(3)Den 29. april 2016 fremlagde Litauen sit nationale reformprogram for 2016 og sit stabilitetsprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(4)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

(5)Litauen har i sit stabilitetsprogram for 2016 anmodet om en midlertidig afvigelse på 0,6 % af BNP fra den påkrævede tilpasningssti i retning af den mellemfristede målsætning i 2017 for at tage hensyn til store strukturreformer med positiv indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Der er dog, indtil der foreligger en endelig aftale, fortsat usikkerhed om pakken af reformforanstaltninger og deres gennemførelse. Litauen synes derfor, selv om det har tilstrækkeligt finanspolitisk råderum til at kunne nyde fordel af en midlertidig afvigelse, ikke at opfylde de kriterier vedrørende gennemførelsen af reformen, der gælder for brug af strukturreformklausulen. Desuden er det på nuværende tidspunkt ikke muligt at vurdere, om de virkninger, regeringen skønner reformen vil få, er realistiske. Derfor er virkningerne af reformerne endnu ikke afspejlet i den påkrævede tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning for 2017.

(6)Litauen er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit stabilitetsprogram for 2016 planlægger regeringen en forbedring af den samlede saldo fra et underskud på 0,8 % af BNP i 2016 til et overskud på 0,9 % af BNP i 2019. Den strukturelle saldo forventes at blive midlertidigt forværret i 2016, før den når den mellemfristede budgetmålsætning - et underskud på 1 % af BNP i strukturelle termer - senest i 2017 og derefter bliver liggende over dette niveau. Tilpasningsstien inkluderer den systemiske pensionsreform i 2016, men afspejler ikke den planlagte strukturreform i 2017. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gældskvote at falde fra 39,9 % af BNP i 2016 til 35,7 % i 2019. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2018, er endnu ikke tilstrækkeligt præciseret. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 forventes strukturbalancen at ligge på -1,2 % af BNP i 2016, hvilket kan anses for at ligge tæt på den mellemfristede budgetmålsætning, og på -0,8 % af BNP i 2017, hvilket er over den mellemfristede budgetmålsætning. På grundlag af vurderingen af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 forventes Litauen at være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

(7)Et fald i befolkningen i den erhvervsaktive alder som følge af aldringen, ringe sundhedsresultater og markant nettoudvandring kan skade Litauens vækstpotentiale og dermed også dets fremtidige konvergensbestræbelser, samtidig med at pensions- og langtidsplejesystemernes bæredygtighed bringes i fare. Det anslås, at der vil være et samlet faldt på 35 % af befolkningen i den erhvervsaktive alder frem til 2030. Hvis denne udviklingstendens ikke vendes, vil det udgøre en fare for disponibiliteten af hensigtsmæssig arbejdskraft, bæredygtigheden i den langsigtede økonomiske vækst og socialsikringssystemerne, navnlig pensionssystemet.

(8)De aktuelle demografiske tendenser understreger behovet for en omfattende pensionsreform i Litauen, hvori der tages fat om det nuværende pensionssystems bæredygtighed på mellemlang sigt og risiciene vedrørende dets tilstrækkelighed. Niveauet for fattigdom blandt ældre i Litauen er blandt de højeste i EU. Der er dog på nuværende tidspunkt ingen indekseringsmekanisme for de offentlige pensioner, og udgifterne til pensionsydelser fra socialsikringsordningen er forholdsvis lave. Regeringen har endnu ikke vedtaget planer om at indføre en indekseringsmekanisme, sammenkæde pensionsalderen med forventet levetid efter 2026 og forbedre den måde, hvorpå basisdelen af socialsikringspensionen finansieres.

(9)Litauens sundhedsmæssige resultater er blandt de svageste i Den Europæiske Union. Navnlig er dødeligheden i befolkningen i aldersgruppen 20 til 64 år den højeste i EU, og det indvirker i høj grad på den potentielle disponible arbejdskraft og arbejdsproduktiviteten. Blandt sundhedssystemets svagheder kan bl.a. nævnes en for stor afhængighed af hospitalspleje og lave udgifter til forebyggelse og offentlig sundhed. Det er nødvendigt at imødegå de negative demografiske tendenser.

(10)Det er vigtigt, at Litauen styrker investeringerne i menneskelig kapital for at afhjælpe nogle af de negative følger af den stadig mindre befolkning i den erhvervsaktive alder og støtte Litauens omstilling til en økonomi med højere værditilvækst. Selv om uddannelsesniveauet er blevet øget, er andelen af elever med utilstrækkelige grundlæggende færdigheder høj. Der bør fortsat gøres en indsats for at sikre undervisning af høj kvalitet, som er afgørende for at håndtere dårlige resultater og uddannelsesmæssige mangler. Desuden er der svagheder i kvaliteten af undervisningen i de videregående uddannelser og deres evne til at fremme innovation. Det fortsat lave niveau af deltagelse i voksenuddannelse er i færd med at undergrave indsatsen for at forbedre de menneskelige ressourcers kvalitet og øge produktiviteten. Der er tegn på en begyndende mangel på kvalificeret arbejdskraft i visse sektorer af økonomien. Mangelen på kvalificeret arbejdskraft forventes at blive endnu større i fremtiden. En kraftig lønstigning og en faldende produktivitetsvækst kan svække omkostningskonkurrenceevnen. Derfor er det vigtigt at forbedre uddannelsernes arbejdsmarkedsrelevans, strømline uddannelsessystemets struktur og finansiering, udvikle livslang læring og forbedre målretningen og effektiviteten i aktive arbejdsmarkedspolitikker. Litauen har taget skridt til at forbedre sine aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger og andre tjenester til støtte for arbejdssøgende, men for specifikke grupper, især langtidsledige og arbejdssøgende, der mangler nødvendige færdigheder, kan de stadig gøres mere målrettede. Udgifterne til effektive arbejdsmarkedsforanstaltninger er fortsat begrænsede, og de sociale sikkerhedsnet i Litauen er svage. Ca. 27 % af Litauens befolkning er i risiko for fattigdom eller social udstødelse, og indkomstforskellene er blandt de højeste i EU. Den litauiske regering har planer om at forbedre dækningen og tilstrækkeligheden af arbejdsløshedsunderstøttelse og social bistand, men den relevante lovgivning er endnu ikke vedtaget.

(11)Parlamentet er i færd med at drøfte en omfattende gennemgang af arbejdsmarkedslovgivningen og den sociale model. Sigtet er at gøre arbejdsmarkedsforholdene mere smidige og skabe større sikkerhed, men den relevante lovgivning er endnu ikke vedtaget. Det er vigtigt at involvere arbejdsmarkedsparterne i gennemførelsen af reformen og sikre en mere omfattende social dialog.

(12)Investeringerne er langsomt vokset siden starten på den økonomiske krise og vil i de kommende år blive støttet af EU's struktur- og investeringsfonde. Indførelsen og overtagelsen af ny teknologi har imidlertid ikke spredt sig til hele økonomien, og innovationen er beskeden, hvilket hæmmer produktivitetsvæksten. De private investeringer i forskning og innovation har også været beskedne, måske på grund af utilstrækkelige incitamenter for erhvervslivets forskning og innovation samt offentligt-privat samarbejde. En styrkelse af de private investeringer vil kunne mindske risiciene i forbindelse med Litauens afhængighed af EU's struktur- og investeringsfonde til offentlige investeringer i forskning og innovation. Det videregående uddannelsessystem har visse svagheder med hensyn til kvalitet og innovationsresultater og har kun en begrænset grad af samarbejde med udenlandske universiteter og forskningscentre. Forsknings- og innovationssystemet er opsplittet og kendetegnet ved overlapninger og dobbeltarbejde. Denne udformning forhindrer Litauen i at opnå den kritiske masse af forsknings- og udviklingskapacitet, der er nødvendig for at øge den innovative viden. Incitamenter til innovation og samarbejde mellem den akademiske verden og erhvervslivet må øges, bl.a. ved at udvikle og investere i menneskelige ressourcer, hvilket vil øge omfanget af teknologioverførsel til realøkonomien. Ved at forbedre de litauiske virksomheders begrænsede kapacitet til at absorbere ekstern viden og anvende den til kommercielle formål vil innovationsniveauet kunne øges.

(13)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Litauens økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Litauen i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Litauen, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1-3 nedenfor.

(14)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet, og dets holdning afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Litauen i 2016 og 2017 træffer foranstaltninger med henblik på at:

1.Sikre, at afvigelsen fra den mellemfristede budgetmålsætning begrænses til den tilladte afvigelse i forbindelse med den systemiske pensionsreform i 2016 og 2017. Mindske skattebyrden for lavtlønnede ved at flytte skattebyrden over på andre kilder, som i mindre grad hæmmer væksten, og forbedre overholdelsen af skattereglerne, især i forbindelse med moms.

2.Styrke investeringerne i menneskelig kapital og imødegå mangel på kvalifikationer ved at forbedre uddannelsernes arbejdsmarkedsrelevans, øge kvaliteten af undervisningen og udvikle mere aktive arbejdsmarkedspolitikker og voksenuddannelse. Styrke mekanismerne for social dialog. Forbedre sundhedssystemets effektivitet ved at styrke ambulant behandling, sygdomsforebyggelse og sundhedsfremme. Forbedre dækningen og tilstrækkeligheden af arbejdsløshedsunderstøttelse og social bistand.

3.Træffe foranstaltninger til at styrke produktiviteten og forbedre indførelsen og overtagelsen af ny teknologi i hele økonomien. Forbedre koordineringen af innovationspolitikker og tilskynde til private investeringer, bl.a. ved at udvikle alternative finansieringsformer.

Udfærdiget i Bruxelles, den .