[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 20.7.2010

KOM(2010) 401 endelig

R APPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om Rumæniens fremskridt inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol

{SE K(2010) 949}

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om Rumæniens fremskridt inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol

1. INDLEDNING

Formålet med mekanismen for samarbejde og kontrol[1], som blev oprettet ved Rumæniens tiltrædelse af EU, er at bidrage til etableringen af et upartisk, uafhængigt og velfungerende retsvæsen og administrativt system, der er ordentligt gearet til bl.a. at bekæmpe korruption. Det forudsætter, at der foretages visse grundlæggende ændringer, hvilket tager tid og kræver opbakning på tværs af det politiske spektrum og i samfundet som helhed. Ændringerne er en absolut nødvendig investering i Rumæniens fremtid – et effektivt retsvæsen og administrativt system er nødvendigt for at sikre sunde offentlige finanser og en bæredygtig socioøkonomisk udvikling. De er også nødvendige for, at Rumænien kan udfylde sin rolle som medlem af EU på områder som retlige og indre anliggender.

Dette er den fjerde årsrapport siden oprettelsen af mekanismen for samarbejde og kontrol[2]. Den indeholder Kommissionens vurdering af reformprocessen samt henstillinger vedrørende de næste skridt, der skal tages for at fortsætte den nødvendige reformproces. Det er Kommissionens opfattelse, at mekanismen for samarbejde og kontrol tjener et nyttigt formål:

- for Rumænien, som modtager objektive vurderinger og henstillinger vedrørende de nødvendige indsatsområder

- for de øvrige medlemsstater, som kan følge udviklingen og yde passende støtte til Rumænien.

Kommissionen påpeger i dette års rapport væsentlige mangler i Rumæniens indsats for at opnå fremskridt inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol. Rumænien har ikke vist tilstrækkelig politisk vilje til at støtte og udstikke kursen for reformprocessen, og der er en vis uvilje i den juridiske top mod at samarbejde og tage ansvar. Der skal hurtigt rettes op på disse svagheder for atter at få gang i reformprocessen. Disse svagheder skal imidlertid holdes op imod en omfattende retsreform, som startede med Parlamentets godkendelse af den civile retsplejelov og strafferetsplejeloven den 22. juni, og som er et skridt i den rigtige retning.

2. REFORMPROCESSEN I RUMÆNIEN

Resultater

Der er sket store fremskridt med retsreformen siden andet kvartal 2010. Parlamentet har vedtaget den civile retsplejelov og strafferetsplejeloven, der er offentliggjort et forslag til en flerårig strategi for udvikling af retsvæsenet og udarbejdet et forslag til en "lille reformlov", som skal fremskynde de retlige procedurer, og dommere og sammenslutninger inddrages i større udstrækning i reformprocessen. Gennemførelsesbestemmelserne for strafferetsplejeloven og den civile retsplejelov er blevet godkendt af regeringen og afventer forhandling i parlamentet.

Der er siden Kommissionens seneste rapport imidlertid kun opnået begrænsede fremskridt med hensyn til at forbedre effektiviteten i retsprocessen og sikre en ensartet retspraksis. Dette er fortsat en grundlæggende svaghed i det rumænske retsvæsen. De fleste af Kommissionens henstillinger fra juli 2009 på dette område er kun delvist blevet fulgt, og der er stadig behov for en betydelig gennemførelsesindsats. Der er desuden fortsat mangler i forhold til ansvarlighed og disciplinære procedurer.

Rumænien har opnået nye resultater i kampen mod korruption. Det nationale antikorruptionsdirektorat fremviser fortsat gode, stabile resultater i forbindelse med sine undersøgelser af korruption på højt niveau, hvilket har afspejlet sig i flere tiltaler og et øget antal endelige retsafgørelser, om end retssagerne fortsat er langvarige, og der i mange vigtige sager endnu ikke er truffet afgørelse i første instans. Det nationale integritetsagentur har forbedret sine resultater, og anklagemyndigheden, det nationale antikorruptionsdirektorat og andre retshåndhævende myndigheder anerkender det som en vigtig partner i indsatsen for at forebygge og straffe korruption. Statsadvokatens indsats for at styrke de lokale anklagemyndigheders kamp mod korruption begynder at give resultater. De fleste af Kommissionens henstillinger på dette område tages til efterretning, men der mangler stadig en koordineret strategi for bekæmpelse af korruption på tværs af de forskellige dele af den offentlige forvaltning.

Forfatningsdomstolen erklærede i april 2010 store dele af loven om det nationale integritetsagentur i strid med forfatningen. Det rumænske senat vedtog som reaktion på denne afgørelse en ny lov om det nationale integritetsagentur den 30. juni 2010. Denne nye lov undergraver imidlertid i alvorlig grad processen for effektiv kontrol, sanktionering og konfiskation af formuer, der ikke kan begrundes. Den begrænser gennemsigtigheden med hensyn til højtstående personers og offentlige tjenestemænds finansielle og økonomiske interesser og udelukker muligheden for at indføre afskrækkende sanktioner i tilfælde af korruption. Den nye lov stiller sig i vejen for den opmuntrende udvikling i det nationale integritetsagentur og er et brud på de forpligtelser, som Rumænien indgik ved tiltrædelsen af EU[3].

Reform af retsvæsenet

Regeringen har for at fremskynde gennemførelsen af nogle vigtige reformer vedrørende retsplejelovene udarbejdet en "lille reformlov", som ventes at blive behandlet i parlamentet snart. Justitsministeriet har i forbindelse med fastsættelsen af retningslinjer for de kommende års retsreform iværksat en offentlig høring over en "strategi for udvikling af retsvæsenet som en offentlig servicefunktion", som har fået en blandet modtagelse hos dommere og faglige sammenslutninger. Strategien er forud for dens vedtagelse i regeringen i øjeblikket ved at blive revideret efter afslutningen af anden høringsrunde og mangler endnu at blive suppleret af en detaljeret handlingsplan og tidsplan, der omfatter forskellige aktørers forslag til en retlig og strukturel reform. Der bør i den forbindelse indledes et konstruktivt samarbejde mellem regeringen, retsvæsenet og de faglige sammenslutninger.

Selv om vedtagelsen af retsplejelovene er et stort skridt, har Rumænien opnået få konkrete fremskridt siden juli 2009 målt på de tre indikatorer for retsreformen: procedurernes effektivitet, ensartetheden i retspraksis og retsvæsenets ansvarlighed.

De menneskelige ressourcer er fortsat en meget stor udfordring. Kommissionens henstilling om at anvende særforanstaltninger, såsom at flytte ledige stillinger mellem forskellige domstolsniveauer i tilfælde af væsentlige forskelle i arbejdsbyrden, er ikke blevet fulgt, og Rumænien har heller ikke truffet passende alternative foranstaltninger. Det øverste retsråds reaktion på nettotabet af ansatte i perioden 2008-2009 var foranstaltninger, der skulle øge den årlige tilgang til det nationale retsinstitut og især den direkte rekruttering af jurister med mindst fem års erfaring. Der er også taget visse indledende skridt til at afhjælpe de meget store forskelle i arbejdsbyrden hos de forskellige domstole og anklagemyndigheder gennem en omstrukturering af domstolene. Disse foranstaltninger er imidlertid for begrænsede i omfang til at have en afgørende virkning på den store kapacitetsmangel i retssystemet, og der er behov for yderligere foranstaltninger for at sikre, at alle nyansatte opfylder visse faglige minimumsstandarder. Prognoserne for personaleudviklingen er ikke blevet bedre siden juli 2009, eftersom flere hundrede dommere, der har mulighed for at gå på pension, fortsat risikerer at forlade deres embede med kort varsel, da der ikke er fundet en juridisk løsning, som kan forbedre prognoserne for pensionering.

Selv om Rumænien har gjort fremskridt og har ensrettet sin retspraksis (med hensyn til appelsager, der vedrører retlige spørgsmål), har de eksisterende instrumenter endnu ikke sikret en tilstrækkelig forbedring af situationen. Der er stadig behov for en betragtelig indsats for afgørende at forbedre ensretningen af retspraksis og skabe fuld gennemsigtighed via elektronisk offentliggørelse af begrundelserne for alle retsafgørelser. Et vigtigt skridt, der vil sikre en mere konsekvent retspraksis, er reformen af den øverste appelret, som kun skal træffe afgørelse i sager om retlige spørgsmål. Det bør overvejes at træffe supplerende foranstaltninger med henblik på at ændre den øverste appelrets interne organisation og arbejdsmetoder og oprette særlige instanser under overholdelse af princippet om vilkårlig fordeling af sager. Den øverste appelret har udarbejdet et detaljeret lovforslag, der skal fremme ensretningen af retspraksis. Rumænien bør i betragtning af sin vanskelige budgetsituation forsøge at opnå effektivitetsgevinster og forbedre ensretningen af retspraksis, bl.a. gennem en reform af domstolssystemet og procedurerne.

Resultaterne på det disciplinære område er ikke overbevisende. Der er indledt for få disciplinære sager, og sanktionerne virker milde og er ikke tilstrækkeligt differentierede i lovgivningen. Den disciplinære praksis i vigtige sager har desuden været svag og er udtryk for en manglende forståelse for offentlig ansvarlighed og for vigtigheden af offentlighedens tillid til retsvæsenets integritet. Kapaciteten hos tilsynsmyndigheden på retsområdet bør øges, og myndigheden bør have større fokus på disciplinære sager. Selv om tilsynsmyndigheden på retsområdet har indledt nogle få disciplinære undersøgelser på eget initiativ, beskæftiger den sig især med individuelle klager og undersøgelser af offentlige beskyldninger eller bagvaskelse af dommere.

Det forestående valg til det øverste retsråd bliver en vigtig lejlighed til at styrke reformindsatsen på retsområdet. En gruppe af sammenslutninger er allerede begyndt at gøre opmærksom på valget ved hjælp af en hjemmeside og møder på appelretsniveau. Bestemmelserne i loven om det øverste retsråd vedrørende kandidaternes valgbarhed bør overholdes for at sikre en problemfri og juridisk forsvarlig overgang til det nye råd.

Kampen mod korruption

Det nationale integritetsagentur har yderligere styrket sin kapacitet og sine resultater med at opspore formueforhold, der ikke kan begrundes, uforeneligheder og interessekonflikter. Agenturet kan to år efter dets oprettelse betragtes som fuldt operationelt og har opnået flere lovende resultater. Anklagere og retshåndhævende myndigheder betragter agenturet som en vigtig partner i kampen mod korruption. Den gennemsigtighed omkring finansielle og økonomiske interesser, der er skabt ved hjælp af formue- og interesseerklæringer, som offentliggøres på agenturets websted, hilses velkommen af såvel civilsamfundet som de retshåndhævende myndigheder og betragtes som et vigtigt bidrag til forebyggelsen og påvisningen af korruption.

Disse resultater er truet af uhensigtsmæssige ændringer af loven om det nationale integritetsagentur, som blev vedtaget den 30. juni som reaktion på en afgørelse fra den rumænske forfatningsdomstol. Det var forfatningsdomstolens opfattelse, at det nationale integritetsagentur i strid med forfatningen havde fået karakter af en domstolslignende institution, at offentliggørelsen af formue- og interesseerklæringer var et brud på retten til privatlivets fred, og at konfiskation af formuer, der ikke kan begrundes, var en krænkelse af formodningen om lovligt erhvervede værdier og forbuddet mod konfiskation af sådanne værdier. Ændringerne af loven om det nationale integritetsagentur, som parlamentet vedtog som reaktion på forfatningsdomstolens afgørelse, fjerner muligheden for at skride ind over for uoverensstemmelser mellem formue og faktisk indkomst, og gør det dermed umuligt at føre kontrol med højtstående personers og tjenestemænds akkumulering af formue, mens de bestrider et offentligt embede. Ud over forfatningsdomstolens afgørelse forringer de øvrige ændringer, som parlamentet har vedtaget, effektiviteten af det nationale integritetsagenturs undersøgelser og gennemsigtigheden omkring formuer, idet der indføres mindre omfattende erklæringer. Parlamentet og regeringen har naturligvis ansvaret for at ændre en lov, som forfatningsdomstolen erklærer forfatningsstridig, men de har i betragtning af de forpligtelser, der blev indgået ved tiltrædelsen af EU, ligeledes et ansvar for at finde passende retsmidler, der kan sikre opfyldelsen af landets forpligtelser over for EU. Det er i øjeblikket Kommissionens opfattelse, at den nye lov om det nationale integritetsagentur er et betydeligt tilbageskridt i kampen mod korruption og er et brud på de forpligtelser, som Rumænien indgik ved tiltrædelsen af EU. Forfatningsdomstolen afgjorde den 19. juli, at den reviderede udgave af loven er forfatningsstridig. Det giver lejlighed til at vedtage en ny lov, der er i overensstemmelse med Rumæniens forpligtelser.

Det nationale antikorruptionsdirektorat fremviser fortsat stabile og overbevisende resultater vedrørende undersøgelser af og tiltaler i sager om korruption på højt niveau. Der ses i andet halvår 2009 en tendens til, at domstolene i første instans afsiger strengere og færre betingede domme i sager fra det nationale antikorruptionsdirektorat. Dette afspejler sig imidlertid ikke i antallet af endelige domme, hvor tendensen til at afsige milde og betingede straffe generelt er den samme.

De fleste af de anbefalinger, som en fælles arbejdsgruppe fremsatte i juni 2009 vedrørende manglende konsekvens og milde straffe i sager om korruption, tages til efterretning, men er endnu ikke effektivt gennemført. Det forslag til retningslinjer for strafudmåling i sager om korruption, der blev udarbejdet i slutningen af 2009, er endnu ikke hverken færdigbehandlet eller ændret grundlæggende, og dommerne betragter dem stadig ikke som værende tilstrækkeligt anvendelige i praksis. De mere detaljerede retningslinjer, som en gruppe af dommere ved appelretten i Bukarest har udarbejdet, og som flere institutioner anvender i uddannelsesforløb, kunne bruges som inspiration.

Retssagerne er stadig langvarige, og der er foreløbig kun i nogle få sager mod fremtrædende politikere truffet afgørelse ved retten i første instans. Undtagelser grundet forfatningsstridighed forsinker fortsat sagerne om korruption på højt niveau, og et lovforslag, der skal gøre op med suspensionen af retssager på grundlag af påstande om forfatningsstridighed, er stadig ikke blevet vedtaget i parlamentet.

Trods indsatsen for at styrke overvågningen af gennemførelsen af den nationale strategi for bekæmpelse af korruption i sårbare sektorer og i den lokale offentlige forvaltning er det fortsat vanskeligt at vurdere strategiens virkning i tredje og sidste år af dens gennemførelsesfase. En ny strategi, som ventes i andet halvår af i år, bør baseres på en uafhængig vurdering af virkningen af de to forrige strategier, og kampen mod korruption bør betragtes som et spørgsmål af national vigtighed. Indsatsen i den offentlige sektor bør optrappes for at sikre en mere proaktiv tilgang til korruptionsforebyggelse.

Statsadvokatens indsats for at styrke kampen mod korruption ved de lokale anklagemyndigheder begynder at give resultater i form af flere tiltaler mod offentlige embedsmænd og mere komplicerede undersøgelser. De fleste af sagerne er blevet undersøgt med bistand fra generaldirektoratet til bekæmpelse af korruption under forvaltnings- og indenrigsministeriet.

Der er behov for væsentlige forbedringer af sikringen mod interessekonflikter og korruption i forbindelse med offentlige indkøb. Den rumænske lovgivning på området synes at være inkonsekvent, eftersom interessekonflikter er reguleret af forskellige love, og smuthuller i lovgivningen betyder, at visse sager kan falde igennem systemet. Desuden skaber manglen på almindelig anvendt bedste praksis i forbindelse med offentlige indkøb og manglen på horisontalt samarbejde i overvågningen af gennemførelsen af lovgivningen retslig ustabilitet og uvished hos ordregivende myndigheder. Nylige ændringer af lovgivningen om offentlige indkøb burde forbedre den retlige beskyttelse mod interessekonflikter[4] og navnlig sikre, at der sættes ind over for tilfælde af interessekonflikter, der vedrører erhvervsinteresser hos lokalpolitikere og deres familie.

Det frygtes, at resultaterne af bistanden fra departementet for bekæmpelse af svig til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i forbindelse med beskyttelsen af EU's finansielle interesser kunne blive negativt påvirket som følge af den rumænske forfatningsdomstols afgørelse fra november 2009 om departementets retsgrundlag.

I henhold til Kommissionens vurdering anvender de kompetente administrative myndigheder ikke effektive kontroller til at påvise interessekonflikter og korruption og samarbejder ikke tilstrækkeligt på dette område. De retshåndhævende myndigheder, såsom anklagemyndigheden, det nationale antikorruptionsdirektorat og det nationale integritetsagentur, underrettes ikke systematisk om potentielle sager om interessekonflikter, svindel og korruption. De kompetente administrative myndigheder konstaterer og straffer stort set ingen tilfælde af interessekonflikter og annullerer ganske få offentlige udbud på grund af overtrædelse af reglerne om interessekonflikter, på trods af at de fleste sager om interessekonflikter, som det nationale integritetsagentur overdrager til de retlige myndigheder for at få afgjort, vedrører offentlige indkøb. En række sager om korruption på højt niveau vedrører ligeledes offentlige indkøb[5]. De retlige myndigheder bør rette større opmærksomhed mod interessekonflikter og svindel i forbindelse med offentlige indkøb og intensivt forfølge de sager, der indberettes til dem.

Kommissionens tjenestegrene har allerede fremsat en række konkrete forslag til forbedring af praksis for anvendelsen af EU-midler i forbindelse med offentlige indkøb. Gennemførelsen af de fleste af disse forslag er endnu ikke afsluttet. Kommissionen fremsætter under punkt 4 i denne rapport en række henstillinger med henblik på indførelsen af øjeblikkelige foranstaltninger, der skal styrke Rumæniens indsats på dette område. Kommissionen vil i sin næste rapport vurdere fremskridtene på området inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol.

3. KONKLUSIONER

Trods fremskridt på visse områder påpeger Kommissionen i sin vurdering store mangler generelt set i Rumæniens indsats for at skabe fremskridt inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol. Der er ikke tilstrækkelig politisk opbakning til reformprocessen i Rumænien. Ændringerne til loven om det nationale integritetsagentur, som blev vedtaget den 30. juni, er et alvorligt tilbageskridt. Loven risikerer at sætte de positive resultater, som det nationale integritetsagentur har opnået, over styr og betyder, at Rumænien klart bryder sine EU-tiltrædelsesforpligtelser. Kommissionen opfordrer Rumænien til at opfylde sine forpligtelser ved at finde passende retsmidler, der kan sikre, at agenturet igen får beføjelse til at fremsætte forslag om konfiskation af formuer, som ikke kan begrundes. Rumænien bør sigte mod at skabe bred politisk opbakning til fordel for gennemsigtighed og effektiv sikring mod korruption og interessekonflikter.

Efter en opbremsning i det parlamentariske arbejde fik Rumænien i andet kvartal 2010 gang i reformerne igen og påbegyndte med parlamentets godkendelse af den civile retsplejelov og strafferetsplejeloven den 22. juni en større retsreform. Forberedelsen af de fire nye love, som efter planen skal træde i kraft i oktober 2011, er en vigtig lejlighed til at gennemføre en gennemgribende reform af det rumænske retsvæsen. Kommissionen opfordrer Rumænien til at bruge den stærke parlamentariske opbakning til retsplejelovene til at skabe politisk vilje på andre områder og på den måde holde reformprocessen i gang.

I Rumænien er der desuden en vis uvilje i den juridiske top mod at samarbejde og tage ansvar til fordel for reformprocessen. Selv om der i mange sager er mulighed for at finde pragmatiske løsninger, anvendes de sjældent, men initiativer fra individuelle dommere, faglige sammenslutninger og civilsamfundet forsøger at rette op herpå. Kommissionen opfordrer Rumænien til at opbygge et tæt og konstruktivt samarbejde mellem de forskellige politiske og retlige aktører og styrke retsvæsenets reformindsats.

Hvis reformprocessen skal lykkes, kræver det et vedvarende engagement fra Rumænien, Kommissionen og andre medlemsstater. Kommissionen vil fortsat støtte Rumænien i landets bestræbelser og fremlægger sin næste vurdering af landets fremskridt i sommeren 2011.

4. HENSTILLINGER

Kommissionen opfordrer i lyset af sin vurdering af Rumæniens fremskridt med opfyldelsen af de benchmark, der er fastsat i mekanismen for samarbejde og kontrol, Rumænien til at træffe øjeblikkelige foranstaltninger på følgende områder:

Henstillinger vedrørende reformen af retsvæsenet

Kommissionen minder om de henstillinger fra juli 2009, som endnu ikke er blevet fulgt, navnlig vedrørende vedtagelsen af gennemførelsesbestemmelser og vurderingen af virkningen af de fire nye love, indførelsen af en fleksibel prioritetsdrevet ordning for menneskelige ressourcer og opfølgningen på anbefalingerne fra arbejdsgruppen om individualisering af straffe for korruption, og opfordrer Rumænien til at træffe øjeblikkelige foranstaltninger på følgende områder:

1. iværksætte en uafhængig resultatanalyse vedrørende retssystemet og foretage de nødvendige strukturelle tilpasninger og om nødvendigt forflytte dommere; vedtage øjeblikkelige foranstaltninger med henblik på at mindske de kapacitetsmæssige ubalancer ved i højere grad at flytte ledige stillinger mellem appelkredsene og mellem forskellige domstolsniveauer og ved at anvende muligheden for at overflytte dommere til steder med akutte ressourceproblemer maksimalt

2. sikre en problemfri og juridisk forsvarlig overgang til det nye øverste retsråd ved at overholde de lovgivningsmæssige krav til kandidaternes valgbarhed

3. øge det nationale retsinstituts kapacitet med hensyn til grund- og efteruddannelse og tage skridt til at garantere ensartede faglige standarder for alle nye dommere, f.eks. ved at udvide kravet om at skulle bestå en færdighedseksamen for dommere til alle nyansatte; tilpasse det nationale retsinstituts kapacitet i henhold til årlige prognoser for ansættelses- og uddannelsesbehov

4. overveje at ændre den øverste appelrets kompetence ved kun at lade den prøve sager i første instans og begrænse dens afgørelser af appelsager til sager om retlige spørgsmål; overveje at gennemføre andre foranstaltninger, som højesteret har foreslået i et lovforslag, der skal forbedre ensretningen af retspraksis; sikre, at al retspraksis fra domstolene offentliggøres og gøres tilgængelig for alle i en brugervenlig database, som er let at søge i

5. overveje en gennemgribende reform af det disciplinære område; på ny gennemgå målsætningerne for tilsynsmyndigheden på retsområdet og styrke dens organisation for at sikre, at der fokuseres tilstrækkeligt på disciplinære undersøgelser; tilpasse de disciplinære sanktionsmuligheder med henblik på at kunne indføre flere forskellige sanktioner og tage skridt til at sikre, at der anvendes konsekvente, proportionale og afskrækkende disciplinære sanktioner; indføre en årlig vurdering af tilsynsmyndighedens resultater.

Henstillinger vedrørende kampen mod korruption

Kommissionen minder om de henstillinger fra juli 2009, som endnu ikke er blevet fulgt, navnlig vedrørende overvågningen af korruptionssager på domstolsniveau, muligheden for at indlede strafferetlige undersøgelser mod forhenværende og siddende medlemmer af parlamentet og regeringen og afskaffelsen af muligheden for at suspendere domsforhandlinger på grundlag af påstand om forfatningsstridighed, og opfordrer Rumænien til at træffe øjeblikkelige foranstaltninger på følgende områder:

6. ændre loven om det nationale integritetsagentur i overensstemmelse med de forpligtelser, som Rumænien indgik ved tiltrædelsen af EU; sikre, at det nationale integritetsagentur fortsat effektivt kan bidrage til at forebygge og straffe korruption ved at træffe obligatoriske afgørelser om formueforhold, der ikke kan begrundes, og på grundlag af hvilke der kan indføres afskrækkende sanktioner; rette op på andre processuelle mangler, der er påpeget i den nye lov; fremme videreudviklingen af det nationale integritetsagentur, navnlig gennem ændringer af lovbestemmelserne om det nationale integritetsråd

7. fortsætte overvågningen af ensartetheden og den afskrækkende virkning af de sanktioner, som domstolene indfører i sager om korruption på højt niveau, og i højere grad informere om resultaterne af undersøgelsen af individualiseringen af straffe for korruption på møder på appelretsniveau; finde frem til og gennemføre foranstaltninger, der kan fremskynde behandlingen af sager om korruption på højt niveau

8. styrke den generelle politik for bekæmpelse af korruption, navnlig gennem koordinering på højt niveau og på grundlag af en uafhængig vurdering af resultaterne af de to seneste strategier for bekæmpelse af korruption, som er blevet fulgt siden 2005; sikre den retlige og institutionelle stabilitet i forbindelse med korruptionsbekæmpelse, herunder i gennemførelsen af den nye straffelov og strafferetsplejelov

9. vurdere effektiviteten af den retlige ramme for offentlige indkøb og fordelingen af de kompetente myndigheders ansvar for at forhindre interessekonflikter i forbindelse med offentlige indkøb og omfordele ansvaret, hvor det er nødvendigt; overveje at indføre et forbud for højtstående embedsmænd og valgte repræsentanter mod direkte eller indirekte at drage fordel af kontrakter, der er indgået på vegne af deres institution, og sikre fuld gennemsigtighed på området

10. vurdere de kompetente myndigheders effektivitet i forbindelse med gennemførelsen af lovgivning om offentlige indkøb og træffe korrigerende foranstaltninger, der kan sikre en bedre koordinering mellem de forskellige institutioner og forbedre deres effektivitet; fastsætte resultatmæssige benchmark for de kompetente myndigheder på følgende områder og overvåge deres opfyldelse: forebyggende tiltag, kontrolforanstaltninger, sanktionering af interessekonflikter, interinstitutionelt samarbejde og samarbejde med de retlige myndigheder.

[1] Kommissionens beslutning 2006/928/EF af 13. december 2006 om oprettelse af en mekanisme for samarbejde og kontrol vedrørende Rumæniens fremskridt med opfyldelsen af specifikke benchmarks på områderne retsreform og bekæmpelse af korruption (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 56).

[2] Rapporten er baseret på de regelmæssige input, som de rumænske myndigheder bl.a. har fremsendt som svar på detaljerede spørgeskemaer fra Kommissionen. Kommissionen er i sit arbejde blevet bistået af eksperter og har også kunnet trække på dokumentation og input fra forskellige andre kilder. Det ledsagende arbejdsdokument indeholder Kommissionens detaljerede vurdering af de fremskridt, der er opnået inden for hvert af de benchmark, der er fastsat i beslutningen om mekanismen for samarbejde og kontrol.

[3] Benchmark 2 i mekanismen for samarbejde og kontrol: "efter planen oprette et integritetsagentur, som skal have ansvaret for at kontrollere formueforhold, hvervsuforenelighed og potentielle interessekonflikter og for at vedtage bindende beslutninger på basis af hvilke, der kan træffes afskrækkende sanktioner" (Kommissionens beslutning 2006/928/EF).

[4] Regeringens nøddekret 76/2010, vedtaget den 30. juni 2010.

[5] En række sager om korruption på højt niveau vedrører offentlige indkøb. Et parlamentsmedlem og en højesteretsdommer er involveret i en sag om bestikkelse i forbindelse med offentlige indkøb, og der er sager, som vedrører to forhenværende ministre, siddende eller forhenværende parlamentsmedlemmer og en række forhenværende direktører for statslige virksomheder samt lokalt valgte embedsmænd.