheden har vedvarende været temmelig 
forskellig fra region til region. Selv om finansieringen af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger er steget  væsentligt siden 2009, er den stadig den 
laveste i EU, hvilket betyder, at kun en ringe  andel af de arbejdsløse får aktiv støtte. 
Det estiske arbejdsmarked er relativt fleksibe lt, og dette forhold er  blevet styrket af 
afgørelsen om at udsætte stigninger i arbejdsløshedsunderstøttelsen i 
arbejdsmarkedspakken til 2013. Trods denne fl eksibilitet har Estland en forholdsvis 
høj skattekile på arbejdskraft, hvilket kan få negative følger  for udbuddet af og 
efterspørgslen efter arbejdskraft. Problemet er særlig akut i be tragtning af den høje 
ledighed blandt unge og lavtkvalificerede, der risikerer at havne i fattigdom. De 
planlagte reformer, der skal nedsætte soci alsikringsbidragene, har fat i den rigtige 
ende, men skal gennemføres samtidig med, at  budgetstillingen styr kes. Der vil kunne 
opnås effektivitetsgevinster ved at indf øre strengere behovskriterier og dermed 
målrette ydelserne bedre. 
(10) Estlands ressourceintensitet er blandt de højeste i EU. Dette skyldes til dels en 
produktionsstruktur, der er koncentreret om energiintensive sektorer og industrier. 
Endnu en faktor er den lave energieffek tivitet på sektorplan. I det nationale 
reformprogram har Estland opstillet et natio nalt energibesparelsesmål på 9 % i 2016 
(og 16 % i 2020) i forhold til det forventede fo rbrug. Imidlertid er visse sektorer og 
områder med et stort besparelsespotentiale, f.eks. bygnings- og transportsektoren, ikke 
omfattet af dette mål. Desuden indehol der programmet kun begrænsede oplysninger 
om, hvordan og hvornår foranstaltningerne vil blive iværksat, og hvilke resultater de 
vil give. Der er således mulighed for at forb edre energieffektiviteten yderligere. Øget 
energieffektivitet vil sandsynligvis have en positiv indvirkning på miljøet og energiforsyningssikkerheden, men vil også reducere inflationspresset og forbedre 
omkostningskonkurrenceevnen. 
(11) Andelen af personer med en videregåen de uddannelse er generelt høj, men en 
yderligere reform af uddannelsessystemet på  alle niveauer vil kunne medvirke til at 
rette op på en række problemer, blandt a ndet mangelen på kvalifikationer, det store 
antal skoler og videregående uddannelsesinst itutioner og den mangle nde målrettethed i 
erhvervsuddannelserne, der har ført til, at  en stor andel af befolkningen er uden 
erhvervskvalifikationer (32 % i 2009). I betragtning af de n demografiske udvikling er 
det vigtigt at forbedre kvaliteten af  den menneskelige kapital for at øge 
vækstpotentialet på mellemlang sigt. Hvis  man navnlig sikrer, at videregående 
uddannelse rettes mod områder af centr al betydning for økonomien (f.eks. 
ingeniørvidenskab), vil det kunne støtte  den igangværende omstrukturering af 
økonomien hen i mod større vægt på konkurrenceudsatte sektorer. 
Uddannelsesreformen vil også medvirke til at forbedre effektiviteten i den offentlige 
sektor, da det nuværende uddannelsesforvaltni ngssystem er for opsplittet på lokalt 
niveau, hvilket fører til både ineffektive subsidier og ydelser af lav kvalitet.  
(12) Estland har givet en række tilsagn under europluspagten
4. Tilsagnene omfatter 
foranstaltninger vedrørende finans politisk holdbarhed, beskæftigelse og 
                                                 
4 Nærmere oplysninger om tilsagnene i europluspagten findes i SEK(2011) 715. 
 
DA 5   DA konkurrenceevne. På den finanspolitiske side forpligter Estland sig til at opnå balance 
i budgettet i 2013 og et overskud i 2014 , indføre krav i den grundlæggende 
statsbudgetlovgivning om balance i det offentlige budget  og indlede en reform af de 
særlige pensionsordninger.  For at øge beskæftigelsen er der planlagt visse 
skattemæssige incitamenter.  Hvad angår konkurrenceevnen er foranstaltningerne især 
rettet mod innovation, videregående uddannels er og reform af den offentlige sektor.  
Tilsagnene i pagten afspejler indholdet af de t nationale reformprogram. De mål, der er 
opstillet i pagten, vil kunne fremmes af yde rligere foranstaltninger for at styrke 
arbejdsmarkedspolitikken samt tiltag vedrørende ressourceeffektivitet og 
energimarkedet. Tilsagnene i europluspagten er blevet vurderet og taget i betragtning i 
henstillingerne. 
(13) Kommissionen har vurderet stabilitetsprog rammet og det nationale reformprogram 
samt tilsagnene under europluspagten5. Den har ikke blot taget hensyn til deres 
relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Estland, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der 
er behov for at styrke den samlede økonomi ske styring i Den Europæiske Union, ved 
at der fra EU-niveau ydes bidrag til komme nde nationale beslutning er. Selv om det er 
nødvendigt, at der i de komme nde budgetter fastsættes nærmer e foranstaltninger for at 
nå budgetmålet, mener Kommissionen, at de estiske myndigheders hidtidige resultater 
mindsker risikoen for, at de finanspolitiske mål ikke nå s. Der bør ta ges yderligere 
skridt til at styrke arbejdsmarkedspolitikken og gøre det mere attraktivt at arbejde, øge 
den menneskelige kapital gennem en omfa ttende reform af uddannelsessystemet og 
forbedre ressourceeffektiviteten og energimarkedet.  
(14) På baggrund af denne vurder ing har Rådet undersøgt Estlan ds 2011-stabilitetsprogram, 
og Rådets udtalelse
6 afspejles især i henstillingens nr. 1). Under hensyntagen til Det 
Europæiske Råds konklusione r af 25. marts 2011 har Rå det gennemgået Estlands 
nationale reformprogram, 
HENSTILLER, at Estland træffer foranstalt ninger i perioden 2011-2012 med henblik på 
følgende: 
1) Estland bør senest i 2013 opnå et st rukturelt overskud, mens underskuddet i 2012 bør 
begrænses til højst 2,1 % af BNP i 2012, idet  udgifterne holdes under stram kontrol, 
og effektiviteten i de offentlige udgifter øges. 
2) Der bør tages skridt til at imødekomme ef terspørgslen efter arbejdskraft ved på en 
budgetneutral måde at reducere skatte- og so cialsikringsbyrden, især for lav- og 
mellemindkomstgrupper. For at give de aktive arbejdsmarkedspolitiske 
foranstaltninger større e ffekt og mindske fattigdomsri sikoen bør foranstaltningerne 
målrettes mod unge og langtidsledige, især i områder med høj arbejdsløshed. 
3) Estland bør iværksætte de pl anlagte incitamenter til at re ducere energiintensiteten og 
forbedre energieffektiviteten i økonomien, især inden for bygnings- og 
transportsektoren, blandt andet ved hjælp af tiltag for at få markederne til at fungere 
bedre.  
                                                 
5 SEK(2011) 715. 
6 Jf. artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97. 
 
DA 6   DA 4) I forbindelse med gennemførelsen af reformen af uddannelsessystemet bør der 
lægges vægt på foranstaltninger, der forbedrer kvaliteten og udbuddet af førskoleundervisning og erhvervsuddannelser , og erhvervskvalifik ationssystemet bør 
styrkes. Uddannelsesresultaterne bør i høj ere grad tilgodese arbejdsmarkedets behov, 
og der bør tilbydes mulighed for livslang læri ng for lavtkvalificerede arbejdstagere.  
Udfærdiget i Bruxelles, den 
 På Rådets vegne 
 Formand