31. FINANSBERETNING om DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGS- OG GARANTIFOND FOR LANDBRUGET EUGFL, GARANTISEKTIONEN - REGNSKABSÅRET 2001 -

(forelagt af Kommissionen)

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. BUDGETPROCEDURE

1.1. Aftale på topmødet i Berlin og budgetdisciplin

1.2. Foreløbigt budgetforslag

1.3. Budgetforslaget

1.4. Ændringsskrivelse

1.5. Vedtagelse af budgettet for 2001

1.6. Tillægs- og ændringsbudgettet (TÆB) nr. 1/2001

2. LIKVIDITET OG FORVALTNING AF BEVILLINGERNE

A. FORVALTNING AF BEVILLINGERNE

2.1. Disponible bevillinger i regnskabsåret 2001

2.2. Udnyttelse af de disponible bevillinger i regnskabsåret 2001

2.2.1. Budgettransaktioner

2.2.2. Bevillinger, der skal fremføres automatisk

2.2.3. Bevillinger, der ikke skal fremføres automatisk

2.3. Bevillinger, der er fremført automatisk fra regnskabsåret 2000 til regnskabsåret 2001

2.4. Bevillinger vedrørende ikke-automatiske fremførsler fra regnskabsåret 2000

2.5. Overførsler af bevillinger inden for EUGFL, Garantisektionen

2.6. Overførsler fra eller til den monetære reserve

B. ORDNINGEN MED FORSKUD OG DIREKTE BETALINGER

2.7. Forskud til medlemsstaterne

2.7.1. Ordningen med månedlige forskud på konteringen

2.7.2. Beslutninger om forskud for regnskabsåret 2001

2.7.3. Nedsættelse og suspension af forskuddene

2.8. Direkte betalinger

3. ANALYSE AF BUDGETGENNEMFØRELSEN

3.1. Gennemførelse af budgettet

3.2. Virkningen af udviklingen i kursen euro/dollar

3.3. Dobbeltkurs

3.4. Agromonetære beslutninger

B. ANALYSE AF FINANSIERINGEN AF MARKEDERNE

3.5. Agenda 2000

3.5.1. Vegetabilske produktioner

3.5.2. Animalske produktioner

3.6. Udgifternes fordeling efter kapitel

3.6.1. Vegetabilske produktioner

3.6.2. Animalske produktioner

3.6.3. Tilknyttede foranstaltninger

3.7. Udgifternes fordeling efter økonomisk art

3.7.1. Restitutioner

3.7.2. Direkte støtte

3.7.3. Oplagring

3.7.4. Tilbagekøb, slagtning og ligestillede foranstaltninger

3.7.5. Andet

C. SÆRLIGE FINANSIERINGER

3.8. Levering af levnedsmidler fra interventionslagre til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet

3.9. Udvikling af landdistrikterne

3.10. Kapitel B1-33: Veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger

3.11. Fiskerivarer

3.12. Oplysningskampagner

4. KONTROLAKTIVITETER

4.1. Integreret forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS)

4.2. Kontrolkontorer for olivenolie

4.3. Medfinansiering af øget kontrol

5. REGNSKABSAFSLUTNING

5.1. Generelt

5.2. Regnskabsafslutning i forbindelse med den nye procedure for regnskabsafslutning

5.3. Regnskabsmæssig regnskabsafslutning for regnskabsåret 2000

5.3.1. Indledning

5.3.2. Beslutning 2001/474/EF af 8. maj 2001

5.3.3. Korrektioner af regnskaberne

5.4. Søgsmål, der er anlagt ved EF-Domstolen mod beslutninger om regnskabsafslutning

5.4.1. Afsagte domme

5.4.2. Verserende søgsmål

6. FORBINDELSER TIL EF-PARLAMENTET OG REVISIONSRETTEN

6.1. Forbindelser til EF-parlamentet

6.2. Forbindelser til Revisionsretten

6.2.1. Revisionsrettens opgave

6.2.2. Årsberetning 2000

6.2.3. Revisionsrettens særberetninger

7. LISTE OVER GRUNDREGLERNE FOR EUGFL, GARANTISEKTIONEN, OG DERES UDFORMNING I 2001

7.1. Generelt/Forskudsordning

7.2. Kontrolbestemmelser

7.3. Regnskabsafslutning

7.4. Offentlig oplagring

7.5. Agromonetære foranstaltninger

Bilagene til den 31. finansberetning udgør et særskilt dokument, der foreligger på fransk i papirudgave hos GD AGRI eller på GD AGRI's websted

TABEL 1

GENNEMSNITLIGE OMREGNINGSKURSER FOR REGNSKABSÅRET 2001

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB // 1 EUR

B // 40,3399

DK // 7,45508

D // 1,95583

GR // 340,739

SP // 166,386

F // 6,55957

IRL // 0,787564

I // 1.936,27

L // 40,3399

NL // 2,20371

Ø // 13,76030

P // 200,482

FIN // 5,94573

SV // 8,98170

UK // 0,621063

1. BUDGETPROCEDURE

1.1. Aftale på topmødet i Berlin og budgetdisciplin

Topmødet i Berlin den 24.- 25. marts 1999 mundede ud i forslagene om Agenda 2000. Desuden blev forordningen om budgetdisciplin vedtaget i 2000 og trådte i kraft den 1. oktober 2000.

Det erindres om, at man i konklusionerne på topmødet i Berlin fastholdt den landbrugsretningslinje, som Kommissionen havde foreslået (idet den blev udvidet med foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, veterinærforanstaltninger, førtiltrædelsesinstrumentet på landbrugsområdet (SAPARD) og det beløb, der står til rådighed for landbruget som led i tiltrædelsen), men indførte udgiftslofter under landbrugsretningslinjen.

Det drejer sig i virkeligheden om to årlige underlofter for perioden 2000 til 2006, ét for de traditionelle markedsudgifter (underudgiftsområde 1a) og ét for udgifter til udvikling af landdistrikterne (underudgiftsområde 1b). Disse lofter blev fastlagt på et niveau svarende til de udgifter, der forventes efter vedtagelsen af Agenda 2000. Det vil sige, at de nye lofter ligger på niveau med de forventede udgifter, og at der ikke er nogen frimargen for uforudsete situationer, der kan opstå, som det ofte var tilfældet førhen. Disse lofters niveau er anført i nedenstående tabel:

Udgifter 2000-2006 (i mio. EUR, 1999-priser) [1]

[1] Til beregning af udgifterne i løbende priser anvendes en deflator på 2 %.

>TABELPOSITION>

Konklusionerne på topmødet i Berlin blev fulgt op af Parlamentets og Rådets vedtagelse af:

- en ny Interinstitutionel aftale om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren, de finansielle overslag (lofterne) og budgetproceduren, som medtager disse konklusioner og giver Kommissionen formel mulighed for til efteråret at fremlægge en ændringsskrivelse til det foreløbige budgetforslag for det kommende år, så der i budgetoverslagene tages hensyn til den seneste udvikling.

- en ny forordning om budgetdisciplin (forordning (EF) nr. 2040/2000, EFT L 244 af 29.9.2000, s. 27), hvor der bl.a. er fastsat, at ved alle lovgivningsinitiativer, der træffes i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, skal underloft 1a og 1b, der er fastsat i de finansielle overslag, overholdes og bevillingerne holde sig inden for disse lofter. For at overholde beløbet i underudgiftsområde 1a (Garantisektionens traditionelle udgifter) kan Rådet beslutte at justere udgiftsniveauet for de støtteforanstaltninger, der skal gælde fra begyndelsen af det næste produktionsår i de enkelte berørte sektorer. Kommissionen fremlægger sammen med FBF en analyse af afvigelserne mellem de oprindelige overslag og de faktiske udgifter i de foregående regnskabsår, og den gennemgår situationen på mellemlang sigt. Til beregning af budgetskønnene ved udarbejdelsen af budgettet, ændringsskrivelsen eller et ændrings- og tillægsbudget (ÆTB) anvender Kommissionen generelt den gennemsnitlige dollarkurs, der blev konstateret i det seneste kvartal. Endelig vil den monetære reserve blive nedbragt til 250 mio. EUR i 2002 og vil blive afskaffet fra regnskabsåret 2003.

1.2. Foreløbigt budgetforslag

Det foreløbige budgetforslag (FBF) for 2001 blev udfærdiget af Kommissionen og foreslået budgetmyndigheden i maj 2000. De samlede bevillinger, der blev foreslået for EUGFL, Garantisektionen, androg 44 100,2 mio. EUR, hvoraf 39 605,2 mio. EUR til underudgiftsområde 1a (429,8 mio. EUR under loftet på 40 035 mio. EUR i underudgiftsområde 1a) og 4 495 mio. EUR til underudgiftsområde 1b (dvs. lig med loftet).

1.3. Budgetforslaget

Rådet vedtog budgetforslaget i juli 2000. Bevillingerne i underudgiftsområde 1a blev nedsat med 330 mio. EUR og bevillingerne i underudgiftsområde 1b med 225 mio. EUR. De samlede bevillinger til EUGFL, Garantisektionen, androg således 43 545,2 mio. EUR, hvoraf 39 275,2 mio. EUR til underudgiftsområde 1a og 4 270,0 mio. EUR til underudgiftsområde 1b.

1.4. Ændringsskrivelse

Ultimo oktober 2000 vedtog Kommissionen en ændringsskrivelse til FBF. I denne ændringsskrivelse blev der taget hensyn til dels udviklingen i landbrugskonjunkturen og dels dens seneste landbrugslovgivning og landbrugsrådets beslutninger i juli 2000, som fører til et behov på 43 167,7 mio. EUR. Beløbet på 38 672,7 mio. EUR i underudgiftsområde 1a var lavere end loftet og beløbet på 4 495 mio. EUR i underudgiftsområde 1b var lig med loftet.

1.5. Vedtagelse af budgettet for 2001

Den 14 december 2000 blev trepartsmødet om budgettet for 2001 afsluttet og budgettet vedtaget. Resultatet for EUGFL, Garantisektionen, var som følger:

I underudgiftsområde 1a androg bevillingerne 38 802,7 mio. EUR, dvs. 1 232,3 mio. EUR under underloftet i Berlin. Ved dette beløb blev der taget hensyn til følgende ændringer i ændringsskrivelsen: en forhøjelse på 70 mio. EUR for frugt og grøntsager, heraf 30 mio. EUR til bananer og 40 mio. EUR til producentorganisationer. Desuden blev der bevilget et supplerende beløb på 60 mio. EUR til BSE-test, og dette beløb blev opført på reserven. Der er endvidere afsat 40 mio. EUR formålsbestemte reserver til kontrol og forebyggelse, dvs. i alt er 100 mio. EUR opført i kapitel B0-40.

I underudgiftsområde 1b blev de bevillinger på 4 495,0 mio. EUR, som Kommissionen havde anmodet om i sin ændringsskrivelse, bevilget. Disse bevillinger er lig med loftet.

Desuden blev der afsat 500 mio. EUR til den monetære reserve, der kun kan anvendes i tilfælde af udsving i forholdet euro/dollar efter bestemmelserne i artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 2040/2000 om budgetdisciplin.

De samlede oprindelige budgetbevillinger for regnskabsåret 2001 androg således 43 797,7 mio. EUR.

1.6. Tillægs- og ændringsbudgettet (TÆB) nr. 1/2001

Proceduren for vedtagelse af TÆB nr. 1/2001 blev afsluttet den 28. februar 2001. På dette TÆB blev der opført supplerende udgifter på 971 mio. EUR til BSE som følge af den markedsstøtte for oksekød, der blev vedtaget efter de beslutningerne i Rådet (landbrugsministrene) den 4. december 2000. De vigtigste budgetkontoer, som er omfattet af TÆB, er:

- de yderligere udgifter, som Rådet (landbrugsministrene) besluttede i december, og som vedrører destruktionsordningen for dyr over 30 måneder gamle (budgetkonto B1-2129: 700 mio. EUR)

- intervention i forbindelse med offentlig oplagring af oksekød (budgetkonto B1-2111 til 2114: 238 mio. EUR)

- medfinansiering af BSE-tester (budgetkonto B1-2129: 33 mio. EUR).

Forordningen om budgetdisciplin kræver, at Kommissionen ajourfører vekselkursen, når der er tale om et TÆB, der berører udgiftsområde 1 i de finansielle overslag. I henhold til disse bestemmelser blev vekselkursen ændret til 1 EUR = 0,87 USD, mens budgettet for 2001 var baseret på en vekselkurs på 1 EUR = 0,91 USD. Denne nye vekselkurs medførte derfor en nedskæring af bevillingerne med 245 mio. EUR, fordelt på følgende vis:

- Kapitel B1-10: Markafgrøder 178 mio. EUR:

- -Kapitel B1-11: Sukker og isoglucose: 22 mio. EUR

- Kapitel B1-14: Spindplanter: 24 mio. EUR

- Kapitel B1-18: Andre sektorer eller vegetabilske produkter (ris): 16 mio. EUR

- Kapitel B1-31: Fødevarehjælp: 4 mio. EUR

- Kapitel B1-32: POSEI: 1 mio. EUR

De supplerende bevillinger beløber sig således til 726 mio. EUR efter fradrag af 245 mio. EUR på grund af den nye paritet EUR/USD.

De ajourførte bevillinger andrager i udgiftsområde 1 på budgettet 44 023,7 mio. EUR (inkl. et beløb på 40 mio. EUR i kapitel B0-40 og ekskl. et beløb på 500 mio. EUR i den monetære reserve).

Bevillingerne i underudgiftsområde 1a andrager således 39 528,7 mio. EUR eller 506,3 mio. EUR under loftet. Bevillingerne i underudgiftsområde 1b forbliver uændret og andrager 4 495,0 mio. EUR eller på niveau med loftet.

Bevillingerne på 40 mio. EUR i kapitel B0-40 "formålsbestemte reserver" vil først være disponible efter en overførsel og anvendes i kapitel B1-36 - kontrol og forebyggelse.

Der er nærmere redegjort for budgetproceduren i de bilag, der er disponible på GD AGRI's websted.

2. LIKVIDITET OG FORVALTNING AF BEVILLINGERNE

A. FORVALTNING AF BEVILLINGERNE

2.1. Disponible bevillinger i regnskabsåret 2001

De bevillinger, der i sidste ende blev disponible for regnskabsåret, androg 44 023,7 mio., dvs. 43 297,7 mio. EUR oprindelige bevillinger forhøjet med 726 mio. EUR som følge af ÆTB nr. 1/2001.

2.2. Udnyttelse af de disponible bevillinger i regnskabsåret 2001

2.2.1. Budgettransaktioner

Nedenstående tabel viser den detaljerede situation for budgettransaktionerne i regnskabsåret 2001:

i EUR

1. Disponible bevillinger

2. Forpligtelser

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne

- for direkte betalinger

Forpligtelser i alt

3. Konteringer

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne

- for direkte betalinger

Konteringer i alt

4. Bevillinger, der skal fremføres automatisk

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne

- for direkte betalinger

Bevillinger, der skal fremføres automatisk, i alt

5. Bevillinger, der ikke skal fremføres automatisk

6. Annulerede bevillinger

(= 1 - 2 - 5) // 44 023 700 000,00

41 472 339 436,39

611 000 459,25

42 083 339 895,64

41 472 339 436,39

25 083 454,75

41 497 422 891,14

0,00

585 917 004,50

585 917 004,50

99 000 000,00

1 841 360 104,36

2.2.2. Bevillinger, der skal fremføres automatisk

De bevillinger, der skal fremføres automatisk, udgør forskellen mellem forpligtelserne og konteringerne. I dette regnskabsår andrager de et beløb på 585,92 mio. EUR svarende til de bevillinger, som Kommissionen indgik forpligtelser for med henblik på udgifter, som den selv afholder direkte, og som endnu ikke er betalt ved regnskabsårets afslutning.

2.2.3. Bevillinger, der ikke skal fremføres automatisk

Efter artikel 7, stk. 3, i finansforordningen kan Kommissionen anmode om en fremførsel af bevillinger for udgifter, der var fastsat på budgettet for det forgangne regnskabsår, men som ikke kunne afholdes inden regnskabsårets slutning, og som de bevillinger, der er fastsat i de pågældende konti i budgettet for det følgende regnskabsår, ikke kan dække.

For regnskabsåret 2001 anmodede Kommissionen Budgetmyndigheden om ikke-automatisk fremførsel af bevillinger fra regnskabsåret 2001 til regnskabsåret 2002 til et samlet beløb på 99 mio. EUR. Det drejer sig om 82 mio. EUR til konto B1-4050 "Miljøvenligt landbrug (ny ordning)" og 17 mio. EUR til konto B1-4070 "Skovbrug (ny ordning, artikel 31)".

2.3. Bevillinger, der er fremført automatisk fra regnskabsåret 2000 til regnskabsåret 2001

Nedenstående tabel viser samlet udnyttelsen af disse fremførte bevillinger i regnskabsåret 2001:

i mio. EUR

1. Fremførte forpligtelser

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne

- for direkte betalinger

Forpligtelser i alt

2. Frigørelser af fremførte bevillinger

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne

- for direkte betalinger

Frigørelser i alt

3. Betalinger

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne

- for direkte betalinger

Konteringer i alt

4. Annullerede bevillinger (= 1 + 2 - 3)

- for udgifter afholdt af medlemsstaterne

- for direkte betalinger

Annullerede fremførte bevillinger i alt // 0,00

52,27 52,27 0,00 (4,12) (4,12) 0,00 36,48 36,48 0.00 11,68 11,68

2.4. Bevillinger vedrørende ikke-automatiske fremførsler fra regnskabsåret 2000

Budgetmyndigheden traf ikke nogen beslutning om ikke-automatisk fremførsel af bevillinger fra regnskabsåret 2000 til regnskabsåret 2001.

2.5. Overførsler af bevillinger inden for EUGFL, Garantisektionen

Budgetmyndigheden godkendte fire overførsler fra kapitel til kapitel i 2001:

* overførsel nr. 25/01 på 400 mio. EUR:

- fra kapitlerne B1-10 markafgrøder (-50,0 mio. EUR), B1-20 mælk og mejeriprodukter (-250,0 mio. EUR) og B1-22 fåre- og gedekød (-100,0 mio. EUR),

- til kapitel B133 veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger (+ 400,0 mio. EUR).

* overførsel nr. 37/01 på 60 mio. EUR:

- fra kapitel B1-21: oksekød (-60,0 mio. EUR)

- til kapitlerne B1-30 varer uden for bilag I (+30,0 mio. EUR) og B1-39 andre foranstaltninger (+30,0 mio. EUR).

* overførsel nr. 43/01 på 0,585 mio. EUR:

- fra kapitel B1-40 landdistrikternes udvikling (-0,585 mio. EUR).

- til kapitel B1-41 regnskabsafslutning for tidligere regnskabsår og nedsættelser/indstillinger af forskud i forbindelse med foranstaltninger til udvikling af landdistrikter (+0,585 mio. EUR).

* overførsel nr. 63/01 på 254 mio. EUR:

- fra kapitel B1-21: oksekød (-254,0 mio. EUR)

- til kapitlerne B1-12 olivenolie (+ 52 mio. EUR), B1-16 vinprodukter (+ 47 mio. EUR), B1-37 afslutning af tidligere regnskabsår og nedsættelse/suspension af forskud under kapitel B1-10 til B1-39 (+131 mio. EUR) og B1-39 andre foranstaltninger (+ 24 mio. EUR).

2.6. Overførsler fra eller til den monetære reserve

Dollarens gennemsnitlige paritet i regnskabsåret var lavere end den paritet, der blev lagt til grund ved udarbejdelsen af budgettet for 2001, hvilket påførte EUGFL, Garantisektionen, anslåede ekstraudgifter på 115 mio. EUR i regnskabsåret 2001. Da ekstraudgifterne var lavere end fribeløbet på 200 mio. EUR som omhandlet i artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2040/2000, blev der ikke foretaget nogen overførsel fra den monetære reserve. Ekstraudgifterne kunne dog finansieres over budgetbevillingerne i afsnit 1 til 3 i EUGFL, Garantisektionen, for 2001.

B. ORDNINGEN MED FORSKUD OG DIREKTE BETALINGER

2.7. Forskud til medlemsstaterne

2.7.1. Ordningen med månedlige forskud på konteringen

I artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 af 17. maj 1999 om finansiering af den fælles landbrugspolitik [2] er det fastsat, at Kommissionen træffer beslutning om de "månedlige forskud på konteringen af de udgifter, som de godkendte betalingsorganer har afholdt". Forskuddene udbetales til medlemsstaterne i begyndelsen af den anden måned efter de udbetalende organers afholdelse af udgifterne.

[2] EFT L 160 af 26.6.1999, s. 103.

Det drejer sig ikke om forskud i ordets strengeste betydning, men snarere om refusion af udgifter, som medlemsstaterne allerede har afholdt. Udtrykket "forskud" understreger disse udbetalingers foreløbige karakter: forskuddene beregnes på grundlag af de månedlige regnskaber, som medlemsstaterne fremsender. Disse udgifter vil definitivt blive konteret efter kontrol på stedet i de følgende regnskabsår (jf. AFSNIT 5: REGNSKABSAFSLUTNING).

De betalinger, som medlemsstaterne foretog fra den 16.10.2000 til den 15.10.2001, er underlagt forskudsordningen. Det drejer sig om mere end 99 % af de udgifter, som EUGFL, Garantisektionen, finansierer. For restens vedkommende foretager Kommissionen direkte betalinger i forbindelse med et begrænset antal foranstaltninger.

2.7.2. Beslutninger om forskud for regnskabsåret 2001

I regnskabsåret 2001 vedtog Kommissionen 12 beslutninger om månedlige forskud (bilag 4 i bilagene til finansberetningen).

Et supplerende forskud, der skulle tilpasse de ydede forskud til de samlede udgifter, der kan konteres regnskabsåret, blev vedtaget i december 2001.

2.7.3. Nedsættelse og suspension af forskuddene

I 2001 blev der korrigeret et beløb på -127,4 mio. EUR i forbindelse med forskuddene til medlemsstaterne. De forskellige kategorier korrektioner er anført i de følgende punkter.

a. Nedsættelse af forskuddene som følge af manglende overholdelse af betalingsfristerne

I medfør af artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2040/2000 om budgetdisciplin [3] konstaterede EUGFL's tjenestegrene, at visse medlemsstater ikke altid overholdt de betalingsfrister, der i EF-reglerne er fastsat for udbetaling af støtten til støttemodtagerne.

[3] EFT L 244 af 26.9.2000, s. 27.

Betalingsfristerne blev indført for dels at sikre støttemodtagerne i alle medlemsstater lige behandling og for dels at undgå, at støtten på grund af betalingsforsinkelsen ikke længere har den forventede økonomiske virkning. Hvis de forskellige udbetalende organer havde frihed til at foretage betalingerne, når det passer dem bedst administrativt, ville det desuden ikke være muligt at overholde budgetdisciplinen.

På grund af overskridelserne af fristerne besluttede Kommissionen tre gange i forbindelse med de månedlige forskud at nedsætte disse med et samlet beløb på 17,26 mio. EUR.

b. Nedsættelse af forskuddene som følge af manglende opkrævning af tillægsafgiften for mælk for produktionsåret 2000/01

Under gennemgangen af de udgifter, der blev anmeldt for regnskabsåret 2001, blev det konkluderet, at to medlemsstater ikke havde opkrævet den samlede tillægsafgift for produktionsåret 2000/01 efter artikel 5, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 536/93.

Kommissionen besluttede i medfør af artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2040/2000 at nedsætte forskuddene til de pågældende medlemsstater med 143,47 mio. EUR.

c. Tilbagebetaling af opkrævet tillægsafgift for mælk for produktionsårene 1994/95, 1995/96, 1996/97, 1997/98, 1998/99 og 1999/2000

Under gennemgangen af de udgifter, der blev anmeldt for regnskabsårene 1995,1996,1997, 1998, 1999 og 2000, blev det konstateret, at visse medlemsstater ikke havde opkrævet den samlede tillægsafgift for produktionsårene 1994/95, 1995/96, 1996/97, 1997/98, 1998/99 og 1999/2000 efter artikel 5, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 536/93.

Kommissionen havde ved bogføringen af udgifterne for disse regnskabsår derfor besluttet i medfør af artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2040/2000 at nedsætte forskuddene til de pågældende medlemsstater.

I regnskabsåret 2001 opkrævede disse medlemsstater endelig tillægsafgiften for disse produktionsår. Da EUGFL allerede havde indkasseret disse beløb via nedsættelserne af forskuddene for ovennævnte tidligere regnskabsår, blev de tillægsafgifter, der blev anmeldt i 2001 for disse produktionsår, betalt tilbage til de pågældende medlemsstater (32,20 mio. EUR).

d. Korrektioner for offentlig oplagring

Der blev foretaget korrektioner i de tre medlemsstaters anmeldelser til et beløb af + 1,12 mio. EUR.

e. Andre korrektioner

Der blev foretaget andre korrektioner til et beløb af -18 475,76 mio. EUR. Det drejer sig om korrektioner på -93 186,89 EUR for støtte til de fattige, korrektioner på -839 638,27 EUR for udgifternes ulovformelighed, korrektioner på -31 324,69 EUR for overskridelse af loftet og korrektioner på + 945 674,09 EUR for forskellige regnskabsfejl.

2.8. Direkte betalinger

I visse tilfælde foretager Kommissionen direkte betalinger til de erhvervsdrivende. Det drejer sig om betalinger for veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger (kapitel 33) samt betalinger for visse foranstaltninger, der ikke har karakter af traditionelle markedsforanstaltninger, men som tager sigte på at udvide mulighederne for afsætning af produkter bl.a. af olivenolie og spindhør, aktioner til bekæmpelse af svig, foranstaltninger til fremme af kvaliteten og foranstaltninger til forskning i tobak.

Bilag 5 viser de nærmere tal for direkte betalinger.

Det skal bemærkes, at nogle af disse foranstaltninger finansieres over beløb, der tilbageholdes i den støtte, der skal udbetales til producenterne. Bilag 6 giver et overblik over de tilbageholdte beløb i forhold til de afholdte udgifter.

3. ANALYSE AF BUDGETGENNEMFØRELSEN

A. GENERELT

3.1. Gennemførelse af budgettet

Udnyttelsen af bevillingerne til EUGFL, Garantisektionen, for regnskabsåret 2001 (medlemsstaternes udgifter fra den 16. oktober 2000 til den 15. oktober 2001) ligger på 42 083,3 mio. EUR, herunder udgifter finansieret over fremførte bevillinger, eller 95,6 % af bevillingerne i budgettets udgiftsområde B1.

- De samlede udgifter i underudgiftsområde 1a (traditionelle udgifter for EUGFL, Garantisektionen, og veterinærudgifter, som omfatter afsnit B1-1 til B1-3) udgør 37 719,5 mio. EUR eller 2 315,5 mio. EUR under det underloft, der blev fastsat i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999, og 1 809,2 mio. EUR under de disponible bevillinger.

- De samlede udgifter i underudgiftsområde 1b (landdistrikternes udvikling, som omfatter afsnit B1-4) andrager 4 363,8 mio. EUR eller 131,2 mio. EUR under underloftet samt de disponible bevillinger.

3.2. Virkningen af udviklingen i kursen euro/dollar

Udgifternes niveau afhænger bl.a. af dollarens udvikling. For en væsentlig del af eksportrestitutionerne for landbrugsprodukter, bl.a. for korn og sukker, samt for nogle former for intern støtte såsom støtte til bomuld påvirkes udgiftsniveauet nemlig af udviklingen i dollarkursen. Den faktiske eurokurs viste sig at være højere end den vekselkurs, der blev lagt til grund ved udarbejdelsen af budgettet. Den gennemsnitlige dollarkurs fra den 1.8.2000 til den 31.7.2001 (referenceperiode for beregning af dollarkursens indvirkning) afviger fra den budgetterede vekselkurs (1 EUR = 0,87 USD), og medlemsstaternes udgiftsniveau er højere som følge af udviklingen i dollarkursen. Ekstraudgifterne anslås til 115 mio. EUR. Da disse ekstraudgifter i 2001 var lavere end fribeløbet på 200 mio. EUR som omhandlet i forordning (EF) nr. 2040/2000, blev der ikke foretaget nogen overførsel fra den monetære reserve. Ekstraudgifterne kunne dog finansieres over budgetbevillingerne i afsnit 1 til 3 under EUGFL, Garantisektionen, for 2001 som følge af de besparelser, der opstod på grund af markedsudviklingen.

3.3. Dobbeltkurs

Dobbeltkurserne medførte betydeligt lavere udgifter end i de foregående år. Afskaffelsen af de grønne kurser har resulteret i, at dobbeltkursens virkning er ophørt i eurozonen. De omkostningerne ved dobbeltkursen, som EUGFL, Garantisektionen, ved udarbejdelsen af ændringsskrivelsen anslog til 77 mio. EUR, viste sig dog at blive 122 mio. EUR lavere og resulterede i sidste ende i en besparelse på 45 mio. EUR.

3.4. Agromonetære beslutninger

År 2001 er det andet år, hvor bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 2799/98 om den agromonetære ordning for euroen anvendes. De anvendes hovedsagelig for de tre medlemsstater, der ikke har indført euroen, nemlig Danmark, Sverige og Det Forenede Kongerige.

Med hensyn til udligningsstøtte i tilfælde af et fald i vekselkurserne for de forskellige priser og beløb i forbindelse med den fælles landbrugspolitik ligner den agromonetære ordning i stor udstrækning den ordning, der var gældende indtil den 31. december 1998.

Medlemsstaterne kan yde en udligningsstøtte i tilfælde af en væsentlig revaluering, der overstiger 2,6 %, og som er defineret som "en situation, hvor det årlige gennemsnit for vekselkursen ligger under den tærskel, der udgøres af den laveste værdi af de gennemsnitlige årlige omregningskurser i de tre foregående år og af vekselkursen pr. 1. januar 1999". Disse betingelser blev ikke opfyldt for nogen af de tre valutaer i 2001.

Er vekselkursen for "direkte støtte" lavere end den, der gjaldt førhen, kan den pågældende medlemsstat yde en udligningsstøtte til landmændene i tre rater efter hinanden. Nedenstående tabel omfatter den udligningsstøtte, der er fastsat for de forskellige former for "direkte støtte".

>TABELPOSITION>

B. ANALYSE AF FINANSIERINGEN AF MARKEDERNE

3.5. Agenda 2000

3.5.1. Vegetabilske produktioner

Udgifterne til hovedafgrøder udgør en vigtig del af de samlede udgifter for EUGFL, Garantisektionen. Denne andel udgjorde 41,5 % af budgettet for 2001. Siden reformen i 1992 er den direkte støtte til producenterne blevet dominerende i sektorens udgifter. Det blev konstateret, at efter en begyndelsesperiode, hvor budgetudgifterne steg fra 1994 i takt med reformens gradvise indførelse, nåede de en relativ stabilitet mellem 1997 og 1999.

Siden da er markafgrøderne trådt ind en ny fase af reformen med vedtagelsen af landbrugsafsnittet i Agenda 2000. Med beslutningerne i forbindelse med agenda 2000 blev interventionsprisen for korn stærkt nedsat for at tilnærme den til verdensmarkedsprisen. Det heraf følgende indkomsttab opvejes af en hektarstøtte. Oliefrø, proteinplanter og frø af ikkespindhør og fra 2001 spindhør og hamp udgør også en del af denne ordning for direkte støtte med en støttesats differentieret efter produkttype i en overgangsperiode.

Støtten omfatter fire former:

- støtte til mindre producenter, der udbetales uden forpligtelse til jordudtagning

- støtte til store producenter, der har pligt til at foretage jordudtagning

- en supplerende støtte til producenter af hård hvede

- jordudtagning (obligatorisk og frivillig jordudtagning)

For 2001/02 blev satsen for obligatorisk jordudtagning fastsat til 10 %, hvilket førte til en høstprognose for korn på ca. 211,8 mio. t.

Reformen Agenda 2000 for hovedafgrøder er kort kendetegnet ved følgende elementer:

- for korn sænkes interventionsprisen gradvist (101,31 EUR/t for produktionsåret 2001/02) sideløbende med den gradvise forhøjelse af den direkte hektarstøtte

- for oliefrø skal grundbeløbet for udbetaling af direkte støtte pr. ha gradvist bringes på niveau med grundbeløbet for korn og jordudtagning

- for hård hvede forbliver det faste supplement til hektarstøtten uændret

- for proteinplanter formindskes betalingen pr. t udbytte

- for oliehør formindskes udligningsgodtgørelsen pr. t udbytte også

- i områder uden majsavl vil arealer med græs til ensilage også kunne omfattes af hektarstøtte

- mindsteprisen pr. t vil blive formindsket for kartoffelstivelse

- i Finland og visse områder i Sverige vil der blive udbetalt et fast supplement for oliefrø og korn

- arealbetalingerne for hør og hamp vil blive rettet ind efter arealbetalingerne for oliehør.

3.5.2. Animalske produktioner

Sektoren for mælk og mejeriprodukter er den tredjestørste sektor set ud fra Garantisektionens udgifter. Dens andel af landbrugsudgifterne faldt dog stærkt mellem 1980 (42 %) og 2001 (4,5 %). Sektoren for mælk og mejeriprodukter er en af dem, som Rådet i Berlin (marts 1999) besluttede en reform af. Det drejer sig hovedsagelig om en nedsættelse af priserne med 15 % over tre år fra 2005 parallelt med indførelsen af en udligningsstøtte, der udbetales direkte til producenterne. Virkningen af denne reform er endnu ikke mærkbar i regnskabsåret 2001.

I 2001 udgjorde udgifterne til oksekød 14,4 % af udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, og oksekødssektoren er den næststørste budgetmæssigt set. Reformen Agenda 2000 forhøjede eller indførte visse former for direkte støtte i denne sektor som udligning for en nedsættelse af de institutionelle priser. Den første etape af denne reform havde virkninger for udgifterne i regnskabsåret 2001. Stigningen i udgifterne på ca. 1,5 mia. EUR i forhold til regnskabsåret 2000 forklares hovedsagelig ved indførelsen af ny støtte eller forhøjelsen af den bestående støtte i forbindelse med agenda 2000.

3.6. Udgifternes fordeling efter kapitel

3.6.1. Vegetabilske produktioner

Udgifterne til vegetabilske produktioner androg 26 713,6 mio. EUR eller 641,4 mio. EUR under bevillingerne på budgettet, som udjorde 27 355 mio. EUR.

Markafgrøderne, som den direkte hektarstøtte udgør hen ved 90 % af udgifterne for, tegnede sig for 17 466,2 mio. EUR på EF-budgettet eller 381,8 mio. EUR mindre end budgetteret. Det skal bemærkes, at der var et stort underforbrug af bevillingerne til intervention i form af oplagring, da der var større fortjenester på salg fra interventionslagre end forventet og lavere udgifter til lagernedskrivninger end forventet. Hektarstøtten var også lavere end forventet efter medlemsstaternes oplysninger om de definitive betalinger.

Udgifterne til kapitlet sukker androg 1 497,1 mio. EUR eller 206,9 mio. EUR mindre end budgetteret. Dette underforbrug af bevillinger skyldes hovedsagelig færre udgifter til eksportrestitutioner.

I sektoren for olivenolie blev der konstateret en overskridelse på 50,8 mio. EUR, der hovedsagelig skyldes større udgifter til produktionsstøtte som følge af fremførsel til 2001 af udgifter, der skulle have været afholdt i 2000. Udgifterne beløb sig til 2 523,8 mio. EUR.

For tørret foder og bælgplanter udgjorde udgifterne 374,8 mio. EUR, dvs. 9,2 mio. EUR mindre end de opførte bevillinger som følge af forsinkelserne i udbetalingen af producentstøtten for tørret foder i nogle medlemsstater.

For spindplanter og silkeorme lå udgifterne 4,7 mio. EUR mindre end budgetteret, nemlig på 826,3 mio. EUR, hovedsagelig på grund af de færre udgifter til bomuldsstøtten, der delvis blev opvejet af en stigning i udgifterne til hør.

Udgifterne på 1 558 mio. EUR til frugt og grøntsager var 96 mio. EUR mindre end de opførte bevillinger. Forskellen forklares hovedsagelig ved betydeligt færre udgifter til producentorganisationernes driftsfonde, finansiel udligning for tilbagekøb og udligning for forarbejdning af citrusfrugter.

For produkter henhørende under vinsektoren beløb udgifterne sig til 1 196,7 mio. EUR, dvs. en overskridelse på 43,7 mio. EUR i forhold til de opførte bevillinger som følge af større udgifter til destillation og overtagelse af alkohol til offentlig intervention.

For tobak var udgifterne 26,6 mio. EUR lavere, da fire medlemsstater ikke nåede op på den samlede produktionskvote, Udgifterne androg 973,4 mio. EUR. Næsten samtlige udgifter vedrørte præmierne.

For andre sektorer eller vegetabilske produkter androg udgifterne 297,3 mio. EUR, dvs. et underforbrug på 10,7 mio. EUR hovedsagelig på grund af frø og ris.

3.6.2. Animalske produktioner

Udgifterne til animalske produktioner androg 9 558,3 mio. EUR eller 1 571,4 mio. EUR mindre end de 11 129,7 mio. EUR, der var opført på budgettet.

For mælk og mejeriprodukter blev der konstateret et underforbrug på 438,4 mio. EUR. Udgifterne beløb sig til 1 906,6 mio. EUR. Der blev nemlig konstateret en besparelse på 159,5 mio. EUR for eksportrestitutioner, en besparelse på 82,9 mio. EUR for støtte til anvendelse af skummetmælkspulver og en besparelse på 77,1 mio. EUR for oplagring af smør og fløde.

Udgifterne til oksekød androg 6 054,0 mio. EUR, dvs. 924 mio. EUR mindre end de opførte bevillinger. Dette store underforbrug skyldes hovedsagelig færre restitutioner som følge af faldet i eksporten på grund af BSE-krisen samt en klart lavere udnyttelse end forventet af slagteprogrammerne i forbindelse med BSE-krisen, hvilket førte til udarbejdelsen af ÆTB.

For fåre- og gedekød blev der som følge af en gunstig prisudvikling opnået en besparelse på 172,7 mio. EUR hovedsagelig på grund af præmierne for geder og moderfår. Udgifterne androg 1 447,3 mio. EUR.

For svinekød, æg og fjerkrækød blev der konstateret en besparelse på 32,9 mio. EUR hovedsagelig inden for svinekød. De samlede udgifter udgjorde 137,1 mio. EUR.

De udgifter, der blev konteret for Den Europæiske Garantifond for Fiskeriet, androg 13,3 mio. EUR, dvs. en besparelse på 3,35 mio. EUR.

3.6.3. Tilknyttede foranstaltninger

Bevillingerne i afsnit 3 udgjorde 1 704,0 mio. EUR, (inkl. regnskabsafslutning) og udgifterne beløb sig i sidste ende til 2 017,3 mio. EUR, dvs. en overskridelse på 313,3 mio. EUR.

For restitutioner for varer uden for bilag I androg udgifterne 435,6 mio. EUR, dvs. en overskridelse på 20,6 mio. EUR trods en gunstig vekselkurs for euro/dollar.

For fødevarehjælp blev der konstateret et underforbrug på 41,2 mio. EUR, der hovedsagelig skyldes en lavere udgift til støtte til de fattige og støtte til mælk til skoleelever. De samlede udgifter andrager 281,8 mio. EUR.

Udgifterne til programmerne til fordel for de fjerntliggende områder og øerne i Det Ægæiske Hav beløb sig til 183,6 mio. EUR, hvilket indebærer et underforbrug på 61,4 mio. EUR især som følge af besparelserne i forbindelse med programmet for forsyning af De Kanariske Øer.

Udgifterne til veterinær- og plantesundhedsforanstaltningerne androg 565,5 mio. EUR eller en overskridelse på 400 mio. EUR. For at finansiere ekstraomkostningerne ved mund- og klovesygen, der hovedsagelig hærgede i Det Forenede Kongerige, blev budgettet nemlig forøget med 400 mio. EUR (ÆTB nr. 25/2001) for at styrke budgetkonto B1-3320 (nødfond).

Derimod var udgifterne til kontrol og forebyggelse inden for EUGFL, Garantisektionen, 40 mio. EUR lavere end de opførte bevillinger. Udgifterne androg 32,1 mio. EUR.

I forbindelse med afslutning af regnskaber for tidligere regnskabsår og nedsættelser/tilbageholdelser af forskud beløb inddrivelserne sig til 569,7 mio. EUR, dvs. 130,3 mio. EUR mindre end forventet som følge af mindre nedsættelser/tilbageholdelser af forskud end oprindeligt forventet.

Udgifterne til forbrugsfremmende foranstaltninger og oplysningskampagner androg 48,9 mio. EUR eller 17,6 mio. EUR mindre end budgetteret.

For andre foranstaltninger androg udgifterne 469,8 mio. EUR, dvs. en overskridelse på 52,8 mio. EUR, der for en stor dels vedkommende kan tilskrives den agromonetære støtte.

3.7. Udgifternes fordeling efter økonomisk art

Garantisektionens udgifter fordeler sig på to store kategorier: udgifter til restitutioner og såkaldte interventionsudgifter, under hvilke hovedsagelig hører direkte støtte, oplagring, tilbagekøb og lignende transaktioner samt andre udgifter. Hertil kommer udgifterne til udvikling af landdistrikterne, der hverken er anført under restitutioner eller interventioner. Bilag 13 til 15 viser de forskellige udgifter efter deres økonomiske art.

3.7.1. Restitutioner

Udgifterne til restitutioner androg 3 400,6 mio. EUR, dvs. 8,1 % af Garantisektionens samlede udgifter for regnskabsåret 2001, og faldt 6 % i forhold til det foregående regnskabsår.

3.7.2. Direkte støtte

Udgifterne til direkte støtte androg 27 430,3 mio. EUR eller 80,0 % af de samlede udgifter til intervention, der udgjorde 34 287,3 mio. EUR (65,2 % af Garantisektionens samlede udgifter). Udgifterne til direkte støtte er defineret i bilaget til forordning (EF) nr. 1259/1999 af 17. maj 1999 (EFT L 160, s. 113). Det drejer sig hovedsagelig (ikke en udtømmende liste) om hektarstøtte og jordudtagning for hovedafgrøder, produktionsstøtte for olivenolie, hektarstøtte for hør, hamp, tørrede grøntsager, ris, tørrede druer, tobakspræmier, ammekøer, handyr, moderfår og geder samt agromonetær støtte.

3.7.3. Oplagring

Udgifterne til oplagring androg 1 059,9 mio. EUR eller 3,1 % af interventions udgifterne. Mellem den 1. oktober 2000 og den 30. september 2001, hvor regnskaberne for offentlig oplagring blev lukket, udviklede mængderne og den bogførte værdi af produkter på offentlig lager sig på følgende måde. Lagrenes bogførte værdi steg fra 884,94 mio. EUR ved udgangen af regnskabsåret 2000 til 984,08 mio. EUR ved udgangen af regnskabsåret 2001.

Lagrene af korn og ris faldt således fra 8 517 214 t til 7 304 909 t, lagrene af olivenolie fra 25 360 t til 6 136 t, lagrene af skummetmælkspulver fra 1 007 t til 0 t og lagrene af smør fra 71 625 t til 34 109 t.

Kun lagrene af oksekød, der voksede fra 832 t til 232 467 t, og lagrene af alkohol, der øgedes fra 1 602 258 hl til2 248 862 hl, steg i regnskabsåret 2001.

Med hensyn til fordelingen af lagrenes bogførte værdi faldt korns og ris' andel, eftersom disse to produkter nu udgør henved 67 % af de oplagrede produkters samlede værdi. De resterende 33 % fordeler sig på olivenolie (1 %), mælk og mejeriprodukter (4 %) og især oksekød (25 %) og alkohol (3 %).

Som hvert år siden 1988 foretog Kommissionens tjenestegrene en nedskrivning af værdien af de produkter, der er opkøbt ved offentlig intervention. Denne værdinedskrivning blev foretaget i to etaper: ved opkøbet blev produkterne nedskrevet med mindst 70 % af det samlede forventede værditab. Ved udgangen af regnskabsåret evalueres lagret, og om nødvendigt foretages der en supplerende værdinedskrivning for at bringe produkternes bogførte værdi ned på den forventede salgspris. For regnskabsåret 2001 androg nedskrivningen ved opkøbet 417,128 mio. EUR og den supplerende nedskrivning ved regnskabsårets slutning 108,208 mio. EUR.

3.7.4. Tilbagekøb, slagtning og ligestillede foranstaltninger

Udgifterne til tilbagekøb, slagtning og ligestillede foranstaltninger androg 2 732,8 mio. EUR eller 8 % af det samlede beløb til interventioner.

3.7.5. Andet

De andre udgifter til intervention androg 3 064,2 mio. EUR eller 8,9 % af det samlede beløb til interventioner. Under denne benævnelse henhører hovedsagelig udgifter, der ikke indgår i de foregående kategorier, eller hovedsagelig andre interventioner end udgifter til oplagring af sukker, producentstøtte for tørret foder, støtte til bomuld, producentorganisationernes driftsfonde, producentstøtte og udligningsgodtgørelse for at fremme forarbejdning af citrusfrugter, støtte til anvendelse af most til produkter henhørende under vinsektoren, støtte til anvendelse af skummetmælkspulver og foranstaltninger for smørfedt samt udgifter til fødevareprogrammer og POSEI.

C. SÆRLIGE FINANSIERINGER

Ud over finansieringen af støtten til ovennævnte markeder finansierer EUGFL, Garantisektionen, uddeling af levnedsmidler til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet.

3.8. Levering af levnedsmidler fra interventionslagre til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet

I vinteren 1986-1987, der var særlig streng, indførte Fællesskabet et nødprogram for gratis uddeling i en begrænset periode af levnedsmidler til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet.

Da dette nødprogram udløb, rejste der sig mange røster i Fællesskabet for at gøre denne type foranstaltning permanent. Kommissionen udarbejdede et forslag i denne retning til Rådet, der vedtog det i form af forordning (EØF) nr. 3730/87 om almindelige regler for levering til visse organisationer af levnedsmidler fra interventionslagre med henblik på uddeling til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet [4]. Kommissionen vedtog en gennemførelsesforordning (forordning (EØF) nr. 3149/92 [5], senest ændret ved forordning (EF) nr. 1098/2001 [6]),

[4] EFT L 352 af 15.12.1987, s. 1.

[5] EFT L 313 af 30.10.1992, s. 50.

[6] EFT L 150 af 6.6.2001, s. 37.

Siden da vedtager Kommissionen hvert år en uddelingsplan, hvor budgetmidlerne og de mængder produkter, der tildeles de forskellige medlemsstater, der deltager i denne aktion, fastlægges.

Ni medlemsstater ønskede at deltage i denne action i 2001. Bevillingerne blev delt mellem dem efter en fordelingsnøgle, der afspejler antallet af dårligt stillede personer i hver medlemsstat. Der tages endvidere hensyn til et eventuelt betydeligt underforbrug i de tre foregående år.

Årsplanen udarbejdes efter høring af velgørenhedsorganisationerne på stedet. Den forvaltes på nationalt plan af den offentlige administration i de deltagende lande. Hver medlemsstat udpeger således de organisationer, der uddeler produkterne til de socialt dårligst stillede personer på dens område.

Denne aktion tillader endvidere, at hver deltagende medlemsstat forsyner sig med produkter, der er oplagret i en anden medlemsstat, når der ikke på dens eget område findes interventionslagre for et af de produkter, der er tildelt den i forbindelse med denne aktion.

For planen for 2001 (beslutning 2001/23/EF [7]) blev 195 mio. EUR fordelt mellem de medlemsstater, der deltager i aktionen, som vist i nedenstående tabeller.

[7] EFT L 6 af 11.1.2001, s. 10.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Stater, der deltager i planen for 2001 // Udnyttelse af de tildelte bevillinger [8]

[8] Det drejer sig om udgifter, der blev anmeldt indtil marts 2002.

Belgien

Danmark

Grækenland

Spanien

Frankrig

Irland

Italien

Luxembourg

Portugal

Finland // 97 %

0 %

0 %

100 %

97 %

95 %

75 %

44 %

98 %

80 %

Samtlige deltagende stater // 85 %

3.9. Udvikling af landdistrikterne

EUGFL, Garantisektionen, medfinansierer over bevillinger i underudgiftsområde 1b (forordning (EF) nr. 1257/1999) programmer for udvikling af landdistrikterne, der for fire foranstaltningers vedkommende (førtidspensionering, udligningsgodtgørelse, skovrejsning og miljøvenligt landbrug) omfatter hele Unionen og for seks andre foranstaltningers vedkommende (investeringer i landbrugsbedrifter, unge landbrugere, uddannelse, skovbrug, forarbejdning og afsætning, samt tilpasning og udvikling af landdistrikterne) anvendes uden for mål 1-områder (som finansieres af EUGFL, Udviklingssektionen).

I underudgiftsområde 1b blev der for perioden 2000-2006 afsat en bevilling på 32 907 mio. EUR. Denne bevilling blev fordelt på de medlemsstater, der skulle udarbejde programmer for udvikling af landdistrikterne.

På grundlag af de 89 programmer for udvikling af landdistrikterne, som medlemsstaterne havde indgivet, blev 52 vedtaget ved Kommissionens beslutning i 2000 og 35 i 2001 (de to resterende vil blive godkendt i 2002).

Den bevillingsramme, som budgetmyndigheden opførte på budgettet for 2001, androg 4 495 mio. EUR svarende til loftet for underudgiftsområde 1b i de finansielle overslag.

Budgetgennemførelsen i 2001 androg 4 363,8 mio. EUR, der omfatter alle udgifter, der rent faktisk blev afholdt i forbindelse med de 87 programmer, der blev vedtaget i 2000 og 2001, og som forskud på 12,5% af et gennemsnitligt årsbudget for de 35 programmer, der blev vedtaget i 2001 (der vil blive afregnet ved periodens slutning), samt betalingerne for de tidligere ledsageforanstaltninger til de to 2 programmer, der endnu ikke var vedtaget i 2001.

Da gennemførelsen af programmerne for udvikling af landdistrikterne i 2001 androg 4 363,8 mio. EUR, var der et underforbrug på 131,2 mio. EUR i forhold til budgetbevillingen på 4 495 mio. EUR. Dette underforbrug skyldes hovedsagelig foranstaltninger i forbindelse med den nye ordning for ledsageforanstaltninger (førtidspensionering, skovrejsning og miljøvenligt landbrug) og i mindre omfang forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, etablering af unge landbrugere og investeringer i landbrugsbedrifter (foranstaltninger, som EUGFL, Udviklingssektionen, finansierede indtil 1999). De foranstaltninger, der derimod langt overskred den oprindelige bevillingsramme, var de tidligere ordninger for ledsageforanstaltninger, udligningsgodtgørelse, fremme af udvikling af landdistrikterne og uddannelse. Det blev derfor nødvendigt at foretage overførsler inden for kapitlet for at overføre de disponible bevillinger til de områder, hvor der var et reelt behov for midler.

Underforbruget skyldes hovedsagelig, at programmerne først blev godkendt i 2001, og at det derfor ikke var muligt i 2001 at nå den indkøring, der ville have gjort det muligt helt at opbruge de disponible bevillinger, især for de foranstaltninger, der er de mest komplicerede at gennemføre (bl.a. den nye ordning for ledsage foranstaltninger).

Derfor modtog budgetmyndigheden en anmodning om fremførsel af 99 mio. EUR til regnskabsåret 2002 (82 mio. EUR til den nye ordning for miljøvenligt landbrug og 17 mio. EUR til den nye ordning for skovbrug) i overensstemmelse med artikel 7, stk. 3, i finansforordningen.

3.10. Kapitel B1-33: Veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger

* Generelt om kapitlet

99,99 % af de disponible bevillinger på budgettet for 2001 blev udnyttet. Kun 47 470 EUR af et samlet beløb på 565 500 000 EUR kunne der ikke indgås forpligtelse for.

For at finansiere ekstraomkostningerne ved mund- og klovesygen, der hovedsagelig hærgede i Det Forenede Kongerige, blev budgettet forøget med 400 000 000 EUR via et ændrings- og tillægsbudget (nr. 25/2001) for at styrke budgetkonto B1-3320 (nødfond).

Desuden blev der foretaget to overførsler inden for kapitel 33 (se de nærmere detaljer nedenfor) i andet halvår af 2001 for at optimere udnyttelsen af midlerne på budgettet for regnskabsåret 2001 og nødfonden (5 484 055 EUR i oktober 2001 og 628 855 EUR i december 2001).

I regnskabsåret 2001 steg de samlede bevillinger i kapitel B1-33 således fra 165 500 000 EUR til 565 500 000 EUR og i nødfonden fra 41 000 000 EUR til 447 112 910 EUR.

* Redegørelse for kapitlet

Budgetkonto B1-330 Udryddelses- og overvågningsprogram

Der blev indgået forpligtelser for alle de oprindelige bevillinger på 110 700 000 EUR i regnskabsåret 2001: 44 850 000 EUR til såkaldte "traditionelle" udryddelsesprogrammer og 65 850 000 EUR til overvågning af transmissible spongiforme encephalopatier (TSE). De "programmerede" udgifter svarede til de oprindelige bevillinger. Der blev ikke foretaget nogen bevillingsoverførsel til og/eller fra denne budgetkonto.

Budgetkonto B1-331 Andre foranstaltninger på veterinærområdet

Der blev kun indgået forpligtelser for halvdelen af de oprindelige bevillinger (dvs. 5 130 120 EUR af 10 500 000 EUR).

Der blev overført 5 369 880 EUR fra budgetkonto B1-331 til budgetkonto B1-332 (nødfond).

Budgetkonto B1-332 Nødfond

De oprindelige bevillinger androg 41 000 000 EUR og blev styrket via et ændrings- og tillægsbudget og overførsler inden for kapitel B1-33 for at nå op på et beløb på 447 112 910 EUR. Som følge af mund- og klovesygen og i betragtning af skønnet over tilbagebetalinger til medlemsstaterne i fremtiden, men også i betragtning af skønnet over disponible midler i udgiftsområde 1 var det nemlig blevet besluttet at yde forskud for mund- og klovesygen på 400 000 000 EUR (se nedenfor).

Mund- og klovesyge UK // + 355 000 000

Mund- og klovesyge NL // + 39 000 000

Mund- og klovesyge F // + 3 300 0000

Mund- og klovesyge IRL // + 2 700 000

I ALT // + 400 000 000

Budgetkonto B1-333A Planteværn - Administrationsudgifter

De oprindelige bevillinger androg 1 300 000 EUR. Der blev indgået forpligtelser for et samlet beløb på 941 278 EUR og der kunne ikke indgås forpligtelser for 47 470 EUR i 2001. Der blev derfor overført 311 252 EUR til budgetkonto B1-332 Nødfond.

Budgetkonto B1-333 Planteværn - Driftsudgifter

De oprindelige bevillinger androg 2 000 000 EUR. Der blev indgået forpligtelser for et samlet beløb på 1 568 222 EUR. Der blev overført 431 778 EUR til nødfonden.

* Oversigtstabel over kapitel B1-33

>TABELPOSITION>

3.11. Fiskerivarer

Budgetbevillingen for fiskeriet androg 16,7 mio. EUR, hvoraf 13,4 mio. EUR blev brugt, dvs. en afvigelse på 3,3 mio. EUR.

Det samlede underforbrug vedrører hovedsagelig operationelle programmer, som medlemsstaterne kan undlade at yde udligningsstøtte til producentorganisationerne for, hvilket var tilfældet i 2001 (-4 mio. EUR i forhold til budgetoverslagene).

Til gengæld lå udgifterne til udligningsgodtgørelsen over budgetoverslagene (+3,5 mio. EUR) på grund af forværringen af situationen på tunmarkedet.

Der konstateredes endvidere ringe autonom tilbagetagelse og prolongation (-1,9 mio. EUR) på grund af et godt prisniveau på markedet.

3.12. Oplysningskampagner

Siden 2000 er budgetkonto B1-382 beregnet til finansiering af oplysningskampagner for den fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikterne. Den har sit retsgrundlag i Rådets forordning (EF) nr. 814/2000 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1557/2001.

Støtteansøgninger indgives bl.a. af landbrugsorganisationerne i form af aktivitetsprogrammer eller punktforanstaltninger. Disse aktioner ligger på linje med de retningslinjer, der er defineret i forbindelse med en indkaldelse af forslag, der offentliggøres hvert år.

Satsen for finansiering af aktivitetsprogrammerne eller punktforanstaltningerne er 50 %. I visse tilfælde, bl.a. aktioner af usædvanlig interesse ud fra udvælgelseskriterierne, og på visse betingelser kan denne sats dog forhøjes til 75 %.

Ifølge reglerne kan der desuden finansieres oplysningskampagner, der foretages på Kommissionens initiativ.

I 2001 androg bevillingerne i budgetkonto B1-382 4 500 000 EUR.

I nævnte år blev følgende oplysningsaktiviteter finansieret:

1) 14 aktivitetsprogrammer til et samlet beløb af 1 335 097 EUR

2) 25 punktforanstaltninger til et samlet beløb af 898 236 EUR og

3) 24 aktiviteter, som Kommissionen iværksatte, til et beløb af 696 512,73 EUR

til et samlet beløb af 2 929 845,73 EUR.

4. KONTROLAKTIVITETER

4.1. Integreret forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS)

Afdelingen for revision af landbrugsudgifter har ydet en særlig indsats for at forbedre det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS), der er blevet anvendt siden 1993, og som har vist sig at være et effektivt instrument til at forvalte og kontrollere udgifterne til markafgrøder og dyrepræmier.

Afdelingen for intern revision af landbrugsudgifter har revideret al lovgivning og etableret fire ekspertgrupper og mange bilaterale kontakter med henblik herpå.

Hovedformålene med denne revision er:

1. at udarbejde en ny kodificeret forordning for at:

- give den en mere logisk og sammenhængende udformning

- afklare og forenkle visse aspekter

- lette en mere praktisk gennemførelse

- sikre en mere ensartet fremgangsmåde.

2. at ajourføre forordningen under hensyntagen til:

- medlemsstaternes forslag, der er modtaget efter de bilaterale kontakter

- fortolkninger og andre skriftlige vejledninger til medlemsstaterne

- erfaringerne i de seneste år fra kontrolbesøg i forbindelse med regnskabsafslutningen og ekspertgruppernes møder

- den seneste EF-lovgivning især med hensyn til:

- de nye ordninger for henholdsvis slagtepræmie og ekstensiverings præmie

- identifikation og registrering af kvæg

- geografiske informationssystemer

- udvidelse af støtten til også at omfatte ikke tidligere dækkede sektorer

- teknologiske fremskridt såsom databaser og satellitbilleder.

De vigtigste emner under overvejelse er:

- udvidelse af de såkaldte "papirløse" ansøgningsordninger, hvor støtteansøgerne anfører langt færre oplysninger end tidligere

- effektiv udnyttelse af kontrolressourcer ved:

- maksimal anvendelse af edb-kontrol og telemåling

- forbedret indpejling af og reaktion på højrisikoområder

- integreret kontrol på stedet, der omfatter flere støtteordninger

- nedsættelse af antallet af kontroller på stedet om muligt

- effektive og konsekvente sanktionssystemer for at forebygge svig og uregelmæssigheder, mens der stadig sikres en passende grad proportionalitet

- indførelse af en "bedriftsbaseret" fremgangsmåde for mange ordninger for kvægpræmier.

Den ny forordning har nr. 2419/2001 [9].

[9] EFT L 317 af 12.12.2001.

4.2. Kontrolkontorer for olivenolie

I medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 2262/84 [10] og Kommissionens forordning (EØF) nr. 27/85 [11] blev der oprettet kontrolkontorer for olivenolie i de vigtigste producerende lande: Italien, Grækenland, Spanien og Portugal.

[10] EFT L 208 af 3.8.1984.

[11] EFT L 4 af 5.1.1985.

De fire kontrolkontorer udførte deres kontrolopgaver i produktionsåret 2000/01 efter planerne i handlingsprogrammerne og de foreløbige opgørelser, som medlems staternes myndigheder og Kommissionen havde godkendt.

I Italien foretog kontrolkontoret i produktionsåret 2000/01 1 811 grundige kontroller og 1 210 summariske kontroller i møllerne. Det kontrollerede på stedet 220 producenter, 15 producentsammenslutninger og en forening. Det foretog 2 646 kontroller på 800 bedrifter og møller i forbindelse med de regionale udbytter (møller + producenter). Kontrolkontoret foretog også 1 363 krydskontroller, hovedsagelig mellem møller og producenter. 409 møller blev krydskontrolleret, hvilket er meget mere end de 10 %, der er fastsat i artikel 30, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2366/98. Under de grundige kontroller på møllerne blev der udtaget 838 prøver af den fremstillede olivenolie, og 271 prøver blev sendt til godkendte laboratorier til analyse. Der blev foreslået bøder/administrative sanktioner for 729 møller, og tilbagetrækning af godkendelsen blev foreslået for 382 af dem. Skattemyndighederne blev underrettet om 106 tilfælde af uregelmæssigheder, og 170 tilfælde blev indberettet til de ansvarlige myndigheder for overtrædelse af reglerne for behandling af spildevand. For producenterne er der 14 forslag om sanktioner med afvisning af støtte for 23 908 kg olie.

De fleste af disse tilfælde blev meddelt den retslige myndighed og/eller de andre kontrolmyndigheder.

På grundlag af disse konstaterede forhold vedtog medlemsstaten 52 tilbagetrækninger af godkendelser og 197 advarsler. 19 tilfælde blev henlagt. For 115 tilfælde er behandlingen stadig i gang. Producenternes uregelmæssigheder blev meddelt det udbetalende organ (AGEA), for at dette ikke udbetaler støtten.

De økonomiske sanktioner iværksættes af direktoratet "Repressione Frodi" under Landbrugsministeriet, der træffer afgørelse om pålæggelse af de bøder, der er fastsat i EF-reglerne og de italienske love. Hidtil er kun få tilfælde i det pågældende produktionsår blevet analyseret og bøder pålagt.

I Grækenland foretog kontrolkontoret i produktionsåret 2000/01 939 grundige kontroller og 460 summariske kontroller. Dette udgør henholdsvis 41,3 % og 20,3 % af de 2 264 aktive møller i produktions året. Under disse kontroller blev der udtaget prøver i 732 møller, og 201 prøver blev analyseret. Kontrolkontoret kontrollerede også 1 forening, 21 producentsammenslutninger, 13 tilfælde af privat oplagring, 50 emballeringsvirksomheder for spiseoliven, 2 910 producenter og foretog 2 272 kontroller på bedrifter og i møller i forbindelse med de regionale udbytter (møller + producenter). Kontrolkontoret deltog også i fastlæggelsen af udbytterne i 18 homogene områder. Der blev i alt foretaget 4 768 krydskontroller mellem møller-producenter, 142 krydskontroller mellem møller-opkøbere et 87 krydskontroller mellem møller-presserestvirksomheder.

Kontrolorganet foreslog tilbagetrækning af godkendelsen for 211 møller og 742 korrektioner af dyrkningserklæringer. Virkningen af de overtrædelser, der blev afsløret hos møllerne, producentsammenslutningerne, producenterne og modtagerne af den fremstillede olie, kan anslås til ca. 11 mio. EUR.

I Portugal kontrollerede kontrolkontoret i samme produktionsår 1 678 producenter, 552 møller og 19 producentsammenslutninger. Det foretog 7 636 krydskontroller og 20 kontroller på forarbejdningsvirksomheder for spiseoliven. Efter disse kontroller foreslog kontrolkontoret 227 tilbagetrækninger af godkendelser af møller, ingen tilbagetrækning af godkendelse af producentsammenslutninger, 11 afvisninger af støtte og 203 korrektioner af beløb til producenter. Disse forslag blev helt fulgt af medlemsstaten, der generelt pålagde den foreslåede sanktion. Der er i øvrigt siden 1996 konstateret en indhentning af efterslæbet med hensyn til pålæggelse af sanktioner over for producenterne.

I Spanien foretog kontrolkontoret i produktionsåret 2000/01 928 grundige kontroller og 103 summariske kontroller i møllerne. Det kontrollerede 21 producentorganisationer, 708 producenter, 73 forarbejdningsvirksomheder for spiseoliven og foretog 1 256 krydskontroller i leddene før og efter møllerne. Det foreslog tilbagetrækning af godkendelsen af 59 møller og sendte 352 advarsler til møller, hovedsagelig fordi de ikke havde indsendt den månedlige erklæring i rette tid. Der blev sendt en advarsel til 53 emballeringsvirksomheder for spiseoliven af de samme grunde. Kontrolkontoret foreslog afvisning af støtten til 32 producenter og en korrektion af de beløb, der er udbetalt til 48 olivenavlere, herunder 4 avlere af spiseoliven.

Medlemsstaterne fulgte dog generelt, undtagen hvis andet er anført, bedre de forslag til sanktioner, som kontrolkontorerne havde meddelt dem.

4.3. Medfinansiering af øget kontrol

I forbindelse med Rådets forordning (EF) nr. 723/97 af 22. april 1977 medfinansierer Fællesskabet medlemsstaternes udgifter til nye aktionsprogrammer, der er en følge af de nye fællesskabsforpligtelser, og som er godkendt af Kommissionen, og som er i kraft efter den 15. oktober 1996, og som tager sigte på at forbedre strukturen eller effektiviteten af kontrollen med udgifterne under EUGFL, Garantisektionen.

I forbindelse med samme forordning (artikel 4, stk. 3) kan Kommissionen udføre arbejde med henblik på at opretholde og videreudvikle kontrolsystemer og den direkte edb-information mellem medlemsstaterne og den selv.

Efter høring af EUGFL-komitéen fastsætter Kommissionen i national valuta for hver årstranche maksimumsbeløbet for EF's medfinansiering under hensyntagen til de disponible bevillinger og på grundlag af de programmer, som medlemsstaterne har fremlagt. Fællesskabet medfinansierer 50 % af medlemsstaternes betalinger af støtteberettigede udgifter i regnskabsåret Hvis betalingerne af de støtteberettigede udgifter er større end de disponible budgetmidler, nedsættes satsen for EF's medfinansiering forholdsmæssigt.

Det femte år, hvor ordningen anvendes, bekræfter den betydning, som medlemsstaterne tillægger indførelsen af nye kontrolsystemer. Størstedelen af programmerne vedrører indførelsen af et geografisk informationssystem (GIS) og et system for identifikation af marker.

Efter høring af EUGFL-komitéen den 18. december 2000 og Kommissionens beslutning C(2001) 175 endelig af 30. januar 2001 blev der ydet et beløb på 12 973 155 EUR til fem medlemsstater, der havde indført et aktionsprogram for 2001.

Ved Rådets forordning (EF) nr. 2136/2001 af 23. oktober 2001 blev gyldighedsperioden for forordning (EF) nr. 723/97 forlænget med to år og en årlig medfinansiering på 15 000 000 EUR godkendt.

Kommissionens tjenestegrene aflagde i 2001 fire kontrolbesøg i medlemsstaterne (Spanien, Finland, Portugal og Belgien) for at kontrollere, om medlemsstaternes anmeldte udgifter er lovformelige.

Forordning (EF) nr. 723/97

2001

Medlemsstat //

Deutschland // 19 731 860 DEM

Ellas // 326 650 000 GRD

France // 3 602 000 FRF

Österreich // 17 478 758 ATS

United Kingdom // 64 600 GBP

I det femte år, hvor forordningen anvendes, har Belgien, Spanien, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Østrig, Danmark og Sverige ikke fremlagt programmer, der skal medfinansieres.

5. REGNSKABSAFSLUTNING

5.1. Generelt

I 2001 fik de tre afdelinger i direktorat A.I. Kommissionen til at vedtage fire beslutninger om revision af medlemsstaternes landbrugsudgifter til EUGFL, Garantisektionen.

- Beslutning af 5. februar 2001 (2001/137/EF) i henhold til artikel 5, stk. 2, litra c), i forordning (EØF) nr. 729/70 og artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1258/1999 - sjette beslutning [12],

[12] EFT L 50 af 21.2.2001.

- Beslutning af 8. maj 2001 (2001/474/EF) for regnskabsåret 2000 - regnskabs afslutning [13],

[13] EFT L 167 af 22.6.2001.

- Beslutning af 11. juli 2001 (2001/557/EF) i henhold til artikel 5, stk. 2, litra c), i forordning (EØF) nr. 729/70 og artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1258/1999 - syvende beslutning [14],

[14] EFT L 200 af 25.7.2001.

- Beslutning af 12. december 2001 (2001/889/EF) i henhold til artikel 5, stk. 2, litra c), i forordning (EØF) nr. 729/70 og artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1258/1999 - ottende beslutning [15],

[15] EFT L 329 af 14.12.2001.

De samlede udgifter, der blev inddrevet hos medlemsstaterne for disse fire beslutninger, andrager 807 mio. EUR.

Afdelingen for revision af landbrugsudgifter udførte i øvrigt de andre opgaver, der er pålagt den.

- 184 kontrolbesøg på stedet i de 15 medlemsstater og 25 kontrolbesøg i SAPARD-landene

- afholdelse af dialoger med alle medlemsstater om resultaterne af kontrolbesøgene i forbindelse med regnskabsårene 1999 og 2000

- deltagelse i COCOBU's arbejde i Europa-Parlamentet i forbindelse med decharge for 1999- og 2000-budgettet

- Revisionsrettens udtalelse om den nye procedure for regnskabsafslutning, der anvendes fra regnskabsåret 1996

- Revisionsrettens udtalelse om revisionserklæringen for regnskabsåret 2000

- godkendelse af fem udbetalende organer i SAPARD-lande (Bulgarien, Estland, Slovenien, Litauen og Letland) og overvågning og bistand ved oprettelsen af fem andre udbetalende organer i SAPARD-lande

- aktiv deltagelse i forligsorganets arbejde

- vedtagelse af Rådets forordninger om medfinansiering af kontrolkontorer for olivenolie og skærpelse af kontrollen med landbrugsudgifter

- udarbejdelse af en håndbog om procedurerne for kontrol af Udviklingssektionens udgifter i forbindelse med strukturfondene for perioden 1994-1999 og perioden 2000-2006

- aktiviteter udført af det særlige inspektørkorps for vin samt frugt og grøntsager

- udbygning af kontrollen i forbindelse med de direkte udgifter til GD AGRI

- tilrettelæggelse af 10 uddannelsesdage for videreuddannelse af personalet i de tre afdelinger i revision.

5.2. Regnskabsafslutning i forbindelse med den nye procedure for regnskabsafslutning

i mio. EUR

>TABELPOSITION>

5.3. Regnskabsmæssig regnskabsafslutning for regnskabsåret 2000

5.3.1. Indledning

Reformen af regnskabsafslutningen indebærer dels, at de udbetalende organer skal godkendes, og dels, at regnskabsafslutningen fra regnskabsåret 1996 opsplittes i to særskilte procedurer, nemlig en årlig beslutning om regnskabsafslutning, for så vidt angår de modtagne årsregnskabers fuldstændighed, nøjagtighed og pålidelighed (artikel 5, stk. 2, litra b), i Rådets forordning (EØF) nr. 729/70 og fra den 1.1.2000 artikel 7, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999) og særskilte beslutninger, hvis mål er at afvise alle udgifter, der ikke er afholdt i overensstemmelse med fællesskabsreglerne (henholdsvis artikel 5, stk. 2, litra c), og artikel 7, stk. 4, i ovennævnte forordninger.

Regnskabsafslutningen er baseret på årsregnskaber, der underbygges af uafhængige revisionsorganers (såkaldte attesterende organer, jf. artikel 3, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1663/95) revisionsattester og -rapporter for hvert udbetalende organ.

Kommissionens tjenestegrene gennemgik de årsregnskaber, revisionsattester og -rapporter, der blev fremsendt inden den 10. februar 2000, og aflagde besøg på stedet for at kontrollere visse udbetalende organer. Formålet med disse besøg var at evaluere de attesterende organers arbejde, de påviste problemers omfang og det udbetalende organers indsats for at løse de konstaterede problemer. Disse problemer er ikke begrænset til, om regnskaberne er nøjagtige, men vedrører også de udbetalende organers driftssystemer. De attesterende organer har pligt til at undersøge, om disse systemer er tilstrækkelig pålidelige til at give en rimelig sikkerhed for, at udgifterne er afholdt i overensstemmelse med EF-reglerne.

5.3.2. Beslutning 2001/474/EF af 8. maj 2001

Det blev besluttet at afslutte regnskaberne for de udbetalende organer, for hvilke det på grundlag af de modtagne oplysninger blev bekræftet, at deres regnskaber er fuldstændige, nøjagtige og pålidelige. De andre udbetalende organers regnskaber blev udskilt fra denne beslutning og vil blive omfattet af en senere beslutning. Resultaterne af gennemgangen kan sammenfattes således:

- 16 spanske udbetalende organers regnskaber blev udskilt fra beslutningen

- Grækenlands udbetalende organers regnskaber blev også udskilt fra beslutningen.

Denne udskillelse skyldes disse udbetalende organers overtrædelse af forordning (EF) nr. 2390/1999 hvad angår regnskabsoplysningernes form og indhold.

5.3.3. Korrektioner af regnskaberne

Der blev foretaget korrektioner efter de attesterende organers bemærkninger og Kommissionens undersøgelser. Disse korrektioners samlede beløb andrager:

Belgien: + 0,5 mio. EUR

Tyskland: - 1,3 mio. EUR

Spanien: - 3,0 mio. EUR

Frankrig: - 3,3 mio. EUR

Irland: - 0,1 mio. EUR

Italien: + 29,5 mio. EUR

Nederlandene: + 0,8 mio. EUR

Portugal: + 0,07 mio. EUR

Det Forenede Kongerige: - 14,5 mio. EUR

5.4. Søgsmål, der er anlagt ved EF-Domstolen mod beslutninger om regnskabsafslutning

5.4.1. Afsagte domme

Siden udarbejdelsen af den 30. finansberetning om EUGFL, Garantisektionen, har EF-Domstolen afsagt syv domme i forbindelse med søgsmål, som medlemsstaterne har anlagt mod beslutningen om regnskabsafslutning.

Domstolen gav ikke medlemsstaterne medhold i følgende tilfælde:

- dom af 11. januar 2001 (sag C-247/98) om tilbageholdelse af 2 % af støtten til markafgrøder og dyrepræmier, tilbagekøb af citrusfrugter, ferskener og nektariner, endelig nedlæggelse af vinarealer og obligatorisk destillation i Grækenland

- dom af 6. marts 2001 (sag C-278/98) om mangler ved kontrollen af præfinansiering af restitutionen for oksekød og korn i Nederlandene

- dom af 20. september 2001 (sag C-263/98) om eksportrestitutioner for korn og oksekød i Belgien

- dom af 13. september 2001 (sag C-374/99) om forbrugerstøtte for olivenolie samt fåre- og gedepræmier i Spanien

- dom af 13. september 2001 (sag C-375/99) om offentlig oplagring af oksekød i Spanien.

EF-Domstolen gav medlemsstaterne medhold i følgende tilfælde:

- dom af 9. november 2000 (sag C-148/99) om udgifter til spindhør i Det Forenede Kongerige

- dom af 14. december 2000 (sag C-245/97) om udgifter til salgsfremstød for mælk i Tyskland.

5.4.2. Verserende søgsmål

Situationen pr. 16. oktober 2001 for verserende søgsmål og de involverede beløb er vist i bilag 18 til 24.

6. FORBINDELSER TIL EF-PARLAMENTET OG REVISIONSRETTEN

6.1. Forbindelser til EF-parlamentet

EF-parlamentet, der er en af budgetmyndighedens grene sammen med Rådet, er en af de vigtigste forhandlingspartnere for Kommissionen og dermed også for EUGFL's tjenestegrene. Denne interinstitutionelle forbindelse har sit naturlige forum i parlamentsmøderne, hvor alle EF's budgetspørgsmål behandles.

EF-parlamentet har tre parlamentsudvalg - landbrugsudvalget, budgetudvalget og budgetkontroludvalget - der i forskellig grad beskæftiger sig med budgetspørgsmål inden for landbruget.

EUGFL's tjenestegrene deltog i 2001 i den dialog, som Kommissionen etablerede med Parlamentet bl.a. for at drøfte forslaget til EF-budgettet for regnskabsåret 2002 i budgetudvalget og i udvalget for landbrug og udvikling af landdistrikterne. Parlamentsdebatten mundede ud i vedtagelsen af budgettet for 2002.

Budgetkontroludvalget udførte for sin del sin opgave, der gik ud på at følge den korrekte gennemførelse af budgettet for 1999. Det blev bl.a. inddraget i forberedelsen af EF-parlamentets beslutning om decharge for Kommissionen .

6.2. Forbindelser til Revisionsretten

6.2.1. Revisionsrettens opgave

Revisionsrettens grundliggende opgave er at kontrollere regnskaberne i Fællesskabet. Denne EF-institution blev desuden i Maastricht-traktaten tillagt en betydelig øget rolle, eftersom den skal afgive en revisionserklæring om EF-regnskabernes pålidelighed samt de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. En sådan erklæring attesterer, at regnskaberne giver et sandt billede af det pågældende regnskabsår. Erklæringen er også afgørende ved budgetmyndighedens procedure for decharge, hvor budgetmyndigheden bruger den under debatten om decharge.

Revisionsretten foretager mange revisioner i Kommissionens tjenestegrene for at udføre sine kontrolopgaver. Revisionsrettens ansatte besøger ofte EUGFL's tjenestegrene for at indsamle de nødvendige data og oplysninger, for at den kan afgive udtalelser og udarbejde breve om de enkelte sektorer eller særberetninger. Efter disse undersøgelser foreslår Revisionsretten ofte Kommissionen retningslinjer, for at denne kan forbedre sin budgetforvaltning med henblik på at øge EF-kontrollens effektivitet.

6.2.2. Årsberetning 2000

Revisionsretten udarbejder en generel årsberetning om det forløbne regnskabsår, hvor den i flere kapitler gennemgår forvaltningen af EF-budgettet. Et kapitel er viet Garantisektionens aktiviteter.

Før offentliggørelsen af beretningen afholdes der møder mellem Revisionsretten og Kommissionen, hvor Kommissionen kan tage stilling til Revisionsrettens argumenter og konklusioner og Revisionsretten til Kommissionens svar og forklaringer. Denne beretning er resultatet af Revisionsrettens revisioner i EF-institutionerne samt kontrolbesøgene i de forskellige medlemsstater.

Årsberetningen om regnskabsåret 2000, ledsaget af Kommissionens svar, indeholdt et kapitel (kapitel nr. 2) om EUGFL, Garantisektionen. Revisionsrettens vigtigste bemærkninger og Kommissionens svar vedrørte følgende punkter:

- budgetforvaltning

- revisionserklæring

- regnskabsafslutning

- opfølgning af Revisionsrettens tidligere bemærkninger om:

- landbrugsprodukter, der ydes eksportrestitutioner for

- fåre- og gedekød

- frugt og grøntsager

- hovedbemærkninger i særberetningerne om:

- reformen af proceduren for regnskabsafslutning

- det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS)

- mælkekvoterne

- BSE (bovin spongiform encephalopati)

- kartoffel- og kornstivelse

- om eksportrestitutioner - destination og overgang til fri omsætning.

6.2.3. Revisionsrettens særberetninger

I 2001 offentliggjorde Revisionsretten seks særberetninger (SB). Der drejer sig om følgende særberetninger:

- SB nr. 4/01 om det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS)

- SB nr. 6/01 om mælkekvoteordningen

- BS nr. 7/01 om eksportrestitutioner - destination og overgang til fri omsætning af landbrugsprodukter

- SB nr. 8/01 om restitutioner for produktion af kartoffel- og kornstivelse og om støtte til kartoffelstivelse

- SB nr. 10/01 om den finansielle kontrol af strukturfondene

- SB nr. 14/01 om opfølgning af Revisionsrettens særberetning 19/98 om finansiering af visse foranstaltninger truffet som følge af bovin spongiform encephalopati-krisen (BSE).

Den fulde tekst til årsberetningen og særberetningerne med Revisionsrettens bemærkninger og Kommissionens svar kan ses på Revisionsrettens websted (http://www.eca.eu.int).

7. LISTE OVER GRUNDREGLERNE FOR EUGFL, GARANTISEKTIONEN, OG DERES UDFORMNING I 2001

7.1. Generelt/Forskudsordning

- Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 (17. maj 1999) om finansiering af den fælles landbrugspolitik (EFT L 160, s. 103)

- Rådets forordning (EØF) nr. 1883/78 (2. august 1978) om almindelige regler for finansiering af interventioner gennem Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen (EFT L 216, s. 1)

- Kommissionens forordning (EF) nr. 296/96 (16. februar 1996) om de oplysninger, som medlemsstaterne skal fremsende, og om månedlig bogføring af de udgifter, der finansieres gennem Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen (EUGFL), og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2776/88 (EFT L 39, s. 5)

Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1934/2001 (1. oktober 2001), (EFT L 262, s. 8)

- Rådets forordning (EF) nr. 2040/2000 (26. september 2000) om budgetdisciplin (EFT L 244, s. 27)

- Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 (17. maj 1999) om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger (EFT L 160, s. 80)

- Kommissionens forordning (EF) nr. 445/2002 (26. februar 2002) om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) (EFT L 74, s. 1). Denne forordning ophævede Kommissionens forordning (EF) nr. 1750/1999, der dog gjaldt i regnskabsåret 2001 (EFT L 214, s. 31).

7.2. Kontrolbestemmelser

- Rådets forordning (EØF) nr. 4045/89 (21. december 1989) om medlemsstaternes kontrol med de foranstaltninger, der indgår i ordningen for finansiering gennem Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen, og om ophævelse af direktiv 77/435/EØF (EFT L 388, s. 18)

- Rådets forordning (EØF) nr. 3508/92 (27. november1992) om et integreret system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger (EFT L 355, s. 1)

Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 495/2001 (13. marts 2001) (EFT L 72, s. 6)

- Kommissionens forordning (EF) nr. 2419/2001 (11. december 2001) om gennemførelsesbestemmelser for det integrerede system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger, der indførtes ved Rådets forordning (EØF) nr. 3508/92 (EFT L 327, s. 11)

- EU-parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 (17. juli 2000) om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 820/97 (EFT L 204, s. 1).

7.3. Regnskabsafslutning

- Kommissionens forordning (EF) nr. 1663/95 (7. juli 1995) om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 729/70 for så vidt angår proceduren for regnskabsafslutning for EUGFL, Garantisektionen (EFT L 158, s. 6)

Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2025/2001 (16. oktober 2001) (EFT L 274, s. 3)

- Kommissionens forordning (EF) nr. 2390/1999 (25. oktober 1999) om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1663/95 hvad angår form og indhold af de regnskabsoplysninger, som medlemsstaterne skal stille til rådighed for Kommissionen i forbindelse med proceduren for regnskabsafslutning for EUGFL, Garantisektionen (EFT L 295, s. 1)

Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1863/2001 (10. september 2001) (EFT L 259, s. 1).

Kommissionen vedtog også en række beslutninger om regnskabsafslutning for medlemsstaterne:

- Beslutning af 5. februar 2001 (2001/137/EF) i henhold til artikel 5, stk. 2, litra c), i forordning (EØF) nr. 729/70 og artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1258/1999 - sjette beslutning (21. februar)

- Beslutning af 8. maj 2001 (2001/474/EF) for regnskabsåret 2000 - regnskabs afslutning (22. juni)

- Beslutning af 11. juli 2001 (2001/557/EF) i henhold til artikel 5, stk. 2, litra c), i forordning (EØF) nr. 729/70 og artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1258/1999 - syvende beslutning (25. juli)

- Beslutning af 12. december 2001 (2001/889/EF) i henhold til artikel 5, stk. 2, litra c), i forordning (EØF) nr. 729/70 og artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1258/1999 - ottende beslutning (14. december)

7.4. Offentlig oplagring

a) Grundregler

- Kommissionens forordning (EØF) nr. 411/88 (12. februar 1988) om den metode og den rentesats, der skal anvendes ved beregningen af finansieringsomkostninger i forbindelse med interventioner i form af opkøb, oplagring og afsætning (EFT L 40, s. 25) Ændret ved forordning (EF) nr. 2623/1999 (10. december 1999) (EFT L 318, s. 14)

- Kommissionens forordning (EØF) nr. 1643/89 (12. juni 1989) om fastsættelse af de faste beløb, der anvendes ved finansieringen af materielle operationer ved offentlig oplagring af landbrugsprodukter (EFT L 162, s. 12)

- Rådets forordning (EØF) nr. 3492/90 (27. november 1990) om fastlæggelse af de elementer, der skal tages i betragtning i årsregnskaberne for de interventionsforanstaltninger i form af offentlig oplagring, som finansieres gennem Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen (EFT L 337, s. 3)

- Kommissionens forordning (EØF) nr. 3597/90 (12. december 1990) om reglerne for bogføring af interventionsforanstaltninger, under hvilke interventionsorganerne opkøber, oplagrer og sælger landbrugsprodukter (EFT L 350, s. 43)

- Kommissionens forordning (EØF) nr. 147/91 (22. januar 1991) om definition og fastsættelse af tolerancer for svind i landbrugsprodukter på offentlige interventionslagre (EFT L 17, s. 9)

- Kommissionens forordning (EØF) nr. 3149/92 (29. oktober 1992) om gennemførelsesbestemmelser for levering af levnedsmidler fra interventionslagre til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet (EFT L 313, s. 50)

- Kommissionens forordning (EF) nr. 2148/96 (8. november 1996) om regler for evaluering af og kontrol med mængderne af landbrugsprodukter på offentlige interventionslagre (EFT L 288, s. 6) Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 808/1999 (16 april 1999) (EFT L 102, s. 70).

b) Værdinedskrivning ved opkøb i regnskabsåret 2001

- Kommissionens forordning (EF) nr. 2234/1999 (9. oktober 2000) om fastsættelse af de værdiforringelsesprocenter, der skal benyttes ved interventionsopkøb af landbrugsprodukter for regnskabsåret 2001 (EFT L 256, s. 11)

I denne forordning er der for regnskabsåret 2001 fastsat værdiforringelsesprocenter, der systematisk skal anvendes ved opkøb af hvert landbrugsprodukt i offentlig intervention, samt de procenter, som interventionsorganerne skal anvende på produkternes månedlige opkøbspriser, for at interventionsorganerne kan konstatere værdiforringelsen - Ændret ved forordning (EF) nr. 151/2001 (25. januar 2001) for deri at inkludere alkohol og oksekød.

c) Supplerende værdinedskrivning ved udgangen af regnskabsåret 2001

- Beslutning C(2001) 2955 endelig (8. oktober 2000) (ikke offentliggjort) om fastsættelse af beløbene og betingelserne for værdiforringelse af lagrene af visse landbrugsprodukter, der blev opkøbt ved offentlig intervention i regnskabsåret 2001

I denne beslutning fastsættes størrelsen af den supplerende værdinedskrivning ved udgangen af regnskabsåret 2000.

d) Fastsættelse af en ensartet rentesats for regnskabsåret 2001

- Kommissionens forordning (EF) nr. 2012/2001 (12. oktober 2001) om fastsættelse af den rentesats, der skal anvendes ved beregningen af finansieringsomkostninger i forbindelse med interventioner i form af opkøb, oplagring og afsætning (EFT L 272, s. 23)

I denne forordning fastsættes den rentesats, der er omhandlet i artikel 3 og artikel 4, stk. 1, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 411/88, for regnskabsåret 2001.

7.5. Agromonetære foranstaltninger

Rådet vedtog ved udgangen af 1998 to forordninger om indførelse fra den 1. januar 1999 af en ny agromonetær ordning, der er forenelig med indførelsen af euroen.

- Rådets forordning (EF) nr. 2799/98 (15. december 1998) om den agromonetære ordning for euroen (EFT L 349, s. 1)

- Rådets forordning (EF) nr. 2800/98 (15. december 1998) om overgangsforanstaltninger for euroens indførelse i den fælles landbrugspolitik (EFT L 349, s. 8).

Bemærkning: visse totaler eller subtotaler for udgifterne i de efterfølgende tabeller afviger undertiden med 0,1 mio. EUR fra det aritmetiske beløb, der fremkommer ved at addere alle budgetkonti eller kolonner. Dette skyldes afrundingerne. De samlede beløb udtrykkes nemlig i almindelighed i mio. EUR, mens beregningerne foretages med beløbene i euro.

FORTEGNELSE OVER BILAG Foreligger på fransk i papirudgave hos GD AGRI og på GD AGRI's websted

Generelt

1. Omregningskurser i regnskabsåret 2001

Budgetprocedure

2. Budgetbehandlingen

Likviditet og forvaltning af bevillingerne

3. Oversigt over budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2001

4. Forskud til medlemsstaterne for regnskabsåret

5. Direkte betalinger

Analyse af budgetgennemførelsen

6. Veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger

7. Udgifter, der blev konteret på budgettet for 2001

8. Udgifter for EUGFL, Garantisektionen, efter kapitel og medlemsstat på budgettet for 2001

9. Udviklingen i udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, pr. kapitel

10. Udviklingen i udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, pr. medlemsstat

11. Udvikling i udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, pr. sektor

12. Udvikling i udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, pr. sektor og i procent (1997-2001)

13. Fordeling af Garantisektionens udgifter pr. sektor efter foranstaltningernes økonomiske art (1997-2001)

14. Fordeling af Garantisektionens udgifter pr. sektor efter foranstaltningernes økonomiske art - regnskabsåret 2001

15. Interventionsudgifternes fordeling pr. kapitel efter foranstaltningernes økonomiske art - regnskabsåret 2001

16. Fordeling af udgifter til intervention i form af oplagring - regnskabsåret 2001

17. Mængde og værdi af produkter på offentligt lager hos interventionsorganerne

Regnskabsafslutning

18. Situation pr. 16.10.2001 for verserende søgsmål, der er anlagt mod beslutningen om regnskabsafslutning for 1993

19. Situation pr. 16.10.2001 for verserende søgsmål, der er anlagt mod beslutningen om regnskabsafslutning for 1994

20. Situation pr. 16.10.2001 for verserende søgsmål, der er anlagt mod beslutningen om regnskabsafslutning for 1995

21. Situation pr. 16.10.2001 for verserende søgsmål, der er anlagt mod beslutningen om regnskabsafslutning 2000/216/EF (fjerde beslutning)

22. Situation pr. 16.10.2001 for verserende søgsmål, der er anlagt mod beslutningen om regnskabsafslutning 2000/449/EF (femte beslutning)

23. Situation pr. 16.10.2001 for verserende søgsmål, der er anlagt mod beslutningen om regnskabsafslutning 2001/137/EF (sjette beslutning)

24. Situation pr. 16.10.2001 for verserende søgsmål, der er anlagt mod beslutningen om regnskabsafslutning 2001/557/EF (syvende beslutning)

EUGFL og dens finansielle midler - indtægter i sukkersektoren

25. Udligning af oplagringsomkostninger i EF's sukkersektor

26. Indtægter i sukkersektoren - regnskabsåret 2001

27. Selvfinansieringssystem i sukkersektoren - produktionsårene fra 1995/96 til 2000/01.