*** 
***** KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 03.07.1996 
KOM(96) 314 endelig udg 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET. EUROPA-PARLAMENTET 
OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
NYE IMPULSER 
TEL BEFORDRING 
AF FORBINDELSERNE 
MELLEM DEN 
EUROPÆISKE UNION 
OG ASEAN 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 3 
AFDELING I - Behovet for en ny dynamik i forbindelserne mellem EU og ASEAN 4 
1. Den nye ASEAN-kontekst ! 4 
1.1 Et udstrakt fremtidens marked 4 
1.2 Et bidrag til de internationale strukturer 5 
1.3 Nye regionale udfordringer 5 
2. Gennemførelse af Unionens strategi for Asien 6 
3. Tilpasning af rammerne for vort partnerskab 7 
AFDELING II - Målene for et nyt dynamisk forhold mellem EU og ASEAN 8 
1. En stimuleret politisk dialog . 8 
2. En region til region-strategi 10 
3. Et opsving i handelen og investeringerne 11 
3.1 Lettelse og liberalisering af handelen 12 
3.2 Lettelse af investeringer 13 
4. En tilpasning af samarbejdet 14 
4.1 Økonomisk samarbejde 14 
4.2 Udviklingssamarbejde 16 
4.2.1 Generelle retningslinjer 16 
4.2.2 Samarbejde om social udvikling 16 
/ja 
4.3 Samarbejde på andre områder 17 
4.3.1 Miljø 17 
4.3.2 Gensidig tilnærmelse mellem de to samfund 17 
4.3.3 Bekæmpelse af kriminalitet 18 
4.3.4 Videnskab og teknologi 18 
AFDELING IH - Forslag til nye operative strukturer 19 
AFDELING IV - Valgmuligheder med hensyn til konkretisering af strategien 20 
Valgmulighed 1 -Enformel aftale 22 
Valgmulighed 2 - Et aktivt partnerskab 23 
KONKLUSIONER 25 
Al 
INDLEDNING 
Unionen er den ældste partner i dialogen med ASEAN . Den særlige forståelse, der 
efterhånden er skabt mellem vore to regioner, er et værdifuldt aktiv, der kan hjælpe til at 
øge den europæiske tilstedeværelse i Asien/Stillehavsområdet. Efter ministermødet i 
Karlsruhe2, hvor der blev slået til lyd for en styrkelse af forbindelserne med 
udgangspunkt i større lighed og partnerskab, er der gået en vigtig proces i gang for 
overvejelser, navnlig fra ASEAN's side, over "den fremtidige drejning i EU/ASEAN-
forbindelserne"3. Denne meddelelse skal ses i tilslutning til denne kollektive indsats, 
hvortil også bidrager den uformelle gruppe af fremtrædende personligheder 
EU/ASEAN4. Der tages hensyn til dennes rapport, der bliver forelagt i juni 1996, i de 
foreslåede retningslinjer. 
ASEAN indtager en nøgleposition på et tidspunkt, hvor Asien/Stillehavsområdet 
gennemgår en omstilling, der er kendetegnet ved en ny balance mellem de regionale 
magter. ASEAN Regional Forum, hvori deltager andre asiatiske lande , Rusland, EU, 
De Forenede Stater, Canada, Australien og New Zealand, har den opgave at befæste den 
vigtige rolle med hensyn til opretholdelse af fred og stabilitet i regionen, som 
sammenslutningen har bestræbt sig på at spille siden sin oprettelse, og bidrager bl.a. til 
at lette Kinas integration i de internationale og regionale strukturer. 
Den økonomiske side af sammenslutningens virke har ligeledes udviklet sig og er blevet 
konkretiseret med beslutningen i 1992 om at oprette AFTA, som er sammenslutningens 
frihandelsområde, der skal være fuldført i 2003. Der blev desuden den 15. december 
1995 undertegnet rammeaftaler om liberalisering af tjenesteydelser og samarbejde om 
intellektuel ejendomsret samt oprettelse af et område med frie investeringer. 
ASEAN er i færd med at skabe et politisk og økonomisk fællesskab, der er afpasset efter 
de deltagende landes forskelligartethed under hensyntagen til deres egen identitet. 
Vietnams tiltrædelse burde ikke ændre noget på denne tendens, eftersom ASEAN-
statscheferne på deres topmøde i Bangkok den 14.-15. december 1995 om emnet "Mod 
et samlet Sydøstasien" klart gav udtryk for, at de ønskede en stærk befæstelse af de 
økonomiske forbindelser og at følge fælles politiske udsigter for regionen. Cambodja, 
Laos og Myanmar vil kunne tiltræde sammenslutningen i tiden indtil 2000 (idet 
Cambodjas og Laos's ansøgning allerede er til behandling), hvorefter sammenslutningen 
vil tælle 10 nationer med en befolkning på næsten 450 millioner indbyggere. 
Sammenslutningen af sydøstasiatiske nationer, der omfatter Brunei, Indonesien, Malaysia, 
Filippinerne, Singapore, Thailand og Vietnam. 
EU/ASEAN-ministermødet i Karlsruhe (september 1994), hvor det bl.a. blev besluttet at nedsætte en 
uformel gruppe af fremtrædende personligheder til at fremkomme med forslag til fremme af 
forbindelserne mellem EU og ASEAN. 
Tekst forelagt af ASEAN under mødet i Det Blandede Udvalg i oktober 1995. 
Se bilag 0. 
Kina, Japan, Sydkorea, Laos, Cambodja, Papua-Ny Guinea, Indien, Myanmar. 
A<~ 
På grund af ASEAN's nøglerolle mener Kommissionen, at nye impulser til befordring af 
vore gensidige forbindelser vil kunne bidrage til at befæste Europas tilstedeværelse i 
Asien. Inden for de aktuelle optimale betingelser for økonomisk vækst og udvikling i 
regionen kan vi nu efter lange og indgående fælles overvejelser give os i kast med en 
proces, der er på højde med vore to regioners politiske, strategiske, økonomiske og 
kulturelle betydning. 
AFDELING I - BEHOVET FOR EN NY DYNAMIK I FORBINDELSERNE 
MELLEM EU OG ASEAN 
ASEAN er en gammel og en privilegeret politisk partner, som repræsenterer et 
væsentligt økonomisk aktiv for Europa. Begge sider har desuden på allerhøjeste niveau 
talt for at udvide og styrke partnerskabet. Dette forehavende, som længe har været 
udskudt, er i dag mere pressende end nogensinde. 
1. DENNYEASEAN-KONTEKST 
1.1 Et udstrakt fremtidens marked 
Sydøstasien synes at være i besiddelse af alle trumfer til at fortsætte sin 
bemærkelsesværdige økonomiske fremgang: et klima af sikkerhed for de 
økonomiske beslutningstagere, ASEAN-projektet for liberalisering af den 
interne handel, åbning mod den internationale konkurrence af traditionelt 
beskyttede markeder. Alle indikatorer peger i dag mod optimistiske udsigter6. 
Dette markeds størrelse i henseende til vækst og potentiel fortjener en 
nærmere omtale. 
. ASEAN's såvel aktuelle som potentielle rigdomskabelseskapacitet er 
imponerende. Mellem 1989 og 1994 var den gennemsnitlige vækst på 
7,0% om året, idet visse lande som Singapore, Thailand og Malaysia 
kunne opvise næsten 9,0%. En sådan vækst er normalt ledsaget af en høj 
opsparingskvote og en relativ moderat inflation. 
. Denne udvikling har betydet en forøgelse af købekraften. Udsigterne er 
desuden betydelige, hvad angår infrastruktur (transport, byggeri, 
telekommunikation osv.) og tjenesteydelser (i 1995 steg importen i 
Thailand af tjenesteydelser med 40%). 
. ASEAN-landenes samlede samhandel med udlandet er blevet mere end 
tredoblet på ti år. Efter en relativ stagnation er der igen kommet gang i 
handlen inden for ASEAN med en stigning på 40% i 1994, dvs. 111 mia. 
USD, 20% af ASEAN-landenes samlede udenrigshandel. I 1995 voksede 
denne handel med endnu 16% svarende til 130 mia. USD. 
. I 1995 var Fællesskabet det andet største eksportmarked for ASEAN og 
dets tredje største handelspartner efter Japan og De Forenede Stater. 11995 
indtraf der en pludselig stigning i Fællesskabets eksport til ASEAN 
(+19,6%), hvorved underskuddet på handelsbalancen på 2,5 mia. ECU i 
1994 blev vendt til et overskud på 0,85 mia. ECU. Fællesskabet har for 
Se bilag 1. 
første gang siden 1984 registreret et overskud i forhold til ASEAN7. Det 
Europæiske Fællesskab har dog mistet en del af sin markedsandel, navnlig 
til fordel for Japan (ASEAN's underskud over for Japan udgjorde i 1995 
23% af deres bilaterale handel). Adgangen til ASEAN-landenes markeder 
er fortsat uensartet. Disse handelshindringer skal fjernes gennem bilaterale 
diskussioner eller efter aktioner på multilateralt niveau. 
. ASEAN's eksport består i dag i vid ustrækning af forarbejdede varer (66% 
råstoffer i 1975, 78% forarbejdede varer i 1995), medens ASEAN's andel 
af den europæiske import af disse varer fra udviklingslande er steget fra 
9% i 1975 til 22% i 1993. Eksporten til Fællesskabet er steget med 386% 
mellem 1980 og 1995. 
. ASEAN tiltrækker enorme investeringer8. Det har kollektivt en beholdning 
af udenlandske investeringer på nær 200 mia. USD, tre gange mere end 
Kina, som er den største modtager i øjeblikket blandt udviklingslandene. I 
1994 voksede investeringsstrømmene til ASEAN med 131%. Der er 
imidlertid stadig diskriminerende praksis og vigtige hindringer for 
investeringer, især vedrørende europæiske investeringer. 
. Europa er den anden største investor i ASEAN foran De Forenede Stater 
men efter Japan9, som i de sidste ti år har øget sine investeringer 
betydeligt. I gennemsnit lå de europæiske investeringer i ASEAN mellem 
1990 og 1993 på 2,666 mio. USD om året, medens det japanske 
gennemsnit var på 3,723 mio. USD10. Europa tegner sig for 14,1% af de 
samlede investeringer i ASEAN. Ifølge OECD har Østasien kun modtaget 
1% af de europæiske landes direkte investeringer i perioden 1982-92. Til 
sammenligning kan nævnes, at 18% af de europæiske investeringer gik til 
De Forenede Stater. 
1.2 Et bidrag til de internationale strukturer 
ASEAN-landene deltog i Wien-erklæringen (1993) om 
menneskerettighederne, Cairo-konferencen (1994) om befolkning og 
udvikling, København-erklæringen (1995) om social udvikling og Beijing­
erklæringen (1995) om kvinder. De er desuden part i de vigtigste ELO-
konventioner. Deres deltagelse i disse forskellige instanser er opmuntrende, 
men den må endnu komme mere til udtryk i praktisk i deres respektive 
samfundsmiljøer. 
Hvad angår verdenshandelen, har ASEAN-medlemmerne bevist deres 
interesse i en styrkelse af WTO-systemet med deres aktive samarbejde under 
Se bilag 2. 
8 Se bilag 3. 
Baseret på gennemsnittet af investeringerne i 1990-93. 
Investeringer i fem ASEAN-lande (uden Brunei og Vietnam). Tallene for Singapore vedrører kun 
investeringer i forarbejdningssektoren. 
Uruguay-runden og derefter. De har igen for nylig bevist deres vilje til at 
bidrage til at gøre WTO-ministerkonferencen i Singapore til en succes. 
1.3 Nye regionale udfordringer 
Sydøstasien står over for to udfordringer: oprettelsen af et fællesskab 
bestående af 10 nationer inkl. Cambodja, Laos og Myanmar, og deltagelse i 
det store Stillehavs-omspændende projekt APEC. 
Efter forgæves forsøg på inden for sine egne rammer at udvikle et system af 
præferencehandelsaftaler traf ASEAN i januar 1992 en beslutning om at 
oprette et virkeligt frihandelsområde, AFTA. Hovedmålet hermed er at 
afskaffe tolden på al intern samhandel, undtagen for en begrænset række 
følsomme produkter", inden år 2003. Der er fastsat en overgangsperiode på 
tre år for Vietnam. Der er planlagt andre liberaliseringsforanstaltninger, 
navnlig ikke toldmæssige foranstaltninger, inden for handel med 
tjenesteydelser og investeringer. Oprettelse af et åbent marked mellem 
ASEAN-landene kræver dog en væsentlig indsats fra medlemmernes side for 
at overvinde modstanden i de forskellige lande, navnlig problemerne med 
konkurrencen mellem deres respektive økonomier. 
I 1997 forventes Cambodja og Laos og siden Myanmar inden 2000 at slutte 
sig til Vietnam som nye medlemmer af ASEAN12. Optagelsen af disse 
skrøbelige økonomier risikerer at give anledning til problemer i økonomisk 
henseende. Det er dog klart, at det med hensyn til disse landes politiske 
integration vil få positive virkninger. 
ASEAN-landene er stiftende medlemmer af APEC13 og deltager aktivt i de 
bestræbelser for liberalisering og lettelse af handelen, der er igangsat inden 
for disse rammer. APEC har i de seneste år været yderst aktiv, på grundlag af 
dels et frivilligt tilsagn om liberalisering, dels intense aktiviteter for lettelse 
og koordination på alle områder i de økonomiske forbindelser. Der er fastlagt 
mål for en total liberalisering af handelen og investeringerne14, uden at der 
dog er afgivet endelige tilsagn herom på nuværende stadium. 
2. GENNEMFØRELSE AF EUROPAS STRATEGI FOR ASIEN 
Processen for styrkelse af forbindelserne mellem Asien og Europa, der blev indledt 
med vedtagelsen af en ny strategi for Asien i juli 1994, tog til i omfang med det 
asiatisk-europæiske møde i Bangkok og etableringen af en dialog på højeste plan 
mellem de to kontinenter. Der er endvidere gjort et betydeligt arbejde i de sidste to 
år: der er indgået eller vil blive indgået aftaler med Vietnam, Indien, Sri Lanka og 
Bl.a. ca. 20% på ikke-forarbejdede landbrugsprodukter. 
Undtagen Vietnam, som netop har søgt om optagelse i APEC. 
Se bilag 4.2. 
2010 for de industrialiserede lande og 2020 for udviklingslandene. 
Korea, nye aftaler er under forberedelse, og der foregår en indsats uden sidestykke 
med hensyn til økonomisk samarbejde. Ajourføringen af vore forbindelser med 
ASEAN er fortsat et element i denne nye politisk over for Asien. 
Siden undertegnelsen af samarbejdsaftalen EF-ASEAN15 i 1980 udgør udviklingen 
af vore forbindelser med et ansvarsfuldt og konstruktivt partnerskab det bedste 
eksempel på samarbejde mellem to regionale helheder med samme idégrundlag. 
ASEAN lancerede initiativet med det europæisk-asiatiske møde (ASEM), og dette 
topmødes succes illustrerer, hvilke enorme forventninger begge parter havde til 
etablering af sådanne bånd. ASEM kan nu give de to partnere, Europa og ASEAN, 
den fornødne impuls til at skabe en yderligere dynamik. 
ASEAN repræsenterer et balancecenter i regionen, og Europa kan bidrage til at 
styrke ASEAN i denne rolle. Desuden bør man, som Det Europæiske Råd noterede 
på mødet i Essen, i styrkelsen på alle planer af vore forbindelser med staterne i 
Asien/Stillehavsregionen kunne regne med ASEAN. Det er i denne forbindelse 
vigtigt at tage hensyn til alle rammer for samarbejde mellem EU og ASEAN, som 
allerede findes, eller som er under opbygning, for at hindre, at der skabes dobbelte 
strukturer eller unødvendige overlapninger i arbejdet, som vil kunne komplicere 
snarere end lette samarbejdet og svække hver enkelt strukturs rolle. De bestående 
strukturer omfatter de aktuelle EU/ASEAN-rammer, samt ASEM og samarbejdet i 
Genève. 
3. TILPASNING AF RAMMERNE FOR VORT PARTNERSKAB 
Forbindelserne mellem ASEAN og Fællesskabet har ændret sig radikalt siden 
aftalens undertegnelse16.11980 var vore forbindelser baseret på et donor/modtager­
forhold. I dag er der tale om et forhold kendetegnet ved en afbalanceret samhandel, 
investeringer i udvikling og et fordelagtigt økonomisk samarbejde. 
Anvendelsesområdet og målene for aftalen af 1980 er begrænsede. Det er korrekt, 
at ASEAN og Europa gennem tiden har nået væsentlige resultater i deres 
forbindelser17. Men uden en fremtidsvision og en stærk politik impuls vil vore 
forbindelser gradvis begrænse sig til rutinemæssige diskussioner. Uden noget 
større fælles projekt og et nyt redskab til at befordre det vil vore forbindelser ikke 
kunne få et sådant omfang og en sådan sammenhæng, som de fortjener. ASEM 
danner ganske vist grundlaget for en moderne opfattelse af forbindelserne mellem 
15 Samarbejdsaftale mellem EØF og Indonesien, Malaysia, Filippinerne, Singapore og Thailand, som er 
medlemmer af ASEAN, undertegnet i Kuala Lumpur den 7. marts 1980. Rådets forordning 1440/80 
af 30. maj 1980, EFT L 144 af 10.6.1980. Ændret ved Rådets forordning (EØF) nr. 743/85 af 21. 
marts 1995 for at tage hensyn til Bruneis tiltrædelse af ASEAN. 
Se bilag 5.1. 
Se bilag 5.2. Dette punkt fremhæves også i Det Økonomiske og Sociale Udvalgs beretning 
"Forbindelserne mellem Den Europæiske Union og ASEAN" (CES/852/95 fin), der blev forelagt i 
januar 1996. 
Europa og Asien, men der må knyttes fremtidige bånd mellem Europa og ASEAN, 
som afspejler og underbygger dette forhold inden for specifikke rammer. 
Forbindelserne med ASEAN er minimale sammenlignet med de typer aftaler, som 
Fællesskabet for nylig har indgået med mange tredjelande. Siden juli 1992 har der i 
Rådet været problemer med forhandlingsdirektiver vedrørende en ny aftale mellem 
Fællesskabet og ASEAN på grund af betragtninger vedrørende 
menneskerettighederne på Østtimor. Med undtagelse af Vietnam findes der 
desuden ingen bilaterale aftaler med sammenslutningens medlemslande. 
Formålet med denne meddelelse er at lancere en debat i Unionen og med vore 
ASEAN-partnere om modellen for vore fremtidige forbindelser. Man kan med 
henblik herpå hente inspiration i de tanker, som gruppen af fremtrædende 
personligheder er fremkommet med. På mange områder indgår Kommissionens 
forslag i de fastlagte retningslinger med en mere praktisk drejning. 
I afdeling II behandles målene, i afdeling IH strukturerne og i afdeling IV 
valgmulighederne. 
AFDELING II - MÅLENE FOR ET NYT DYNAMISK FORHOLD 
MELLEM EU OG ASEAN 
Vi er på begge sider stærke tilhængere af et nyt partnerskab. For ASEAN repræsenterer 
det europæiske marked det andet største eksportmarked; Europa udgør en modvægt til 
Japans og De Forenede Staters tilstedeværelse i regionen; der består en risiko for, at 
Europa mister fodfæste som følge af, at den styrker sine forbindelser med andre 
regioner. På europæisk side er der stor interesse for ASEAN's økonomiske potentiel; 
den europæiske tilstedeværelse i regionen må styrkes i betragtning af andre økonomiske 
stormagters dynamiske optræden. 
To grundlæggende overvejelser bør danne basis for den fremtidige tilgang: 
- Vi har knyttet solide bånd, og vort samarbejde har udviklet sig på de mest 
forskelligartede områder. Men vort partnerskab giver ikke den nødvendige 
impuls til udvikling af forbindelserne på alle niveauer mellem vore regioner. Til 
trods for de mange kontakter og vigtige programmer, anvendes aftalen på et alt 
for statisk grundlag. Denne situation er ikke ønskelig, fordi den kan betyde, at vi 
ikke kan holde os i kontakt med den ofte hurtige udvikling i 
Asien/Stillehavsregionen; vi må give vore forbindelser en dynamisk drejning. 
- ASEM byder på vældige perspektiver for en udvikling af vor dialog på højeste 
niveau og for iværksættelse af storstilede projekter. Vor aktion sammen med 
ASEAN bør i højere grad end hidtil rettes mod større foretagender for at kunne 
bringes i det rette forhold til ASEM og indfri vore to regioners særlige 
forventninger. 
1. EN STIMULERET POLITISK DIALOG 
De historiske og geografiske forhold i Sydøstasien, hvor der er knyttet traditionelle 
forbindelser mellem Unionens medlemsstater og ASEAN's nuværende og 
fremtidige medlemmer, er hjørnestenen i vore forbindelser med hele regionen. 
De to grupper har mange fælles træk. Begge stræber mod regional integration, 
begge spiller en væsentlig rolle i sikkerheden og stabiliteten i deres respektive 
region, og begge vil som nye medlemmer skulle optage nabolande, som befinder 
sig i en periode for omstilling til markedsøkonomi og pluralistisk demokrati. 
De to regionale enheder vil derfor kunne sammenligne og udveksle deres erfaringer 
med deres forbindelser med direkte nabolande. Det Europæiske Fællesskab kan 
bidrage til ASEAN's bestræbelser på at integrere nye lande, der befinder sig i en 
omstilling til markedsøkonomi og pluralistisk demokrati. 
ASEAN-medlemsstaternes strategiske beliggenhed mellem Sydasien og Østasien 
på søvejen mellem Mellemøsten og Nordøstasien gør regionen til et obligatorisk 
passérsted for handelen under enhver form mellem Nordøstasien og Europa. 
Efter afslutningen af den kolde krig har Asien/Stillehavsområdet i lighed med 
Europa erkendt, at der er behov for en ny arkitektur for sikkerheden i regionen. Det 
er en vanskelig opgave, fordi regionen gennemgår en gentilpasningsperiode. Det 
skyldes navnlig Kinas spirende økonomiske og politiske betydning, Japans ønske 
om at spille en større rolle i sikkerheden i regionen, udviklingen i 
forsvarsforbindelserne mellem De Forenede Stater og visse asiatiske lande og 
endelig bestræbelserne for regional gruppering i ASEAN bestående af ti lande. 
I denne overgangsperiode har ASEAN spillet og vil fortsat spille en vigtig rolle i 
sikkerheden og stabiliteten i regionen, indtil der er opnået en ny balance mellem de 
forskellige aktører under forandring. 
Af såvel historiske som geografiske årsager synes ingen af de regionale stormagter 
at være i stand til at spille nogen fremtrædende rolle i regionen. Dette forhold 
understreger ASEAN's nøglerolle i skitseringen af en sikkerhedsarkitektur i 
Asien/Stillehavsområdet. Den omstændighed, at ASEAN efter regelmæssige møder 
med sine dialogpartnere (ASEAN-PMC18) har haft held til at oprette ASEAN 
Regional Forum til behandling af alle sikkerhedsspørgsmål i 
Asien/Stillehavsområdet, kan kun bekræfte den centrale rolle, som 
sammenslutningen vil skulle spille i Asien som helhed. 
For at kunne tage hensyn til ASEAN's specifikke rolle bør Den Europæiske Union 
gøre ASEAN til sit forankringspunktet for sin politiske tilstedeværelse i Asien. 
Den bør samtidig udvikle dialogen og konsultationerne med de andre aktører i 
denne del af verden. 
Den bestående ordning for politisk dialog mellem EU og ASEAN kan endnu 
forbedres. Både på ministerplan og politisk direktørplan afholdes der møder 
mellem repræsentanter for alle Unionens og ASEAN's medlemsstater samt 
Kommissionen. Men på grund af det store antal deltagere foregår der ikke altid en 
mere dybtgående meningsudveksling. Det er så meget mere tilfælde, som der for 
møderne er en såvel politisk som økonomisk dagsorden. 
For at udbygge og styrke den politiske dialog mellem EU og ASEAN foreslår 
Kommissionen til de bestående kanaler at føje et årligt møde mellem 
Kommissionens og ASEAN-medlemsstaternes geografiske direktører til at drøfte 
emner af særlig interesse for ASEAN eller de gensidige forbindelser, som f.eks. 
sikkerhed til søs (fri sejlads, bekæmpelse af pirateri, ulykker på havet), et 
atomvåbenfrit Sydøstasien (SEANWFZ), bekæmpelse af narkotika, forebyggende 
diplomati og bilæggelse af konflikter osv. 
ASEAN Post Ministerial Conference - se bilag 5.2. 
10 
Foruden disse specifikke emner vil der som led i den politiske dialog mellem EU 
og ASEAN kunne udforskes muligheder for at nærme de to parters holdning til 
hinanden og for samarbejde om internationale spørgsmål af fælles interesse som 
f.eks. reformen af De Forenede Nationer, nedrustning, fredsbevarende operationer 
osv. 
Udvikling og befæstelse af demokratiet og respekt for menneskerettighederne er 
nedfældet i traktaten om Den Europæiske Union og bør udgøre væsentlige 
elementer i den politiske dialog mellem Den Europæiske Union og ASEAN. De 
bør tages i betragtning når der fremsættes forslag til nye initiativer for tættere 
relationer mellem de to landegrupper. I sin meddelelse af november 199519 
insisterer Kommisisonen på, at det er nødvendigt at gøre den bedst mulige brug af 
de disponible instrumenter til at tage hensyn til menneskerettighederne i vore 
aftaleforbindelser med tredjelande. Dermed kan der i fællesskab indkredses 
prioriteter til et partnerskabsprogram og/eller specifikke aktioner til fordel for 
menneskerettighederne og demkoratiet. I vore forbindelser med disse lande skal der 
også tages hensyn til, at Unionen i første række vil søge en positiv tilgang. Som det 
fremhæves i Rådets og medlemsstaternes resolution, forsamlet i Rådet den 28. 
november 1991, om menneskerettighederne, demokrati og udvikling kan en åben 
og konstruktiv dialog med regeringerne yde et væsentligt bidrag til fremme af 
menneskerettighederne og demokratiet. 
Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater bør lægge vægten på 
programmer, der kan fremme og befordre respekten for menneskerettighederne. 
En styrkelse af forbindelserne på parlamentarikerplan kan spille en væsentlig rolle 
med henblik på skabelse af et fællesskab af synspunkter vedrørende de større 
politiske EU/ASEAN-anliggender. Der afholdes allerede regelmæssigt møder 
mellem delegationer for Europa-Parlamentet og ASEAN's mellemparlamentariske 
organisation (AIPO). De bør udvides yderligere. I deres egenskab af repræsentanter 
for deres respektive civilsamfund indtager de to organisationer en privilegeret 
stilling med hensyn til udvikling af en mellemregional politisk dialog, som kan føre 
til et partnerskab mellem lige partnere. Dynamikken i de fremtidige forbindelser 
mellem EU og ASEAN kræver yderligere udvekslinger mellem samfund og 
mellem folk, som kontakter mellem parlamentarikere kan befordre. 
Den betydning, som de ansvarlige for ASEAN-landene tillægger de uformelle og 
personlige forbindelser under møderne, som Bangkok-mødet var et eksempel på, 
skal også fremhæves. 
19 KOM(95)567 endelig udg.: Den Europæiske Union og de eksterne aspekter af 
menneskerettighedspolitikken: fra Rom til Maastricht og videre frem". 
11 
2. EN REGION TIL REGION-STRATEGI 
AFTA er på vej til at blive en realitet20 med en vis forsinkelse og begrænsede mål, 
hvis man sammenligner det med nye grupperinger som MERCOSUR og NAFTA. 
Det forhindrer ikke, at der findes et potentielt marked med 400 millioner 
forbrugere og en årlig vækst på 7,5%21. ASEAN's liberaliserings- og 
integrationsbestræbelser vedfører alle aspekter af erhvervsvirksomhed (omsætning 
af varer og tjenesteydelser, investeringer, intellektuel ejendomsret osv.) og omfatter 
programmer for samarbejde inden for industri, videnskab, teknologi, menneskelige 
ressourcer m.m. Handelen inden for ASEAN voksede med næsten 40% i 1994. 
Selvom Fællesskabet og ASEAN har forskellige indfaldsvinkler med hensyn til 
integration, vil de kunne udvikle et partnerskab med lige partnere med henblik på 
at fremme deres respektive regionale markeder og etablere fælles 
solidaritetsforbindelser. 
Fællesskabets og ASEAN's erkendelse af deres fælles interesse i at optimere 
resultaterne af deres respektive interne liberalisering vil kunne danne grundlaget 
for et dynamisk samspil mellem regioner, navnlig på basis af: 
° en undersøgelse på et gensidigt grundlag af deltagelse i disse programmer for 
erhvervsdrivende fra den anden region (navnlig i forbindelse med den 
industrielle, videnskabelige og teknologiske samarbejde), i tilfælde hvor der 
foreligger programmer af samme art for en bedre udnyttelse af hver zones 
økonomiske potentiel, 
0 etablering af forbindelse mellem de respektive programmer med henblik på en 
udvikling af akademiske, videnskabelige og kulturelle udvekslinger, 
° information om og gennemsigtighed i alle aspekter af gennemførelsen af 
integreret politik, som indvirker på erhvervsdrivendes aktiviteter i den anden 
region, 
° en ordning for konsultation om de gældende mekanismer for den interne 
samhandel i grupperne (forsendelse og andre aspekter af toldordningen, 
oprindelsesregler, beskatning, person- og kapitalbevægelser osv.) for at undgå at 
skabe hindringer for importen. 
3. ET OPSVING I HANDELEN OG INVESTERINGERNE 
ASEAN-landene har i de seneste år gjort en indsats uden sidestykke for at 
liberalisere deres økonomier og synes således at have opgivet en meget stærk 
protektionistisk tradition. Som led i Uruguay-runden bidrog de på toldområdet 
(f.eks. er 95% af Indonesiens toldsatser bundet mod tidligere 10%), de forbedrede 
20 Se bilag 4. 
Gennemsnit for 1994, meddelt af ASEAN på mødet i Det Blandede Udvalg i oktober 1995. 
12 
beskyttelsen af intellektuel ejendomsret for at efterleve aftalen om 
handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder) inden udløbet af 
overgangsperioden. De har ligeledes foretaget en vis liberalisering af handelen med 
tjenesteydelser. Som medlemmer af APEC deltager de i et projekt for liberalisering 
og lettelse af handelen i endnu større omfang. I 1995 lancerede Thailand, 
Filippinerne og Indonesien unilaterale programmer for toldnedsættelser. Endelig 
forpligter de sig med oprettelsen af AFTA til at skabe et frihandelsområde for 
industrivarer og en stor del af samhandelen med landbrugsprodukter i 2003, at 
arbejde for afskaffelse af handelshindringer, at forenkle toldprocedurerne og at 
samarbejde om liberalisering af tjenesteydelser og investeringer. 
De asiatiske eksportører og investorer har draget fordel af oprettelsen af det indre 
marked. Fællesskabet har reduceret sin markedsbeskyttelse yderligere efter 
afslutningen af Uruguay-rundeforhandlingerne og arbejder videre til fordel for en 
styrkelse og udvidelse af WTO-disciplinerne. Desuden har partnere som ASEAN i 
vid udstrækning draget fordel af de autonome indrømmelser som led i 
Fællesskabets GSP. 
På den anden side er det nye potentiel, som ASEAN har skabt, imidlertid ikke 
tilstrækkeligt udnyttet af Fællesskabet. Der er mange årsager til dette relativt ringe 
resultat, og det er klart, at det er virksomhederne selv, der må søge at rette op på 
forholdet. Men en ny EU/ASEAN-dynamik vil kunne bidrage til at skabe et stabilt 
og gunstigt klima for udviklingen af handelsstrømme og øgede investeringer. Der 
bør sættes ind på to fronter: 
3.1. Lettelse og liberalisering af handelen 
De to regioners fremskridt for liberalisering af handelen er resultatet af 
indrømmelser inden for multilaterale rammer eller af unilaterale 
indrømmelser. Selvom aftalen af 1980 fastsætter, at det skal undersøges, 
hvorledes handelshindringerne kan afskaffes på et NPF-grundlag, er der ikke 
sket noget videre i den sammenhæng i vore forbindelser. Vi bør bestræbe os 
på at udvikle mere positive forbindelser og sikre, at der i de forskellige 
igangværende foranstaltninger for handesliberalisering tages det fulde hensyn 
til de to partneres specifikke interesser. 
3.1.1 Det forudsætter i første række, at gennemførelsen og den faktiske 
anvendelse af Uruguay-rundeindrømmelserne følges med største 
opmærksomhed. Foruden de muligheder, der følger af denne proces, 
har Kommissionen i sin meddelelse om markedsadgang klart slået 
fast, at det er nødvendigt at identificere og gradvis fjerne de 
hindringer, der endnu består for den bilaterale handel. 
Kommissionen er i færd med at opbygge den dertil nødvendige 
database: vor egen evaluering af de største hindringer, som EF-
eksportørerne støder på på ASEAN-markederne, er beskrevet i bilag 
6, men Kommissionen forventer, at det europæiske erhvervsliv vil 
fremkomme med kommentarer og suppleringer til denne evaluering. 
22 13 
3.1.2 Lettelse af samhandelen forudsætter redskaber til at støtte 
bestræbelserne for fjernelse af hindringer: øget gennemskuelighed, 
f.eks. ved udveksling af toldmæssige og ikke-toldmæssige data, 
forenkling af de administrative formaliteter, tilsagn om at ville 
anvende samme certificerings- og standardiseringsinstrumenter, som 
kan sikre gennemførelse og en faktisk anvendelse af WTO-regleme 
og -principperne, herunder aftalen om offentlige indkøb. I 
betragtning af, hvor kompliceret arbejdet er i mange tilfælde, vil en 
sektorspecifik tilgang i samarbejde med erhvervslivet være mere 
realistisk. 
3.1.3 Europa og ASEAN bør desuden føre et meget nært samarbejde om 
opstilling af et mere ambitiøst arbejdsprogram for WTO ud over 
WTO-ministermødet i december for at forberede de nye 
forhandlinger, der vil blive nødvendige inden århundredets udgang. 
Til dette formål vil der kunne blive behov for et samarbejde om specifikke 
handelshindringer, enten inden for rammerne af ASEAN Brussels Committe 
(ABC), som det er tilfældet i øjeblikket, eller fra land til land. Samarbejdet 
inden for de aktuelle EU/ASEAN-rammer bør intensiveres ud over de 
møder, der afholdes hver 18. måned i underudvalget om handel, der er nedsat 
af aftalens Blandede Udvalg. Dette arbejde bør i fremtiden rettes mod at 
indkredse prioriterede områder for lettelse og liberalisering af den bilaterale 
handel. De møder mellem højtstående tjenestemænd fra ASEM vedrørende 
handel og investeringer bør også udnyttes i denne forbindelse. For ASEAN's 
vedkommende vil denne type dialog give mulighed for mere specifikt at 
forsvare deres talrige handelsinteresser over for Europa og på lige fod med 
Europa drøfte udsigterne for verdenshandelen. 
3.2 Lettelse af investeringer 
Adgang til Sydøstasiens dynamiske marked forudsætter en 
investeringsindsats over for disse lande. Men de europæiske virksomheder 
bidrager ikke til den stærke vækst i de udenlandske investeringer i regionen. 
En udvikling af ASEAN-virksomheders investeringer i Europa kan desuden 
åbne nye perspektiver for vækst og jobskabelse22. Investeringerne bør derfor 
for os være et af de grundlæggende elementer i denne nye dynamiske tilgang. 
Vores mål bør være at slå fast, hvad de større vanskeligheder er med hensyn 
til procedurer, forskrifter, garantier - og andre former for hindringer - for 
udviklingen af investeringerne i begge regioner. I dette forehavende, hvis 
endelige mål er at fjerne sådanne hindringer inden for rammerne af de 
bestræbelser, der udfoldes på multilateralt plan, navnlig inden for WTO, vil 
man kunne basere sig på arbejdet i en arbejdsgruppe for investeringer i 
Se bilag 3. 
14 
ASEM med en mere indgående undersøgelse af de aspekter, der specifikt har 
berøring til EU/ASEAN-forholdet. 
Der bør foretages en undersøgelse af det mere generelle spørgsmål om 
kapitalbevægelser under hensyn til udviklingen i Sydøstasien af bevægelser 
af typen porteføljeinvesteringer. 
ASEAN-virksomhederne er interesseret i de europæiske virksomheders høje 
teknologiniveau og deres evne til at overføre deres forskningsarbejde og 
deres teknologi, navnlig i forhold til deres japanske konkurrenter. En 
passende og effektiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret vil utvivlsomt 
være en grundlæggende - men ikke tilstrækkelig - betingelse for en 
befordring af teknologioverførsel23. Desuden tilhører disse privatretlige 
rettigheder generelt private enheder, som råder over dem og kan træffe egne 
beslutninger om dem. De offentlige instanser vil med passende 
foranstaltninger kunne anspore til teknologioverførsel uden dermed at træde i 
disse private enheders sted. 
Hindringerne kan også være af anden art end forskriftsmæssige og 
administrative, nemlig også økonomiske eller handelsmæssige, som især 
berører SMV'er. Der bør især sættes ind på tre prioriterede aspekter: 
- Hindringer for investeringerne 
Åbning for investeringer og investeringsfrihed forudsætter en 
liberalisering af investeringsordningerne, fuld markedsadgang, anvendelse 
af national behandling og MFN-klausulen på investeringer. 
- Mål og beskyttelsesforanstaltninger 
For at der kan tages større hensyn til partnerlandenes komparative fordele 
bør vor indsats samles om industrielt, videnskabeligt og teknologisk 
samarbejde, en bedre teknologi- og informationsudnyttelse og en 
bevidstgørelse om det globale informationssamfunds potentiel. 
- Inddragelse af den private sektor 
Erhvervslivet bør gives mulighed for at spille en fremtrædende rolle med 
hensyn til at indkredse forretningsmuligheder og fastlægge strategier til at 
udnytte dem, at oprette støttestrukturer og tage initiativer til lettelse af 
teknologioverførsel og knowhow ved hjælp af rundbordsdiskussioner for 
industrien og andre samarbejdsmøder, som erhvervslivet tilrettelægger. 
23 En effektiv anvendelse af TRIPS-aftalen burde kunne sikre en beskyttelse af intellektuelle 
ejendomsrettigheder, som vil kunne anspore virksomhederne til teknologioverførsel. Der er allerede 
et samarbejde i gang med ASEAN på basis af programmet for faglig bistand ECAP, EF/ASEAN-
programmet for patenter og varemærker. Dette samarbejde vil blive suppleret med drøftelser i en ad 
hoc- arbejdsgruppe vedrørende intellektuel ejendomsret. 
15 
Med hensyn til privatisering og infrastruktur bør der tilbydes EF-
virksomheder større muligheder for deltagelse og i samarbejde med vore 
ASEAN-partnere en bedre adgang til udbud, som kan mindske risiciene og 
lette den finansielle forvaltning. 
4. EN TILPASNING AF SAMARBEJDET24 
Vore samarbejdsprogrammer er på grund af den yderst dynamiske udvikling i 
ASEAN-landene blevet nyorienteret, således at der i højere grad lægges vægt på 
økonomiske aspekter og en målretning af aktionerne mod de mest tilbagestående 
regioner og de mest udsatte befolkningsgrupper. Disse nye retningslinjer er allerede 
blevet fulgt i diverse tilfælde, og på dette grundlag har der kunnet udformes 
performante instrumenter for støtte af handelen som f.eks. EBIC25 og Technology 
Windows, og investeringerne som f.eks. Asialnvest, når dette lanceres. Vort 
udviklingssamarbejde er også blevet tilpasset, således at det i første række rettes 
mod de fattigste lande og mod aktioner, der kan bidrage til at forbedre 
levevilkårene for de fattigste samfundsgrupper ved hjælp af varige og 
reproducerbare midler, der i særlig grad tager hensyn til miljøproblemerne og 
ressourceforvaltningen. 
Den nye samarbejdsstrategi kan i høj grad kunne befordres, hvis der lægges 
samlede rammer for en endnu mere effektiv og sammenhængende anvendelse af de 
ressourcer, som Fællesskabet afsætter til ASEAN-landéne. Desuden vil det i 
betragtning af den allerede højt udviklede økonomiske situation i visse ASEAN-
lande være ønskeligt med et større samarbejde mellem disse lande og Fællesskabet 
vedrørende logistik, menneskelige ressourcer og finansiering af programmer. 
4.1 Økonomisk samarbejde 
Målene for det økonomiske samarbejde i bredeste forstand bør være 
overensstemmende med de i punkt 2 og 3 omhandlede partnerskabsmål, idet 
det endelige mål er at sætte de økonomiske beslutningstagere i de to zoner i 
stand til at drage størst mulig fordel af oprettelsen af Den Økonomiske og 
Monetære Union og processen for integration mellem ASEAN-landene samt 
indskrænkningen af handelshindringerne mellem de to partnere. Samarbejdet 
bør bygge på en regelmæssig informationsudveksling om 
integrationsprocessen, herunder også dens makroøkonomiske aspekter. I 
denne sammenhæng skal der desuden ske følgende: 
1) Vægten skal lægges på aktioner for information om og indbyrdes 
tilpasning af den gensidige indsats for regional integration: 
24 
25 Se bilag 7. 
European Business Information Centres. 
16 
- på toldområdet: foranstaltninger til toldsamarbejde, udveksling 
af embedsmænd, samarbejde om informationsudveksling med 
henblik på forenkling og harmonisering af toldprocedurer 
- på det statistiske område: undersøgelser og foranstaltninger til 
at bringe de anvendte metoder på linje med hinanden og til at 
udveksle statistikker om handelen med varer og tjenesteydelser 
og på ethvert andet område, hvor dette vil være nyttigt 
- hvad angår standarder og andre tekniske hindringer: fremme 
af samarbejdet mellem de kompetente organisationer 
2) Der skal indkredses prioriterede indsatsområder: 
- for at fremme industrisamarbejdet på nøgleområder for de to 
partneres økonomiske udvikling: 
* industrisamarbejde vedrørende f.eks. informationsteknologi og 
kommunikation, energi, transport, på hvilke områder der vil 
kunne iværksættes foranstaltninger til at lette samarbejdet 
mellem virksomheder, investeringerne, teknologioverførsel og 
erhvervsuddannelse 
* samarbejde vedrørende informationssamfundet: aktioner, der er 
afpasset efter de forskellige ASEAN-partneres 
udviklingsniveau, f.eks. en dialog om de forskellige aspekter af 
informationssamfundet, herunder telekommunikationspolitik; 
informationsudveksling (og eventuelt faglig bistand til 
ASEAN) om tekniske forskrifter og standardisering, 
overensstemmelsesprøvning og certificering i forbindelse med 
informationsteknologi og telekommunikation, udbredelse af ny 
informations- og kommunikationsteknologi samt nyskabende 
applikationer, mere udbredt sammenkobling og 
interoperabilitet af net og tjenester; udvikling af avancerede 
jord- og satellitbaserede kommunikationsnet; gensidig 
deltagelse i projekter for realisering af informationssamfundet 
efter specifikke retningslinjer på de berørte områder 
* i betragtning af den store rolle, som transport spiller i 
udviklingen af handelen, bør man være særlig opmærksom 
herpå. Der bør tilskyndes til samarbejde med ASEAN ikke blot 
på de områder, som ASEAN-transportministrene nævnte på 
deres møde i marts 1996 på Bali, men mere specifikt i sektorer 
som f.eks. overførsel af teknologi til ASEAN-medlemsstaterne 
for at fremme transportformer, der anvender energi på en mere 
effektiv måde, og som er mindre skadelig for miljøet, 
multimodal transport, forskning og udvikling på 
transportområdet, trafikforvaltning på basis af globale 
17 
satellitstyrede navigationssystemer og forbedring af 
transportforbindelserne mellem Sydøstasien og Europa 
- yderligere at støtte små og mellemstore virksomheder ved hjælp 
af foranstaltninger til at lette oprettelsen af joint ventures og 
netværk, informationstjenesteydelser og hjælpetjenester, støtte og 
garantier i forbindelse med investeringer og teknologioverførsel; 
etableringen af f.eks. et samarbejde mellem EF-
rådgivningskontorer og tilsvarende organer i ASEAN (f.eks. 
handelskamre, som er de eneste private instanser, der er 
organiseret på ASEAN-plan) til at foretage en gensidig 
udbredelse af information til SMV'er, vil blive støttet med 
Asialnvest-programmet og de koblingsmuligheder, der vil blive 
skabt med de europæiske erhvervsinformationscentre (EBIC). Det 
er afgørende, at parterne hurtigt vedtager og støtter programmet 
- at udvælge nye initiativer til at knytte bånd mellem Fællesskabet, 
medlemsstaterne og ASEAN, navnlig gennem kontakter og 
udvekslinger mellem universiteter, forskere og intellektuelle ved 
møder, der kan befordre den gensidige forståelse mellem de to 
regioner, ved støtte af private, lokale eller regionale bestræbelser 
for at etablere forbindelser på alle niveauer i civilsamfundet. 
JEM-programmet (Junior EU-ASEAN Manager), som vedrører 
udveksling af unge ledere, hjælper til at knytte forbindelser 
mellem unge, virksomheder og dermed de to regioner. 
4.2 Udviklingssamarbejde 
4.2.1 Generelle retningslinjer 
Visse af ASEAN-landene er endnu meget underudviklede eller 
fattige: der bør derfor fortsat gøres en indsats for at sikre, at der side 
om side med forbedringen af den økonomiske vækst sker en 
udvikling på det sociale område. Desuden er miljøbeskyttelse og 
bevarelse af naturressourcerne væsentlige elementer, der skal tages i 
betragtning. Endeligt bør der søges etableret et voksende samarbejde 
fra de mere udviklede ASEAN-landes side til at støtte 
udviklingsindsatsen i de mest tilbagestående regioner. 
4.2.2 Samarbejde om social udvikling 
Fællesskabets bistand til den sociale udvikling bør i første række 
rettes mod de fattigste befolkningsgrupper. Der bør i denne 
henseende gøres en særlig indsats for støtte af udviklingen af 
landdistrikter og udvikling af undervisningen på primærtrinnet. 
18 
Der bør lægges særlig vægt på at forbedre kvindernes forhold og 
deres rolle i samfundet, samt på at styrke indsatsen for bekyttelse af 
børn. 
Hvad angår de grundlæggende sociale rettigheder, særlig med 
hensyn til børnearbejde, kan Fællesskabet yde den nødvendige 
bistand til at støtte de bestræbelser, som de sydøstasiatiske lande 
skal udfolde på dette område. 
Endelig kan sundhedssektoren udgøre en prioritet i et samarbejde 
med ASEAN-landene26, navnlig i betragtning af det stigende antal 
AIDS-smittede i regionen. 
4.3 Samarbejde på andre områder 
4.3.1 Miljø 
Som led i de nye dynamiske forbindelser mellem EU og ASEAN 
skal miljøbeskyttelse tillægges en særlig betydning. ASEAN-
landene er ganske klar over risikoen for deres naturarv, der er 
forbundet med en hurtig økonomisk udvikling, i hvilken der ikke 
tages hensyn til beskyttelse af miljøet. Miljøsamarbejdet har i 
tidligere tid være af begrænset nytte på grund af mangel på den 
nødvendige information til fastlæggelse af passende prioriteter for 
forskellige miljøspørgsmål. Når disse prioriteter bliver klarere, bør 
der etableres et samarbejde om fastlæggelse af en systematisk 
metode for ajourføring af informationen og fastlæggelse i fællesskab 
af prioriteter. Samarbejdet vil navnlig kunne samle sig om følgende 
punkter: 
- styrkelse af ASEAN-landenes evne til at udforme en effektiv 
miljølovgivning og til at anvende den i praksis 
- tilskyndelse til regeringerne, industrien, interessegrupper og andre 
kredse (f.eks. militæret) til at tage del i ansvaret for miljøets 
fremtid i ASEAN 
- tilskyndelse til ASEAN-deltagelse i realiseringen af globale og 
regionale miljømål 
- installering af egnet teknologi til nedbringelse af forurening, 
navnlig fra nye industrier, køretøjer og energiproduktion; lokal 
26 Et program for bekæmpelse af malaria til et beløb på 29 mio. ECU, som Fællesskabet lancerede i 
1995 i Vietnam, Cambodja og Laos, er et første eksempel på samarbejde med ASEAN-landene, idet 
det gennemføres i koordination med WHO's regionale kontor i Manilla og vil kunne modtage faglig 
bistand fra en regional organisation for anvendt forskning (SEMAO-TROP-MED), hvori ASEAN 
deltager. 
19 
udvikling af teknologiske løsninger, der er afpasset efter lokale 
forureningsproblemer. 
4.3.2 Gensidig tilnærmelse mellem de to samfund 
I vor samarbejdspolitik bør vi fortsat være opmærksom på at 
udvikle nærmere forbindelser mellem Europa og Asien, særlig på 
det kulturelle område. Der blev på topmødet i Bangkok peget på 
betydningen af etablering af forbindelser mellem universiteter og 
andre sektorer i civilsamfundet, og der blev fremsat en lang række 
forslag i denne sammenhæng. ASEAN og Europa bør i deres 
bilaterale forbindelser videreføre de bestræbelser, der er påbegyndt 
inden for rammerne af ASEM. 
ASEAN og Fællesskabet kan udvikle et samarbejde om uddannelse 
og erhvervsuddannelse, som ud fra nærhedsprincippet skal supplere 
bilaterale aktiviteter på disse områder. Med udgangspunkt i EF-
erfaringer med oprettelse af uddannelsesnetværk mellem 
medlemsstaternes aktører på området kan de lette et partnerskab 
mellem institutioner og operatører i disse sektorer og fremme 
samarbejdsaktiviteter rettet mod de studerende og udveksling af 
erfaringer på områder som f.eks. udformning af læseplaner, 
anerkendelse af eksamensbeviser, samarbejde mellem universiteter 
og erhvervslivet og anvendelse af ny undervisningsteknologi. 
Desuden bør det undersøges, hvorledes Europa-Asien 
kulturforummet i Venedig i januar kan følges op. Der vil kunne 
gøres en særlig indsats med hensyn til informationsstrømmen 
mellem de to regioner til at belyse parternes respektive indsats for 
fremme af deres regionale identitet og kultur. Der vil kunne 
opbygges et samarbejde med "ASEAN Committee on Culture and 
Information" herom. 
4.3.3 Bekæmpelse af kriminalitet 
Bekæmpelse af organiseret kriminalitet under dens forskellige 
former, herunder den dermed forbundne hvidvaskning fa penge, bør 
gøres til genstand for en fælles indsats. Indsatsen bør ske både inden 
for rammerne af det bestående bilaterale samarbejde, som bør 
koordineres bedre, og i de relevante multilaterale instanser. Desuden 
bør der udvikles specifikke former for samarbejde som led i et 
partnerskab, hver gang der er behov herfor. 
Bekæmpelse af ulovlig narkotikahandel er ubestrideligt et første mål 
for dette samarbejde, som vil kunne udvikles gennem snævrere 
forbindelser mellem toldadministrationerne, særlig hvad angår 
prækursorer. Der bør desuden sættes særlig ind i bekæmpelsen af 
20 
ulovlig indvandring, særlig hvad angår slavehandel, og mod de 
organisationer, der står bag. 
4.3.4 Videnskab og teknologi 
Det videnskabelige og teknologiske samarbejde er et velegnet 
redskab til at skabe et klima til at befordre samarbejdet i 
almindelighed. Det åbner desuden mulighed for Europa og 
tredjelande for at blive inddraget i tilvejebringelsen af knowhow og 
innoverende og egnet teknologi, som med henblik på en bæredygtig 
udvikling er nødvendig til at løse regionale og globale problemer. 
Det videnskabelige og teknologiske samarbejde mellem Europa og 
forskere i ASEAN befordres allerede aktivt ved hjælp af fjerde 
rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, særlig inden 
for naturressourcer, landbrug, sundhed og informations- og 
kommunikationsteknologi. 
Der er drøftelser i gang i Kommissionen med henblik på en 
undersøgelse af, hvordan det videnskabelige og teknologiske 
samarbejde med ASEAN-landene kan forbedres. 
Der foregår allerede en officiel dialog om det videnskabelige og 
teknologiske samarbejde mellem Europa og ASEAN, og der består 
nu mulighed for at udvide denne dialog. 
21 
AFDELING III - FORSLAG TIL OPERATIVE STRUKTURER 
Til realisering af de mål, der er omhandlet i afdeling O, kræves der en begrænset 
tilpasning af de institutionelle rammer27. Vi råder i øjeblikket allerede over mange 
forskellige bilaterale instanser, der er beføjet til at fastlægge retningslinjer, træffe 
beslutning om fælles foranstaltninger mellem de to regioner og til at kontrollere 
gennemførelsen heraf. Desuden kan mere globale spørgsmål drøftes i udvidede fora som 
f.eks. post-ministerkonferencen, ASEAN Regional Forum og for nylig de asiatisk­
europæiske møder (ASEM). 
Det, der mangler i det aktuelle system, er "praktiske" rammer, hvor man kan drøfte 
konkrete emner, navnlig vedrørende de økonomiske forbindelser. Den private sektor er 
heller ikke tilstrækkeligt inddraget. 
Til intensivering af kontakterne og inddragelse af erhvervslivet vil man kunne basere sig 
på følgende strukturer: 
• en dialog om investeringer og handelspolitik inden for de strukturer, der er 
oprettet ved aftalen af 1980, til drøftelse af multilaterale og bilaterale 
handelspolitiske spørgsmål; udvalget skal endvidere have til opgave at orientere 
specifikke arbejder på handelsområdet 
• et forum for dialog for den private sektor (erhvervsdialog): dialogen skal 
gøre det muligt gradvis at fastlægge en strategi for fremme af europæiske 
interesser i ASEAN. Den skal samles om de faktiske aktørers interesser og om 
definition af en attraktiv handelingsplan for fremme af det økonomiske 
samarbejde. Der vil kunne nedsættes fælles ad hoc-grupper EF/ASEAN til at 
drøfte emner af fælles interesse, en særlig gruppe vil kunne koncentrere sig om 
små og mellemstore virksomheder; med en ordning for indberetning fra 
erhvervsdialogen til arbejdsgrupperne vil der kunne tages hensyn til den private 
sektors interesser 
• ad hoc-fora for fælles overvejelser, med deltagelse af personligheder, 
forskere, akademikere, over større samfundsspørgsmål som f.eks. kultur, 
samfundsværdier, beskyttelse af personrettigheder (menneskerettigheder, 
arbejdstageres rettigheder, familie, kvinder og børn) med sigte på at sikre en 
v bedre gensidig forståelse og på at indkredse fælles forslag, der vil skulle 
forelægges de fælles beslutningsinstanser. 
Det vil kunne blive nødvendigt med en omlægning af Det Blandede Udvalgs opgave og 
en styrkelse af SOM's rolle (gruppen af højtstående tjenestemænd). 
27 Se bilag 8. 
22 
AFDELING IV - VALGMULIGHEDER MED HENSYN TIL 
KONKRETISERING AF STRATEGIEN 
I de seneste år har Europa revideret sin eksterne politik over for mange af sine partnere. 
I hvert enkelt tilfælde har den forsøgt at vælge en model, der svarede bedst til det eller 
de pågældende landes specifikke forhold. Nydefineringen af vore forbindelser med 
ASEAN bør ikke være nogen undtagelse fra denne regel. Der skal tages hensyn til flere 
forskellige faktorer: 
- ASEAN's økonomiske integrationsproces forløber langsomt, og der er 
forskellige grunde til, at det fortsat vil være tilfældet: der findes mange 
problemer med liberalisering af følsomme produkter som f.eks. 
basislandbrugsprodukter; der findes mange ikke-toldmæssige hindringer, som 
efter planen skal afskaffes men ikke efter nogen præcis tidsplan; 
harmoniseringen af toldprocedurerne er i sin vorden; beslutningerne om 
liberalisering af tjenesteydelser og investeringer er først lige blevet truffet 
•- ASEAN er efter at have optaget Vietnam i færd med at åbne sig for Cambodja 
og Laos og utvivlsomt også på længere sigt Myanmar; disse lande befinder sig 
på et betydeligt lavere udviklingsniveau end resten af de aktuelle medlemmer, 
hvilket betyder, at der må følges en mere kompliceret fremgangsmåde for at tage 
hensyn til de udtalte forskelle 
- ASEAN-landene er med undtagelse af Vietnam28 medlemmer af APEC, 
hvorefter der for udviklingslandenes vedkommende skal etableres et 
frihandelsområde og et område med frie investeringer i 2010 for de 
industrialiserede landes vedkommende og 2020 for udviklingslandenes 
vedkommende; de asiatiske økonomiministre i ASEM bemærkede på ASEM-
mødets forarbejde, at den liberaliseringsindssats, som deres lande skulle gøre på 
et erga ornnes grundlag i APEC, vil skulle følges op af en tilsvarende indsats fra 
europæiske side 
- ASEAN-landenes handels- og industripolitik er ikke indbyrdes afpasset, og hvert 
land har sine egne interesser; man må derfor i givet fald overveje en modulær 
eller specifik tilgang 
- følsomme politiske spørgsmål som menneskerettighederne og især Timor-
spørgsmålet er fortsat latente, selvom der på Bangkok-topmødet fremkom 
interessante initiativer. 
28 Vietnam ansøgte i juni 1996 om optagelse i APEC. 
23 
Situationen i øjeblikket er som følger: 
- en samarbejdsaftale mellem Fællesskabet og ASEAN-medlemsstaterne 
- en bilateral aftale med et ASEAN-land, nemlig Vietnam, og aftaler under 
forberedelse med fremtidige medlemmer, nemlig Cambodja og Laos 
- ministermøder uden for aftalen, som en paraply over samtlige forbindelser 
mellem ASEAN og Europa. 
Der foreslås to valgmuligheder til at markere overgangen til en ny æra i vore 
forbindelser og til at engagere os i en dynamisk tilgang med konkrete foranstaltninger: 
24 
VALGMULIGHED 1 
EN FORMEL AFTALE 
Aftalen af 1980 giver et vist råderum. Den ville dog vinde ved en supplering for at tage 
hensyn til de i afdeling II opregnede mål. 
En aftale, som supplerer aftalen af 1980, ville markere en styrkelse af vore 
mellemregionale forbindelser, navnlig for at tage hensyn til, at ASEAN er i fuld gang 
med sin integrationsproces. Denne formel vil skulle basere sig på en beslutning fra 
ASEAN-landenes side om at ville samarbejde med Fællesskabet som en helhed. 
ASEAN er i øjeblikket i færd med at undersøge alle mulige forbindelser med andre 
regionale zoner. Den har bl.a. rettet henvendelser til NAFTA. Europa kunne med et 
tilbud om et udvidet partnerskab bevise sin interesse i regionens udvikling. 
Demarchen vil skulle være af formel karakter (protokol til aftalen af 1980) og sigte mod 
at supplere vore forbindelser på alle områder, hvor den aktuelle aftale ikke yder de 
nødvendige rammer. Der vil i fællesskab kunne indkredses specifikke foranstaltninger 
til en liberalisering og et udvidet samarbejde. 
Denne valgmuligheds begrænsninger ligger i den tilfældige og i det væsentlige 
ufuldstændige ASEAN-integration. Til trods for erklærede gode hensigter og en 
stramning af båndene (f.eks. beslutningen om at afholde uformelle årsmøder) er ASEAN 
endnu langt fra at kunne tale med én stemme. 
25 
Akttype En protokol til aftalen af 1980 
Substans grundlag: anerkendelse af de to regioners adkomst til at 
fremme demokratiet og forbindelserne mellem deres folk 
udformning af mellemregionale målsætninger, navnlig: 
samarbejde om regional integration 
lettelse af samhandelen mellem de to zoner 
oprettelse af en ordning for mellemregionalt samråd om 
virkeliggørelse af disse mål 
definition af et udvidet økonomisk samarbejde 
nydefinering af udviklingssamarbejdet 
Mekanismer Der vil skulle forelægges et forslag til forhandlingsdirektiver 
vedrørende protokollen. De arbejdsgrupper og samordningsinstanser, 
der opererer inden for de bestående strukturer, vil skulle bestræbe sig 
på at realisere de fastlagte mål. 
Fællesskabet og dets medlemsstater og ASEAN-landene vil kunne vedtage et særligt 
arrangement om udviklingen af en melleregional politisk dialog. 
26 
VALGMULIGHED 2 
ET AKTIVT PARTNERSKAB 
Med henblik på at realisere målene for et udvidet partnerskab med ASEAN kan man 
basere sig på en erklæret kollektiv vilje til at styrke samarbejdsaktionerne inden for 
aftalens rammer og at lancere nye aktioner i forhold til de fastlagte prioriteter. 
Fremgangsmåden skal således være, at der vedtages en fælles ministererklæring eller 
endog statschefserklæring, hvori fastlægges de generelle mål, for hvilke en gruppe af 
tjenestemænd på højt niveau skal producere et udkast til et program for konkrete tiltag. 
Denne formel har den fordel, at den giver ASEAN-landene en større smidighed, idet de 
på dette grundlag vil kunne engagere sig fra sag til sag. Den giver også mulighed for at 
fokusere mere præcist på de områder og sektorer, hvor der er behov for en prioriteret 
indsats. Endelig vil parterne på områder som den politiske dialog, de grundlæggende 
rettigheder, samfundsspørgsmål kunne påtage sig præcise forpligtelser på et lige 
grundlag. 
Gennemførelsen af handlingsplanen på basis af frivillige og individuelle tilsagn 
forudsætter, at ordningerne er mellemregionale, men det udelukker ikke bilateralt 
samråd. 
Den private sektor skal under denne valgmulighed inddrages nært i samarbejdet: der kan 
overvejes to formler i denne henseende: 
1. at erhvervslivet foretager sit eget arbejde og derefter rapporterer til aftaleinstanserne 
2. at erhvervslivet deltager direkte i de forskellige udvalgs arbejde. 
Begge løsninger har deres egne fordele og vil kunne anvendes hver især 
- for den førstes vedkommende i forbindelse med undersøgelse af specifikke 
erhvervssektorer (transport, telekom, energi osv.) for at fastslå, hvilke problemer, 
sektoren er behæftet med, idet der samtidig etableres forbindelser mellem 
virksomheder i sektoren 
- for den andens vedkommende i forbindelse med horisontale emner (intellektuel 
ejendomsret, standarder, investeringer osv.), hvor den private sektor vil kunne 
inddrages i arbejdet i aftalens instanser og gøre sin sagkundskab og sine særlige krav 
gældende. 
Det er naturligvis en forudsætning for et sådant partnerskabs succes, at begge parter er 
villige til fremskridt, men tillige at de er rede til at stille de nødvendige midler og 
menneskelige ressourcer til rådighed til at afholde konsultationer og forhandlinger. Af 
effektivitetshensyn er det desuden vigtigt, at der fastsættes ret præcise mål, navnlig med 
hensyn til tidsplaner. 
27 
Akttype En erklæring og et handlingsprogram undertegnet af Fællesskabet og 
dets medlemsstater og ASEAN-medlemsstaterne 
Substans - fastlæggelse af prioriteter og styrkelse af indsatsen på de i 
aftalen fastlagte samarbejdsområder 
udformning af nye aktioner på andre områder end de i aftalen 
omhandlede under hensyntagen til politiske, økonomiske og 
andre mål, der fastlægges på ministerplan 
Mekanismer Kommissionens udarbejdelse af et forslag til handlingsplan og et 
udkast til erklæring med henblik på formel forelæggelse for Rådet. 
Når disse tekster en gang er vedtaget af EF-instanserne, drøftelser og 
forhandlinger inden for rammerne af aftaleinstanserne i ad hoc-
arbejdsgrupper på andre områder, med indberetning til mødet mellem 
højtstående tjenestemænd. 
* ... 
De andre valgmuligheder, som man kunne forestille sig, fjerner sig fra det forfulgte mål, 
nemlig tilvejebringelsen af en ny konkret dynamik: 
- en ny aftale om tredje generation til afløsning af aftalen af 1980 vil betyde, at 
man støder på de allerede kendte politiske hindringer29 
- aftaler med hvert enkelt af ASEAN-landene ville være en alternativ løsning, hvis 
ASEAN som sådan ikke skulle ønske en udvikling i samme tempo; men det er 
på grund af de foreslåede mål nødvendigt at se på den regionale helhed samtidig 
med, at man bevarer den nødvendige fleksibilitet til, at der kan påtages 
individuelle forpligtelser. 
29 Se bilag 5.1. 
28 
KONKLUSIONER 
Vore hovedmål er klare: at give den politiske dialog et specifikt indhold, at fremme 
forbindelserne mellem de to processer for regional integration, aktivt at stimulere 
samhandelen og investeringerne. Det er korrekt, at vi kan nå disse mål på forskellig 
måde, men baggrunden for vore forbindelser med ASEAN og de specifikke forhold i 
regionen burde anspore os til at vælge en original og pragmatisk formel. I denne formel 
vil de bestående institutioner skulle benyttes bedst muligt, idet de skal gøres mere 
virksomme og byde på muligheder på alle planer for en aktiv styrkelse af vore 
forbindelser. 
Kommissionen forelår derfor at lancere en ny dynamik efter modellen i valgmulighed 2 i 
afdeling IV, idet første etape kan være, at der vedtages en fælles erklæring på det 
kommende EU/ASEAN-ministermøde i februar 1997. Erklæringen bør indeholde alle 
elementer i et sæt initiativer, der skal udvikles i et handlingsprogram, som skal 
udarbejdes af en gruppe eksperter på højt niveau fra de to parter. De regionale 
målsætninger bør anføres deri, hvorved Europa kan bevise sin tiltro til den 
igangværende proces i ASEAN-landene, både hvad angår en styrkelse af den og 
bestræbelserne for optagelse af nye medlemmer. 
Det er af afgørende betydning, at der hurtigt sker fremskridt med placeringen af vore 
privilegerede forbindelser i ASEM, for at sikre, at de bidrager til de i dette forum givne 
impulser. EU/ASEAN-aksen kan blive en drivende kraft i den nye dialog mellem 
Europa og Asien. Når rapporten fra gruppen af fremtrædende personligheder foreligger, 
vil vi hurtigt kunne indlede konsultationer med vore ASEAN-partnere. 
LISTE OVER BILAG 
Bilag 1 ASEAN-indikatorer 
- Generelle statistiske indikatorer for ASEAN 
- Eksport inden for ASEAN 
- Eksport inden for ASEAN (CEPT-produkter) 
- Vækst i eksporten inden for ASEAN 1994-95 
- Vækst i CEPT-eksporten inden for ASEAN 1994-95 
- Eksport inden for regionen af CEPT-produkter 
- Import inden for regionen af CEPT-produkter 
Bilag 2 EF-ASEAN handelstal 
- EF-handel med ASEAN 
- Import i ASEAN efter større sektor 
- Eksport fra ASEAN efter større sektor 
- Handelsbalance med ASEAN efter større sektor 
- EF 12 import fra ASEAN-landene 
- EF12 eksport til ASEAN-landene 
- EF 12 handelsbalance med ASEAN-landene 
- EF-import fra ASEAN-landene i 1995 
- EF-eksport til ASEAN-landene i 1995 
- EF-handelsbalance med ASEAN-landene i 1995 
- EF-import fra ASEAN-landene efter medlemsstat 
- EF-eksport til ASEAN-landene efter medlemsstat 
- EF-handelsbalance med ASEAN-landene efter medlemsstat 
Bilag 3 Strømmen af udenlandske direkte investeringer mellem EU og ASEAN 
- Geografisk fordeling af de udenlandske direkte investeringer extra EUR 12 
- Udenlandske direkte investeringer fra ASEAN i EU 
Bilag 4 AFTA og APEC 
- Lancering af AFT A-processen 
- APEC-konteksten 
Bilag 5 EU/ASEAN-forbindelserne 
- Et historisk overblik 
- Et rids af EU/ASEAN-forbindelserne 
Bilag 6 Eksamination af handelspolitik - Profiler 
- Indonesien 
- Malaysia 
- Filippinerne 
- Singapore 
- Thailand 
Bilag 7 Fordeling af EF's finansielle bistand til ASEAN 1976 - 1995 
Bilag 8 Den institutionelle struktur af EU/ASEAN-forbindelserne 
±, 
Bilag 1 - ÀSEAN-indikatorer 
1.1 Generelle statistiske indikatorer for ASEAN 
1.2 Eksport inden for ASEAN 
1.3 Eksport inden for ASEAN (CEPT-produkter) 
1.4 Vækst i eksporten inden for ASEAN 1994-95 
1.5. Vækst i CEPT-eksporten inden for ASEAN 1994-95 
1.6 Eksport inden for regionen af CEPT-produkter 
1.7 Import inden for regionen af CEPT-produkter 
l>e 
1.1. GENERELLE STATISTISKE INDIKATORER FOR ASEAN 
Indikatorer 
;>ftÀ^W' -'. \/&iÆ''»:.:..'., 
Befolkning 
(millioner) 
Areal 
(l,000km2) 
iM4i ' 
BNP 
(mia. USS) 
BNP. pr. 
indbygger 
(US$) 
Årlig vækst i 
BNP i % 
(1995) 
Samlet 
varcksport 
(mio. USS) 
Samlet 
vareimport 
(mio. US S) 
Samlet 
udlandsgæld 
(mia. US S) 
Udenlandske 
direkte 
investeringer 
(mio. US$-
1993) 
føfrføfllftg 
Tilvækst (årligt 
gennemsnit 
(1990-95) 
Arbejdsstyrke 
(% af totalen) Brunei 
*/, , /- -
0.3 
6 
» \ 
4 
13,822 
2.0 
2,682 
1,208 
0.15 
-
2.1 
-Indonesien 
194 
1,905 
-
143 
763 
7.2 
40,053 
31,983 
90.5 
2,004 
1.6 
43 Malaysia 
; 
20 
330 
' 
64 
3,386 
8.5 
58,754 
59,594 
25 
4,351 
• 
2.4 
38 Filippinerne 
' y •"• 
69 
300 
' 
54 
817 
5.2 
13,483 
22,738 
36.5 
763 
• 
2.1 
56 Singapore 
r 
3 
1 
"• 
55 
19,213 
8.9 
96,749 
102,590 
16.5 
6,829 
1.0 
65 Thailand 
60 
513 
; 
124 
2,103 
8.6 
45,167 
54,340 
55 
1,621 
: 
1.1 
56 Vietnam 
74 
332 
: 
13 
170 
8 
3,400 
4,000 
25 
300 
: 
2.2 
49 
Kilde:: CHELEM. La Découverte: L'Etat du Monde 1996: ASEAN Secretariat 
<?,/ 
1.2. EKSPORT INDEN FOR ASEAN (ALLE PRODUKTER) (MIO. US$S) 
Land 
Brunei 
Indonesien 
Malaysia* 
Filippinerne 
Singapore 
Thailand** 
Vietnam*** 
I ALT 1994 
467.52 
5,787.97 
15,002.15 
1,425.12 
28,806.68 
7,991.37 
794.70 
60,275.52 1995 
233.41 
6,334.00 
18,429.01 
2,361.32 
33,095.20 
8,894.08 
685.93 
70,032.94 Vækst 
-50.08% 
9.43% 
22.84% 
65.69% 
14.89% 
11.30% 
-15.86% 
16.19% 
1.3. EKSPORT INDEN FOR ASEAN (CEPT-PRODUKTER) (MIO. US$) 
Land 
Brunei 
Indonesien 
Malaysia* 
Filippinerne 
Singapore 
Thailand** 
Vietnam*** 
I ALT 1994 
467.70 
5,157.25 
13,036.18 
1,184.87 
25,467.56 
3,743.58 
n.a. 
49,054.14 1995 
230.29 
5,600.86 
16,000.08 
2,091.47 
29,495.46 
5,905.98 
n.a. 
59,324.14 Vækst 
-50.44% 
8.60% 
22.74% 
76.51% 
15.82% 
57.76% 
n.a. 
20.94% 
Forklaring: 
* For Malaysia mangler eksporten i 4. kvartal til Thailand og Vietnam. 
** For Thailand mangler eksporten i 1995 til Vietnam og eksporten 1 4. kvartal til Malaysia. 
*** For Vietnam mangker eksporten i 1995 til Thailand og ekporten 14. kvartal til Malaysia. 
Kilde: ASEA N-Sekretariatet 
1-L 
1.4. VÆKST i EKSPORTEN INDEN FOR ASEAN 1994-95 (MIO. US$) 
Land 
Brunei 
Indonesien 
Malaysia* 
Filippinerne 
Singapore 
Thailand** 
Vietnam*** 
I ALT 1994 
467.52 
5,787.97 
15,002.15 
1,425.12 
28,806.68 
7,991.37 
794.70 
60,275.52 1995 
233.41 
6,334.00 
18,429.01 
2,361.32 
33,095.20 
8,894.08 
685.93 
70,032.94 Stigning 
-234.11 
546.03 
3,426.87 
936.19 
4,288.51 
902.70 
-108.77 
9,757.42 
1.5. VÆKST I CEPT-EKSPORTEN INDEN FORASEAN 1994-95 (MIO. US$) 
Land 
Brunei 
Indonesien 
Malaysia* 
Filippinerne 
Singapore 
Thailand** 
Vietnam*** 
I ALT 1994 
467.70 
5,157.25 
13,036.18 
1,184.87 
25,467.56 
3,743.58 
n.a. 
49,054.14 1995 
230.29 
5,600.86 
16,000.08 
2,091.47 
29,495.46 
5,905.98 
n.a. 
59,324.14 VÆKST 
-234.41 
443.62 
2,963.90 
906.60 
4,027.90 
2,162.40 
n.a. 
10,270.00 
Forklaring: 
* For Malaysia mangler eksporten i 4. kvartal til Thailand og Vietnam. 
** For Thailand mangler eksporten i 1995 til Vietnam og eksporten 1 4. kvartal til Malaysia. 
*** For Vietnam mangker eksporten i 1995 til Thailand og ekporten 1 4. kvartal til Malaysia. 
Kilde: ASEA N-Sekretariatet 
1.6. EKSPORT INDEN FOR REGIONEN AF CEPT-PRODUKTER1 1993-94 (Mio. US $) 
EKSPORT 
FRA 
Brunei 
Indonesien 
Malaysia 
Filippinerne 
Singapore 
Thailande 
IALT AR 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% Brunei 
22.5 
39.4 
75.6 
142.6 
185.7 
30.2 
1.2 
2.2 
83.3 
548.4 
842.7 
44.1 
15.3 
18.1 
18.4 Indonesien 
n.a. 
0.44 
n.a. 
478.9 
604.6 
26.2 
28.7 
43.6 
52.2 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
83.7 
135.0 
61.4 EKSPORT TIL 
Malaysia Filippinerne 
n.a. 
37.0 
n.a. 
459.9 
599.6 
20.9 
124.6 
166.3 
33.5 
9,186.9 
19,484.1 
112.1 
277.9 
316.0 
13.7 n.a. 
28.3 
n.a. 
260.1 
319.3 
22.8 
429.4 
535.5 
24.7 
1,121.4 
1,425.3 
27.1 
62.5 
74.8 
19.7 Singapore 
n.a. 
197.9 
n.a. 
3,046.2 
3,722.0 
22.2 
8,448.4 
9,581.7 
13.4 
302.2 
618.7 
104.7 
2,359.4 
2,740.8 
16,2 Thailand 
n.a. 
200.7 
n.a. 
430.5 
333.0 
-22.7 
1,632.1 
2,014.5 
23.4 
129.2 
296.4 
129.4 
3,168.8 
5,249.4 
65.7 
32,833.0 
49,813.0 
51.7 
Kilde: ASEAN -Sekretariatet 
1 Eksporten af CEPT-produkter tegnede sig for 81,4% af den samlede eksport inden for ASEAN 
1994 og 84,7% i 1995. 
% 
1.7. IMPORT INDEN FOR REGIONEN AF CEPT-PRODUKTER 1993-94 (Mio. US$) 
IMPOR 
TIL 
Brunei 
Indonesien 
Malaysia 
Filippinerne 
Singapore 
Thailand 
I ALT AR 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% Brunei 
0.6 
0.2 
-67.13 
1.7 
28.2 
1,559.3 
0.1 
0.5 
352.5 
215.8 
250.5 
16.1 
216.6 
149.7 
-30.9 Indonesien 
n.a. 
53.7 
n.a. 
441.3 
627.5 
42.2 
211.9 
245.6 
15.9 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
269.2 
231.8 
-13.9 IMPORT FRA 
Malaysia Filippinerne 
n.a. 
224.7 
n.a. 
411.3 
489.1 
18.9 
167.0 
237.6 
42.3 
13,629.1 
19,106.2 
40.2 
891.2 
1,499.8 
68.3 n.a. 
2.4 
n.a. 
41.7 
54.7 
30.9 
200.3 
303.4 
51.5 
493.0 
882.8 
79.1 
94.9 
186.1 
96.0 Singapore 
n.a. 
575.2 
n.a. 
1,543.3 
1,630.9 
5.7 
5,469.3 
6,799.0 
24.3 
634.7 
794.7 
25.2 
935.8 
1,212.9 
29.6 Thailand 
n.a. 
60.3 
n.a. 
148.8 
231.5 
55.6 
789.0 
1,131.4 
43.4 
86.9 
129.6 
49.2 
3,448.2 
5,629.4 
63.3 
30341.9 
42,769.2 
41.0 
Kilde: ASEAN -Sekretariatet 
3T 
—^fk*^2—EF-ASEAN handelstal : 
2.1 EF-handel med ASEAN 
2.2 Import i ASEAN efter større sektor 
23 Eksport fra ASEAN efter større sektor 
2.4 Handelsbalance med ASEAN efter større sektor 
2.5 EF12 import fra ASEAN-landene 
2.6 EF12 eksport til ASEAN-landene 
2.7 EF12 handelsbalance med ASEAN-landene 
2.8 EF-import fra ASEAN-landene i 1995 
2.9 EF-eksport til ASEAN-landene i 1995 
2.10 EF-handelsbalance med ASEAN-landene i 1995 
2.11 EF-import fra ASEAN-landene efter medlemsstat 
2.12 EF-eksport til ASEAN-landene efter medlemsstat 
2.13 EF-handelsbalance med ASEAN-landene efter medlemsstat 
•C 
2.1. EF-HANDEL MED ASEAN 
Tal i mio. ECU 
EF-import 
EF-
eksport 
Handels­
balance 1980 
6,857 
5,369 
-1,488 1983 
7,917 
9,269 
1,350 1985 
9,972 
9,810 
-162 1987 
10,037 
8,906 
-1,131 1988 
12,203 
s 
10,689 
-1,514 1989 
15,173 
14,110 
-1,063 1990 
16,748 
16,083 
-665 1991 
19,947 
17,282 
-2,665 1992 
22,403 
19,278 
-3,125 1993 
25,667 
22,920 
-2,747 1994 
29,940 
27,759 
-2,181 1995 
33,355 
33,991 
636 
3 O 
tu 
6 
Ê 35000 
30000 
25000 
20000 
15000 
10000 
5000 • EF-import 
•EF-eksport 
Q Handelsbalance 
1111 II II I I nmiiiiiin miimm 
-5000 1980J 1983 1985 198ZJ 1988J 1989-P 199XT 19311 19321 19331 19941 1995 
Ar 
Kilde: EUROSTAT 
Fordeling efter sektor 
Levnedsmidler of lev. dyr 
Drikkevarer og tobak 
Råmaterialer 
Olie, fedt, voks 
Råvarer 
Brændselsprodkter 
Kemikalier 
Klassificeret efter materialer 
Maskiner og transportmidler 
Diverse 
Forarbejdede varer 
Andre varer 
lait 
1995 i alt 2.2. Import fra ASEAN efter større sektor 
1980 
EU 
1,296.05 
106.34 
1,555.57 
447.26 
3,405.22 
220.15 
35.15 
951.28 
770.00 
690.76 
2,447.19 
784.70 
6,857.2 US 
724.54 
18.72 
755.83 
278.61 
1,777.70 
4107.80 
28.10 
754.82 
2,045.39 
651.67 
3,479.98 
148.49 
9,514.0 Japan 
907.85 
13.01 
3,684.46 
93.68 
4,699.00 
11,814.8 
131.53 
566.39 
157.79 
105.58 
961.29 
93.21 
17,568.3 1988 
EU 
2,254.95 
99.61 
1,629.45 
625.96 
4,609.97 
38.76 
135.50 
1,492.41 
3,195.84 
2,513.46 
7,337.21 
216.79 
12,202.7 us 
1,093.89 
19.85 
821.21 
302.08 
2,237.03 
1,203.71 
195.29 
1,171.65 
7,513.11 
3,151.96 
12,032.0 
279.62 
15,752.4 Japan 
1,942.28 
30.27 
3,402.21 
129.96 
5,504.72 
7,423.67 
315.36 
1,500.46 
599.20 
432.23 
2,847.25 
354.48 
16,130.1 1994 
EU 
2,539.56 
106.92 
1,614.16 
1,090.02 
5,350.66 
243.65 
511.73 
3,070.43 
13,171.3 
6,986.12 
24^45.8 
606.24 
29,940.2 
33,354.3 US 
2,523.09 
58.87 
1,101.03 
363.06 
4,046.05 
961.01 
777.14 
2,198.89 
26,754.2 
9,913.70 
40^61.4 
717.41 
45^68.4 
49,105.1 Japan 
4,561.66 
38.37 
3,714.42 
256.86 
8,571.31 
9,034.83 
729.82 
3,247.01 
6,560.49 
2,973.00 
14,210.1 
699.75 
31,816.2 
36,903.3 
Tal l mio. ECU (Kilde : Ewostat/Comtrade) 
2.3. Eksports til ASEAN efter større sektor 
Fordeling efter sektor 
Levnedsmidler of lev. dyr 
Drikkevarer og tobak 
Råmaterialer 
Olie, fedt. voks 
Råvarer 
Brændselsprodkter 
Kemikalier 
Klassificeret efter materialer 
Maskiner og transportmidler 
Diverse 
Forarbejdede varer 
Andre varer 
I alt 
1995 i alt 1980 
EU 
180.61 
106.29 
25.57 
9.72 
322.19 
48.90 
680.58 
677.67 
2,851.31 
325.27 
4,534.83 
463.56 
5,369.37 US 
465.46 
118.13 
348.56 
7.46 
939.61 
128.13 
745.72 
373.14 
3,826.02 
264.75 
5,209.63 
45.72 
6,323.09 Japan 
140.15 
1.57 
120.55 
14.57 
276.84 
39.60 
812.35 
2,733.38 
5,034.11 
425.02 
9,004.86 
100.11 
9,421.41 1988 
EU 
389.94 
233.12 
137.86 
37.99 
798.91 
47.60 
1,533.98 
1,516.85 
4,769.13 
1,010.68 
8,830.64 
1,011.15 
10,688.3 US 
431.64 
144.89 
407.30 
9.84 
993.67 
95.81 
920.46 
519.93 
5,520.55 
663.00 
7,623.94 
255.16 
8,968.58 Japan 
156.10 
5.34 
141.50 
11.16 
314.10 
75.92 
1,227.27 
3,022.14 
9,591.23 
806.41 
14,647.1 
328.23 
15,365.3 1994 
EU 
721.60 
409.23 
348.64 
31.38 
1,510.85 
365.54 
3,177.12 
3,706.17 
15,288.5 
2,629.71 
24,801.5 
1081.26 
27,759.1 
33,988.7 us 
937.25 
302.80 
1,037.68 
20.84 
2,334.57 
508.90 
2,204.00 
1,408.73 
17,243.5 
2,315.12 
22,991.3 
821.69 
26,863.5 
29,893.5 Japan 
236.43 
28.11 
348.53 
7.08 
620.15 
327.97 
3,391.42 
7,017.01 
35,505.9 
2,842.50 
48,756.8 
978.95 
50,683.9 
59363.6 
Tal I mio. ECU (Kilde : Eurostat/Comtrade) 
2.4. Handelsbalance med ASEAN efter større sektor 
Fordeling efter sektor 
Levnedsmidler of lev. dyr 
Drikkevarer og tobak 
Råmaterialer 
Olie, fedt, voks 
Råvarer 
Brændsclsprodktcr 
Kemikalier 
Klassificeret efter materialer 
Maskiner og transportmidler 
Diverse 
Forarbejdede varer 
Andre varer 
lait 
1995 lait 1 1980 
EU 
-1,115.44 
-05 
-1,530.00 
-437.54 
-3,083.03 
-171.25 
645.43 
-273.61 
2,081.31 
-365.49 
2,087.64 
-321.14 
-1,487.84 US 
-259.08 
99.41 
-407.27 
-271.15 
-838.09 
-3,979.67 
717.62 
-381.68 
1,780.63 
-386.92 
1,729.65 
-102.77 
-3,190.88 Japan 
-767.70 
-11.44 
-3,563.91 
-79.11 
-4,422.16 
-11,775.2 
680.82 
2,166.99 
4,876.32 
319.44 
8,043.57 
6.90 
-8,146.87 1988 
EU 
-1,865.01 
133.51 
-1,491.59 
-587.97 
-3,811.06 
8.84 
1,398.48 
24.44 
1,573.29 
-1,502.78 
1,493.43 
794.36 
-1,514.43 us 
-662.25 
125.04 
-413.91 
-292.24 
-1,243.36 
-1,107.90 
725.17 
-651.72 
-1,992.56 
-2,488.96 
-4,408.07 
-24.46 
-6,783.79 Japan 
-1,786.18 
-24.93 
-3,260.71 
-118.80 
-5,190.62 
-7347.75 
911.91 
1,521.68 
8,992.03 
374.18 
11,799.80 
-26.25 
-764.82 1994 
EU 
-1,817.96 
302.31 
-1,265.52 
-1,058.64 
-3,839.81 
121.89 
2,665.39 
635.74 
2,117.19 
-4,356.41 
1,061.91 
475.02 
-2,180.99 
845.9 us 
-1,549.85 
243.93 
-63.35 
. -342.22 
-1,711.49 
-452.11 
1,426.85 
-790.16 
-9,510.78 
-7,598.58 
-16,472.7 
104.28 
-18,532.0 
-19,211.8 Japan 
-4,325.25 
-10.26 
-3,365.89 
-249.79 
-7,951.17 
-8,706.85 
2,661.61 
3,769.99 
28,945.36 
-130.49 
35,246.47 
279.20 
18,867.65 
22,460.3 
Tal I mio. ECU (Kilde : Eurostat/Comtrade) 
&^ 
2.5. EU 12 IMPORT FRA ASEAN-LANDENE (1000 ECU) 
THAILAND 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
I ALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler & levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materiater, undt. brændstof(2) 
Mineralsk bra*ndstof(3) 
An. og veg. die, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarb. varer(6) 
Maskiner & transportmidler(7) 
Diverse forarb. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 3.914.208 
1.370.048 
1.198.077 
30.436 
140.047 
3 
1.485 
2.514.866 
15.359 
637.709 
537.041 
1.324.757 
29.294 5.103.681 
1.694.921 
1.484.292 
40.154 
170.191 
0 
284 
3.310.200 
22.733 
689.487 
797.716 
1.800.264 
98.560 5.148.022 
1.552.286 
1.353.975 
43.022 
154.437 
661 
191 
3.533.004 
28.605 
678.432 
959.422 
1.866.546 
62.732 5.531.003 
1.471.692 
1.272.009 
37.323 
162.063 
5 
292 
3.976.139 
32.385 
719.795 
1.297.937 
1.926.022 
83.171 6.263.562 
1.601.099 
1.328.621 
36.310 
235.724 
5 
439 
4.535.717 
45.067 
885.874 
1.592.237 
2.012.539 
126.745 6.377.369 
1.400.236 
1.031.961 
26.962 
339.977 
67 
1.268 
4.793.677 
53.308 
951.934 
2.007.936 
1.780.499 
183.456 
VIETNAM 
I ALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler & levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1 ) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. og veg. olie, fedt og voks(4) 
Forart), produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarb. varer(6) 
Maskiner & transportmidler^) 
Diverse forarb. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 1990 
82.993 
47.598 
37.875 
0 
6.728 
2.977 
19 
35.195 
1.424 
7.093 
535 
26.143 
200 1991 
172.178 
73.612 
48.379 
19 
5.332 
19.868 
14 
98.112 
902 
15.843 
1.304 
80.063 
454 1992 
319.505 
86.454 
48.463 
27 
7.332 
30.458 
173 
231.781 
2.183 
23.883 
7.285 
198.431 
1.270 1993 
544.143 
87.868 
59.936 
32 
5.834 
22.063 
4 
455.648 
2.472 
39.378 
25.828 
387.970 
626 1994 
857.909 
195.294 
155.604 
218 
10.151 
29.283 
38 
660.555 
4.820 
58.519 
14.717 
582.499 
2.060 1995 
1.112.895 
283.242 
244.249 
96 
21.395 
17.428 
75 
826.624 
6.616 
63.969 
7.317 
748.722 
3.028 
INDONESIEN 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
I ALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler & levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. og veg. olie, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarb. varer(6) 
Maskiner & transportmidler(7) 
Diverse forarb. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 2.864.616 
1.254.355 
517.383 
66.842 
340.257 
95.810 
234.062 
1.599.271 
35.659 
729.740 
73.362 
760.510 
10.991 3.579.828 
1.211.921 
539.642 
78.683 
298.583 
35.433 
259.580 
2.349.447 
49.337 
899.363 
89.537 
1.311.209 
18.460 4.343.078 
1.351.163 
487.855 
76.581 
296.045 
141.121 
349.560 
2.973.313 
68.143 
1.072.590 
221.764 
1.610.815 
18.602 5.032.085 
1.546.580 
540.395 
56.097 
378.622 
183.408 
388.057 
3.438.047 
65.688 
1.147.041 
363.102 
1.862.216 
47.458 5.857.146 
1.985.065 
608.947 
52.392 
520.570 
242.614 
560.542 
3.860.014 
91.920 
1.262.749 
409.853 
2.095.491 
12.067 5.946.805 
1.940.335 
505.450 
57.010 
585.152 
187.472 
605.250 
3.978.418 
110.123 
1.316.777 
416.831 
2.134.687 
28.053 
'"t! 
MALAYSIA 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
I ALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler & levende dyr ( O ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. og veg. olie, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarb. varer(6) 
Maskiner & transportnidler(7) 
Diverse forarb. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 3.607.554 
1.354.506 
266.156 
441 
830.558 
18.892 
238.459 
2.202.571 
37.255 
350.934 
1.160.243 
654.139 
50.477 4.383.214 
1.241.417 
260.461 
749 
707.100 
0 
273.106 
3.085.541 
59.045 
404.411 
1.718.061 
904.026 
56.256 4.939.649 
1.270.674 
265.102 
557 
696.383 
15 
308.617 
3.573.264 
64.604 
449.018 
2.034.408 
1.025.234 
95.711 6.227.465 
1.291.408 
258.323 
1.707 
725.305 
2.523 
303.550 
4.849.056 
76.752 
471.657 
3.188.728 
1.111.919 
87.002 7.488.496 
1.371.637 
288.201 
802 
692.202 
6.030 
384.402 
6.055.158 
128.201 
563.596 
4.210.574 
1.152.788 
61.701 8.871.560 
1.393.086 
276.341 
1.820 
715.543 
11.320 
388.062 
7.308.193 
187.458 
585.382 
5.398.532 
1.136.821 
170.282 
BRUNEI 
1 ALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler & levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1 ) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. og veg. olie, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarb. varer(6) 
Maskiner & transportmidler(7) 
Diverse forarb. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 1990 
222.837 
314 
80 
35 
199 
0 
0 
221.813 
71 
4.095 
7.834 
209.813 
| 710 1991 
281.595 
405 
136 
24 
155 
0 
90 
277.182 
63 
201 
73.643 
203.275 
4.008 1992 
221.592 
789 
284 
6 
494 
0 
4 
204.870 
61 
555 
49.556 
154.699 
I 15.933 1993 
397.240 
244 
116 
40 
87 
0 
0 
378.357 
121 
386 
8.909 
368.941 
18.640 1994 
313.918 
138 
88 
3 
38 
0 
10 
308.771 
1 
436 
30.793 
277.541 
| 5.008 1995 
262.748 
41 
35 
5 
0 
0 
2 
257.690 
46 
189 
117.413 
140.043 
5.017 
SINGAPORE 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
I ALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler & levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. og veg. olie, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarb. varer(6) 
Maskiner c« transportmidler(7) 
Diverse forarb. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 4.685.499 
179.117 
65.558 
2.677 
108.330 
166 
2.386 
4.438.554 
137.465 
184.798 
3.481.135 
635.156 
67.828 5.220.210 
175.896 
75.650 
2.156 
77.486 
17.556 
3.048 
4.982.731 
190.921 
196.362 
3.871.480 
723.968 
61.583 5.651.191 
168.784 
84.212 
2.491 
68.808 
5.318 
7.955 
5.401.368 
192.141 
204.690 
4.209.403 
795.135 
81.039 6.439.967 
171.302 
90.636 
3.168 
69.916 
2.115 
5.467 
6.162.745 
173.428 
200.571 
5.138.428 
650.318 
105.921 7.752.602 
193.293 
97.423 
3.112 
83.047 
4.892 
4.819 
7.368.227 
184.294 
203.965 
6.221.875 
758.092 
191.082 8.440.792 
214.508 
91.343 
6.199 
111.392 
888 
4.686 
7.889.124 
298.400 
230.059 
6.546.434 
814.231 
337.160 
<« 
FILIPPINERNE 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
I ALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler & levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1 ) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. og veg. olie, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarb. varer(6) 
Maskiner & transportmidlen^) 
Diverse forarb. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 
Kilde : Eurostat 1.257.650 
397.963 
158.251 
15.913 
83.989 
0 
139.810 
820.005 
15.817 
123.354 
210.125 
470.709 
39.682 1.472.714 
384.771 
179.446 
17.505 
62.162 
2 
125.656 
1.045.346 
12.783 
153.365 
274.940 
604.259 
42.597 1.607.892 
383.293 
182.973 
17.419 
65.695 
223 
116.983 
1.146.137 
10.116 
145.038 
405.249 
585.734 
78.462 1.909.893 
397.848 
159,480 
18.730 
72.432 
463 
146.743 
1.370.199 
10.554 
143.878 
572.497 
643.269 
141.846 2.101.598 
426.336 
152.272 
14.352 
85.324 
2.405 
171.984 
1.464.773 
16.753 
130.078 
662.448 
655.494 
210.489 
Lf'i 
2.6. EU12 EKSPORTS TIL ASEAN-LANDENE (1000 ECU) 
THAILAND 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
I ALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler & levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. og veg. olier, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarbj. varer(6) 
Maskiner og transportmidler(7) 
Diverse forarbj. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 3.409.261 
282.469 
113.715 
122.418 
30.621 
9.465 
6.249 
2.916.610 
446.832 
630.981 
1.693.044 
145.752 
210.182 3.816.594 
302.035 
135.454 
110.935 
45.455 
5.784 
4.407 
3.226.613 
452.109 
742.686 
1.879.612 
152.207 
287.946 3.913.451 
332.060 
164.037 
107.606 
47.549 
8.918 
3.950 
3.382.756 
535.604 
678.988 
1.945.080 
223.085 
198.635 5.042.718 
421.512 
186.543 
132.698 
60.754 
36.072 
5.445 
4.383.777 
624.142 
925.498 
2.600.740 
233.397 
237.428 6.103.940 
452.197 
221.835 
117.182 
92.785 
13.882 
6.513 
5.414.893 
718.594 
1.052491 
3.248.210 
395.598 
236.850 7.736.802 
479.041 
243.839 
125.404 
88.074 
13.809 
7.915 
6.944.571 
785.814 
1.178.262 
4.593.456 
387.039 
313.190 
VIETNAM 
IALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler & levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. og veg. olier, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarbj. varer(6) 
Maskiner og transportmidler(7) 
Diverse forarbj. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 1990 
127.713 
31.173 
21.133 
4.393 
142 
5.400 
106 
94.143 
35.611 
5.575 
45.682 
7.275 
2.397 1991 
184.994 
22.268 
19.811 
1.420 
705 
218 
114 
160.117 
44.124 
19.897 
87.160 
8.936 
2.609 1992 
300.993 
37.229 
32.512 
2.108 
2.072 
273 
263 
259.447 
53.270 
31.106 
162.878 
12.193 
4.316 1993 
487.322 
39.655 
33.050 
2.941 
2.613 
732 
319 
441.671 
79.438 
55.009 
283.084 
24.140 
5.996 1994 
616.018 
56.034 
45.437 
3.903 
5.716 
874 
105 
547.977 
117.509 
79.079 
323.140 
28.248 
12.007 1995 
710.723 
74.952 
60.518 
4.373 
6.925 
2.706 
430 
614.976 
147.229 
98.624 
326.707 
42.417 
20.795 
INDONESIEN 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
IALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler & levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. og veg. olier, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarbj. varer(6) 
Maskiner og transportmidler(7) 
Diverse forarbj. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 2.837.070 
111.074 
42.512 
7.573 
42.284 
15.683 
3.021 
2.571.421 
426.194 
331.833 
1.703.232 
110.162 
154.575 3.201.876 
144.319 
63.610 
7.251 
63.608 
7.253 
2.596 
2.923.622 
406.484 
370.349 
2.020.562 
126.226 
133.936 4.053.728 
195.269 
87.096 
9.911 
54.828 
40.853 
2.581 
3.602.306 
479.032 
463.778 
2.501.425 
158.071 
256.153 4.144.538 
422.070 
92.315 
9.601 
162.901 
153.810 
3.444 
3.585.701 
586.220 
448.031 
2.394.770 
156.680 
136.767 4.314.431 
360.449 
77.751 
12.143 
142.016 
123.269 
5.270 
3.750.937 
697.476 
458.129 
2.447.308 
148.024 
203.045 5.316.493 
431.326 
149.136 
11.124 
219.874 
45.495 
5.696 
4.579.865 
756.347 
516.624 
3.122.155 
184.738 
305.303 
In 
MALAYSIA 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
IALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler & levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. og veg. olier, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarbj. varer(6) 
Maskiner og transportmicHer(7) 
Diverse forarbj. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 2.495.577 
179.188 
74.135 
53.666 
42.993 
7.097 
1.297 
2.087.912 
262.661 
358.322 
1.330.041 
136.888 
228.478 2.940.505 
231.971 
90.012 
66.922 
62.865 
6.531 
5.642 
2.601.878 
283.895 
431.476 
1.724,860 
161.647 
106.656 3.103.616 
224.653 
95.574 
56.200 
62.595 
8.765 
1.519 
2.766.601 
335.526 
396.921 
1.809.763 
224.392 
112.362 3.985.301 
311.276 
118.675 
62.052 
116.382 
10.691 
3.476 
3.536.634 
351.135 
517.816 
2.448.717 
218.965 
137.391 5.772.374 
273.299 
120.519 
63.270 
68.152 
13.357 
8.001 
5.182.020 
438.326 
657.979 
3.762.152 
323.564 
317.055 7.361.700 
340.810 
163.919 
72.337 
89.745 
10.040 
4.769 
6.692.941 
431.046 
760.031 
5.180.407 
321.457 
327.950 
BRUNEI 
IALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler & levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. og veg. olier, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarbj. varer(6) 
Maskiner og transportmidler(7) 
Diverse forarbj. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 1990 
380.074 
5.093 
2.992 
1.516 
555 
10 
20 
356.681 
3.740 
18.991 
55.177 
278.771 
18.301 1991 
519.443 
4.180 
2.796 
410 
920 
55 
0 
498.465 
3.554 
25.253 
199.789 
269.868 
16.798 1992 
418.575 
5.079 
3.801 
843 
432 
3 
0 
392.249 
4.817 
33.269 
115.347 
238.816 
21.247 1993 
589.294 
4932 
3.434 
532 
948 
14 
4 
566.776 
3.932 
31.408 
131.461 
399.976 
17.586 1994 
785.797 
6.391 
4.800 
966 
597 
19 
8 
761.263 
5.316 
34.280 
262.021 
459.647 
18.143 1995 
614.586 
10.223 
8.399 
1.187 
557 
72 
8 
590.557 
4.715 
29.370 
230.039 
326.433 
13.805 
SINGAPORE 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
IALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler & levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. og veg. olier, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarbj. varer(6) 
Maskiner og transportmidler(7) 
Diverse forarbj. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 5.682.464 
415.805 
101.768 
199.635 
26.295 
85.412 
2.694 
4.910.400 
642.356 
803.896 
2.814.865 
649.282 
356.260 5.684.599 
408.981 
111.527 
205.909 
34.587 
53.606 
3.352 
5.057.436 
663.616 
847.735 
2.956.965 
589.119 
218.182 6.348.902 
451.335 
127.467 
227.647 
27.152 
65.240 
3.830 
5.493.302 
715.157 
981.021 
3.050.505 
746.618 
404.265 7.682.448 
690.468 
146.063 
223.468 
33.717 
284.372 
2.849 
6.702.453 
848.605 
1.193.358 
3.787.044 
873.447 
289.527 8.871.220 
608.937 
169.652 
167.963 
28.944 
231.139 
11.239 
8.021.213 
1.033.925 
1.322.544 
4.481.072 
1.183.672 
241.070 10.129.896 
637.292 
192.076 
215.286 
28.655 
197.513 
3.761 
9.054.909 
1.103.082 
1.395.217 
5.229.346 
1.327.264 
437.695 
^b 
FILIPPINERNE 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
IALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler & levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. og veg. olier, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarbj. varer(6) 
Maskiner og transportmidler(7) 
Diverse forarbj. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 
Kilde : Eurostat 1.246.230 
141.185 
102.266 
20.189 
12.064 
3.293 
3.373 
1.034.487 
184.834 
117.824 
642.789 
89.040 
70.558 1.119.798 
136.512 
93.617 
25.301 
13.837 
1.843 
1.913 
930.500 
177.955 
122.408 
547.322 
82.815 
52.787 1.443.141 
178.555 
130.053 
33.835 
10.625 
2.192 
1.850 
1.202.791 
213.871 
141.963 
743.926 
103.031 
61.796 1.732.465 
148.170 
94.040 
30.987 
18.493 
3.518 
1.133 
1.528.349 
241.507 
158.484 
1.011.740 
116.618 
55.945 1.957.521 
201.874 
127.982 
47.442 
17.824 
7.012 
1.613 
1.684.264 
286.670 
174.773 
1.103.266 
119.556 
71.383 2.118.475 
226.454 
145.991 
54.613 
14.716 
9.366 
1.767 
1.788.440 
303.744 
229.839 
1.121.266 
133.590 
103.581 
h 
2.7. EU 12 HANDELSBALANCE MED ASEAN-LANDENE (1000 ECU) 
THAILAND 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
IALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler og levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. & veg. olier, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarb. varer(6) 
Maskiner og transportmidler(7) 
Diverse forarb. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) -504.947 
-1.087.578 
-1.084.362 
91.983 
-109.426 
9.462 
4.765 
401.744 
431.473 
-6.728 
1.156.003 
-1.179.004 
180.888 -1.287.086 
-1.392.885 
-1.348.838 
70.780 
-124.735 
5.784 
4.123 
-83.586 
429.376 
53.199 
1.081.896 
-1.648.058 
189.386 -1.234.571 
-1.220.226 
-1.189.938 
64.584 
-106.888 
8.257 
3.759 
-150.248 
506.999 
556 
985.658 
-1.643.461 
135.903 -488.285 
-1.050.180 
-1.085.466 
95.375 
-101.309 
36.067 
5.154 
407.638 
591.757 
205.703 
1.302.803 
-1.692.625 
154.257 -159.622 
-1.148.902 
-1.106.786 
80.872 
-142.939 
13.877 
6.074 
879.176 
673.527 
166.617 
1.655.973 
-1.616.941 
110.105 1.359.432 
-921.195 
-788.123 
98.441 
-251.903 
13.742 
6.647 
2.150.895 
732.506 
226.328 
2.585.520 
-1.393.460 
129.733 
VIETNAM 
IALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler og levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1 ) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. & veg. olier, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarb. varer(6) 
Maskiner og transportmidler(7) 
Diverse forarb. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 1990 
44.720 
-16.424 
-16.742 
4.393 
-6.585 
2.423 
87 
58.948 
34.187 
-1.518 
45.147 
-18.868 
2.197 1991 
12.817 
-51.344 
-28.568 
1.400 
-4.627 
-19.650 
100 
62.005 
43.221 
4.054 
85.857 
-71.127 
2.156 1992 
-18.512 
-49.225 
-15.951 
2.081 
-5.260 
-30.185 
90 
27.666 
51.088 
7.223 
155.594 
-186.238 
3.047 1993 
-56.821 
-48.213 
-26.885 
2.910 
-3.221 
-21.331 
315 
-13.977 
76.965 
15.631 
257.256 
-363.830 
5.370 1994 
-241.891 
-139.260 
-110.167 
3.685 
-4.436 
-28.409 
67 
-112.578 
112.689 
20.560 
308.423 
-554.250 
9.947 1995 
-402.171 
-208.290 
-183.730 
4.277 
-14.470 
-14.722 
356 
-211.648 
140.613 
34.654 
319.389 
-706.305 
17.767 
INDONESIEN+A85 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
IALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler og levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. & veg. olier, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarb. varer(6) 
Maskiner og transportmidler(7) 
Diverse forarb. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) -27.546 
-1.143.280 
-474.871 
-59.269 
-297.973 
-80.127 
-231.041 
972.150 
390.535 
-397.906 
1.629.870 
-650.348 
143.584 -377.952 
-1.067.602 
-476.032 
-71.432 
-234.975 
-28.179 
-256.984 
574.175 
357.148 
-529.015 
1.931.025 
-1.184.983 
115.475 -289.349 
-1.155.893 
-400.758 
-66.671 
-241.217 
-100.269 
-346.979 
628.993 
410.889 
-608.812 
2.279.661 
-1.452.744 
237.551 -887.547 
-1.124.509 
-448.080 
-46.496 
-215.721 
-29.599 
-384.613 
147.653 
520.532 
-699.010 
2.031.668 
-1.705.536 
89.309 -1.542.714 
-1.624.616 
-531.195 
-40.249 
-378.555 
-119.345 
-555.272 
-109.076 
605.556 
-804.621 
2.037.456 
-1.947.468 
190.978 -630.313 
-1.509.009 
-356.315 
-45.885 
-365.278 
-141.978 
-599.554 
601.447 
646.223 
-800.153 
2.705.325 
-1.949.948 
277.250 
h 
MALAYSIA 1990 1991 1992 1993 
-2.242.164 
-980.132 
-139.648 
60.346 
-608.923 
8.168 
-300.074 
-1.312.422 
274.383 
46.159 
-740.011 
-892.953 
50.389 1994 1995 
IALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler og levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. & veg. olier, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarb. varer(6) 
Maskiner og transportmidler(7) 
Diverse forarb. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) -1.111.977 
-1.175.318 
-192.021 
53.224 
-787.564 
-11.795 
-237.162 
-114.659 
225.406 
7.388 
169.798 
-517.251 
178.001 -1.442.709 
-1.009.446 
-170.449 
66.173 
-644.236 
6.530 
-267.464 
-483.663 
224.850 
27.065 
6.799 
-742.378 
50.400 -1.836.034 
-1.046.021 
-169.528 
55.643 
-633.788 
8.750 
-307.098 
-806.663 
270.921 
-52.097 
-224 645 
-800.842 
16.650 •1.716.122 
-1.098.337 
-167.682 
62.468 
-624.050 
7.328 
-376.402 
-873.138 
310.126 
94.383 
-448.423 
-829.224 
255.353 -1.509.860 
-1.052.275 
-112.422 
70.517 
-625.798 
-1.279 
-383.292 
-615.252 
243.588 
174.648 
-218.125 
-815.364 
157.668 
BRUNEI 
IALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler og levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. & veg. olier, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarb. varer(6) 
Maskiner og transportmidler(7) 
Diverse forarb. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 1990 
157.237 
4.779 
2.912 
1.481 
356 
10 
20 
134.868 
3.669 
14.897 
47.343 
68.959 
17.591 1991 
237.848 
3.775 
2.659 
386 
765 
55 
-90 
221.283 
3.492 
25.051 
126.146 
66.593 
12.790 1992 
196.982 
4.291 
3.517 
837 
-62 
3 
-4 
187.378 
4.756 
32.714 
65.791 
84.117 
5.314 1993 
192.054 
4.689 
3.317 
493 
861 
14 
4 
188.420 
3.811 
31.022 
122.552 
31.035 
-1.054 1994 
471.879 
6.252 
4.712 
963 
559 
19 
-2 
452.492 
5.314 
33.844 
231.228 
182.106 
13.135 1995 
351.837 
10.182 
8.364 
1.181 
557 
72 
7 
332.867 
4.670 
29.181 
112.627 
186.390 
8.788 
SINGAPORE 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
IALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler og levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. & veg. olier, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarb. varer(6) 
Maskiner og transportmidler(7) 
Diverse forarb. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 996.965 
236.688 
36.210 
196.958 
-82.035 
85.246 
308 
471.846 
504.891 
619.098 
-666.269 
14.126 
288.432 464.389 
233.086 
35.877 
203.753 
-42.899 
36.050 
305 
74.704 
472.695 
651.373 
-914.515 
-134.849 
156.599 697.711 
282.552 
43.255 
225.155 
-41.656 
59.922 
-4.125 
91.933 
523.017 
776.331 
-1.158.897 
-48.517 
323.226 1.242.481 
519.167 
55.426 
220.300 
-36.199 
282.257 
-2.618 
539.708 
675.176 
992.786 
-1.351.384 
223.129 
183.606 1.118.618 
415.644 
72.229 
164.851 
-54.103 
226.247 
6.419 
652.986 
849.630 
1.118.579 
-1.740.804 
425.580 
49.988 1.689.104 
422.784 
100.733 
209.088 
-82.737 
196.625 
-925 
1.165.785 
804.681 
1.165.159 
-1.317.088 
513.033 
100.535 
4 
FILIPPINERNE 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
IALT 
Råmaterialer (0-4) 
Levnedsmidler og levende dyr ( 0 ) 
Drikkevarer og tobak (1) 
Ubearb. materialer, undt. brændstof(2) 
Mineralsk brændstof(3) 
An. & veg. olier, fedt og voks(4) 
Forarb. produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Forarb. varer(6) 
Maskine- og transportmidler(7) 
Diverse forarb. varer(8) 
Andre ikke-klassificerede varer (9) 
Kilde : Eurostat -11.420 
-256.778 
-55.985 
4.276 
-71.925 
3.293 
-136.438 
214.482 
169.017 
-5.529 
432.663 
-381.669 
30.876 -352.916 
-248.259 
-85.829 
7.797 
-48.325 
1.841 
-123.743 
-114.847 
165.173 
-30.957 
272.382 
-521.444 
10.189 -164.751 
-204.738 
-52.920 
16.416 
-55.069 
1.968 
-115.133 
56.653 
203.755 
-3.075 
338.677 
-482.703 
-16.666 -177.428 
-249.678 
-65.440 
12.257 
-53.939 
3.054 
-145.611 
158.151 
230.953 
14.606 
439.243 
-526.651 
-85.901 -144.077 
-224.463 
-24.289 
33.090. 
-67.500 
4.607 
-170.371 
219.492 
269.917 
44.695 
440.818 
-535.938 
-139.106 -223.635 
-280.278 
3.946 
41.783 
-84.644 
9.205 
-250.568 
172.656 
282.951 
107.418 
265.981 
-483.693 
-116.013 
2.8. EU IMPORT FRA ASEAN-LANDENE 1995 
(1000 ecu) 
ASEAN Thailand 
604.770 
136.455 
837.979 
1.471.917 
50.018 
70.196 
516.221 
928.505 
87.832 
352.860 
1.320.615 Vietnam Indonesien Malaysia Brunei Singapore Filippinerne 
BLØU 
Danmark 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Mand 
Italien 
Nederland. 
Portugal 
Spanien 
UK 74.871 
15.236 
216.263 
422.524 
3.737 
3.099 
84.248 
91.220 
6.361 
55.449 
139.888 434.282 
138.939 
578.238 
1.414.353 
63.705 
33.709 
748.602 
873.532 
41.969 
467.761 
1.151.715 531.938 
113.457 
918.199 
2.204.796 
45.559 
363.076 
530.063 
1.014.789 
70.907 
322.761 
2.756.015 421 
42 
108.169 
938 
45 
34 
1.469 
3.842 
69 
10 
147.709 225.499 
45.002 
1.291.415 
1.839.984 
49.463 
759.293 
468.364 
1.380.111 
36.232 
165.526 
2.179.903 112.462 
27.153 
216.842 
760.722 
8.974 
31.364 
162.819 
357.621 
7.675 
64.543 
591.935 1.984.244 
476.284 
4.167.105 
8.115.234 
221.502 
1.260.770 
2.511.785 
4.649.620 
251.045 
1.428.911 
8.287.781 
EU12 6.377.369 1.112.895 5.946.805 8.871.560 262.748 8.440.792 2.342.110 33.354.280 
Kilde : Eurostat 
2.9. EU EKSPORTS TIL ASEAN-LANDENE 1995 
(1000 ecu) 
Thailand Vietnam Indonesien Malaysia Brunei Singapore Filippinerne ASEAN 
BLØU 
Danmark 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Nederland. 
Portugal 
Spanien 
UK 700.147 
178.222 
1.333.883 
2.871.300 
14.164 
50.980 
891.570 
477.494 
27.638 
188.481 
1.002.922 44.275 
25.807 
259.461 
181.396 
1.029 
5.480 
79.680 
35.224 
625 
7.794 
69.953 320.452 
80.017 
799.268 
2.097.411 
41.508 
15.891 
573.574 
612.897 
462 
150.726 
624.285 271.474 
83.001 
1.825.414 
2.185.923 
3.083 
266.295 
700.594 
314.305 
26.139 
140.922 
1.544.551 3.669 
4.902 
155.928 
94.074 
14 
1.125 
40.852 
8.119 
0 
786 
305.118 483.994 
160.039 
1.435.330 
2.801.496 
23.041 
199.731 
1.335.675 
850.957 
61.335 
357.252 
2.421.046 113.969 
44.894 
290.479 
744.360 
10.249 
61.689 
215.698 
185.117 
5.079 
52.538 
394.403 1.937.980 
576.882 
6.099.763 
10.975.960 
93.088 
601.192 
3.837.644 
2.484.113 
121.277 
898.499 
6.362.278 
EU12 7.736.802 710.723 5.316.493 7.361.700 614.586 10.129.896 2.118.475 33.988.675 
Kilde : Eurostat 
2.10. EU HANDELSBALANCE MED ASEAN-LANDENE 1995 
(1000 ecu) 
Thailand Vietnam Indonesien Malaysia Brunei Singapore Filippinerne ASEAN 
BLØU 
Danmark 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Nederland. 
Portugal 
Spanien 
UK 95.377 
41.767 
495.904 
1.399.383 
-35.854 
-19.216 
375.349 
-451.011 
-60.194 
-164.380 
-317.693 -30.596 
10.571 
43.198 
-241.127 
-2.708 
2.381 
-4.568 
-55.996 
-5.736 
-47.655 
-69.935 -113.830 
-58.922 
221.031 
683.058 
-22.197 
-17.818 
-175.028 
-260.636 
-41.506 
-317.035 
-527.430 -260.465 
-30.456 
907.215 
-18.873 
-42.477 
-96.781 
170.531 
-700.484 
-44.768 
-181.838 
-1.211.464 3.248 
4.860 
47.759 
93.136 
-32 
1.091 
39.383 
4.278 
-69 
775 
157.409 258.495 
115.036 
143.915 
961.512 
-26.422 
-559.561 
867.312 
-529.154 
25.102 
191.726 
241.143 1.507 
17.741 
73.637 
-16.362 
1.274 
30.326 
52.880 
-172.504 
-2.596 
-12.005 
-197.533 -46.264 
100.598 
1.932.658 
2.860.727 
-128.414 
-659.579 
1.325.859 
-2.165.507 
-129.768 
-530.412 
-1.925.503 
EU12 1.359.432 -402.171 -630.313 -1.509.860 351.837 1.689.104 -223635 634,395 
Kilde : Eurostat, 
Ç» 
2.11. EU IMPORT FRA ASEAN-LANDENE EFTER MEDLEMSSTAT 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
BLØU 
Danmark 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
UK 974.838 
374.031 
2.122.600 
4.605.199 
90.490 
113.805 
1.519.200 
2.090.121 
177.824 
731.601 
3.835.648 1.133.678 
374.516 
2.507.781 
5.853.035 
160.850 
149.583 
1.729.537 
2.597.999 
185.631 
1.015.671 
4.505.140 1.179.818 
397.798 
2.805.368 
6.460.487 
172.948 
185.023 
1.989.706 
2.872.727 
197.626 
1.152.718 
4.816.711 1.512.302 
470.510 
3.227.577 
7.310.859 
191.907 
492.806 
2.103.205 
3.033.757 
218.944 
979.922 
6.540.006 1.842.443 
528.764 
3.622.733 
8.264.450 
210.687 
738.452 
2.227.992 
3.994.629 
232.881 
1.272.461 
7.699.739 1.984.244 
476.284 
4.167.105 
8.115.234 
221.502 
1.260.770 
2.511.785 
4.649.620 
251.045 
1.428.911 
8.287.781 
EU12 16.635.357 20.213.420 22.230.928 26.081.796 30.635.230 33.354.280 
Kilde : Eurostat 
2.12. EU EKSPORTS TIL ASEAN -LANDENE EFTER MEDLEMSSTAT 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
BLØU 
Danmark 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
UK 967.065 
347.722 
2.502.867 
5.204.690 
29.252 
141.037 
1.652.012 
1.149.641 
36.804 
335.932 
3.811.368 1.026.091 
329.753 
2.804.137 
6.052.952 
36.362 
148.491 
1.768.369 
1.171.472 
44.579 
344.027 
3.741.576 1.022.112 
454.171 
3.531.229 
6.117.621 
29.336 
177.957 
2.155.698 
1.327.916 
47.297 
472.502 
4.246.566 1.454.274 
464.318 
3.789.197 
7.233.290 
48.436 
220.669 
2.668.781 
1.877.806 
57.738 
638.844 
5.210.733 1.683.648 
515.395 
4.242.117 
9.197.800 
67.298 
397.004 
3.129.124 
1.992.982 
76.027 
689.541 
6.430.366 1.937.980 
576.882 
6.099.763 
10.975.960 
93.088 
601.192 
3.837.644 
2.484.113 
121.277 
898.499 
6.362.278 
EU12 16.178.390 17.467.810 19.582.406 23.664.086 28.421.301 33.988.675 
Kilde : Eurostat 
2.13. EU HANDELSBALANCE MED ASEAN-LANDENE EFTER MEDLEMSSTAT 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
BLØU 
Danmark 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
UK -7.773 
-26.309 
380.267 
599.492 
-61.238 
27.232 
132.812 
-940.480 
-141.020 
-395.670 
-24.280 -107.587 
-44.763 
296.356 
199.917 
-124.488 
-1.091 
38.832 
-1.426.526 
-141.052 
-671.644 
-763.563 -157.706 
56.373 
725.861 
-342.866 
-143.612 
-7.066 
165.992 
:1.544.811 
-150.329 
-680.216 
-570.144 -58.028 
-6.192 
561.619 
-77.570 
-143.470 
-272.137 
565.576 
-1.155.952 
-161.205 
-341.079 
-1.329.273 -158.795 
-13.369 
619.384 
933.349 
-143.389 
-341.449 
901.132 
-2.001.646 
-156.854 
-582.919 
-1.269.374 -46.264 
100.598 
1.932.659 
2.860.729 
-128.414 
-659.578 
1.325.859 
-2.165.507 
-129.769 
-530.412 
-1.714.040 
EU12 -456.967 -2.745.610 -2.648.522 -2.417.710 -2.213.930 634.395 
Kilde : Eurostat 
T / 
Bilag 3 - Strømmen af udenlandske direkte investeringer 
mellem EU og ASE AN 
3.1. Europæiske udenlandske direkte investeringen 
3.2. Udenlandske direkte investeringer fra ASEAN i EU 
SI 
3.1. EUROPÆISKE UDENLANDSKE DIREKTE INVESTERINGEN ($M) 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 
Indonesien 576 682 1,093 1,482 1,777 2,004 
Malaysia 719 1,668 2,332 3,998 4,469 4,351 
Filippinerne 936 563 530 544 228 763 
Singapore 3,655 2,887 5,575 4,888 6,730 6,829 
Thailand 1,105 1,775 2,444 2,014 2,116 1,621 
Kilde: Asian Development Outlook 1995-96 
*J 
$m 
H1993 
B1992 
01991 
B1990 
B1989 
B1988 
Indonesien Malaysia Filippinerne Singapore Thailand 
$m 
B Thailand 
O Singapore 
B Filippinerne 
B Malaysia 
B Indonesien 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 
& 
3.2. Udenlandske direkte investeringer fra ASEAN i EU 
Strømmen af direkte kapitalinvesteringer netto, 1994 (mio. USD) 
EU Verden EU-andel(%) 
Singapore11 965 13,226 7t3 
Malaysia 168,5 1907,2 8,8 
* Tallene er for 1993 
Malaysias udenlandske direkte investeringer, 1994 (mio. USD) 
I Lande 1 
I Verden 1907,2 
1 EU 168,5 
UK 124,4 
Tyskland 23,8 
Irland 9,4 
" 
Italien 2,8 
Sverige 0,6 
Belgien 0,1 
Nederlandene 2,1 
Frankrig 4 
Danmark 0,1 
IGrækenland 
Portugal 
Østrig 
Luxembourg 0,1 
Spanien 
Finland 1 
Andre 1739,1 
-c 
Singapores udenlandske direkte investeringer efter land, 1994 
(mk). USD) 
Lande I 
Verden 13,226 
EU 965 
Nederlandene 291 
UK 225 
Andre 450 
_: 
USA 1,093 
Asien 7,149 
HongKong 2,507 
l 
Japan 68 
" 
Asean 3,695 
Brunei 57 
Indonesien 322 
Malaysia 2,900 
Filippinerne 144 
Thailand 273 
4 
Singapores direkte kapitalinvesteringer netto i Triad-lande (EU, Japan 
og USA), 1993 (mio. USD) 
3% (68) 
52% (1,093) 45% (965) 
Strømmen af udenlandske direkte investeringer fra EU til ASEAN* 
(mio. USD) 
Gennemsnit 1990-93 
(2,666) 
14P/o-
OTHERS 
(10,499) l 
55% \ 723) 
20% 
(2,096) 
11% 
Kilde: UNCTAD, Division on Transnational Corporations and Investment, FDI database. 
*Uden Brunei Darussalam 
ri 
Bilag 4 - AFTA og APEC: 
4.1. Lancering af AFT A-processen 
4.2. APEC-konteksten 
4.1. LANCERING AF AFT A-PROCESSEN 
ASEAN-frihandelsområdet (AFTA) 
AFTA blev formelt udstukket på basis af rammeaftalen om udvidelse af ASEAN-
landenes økonomiske samarbejde, undertegnet den 28. januar 1992 i Singapore. 
AFTA er blevet til på grundlag af den overbevisning, at 
præferencehandelsarrangementer mellem ASEAN-medlemsstaterne ville kunne 
bidrage til at styrke de forskellige landes og ASEAN's økonomiske 
modstandsdygtighed og udvikling af medlemmernes nationale økonomier gennem 
udvidede investerings- og produktionsmuligheder samt handel og valutaindtjening. 
ASEAN-landenes økonomiministres organ (AEM) har oprettet AFT A-rådet, som 
træder sammen på ministerplan, og som består af en repræsentant for hver af 
medlemsstaterne samt generalsekretæren for ASEAN-sekretariatet. Den centrale 
mekanisme i AFTA-processen er den fælles effektive præferencetarif (CEPT). Ifølge 
denne ordning skal ASEAN-medlemmerne nedsætte importtoldsatserne inden for 
specifikke tidsgrænser for varer, der passerer over grænserne i ASEAN. 
CEPT er struktureret omkring fire lister og to datoer. Den såkaldte Inclusion List er 
den liste, som hver af medlemmerne forelægger for varer, der indgår i 
toldnedsættelsesprocessen. Udgangspunktet er, at alle forarbejdede varer, også 
forarbejdede landbrugsprodukter, er medtaget. I 1992-aftalen var uforarbejdede 
landbrugsprodukter udelukket fra CEPT-ordningen. På ASEAN's økonomiministres 
møde i Chiang Mai i september 1994 blev det imidlertid besluttet gradvis at 
indarbejde disse uforarbejdede landbrugsprodukter i CEPT, idet specifikke produkter 
blev opført på en ny Sensitive List, for hvilke der skulle oprettes "særlige 
arrangementer". 
På en General Exception List er opført produkter, som et land kan udelukke med 
begrundelse i national sikkerhed, offentlig sædelighed, beskyttelse af dyre- og 
plantelivet og bevarelse af kunstneriske eller arkæologiske skatte. På en Temporary 
Exclusion List er opført varer, som medlemmerne anser for at være for følsomme til, 
at de umiddelbart kan optages i CEPT-ordningen. Produkter på den såkaldte 
Exclusion List kan ikke nyde CEPT-toldbehandling i de andre ASEAN-lande. På 
Chiang Mai-mødet enedes man om gradvis at overføre alle produkter på den såkaldte 
Exclusion List til den såkaldte Inclusion List inden for en frist på fem år. Denne 
beslutning blev fulgt op med en første overførsel af 682 toldpositioner fra Exclusion 
List til Inclusion List på det 7. møde i AFT A-rådet i Brunei Darussalam i september 
1995. Det er interessant at bemærke, at denne første overførsel for det meste 
omfattede kemiske produkter (organiske, uorganiske, plast). 1 gennemførelsesplanen 
for CEPT er der fastlagt et Normal Track Programme og et Fast Track 
Programme. Der er fastsat tidsfrister for hvert programs gennemførelse, og Vietnam 
er indrømmet en treårig overgangsperiode i forhold til de andre ASEAN-meillcmmcr. 
ÇÎ 
Normal Track Programme: For produkter med en toldsats på over 20% nedsættes 
satsen med 20% den 1. januar 1998 (2001 for Vietnam) og til 0-5% den 1. januar 
2003 (2006 for Vietnam). For produkter med en toldsats på under 20% nedsættes 
satsen'til 0-5% den 1. januar 2000 (2003 for Vietnam). 
Fast Track Programme: For produkter med en toldsats på over 20% nedsættes 
satsen med 0-5% den 1. januar 2000 (2003 for Vietnam). For produktçr med en 
toldsats på under 20% nedsættes satsen til 0-5% den 1. januar 1998 (2001 for 
Vietnam). Programmet omfatter femten produktgrupper, for hvilke der sker en 
fremskyndet toldnedsættelse-
Vegetabilsk olie (HS 15) Cement (HS 25) 
Kemikalier (HS 28,29 38) Gødningsstoffer (HS 31) 
Farmaceutiske specialiteter (HS 30) Plast (HS 39) 
Gummiprodukter (HS 40) Papirmasse (HS 47) 
Læderprodukter (HS 41,42) Tekstilvarer (HS 50,63) 
Keramiske produkter og glas (HS 69,70) Kobberkatoder (HS 74) 
Smykkesten og smykker (HS 71 ) Elektronik (HS 84, 85) 
Møbler af træ og spanskrør (HS 95) 
CEPT-ordningen omfatter desuden: 
- Et ASEAN-indhold på 40%, for at produktet kan komme i betragtning med hensyn 
til toldindrømmelserne under CEPT 
- gradvis fjernelse af ikke-toldmæssige hindringer for handel og udenlandske 
investeringer; foranstaltningerne befinder sig endnu på et meget tidligt 
identifikations- og policy-formuleringsstadium 
- harmonisering af standarder og gensidig anerkendelse af prøvning og certificering 
af produkter 
- harmonisering af toldværdiansættelsessystemer (i retning af GATT-
transaktionsværdier i 2000) og toldprocedurer 
- udformning af fælles og forenklede procedurer med fokus på bl.a. : 
a) formaliteter forud for indgivelsen af vareangivelsen på udførselstidspunktet 
b) formaliteter forud for indgivelsen af vareangivelsen på indførselstidspunktet 
c) undersøgelse af varerne 
d) forsendelser, for hvilke oprindelsescertifikatet udstedes efterfølgende 
e) godtgørelser osv. 
c« 
Blandt andre foranstaltninger som led i samarbejdet på grænserne og andetsteds kan 
nævnes: konsultationer om makroøkonomiske anliggender, regler vedrørende redelig 
konkurrence og fremme af transaktioner med risikovillig kapital. 
Analyse af AFTA 
AFTA bliver ikke nogen toldunionen og slet ikke noget fællesmarked. Stærkt 
afvigende nationale interesser er til hinder for indførelsen af en kompromis-tarif 
varierende mellem lave toldsatser (Singapore) og høje toldsatser (Indonesien og 
andre)*. Desuden indeholder CEPT-ordningen indarbejdninger af nationale 
beskyttelsesforanstaltninger og er i sidste ende et frihandelsprogram med indbygget 
national vetoret. Man må således konkludere, at der for nærværende ikke består noget 
uafvendeligt tilsagn om en fælles økonomisk fremtid for ASEAN. 
De fire store ASEAN-lande eksporterer alle samme vigtige produkter, hvilket vil 
sige, at det kan fa alvorlige følgevirkninger, hvis CEPT-ordningen skulle komme til 
at fungere virkelig effektivt, og at dele af disse industrier i et eller flere lande vil 
skulle ofres. 
Virkningerne af frihandelsordningen for ASEAN-handelsmønstret vil pr. definition 
først kunne mærkes på længere sigt, og det vil tage nogen tid, før den praktiske 
relevans af AFTA for den økonomiske udvikling i ASEAN-landene kan vurderes. De 
kræfter, der arbejder for frihandel i ASEAN, vil under alle omstændigheder skulle 
føre en lang og tung kamp mod national modstand mod grundlæggende 
strukturændringer, hvilket vil blive endnu vanskeligere, hvis der som planlagt 
optages nye medlemmer som f.eks. Myanmar og andre. 
* Se bilas 6. 
éf 
4.2. APEC-KONTEKSTEN 
Det økonomiske samarbejde i Asien-Stillehavsområdet (APEC) blev dannet i 1989 
som en reaktion på den voksende gensidige afhængighed mellem økonomierne i 
disse regioner. Målet er som sådant at fremme væksten og udviklingen i Asien-
Stillehavsregionen ved at lette handelen med varer, tjenesteydelser, 
kapitalbevægelserne og teknologioverførslen og ved at anspore til et "åbent regionalt 
samarbejde" blandt medlemmerne. Det omfatter i dag 18 medlemmer', som til 
sammen tegner sig for 56% af verdens årlige produktion og 46% af den globale 
varehandel. 
Der har siden 1989 været afholdt årlige ministermøder. De Forenede Stater lancerede 
desuden under sit formandskab for APEC i 1993 tanken om uformelle møder mellem 
økonomiske ledere. Der er siden afholdt tre sådanne: i Blake Island, Seattle (1993), i 
Bogor, Indonesien (1994) og i Osaka, Japan (1995). Som bevis på ASEAN's 
betydning i APEC-processen - mærker man sig, at selvom APEC tæller 18 
medlemmer, har hver af de 6 ASEAN-lande ret til at føre forsædet i APEC hvert 
andet år ( 1992,1994,1996 osv.). 
Institutionelt set indtager møderne mellem højtstående tjenestemænd (SOM) en 
central plads i APEC. De overvåger de tre komitéer (budget & administration, 
økonomi og handel & og investeringer) og de 10 arbejdsgrupper. Repræsentanter for 
erhvervslivet deltager sammen med tjenestemænd på det økonomiske område i disse 
arbejdsgruppers aktiviteter, som er specialiseret efter sektor (f.eks. handelsfremme, 
telekommunikation, fiskeri, turisme osv.). Det blev i 1992 oprettet et APEC-
sekretariat i Singapore. 
Den fælles hensigtserklæring, der blev vedtaget i Bogor i 1994, stadfæster, at åben 
handel er grundlaget for økonomisk vækst. Det blev som sådan vedtaget at fjerne 
hindringerne for det økonomiske samarbejde og integrationen: de industrialiserede 
nationer skal søge at nå målet med fri og åben handel og investeringer inden 2010, 
hvilken frist for udviklingsøkonomierne er 2020. 
På Osaka-topmødet søgte man at tilvejebringe konkrete midler til at nå dette mål på 
basis af en femogtyveårsplan benævnt "Action Agenda", i hvilken det udtømmende 
aspekt af liberaliseringsprocessen fremhæves. Der blev fastsat tidsfrister for 
udarbejdelsen af konkrete og substantielle handlingsplaner, som hver af APEC-
medlemmerne skal forelægge på det næste topmøde i Subie Bay på Filippinerne i 
november i år. Hvert af APEC-medlemmerne har således fået overdraget ansvaret for 
at udarbejde sin egen handlingsplan for liberalisering med tidsfristerne 2010/2020 
som det generelle mål. Den generelle gennemførelse af handlingsplanerne begynder i 
januar 1997 og vil blive taget op til fornyet overvejelse hvert år. 
Australien, Brunei Darussalam, Canada, Chile, Den Kinesiske Folkerepublik, Hongkong, Indonesien. 
Japan, Republikken Korea, Malaysia, Mexico, New Zealand. Papua-Ny Guinea, Republikken 
Filippinerne. Singapore, Taiwan, Thailand, De Forenede Stater. Vietnam er det eneste ASHAN-land, 
der ikke deltacer i APEC. 
6 
Arten af denne handelsliberalisering var dog ved afslutningen af Osaka-topmødet 
fortsat omgæret af en vis tvetydighed. USA gik ind for en artikel XXIV-
fremgangsmåde og anbefalede et frihandelsområde, der var foreneligt med WTO, 
medens de asiatiske medlemmer modsatte sig en tilgang med 
mestbegunstigelsesbehandling eller "åben regionalisme". I den anden rapport fra 
APEC's gruppe af fremtrædende personligheder, der blev offentliggjort i 19942, 
defineres dette koncept, som gruppen stærkt tilslutter sig, som "...a process of 
regional co-operation whose outcome is not only actuel reduction of internal (intra-
regional) barriers to economic interaction but also the actual reduction of external 
barriers to economies not part of the regional enterprise" og "will, by defintion, be a 
building block for and contribute to a freer global economy...". 
"Achieving the APEC. Vision: Free and Open Trade in the Asia Pacific", Second Report of the 
Eminent Persons Group, August 1994. 
6* 
Bilag 5 - EU/ASEAN-forbindelserne: 
5.1. Et historisk overblik 
5.2. Et rids af EU/ASEAN-forbindelserne 
6 
5.1. ET HISTORISK OVERBLIK 
Europas forbindelser med ASEAN er præget af stærke samarbejdsforbindelser, der 
har gjort sig gældende siden de første uformelle kontakter i begyndelsen af 
1970'erne. De økonomiske og politiske forandringer i begge regioner har krævet en 
væsentlig udvikling i substansen af disse samarbejdsaktiviteter. Tilpasningerne af 
EU/ASEAN-forbindelserne til de ændrede omstændigheder er hidtil sket inden for 
rammerne af EF/ASEAN-samarbejdsaftalen, der blev undertegnet i marts 1980. 
Fællesskabet er ASEAN's ældste dialogpartner. Forbindelserne begyndte uformelt i 
1972 som følge af et ASEAN-initiativ, der hovedsagelig vedrørte handelsfordele. 
Den første kontakt på ministerplan fandt sted i juni 1972, hvor en delegation under 
ledelse af den indonesiske handelsminister blev modtaget af Kommissionen til et 
særligt møde. Tanken om samarbejdsaftalen blev først lanceret af Kommissionen i 
1974 med 1973-aftalen med Indien som model. ASEAN's mangel på de fornødne 
strukturer forhindrede et tilsvarende engagement. Dog blev det på det første 
ASEAN-topmøde på Bali i 1976 besluttet at tage de første skridt til at udvide 
kontakterne og institutionalisere en dialog med Fællesskabet. 
Det første EØF/ASEAN-topmøde blev afholdt i Bruxelles i november 1978. 
Udenrigsministrene for EØF-medlemsstaterne havde hidtil inden for 
fællesskabsrammer mødtes med deres modparter fra en regional gruppering af 
udviklingslande, som ikke var associeret med Fællesskabet. Det blev der besluttet 
at opstille en samarbejdsaftale, som siden blev undertegnet af begge parter i marts 
1980. Det er inden for de juridiske rammer af denne aftale, at EØF/ASEAN-
forbindelserne siden har udfoldet sig med regelmæssige ministermøder oven i 
møderne i det ved aftalen nedsatte blandede samarbejdsudvalg. 
Der har været afholdt regelmæssige EF/ASEAN-møder siden 1978, heriblandt 11 
ministermøder og 12 møder i det blandede samarbejdsudvalg. EF har også som 
dialogpartner siden 1980 deltaget i post-ministerkonferencerne, der afholdes hvert 
år (i slutningen af juli) umiddelbart efter ASEAN-ministermødet. 
Afslutningen på den kolde krig og ASEAN's imponerende resultater på det 
økonomiske område har krævet, at rammerne for forbindelserne tages op til fornyet 
overvejelse. På det 9. ASEAN/EF-ministermøde (AEMM) i 1991 i Luxembourg 
blev det således besluttet at opgradere 1980-aftalen for at tage hensyn til de 
ændrede behov i det gensidige samarbejde. Dog har Rådet siden 1992 ikke været i 
stand til at udstede EF-forhandlingsdirektiver vedrørende en ny aftale på grund af 
uro over menneskerettighedssituationen på Østtimor. Dette har dog ikke forhindret 
en styrkelse af de politiske bånd som illustreret ved EU's deltagelse i ASEAN's 
regionale forum (ARF) siden det første møde i juli 1994 eller en udvidelse af den 
fælles dialog inden for 1980-aftalens snævre grænser på basis af en konsensus, der 
blev nået på det 10. AEMM i Manila i oktober 1992. 
£r 
EU/ASEAN's politiske rammer har vist sig at være smidige nok til at indarbejde 
nogle ændringer i samarbejdsprærogativerne, der er opstået siden 1980. I 
Kommissionens strategidokument "Mod en ny strategi for Asien", som blev 
offentliggjort i juli 1994, omtales ændringerne i EU/ASEAN-forbindelserne, og der 
opfordres til et partnerskab mellem lige partnere med ASEAN. På det 11. AEMM i 
Karlsruhe i september 1994 hilste man indholdet af Kommissionens meddelelse 
velkommen og gav tilsagn om at ville reaktivere og intensivere dialogen og 
samarbejdet mellem EU og ASEAN. Ved denne lejlighed nedsatte AEMM en 
gruppe af fremtrædende personligheder (EPG), som fik til opgave at stille forslag 
til konkrete foranstaltninger til at forbedre EU/ASEAN-forbindelserne. EPG 
fremlagde sin rapport i juni 1996. 
5.2. ET RIDS AF EU/ASEAN-FORBINDELSERNE 
EU og ASEAN er knyttet sammen ved en lang række officielle aktiviteter, som 
ligger til grund for deres nære partnerskab. Disse bånd bygger på institutionelle og 
økonomiske kontakter, som kan sammenfattes i tre brede kategorier: institutionel 
dialog, forbedring af samhandelen og økonomisk samarbejde og 
udviklingssamarbejde. 
5.2.1. Institutionel dialog1 
Det højeste niveau i den institutionelle dialog er ASEAN/EU-ministermødet 
(AEMM), hvori deltager udenrigsministrene. Det 11. AEMM fandt sted i 
Karlsruhe i september 1994. Mødet finder sted hver andet år og fokuserer på 
politiske såvel som økonomiske anliggender og samarbejdsspørgsmål. 
For st sikre kontinuiteten i de år, hvor der ikke afholdes noget ministermøde, 
afholdes der et møde mellem højtstående tjenestemænd. Det sidste møde af 
denne type fandt sted i Singapore i maj 1995. 
Det blandede samarbejdsudvalg holder møde ca. hver 18. måned inden for 
rammerne af samarbejdsaftalen for at drøfte igangværende og fremtidige 
projekter. Det 12. møde i dette udvalg fandt sted i Bruxelles i oktober 1995. 
Under udvalget er der nedsat fire arbejdsgrupper: handel, økonomisk og 
industrielt samarbejde, videnskab & teknologi og skove. De træder normalt 
sammen en gang om året og indberetter til det blandede samarbejdsudvalg. 
EU deltager i de ASEAN-møder, der er åbne for ASEAN's dialogpartnere. 
Det drejer sig om post-ministerkonferencen (PMC) og ASEAN's regionale 
forum (ARF). Begge afholdes umiddelbart efter det årlige ASEAN-
ministermøde. På konferencen drøftes den generelle politiske og økonomiske 
1 Der findes i bilag 8 en geografisk præsentation af den institutionelle struktur i EU/ASEAN-
forbindelserne. 
^ 
situation i ASEAN og EU/ASEAN-forbindelserne. I forummet drøftes 
sikkerhedsspørgsmål i ASEAN-regionen. 
De daglige kontakter mellem EU og ASEAN foregår via ASEAN's 
Bruxelles-udvalg (ABC). ABC består af alle ASEAN-missionerne ved EF. 
Formandskabet varetages efter samme turnusordning som i ASEAN. 
Desuden udpeges der en landekoordinator for en periode på tre år. Møderne 
mellem Kommissionen og ABC indkaldes, når omstændighederne kræver 
det. 
5.2.2. Forbedring af samhandelen 
Handel er blevet betegnet som hjørnestenen i EF/ASEAN-forbindelserne. 
Samhandelen har siden indgåelsen af 1980-aftalen været i kraftig stigning: i 
1980-95 voksende samhandelen 4,9 gange til 67 mia. ECU. I 1995 var 
ASEAN's andel af den samlede EF-import vokset til 5,8% (sammenlignet 
med 1,8% i 1975). ASEAN's eksport til EF er steget hurtigere end til noget 
andet marked siden 1984. EF er i dag ASEAN's tredje største handelspartner 
set i forhold til den samlede handel og den anden største set i forhold til 
sammenslutningens eksport. 
EØF introducerede den første generelle præferenceordning i 1971. ASEAN 
tegnede sig i 1993 for næsten 30% af EF's samlede GSP med Indonesien, 
Thailand og Singapore på henholdsvis 3., 4. og 5. pladsen udtrykt i værdi. 
Malaysia kom ind på 7. pladsen og Filippinerne på 11. pladsen. Som region 
betragtet tegnede ASEAN sig for den største andel af GSP i 1993 lige foran 
Kina. Der blev den 1. januar 1995 iværksat en revideret udgave af GSP-
ordningen for industrivarer. Kommissionen tilrettelagde og afholdt 
informationsseminarer i hovedstæderne i de fleste ASEAN-lande til 
orientering af de relevante statsforvaltninger og de erhvervsdrivende. 
Vedtagelsen af aftalen om handelsrelaterede intellektuelle 
ejendomsrettigheder (TRIPs-aftalen) inden for rammerne af Uruguay-runden 
varslede om den betydning, som både de udviklede lande og 
udviklingslandene tillagde en passende beskyttelse af intellektuelle 
ejendomsrettigheder. EF har aktivt bidraget til udviklingen af ASEAN-
landenes systemer for intellektuel ejendomsret gennem det økonomiske 
samarbejde, særlig programmer som EF/ASEAN-programmet for patenter 
og varemærker. I denne henseende blev ASEAN-rammeaftalen om 
samarbejde om intellektuel ejendomsret på det 5. ASEAN-topmøde i 
december 1995 betragtet som en velkommen indsats. For at fremme 
kontakter og nærmere konsultation blev det på det 12. møde i det blandede 
samarbejdsudvalg besluttet at afholde et møde i en ad hoc ekspertgruppe 
vedrørende intellektuel ejendomsret. Gruppen træder sammen medio 1996 
og forelægger resultaterne af sine drøftelser for ASEAN Senior Economic 
Officials mode (ASEOM). 
W 
EF/ASEAN-handelsforbindelserne omfatter også lovgivning vedrørende 
handelsbeskyttelse. I denne forbindelse kan nævnes antidumping-lovgivning. 
Med den nye aftale om gennemførelsen af artikel VI i GATT 1994, som er 
WTO-antidumping-aftalen, styrkes disciplinen på området betydeligt 
sammenlignet med antidumping-koden fra 1979. EF's antidumping­
lovgivning er blevet revideret for at bringe den på linje med de nye regler, 
der gælder i medfør af artikel VI i GATT, og en ny forordning trådte i kraft i 
januar 1995. ASEAN har følt sig ramt af EF's antidumping-lovgivning siden 
1994: 6 ASEAN-produkter er i øjeblikket genstand for 
antidumping/antisubsidie-foranstaltninger, og 18 andre er til undersøgelse. 
Det skal dog her bemærkes, at antidumping-procedurer kun indledes efter 
klage fra en enhvervsgren i Fællesskabet, som kan fremlægge direkte beviser 
for dumping og skade som krævet i henhold til WTO-koden. Europa-
Kommissionen handler ikke på eget initiativ. Det stigende antal 
antidumping-undersøgelser vedrørende ASEAN-produkter er i realiteten en 
illustration af den kraftige stigning i samhandelen mellem EF og ASEAN. 
5.2.3. Økonomisk samarbejde og udviklingssamarbejde 
Som supplement til forbedring af handelen er det økonomiske samarbejde og 
udviklingssamarbejdet et middel til at udvide de generelle økonomiske 
forbindelser mellem EF og ASEAN. Der samarbejdes også inden for 
narkotika og flygtninge. Europa-Kommissionen forvalter i øjeblikket 25 
regionale projekter i ASEAN, hvoraf 14 er fælles projekter mellem EF og 
ASEAN. Der er siden 1976 gennemført i alt 326 projekter i ASEAN 
(regionale og bilaterale)2. 
5.2.3.1. Økonomisk samarbejde 
EF's økonomiske samarbejde med ASEAN-landene er baseret på 
fire generelle principper: 
- Det bygger på europæiske og asiatiske såvel private som 
offentlige partneres fælles interesser 
- Det supplerer med sin katalysatoreffekt foranstaltninger, som 
gennemføres af medlemsstaterne 
- Det er tilpasset de kulturelle, økonomiske, sociale og politiske 
kendetegn ved hver af EU's partnere i ASEAN, forskellene i 
udviklingsniveau og liberaliseringsgraden i deres økonomi 
- Det etablerer en direkte dialog med den private sektor, fastslår 
dens behov og prioriteter for at anspore til partnerskaber mellem 
I bilag 7 gives der detaljerede tal for belobene til hver type samarbejdsaktivitet. 
europæiske virksomheder og ASEAN-virksomheder. Klimaet af 
partnerskab vil fremme europæiske investeringer i ASEAN. 
På basis af disse kriterier forløber dialogen og partnerskabet mellem 
EF og ASEAN på tre niveauer med sigte på at: 
- forbedre de generelle økonomiske, sociale og kulturelle 
samarbejdsrammer for EU/ASEAN-forbindelserne ved at skabe et 
klima af tillid i forretningsverdenen 
- anspore til og lette krydsinvesteringer og handelskontakter 
- udvikle forretninger til forretningssamarbejde. 
5.2.3.2. Udviklingssamarbejde 
I 1994 tegnede Fællesskabet og dets medlemsstater sig for 46% af 
den samlede udenlandske udviklingsbistand (ODA) svarende til 
26,6 mia. USD (27,1 mia. USD i 1993): dets rolle som største donor 
på verdensplan og lige partner med Japan i udviklingssamarbejdet i 
Asien (hver 39%) skal fremhæves. De første udviklingsprojekter i 
Sydøstasien (~ 10% af EF's + medlemsstaternes udenlandske 
udviklingsbistand) blev iværksat i 1976 derved, at Europa-
Parlamentet for første gang opførte en budgettildeling til Asien og 
Latinamerika på EF-budgettet. Bistanden har været rettet mod 
følgende sektorer: integreret udvikling af landdistrikter, produktion 
og servicevirksomhed i landdistrikter og social udvikling samt 
miljø. I den senere tid er vægten lagt på: i Indonesien, beskyttelse af 
skove og bæredygtigt forvaltning af skove, i Filippinerne, udvikling 
sammen med græsrodsbevægelser i de fattigste landdistrikter, 
herunder integreret udvikling, jordreform og mødresundhed, i 
Vietnam, støtte til reintegrering af tilbagevendte flygtninge og 
etablering af markedsøkonomi sammen med støtte til NGO'er. 
5.2.3.3. Andre former for samarbejde 
Blandt andre samarbejdsområder kan nævnes bistand til flygtninge 
og bekæmpelse af narkotika. EF har beskæftiget sig med 
uddannelse, sundhed og repatriering og reintegrering af flygtninge i 
Thailand, Vietnam, Filippinerne og Malaysia og har afsat næsten 
100 mio. ECU hertil. 
For narkotikas vedkommende har samarbejdsprojekterne været 
rettet mod forebyggelse og rehabilitering, men der til dato er sket 
begrænset fremskridt med hensyn til aftaler om kontrol med 
kemiske prækursorer. 
Gi 
Bilag 6 - Eksamination af handelspolitik - Profiler 
6.1. Indonesien 
6.2. Malaysia 
6.3. Filippinerne 
6.4. Singapore 
6.5. Thailand 
The information provided is based on. the GATT/WTO Trade Policy Review Mechanisms and on 
information gathered by EC delegations and Member State's Trade Councils in certain of the 
countries considered. 
> 
6.1. INDONESIEN 
I. Tôt» 
I maj 1995 nedsatte regeringen tolden på 6 030 artikler, dvs. 64% af de 9 398 artikler 
på regeringens toldliste. Regeringen fastsatte desuden en tidsplan for yderligere 
nedsættelser i tiden ind til 2003. Blandt de vigtigste nedsatte toldsatser kan nævnes 
tolden på komponenter til lokalt samlede minibusser (nedsat til 125% fra 175% med 
en planlagt yderligere nedsættelse til 50% i 2003), biler (75% fra 100% til 50% i 
2003), erhvervskøretøjer (30% fra 40% til 20% i 2003), avispapir (5% fra 20%), 
trykpapir (nul fra 20%). Regeringen har udtalt, at i 2003 vil tolden på andre 
forarbejdede varer end biler og alkoholholdige drikkevarer ikke overstige 10%. Med 
pakken af maj 1995 blev også en række ikke-toldmæssige hindringer fjernet. Nogle 
sektorer, der tidligere var strengt begrænsede, er blevet åbnet for nye investorer. I 
januar 1996 blev der godkendt en yderligere toldnedsættelsesplan, og Indonesiens 
generelle toldsatsstruktur er vist nedenfor: 
Dereguleringspakke Januar 1996 
Toldsatser 
0% 
5% 
10% 
15% 
20% 
25% 
30% 
35% 
40% 
40p+ 
I alt Før pakken 
1,053 
2,247 
541 
847 
281 
Ip9 
809 
?:'$ 
14 
7,284 % 
14.5% 
30.8% 
7.4% 
1L6% 
3.9% 
193% 
11.1% 
0.03% 
0.2% 
1.1% 
100% Efter pakken 
1,149 
2,235 
636 
742 
284 
1,347 
794 
8 
8 
81 
7,284 % 
15.8% 
30.7% 
8.7% 
10.2% 
3.9% 
18.5% 
10.9% 
0.1% 
0.1% 
1.1% 
100% 
Kilde: Det indonesiske finansministerium 
Indonesien har desuden forpligtet sig til at afskaffe de vigtigste tillægsimportafgifter 
over de næste ti år. 
Merværdiafgiften på importerede varer varierer i øjeblikket fra 0 til 10%, og 
luksusskatten er så høj som 35% for visse varer. 
•>/ 
II. IKKE-TOLDMÆSSIGE HINDRINGER 
ILL Registrerings-, dokumentations- og toldprocedurer 
Fortoldningsprocedure ved import 
Efter de gældende forskrifter skal alle varer, der indføres i Indonesien, 
toldbehandles og pålægges told, medmindre de er specifikt fritaget herfor 
ved lov. 
II.2. Værdiansættelse 
Værdiansættelsen med henblik på ansættelse af tolden sker efter følgende 
metoder: 
Varer til en værdi på 5 000 USD (FOB) eller derover: 
- Toldværdien ansættes på basis af den gældende eksportmarkedspris i 
leveringslandet som anslået af den af regeringen udpegede ekspert. 
Varer til en værdi på under 5 €00 USD: 
- Toldværdien ansættes på basis af fakturaprisen. 
H.3. Brugerbetaling 
For at kunne levere en bedre service og sikre en hurtig gennemstrømning af 
varer og dokumenter har det indonesiske toldvæsen indført et system under 
betegnelsen "Costums Fast Release System" (CFRS) i hele Indonesien, som 
har været i brug siden den 1. december 1990. Systemet omfatter behandling 
af indførselsangivelser, inspektion og frigivelse af varer til en værdi på under 
5 000 USD og sigter mod at tilbyde importørerne et mere effektivt 
toldsystem. Der kræves ingen afgift for adgang til brug af systemet. 
II.4. Importforbud 
Det er forbudt at importere og eksportere bestemte varer, f.eks.: 
- farlige produkter og substanser, som f.eks. narkotika og farlige 
lægemidler, brandfarlige, giftige, oxiderende, radioaktive stoffer osv. 
- eksplosive produkter/materialer 
- ildvåben og ammunition 
- bøger, tidsskrifter, brochurer, aviser skrevet med kinesiske tegn og på 
kinesisk 
- grammofonplader, kassetter, video-kassetter og film 
7* 
- sende- og modtagerudstyr, trådløse telefoner eller 
telekommunikationsudstyr 
- farvefotokopieringsmaskiner og dele dertil 
- visse plantearter som f.eks. kinin, orkidéer, agaver osv. 
- udryddelsestruede arter og deraf afledte produkter 
- tilberedte lægemidler fremstillet i udlandet, herunder traditionelle 
kinesiske lægemidler 
- ikke-godkendte levnedsmidler og drikkevarer 
- solformørkelsesbriller 
- pesticider 
- varer af visse produkter, som f.eks. uforarbejdet gummi, uforarbejdede 
huder og skind af køer, spanskrør osv. 
- affald, stål-, kobber- og messingskrot 
- goder af kulturel værdi. 
Disse varer kan dog indføres eller udføres, hvis bestemte krav, som de givne 
regeringsinstansef stiller, er opfyldt. 
II.5. Importlicensordning 
Ved licensordningen klassificeres de betingede varer i tre hovedkategorier 
efter importørtype1. Disse kategorier er producenter-importører (PI), agenter 
eller eneforhandlere (AT) og registrerede importører (IT). Desuden kan en 
række varer kun indføres af en af staten udpeget instans som f.eks. BULOG. 
Andre varer er ikke underlagt begrænsninger og klassificeres i kategorien 
generelle importører (IU). Antallet af toldpositioner, der er undergivet 
restriktive importlicenser, er faldet fra 1 122 i 1990 til 470 i juni 1993, til 
318 i oktober 1993 og til 261 i juni 1994, repræsenterende under 3% af 
toldpositionerne efter pakken af juni 19942. 
Til trods for de reducerede virkninger og importdækningen af 
importlicenserne, hvor andelen af licensdækket import er faldet fra over 40% 
i 1985 til en del under 10% i øjeblikket, har Verdensbanken anslået, at 
En fjerde importør-producenttype blev ophævet med pakken af maj 1993, da den sidste licens 
omfattende "andre nitrater" blev trukket tilbage. Forud for deres generelle fjernelse i juni 1991 
kunne indenlandske producenter med Pi-licens importere inputs, som ikke var til rådighed lokalt, 
som f.eks. complete-knock-down (cdk) sæt af motorkøretøjer. 
Der er her tale om IT/AT-importlicenser for importerede motorkøretøjer, der ikke er samlet i 
Indonesien, for 46 toldpositioner i juni 1993. Med pakken af juni 1994 blev IP- eller AT-
importlicenserne for 27 toldpositioner givet IU-status. Det gælder 2 BULOG-landbrugsprodukter 
(lactose) og 25 industriartikler, omfattende skodder af aluminium og visse cylindermotorer eller 
dele dertil. Med pakken skiftede frisk og stegt hvidløg også status fra IT til BlJLOG-kontrollerede 
licenser. 
7* 
henholdsvis ca. 30 og 35% af forarbejdede varer og landbrugsprodukter 
stadig er undergivet importlicenser. 
Produkter omfattet af restriktiv importlicenspraksis 
(I % af 1987-produktionen) 
Beskrivelse 1989 1990 1991 1992 1993h 
Landbrug 44.7 44.7 35.5 35.5 
Fødevareatgrøder 64.7 64.6 55.7 55.7 
Plantage-og andre afgrøder 25.7 25.7 14.5 14.5 
Opdræt 7.3 7.3 0.1 0.1 
Skovbrug og fiskeri 12.5 6.3 0.0 0.0 
Mine- og stenbrudsdrift (inkl. olie og 0.2 0.2 0.2 0.2 
gas) 
Forarbejdning (ekskl. olie og gas) 38.1 32.8 31.6 31.1 
Levnedsmidler, drikkevarer og tobak 62.9 61.3 59.8 58.7 
Tekstilvarer, beklædning og fodtøj 8.0 6.5 6.5 5.4 
Træprodukter 0.0 0.0 0.0 0.0 
Papirprodukter 37.6 37.6 37.6 34.6 
Kemikalier 5.5 2.6 2.6 2.6 
Olie og gas 0.5 0.5 0.5 0.5 
Ikke-metalliske produkter 19.5 1.0 0.0 0.0 
Basismetaller 17.2 5.0 5.0 4.6 
Maskiner 49.2 36.3 33.9 33.9 
Andre forarbejdede varer 3.0 3.0 3.0 3.0 
Ialtl 27.9 25.4 22.3 22.1 
a Baseret på den indonesiske input-output klassifikation for 1985. 
b Efter ændringerne i oktober 1993. Tallene omfatter IT/AT-lieenser, der er 
indført for motorkøretøjer til afløsning af importforbuddet i juni 1993. 
c Efter pakken af juni 1993. 
Kilde : Verdensbanken. 
De vigtigste artikler, der er undergivet licenskravet, er landbrugsråvarer, 
forarbejdede levnedsmidler og drikkevarer, papirprodukter (hovedsagelig 
som følge af importforbuddet mod tryksager), produkter fra 
maskinindustrien (som hovedsagelig afspejler licenserne for import af biler, 
der ikke samles i Indonesien og nogle former for maskiner), basismetaller 
(særlig jern og stål) og kemikalier (hovedsagelig sprængstoffer). 
De restriktive importlicenser, særlig i de mere fremtrædende IP-kategorier. 
kontrollerer, i hvilken grad de indenlandske producenter af mange varer 
udsættes for importkonkurrence, f.eks. licenser for stålprodukter, herunder 
rør. Særlige licenser, der angiver statsmonopoler som eneimportører, 
vedrører i hovedsagen import foretaget af BULOG af vimiue 
fødevareprodukter, nemlig ris, hvede og hvedemel, sukker, sojabønner, og 
fra juni 1994 hvidløg3. IT-licenseme begrænser sig til seks 
statshandelsfirmaers import af en lang række produkter i alle sektorer. 
IT-importlicenserne er kombineret med eneagentlicenser (AT), således at der 
skabes et importmonopol for udvalgte mærkenavne af færdigvarer4. I 
øjeblikket omfatter IT/AT-licenserne kun import af biler, der ikke er samlet i 
Indonesien5. Hver type og mærke af helt samlede (cbu) biler, der skal 
importeres, skal registreres på forhånd i industriministeriet. 
Handelsministeriet bestemmer, hvilken type biler der skal indføres, skal 
samles i Indonesien og dermed, om de skal indføres under en restriktiv 
IT/AT-licens. 
IÏ.6. Statshandelsvirksomheder 
Indonesien har i overensstemmelse med GATT-artikel XVII anmeldt 
BULOG som et statshandelsselskab, der som en del af sit vedtægtsmæssige 
ansvar for gennemførelsen af regeringens fødevarepolitik (gennem kontrol af 
produktion, distribution og afsætning af vigtige landbrugsprodukter) er den 
eneste lovlige importør (og eksportør) af flere varer. De vigtigste produkter, 
der er omfattet af BULOG's aktiviteter, er ris, hvede og hvedemel, sukker, 
sojabønner og siden juni 1994 hvidløg. Importens omfang fastsættes hvert år 
til at dække underskuddet mellem indenlandsk produktion og forbrug. 
Indonesien er også i vid udstrækning afhængig af andre 
statshandelsagenturers aktiviteter med henblik på at nå sine udviklingsmål 
for visse erhvervsgrene. Eneretten til import af hovedsagelig forarbejdede 
levnedsmidler og drikkevarer er overdraget seks statsejede organer under 
importlicenssystemet (licenser for registrerede importører (IT)), således at 
regeringen kan kontrollere importen. 
Som tidligere nævnt har en række statsejede virksomheder også fået 
indrømmet importmonopoler for varer, som de selv producerer. Pertamina 
har enelicens på import af olie- og gasprodukter, medens 
statshandelsselskabet PT Perum Dahana har licens til at importere 
sprængstoffer. Eneimportrettighederne for stålprodukter, som var tildelt 
Krakatau Steel, blev inddraget i juli 1992. 
3 Hvidløg skiftede status fra 1T-Iicens til BOLOG-licens i juni 1994. 
4 Udenlandske leverandører, der er indrømmet AT-status, tilskyndes til gengæld for eksklusive 
importlicenser til langtidsforsyning af det indonesiske marked med levering af 
eftersalgsreparationsservice og reservedele såvel som etablering af lokale samleanlæg eller lokal 
reservedelsproduktion. 
5 IT/AT-importlicenserne for biler, der ikke er samlet i Indonesien, blev indfort i juni 1993. Med 
pakken af juni 1994 blev IT- og AT-licenseme fjernet for stepmotorer, som anvendes i 
motorkøretøjer. 
7T 
IL7. Offentlige indkøb 
Indonesien har ikke noget centralt organ for statslige indkøb. Alle 
statsorganer og statsejede virksomheder har ansvaret for deres egne indkøb 
på kontrakter på op til 3 mia. Rp. Alle kontrakter på over 3 mia. Rp, også de 
statsejede virksomheders, skal først godkendes af koordinationsministeriet 
for handel og industri. Indkøbene skal ske til en gunstig pris, som kan 
dokumenteres, opfylde bestemte tekniske krav og så vidt muligt dreje sig om 
' indenlandsk producerede inputsô. 
Formelle udbudsprocedurer, enten offentlige eller begrænsede, skal følges i 
forbindelse med indkøbskontrakter på over 20 mio. Rp7. Der lenceres 
begrænsede udbud vedrørende kontrakter blandt tilbudsgivere fra listen over 
kompetente leverandører. Eftersom offentligt udbud kun er nødvendigt i 
forbindelse med kontrakter på over 500 mio. Rp, tildeles de fleste kontrakter 
på under 500 mio. Rp ved begrænset udbud. Kun udenlandske leverandører, 
der er rede til at acceptere Indonesiens kompensationshandelsarrangementer, 
vil blive taget i betragtning ved offentlige udbud. 
II.8. Ordninger om lokalt indhold 
Indonesien opererer med flere planer med lokalt indhold, som sigter på at 
hjælpe den indenlandske produktion af komponenter. Disse planer fungerer 
på basis af "deletion lists", som industriministeriet opstiller for hver 
samlevirksomhed, og som revideres hvert andet år, og som specificerer, 
hvilke komponenter der kan indføres8. Varer, der ikke findes på master 
listen, skal indkøbes lokalt. Lokaliseringsplanerne, der specificerer de 
komponenter, der skal indkøbes lokalt, det foreskrevne omfang af det lokale 
indhold og i de fleste tilfælde, hvilken tid der tillades til at opfylde 
målniveauerne, er generelt angivet i dekreter, der udstedes af 
industriministeriet. Øget lokalt indhold introduceres generelt med tiden via 
deletion lists, som kræver en forhøjelse af det lokale indhold. 
III. INVESTERINGSRELATEREDE FORANSTALTNINGER 
III.l. Begrænsninger for direkte udenlandske investeringer 
Maj-pakken har også ændret på negativlisten for investeringer. Ti sektorer 
blev slettet af listen og fem andre tilføjet. Der findes således fortsat 34 
sektorer på negativlisten for investeringer. Hovedændringerne vedrørte 
Alle indkøbskontrakter revideres i princippet efterfølgende af finans- og udviklingstilsynsagenturet 
(BPKP), som bl.a. tager stilling til, om prisen er egnet. 
Mindre kontrakter på under 20 mio. Rp tildeldes ved direkte udpegelse eller direkte indkøb og er 
forbeholdt leverandører fra økonomisk svage sektorer. 
Lokalt fremstillede komponenter, der er optaget på en master list, pålægges, når de indfores, de 
toldsatser, der er angivet i toldlisten. 
tilføjelsen af en ny kategori, "Sektorer, hvor 100% udenlandsk ejerskab er 
udelukket". Der indgår 8 sektorer i denne kategori: drift af havne, 
produktion, transmission og distribution af elektricitet til offentligheden, 
levering af offentlig tele-service, shipping, drikkevandsforsyning, offentlige 
jernbaner, kernekraft og reklamevirksomhed. 
Negativlisten for investeringer 
Kategori Antal sektorer 
I. Sektorer, der er lukket, medmindre visse krav er opfyldt 9 
II. Sektorer, der er lukket for udenlandske investeringer 6 
III. Sektorer, der er lukket for 100% udenlandske investeringer 8 
IV. Absolut lukkede sektorer 11 
I alt 34 
Iftvesteringsdereguleringen af maj 1994 åbnede de første 7 heraf. 
Ti sektorer blev slettet af negativlisten for investeringer med den erklærede 
hensigt at øge forretningsmulighederne, den indenlandske forsyning med de 
pågældende produkter, værditilvækst og teknologioverførsel. 
?7 
6.2. MALAYSIA 
I. TOLD 
Importerede varer er klassificeret efter det harmoniserede system (HS), og 
importolden varierer fra nul til 200% med gennemsnitlige toldsatser på mellem 15% 
og 25%. Både import og eksport skal angives til toldvæsenet på foreskrevne 
formularer. Der opkræves en omsætningsafgift på 5%, 10% eller 15% på visse 
importerede varer og lokalt fremstillede varer på importtidspunktet, eller når 
fabrikanten afsætter dem. Tolden beregnes i de fleste tilfælde på basis af varernes 
værdi. 
Som en del af de fiskale foranstaltninger for 1996 kan nævnes nedsættelse/afskaffelse 
af importtold på over 2 600 artikler, herunder tekstilvarer og råmaterialer og 
komponenter. 
Satserne for import- og eksportafgifterne og punktafgifterne varierer efter varernes 
art. Der kan efter ansøgning indrømmes delvis eller hel fritagelse for importtold og 
tillægsafgifter, afhængigt af om færdigvarerne sælges lokalt eller til eksport. Der 
findes også bestemmelser om fritagelse for told på importerede maskiner og udstyr 
og varer til eksport. Der indrømmes normalt ikke tilbagebetaling af told erlagt ved 
import af emballeringsmateriale. Beskyttelsestariffer og anden bistand er også til 
rådighed for erhvervsgrene, der gør sig fortjent hertil, med henblik på at anspore til 
industrialisering i Malaysia. 
Toldbindingernes niveau 
65% af toldpositionerne (landbrugsprodukter, og industrivarer) 
79% af importen (landbrugsprodukter og industrivarer) 
1.1. Industri 
Gennemsnitlig anvendt toldsats 
Den handelsvægtede toldsats efter Uruguay-runden udgør 8,9% 
Totøsatsstruktur9 
15% (gennemsnit) Halvfabrikata og forarbejdede varer 
5% (gennemsnit) Råvarer. 
oplysninger fra før Uruguay-runden. 
1.2. Landbrug 
Toldsatsstruktur1 
• Råmaterialer: 16% 
• Halvfabrikata : 25% 
• Færdigvarer 5% 
Gaffel for de aktuelle satser1 
0 «=> 50%: Råmaterialer 
0^25%: Halvfabrikata 
0 •=> 5%: Færdigvarer 
II. EKSEMPLER PÅ IKKE-TOLDMÆSSIGE FORANSTALTNINGER 
II. 1. Licenskrav1 
Der gælder stadig licenskrav for en række varer ved indførsel, herunder 
fjerkræ, kød, æg, afskallet og uafskallet ris, sukker, klinker, acetylbromid, 
edikkesyre anhydrid chlorid, fyrværkeri, magnetbånd til video- og 
lydoptagelse, sprængstoffer, træ, sikkerhedshjelme, diamanter, 
rismøllerimaskiner, automatiske kassetteladeapparater, farvekopierings-
maskiner, visse former for tele-udstyr, motorkøretøjer, våben og 
ammunition, spilleautomater, saccharin og salte deraf, mælk, kål, kaffe, mel 
af korn, nogle jern- og stålprodukter og visse former for tov og kabler. 
11.2. Betingede importforbud 
Dyr, animalske produkter, planter, planteprodukter, cigaretter, jord, 
gødningsstoffer af animalsk oprindelse, skudsikre veste, elektriske apparater, 
sikkerhedsseler og våbenimitationer. 
11.3. Gennemsigtighed 
Den senest offentliggjorte toldliste daterer sig tilbage til 1988. Malaysias 
licenssystem og importforbud benyttes i mange tilfælde til at sikre 
overholdelse af sundhedsmæssig, plantesundhedsmæssig, sikkerhedsmæssig 
og miljømæssig beskyttelse og beskyttelse af ophavsret. I mange tilfælde 
benyttes det dog også til at beskytte idenlandske producenter mod import. 
Systemet er ikke helt gennemsigtigt, fordi der i forskrifterne ikke sondres 
klart mellem disse to tilfælde. 
11.4. Offentlige indkøb 
Kompensationshandel: Malaysia stiller ingen tvingende krav med hensyn til 
kompensationshandel i forbindelse med offentlige indkøb. 
Kompensationshandelsforslag fra leverandører tages dog i betragtning ved 
udvælgelsen af 'den foretrukne tilbudsgiver, når priser og andre faktorer 
vurderes. 
?? 
10 
Offentlige udbud: Kontrakt- og leveranceforvaltningsafdelingen i 
finansministeriet er det centrale indkøbsorgan for Føderationen. 
Finansministeren har uddelegeret nogle af sine beføjelser til udbudsstyreisen 
med tilladelse til at godkende tilbud på bygge- og anlægsarbejder på op til 10 
mio. RM og for leverancer af varer og tjenesteydelser på op til 5 mio. RM. 
Lokalforvaltningerne har særskilte indkøbsorganer. 
Udenlandske leverandører kan byde på offentlige kontrakter, hvis de er 
registreret i finansministeriet og deres andel i selskabets eller joint venturets 
kapital ikke overstiger 30%. Indenlandske selskaber gives ingen præference i 
forhold til udenlandske tilbudsgivere. 
II.5. Investeringer 
Udenlandske investeringer i Malaysias forarbejdningssektor er blevet stærkt 
fremhjulpet af Malaysias liberale politik om erhvervelse af kapitalandele, som 
tillader op til 100% udenlandsk ejerskab i projekter, der eksporterer 80% eller 
derover af deres produktion. For projekter, der eksporterer mindre, varierer den 
tilladte udenlandske andel af kapitalen i forhold til den procentdel af 
produktionen, der eksporteres. 
Ifølge myndighederne har Malaysia ingen lovgivning eller administrative 
bestemmelser om lokalt indhold for indenlandsk produktion. Regeringen 
tilskynder dog til anvendelse af lokale materialer i den indenlandske 
produktion, og der tages hensyn til anvendelsen af lokalt indhold i 
forbindelse med investeringsincitamenter. Der findes også et program 
vedrørende lokalt indhold for motorkøretøjer. 
III. TJENESTEYDELSER 
I henhold til den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) 
forpligter Malaysia sig til at åbne i alt 64 sektorer for udenlandsk deltagelse og har 
tilbudt en væsentlig liberalisering, MFN og national behandling i flere 
servicesektorer som f.eks. liberale tjenesteydelser, edb-tjenesteydelser, audiovisuelle 
tjenesteydelser, sø- og lufttransporttjenesteydelser, konsulenttjenester og en lang 
række forretningstjenesteydelser. Landet har også givet et væsentligt tilbud i 
finanssektoren ved at binde næsten alle finansielle tjenesteydelser. 
Der vil blive foretaget en yderligere gradvis liberalisering af servicesektoren, som er 
på linje med landets økonomiske udvikling og udviklingen af den indenlandske 
servicesektor. 
11 
63. FILIPPINERNE 
I. TOLDBESKYTTELSE 
1.1. Toldnivcauer og Uruguay-rundeforpligtelser 
Der blev i august 1991 ved Executive Order (E.O.) 470 introduceret en ny 
forenklet struktur med fire kategorier som led i et større toldreformprogram: i) 
3% for basisråmaterialer, der tidligere var toldfri, og for dem, der var pålagt en 
told på 5%, ii) 10% for råmaterialer, kapitaludstyr, for hvilke der ikke findes 
lokalt produceret substitution, og reservedele, iii) 20% for mellemprodukter og 
halvfabrikata og iv) 30% for færdigvarer. 
Præsident Ramos tog et ambitiøst skridt i toldliberaliseringen med E.O. 264 i 
juli 1995. Hermed indføres der en tarifstruktur med to kategorier med 3% og 
10% for råmaterialer og færdigvarer, der skal være endelig gennemført i 2003. 
Der indføres desuden en ensartet told på 5% for forarbejdede varer i 2004. 
1.2. Toldbindinger 
Filippinerne tilbød at binde 37% af sine toldsatser under Uruguay-
rundeforhandlingerne. 
1.3. Effektiv beskyttelsessats 
Det eneste landbrugsprodukt, der er undergivet importbeskyttelse, er ris. 
For andre produkter end landbrugsprodukter er der fortsat nogle begrænsninger 
for brugte motorkøretøjer (se nærmere herom i punktet vedrørende ordninger 
for lokalt indhold). Importen af kul og raffinerede olieprodukter forventes at 
være fuldstændig liberaliseret i 1997. 
1.4. Toldkontingenter 
Ifølge de filippinske myndigheder anvender Filippinerne ingen andre 
toldkontingenter end dem, der følger af Uruguay-runden. 
II. IKKE-TOLDMÆSSIGE HINDRINGER 
II. 1. Andre afgifter 
Særlig told 
Der opkræves kun en særlig told på to produktgrupper: 
a) Kinematografiske film, eksponerede og fremkaldt, også med lydbånd eller 
alene bestående af lydbånd 
V 
12 
(i)filmjournaler, rejsefilm, tekniske og videnskabelige film - 0,30 P 
pr. m, henhørende under HS-nr. 3706.10 og 3706.90 
(ii)andre - 2,00 P pr. m, henhørende under HS-nr. 3706.10 og 
3706.90 
b) Importeret råolie, henhørende under HS-nr. 2709 - 0,95 P pr. liter eller 
151,05 P pr. tønde 
Importerede olieprodukter, henhørende under HS-nr. 2710 og 2711 - 1,00 
P pr. liter. 
Sæsontold 
Der findes ingen blandet eller alternativ told, men fiskerivarer henhørende 
under HS-nr. 0302 og 0303 pålægges en sæsontold. 
11.2. Mindsteimportpriser 
Disse blev afskaffet i 1992. 
11.3. Importforbud 
Importen klassificeres nu efter graden af de pågældende restriktioner. 
Varer, som kan indføres frit: De er hverken reguleret eller forbudt og kræver 
ingen forudgående tilladelse og godkendelse af noget statsorgan. 
Varer, hvis indførsel er reguleret: Der kræves en godkendelse eller tilladelse 
fra de relevante statsorganer. 
Varer, hvis indførsel er forbudt: Indførsel er normalt forbudt under den 
gældende lovgivning. 
11.4. Importlicensordning 
Indførsel i Filippinerne er fri, medmindre der kræves en forudgående 
godkendelse fra de relevante statsorganer. 
11.5. Importkontingenter 
Der findes kun udtrykkelige kontingenter for to produkter: fedekvæg (4 800 
stk. om måneden) og heste (150 stk. om året). 
11.6. Importtilsyn (inspektion for afsendelse) 
Til at afhjælpe problemet med falsk angivelse og smugleri indførte den 
filippinske regering i 1987 den såkaldte Comprehensive Import Surveillance 
13 
Scheme (CISS) og udpegede Société Générale de Surveillance (SGS) som 
inspektør. 
CISS's opgave er: 
a) at kontrollere, at mængden er i overensstemmelse med 
kontraktspecifikationerne 
b)at ansætte og indberette toldværdien, den gældende eksportmarkedspris, 
fragtomkostninger og afgifter 
c) om nødvendigt at udstede en såkaldt Clean Report of Findings. Dette 
dokument er nødvendigt til toldbehandlingen og som støtte af 
forhandlingerne om betaling. 
11.7. Statshandelsvirksomheder 
Philippine International Trading Corporation (PITC), som er et statsselskab, 
der blev stiftet i 1973, er det eneste statshandelsselskab. Det tog sig 
oprindeligt af handel med statshandelslande. I 1981 blev dets mandat udvidet 
til global markedsføring. Selskabet har ikke eksklusive handelsrettigheder 
vedrørende nogen vare og optræder normalt på filippinske firmaers vegne10. 
Der er planer om privatisering af selskabet. 
11.8. Importkarteller, 
Ikke relevant. 
11.9. Standarder og andre tekniske krav 
Filippinerne har været signatar i aftalen om tekniske handelshindringer siden 
landets tiltrædelse af GATT i januar 1980. 
Ud af de 1 462 standarder, der er udviklet eller formuleret, er for nærværende 
304 (eller 21%) enten identiske med eller svarer til internationale standarder. 
Resten vedrører standarder i specifikke udenlandske lande. 
Filippinerne har anerkendt nogle inspektionsorganer til at foretage 
prøvninger i andre lande af en række produkter efter nationale filippinske 
standardprocedurer. 
10 Import af ris. som er den eneste vare. over hvilken regeringen har enerettigheder, forvaltes af 
National Food Agencv. 
n 
14 
I. Elektriske produkter 
1. Forkoblingsenheder til fluorescerende 
lamper 
2. Afbrydere 
3. Fatninger med Edisongevind 
4. Fluorescerende lamper 
5. Belysningsarmatur til fluorescerende 
lamper 
6. Sikringer 
7. Glimstartere til fluorescerende lamper 
8. Glødelamper 
9. Isolerbånd 
10. Lampeholdere og starterholdere til 
fluorescerende lamper 
11. Stik 
12. Afbrydere 
a) knivafbrydere 
b) momentkontakt/vippekontakt 
13. Termoplastisoleret ledning 
14. Elektrisk ledning, PVC 
II. Brandslukningsudstyr / 
slukningsmaterialer 
1. Brandslukkere 
2. Brandslanger (anvendes ikke i 
øjeblikket III. Byggemateriel 
1. G.I. rør 
2. G.I. plader 
3. Portland-cement 
4. Pozzolan-cement 
5. Armerede stålstænger 
6. HD-PE-rør (til drikkevandsforsyning 
7. Stålwiresøm 
IV. Andre produkter 
1. Automatiske blyakkumulatorèr 
2. LPG-flasker til husholdningsbrug 
3. LPG-flasker til brug i motorkøretøjer 
4. Ilt til medicinsk brug 
5. Dæk 
6. Slanger 
7. Sikkerhedstændstikker 
8. Lightere 
9. Kobberstænger til efterfølgende 
trækning, til elektrisk brug 
10. EC-aluminiumstænger til efterfølgende 
trækning, til elektrisk brug 
11. Tilslutningsledninger 
Lokale importører og distributører af medicinsk udstyr skal indhente en licens 
fra BFD. Alle levnedsmidler bestemt til import eller eksport skal registreres 
hos BFD. 
Filippinerne anvender plantesundhedsmæssige forskrifter på importen af visse 
frugter og grøntsager for at beskytte det indenlandske erhvervsliv mod 
skadegørere, særlig hvad angår flere arter af frugtfluer, der findes i bestemte 
lande. 
11.10. Offentlige indkøb 
Den filippinske regering er en stor indkøber af mange væsentlige varer og 
opererer normalt med udbud. Det drejer sig om ris, vejbygnings- og 
15 
vejvedligeholdelsesudstyr, cement, maskiner og udstyr til forskellige statslige 
projekter, og desuden militært udstyr og forsvarsmateriel. Ris er det eneste 
produkt, med hensyn til hvilket staten er eneimportør. Risimporten varetages af 
National Food Authority, som tager sig af at stabilisere priserne. 
Den filippinske regering diskriminerer med sin indkøbspraksis normalt ikke 
mod udenlandske varer og tjenesteydelser. Dog findes der visse sektorer, 
hvor regeringen foretrækker filippinske firmaer i forbindelse med offentlige 
kontrakter. Det gælder ris, lægemidler og infrastrukturprojekter. Den 
filippinske regerings indkøbsforskrifter tillader alene udenlandske selskaber 
at afgive tilbud i forbindelse med offentlige indkøb, hvis de har en registreret 
filial eller en bosiddende registreret agent i Filippinerne. 
II. 11. Ordninger om lokalt indhold 
Filippinerne stiller ifølge de filippinske myndigheder ingen krav med hensyn 
til lokalt indhold. Deltagerne i regeringens automobiludviklingsprogram skal 
dog opfylde krav vedrørende lokalt indhold og desuden skaffe en 
mindsteprocentdel af deres udenlandske valuta gennem eksport. Alle disse 
bestemmelser skal gradvis afskaffes inden udgangen af 2000. 
11.12. Subsidier og eksportstøttcforanstaltninger 
Import af maskiner og udstyr og dertil hørende reservedele, som anvendes til 
fremstilling af produkter til eksport til nultold for en periode på 3 år. 
Skattekredit for importerede inputs og råmaterialer, der i første række 
anvendes til fremstilling og emballering af eksportvarer, som ikke kan skaffes 
lokalt, gælder i fem år, forudsat at skattekreditten gives inden for 30 dage fra 
eksporttidspunktet. 
Skattekredit for stigning i eksportindtægterne i indeværende år beregnet 
således: 
- den første 5% stigning i de årlige eksportindtægter i forhold til det 
foregående år betyder en kredit på 2,5% på den øgede eksportindtægt 
omregnet til pesos efter den gældende kurs 
- den næste 5% stigning berettiger til en kredit på 5% 
- den næste 5% stigning berettiger til en kredit på 7,5% 
- en stigning på over 15% berettiger til en kredit på 10%. 
En sådan skattekredit indrømmes kun for det år, hvor resultatet nås. For 
eksportører af ikke-traditionelle produkter, som anvender eller substituerer 
lokalt producerede råmaterialer, kapitaludstyr og/eller reservedele, en 
skattekredit på 25% af tolden, som ville skulle være erlagt, hvis disse inputs 
var importeret. 
if 
16 
III. INVESTERINGSRELATEREDE FORANSTALTNINGER 
III.l. Begrænsninger for udenlandske direkte investeringer 
De udenlandske investeringer reguleres ved Foreign Investment Act (FIA) af 
1991, som tillader 100% udenlandsk ejerskab på praktisk alle områder, 
undtagen dem, hvor det ifølge forfatningen eller særlovgivning er forbudt. 
(Se tabellen nedenfor). 
Negativliste for udenlandske investeringer 
Liste A - Begrænset ved forfatningen eller 
særlovgivning 
Ingen udenlandsk kapital 
• Massemedier 
• Regulerede erhverv 
- Advokater 
- Bogholdere 
- Ingeniører osv. 
Detailhandel 
Kooperativer 
Private værdipapirmæglere 
Mindre minedrift 
Fiskeri 
Ris- og majsdyrkning 
25% udenlandsk kapital 
Ansættelsesagenturer 
Lokalt finansierede projekter for offentlige 
arbejder 
30% udenlandsk kapital 
• Reklamevirksomhed 
40% udenlandsk kapital 
Udvikling og udnyttelse af naturressourcer 
Jord 
Offentlige forsyningsselskaber 
Uddannelsesinstitutioner 
Finansieringsselskaber 
Byggeri Liste B - Begrænset af hensyn til 
sikkerhed, forsvar, sundhed, offentlig 
sædelighed og beskyttelse af små og 
mellemstore virksomheder 
40% kapital 
• Sprængstoffer 
• Ammunition 
• Våben 
• Farlige lægemidler 
• Massageklinikker 
• Hasardspil 
• Virksomheder på hjemmemarkedet 
med en kapital på under 200 000 USD 
• Mindre eksportvirksomheder, der 
udtømmer naturressourcerne 
111.2. Begrænsninger for hjemtagelse af overskud 
Ingen begrænsninger. 
111.3. Valutaforanstaltningcr 
Valutabestemmelserne blev liberaliseret i december 1993 og omfatter 
fuldstændig deregulering af transaktioner på de løbende poster, eksportørers 
og importørers adgang til valutalån og fuldstændig og omgående hjemtagelse 
af udenlandske investcrinucr. herunder overskud. 
17 
6.4. SINGAPORE 
I. TOLD 
Toldsatsstruktur 
98.6% er toldfri. 
Den gennemsnitlige opkrævningssats (told og punktafgifter/importværdi) er på 
1,1%. 
Niveauet afbindinger 
69.3% (fra 0.5% i 1992) 
Det simple gennemsnit af de bundne satser for alle sektorer er på 7,4%. 
Særlig told 
Værditold 
12% for motorcykler 
41% for motorkøretøjer 
Opkrævningssats 
22.1% for olie 
28% for motorcykler 
29.8% for tobak 
41.3% for spiritus. 
Eksporttold 
Singapore anvender ingen told på eksport. Der findes i hovedsagen 
eksportkontrolforanstaltninger vedrørende folkesundhed, sikkerhed og miljø eller til 
at opfylde internationale forpligtelser. Singapore har i øjeblikket fire bilaterale 
eksportbegrænsninger vedrørende tekstilvarer og beklædningsgenstande. 
II. EKSEMPLER PÅ IKKE-TOLDMÆSSIGE FORANSTALTNINGER 
II.1. Licensordninger 
Importlicens- og kontrolbestemmelserne opretholdes i hovedsagen for, at 
Singapore kan indfri sine forpligtelser internationalt med hensyn til 
ft 
18 
folkesundhed, miljø og sikkerhed. F.eks. skal en importør af 
telekommunikationsudstyr af nationale sikkerhedsgrunde i henhold til 
Telecommunications (Dealers) Regulations 1994 søge om forudgående 
godkendelse hos Singapores tele-myndighed. Udenlandsk kapitalerhvervelse i 
Singapore Telecommunications er begrænset til 40%. 
Importen af varer undergivet licensordningen i 1994 udgjorde 6% i alt. 
11.2. Sundhedsforskrifter 
Alle importører af friske frugter og grøntsager til lokalt salg eller forsyning 
skal i henhold til Control of Plants (Imports of Fresh Fruit and Vegetables) 
Rules 1994 søge om en importlicens, der kan fornyes hvert år. 
11.3. Offentlige indkøb 
Singapore er i færd med at forhandle om tiltrædelse af 1994-aftalen om 
offentlige indkøb. Det er fortsat medlem af 1979-aftalen om offentlige indkøb. 
Udenlandske virksomheder, som ønsker at levere til den singaporeanske 
regering, skal have et registreret kontor i Singapore eller skal udpege en lokal 
agent. 
III. TJENESTEYDELSER 
Singapore har ni foranstaltninger på GATS-listen over artikel ll-undtagelser. Der er 
her tale om investeringsgarantiordninger, juridiske tjenesteydelser, radio- og TV-
virksomhed, edb-reservationssy stemer og søtransportydelser, som gælder for alle 
lande. 
IV. INVESTERINGER 
Singapore sondrer generelt ikke mellem indenlandske investeringer og udenlandske 
investeringer; der findes dog begrænsninger inden for telekommunikation, finansielle 
tjenesteydelser og det nationale luftfartsselskab. 
19 
6.5. THAILAND 
I. TOLD 
1.1. Industri 
Gennemsnitlig toldsats 
17%n (nedsat fra 30% i december 1994). 
Toldsatsstruktur 
fra 1997: 
0% for toldfritagne produkter som medicinsk udstyr og gødningsstoffer 
1% for råmaterialer, elektroniske komponenter og køretøjer til international 
transport 
5% for råvarer og kapitalgoder 
10% for mellemprodukter 
20% for mellemprodukter 
30% for produkter, der kræver en særlig beskyttelse12. 
Niveauet afbindingerne 
68% 
1.2. Landbrug 
Gennemsnitlig toldsats 
- landbrugsråmaterialer og levende dyr: 38% (28% i 2004 i henhold til UR-rundetilsagn) 
- fiskeri: 55% 
- skovbrugsprodukter: 15% 
Disse nye satser og strukturer er en folge af toldreformen, som blev bebuddet i december 1994. Tolden 
på visse tekstilvarer og beklædningsgenstande, sko. forarbejdede fodevarer har undergået den storste 
beskæring. Motorkoretojer, for hvilke 1995-toldgennemsnittet er på 38% med et toppunkt på 80%, er 
ikke medtaget i toldlibcraliseringen. 
Denne kategori gælder lokalt producerede impoil-konkunerende produkter, som anses for at have 
behov foren vedvarende beskyttelse, herunder vævet stof. gulvtæpper, beklædning, tæpper, håndtasker, 
skiv hovedtoj, parykker, TV-apparater, koleskabe og klimaanlæg. 
tf 
20 
Gaffel for de aktuelle satser 
0 O 65%: landbrugsramaterialer og husdyr 
0 O 60%: fiskeri og skovbrug. 
Bindingernes niveau 
Næsten alle toldsatser. 
II. EKSEMPLER PÅ IKKE-TOLDMÆSSIGE FORANS TALTNINGER 
11.1. Licensordninger 
Der gælder fortsat ikke-automatiske licensordninger for flere importerede 
varer, herunder fiskemel, kaffebønner, sukker og andre landbrugsrå varer af 
mindre betydning. 
11.2. Betingede importforbud 
Gas, flybenzin, motorcykler og isse busser. 
11.3. Gennemsigtighed 
Den senest offentliggjorte toldliste daterer sig tilbage til 1992. 
11.4. Offentlige indkøb 
Kompensationshandel: i forbindelse med indkøb af importerede varer til en 
værdi på over 500 mio. bath, som foretages af statsvirksomheder, anvendes der 
konpensationshandelsforanstaltninger. 
Offentlige udbud: intet centralt indkøbsorgan og ingen oplysninger. 
Thailandske produkter behandles med en 10% prispræference. 
11.5. Investeringer 
Motorkøretøjer: afgiftsfrihed for personbiler og visse lastbiler, forudsat al 
fabrikanten opfylder bestemmelserne om lokalt indhold-
Mejeriprodukter: krav om lokalt indhold i forbindelse med investeringer. 
III. TJENESTEYDELSER 
Thailands liste over indrømmelser under GATS omfatter 95 serviceaktiviteter og 10 
større sektorer. 
21 
Der gælder MFN-undtagelser for forretnings-, transport-, bank- og andre 
tjenesteydelser. 
I finanssektoren søger Thailand bistand fra mere avancerede APEC-lande til at 
udvide sin eksport af tjenesteydelser. 
Udenlandsk erhvervelse af kapitalandele i servicefirmaer i Thailand må højst udgøre 
49% af den tegnede kapital. 
Generelt set har Thailand ikke bundet sine begrænsninger for markedsadgang eller 
sine begrænsninger for national behandling i forbindelse med grænseoverskridende 
levering af tjenesteydelser. Følgende sektorer er ikke medtaget i Thailands GATS-
liste: tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling og fast ejendom under 
kategorien forretningstjenesteydelser, tjenesteydelser vedrørende fuldførelse og 
færdiggørelse under kategorien distribution, turistførertjenesteydelser under 
kategorien turisme og rejser, underholdning, nyhedsagenturer og biblioteker under 
kategorien fritid og tjenesteydelser vedrørende indre vandveje, rørledninger og 
rummet under kategorien transport. 
?/ 
Bilag 7 - Fordeling af EF's finansielle bistand til ASEAN 
1976 -1995 
Der kan gives følgende oplysninger til forståelse af tabelleme i det følgende: 
- Inkluderet er gavebistandsforpligtelser for alle foranstaltninger godkendt af EF i 
ASEAN- regionen, ekskl. foranstaltninger, der er annulleret eller suspenderet, fra 1976 
til 1995. Forpligtelserne for alle afsluttede projekter er medtaget. Tabellerne vedrører 
ikke alene igangværende projekter. 
- Kolonnerne vedrørende "EF-finansiering" repræsenterer forpligtelserne pr. 31.12.1995. 
- Kolonnen vedrørende "% af totalen" relaterer til den samlede EF-finansiering i 
regionen. 
- 52,57% af den samlede EF-finansiering er kommet til udbetaling. 
- Den første tabel under "ASEAN"-overskriften vedrører regionale foranstaltninger 
omfattende alle ASEAN-lande. Alle andre tabeller vedrører bilaterale foranstaltninger 
(direkte med et ASEAN-land). 
TOTALS: Antal foranstaltninger 
EC-finansicring (mio. ECU): 373 
1,007.336 
ASEAN 
Samarbejdstype 
Økonomisk samarbejde 
Forbedring af de generelle 
samarbejdsrammer 
Lettelse af handel og 
investeringer 
Forretningssamarbejde 
Andre foranstaltninger 
Ikke-klassificerede 
Udviklingssamarbejde 
Miljø 
Produktion i landdistrikter 
Service i landdistrikter 
Andre 
Narkotika 
Flygtninge 
IALT Antal 
foranstaltninger 
54 
18 
9 
24 
1 
2 
5 
1 
2 
2 
•o 
i 
70 EF-finansiering 
(mio. ECU) 
H5.425 
26.815 
20.309 
37.534 
0.580 
0.187 
12.227 
0.600 
7.027 
4.600 
4.413 
2.776 
1.637 
102.065 % af totalen 
H.48% 
2.67% 
2.02% 
3.73% 
0.06% 
0.02% 
i. 23% 
0.06% 
0.71% 
0.46% 
0.44% 
0.28% 
0.16% 
10.13% 
fs 
BRUNEI 
Samarbejdstype 
Økonomisk samarbejde 
Forbedring af de generelle 
samarbejdsrammer 
IALT Antal 
foranstaltninger 
/ 
1 
1 EF-finansiering 
(mio. ECU) 
0.119 
0.119 
0.119 % af totalen 
0.01% 
0.01% 
0.01% 
INDONESIEN 
Samarbejdstype 
Økonomisk samarbejde 
Forbedring af de generel le 
samarbejdsrammer 
Forretn ingssamarbejde 
Udviklingssamarbejd 
Skove 
Kunstvanding og 
infrastruk-tur i 
landdistrikter 
Integreret udvikling i landd 
Produktion i landdistrikter 
Service i landdistrikter 
Andre 
Flygtninge 
Reaktion på ktastrofen 
IALT Antal foranstaltninger 
10 
1 
9 
28 
5 
11 
3 
6 
3 
4 
4 
42 EF-finansiering 
(mio. ECU) 
7.935 
0.197 
7.737 
256.081 
72.446 
112.435 
37.500 
13.350 
20.350 
1.900 
1.900 
265.916 % af totalen 
0.80% 
0.02% 
0.78% 
25.79% 
7.30% 
11.33% 
3.78% 
1.34% 
2.05% 
0.19% 
0.19% 
26.41% 
«9 
MALAYSIA 
Samarbejdstype 
Økonomisk samarbejde 
Forretningssamarbejde 
ikke-klassificerede 
Udvikl ingssamarbejd 
Skove 
Andre 
Narkotika 
Flygtninge 
IALT Antal 
foranstaltninger 
7 
6 
1 
2 
9 
2 
7 
18 EF-finansiering 
(mio. ECU) 
1.587 
1.565 
0.022 
0.811 
0.811 
5.110 
0.290 
4.820 
7.509 % af totalen 
a/5% 
0.16% 
0.02% 
0.08% 
0.08% 
0.5/% 
0.03% 
0.49% 
0.76% 
<K 
FILIPPINERNE 
Flygtninge 
Økonomisk samarbejde 
Forbedring af de generelle 
samarbejdsrammer 
Forrem ingssamarbejde 
Udviklingssamarbejd 
Skove 
Kunstvanding 
Integr. udvikling af land 
Produktion i landdistrikter 
Service i landdistrikter 
Service i landdistrikter 
Andre 
Narkotika 
Menneskerettigheder 
Flygtninge 
IALT Antal 
foranstaltninger 
21 
1 
20 
19 
2 
1 
12 
1 
1 
2 
24 
10 
9 
5 
64 EF-finansiering 
(mio. ECU) 
20.475 
0.990 
19.485 
243.611 
28.000 
4.500 
179.900 
3.246 
0.565 
27.400 
5.463 
2.520 
0.523 
2.420 
269.549 % af totalen 
2.06% 
0.10% 
1.96% 
24.54% 
2.82% 
0.45% 
18.12% 
0.33% 
0.06% 
2.76% 
0.55",, 
0.25% 
0.05% 
0.24% 
27.15% 
SINGAPORE 
Samarbejdstype 
Økonomisk samarbejde 
Forretningssamarbejde 
IALT Antal 
foranstaltninger 
2 
2 
2 EF-finansiering 
(mio. ECU) 
2.770 
2.770 
2.770 % af totalen 
0.28% 
0.28% 
0.28% 
THAILAND 
Samarbejdstype Antal 
foranstaltninger EF-finansiering 
(mio. ECU) % af totalen 
Økonomisk samarbejde 
Forbedring af de generelle 
samarbejdsrammer 
Lettelse af handel og 
investeringer 
Forretningssamarbejde 
Forretningssamarbejde n 
12 
i 23.060 
3.939 
5.391 
8.931 
4.800 2.32% 
0.40% 
0.54% 
0.90% 
0.48% 
Udviklingssamarbejd 
Skove 
Kunstvanding og 
infrastruk-tur i 
landdistrikter 
Produktion i landdistrikter 
Service i landdistrikter 
Social udvikling 30 
15 
5 
1 181.866 
0.902 
67.650 
48.154 
65.036 
0.121 18.32% 
0.09% 
6.81% 
4.85% 
6.55% 
0.01% 
Andre 
Narkotika 
Flygtninge 
IALT 24 
10 
14 
76 19.014 
\ 5.682 
223.940 1.92% 
0.34% 
1.58% 
22.56%. 
Ofr 
VIETNAM 
Samarbejdstype Antal 
foranstaltninger EF-finansiering 
(mio. ECU) % af totalen 
Økonomisk samarbejde 
Lettelse af handel og 
investeringer 
Forretningssamarbejde // 21.764 
21.314 
0.450 2.19% 
2.15% 
0.05% 
Udviklingssamarbejd 
Reaktion på katastrofen 
Skove 
Kunstvanding og 
infrastruk-tur i 
landdistrikter 
Integr. udvikling af land 
Produktion i landdistrikter 
Service i landdistrikter 
Social udvikling 35 
1 
2 
4 
4 
4 
17 30.079 
0.388 
18.960 
0.379 
0.921 
2.917 
1.239 
5.275 3.03% 
0.04% 
1.91% 
0.04% 
0.09% 
0.29%o 
0.12% 
0.53% 
Andre 
Narkotika 
Flygtninge 
IALT 53 69.084 
0.222 
68.862 
120.926 6.96% 
0.02% 
6.94% 
12.18% 
V 
Fordeling af EF's finansieife bistand til ASEAN 
Thailand 
22,56% 
Singapore 
0,28% Vietnam 
12,18% 
Filippinerne 
27,15% ASEAN 
10,28% 
Brunei 
0,01% 
Indonesien 
26,78% 
Malaysia 
0,76% 
Fordeling efter sektor 
Andre 
10,57% Økonomisk 
samarbejde 
16,43% 
Udviklings­
samarbejde 
72,99% 
V 
UDVIKLING I DEN FINANSIELLE BISTAND (MIO. ECU) 
1976-1979 
1980-1983 
1984 -1987 
1988 -1991 
1992 -1995 Økonomisk 
samarbejde 
9.94 
6.59% 
33.79 
14.99% 
112.96 
24.51% Udviklings­
samarbejde 
32.24 
100% 
135.61 
100% 
139.90 
92.75% 
161.54 
71.66% 
330.28 
71.66% Andre 
1.00 
0.66% 
30.08 
13.36% 
17.67 
3.83% Total 
32.24 
100% 
135.61 
100% 
150.83 
100%> 
225.41 
100% 
460.91 
100% 
Kilde: Europa-Kommissionen 
AJL 
Bilag 8 - Den institutionelle struktur af EU/ASEAN-
forbindelserne 
/JOÅ 
DEN INSTITUTIONELLE STRUKTUR AF EU/ASEAN-FORBINDELSERNE 
^ 
JCC 
Blandet Samarbejdsudvalg EU-ASEAN 
Træder sammen hver 18. måned 
Næste møde : medio 1997 AEMM 
ASEAN/EU-ministermøde 
Afholdes hvert andet år 
Næste møde : februar 1997 
Uformelle arbejdsgrupper 
- I PR (intellektuel ejendomsret) 
- Miljø 
EF-ABC 
Ad hoc-moder mellem 
ASEAN Brussels Committee 
og Europa-Kommissionen UNDERUDVALG (en gang om året) SOM 
ASEAN/EU møde på højt tjenestemandsplai i 
Afholdes i alternative år til AEMM 
Handel 
Økonomisk og industrielt samarbejde 
Videnskab og teknologi 
Skove EPG 
Gruppen af fremtrædende 
personligheder 
Rapport forelagt i juni 1996 
PMC 
Postm i n i sterkon ferencen ARF 
ASEAN Regional Forum 
Træder sammen en gang om år 
Næste møde : juli 1996 
<5 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 314 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummer : CB-CO-96-331-DA-C 
ISBN 92-78-06015-1 
Kontoret for De Europsiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg