DA ECB -PUBLIC  
 
DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE  
af 11. december 2020  
om begrænsninger i kontantbetalinger  
(CON/2020/ 33) 
 
Indledning og retsgrundlag  
Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 9. november 2020 en anmodning fra Finanstilsynet om 
en udtalelse om et forslag til lov om ændring af lov om Danmarks Nationalbank, lov om kapitalmarkeder, 
lov om forebyggende foranstaltninger mod hvidvask og finansiering af terrorisme og forskellige andre 
love 1(herefter ”lovforslaget”).  
ECB's kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel  127, stk. 4, og artikel 282, stk. 5, i traktaten om 
Den Europæiske Unions funktionsmåde og artikel 2, stk. 1, andet, tr edje, fjerde og femte led, i Rådets 
beslutning 98/415/EF2, da lovforslaget angår betalingsmidler, Danmarks Nationalbank, indsamling af 
statistikker og clearing-  og betalingssystemer. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i 
forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.  
 
1. Formålet med og beskrivelse af lovforslaget  
1.1 Udtalelsen omhandler de tre dele af lovforslaget, som: a) sænker den gældende grænse for visse 
kontantbetalinger til erhvervsdri vende fra op til DKK 50 000 til DKK 20 000 (fra op til ca. EUR 6 700 
til EUR 2 700), b) sikrer, at indledningen af insolvensbehandling mod en deltager i et betalings - 
eller værdipapirafviklingssystem ikke er til hinder for, at midler eller værdipapirer på deltagerens 
afviklingskonto kan anvendes til at opfylde den pågældendes forpligtelser i systemet på den dato, 
hvor insolvensbehandlingen indledes, og c) ændrer lov om Danmarks Nationalbank3 med henblik 
på at sikre både et bedre retsgrundlag for Danmarks Nationalbanks indsamling og anvendelse af 
data, herunder til statistiske formål, og at styrke de krav om fortrolighed, der finder anvendelse på 
ansatte og medlemmer af ledelsesorganerne i Danmarks Nationalbank, herunder når sådanne data 
deles med blandt andet ECB.  
1.2 Sænkelsen af grænsen for visse kontantbetalinger gælder for erhvervsdrivende, som ikke er 
omfattet af anvendelsesområdet for lov om forebyggende foranstaltninger mod hvidvask og 
                                                 
1  Forslag til lov om ændring af lov om en garantifond for skadesforsikringsselskaber, lov om investeringsforeninger 
m.v., hvidvaskloven og forskellige andre love.  
2  Rådets beslutning 98/415/EC af 29. juni 1998 om de nationale myndigheders høring af Den Europæiske 
Centralbank om udkast til retsforskrifter (EUT L 189 af 3.7.1998, s. 42).  
3  Lov om Danmarks Nationalbank, Lov nr. 116 af 7. april 1936. som  ændret ved lov nr. 166 af 13. april 1938, § 44 i lov 
nr. 88 af 15. marts 1939, lov nr. 67 af 15. marts 1967, § 90 i lov nr. 174 af 30. april 1969 og § 16 i lov nr. 579 af 
1. juni 2010.  
ECB -PUBLIC  
2 finansiering af terrorisme4, og finder anvendelse på denne specifikke gruppe af betalinger mellem 
erhvervsdrivende og betalinger fra kunder til erhvervsdrivende.  Ifølge bemærkningerne til 
lovforslaget5 (herefter "bemærkningerne") fremsættes forslaget med henbl ik på at bekæmpe 
hvidvaskning og henviser i denne sammenhæng til sjette betragtning til Europa- Parlamentets og 
Rådets direktiv (EU) 2015/8496, hvoraf det blandt andet fremgår, at der ved store kontantbetalinger 
er høj risiko for hvidvask af penge og finans iering af terrorisme, og at medlemsstaterne bør have 
mulighed for at indføre yderligere generelle begrænsninger af brugen af kontanter og strengere 
bestemmelser. Det fremgår desuden af bemærkningerne, at den fortsatte teknologiske og digitale 
udvikling har  begrænset omfanget af større kontantbetalinger i almindelighed, hvorfor det antages, 
at sænkelsen af grænsen for visse kontantbetalinger vil have en begrænset betydning for 
erhvervsdrivende og forbrugere.  
1.3 Lovforslaget indfører også den mulighed, som medlemsstaterne har i henhold til artikel 4 i Europa-
Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF7, hvorefter indledningen af insolvensbehandling mod en 
deltager i et betalings - eller værdipapirafviklingssystem ikke er til hinder for, at midler eller 
værdipapirer på deltagerens afviklingskonto kan anvendes til at opfylde den pågældendes 
forpligtelser i systemet på den dato, hvor insolvensbehandlingen indledes. Det præciseres i 
bemærkningerne8, at Danmarks Nationalbank både nu og i fremtiden vil stille en kreditlinje (dvs. en 
garanti) til rådighed for afviklinger i VP Securities, den danske værdipapircentral. Afviklingen 
foregår i realtid eller i afviklingsblokke (som opgøres på faste tidspunkter i løbet af dagen), og en 
kreditlinje, som Danmarks Nationalbank stiller til rådighed, finder anvendelse på såvel realtids - som 
dedikerede blokafviklinger i Værdipapircentralen. I henhold til den nationale konkurs ret spærres en 
deltagers afviklingskonto hos Danmarks Nationalbank , hvis der indledes insolvensbehandling mod 
en deltager, og deltageren vil ikke længere kunne disponere over sine midler, som Danmarks 
Nationalbank kan anvende som pant til sikkerhed for den afgivne kreditline. Det anføres imidlertid i 
bemærkningerne, at D anmarks Nationalbank har tilsluttet sig TARGET2- Securities (herefter 
"T2S"), den fælles platform for grænseoverskridende værdipapirafviklinger i Europa, som ejes af 
Eurosystemet.  T2S afvikler primært transaktioner i realtid efter princippet om levering mod betaling, 
dvs. pengene og værdipapirerne skifter hænder simultant og med endelig afregning i 
overensstemmelse med direktiv 98/26/EF. Ifølge bemærkningerne er der derfor, som følge af 
Danmarks Nationalbanks tilslutning til T2S, opstået tvivl om, hvorvidt afviklinger i T2S er beskyttet 
mod en dansk deltagers insolvens i løbet afviklingsdagen. Foretages en afvikling ikke som følge af 
insolvens i løbet af dagen, er der en risiko for, at den manglende afvikling vil have en afsmittende 
effekt ("knock -on effect")  i systemet og skabe problemer for øvrige deltagere, hvilket kan 
                                                 
4  Lov om forebyggende foranstaltninger mod hvidvask of finansiering af terrorisme, Lovbekendtgørelse nr. 380 af 
2. april 2020.  
5  Jf. afsnit 2.13.2 i de almindelige bemærkninger til lovforslaget.  
6  Europa- Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod 
anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-
Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa- Parlamentets og Rådets direktiv 
2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73).  
7  Europa- Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og 
værdipapirafviklingssystemer (EFT L 166 af 11.6.1998, s. 45).  
8  Jf. afsnit 1.12.1 i de almindelige bemærkninger til lovforslaget.  
ECB -PUBLIC  
3 underminere tilliden til, at ordrer ne gennemføres i systemet. Det vurderes derfor at være vigtigt at 
sikre, at afvikling kan ske i tilfælde af konkurs ved de midler, der er stillet til rådighed på et 
pengeinstituts dedikerede konto hos Danmarks Nationalbank for afviklingen af overførselsordrer. I 
yderste konsekvens vil manglende afvikling grundet konkurs kunne skabe mistillid til systemet.  
1.4 Endelig indeholder lovforslaget to ændringsforslag til  lov om Danmarks Nationalbank.  
1.5 Med det første forslag foreslås en styrkelse af Danmarks Nationalbank ´s hjemmel til at indsamle og 
anvende oplysninger til formål, der falder inden for dens kompetenceområde. Det anføres i 
bemærkningerne, at de data, som Danmarks Nationalbank indsamler i dag, primært indsamles 
med henblik på udarbejdelse af statistikker. I henhold til lovforslaget har danske virksomheder, som 
er registreret i CVR -registret, på anmodning af Danmarks Nationalbank pligt til at fremsende alle de 
data, som måtte være nødvendige for, at Danmarks Nationalbank kan udføre sine opgaver som 
defineret i lov om Danmarks Nationalbank. Som det fremgår af bemærkningerne9, vil vurderingen 
af, hvilke oplysninger, det er nødvendigt at indhente fra virksomhederne, bero på Danmarks 
Nationalbanks konkrete varetagelse af sine opgaver, og Danmarks Nationalbank er derfor tillagt et 
betydeligt skøn med hensyn til at afgøre, hvilke data der er relevante for varetagelsen af dens 
opgaver. Ifølge bemærkningerne10 vil data ene blive indsamlet som et nødvendigt grundlag for de 
konklusioner og beslutninger, som Danmarks Nationalbank træffer i relation til overvågningen af 
dansk økonomi, den finansielle stabilitet, herunder kreditrisici, systemiske risici, kapitalmarkedet og 
valutamarkedet samt udarbejdelsen af finansiel statistik.  
1.6 Ved det andet forslag om ændring af lov om Danmarks Nationalbank indføres en særlig ordning 
om tavshedspligt for ansatte og medlemmer af ledelsesorganerne i Danmarks Nationalbank, 
herunder i forbindelse med ekstern bistand, en forpligtelse, som i alle tilfælde fortsætter med at 
gælde efter ansættelses - eller kontraktforholdets ophør11. Denne tavshedspligt indebærer, at disse 
personer skal fortroligholde oplysninger, som kommer til deres kendskab, under  udførelsen af 
deres opgaver. I tilfælde af tilsidesættelse, finder straffeloven12 anvendelse, hvorefter der kan 
pålægges bøder eller straffes med fængsling i op til 6 måneder, hvilket under skærpende 
omstændigheder kan forhøjes til to år. Lovforslaget bevarer de eksisterende regler om overførsel af 
fortrolige oplysninger til centralbankerne i Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) og Det 
Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) og anfører også en udtømmende liste over andre 
nationale, europæisk e og internationale organer og institutioner, herunder centralbanker i andre 
lande beliggende i  Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde ( EØS- lande ), som fortrolige 
data kan overføres til. Det følger endvidere af lovforslaget, at personer, som modtager fortrolige 
oplysninger fra Danmarks Nationalbank, herunder personer i ESCB -centralbanker, er bundet af 
den samme tavshedspligt, som den, der gælder for  ansatte og medlemmer af ledelsesorganerne i 
Danmarks Nationalbank. I henhold til bemærkningerne13 kan opgaver i relation til internationalt 
statistisk samarbejde også varetages dels på baggrund af EU -forordninger, dels, såfremt der er 
                                                 
9  Jf. afsnit 2.20.3 i de al mindelige bemærkninger til lovforslaget.  
10  Jf. afsnit 2.20.2 i de almindelige bemærkninger til lovforslaget.  
11  Jf. afsnit 20.1 til 20.3 i forslaget om ændring af lov om Danmarks Nationalbank.  
12  Jf. § 152 til152e i Straffeloven, Lovbekendtgørelse nr. 976 af 17. september 2019.  
13  Jf. afsnit 2.21.2 i de almindelige bemærkninger til lovforslaget.  
ECB -PUBLIC  
4 tale om Den Internati onale Betalingsbank (BIS) og Den Internationale Valutafond (IMF), på 
baggrund af aftaler indgået med de pågældende institutioner.   
 
2. Begrænsninger i kontanter  
2.1 ECB bemærker, at Danmark er undtaget fra deltagelse i Den Økonomiske og Monetære Unions 
tredje fase14. I lyset af denne specifikke institutionelle baggrund har ECB foretaget en vurdering af 
de relevante bestemmelser i lovforslaget i forhold til relevant praksis i euroområdet, navnlig de 
retlige krav om euroen og eurosedlers status som lovligt betalin gsmiddel.  
2.2 ECB har en traktatfæstet eneret til at bemyndige udstedelse af eurosedler i Unionen15. De 
eurosedler, som er udstedt af ECB og de nationale centralbanker i euroområdet, er de eneste 
eurosedler, der har status som lovlige betalingsmidler i Unionen16.  
2.3 Omfanget og virkningerne af eurosedlernes og - mønternes status som lovligt betalingsmiddel er 
endnu ikke blevet defineret i EU -lovgivningen. I henhold til Kommissionens henstilling 
2010/191/EU17 (herefter "Kommissionens henstilling"), afhænger euroens st atus som lovlige 
betalingsmidler af tre hovedelementer. For det første bør der være en obligatorisk accept af sedler 
og mønter, medmindre parterne er enedes om en anden betalingsmåde. Accept af eurosedler og -
mønter som betalingsmidler bør være reglen i detailtransaktioner. En undtagelse til at acceptere 
kontanter bør kun være mulig, hvis den er begrundet i "princippet om god tro". For det andet bør 
sedler og mønter accepteres til fuld pålydende værdi. For det tredje bør sedler og mønter kunne 
indfri gæld.  
2.4 ECB bemærker, at kontanter fortsat spiller en vigtig rolle i samfundet, selv om elektroniske 
betalingsinstrumenter i stigende grad anvendes til detailbetalinger i medlemsstaterne, herunder 
Danmark18. Den digitale omstilling er i fuld gang, og Danmark er et  af de mest digitaliserede lande i 
verden19, hvilket bl.a. muliggør brugen af alternative betalingsmåder. I 2009 blev 48 % af det 
samlede antal betalinger i den fysiske handel i Danmark foretaget med kontanter. I 2019 var dette 
tal faldet til 16 %20. Det anerkendes dog, at muligheden for at betale med kontanter er særlig vigtig 
for bestemte grupper i samfundet, som af forskellige legitime årsager foretrækker at anvende 
kontanter frem for andre betalingsinstrumenter. Disse grupper omfatter ikke kun ældre mennesker, 
men også visse funktionshæmmede borgere, indvandrere, socialt sårbare borgere, mindreårige og 
andre med begrænset eller ingen adgang til digitale betalingstjenester21. EBC bemærker dog, at 
brugen af kontanter i Danmark falder, også blandt ældre, da kontantbetalinger som andel af det 
samlede antal betalinger opdelt efter alder viser, at personer  i aldersgruppen 70- 79 år i 2017 
                                                 
14  Jf. Protokol (nr.16) til traktaten om visse bestemmelser vedrørende Danmark.  
15  Jf. traktatens artikel 128, stk.1, første punktum, og artikel 16, første punktum, i statutten for Det Europæiske System 
af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter "ESCB -statutten").  
16  Jf. traktatens artikel 128, stk. 1, tredje punktum, og ESCB -statuttens artikel 16, tredje punktum.  
17  Kommissionens henstilling 2010/191/EU af 22. marts 2010 om omfanget og virkningerne af eurosedlers og -mønters 
status som lovligt betalingsmiddel (EUT L 83 af 30.3.2010, s. 70).  
18  Jf. afsnit 2.4 i udtalelse CON/2017/8. Alle ECB's udtalelser er offentliggjort i EUR -Lex. 
19  Jf. side 2 i Danmarks Nationalbanks rapport "Danskerne betaler fortrinsvist elektronisk", september  2020.  
20  Jf. side 9 i Danmarks Nationalbanks rapport "Der bliver længere mellem kontantbetalinger", februar 2020.  
21  Jf. afsnit 1.5. i udtalelse CON/2019/41.  
ECB -PUBLIC  
5 brugte kontanter i 40 % af deres betalinger i fysiske handler –  et tal, der er faldet til 22 % i 201922. 
Kontanter værdsættes dog stadig generelt som betalingsinstrument, fordi de er almindeligt 
accepterede, hurtige og gør det nemmere for betaleren at føre kontrol med sit forbrug. Desuden er 
det det eneste betalingsinstrument, der gør det muligt for borgeren at afvikle en transaktion direkte 
uden at skulle gøre brug af en tredjeparts -tjenesteleverandør. Endvidere kan transaktionen afvikles 
øjeblikkeligt i centralbankpenge og til pålydende værdi, uden at loven giver mulighed for at 
pålægge et gebyr for det pågældende beløb23, ligesom tillægsgebyrer for kortbetalinger nu også er 
forbudt i henhold til EU -retten24. Endelig fremmer kontantbetalinger inklusion af hele befolkningen i 
økonomien, da de kan anvendes til at afvikle en hvilken som helst type af finansielle 
transaktioner25. 
2.5 Det anfø res i Kommissionens henstilling, at accept af kontantbetalinger bør være reglen, som 
anført ovenfor, men det anerkendes, at kontanter kan nægtes, hvis dette er begrundet i princippet 
om god tro, uden at dette er en overtrædelse af kontanters status som lov lige betalingsmidler. 
Hverken EU -lovgivningen eller Kommissionens henstilling adresserer udtrykkeligt om og i hvilken 
udstrækning, det kan være tilladt at indføre en mere generel begrænsning i forpligtelsen til at 
modtage kontantbetalinger i euro. Derfor m å EU -lovgivningen fortolkes med henblik på at fastsætte 
de betingelser, som en begrænsning af betalinger i eurosedler og -mønter skal opfylde, herunder 
hvilke betingelser, der skal opfyldes for at sikre eurosedler og - mønters status som lovligt 
betalingsmi ddel, når generelle begrænsninger i forpligtelsen til at modtage kontantbetalinger 
indføres. Navnlig bør betragtning 19 i Rådets forordning (EF) nr. 974/9826 tages i betragtning for så 
vidt angår indførelsen af begrænsninger i kontantbetalinger. Det fremgår  af denne betragtning, at 
begrænsninger i betalinger med sedler og mønter, som medlemsstaterne har indført af offentlige 
hensyn, ikke er uforenelige med eurosedlers og -mønters status som lovligt betalingsmiddel, hvis 
der findes andre lovlige midler til betaling af pengegæld. Forebyggelsen af hvidvaskning af penge 
og finansiering af terrorisme kvalificerer som et offentligt hensyn, der opvejer indvirkningen af 
begrænsningen i kontantbetalinger27.  
2.6 Begrænsninger i kontantbetalinger bør dog også være effektive og stå i et rimeligt forhold til de 
mål, som forfølges, og bør ikke gå ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål28. Dette 
kræver blandt andet, at andre lovlige betalingsmidler til betaling af pengegæld er tilgængelige. 
Disse andre lovlige betalingsmidler bør være let tilgængelige for alle borgere i den respektive 
medlemsstat. Enhver foreslået begrænsnings negative indvirkning bør nøje afvejes i forhold til de 
forventede fordele for offentligheden.  
                                                 
22  Jf. side 9 i Danmarks Nationalbanks rapport "Der bliver længere mellem kontantbetalinger", februar 2020.  
23  Jf. afsnit 2.1.6. i udtalelse CON/2020/17.  
24  Jf. artikel 62 i Europa- Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366 af 25. november 2015 om betalingstjenester i 
det indre marked, og om ændring af direktiv 2002/65/EF, 2009/110/EF og 2013/36/EU og forordning (EU) 
nr. 1093/2010 og om ophævelse af direktiv 2007/64/EF (EUT L 337 af 23.12.2015, s. 35).  
25  Jf. afsnit 2.1.6 i udtalelse CON/2020/17, af snit 2.6 i udtalelse CON/2019/4, afsnit 2.7 i udtalelse CON/2017/40, 
afsnit  3.4 i udtalelse CON/2017/20 og afsnit 2.8 i udtalelse CON/2017/27.  
26  Rådets forordning (EF) nr. 974/98 af 3. maj 1998 om indførelse af euroen (EUT L 139 af 11.5.1998, s. 1).  
27  Jf. afsnit 2.2 i udtalelse CON/2013/9.  
28  Jf. afsnit 2.1.5. i udtalelse CON/2020/17 samt afsnit 2.3. i udtalelse CON/2019/4.  
ECB -PUBLIC  
6 2.7 Med hensyn til kravet om, at begrænsningerne skal  være proportionale, bemærker ECB, at jo 
bredere og mere generel en begrænsning er, des strengere bør fortolkningen af kravet om, at 
begrænsningen skal være proportional med det mål, der forfølges, være. Ved vurderingen af, om 
en begrænsning er proportional, bør der altid tages hensyn til den pågældende begrænsnings 
negative indvirkning, og det bør også overvejes, hvorvidt alternative foranstaltninger, som ville 
opfylde det pågældende mål og have en mindre negativ indvirkning, kunne vedtages29.  
2.8 Endelig er d et i denne forbindelse relevant at bemærke, at Europa- Parlamentets og Rådets direktiv 
2014/92/EU30 har gjort det lettere for unionsborgere at få betalingskonti og relaterede elektroniske 
betalingstjenester som et alternativ til kontanter31.  
2.9 Hvad angår spørgsmålet om at sænke grænsen for visse kontantbetalinger, følger forslaget efter 
en tidligere nedsættelse af grænsen i 2013, hvor den blev nedsat fra DKK  100 000 (ca. 
EUR  13 500), til den nuværende grænse på DKK  50 000.32 ECB bemærkede på det tidspunkt33, at 
enhver foreslået begrænsnings negative indvirkning nøje bør afvejes i forhold til de forventede 
fordele for offentligheden.  I lyset af, at foranstaltningerne vedrører forholdsvis lave 
betalingsværdier, bør de kompetente myndigheder også sikre, at virkningerne af disse 
foranstaltninger ikke går ud over, hvad der er nødvendigt for at nå målet om at bekæmpe 
hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. Det fremgår ikke af bemærkningerne, hvilken 
indvirkning nedsættelsen af grænsen for visse kontantbetalinger har haft, siden den blev indført og 
vedtaget i 2013. Det fremgår heller ikke af bemærkningerne, hvorfor det nu, syv år efter, at 
grænsen for visse kontantbetalinger blev nedsat, er nødvendigt at nedsætte den yderligere til 
omkring en femtedel af den grænse, der fandt anvendelse før 2013.  
2.10 ECB anerkender dog, at der generelt findes andre lovlige midler til betaling af pengegæld i 
Danmark, der har samme fordele, som kontanter, også over den foreslåede grænse på ca. 
EUR  2 700. Endvidere finder forslaget om at sænke grænsen for visse kontantbetalinger , som 
nævnt i afsnit 1.2, kun anvendelse på erhvervsdrivende, som ikke er omfattet af 
anvendelsesområdet for lov om forebyggende foranstaltninger mod hvidvask og finansiering af 
terrorisme , når de modtager  kontanter. Sænkningen af grænsen finder derfor kun anvendelse på 
denne specifikke gruppe af betalinger mellem erhvervsdrivende og betalinger fra kunder til 
erhvervsdrivende. ECB glæder sig i den forbindelse over, at det ikke er hensigten, at denne 
begræns ning skal finde anvendelse på betalinger mellem forbrugere. I lyset heraf og på baggrund 
af ovennævnte generelle bemærkninger vurderes sænkningen af grænsen for visse 
kontantbetalinger, således som det fremgår af lovforslaget, at være forholdsmæssig i forhold til de 
forfulgte mål34 og ikke at gå ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. ECB kan imidlertid 
ikke udtale sig nærmere om lovforslagets effektivitet henset hertil, da bemærkningerne ikke 
                                                 
29  Jf. afsnit 2.1.5. i udtalelse CON/2020/17.  
30  Europa- Parlamentets og Rådets direktiv 2014/92/EU af 23. juli 2014 om sammenlignelighed af gebyrer i forbindelse 
med betalingskonti, flytning af betalingskonti og adgang til betalingskonti med basale funktioner (EUT L 257 af 
28.8.2014, s. 214).  
31  Direktiv 2014/92/EU er blevet gennemført i Danmark ved lov nr. 375 af 27. apri l 2016 (Lov om betalingskonti).  
32  Jf. udtalelse CON/2013/9.  
33  Jf. afsnit 2.3. i udtalelse CON/2013/9.  
34  Jf. afsnit 2.5 i udtalelse CON/2019/46.  
ECB -PUBLIC  
7 indeholder underbyggende oplysninger, ligesom virkningen af nedsættelsen af forbuddet mod 
kontantbetaling i 2013 ikke er blevet præciseret. Det bør endvidere sikres, at der er tilstrækkelig 
fleksibilitet til at kunne afvikle betalingsforpligtelser kontant i tilfælde af nødsituationer, hvor 
alternative betalingsmidler er midlertidigt ude af drift.  
 
3. Endelig afregning i tilfælde af systemdeltageres insolvens  
Direktiv 98/26/EF fastsætter bestemmelserne til sikring af harmoniserede regler om uigenkaldelighed af  
betalings - og værdipapirtransaktioner i EU og bidrager således til at undgå systemiske risici i det 
finansielle system. Direktivet bestemmer, at den stillede sikkerhed bør beskyttes fra den dag, hvor en 
deltager i systemet bliver insolvent, mod virkninger ne af den konkurs lovgivning, der finder anvendelse på 
den insolvente deltager. ECB er enig med begrundelserne i bemærkningerne om, at en manglende 
afvikling i et værdipapirsystem vil kunne have en negativ indflydelse på stabiliteten af de finansielle 
marke der og institutioner generelt, herunder navnlig for indbyrdes forbundne systemer såsom T2S. 
Overførselsordrernes uigenkaldelighed er en forudsætning for, at T2S kan fungere smidigt og effektivt i 
tilfælde af, at en deltager bliver insolvent i løbet af en afviklingsdag. Af disse grunde glæder ECB sig 
meget over de foreslåede ændringer i dansk lovgivning for at sikre endelig afregning i tilfælde af en 
systemdeltagers insolvens.   
 
4. Indsamling og tavshedspligt med hensyn til data, som indsamles og deles af Danmarks 
Nationalbank  
4.1 ECB glæder sig over bestemmelserne i lovforslaget, hvorefter retsgrundlaget for Danmarks 
Nationalbanks indsamling og brug af data til formål, der falder ind under dens kompetenceområde, 
styrkes, herunder, men ikke begrænset til formål  i forbindelse med produktionen af finansielle 
statistikker. Den foreslåede bestemmelse er meget bredt formuleret og giver Danmarks 
Nationalbank fleksibilitet til at definere, hvilke data der er nødvendige, afhængigt af den opgave 
den varetager, for at opf ylde sine målsætninger.  
4.2 ECB glæder sig også over, at de eksisterende bestemmelser vedrørende overførsel af fortrolige 
oplysninger til centralbanker i ESCB og ESRB bevares, og at lovforslaget udstrækker overførslen 
af fortrolige oplysninger til at omfatte andre nationale, europæiske og internationale organer og 
institutioner, herunder centralbanker i andre EØS -lande.  
 
Udtalelsen vil blive offentliggjort i EUR -Lex.  
 
 
Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 11 . december 2020.  
 
[Underskrift]  
 
Formand for ECB  
Christine LAGARDE