ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 045 
 
 
 
Vol. 1983/0 016 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN  FOR  DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83) 45 endelig udg. 
Bruxelles,  den 7 marts 1983 
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
OM STØTTE TIL  MINDRE MÆLKPRODUCENTER 
KOM(83) 45 endelig udg. 

RAPPORT  FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
OM STØTTE TIL  MINDRE MÆLKEPRODUCENTER 
I henhold  til Rådets  forordning  (EØF) nr.  1190/82  skal der for at støtte de 
mindre producenters indkomster  fordeles  120 mio ECU  imellem medlemsstaterne  på 
baggrund  af de mængder mælk, som af  samtlige  producenter  i 1981 er  leveret  til 
de raælkeforarbejdende  virksomheder inden  for en mængde på 60 000 kg pr. 
producent. 
I Kommissionens  forordning  (EØF) nr.  1759/82  præciseres  det, at 
medlemsstaterne  skal fordele  beløbet  imellem  de mindre mælkeproducenter  under 
hensyntagen  til den mængde mælk, som  leveres  til bearbejdnings-  og 
forarbejdningsvirksomhederne  inden for en maksimumsmængde pr.  producent. 
Ved fastsættelsen af  priserne  for produktionsåret  1982/83  noterede  Rådet sig 
desuden en erklæring  fra Kommissionen,  i henhold  til hvilken  denne  vil føre 
kontrol med gennemførelsen af  bestemmelserne  om fordeling  af 120 mio ECU 
imellem de mindre mælkeproducenter og  vil søge at  finde andre metoder.  såledeB  
at de mindre producenter  kan blive støttet på  tilsvarende  måde, og  inden den  
31.1.1983  vil forelægge Rådet en  rapport,  der om nødvendigt følges op af  
forslag• 
x 
X X 
I første del af den følgende  rapport  beskrives  de forskellige  bestemmelser, 
som medlemsstaterne  har vedtaget,  og som  Kommissionen  har godkendt. 
Anden del indeholder  en kritisk  analyse  af disse bestemmelser  samt forslag  til 
visse forbedringer  af den nuværende fremgangsmåde,  uden at de væsentlige 
bestemmelser  ændres. 

- 2 -
BESKRIVELSE  AP DE METODER, DER ER  FORESLAET  MED HENBLIK  PA AT TDE  STØTTE TIL 
MTNDRE MÆLKEPRODUCENTER 
IRLAND; 6,5 mio ECU 
De producenter,  der leverer  mælk  til mejerierne  i juni 1982, er 
støtteberettigede. Støtten  fordeles  som følger pA grundlag  af leverancerne  i 
1981: 
de, der har  leveret  under 10 000  gallons  (46 800  kg), modtager 
1,5 p/gallon,  dvs. 0,46 ECU/100  kg; maksimumsstøtten beløber  sig til 
215 ECU pr. producent; 
de, der har  leveret  mellem 10 000 og 20 000  gallons  (mellem  46 800 og 
93 600 kg), modtager  et fast beløb pA IRL  100, dvs. 178 ECU; 
de, der har  leveret  mellem 20 000 og 25 000  gallons  (mellem  93 600 og 
117 000 kg), modtager  et fast beløb  pfi IRL 50,  dvs. 89 ECU; 
de, der har  leveret  over 25 000  gallons,  kan ikke modtage  støtte. 
DANMARK: 4,8 mio ECU 
De producenter,  der har  leveret  malk  til mejerierne  i 1982, modtager  en støtte 
pfi 0,93 DKR/100  kg, dvs. 0,113 ECU/100  kg for de første 250 000 kg  m»lk, der 
leveres. 
Der udbetales  ikke støtte  til producenter,  der leverer  under 32 000 kg 
(hvilket  svarer  til en støtte på 300  DKR),  fordi man går ud  fra, at 
indkomsten fra  melken kun udgør en beskeden  andel af disse producenters 
s amlede  i ndkoras t. 
FRANKRIG : 39,6 mio ECU 
Der ydes støtte for  de første 60 000 kg, der  leveres,  til alle de 
producenter,  som ikke har leveret  over 250 000 kg. 
I områder,  der ikke er bjergområder,  kan der  ikke ydes støtte  til 
pensionerede producenter, uanset  om de har  været landmænd,  og 
deltidslandmænd. 

- 3 -
Beløbet pr. kg  beregnes  ved at  dividere  det samlede  disponible  beløb med 
den samlede  mængde  malk,  hvortil  der ydes støtte. Beløbet  bliver ca. 
1,80 FF/100 kg, dvs. 0,27 ECU/100 kg, og maksimumsstøtten  bliver  på ca. 
162 ECU. 
FORBUNDSREPUBLIKKEN  TYSKLAND: 34,9 mio ECU 
Hver producent modtager  en støtte for de første 60 000 kg  malk, der leveres. 
Denne støtte, der er p& 0,59  DM/100  kg, dvs. 0,25 ECU/100 kg, fratrækkes 
medansvarsafgiften.  Maksimumsfradraget  er foreløbig  beregnet  til 150 ECU. 
Yderligere fradrag vil  kunne finde sted  efter den 31.3.1983,  når der 
foreligger  nøjagtige  oplysninger  om leverancerne. 
DET FOREMEDE  KONGERIGE: 7,0 mio ECU 
Producenter,  der har  leveret  en mængde, der  ikke overstiger  240 000 1 
(dvs. 250 000 kg  eller omkring  50 køers  produktion),  er støtteberettigede. 
Der er ca. 32 000  producenter,  som modtager  støtte. De får  alle det samme 
faste beløb på ca. 219 ECU. 
LUXEMBOURG : 0,3 mio ECU 
Støtten er  forbeholdt  producenter,  der leverer  under 80 000 kg  malk om året. 
De modtager  31,1 LFR/100  kg, dvs. 0,69 ECU/100 kg for de første 60 000 kg mælk. 
Maksimumsstøtten er på 415 ECU (18 698 LFR). 
BELGIEN;  4,7 mio ECU 
Medansvarsafgiften  nedsættes med 0,51 for  alle producenterne  for de første 
60 000 kg  mnlk, der leveres. 
Resten fordeles  imellem  producenter,  hvis årlige  leverancer ikke overstiger 
90 000 kg. 
Maksimumsstøtten er på 150 ECU. 

- 4 -
GRÆKENLAND: 0,8 miO ECU 
Til denne EF-støtte på 53,3 mio DRA  lagges  171,7 mio DRA, aom  betales  af 
ataten. Støtten  begramses  til de første 60 000 kg  malk for alle producenter  og 
fordelea  således: 
. 0,6 DRA/kg for vintermælk  (1.1.-31.3.  og 1.10.-31.12.) 
0,3 ORA/kg for sommermalk  (1.4-30.9.). 
NEDERLANDENE: 8 mio ECU 
Støttefordelingen er i  Nederlandene  betinget  af, at  landmandene  opfylder visse 
krav og af, at der gennemføres  visse foranstaltninger  og investeringer,  som 
ikke bevirker,  at mælkeproduktionen  stiger  yderligere.  (Denne  ordning  blev kun 
accepteret  af Kommissionen  for et år). 
Betingelser.  der kraves  opfyldt  af producenterne 
de må højst  vare 65 år 
de akal  have landbrug  som hovederhverv  (det er  obligatorisk  at føre 
regnskab  af skattemassige  hensyn) 
de må ikke have mere end 
24 køer,  hvis 60% af SBE (1)  stammer  fra malk 
29 køer,  hvis 60% af SBE  stammer  fra malk, og hvis de øvrige SBE 
tilsammen  er på under 40 SBE 
- de skal have leveret  malk til et mejeri. 
Kendetegn  ved de  kravede  foranstaltninger  OK investeringer 
Foranstaltningerne skal  vare gennemført  mellem  den 31.12.1981  og den 
1.4.1983. 
Investeringstyperne  er opregnet  (artikel  7, stk. 3) - vedligeholdelse  af 
folde - køb af  tanke  til oplagring  på bedriften  og af  tanke  til oplagring 
på markerne,  vedligeholdelse  af grøfter,  kanaler  og veje samt forbedring  af 
driften. 
Der er loft over støtten: 
a) maksimum 30%  til en investering  på høj  at 10 000 HFL 
b) foreløbigt  tildelt  maksimumsbeløb: 1 500 HFL  (533,10  ECU). 
Dette loft kan haves,  hvis der fortsat  er midler  til rådighed. 
- Der kan  udbetales  et forskud  på 750 HFL (267 ECU). 
(1) SBE •=  standardbedriftsenhed. 

- 5 -
ITALIEN:  13,4 mio BCD 
Producenter,  der har  mellem 5 og 20 køer, og som  skal betale 
medansvarsafgift,  er støtteberettigede. 
Støtten  udbetales  til producenterne  af interventionsorganet  AINA, som skal 
fastsætte  betingelser  og bestemmelser  for indsendelse  af ansøgninger. 
Det er fastsat,  at der  skal udbetales  13,37 ECU/ko v 
IT. ANALYSE AP  METODERNE 
Begrebet_mindre producent 
1. Fire medlemsstater  har ydet støtte  til alle producenter, uanset hvor 
stor en mængde mælk de har  leveret.  Dog har de  fastsat,  at der kun kan 
ydes støtte for de første 60 000 kg. 
De øvrige  medlemsstater  har fastsat  en maksimumsmængde og har  siledes 
kun udbetalt  støtte  til de producenter,  hvis leverancer  i 1981  eller 
1982 var mindre end eller lig med denne mængde,  eller hvis besætning af 
køer ikke oversteg  et vist antal. 
2. En sammenligning  af disse mængder mælk  eller af det  maksimale  antal 
køer viser, at begrebet mindre  mælkeproducent  vurderes  meget 
forskelligt  fra den ene  medlemsstat  til den anden. 
Luxembourg  og Irland har fastsat  en øvre grænse pi  henholdsvis  80 000 
og 117 000 kg.  Italien  har fastsat  en maksimal  malkekvægbesætning pi 
20 køer,  hvilket  svarer  til den øvre grænse pi  omkring  60 000 kg mælk. 

- 6 -
Frankrig  og Det  forenede Kongerige  har derimod  fastsat  grsmsen  til 
250 000 kg.  Nederlandene  har ved at  udelukke producenter  mad over 
29 køer fra at modtage  støtte Bat  grsmsen  ved ca. 150 000 kg (se 
diagram I). 
3. Dette uensartede  billede  skyldes  de store struktur-  og 
indkomstforskelle  fra den ene  medlemsstat  til den anden. En 
mælkeproducent, der  betragtes  som lille i Det  forenede Kongerige, 
Nederlandene  og Danmark,  betragtes  som meget  stor i Grækenland og 
Italien. 
Med undtagelse  af Frankrig  er de  medlemsstater,  der har  fastsat  en 
grænse, gået ud  fra den gennemsnitlige  nationale  produktion  og har 
sørget for, at støtten  udelukkende udbetales  til producenter,  hvis 
leverancer  ligger  under dette gennemsnit.  Måske  ville det have været 
mere rimeligt  at skelne imellem  produktionsområderne i en  medlemsstat: 
Po-dalen  kommer med  sine produktionsstrukturer  Nederlandene  eller 
Bretagne  nærmere end  Hezzogiorno. 
4. Indkomstkriteriet  er ikke blevet anvendt  i de fleste af 
medlemsstaterne.  Kun Nederlandene  - der råder  over et omfattende 
regnskabsnet  - og Frankrig  - men kun i  meget begrænset og  generelt 
omfang - har forsøgt at  tage hensyn  til producentens  øvrige indtægter -
hvad enten det drejer sig om  udbyttet fra  anden produktion  end mælk 
eller supplerende indkomster  i form af løn  eller pension. 
5. Man kan  beklage  denne mangel,  men de undersøgelser, der er  blevet 
foretaget  inden for INLB (1) på  grundlag  af regnskaber fra  et 
repræsentivt  udsnit  af områderne i EF, har i de  fleste tilfælde  vist, 
at der er en  positiv  sammenhæng  mellem  antallet  af køer og 
producenternes  samlede  landbrugsindkomst, uanset  om disse  driver  en 
specialiseret  malkekvægsbedrift  eller en blandet  bedrift. 
(1) se tabel II. 

- 7 -
De mindre mælkeproducenter  befinder sig  for størstedelens vedkommende i 
den lave indkomstklasse. Dette  er i overensstemmelse  med den  logiske 
iagttagelse,  at landmand,  der har en tilstrækkelig  stor indkomst, 
bortset  fra undtagelsestilfælde,  ikke vil acceptere  dagligt  af være 
afhængig af at  skulle malke og fodre en malkekvægsbesætning, der er så 
lille, at der  ikke kan blive tale om at  anskaffe  en malkemaskine  eller 
at benytte  stedfortrædere. 
6. Ikke desto mindre  har Danmark  og Italien  betragtet producenter  med 
henholdsvis  under 5 køer og 7 køer som  marginale producenter  og 
udelukket  dem fra at kunne modtage  støtte og  dermed  fastsat  en nedre 
grænse.  Denne bestemmelse  indebærer en mærkbar  administrativ  fordel:  i 
Italien  udelukkes  således 76% af  producenterne  og i Danmark  13%. 
Stø_ttens_stø£relae.i. 
Resultater  af fordelingen  af støtten  imellem de mindre producenter 
Støtteraodtagenc 
Forbundsrepublil 
Tyskland le mælkeprodt 
% 
i 000 si 
i 
tken 
430 icenter 
af det 
iralede 
intal 
100 Græn 
Køer/le 
minimum 
0 ser 
verancer 
maks imum 
- k8 Haks i 
ECU 
150 mumsstøtte pr 
bedrift 
for 
60.000 kg 
Frankrig 454a) 99 0 250.000 162 60.000 kg 
Italien 113 24 5 Køer 20 køer 267 20 køer 
Nederlandene 32b) 48 0 29 køer 533 c) 
Belgien 53 100 0 - kg 150 60.000 kg 
Luxembourg 1 45 0 80.OOOkg 415 60.000 kg 
Det forenede 32 55 0 248.000kg 219 d) 
Kogerige 
Irland 93 88 0 117.OOOkg 215 46.800 kg 
Danmark 35 87 32.000kg - 282 250.000 kg 
Grækenland 94 100 0 60.OOOkg e) 
I ALT 1337 75 
a) Deltidslandmænd  medregnet. 
b) Alle bedrifter  med under 29 køer.  Deltidslandbruget  medregnet. 
c) Maksimumsstøtten kan  ikke overstige  30% af en  investering  på under 
10 000 HFL på en  bedrift  med højst 29 køer. 
d) Det fastlagte  beløb er ens for  alle producenter  med under 50 køer. 
e) Støtten  udbetales  pr. kg mælk,  uden at der er sat  loft over den samlede 
produktion. 

- 8 -
7. Af hosstående  tabsl,  hvori dør give« an  oversigt  over da bestemmelser, 
medlemsstaterne  har vedtaget,  framgår  dat, hvor atora  forskelle  der er 
med hensyn  til andelen  af støttemodtagere og  dermed maksimumsstøttens 
størrelse,  idet yderpunkterne  optræder i  Belgien  og Forbundsrepublikken 
Tyskland (ca.  150 ECU),  naderlandene  (533 ECU) og  Luxembourg  (415 ECU). 
8. Disse  forskelle,  der isar kan mærkes af  producenter,  der er  bosiddende 
i grænseområder, er  afgjort  overdrevne,  og det er nødvendigt for 
fremtiden  af forsøge af få dem  reduceret. 
9. Udbetallngsregler 
To medlemsstater, Forbundsrepublikken Tyskland  og Belgien,  har i stedet 
for at udbetale  støtten  reduceret medansvarsaf giften, som skal opkræves 
i mejeriåret  1982/83. 
Denne metode,  der ved første øjekast  synes at have visse administrative 
fordele,  kan vise sig at være  vanskelig  at anvende  og enten medføre, at 
der skal foretages  an supplerende  fordeling  for at  anvende  hele det 
beløb, som medlemsstaten  bar fået  tildelt,  eller at det  til rådighed 
stående beløb  overskrides. 
Alle medlemsstaterne  har fastsat,  at der  skal udbetales  direkte  støtte. 
I øvrigt  skal det bemærkes, at som følge af den løsning, som 
Forbundsrepublikken Tyskland  har valgt,  udelukkes  alle de producenter, 
som er  fritaget  for medansvarsaf giften, fra  at kunne modtage  støtte. 


- 10 -
TABEL II 
Arbejdsindkomst  pr. ÅAE for  mmlkeproducerende  landbrugsbedrifter  
Fordel i PR i sfrrelsesklaBser  efter den producerede  —ne.de mælk 
Regnskabsår  1979/80 
- ECU -
: Mælkeproduktion 
: 000 1 :Forbunds. 
: Tyskland  : Fran­
krig : Italien : Belgien Luxem­
bourg Neder-
: landene Danmark  : Irland :Det for. 
:Kongerixe EUR - 9 
: 0 - 20 : 3.572 : 3.605 : 2.533 5.442 (1) : 7.234 2.755 1.283 3.085 2.661 : 
20 - 40 4.050 : 3.002 : 4.190 : 6.162 (1) : (1) 3.546 2.601 : (1) 3.702 : 
40 - 60 : 4.201 : 3.992 : 5.445 6.348 (1) : 3.902 5.594 : 3.800 : 1.386 4.415 
60 - 80 : 5.325 : 4.910 : 6.713 : 8.181 <1> : 7.273 5.991 : 4.379 : (1) 5.342 : 
: 80 - 100 : 6.450 5.327 : 7.673 9.436 4.142 5.094 5.677 4.292 : 2.260 5.970 : 
: 100 - 120 6.850 : 6.377 : 9.052 : 10.922 12.721 : .625 7.264 4.912 3.250 6.748 
: 120 - 150 : 7.332 : 7.127 10.334 11.947 7.410 : 7.598 8.360 : 7.335 : 2.106 : 7.337 : 
: 150 - 200 : 8.311 : 9.529 10.966 13.684 9.157 6.387 8.227 6.285 4.159 8.235 : 
: 200 - 250 8.600 9.482 : 12.553 16.246 10.215 : 11.671 8.648 9.473 6.470 8.802 
:Samlet  gennemsnit : 5. 9 : 4.747 : 3.934 : 8.574 6.854 8.132 6.521 3.468 : 5.077 4.835 : 
Kilde: IKLB - vejede  gennemsnit 
(1) Grupper  på under 10 bedrifter