EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 30.7.2014 COM(2014) 500 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG Det årlige EU-arbejdsprogram for europæisk standardisering for 2015



1.Indledning Europas mål er at skabe vækst og beskæftigelse på en intelligent, bæredygtig og inklusiv måde via Europa 2020-strategien og dens flagskibsinitiativer. Standardiseringens betydning for beskæftigelse, vækst og økonomisk opsving blev gentaget i Kommissionens meddelelse om industripolitikken "En industriel renæssance i Europa", hvor den understregede vigtigheden af, at det europæiske standardiseringssystem bidrager til industripolitik, innovation og teknologisk udvikling. Den identificerede seks hastigt voksende prioriterede aktionslinjer: avancerede fremstillingsteknologier, centrale støtteteknologier, biobaserede produkter, bæredygtig industripolitik, bæredygtigt byggeri og bæredygtige råstoffer, rene køretøjer og intelligente net. De positive virkninger af standardisering er både velkendte og anerkendte. Men for at sikre at Europas standardiseringssystem kan opfylde de udfordringer, vi står over for i dag, foreslog Kommissionen i 2011 en reformpakke, herunder en ny forordning, som trådte i kraft pr. 1. januar 2013. Denne reform havde til formål at gøre systemet mere inklusivt, hurtigere, mere responsivt, gennemsigtigt og fleksibelt samt at udvide dets anvendelsesområde. En af reformens nyskabelser er Kommissionens pligt til at vedtage et årligt EU-arbejdsprogram for europæisk standardisering ("EU-arbejdsprogrammet"), som opstiller de strategiske prioriteter for europæisk standardisering på grundlag af de politiske mål, som Kommissionen har opstillet i sin planlægning. I denne meddelelse, som nu vedtages for andet år i træk, fastlægges de prioriterede områder, hvor Kommissionen har til hensigt at anvende europæisk standardisering som et politisk redskab til støtte for Unionens nye eller eksisterende lovgivning og politikker i løbet af 2015. Disse hensigter kan i fremtiden føre til formelle standardiseringsanmodninger (mandater) til de europæiske standardiseringsorganisationer – CEN, CENELEC og ETSI – men skal dog også give plads til standardiseringsrelaterede midlertidige eller supplerende aktiviteter, som Kommissionen opfordrer til eller indleder uden mandater. Da europæisk standardisering er på private hænder, henhører den praktiske gennemførelse (dvs. standardiseringen) af alle disse prioriteter og aktiviteter fortsat under de europæiske standardiseringsorganisationers ansvar, vilje og skønsbeføjelser. Kommissionens rolle er fortsat at indlede europæiske standardiseringsaktiviteter gennem standardiseringsanmodninger eller andre foranstaltninger og yde finansiering fra Unionen til europæisk standardisering, som støtter Unionens prioriteter. Retningslinjerne i arbejdsprogrammet har ikke andre budgetmæssige indvirkninger end de allerede forudsatte for 2015. Forhandlingerne om den europæiske finansielle ramme for 2014-2020 har medført en kraftig reduktion af Kommissionens budget. Dette påvirker det årlige budget, og i 2014 er budgetposten for standardisering således reduceret med 25,56 % i forhold til 2013. Udfordringen er derfor at fordele denne byrde på de forskellige typer af udgifter og organisationer under hensyntagen til de strategiske mål i Unionens standardiseringspolitik. Offentliggørelsen af dette EU-arbejdsprogram skaber øget effektivitet og gennemsigtighed og fremmer en bedre, mere fremadrettet planlægning af standardiseringsarbejdet. Kommissionen iværksatte i slutningen af 2013 en uafhængig revision af det europæiske standardiseringssystem. Rapportens første fase, som består af en undersøgelse af de faktiske forhold, blev afsluttet i juni. Næste fase er en analyse af disse forhold og konklusioner. Resultaterne vil foreligge ved årets udgang. Kommissionen vil behandle resultaterne af den uafhængige revision i sine rapporter til forordningens artikel 24 og 25, som den vil sende til Europa-Parlamentet og Rådet i 2015. Nogle af emnerne i EU-arbejdsprogrammet for 2014 videreføres i dette dokument om prioriteterne for 2015. Disse emner er udpeget ved løbende, konsensusprægede drøftelser med de europæiske standardiseringsorganisationer og andre aktører. Desuden afhænger visse standarder til støtte for EU-lovgivning fortsat af, at Europa-Parlamentet og Rådet vedtager de retsakter, de skal baseres på. Derfor foreslår Kommissionen en ny tidsplan for nogle af de emner, der var med i EU-arbejdsprogrammet for 2014. 2.Strategiske prioriteter for europæisk standardisering Det Europæiske Råd understregede i marts 2014, at der er behov for et stærkt og konkurrencedygtigt industrigrundlag, hvad angår både produktion og investeringer, som en central drivkraft for økonomisk vækst og beskæftigelse. Ifølge Det Europæiske Råd er Kommissionens meddelelse "En industriel renæssance i Europa", der beskriver Kommissionens vigtigste prioriteter for industripolitikken, et vigtigt input i denne forbindelse. Disse prioriteter opnås gennem: • fuldførelse af integrationen af netværk: informationsnet, energi og transport • et åbent og integreret indre marked for varer og tjenesteydelser • bedre erhvervsklima, lovgivningsramme og offentlig forvaltning i EU • stimulering af investeringer i innovation og ny teknologi • forøgelse af produktivitet og ressourceeffektivitet samt lettere adgang til økonomisk overkommelige produktionsinput • opgradering af færdigheder og fremme af industriel forandring

• støtte til små og mellemstore virksomheder og iværksætteri • støtte til internationalisering af EU-virksomheder, navnlig SMV'er Det europæiske standardiseringssystem bidrager til Europas strategiske mål, navnlig inden for industripolitik, tjenester, innovation og teknologisk udvikling. Kommissionen har undersøgt, hvilke af de foranstaltninger der er beskrevet i meddelelsen, som er klar til udvikling af standarder i 2015. I denne forbindelse har Kommissionen på nedenstående områder identificeret de strategiske prioriteter for europæisk standardisering, hvor den har til hensigt at anmode de europæiske standardiseringsorganisationer om at udvikle standarder. 2.1.Biobaserede produkter, herunder biobrændstoffer Standardforberedende og standardiseringsledsagende forskning til udvikling af testmetoder til måling af biobaseret indhold, biobaserede produkters funktioner, bæredygtighedskriterier og profiler, f.eks. biobaserede polymerer, smøremidler, opløsningsmidler og overfladeaktive stoffer bør ligeledes overvejes for at sikre en sammenhængende og koordineret udvikling. Ud over det løbende standardiseringsarbejde inden for biobrændstoffer undersøger Kommissionen områder i forbindelse med biobaserede produkter, hvor der kan være behov for nye tekniske specifikationer og testmetoder inden for bioenergi. Kommissionen vil i henhold til arbejdsprogrammet for 2014-2015 under Horisont 2020 "Sikker, ren og effektiv energi" i første kvartal 2015 anmode om programmering og udvikling af standarder om alger og produkter fremstillet heraf. Kommissionen anmoder i henhold til samme arbejdsprogram under Horisont 2020 vedrørende "Fødevaresikkerhed, bæredygtigt landbrug og skovbrug, havforskning og forskning i indre vandveje og bioøkonomien" om at udvikle og fremme anvendelse af fælles miljømæssige og funktionelle/resultatbaserede specifikationer, herunder behovet for standardiserede måle- og testmetoder, som kan anvendes til at støtte offentlige indkøbsnetværk for innovative biobaserede produkter. 2.2.Byggevarer og byggeri Den udvikling af visse nye produktstandarder, f.eks. til innovative produkter, og den ændring af eksisterende standarder, som er nødvendig for gennemførelsen af forordning (EU) 305/2011, bør fuldføres. Visse regulerede aspekter, f.eks. adgang til anlægsarbejder og bæredygtig brug af naturressourcer. bør inddrages i harmoniserede europæiske produktstandarder. Udviklingen af vurderingsmetoder til regulerede farlige stoffer og strålingsemissioner skal afsluttes, og de nye vurderingsmetoder bør indføres gradvist i produktstandarderne. For at forbedre de europæiske byggevirksomheders konkurrenceevne vil Kommissionen fremme videreudviklingen og den internationale anvendelse af eurokodeksstandarder for strukturelt design under strategien for bæredygtig konkurrenceevne i byggesektoren. Kommissionen undersøger behovet for standardisering af spørgsmål vedrørende geotermisk energi. Med hensyn til indendørs luftkvalitet bør det endvidere overvejes at standardisere radonmålinger i boliger. Kommissionen tilstræber at udstede standardiseringsanmodningerne i tredje kvartal 2015. 2.3.Miljøvenligt design/energirelaterede produkter Med hensyn til foranstaltningerne i Kommissionens meddelelse "Køreplan til et ressourceeffektivt Europa" skal der udvikles standarder for ressourceeffektivitet som f.eks. indekser for genindvinding, genudnyttelse og genbrug eller varigheden af produkter eller deres vigtigste bestanddele samt andre miljømæssige parametre for at fremme karakterisering af potentielle krav til miljøvenligt design på andre områder. Yderligere standardiseringsanmodninger til støtte for Kommissionens forordninger om gennemførelse af direktivet om miljøvenligt design (f.eks. ventilationssystemer, rum- og vandvarmere, netværksforbundet standby til netværksforbundet udstyr og netværksudstyr) udstedes som særskilte mandater.

På områder, hvor Kommissionen finder det sandsynligt, at der vil blive foreslået nye foranstaltninger (dvs. forordninger eller delegerede forordninger fra Kommissionen) om miljøvenligt design og/eller energimærkning for produkter i arbejdsplanen for miljøvenligt design 2012-2014, kan der udstedes nye standardiseringsanmodninger på disse områder. Kommissionen tilstræber at udstede standardiseringsanmodningerne i andet kvartal 2015. 2.4.Genanvendelse af affald Gennemførelsen af foranstaltningerne i punkt 2.1.4.4 i Kommissionens meddelelse COM(2013) 561 ("Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014") skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram med undtagelse af henvisningen til affaldskarakterisering for farlig egenskab H 12 – frigørelse af akut giftig luftart kategori 1, 2 eller 3, hvor et mandat er under udarbejdelse. Kommissionen tilstræber at udstede standardiseringsanmodningerne i første kvartal 2015. 2.5.Posttjenester Kommissionen tilstræber med aktionerne i "En køreplan for gennemførsel af det indre marked for pakkelevering" at støtte udviklingen af e-handel ved at forbedre pakkeleveringen, navnlig på tværs af grænserne. En af aktionerne består i at fremme interoperabiliteten ved pakkelevering. Kommissionen tilstræber inden første kvartal 2015 at udstede en standardiseringsanmodning vedrørende de specifikke karakteristika ved pakkeleveringstjenester og vil om nødvendigt eventuelt indarbejde en revision af de eksisterende europæiske standarder om posttjenester i denne standardiseringsanmodning. 2.6.Luftkvalitet og industrielle emissioner I henhold til direktivet om arsen, cadmium, kviksølv, nikkel og polycykliske aromatiske kulbrinter i luften skal polycykliske aromatiske kulbrinter overvåges. For at sikre mere sammenlignelige data stilles der krav om validerede standardmetoder for polycykliske aromatiske kulbrinter. Direktivetom industrielle emissioner giver Kommissionen beføjelser til løbende at overvåge emissioner af polychlorerede dibenzodioxiner og -furaner (PCDD/PCDF) fra affaldsforbrændingsanlæg, så snart der forefindes brugbar måleteknik. Kommissionen forventer at sende et mandat til de europæiske standardiseringsorganisationer i løbet af 2015, så de kan fuldføre valideringen af de eksisterende tekniske specifikationer på dette område. 3.Behov for standardisering på andre område 3.1.Innovation og nye teknologier 3.1.1.Avancerede fremstillingsteknologier Kommissionen vil arbejde tæt sammen med de europæiske standardiseringsorganisationer for systematisk at gennemgå resultaterne af screeninger og fremsynsstudier vedrørende avanceret fremstilling i deres arbejdsprogram og endvidere identificere og tage hånd om standardiseringsmangler under hensyntagen til arbejdet i Kommissionens taskforce for avancerede fremstillingsteknologier til ren produktion. 3.1.2.Centrale støtteteknologier Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.1.2 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. 3.1.3.Bæredygtig industripolitik, bæredygtigt byggeri og bæredygtige råstoffer 3.1.3.1.Stål Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.1.4.2 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. 3.1.3.2.Råstoffer uden for energi- og landbrugsområdet

Kommissionen har i sin strategiske gennemførelsesplan identificeret en række områder, hvor der er brug for standardisering. Det europæiske innovationspartnerskab (EIP) om råvarer vil arbejde på fælles standarder for genanvendelse af affald og datarapportering om efterforskning, mineralproduktion, handel, reserver og ressourcer. 3.1.4.Rene køretøjer og fartøjer Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.1.5 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. 3.1.5.Intelligente net og intelligent måling Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.1.6 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. Ud over et tidligere standardiseringsmandat M/490 til støtte for anvendelsen af europæiske intelligente net vil det europæiske innovationspartnerskab om intelligente byer udvikle et fælles landskab og et strategisk program for standarder for intelligente byer. 3.2.Styrkelse af det indre marked for varer og tjenesteydelser 3.2.1.Europæiske standarders rolle som led i lovgivningsrammen Europæiske standarder vedtaget på grundlag af Kommissionens anmodninger om anvendelse af EU-lovgivningen er allerede en afgørende del af rammelovgivningen for varer. For at europæiske standarder og navnlig harmoniserede standarder kan bevare deres position som en anerkendt reference med hensyn til at sikre overensstemmelse med EU-lovgivningen – ikke kun for varer, men også for tjenesteydelser – er der behov for en sammenhængende og fuldstændig revideret tilgang til gennemførelsen af de nye lovkrav i standardiseringsforordningen for 2012. Kommissionen vil derfor revidere sine retningslinjer for udarbejdelse, vedtagelse og gennemførelse af standardiseringsanmodninger med særligt fokus på SMV'er, gennemsigtighed, kvalitet og klarhed i harmoniserede standarder. Derudover agter Kommissionen at opdatere mandat M/417 om standarder vedrørende overensstemmelsesvurderinger, så disse fortsat kan udgøre en anerkendt reference for akkreditering af overensstemmelsesvurderingsorganer, herunder dem, der arbejder inden for rammerne af EU's harmoniseringslovgivning. 3.2.2.Børns sikkerhed Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.2.1 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. Kommissionen kan anmode om, at der udvikles europæiske standarder for børnetøj og -tilbehør samt for børnesko. 3.2.3.Sikkerheden af andre forbrugsgoder Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.2.2 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. Kommissionen kan anmode om udvikling af europæiske standarder for flydehjælpemidler til svømning, rulleskøjter (og lignende udstyr) samt udstyr til paragliding. 3.2.4.Foder-/fødevarekvalitet og -sikkerhed Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.2.3 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. Endvidere er det for at sikre fair handel og et højt sikkerhedsniveau, når der bruges andre metoder end de internationale ISO-standarder, yderst vigtigt at fastsætte tydelige krav til certificeringsorganer, der vurderer ækvivalens, og de certifikater, der skal udstedes. 3.2.5.Tobaksvarer

I henhold til direktivet om tobaksvarer, som trådte i kraft den 19. maj 2014, overvejer Kommissionen at udvikle tekniske standarder for elektroniske cigaretter, navnlig for deres genopfyldningsmekanisme. 3.2.6.Kosmetik Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.2.4 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. 3.2.7.Tekstilprodukters fibersammensætning I henhold til forordningen om tekstiler og REACH-forordningen kan Kommissionen anmode om standardiseringsaktiviteter med hensyn til færdige tekstilprodukter, nemlig inden for f.eks. ikkedestruktiv identificering af tekstilfibre, integrering af ikketekstilelementer, bestemmelse af antændelighed og identificering af tilstedeværelse (eller fravær af) allergifremkaldende stoffer. 3.2.8.Gødning Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.2.6 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. 3.2.9.Sikkerheden af offshore-maskiner Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.2.7 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. 3.2.10.Landtransport I henhold til den europæiske elektroniske bompengetjeneste (EETS) bør følgende standardiseringsaktiviteter gennemføres: prøvestandarder for sikker overvågning af bompengesystemer og for profiler for informationsudveksling mellem aktiviteter for tjenesteydelser og opkrævning af bompenge samt revision af de præstandarder, der danner grundlag for satellitbaserede elektroniske bompengesystemer og profilstandarden for elektronisk opkrævning af bompenge baseret på dedikerede kortdistancekommunikationer. For at gennemføre ny lovgivning om digitale takografer og om vægt og dimensioner er der behov for endnu en standard om dedikerede kortdistancekommunikationer for at gøre det muligt at overføre data fra et køretøj i bevægelse til en betjent i vejsiden gennem grænsefladen for dedikerede kortdistancekommunikationer. Et andet område vedrører vejesystemer i lastbiler, hvor forskellige leverandører kan udstyre sættevognen og de anhængere, den skal trække. Der er behov for en grænsefladestandard mellem de forskellige leverandører for at sikre, at vejecomputeren om bord på sættevognen kan registrere vægten pr. aksel for alle anhængere, og derefter beregne køretøjets samlede vægt. Denne standard kan være baseret på ISO 11992. 3.2.11.e-fragt Kommissionen sigter mod ved hjælp af det politiske e-fragtinitiativ at forbinde logistikinteressenter elektronisk i hele forsyningskæden og fremme strømmen af, adgangen til og anvendelsen af oplysninger. Målet er at øge effektiviteten og reducere omkostningerne ved godstransport. Inden for disse rammer kan Kommissionen anmode om standardiseringsaktiviteter. 3.2.12.Transport til søs Hvad angår transport til søs er tekniske løsninger og standarder baseret på såvel europæiske som internationale krav. Kommissionen overvejer at udstede en standardiseringsanmodning til de europæiske standardiseringsorganisationer om udvikling af standarder for deling af information om søtransport til støtte for e-Maritime-initiativet og til støtte for gennemførelsen af de nationale enstrengede systemer samt elektronisk overførsel af data til andre relevante systemer, navnlig Unionens maritime informationsudvekslingssystem, SafeSeaNet. Her etableres der en tæt forbindelse med initiativerne for e-handel, e-told og e-navigation. 3.2.13.Luftfart Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.2.8 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram.

Hvad angår moderniseringen af det europæiske lufttrafikstyringssystem vil de europæiske standardiseringsorganisationer blive anmodet om at gennemgå de eksisterende standarder og videreførelse deraf og i samarbejde med European Organisation for Civil Aviation Equipment (EUROCAE) og Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) udvikle eventuelle fremtidige aktiviteter og de relevante og nødvendige europæiske standarder, som er identificeret i den europæiske European ATM-masterplan og de fælles projekter, som understøtter masterplanens gennemførelse. I overensstemmelse med sin meddelelse om anvendelse af fjernstyrede luftfartøjssystemer (RPAS) på en sikker og holdbar måde har Kommissionen konstateret, at der er behov for at udvikle en strategi for RPAS på europæisk plan. Dette omfatter fastlæggelse af passende lovgivningsmæssige rammer, som kan understøttes af standarder udviklet af de europæiske standardiseringsorganisationer eller internationale standardiseringsorganisationer i samarbejde med EUROCAE og EASA. 3.2.14.Jernbanetransport Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.2.9 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram med tilføjelse af følgende områder til udvikling af europæiske standarder: harmoniseret kommunikationsmiddel/grundområde, som skal lukke huller i de tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI'er) udvikling af den universelle køreledning i overensstemmelse med resultaterne af den særlige undersøgelse heraf iværksat af Det Europæiske Jernbaneagentur udvikling af europæiske standarder for jernbaneapplikationer, herunder et jernbanesystem med en sporvidde på 1520 mm under hensyntagen til de russiske tværstatslige standarder (GOST) og med fokus på formålet med og omfanget af interoperabilitetsdirektivet. 3.2.15.Alternative brændstoffer og tilhørende infrastruktur Der er behov for standardisering for at gennemføre "Clean Power for Transport"-pakken, herunder den europæiske strategi for alternative brændstoffer og forslaget til direktiv om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer. Kommissionen er interesseret i at støtte hurtigere markedsindføring af avancerede koncepter ved at harmonisere og udarbejde standarder for solcelleteknologi. Kommissionen undersøger, på hvilke områder inden for alternative brændstoffer der er brug for yderligere standardisering. 3.2.16.Sikker infrastruktur Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.2.11 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. 3.2.17.Trådløs kommunikation Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.2.12 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram, og følgende tilføjes: 1)tilbehør, der fungerer sammen med radioudstyr, navnlig en fælles grænseflade til opladning af mobile og andre bærbare elektroniske enheder 2)adgang til Galileo-tjenester for mobiltelefoner og andet bærbart radioudstyr 3)gennemførelse af systemer, som skal garantere, at software, der understøtter visse funktioner, kun kan indlæses i radioudstyret, hvor det er påvist, at softwaren og radioudstyret stemmer overens 4)mobile kommunikationstjenester i 700 MHz-båndet og den nedre del af UHF-båndet for at sikre, at de kan fungere med andre applikationer og elektrisk udstyr som trådløse bredbåndskommunikationstjenester i UHF-båndet (470-790 MHz) for at sikre, at de kan fungere med andre applikationer, herunder andre applikationer end til radio, og elektrisk udstyr. 3.2.18.Rummet i borgernes tjeneste Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.2.13 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram.

3.2.19.Sikkerhed Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.2.14 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. 3.2.20.Nuklear sikkerhed og sikring Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.2.15 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. 3.2.21.Kemikalier Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.2.16 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. I henhold til vandrammedirektivet og dets søsterdirektiver overvejer Kommissionen at udvikle standarder for analysemetoder for vandforurenende stoffer og visse biologiske og mikrobiologiske parametre. 3.2.22.Sikkerheden af specifikke tjenesteydelser Dette punkt afhænger af resultatet af en omfattende høring af interessenter, der foreløbig er planlagt i anden halvdel af 2014. Hvis interessenternes input gør det muligt at konkludere, at behovet for standardisering af tjenesteydelserne inden for forbrugersikkerhed, f.eks. brandsikring af hoteller, vil nyde bred støtte, bør denne mulighed holdes åben. 3.2.23.Sundhedsydelser Patienter kræver sikre tjenesteydelser af høj kvalitet for at have tiltro til sundhedssystemerne i Europa. For at udvikle europæiske standarder bør klinikere og repræsentanter for tilsynsmyndigheder, forsknings- og udviklingsorganisationer samt akkrediterings- og standardiseringsorganisationer samle deres viden og erfaring. For at sikre en konsekvent anvendelse af komplekse sundhedssystemer kan bestemte horisontale aspekter være underlagt standardiseringsanmodninger til CEN i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning og de relevante EU-politikker om sundhed. 3.2.24.Tilgængelighed Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.2.20 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. 3.2.25.Medicinsk udstyr Når den kommende forordning om medicinsk udstyr og forordningen om medicinsk udstyr til in vitro-diagnostiker blevet vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet, vil Kommissionen udstede et mandat, hvori den opfordrer CEN og CENELEC til at verificere, i hvilket omfang de væsentlige krav og andre krav i de kommende forordninger er omfattet af standarder. 3.2.26.Måleinstrumenter Inden for rammerne af direktivet om måleinstrumenter kan Kommissionen give de europæiske standardiseringsorganisationer mandat til at udarbejde standarder i lyset af den aktuelle internationale standardisering og markedets behov. Dette vil vedrøre instrumenter, som er omfattet af direktivets anvendelsesområder, men for hvilke der efter den seneste direktivændring ikke findes fuldstændige harmoniseringsstandarder, eller for hvilke de harmoniserede standarder udelukkende på grund af teknologisk innovation er ufuldstændige eller forældede. 3.2.27.Trykudstyr For at fremme anvendelsen af europæiske harmoniserede standarder inden for tryksudstyrssektoren og sikre bæredygtighed på lang sigt for disse standarder, træffes der yderligere foranstaltninger for at fremme synligheden og anvendelsen af de vigtigste standarder for trykbeholdere, -ledninger og -kedler.

3.2.28.Elektrisk og elektronisk udstyr Følgende kan være genstand for specifikke standardiseringsanmodninger: 1)aspekter, som ikke er omfattet af samt eventuelle mangler i de aktuelle harmoniserede standarder, der støtter sikkerhedsmålene i lavspændingsdirektivet 2)sikkerhedsaspekter af elektriske produkter, der som følge af deres karakteristika, f.eks. at de appellerer til børn, kan være usikre for særligt sårbare segmenter af befolkningen. 3.2.29.Transport ad vandveje – fritidsfartøjer Direktivet om fritidsfartøjer er for nylig blevet revideret, og udvikling og ajourføring af harmoniserede standarder skal derfor ske med et nyt mandat. Følgende kan være genstand for specifikke standardiseringsanmodninger eller om nødvendigt nye mandater: 3)fritidsfartøjer – måling af udstødningsemissioner fra intern forbrændingsmotor med frem- og tilbagegående stempel – prøvemåling af emission af forurenende luftarter og partikler fra udstødning 4)sikkerhedsaspekter af elektriske kredsløb med hensyn til elektriske eller hybride fremdrivningssystemer 5)aspekter, som ikke er omfattet af samt eventuelle mangler i de aktuelle harmoniserede standarder, der støtter sikkerhedsmålene i direktivet om fritidsfartøjer Kommissionen kan anmode om, at der udvikles test- og certificeringsprocedurerne til brandsikring af kompositmateriale, som skal anvendes på fartøjer, med henblik på at opnå Den internationale Søfartsorganisations accept heraf. Dette kan føre til specifikke standardiseringsrelaterede aktioner. 3.2.30.Sikkerhed på arbejdspladsen Håndhævelsen af direktivetom minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) ophæver direktiv 2004/40/EF. Kommissionen planlægger enten at ændre det nuværende mandat M/351 eller udstede et nyt mandat til de europæiske standardiseringsorganisationers udvikling af harmoniserede standarder til støtte for direktiv 2013/35/EU. 3.2.31.Forsvar I den seneste meddelelse om forsvars- og sikkerhedssektoren blev det fremhævet, at anvendelsen af fælles forsvarsstandarder i vid udstrækning ville forbedre samarbejdet og interoperabiliteten samt den europæiske industris konkurrenceevne inden for nye teknologier. Denne tilgang blev støttet af Det Europæiske Råd i dettes konklusioner om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik af 19. december 2013. Kommissionen vil sammen med Det Europæiske Forsvarsagentur undersøge metoder til fremme af anvendelsen af fælles standarder inden for forsvar og andre af de områder, som nævnes i meddelelsen. Intet af det arbejde, som foretages på dette område, vil overlappe med NATO's aktiviteter. 3.2.32.Maritime anliggender Kommissionen vil undersøge, hvordan man kan fremme anvendelsen af fælles standarder i forbindelse med maritime anliggender. Dette arbejde vil bl.a. støtte Kommissionens initiativ vedrørende den fælles ramme for informationsudveksling med hensyn til overvågning af EU's maritime område (maritim CISE) og navnlig samarbejdet inden for civilforsvaret. Særligt vigtigt er det at forbedre informationsudvekslingen mellem forskellige sektorfunktioner, navnlig mellem forsvaret og andre sektorer, ved at gøre de maritime overvågningssystemer interoperable ved hjælp af fælles standarder. 3.3.Digital dagsorden for Europa

Standarder er uundværlige for interoperabiliteten mellem IKT-produkter, -tjenester og -applikationer samt digitalt indhold, som er afgørende for opbygningen af et effektivt digitalt samfund. Da IKT-markedet er et globalt marked, skal de europæiske standardiseringsorganisationer og de relevante fora og konsortier arbejde sammen for at klare den konstant stigende efterspørgsel efter standarder til støtte for interoperabiliteten inden for dette område, som er i hastig udvikling. Køreplanen for IKT-standardisering fastlægger mere detaljeret de områder, inden for hvilke standarder kan hjælpe med at nå de IKT-relaterede politikmål, bl.a. gennem supplerende interoperabilitetskontrol og oplysningsaktiviteter til sikring af, at standarderne anvendes effektivt. 3.3.1.E-sundhed Undersøgelser viser, at europæiske og internationale standarder ofte ikke er specifikke nok til at sikre interoperabiliteten mellem IKT-løsninger inden for e-sundhed. Med e-sundhedsnetværkets godkendelse og i samråd med e-sundhedsinteressentgruppen vil der blive udarbejdet mere detaljerede specifikationer, herunder retningslinjer for test af interoperabilitet og kvalitetsstyringssystemer, for grænseoverskridende udveksling af data (dvs. patientjournaler eller e-recepter), som skal anvendes ved f.eks. offentlige indkøb, med henblik på at bidrage til interoperabilitetsrammen for e-sundhed. Kommissionen foreslår at fremme interoperabiliteten gennem yderligere udvikling og validering af specifikationer og komponenter samt om nødvendigt gennem standardiseringsmandater. 3.3.2.Radiofrekvensbaseret identifikation (RFID) Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.4.2 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. 3.3.3.E-færdigheder og e-læring Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.4.3 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. 3.3.4.Online tvistbilæggelse (OTB) i forbindelse med e-handel Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.4.6 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. 3.3.5.Tingenes internet (IoT) Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.4.7 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. 3.3.6.Elektronisk identifikation og tillidstjenester, herunder elektroniske signaturer Europa-Parlamentet og Rådet ventes i anden halvdel af 2014 at vedtage en forordning om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked. Forordningen erstatter direktivet om elektroniske signaturer og udvider dets anvendelsesområde til elektronisk identifikation, elektroniske signaturer, elektroniske segl, elektronisk tidsstempling, elektronisk levering, elektroniske dokumenter og elektroniske certifikater for webstedsautentifikation. Der kan være behov for en ny standardiseringsanmodning til støtte for forordningens gennemførelse. 3.3.7.Kort-, internet- og mobilbetalinger Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.4.9 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. 3.3.8.Intelligente transportsystemer (ITS) Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.4.10 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram. Kommissionen overvejer at udstede en standardiseringsanmodning om udvikling af standarder for den kommende generation af eCall-tjenester under hensyntagen til udviklingen inden for mobile kommunikationsnet og IP-miljøet samt under hensyntagen til et større antal køretøjer og tjenester som f.eks. tunge køretøjer, tohjulede motordrevne køretøjer eller sporing af farligt gods.

3.3.9.Kortlægning af bredbåndsinfrastruktur Europa-Parlamentet og Rådet vedtog for nylig direktiv 2014/61/EU om foranstaltninger for at reducere omkostningerne ved etablering af højhastighedsnet til elektronisk kommunikation. I denne forbindelse bør der stilles oplysninger til rådighed om den fysiske infrastruktur, som er tilgængelig i etableringsområdet. Kommissionen kan overveje en standardiseringsanmodning om et fælles sprog, som reguleringsmyndigheder, ministerier og operatører/selskaber kan anvende, f.eks. med en række standardiserede lag for godkendelse, detaljer, type (tjenesteydelse, infrastruktur, efterspørgsel, investeringskort osv). Denne standard for kortlægning af bredbåndsinfrastruktur bør så vidt muligt udnytte de tekniske INSPIRE-retningslinjer til forordning 1253/2013. 3.3.10.E-indkøb/e-kataloger Interoperabilitet og standardisering af e-indkøbsteknologi er en vigtig strategi til at fjerne tekniske hindringer eller ekstraomkostninger, når leverandøren byder på flere systemer. For at skabe et reelt indre marked bør tilbudsgiverne, herunder SMV'er, ideelt set kunne kommunikere og deltage på flere markeder i forskellige systemer gennem deres favoritsystem eller et fælles system. Behovet for standardisering inden for e-indkøb blev i høj grad understreget af ekspertgruppen om e-udbud (eTEG) i en rapport udgivet i februar 2013, som omfattede en række standardiseringsforanstaltninger, som skal træffes snarest muligt. 3.3.11.Online spiltjenester Som bekendtgjort i meddelelsen "Mod et samlet europæisk regelsæt for onlinespil", undersøger Kommissionen, hvilke fordele der er forbundet med at indføre standarder for spilleudstyr. Når de kompetente myndigheder i medlemsstaterne skal træffe afgørelse om en ansøgning om spillelicens, kræver de normalt, at onlinespilleudstyret, herunder software, skal være certificeret. Et ensartet sikkerhedsniveau for onlinespil i EU skal ligeledes reducere den unødvendige administrative byrde, der er forbundet med forskellige nationale certificeringsprocedurer. Kommissionen vil derfor samarbejde med medlemsstaterne gennem ekspertgruppen om spilletjenester og med interessenter i branchen, herunder akkrediterings- og standardiseringsorganisationer, for at udnytte den fælles viden og erfaring. 3.4.Klimaændringer og et ressourceeffektivt Europa 3.4.1.Fluorholdige drivhusgasser Med den nye forordning om fluorholdige drivhusgasser (nr. 517/2014) indføres vidtrækkende politikændringer for at reducere anvendelsen af fluorholdige drivhusgasser i udstyr som f.eks. luftkonditionering, køleanlæg, skum, brandsikring og spraydåser. Kommissionen planlægger således følgende aktioner: kortlægning af eksisterende standarder og deres relevans for de typer af udstyr, som påvirkes af den nye forordning om fluorholdige gasser henstillinger om revision, ajourføring og eventuel harmonisering af disse standarder baseret på teknologiske fremskridt med henblik på sikker anvendelse af klimavenlige alternativer og for at fjerne unødige hindringer for anvendelsen af disse en revisionsprocedure, hvor dette skønnes nødvendigt. 3.4.2.Grøn infrastruktur I strategien om grøn infrastruktur identificeres standarder, som skal bidrage til at udvide markedet for GI-løsninger. Kommissionen vil vurdere, hvordan tekniske standarder, navnlig i forbindelse med fysiske byggesten og procedurer, kan øge anvendelsen af grøn infrastruktur. Input fra interessenter og medlemsstater og en undersøgelse, hvis resultater forventes at foreligge i 2015, bør bidrage til overvejelserne om behovet for et mandat til yderligere harmonisering eller udvikling af GI-relaterede standarder. 3.4.3.Bæredygtige fødevarer Gennemførelsen af aktionen i punkt 2.5.5 i Kommissionens årlige arbejdsprogram for 2014 skal fortsat betragtes som en del af dette EU-arbejdsprogram.

3.4.4.Bæredygtig brug af fosfor Som opfølgning på sit løfte i køreplanen for et ressourceeffektivt Europa offentliggjorde Kommissionen i 2013 en meddelelse om en høring om bæredygtig brug af fosfor. De opfølgende aktiviteter og politiske foranstaltninger for høringen kan medføre eventuelle standardiseringsaktiviteter. 4.Den europæiske standardiserings internationale dimension Det overordnede mål er at styrke europæisk industris globale rækkevidde og konkurrenceevne ved at mindske de tekniske handelshindringer. Brugen af fælles eller teknisk ensrettede standarder støtter udvekslingen af varer og tjenesteydelser, idet den øger interoperabiliteten på globalt plan. Bedre harmonisering af standarder for måling af indvirkninger på miljøet giver industrien mere lige betingelser. Følgende tiltag vil blive iværksat for at nå målet: Forsøg på at skabe den størst mulige sammenhæng mellem internationale og europæiske standarder (international standardisering har forrang med et stærkt europæisk lederskab i mange sektorer). Fremme af teknisk overensstemmelse med (eller vedtagelse af) internationale eller europæiske standarder uden for Europa, hvor dette er muligt, for at mindske de tekniske handelshindringer. Udnyttelse af det internationale samarbejde inden for forskning og innovation for at fremme den internationale overensstemmelse mellem tekniske specifikationer og krav. Oplysning om og promovering af fordelene ved europæisk standardisering som et sammenhængende regionalt system, der er indlejret i og fuldt ud støtter international standardisering og multilateral regulering. Navnlig overførsel af knowhow og erfaring fra den velfungerende europæiske model med frivillige standarder til støtte for reguleringer og offentlige politikker, overensstemmelsesvurderinger og markedsovervågningsaktiviteter. Bidrag til de bilaterale reguleringsmæssige/politiske dialoger mellem EU og tredjelande samt til de relevante kapitler i forbindelse med forhandlinger om frihandelsaftaler. De aktuelle prioriteter fokuserer (opstillet efter relevans) på USA (direkte involvering i forhandlingerne i det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab), Kina (den strategiske dagsorden vedrørende samarbejde for 2020 mellem EU og Kina, reguleringsmæssig og industripolitisk dialog, dialog om innovationssamarbejde), Rusland – i tæt samarbejde med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil – som støtter moderniseringspartnerskabet, Indien og Japan. Dialoger med Latinamerika, navnlig Brasilien, Korea og ASEAN, vil ligeledes blive overvåget. Udvidelse af det indre marked, navnlig gennem EU's udvidelsesproces, den europæiske naboskabspolitik og forhandlingerne om aftaler om overensstemmelsesvurdering og godkendelse af industrivarer med tredjelande, der indfører europæisk lovgivning om produktsikkerhed understøttet af europæiske standarder. De strategiske tiltag i de prioriterede lande består af følgende: Europæiske standardiseringseksperter udstationeret i Indien og Kina (projektfornyelse), som sikrer, at europæisk standardisering er til stede lokalt, og en informationsstrøm om adgang til disse vigtige markeder. Brasilien er identificeret som ny kandidat med mulig udvidelse til MERCOSUR-regionen. Webbaserede informationsplatforme for standardisering (med Kina, hvor der lægges vægt på at fastholde projektet og udvide rækkevidden til andre end de aktuelt dækkede sektorer, og muligvis senere med USA), som kortlægger de respektive standardiseringslandskaber, herunder markedsadgangsaspekter, som har direkte tilknytning til standardisering Støtte til styrkelse af afrikansk kapacitet inden for standardernes område i overensstemmelse med den fælles strategi mellem Afrika og EU og køreplanen for 2014-17, navnlig gennem en teknisk og politisk dialog med relevante afrikanske standardiseringsorganisationer og regionale organisationer (f.eks. den nyetablerede afrikanske infrastrukturunion PAQI (Pan-African Quality Infrastructure)). 5.Specifikke strategiske tiltag 5.1.Finansiel støtte til europæiske interessentorganisationer Kommissionen vil i tredje kvartal af 2014 udsende indkaldelser af forslag vedrørende SMV'ernes, forbrugernes og de miljømæssige og sociale interessentorganisationers europæiske repræsentation i standardiseringsarbejdet. Dette vil lette SMV'ernes deltagelse, idet der stilles midler til rådighed, men Kommissionen vil samtidig fortsat støtte specifikke projekter, som letter SMV'ernes adgang til og deltagelse i standardiseringsarbejdet. 5.2.Intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) i standarder Kommissionen vil fortsætte sine tiltag over for de europæiske standardiseringsorganisationer for at klarlægge reglerne om brug af intellektuelle ejendomsrettigheder i standarder. Det forventes, at de europæiske standardiseringsorganisationer vil udvikle en platform, der giver mulighed for og fremmer brug af patenter og ny teknologi i forbindelse med udvikling af standarder. 5.3.Multiinteressentplatform til IKT-standardisering