Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens udkast til handlingsplan for det indre marked« (97/C 287/19)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 13. maj 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg udpegede Antonello Pezzini til hovedordfører.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 346. plenarforsamling af 28. og 29. maj 1997, mødet den 29. maj 1997, med 59 stemmer for og 2 imod, mens 4 stemte hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Generelle bemærkninger

1.1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg finder det glædeligt, at Kommissionen fremlægger hovedlinjerne i handlingsplanen for det indre marked kun få måneder efter, at den blev bebudet i Kommissionens meddelelse af oktober 1996 om virkningen og effektiviteten af det indre marked.

1.2. Kommissionens hurtige skridt er et tillidsvækkende vidnesbyrd om den enighed, der er ved at opstå om de forskellige spørgsmål i tilknytning til det indre marked.

1.3. ØSU håber, at medlemsstaterne og de øvrige EØS-lande (Norge, Island, Liechtenstein), som er forpligtede på det indre marked, vil styrke deres indsats for at sikre en optimal konkretisering af indholdet i Kommissionens forslag og på det grundlag rettidigt og målrettet vil træffe de beslutninger, der er nødvendige for at fuldende det indre marked.

1.4. Som det allerede blev påpeget i ØSU's udtalelse om Kommissionens meddelelse fra oktober 1996, påskønner det Kommissionens indgående analyser af det indre markeds virkning og effektivitet, som er lagt til grund for den foreliggende handlingsplan.

1.5. De ambitiøse målsætninger og den korte tidshorisont for foranstaltningernes gennemførelse kræver en stor indsats fra EU-institutionernes og medlemsstaternes side, en indsats som rækker langt ud over det tekniske indhold i de foreslåede foranstaltninger, og som kun kan blive troværdig og effektiv, hvis alle involverede parter giver den deres fulde politiske opbakning.

1.6. For at lette den vanskelige proces, det er at skabe den fornødne enighed, er det derfor ønskeligt, at Kommissionen yder sit bedste for at sikre et videngrundlag, der er så gennemsigtigt som muligt, så alle berørte parters omkostninger og fordele ved de valg, der er foretaget i handlingsplanen, fremstår så klart som muligt.

1.7. Det skal understreges, at programmet for det indre marked ganske vist fokuserer på de økonomiske aspekter, men har langt bredere målsætninger.

1.8. De ekstraordinære økonomiske muligheder, der ligger i gennemførelsen af verdens største enhedsmarked, kan bidrage til at øge livskvaliteten for EU's 370 mio. borgere, uanset hvad de laver, og hvor de bor.

1.9. En bæredygtig økonomisk vækst i et innovativt, dynamisk og socialt ansvarligt økonomisk system kan imidlertid ikke forenes med et indre marked, der må se sin effektivitet svinde ind i takt med mængden af deltagere.

1.10. Som anført i udtalelsen af 23. april 1997 () lægger ØSU stor vægt på medlemsstaternes og EØS-landenes institutioners evne til at sikre et velfungerende indre marked, også for de marginale sociale aktører, det være sig arbejdstagere, producenter af varer og tjenesteydelser eller forbrugere.

1.11. I den forbindelse synes det formålstjenligt, at alle berørte parter - arbejdsgiverorganisationer, fagforeninger, forbrugerrepræsentanter osv. - inddrages på permanent vis i handlingsplanens gennemførelse.

1.12. Både ØSU's og Kommissionens høringer om meddelelsen fra oktober 1996 viste, at der er stor interesse for emnet. Den feedback, man kan få om parternes erfaringer, er meget værdifuld og kan spille en afgørende rolle, når det gælder om at sikre en effektiv gennemførelse af handlingsplanen, ikke mindst på grund af de stærke tidsmæssige begrænsninger, vi er underlagt. Samtidig er parternes inddragelse et betydningsfuldt element i konsolideringen af den massive politiske opbakning, der som nævnt er en forudsætning for en vellykket gennemførelse af handlingsplanen.

2. Handlingsplanen

2.1. ØSU giver også sin fulde tilslutning til Kommissionens ønske om at fremme det indre markeds effektivitet, da dette også har en betydning for, hvordan udvidelsen af den eksisterende union planlægges. ØSU er overbevist om, at medlemsstaterne vil være bedre forberedt på udvidelsen, hvis de nu foreslåede foranstaltninger på det indre marked iværksættes på en så effektiv måde som muligt.

2.2. I den foreslåede handlingsplan understreger Kommissionen med rette, at tillid - fra både institutionernes, de økonomiske aktørers og borgernes side - er af afgørende betydning for gennemførelsen af det indre marked. Der skal være tillid til, at de grundlæggende regler for det indre marked anvendes i lige - og fuldt - mål overalt, og tillid til, at de største konkurrenceforvridninger på markederne imødegås rettidigt og effektivt. De små og mellemstore virksomheder skal kunne fæstne lid til, at det indre marked, som netop er udtænkt med dem for øje, også fører til konkrete resultater. Forbrugerne skal nære tillid til varernes og tjenesteydelsernes pålidelighed og kvalitet. Sidst, men ikke mindst, skal der være tillid til, at de nationale myndigheder gør deres yderste for at få det indre marked til at fungere korrekt.

2.2.1. Dette er udtryk for en vigtig erkendelse af, at de tiltag, der vælges for at gennemføre det indre marked, er af stor politisk og kulturel betydning - et aspekt, som ØSU har viet megen opmærksomhed i sine udtalelser om det indre marked.

2.2.2. Der kan også konstateres fællesnævnere i den generelle approach, når det gælder forholdet mellem det indre marked og ØMU'ens tredje fase samt en integreret tilgang til handlingsplanens strategiske målsætninger.

2.2.3. I udtalelsen om Kommissionens meddelelse fra oktober 1996 understregede ØSU således, at indførelsen af den fælles mønt skal forløbe parallelt med gennemførelsen af det indre marked, så det navnlig undgås, at de svageste aktører må operere i en økonomisk kontekst, der er blevet mere integreret som følge af den fælles mønt, uden at hele regelsættet i programmet for det indre marked er stillet til deres rådighed.

2.2.4. Det er derfor åbenlyst nødvendigt, at samtlige aktionslinjer gennemføres synkront, da hver enkelt interventionssektor er vigtig for, at de andre kan fungere bedre.

2.3. ØSU er enig i de strategiske målsætninger, der er opstillet i handlingsplanen. De fire interventionsområder er en klar og logisk følge af de sammenfattede analyseresultater i meddelelsen fra oktober 1996 om det indre markeds virkning og effektivitet og bekræftes lige så klart i de bemærkninger, aktørerne fremsatte under ØSU's høring om emnet i marts 1997.

2.3.1. At gøre reglerne mere effektive; at bekæmpe vigtige tilfælde af fordrejning af markedsvilkårene; at fjerne sektorale hindringer for markedsintegration; at stille det indre marked til rådighed for borgerne. Hvert af disse mål udgør en udfordring, som vil vise, i hvor høj grad der er politisk enighed om det indre marked.

2.3.2. I forbindelse med de aktioner, der skal gøre reglerne mere effektive, konstaterer ØSU med interesse, at Kommissionen lægger vægt på, at de nationale administrationer skal spille en aktiv rolle i udfyldelsen af den juridiske ramme for at sikre en bedre anvendelse af reglerne, en hurtigere løsning af problemerne og en mere resolut reaktion på overtrædelser.

2.3.3. Planerne om at indføre en »resultattavle for det indre marked« for hver enkelt berørt stat vækker særlig interesse. Denne resultattavle skal regelmæssigt informere om, hvor langt man er nået i programmet for det indre marked. Dette er et væsentligt skridt i retning af større gennemsigtighed i forholdet mellem de europæiske partnerlande og bidrager til at synliggøre den grad af enighed, de hver især har formået at tilvejebringe om disse spørgsmål.

2.3.4. ØSU konstaterer i øvrigt med tilfredshed, at Kommissionen deler ØSU's synspunkt i ovennævnte udtalelse med hensyn til beskatningsspørgsmålenes store betydning for en optimal gennemførelse af det indre marked.

2.3.5. Vel vidende, at dette emne er meget delikat, har ØSU ønsket at udsende et klart signal om, at en åben drøftelse mellem medlemsstaterne, uden forudfattede holdninger, er et uopsætteligt punkt på dagsordenen, hvis de nationale administrationer ikke ønsker, at deres økonomisk-politiske instrumenter skal svækkes. De aktioner, der foreslås i Kommissionens handlingsplan, åbner mulighed for, at et koordineringsprincip på dette område kan afprøves i praksis.

2.3.6. Spørgsmålet om en stringent anvendelse af konkurrencereglerne hænger tæt sammen med ovennævnte. Også på dette punkt skal de retningslinjer, Kommissionen har skitseret, på passende vis omsættes til praksis via en dialog med medlemsstaterne. Det er imidlertid vigtigt, at det allerede i dette første dokument understreges, at de små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne i mange tilfælde ikke er blevet forbedret, men tværtimod forringet, fordi støtten koncentreres på de store virksomheder.

2.3.7. Et andet problem, der er sprunget i øjnene under arbejdet i ØSU's Observationscenter for Det Indre Marked, er tjenesteydelsessektoren. Selv om denne sektor tegner sig for 70 % af EU's samlede bruttonationalprodukt, er det fortsat her, der er de største hindringer for integrationen. De finansielle markeder, de offentlige tjenester samt transport- og telesektoren er utvivlsomt de områder, hvor en målrettet indsats er hårdest tiltrængt.

2.3.8. Endelig kan ØSU fuldt ud støtte det omfattende handlingsprogram, der sigter mod at sikre borgerne et reelt udbytte af det indre marked. I kraft af sin sammensætning har ØSU altid lagt stor vægt på dette aspekt. ØSU forventer, at Europa-Kommissionen efter samråd med arbejdsmarkedets parter vil fremlægge konkrete forslag til, hvordan man kan forbedre informationen og høringen af de europæiske samarbejdsudvalg i forbindelse med virksomhedslukninger, der har betydelige konsekvenser for beskæftigelsen. Hvis det ikke lykkes at integrere den sociale dimension i det indre marked, idet der garanteres et vist minimum af beskyttelse og fuld deltagelse for alle sociale kategorier, undermineres den potentielle støtte til det indre marked.

2.3.9. Spørgsmålene i tilknytning til arbejdskraftens mobilitet og beskyttelsen af de sociale rettigheder er altafgørende. Sammenhængen med skattepolitikken er åbenlys. Under de nuværende forhold, hvor kapitalen er mobil på verdensplan, kan det vanskeligt undgås, at konkurrencen mellem landene efterhånden vil øge skattepresset på den faktor, der tenderer til at være immobil. Dette er et vigtigt aspekt, som passende kan drøftes i forbindelse med konkurrencereglerne.

2.3.10. Andre vigtige spørgsmål bør også medtages i handlingsplanen. Det drejer sig navnlig om følgende:

- forebyggelse af overdreven skabelse af tekniske handelshindringer ved kilden, f.eks. ved at indføre en adfærdskodeks for medlemsstaterne vedrørende det indre markeds effektivitet;

- fremme af regionale, grænseoverskridende udvekslinger, især for små og mellemstore virksomheder;

- fremme af udviklingen af de transeuropæiske net med henblik på at optimere det indre markeds vækstfremmende virkning;

- fuldstændiggørelse af EU's harmonisering inden for industriel og intellektuel ejendomsret;

- styrkelse af toldsamarbejdet ved de ydre grænser;

- udvikling af en fælles strategi, der sigter mod at forbedre adgangen til tredjelandes markeder.

2.3.11. Hvad angår tidsplanen, bifalder ØSU, at der fastsættes en ny deadline, men det er spørgsmålet, om det overhovedet er fysisk muligt at gennemføre hele handlingsplanen inden udgangen af 1999. For at sikre en troværdig og effektiv deadline:

- bør Kommissionen præcisere, hvordan den agter at fremskynde beslutningsprocedurerne på de forskellige områder;

- bør regeringskonferencen formalisere medlemsstaternes forpligtelse til at fremskynde færdiggørelsen af det indre marked og vedtage de proceduremæssige reformer, der måtte blive nødvendige for at opfylde denne forpligtelse;

- bør man også overveje en 2002-deadline, så man inden da og inden de nye udvidelser kan løse de problemer, det ikke måtte lykkes at løse i 1999.

2.3.12. Endelig skal ØSU gentage sin anmodning om, at dets Observationscenter for Det Indre Marked får sin rolle formelt anerkendt af regeringskonferencen, eventuelt gennem en erklæring som minder om Rådets, Kommissionens og Europa-Parlamentets anmodning til ØSU om at varetage denne rolle.

ØSU ville også påskønne, om Observationscenterets arbejde blev omtalt i Kommissionens handlingsplan.

Bruxelles, den 29. maj 1997.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT C 206 af 7. 7. 1997, s. 65.