Fjerde rapport om Kosovos* fremskridt med at opfylde kravene i køreplanen for visumliberalisering

Konsekvensanalysen af migration og sikkerhed i forbindelse med visumliberaliseringen for Kosovo samt rækken af foranstaltninger, som Kosovo har gennemført siden december 2015 for at forhindre en krise med irregulær migration, beskrives i det ledsagende arbejdsdokument for Kommissionens tjenestegrene.

I sin tredje rapport fremsatte Kommissionen otte anbefalinger vedrørende otte resterende krav i visumkøreplanen, herunder fire nøgleprioriteter. Det bemærkes, at et af kravene – Kosovos ratificering af grænse-/grænsedragningsaftalen med Montenegro – vil skulle opfyldes, før Kosovo overføres til listen over lande med visumfrihed.

Europa-Kommissionen indledte en dialog om visumliberalisering med Kosovo den 19. januar 2012. Den 14. juni 2012 fremsendte den en køreplan til Kosovo, hvori den identificerede al den lovgivning og de øvrige foranstaltninger, som Kosovo skulle vedtage og gennemføre for at gøre fremskridt i retning af visumliberalisering.

Folkeregistret har oprettet et nyt udvalg, der skal vurdere de enkelte ansøgninger, og det udsteder anbefalinger til lokale kontorer for civilstand om, hvorvidt ansøgningerne om navneskift bør imødekommes eller ej. Disse anbefalinger er ikke bindende, men hvis lokalkontorerne undlader at efterkomme dem, kan det føre til yderligere undersøgelser. Hidtil er alle anbefalinger blevet fulgt.

Ansøgerne kan ansøge om at skifte navn af 11 grunde, og de skal fremlægge en række dokumenter for at understøtte det plausible i deres ansøgning. Disse underliggende dokumenter skal omfatte en udskrift af straffeattesten fra domstolene på ens nuværende og tidligere bopæl. Der skal ligeledes vedlægges en ren straffeattest udstedet af politiet.

Siden juli 2015 har Kosovo gennemført ny sekundær lovgivning om navneskift. Med denne lovgivningspakke indførte man yderligere sikkerhedsforanstaltninger imod svigagtige navneskift, herunder en bestemmelse om, at personer, der er sigtet for overtrædelser af straffeloven, ikke kan indgive sådanne ansøgninger. På grundlag af den nuværende lovgivning om navne kan personer ansøge om at skifte navn hvert femte år.

I Kommissionens tredje rapport bemærkede man, at Kosovo skal dokumentere, at man har gennemført sin ændrede sekundære lovgivning om navneskift.

Samlet set har Kosovo opfyldt det resterende krav om udbetaling af midlerne fra reintegrationsfonden med fokus på at tilbyde hjælp til at finde arbejde, etablere små virksomheder, tage en erhvervsuddannelse og give børn sprogundervisning.

Kosovo forbedrede udbetalingsprocenten fra sin reintegrationfond i 2016. I første kvartal af 2016 brugte man 500 000 EUR (25 %) på varige reintegrationsydelser og forpligtede 1,1 mio. EUR (57 %) af denne fond på 2 mio. EUR til jobskabelse for tilbagevendte via to programmer: et UNDP-program, der tilbyder uddannelse på jobbet og løntilskud, samt ovennævnte konsulentprojekt, der tilbyder bistand med start af ny virksomhed.

Den 9. marts 2016 vedtog Kosovo en forordning om reintegration, der gav mulighed for adgang til bistand til at blive selvstændig erhvervsdrivende og starte ny virksomhed for alle tilbagevendte, uanset hvornår de har forladt Kosovo. Sårbare tilbagevendte har adgang til alle reintegrationsydelser, uanset hvornår de har forladt Kosovo.

I Kommissionens tredje rapport bemærkede den, at alle reintegrationsfondens midler bør udbetales med fokus på at tilbyde hjælp til at finde arbejde, etablere små virksomheder, tage en erhvervsuddannelse og give børn sprogundervisning.

De fleste ansøgere bliver i Kosovo i en uge, inden de stikker af. I 2015 kunne myndighederne kun gennemføre seks samtaler ud af 59 ansøgninger, eftersom de øvrige 53 ansøgere var stukket af. Ud af disse seks fik to personer subsidiær beskyttelse, hvilket giver en højere godkendelsesprocent for personer, hvis asylsamtaler gennemføres.

Kosovos asylsystem fungerer, og landets lovgivning omfatter væsentlige elementer af EU's regler på asylområdet. I de tilfælde, hvor ansøgerne forblev i Kosovo efter at have indgivet en asylansøgning, har Kosovo konsekvent fulgt de asylprocedurer, der fastsættes i landets lovgivning.

Generelt har Kosovo taget vigtige skridt i retning af at opfylde det resterende krav om ratificering af grænse-/grænsedragningsaftalen med Montenegro. Kosovo arbejder hen imod en ratificering af denne aftale inden dagen for vedtagelsen af forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets retsakt om at overføre Kosovo til listen over visumfri lande.

Den 15. marts 2016 nedsatte Kosovo en international ad hoc-kommission, der skulle behandle spørgsmålet om grænser/grænsedragning med Montenegro, og den konkluderede, at på grundlag af juridiske og tekniske kriterier, opfyldte Kosovos proces for grænser/grænsedragning "helt klart internationale standarder", dog uden den nødvendige grad af fleksibilitet.

I Kommissionens tredje rapport blev det bemærket, at aftalen om grænser/grænsedragning med Montenegro, som begge parter har underskrevet, skal ratificeres, inden Kosovo overføres til listen over visumfri lande.

Siden oprettelsen har det nye godkendelsesudvalg udstedt 180 anbefalinger – 106 positive, 74 negative. Hvis man sammenligner de første kvartaler af 2015 og 2016, er der sket et fald i ansøgningerne om af skifte efternavn på 72 % og et fald i ansøgningerne om at skifte fornavn på 69 %.

Kosovo opfylder 14 ud af 15 krav på området for bekæmpelse af organiseret kriminalitet, korruption og terrorisme samt tilstrækkeligt med elementer i den 15. nøgleprioritet.

I Kommissionens tredje rapport bemærkede man tre resterende nøgleprioriteter vedrørende bekæmpelse af organiseret kriminalitet, korruption og terrorisme:

-overflytning af et tilstrækkeligt antal dommere med passende støttepersonale til afdelinger for alvorlig kriminalitet ved alle domstole i Kosovo

-oparbejdning af en række efterforskninger, domfældelser og konfiskationer i sager om alvorlig organiseret kriminalitet og korruption, især ved at forsyne den centrale koordinator af sager om alvorlig organiseret kriminalitet og korruption med mandatet og ressourcerne til at lede en række tværfaglige team til at foretage finansielle undersøgelser og overvåge domstolenes opfølgning på sådanne sager

-sikring af, at tilsynsorganet for offentlige indkøb har operationel uafhængighed, og gennemførsel af strenge integritetsplaner for at beskytte uafhængigheden af dette organ og af kommissionen for regulering af offentlige indkøb.

Overflytning af dommere og støttepersonale til byretternes afdelinger for alvorlig kriminalitet

Siden juli 2015 har Kosovos juridiske råd (KJC) overflyttet seks dommere til byretten i Prishtinë/Priština, så det samlede antal nu er 18. KJC har også overflyttet dommere til andre byretter: en til Ferizaj/Uroševac, to til Gjakova/Đakovica og en til Pejë/Peć, så det samlede antal dommere ved hver byret nu er på mindst seks. KJC har hævet dommernes lønninger og indledt ansættelsesproceduren for seks dommerfuldmægtige og offentliggjorde stillingsopslag for yderligere 25 i februar 2016.

Den 24. marts ændrede nationalforsamlingen KJC-loven for at ophæve den hidtidige seks måneders begrænsning på udstationeringerne og give mulighed for udstationering "i en rimelig periode." Det tager i gennemsnit otte måneder at gennemføre en sag, så denne ændring var et vigtigt element i styrkelsen af den retlige opfølgning på sager om organiseret kriminalitet og korruption i Kosovo.

Generelt har Kosovo opfyldt den resterende nøgleprioritet om at overflytte et tilstrækkeligt antal dommere med passende støttepersonale til byretternes afdelinger for alvorlig kriminalitet

Oparbejdning af en række efterforskninger, domfældelser og konfiskationer i sager om alvorlig organiseret kriminalitet og korruption

Mellem september og december 2015 indførte Kosovos anklagemyndighedsråd (KPC) et integreret sagsstyringssystem, der gav mulighed for at følge en række udvalgte højtprofilerede sager om organiseret kriminalitet og korruption lige fra efterforskning over retsforfølgelse til domfældelse. Det er baseret på en avanceret database, der fungerer som IT- og forvaltningsværktøj.

Sagerne udvælges af den centrale koordinator under den særlige anklagemyndighed og inden for rammerne af en tværfaglig struktur, der også omfatter politiet, afdelingen for økonomisk kriminalitet, skattemyndighederne, agenturet for konfiskerede og beslaglagte aktiver (AMSCA), fængselsvæsenet og byretternes afdelinger for alvorlig kriminalitet. Alle instanser har udstationeret permanente medlemmer til denne tværfaglige struktur, der leverer oplysninger til databasen og udveksler oplysninger om sagerne. Alle de udvalgte sager får højeste prioritet. Retsformændene skal straks tildele dem til dommerne og hver måned aflægge rapport til KJC om trufne foranstaltninger og den retlige udvikling.

Kosovo har udvalgt 31 sager om organiseret kriminalitet og korruption i denne database. Indtil videre har anklagerne rejst 15 sigtelser mod 54 personer. Efterforskningen blev opgivet i to sager; 14 sager efterforskes stadig. En af disse sager førte til domfældelser ved første instans den 6. april 2016: Et panel af dommere kendte tre anklagede skyldige i anklager om korruption. Den hovedanklagede fik en fængselsstraf på tre år samt andre straffe, den anden anklagede fik 18 måneders fængsel, mens den tredje fik en bøde. Den hovedanklagede havde været anklager i en sag om et formodet mord og blev dømt for at have taget imod bestikkelse.

Den 27. april 2016 anholdt Kosovo seks personer som led i efterforskningen af påstået svindel med jord, der drejede sig om køb og salg af offentligt ejet jord til en værdi af 30 mio. EUR. En fremtrædende lovgiver var den påståede primus motor i denne svindelsag, som kan have omfattet 40 personer. Denne person overgav sig til myndighederne den 29. april 2016. Efterforskningen vedrørte en større organiseret kriminel gruppe, der har været aktiv fra 2006 til i dag, og som beskæftiger sig med organiseret kriminalitet, hvidvaskning af penge, misbrug af offentligt embede, forfalskning af dokumenter samt med at betale og tage imod bestikkelse.

Kosovo har gjort visse fremskridt med indefrysning og beslaglæggelse af ulovlige fortjenester, men kun en lille del af aktiverne er blevet konfiskeret, fordi der ikke er afsagt endelige domme. Den skønnede værdi af de fastfrosne, beslaglagte og konfiskerede aktiver udgør 20,6 mio. EUR. Mellem 2014 og 2015 steg værdien af konfiskerede aktiver fra 130 000 EUR til 450 000 EUR. Antallet af kendelser om fastfrysning, beslaglæggelse eller konfiskation er steget fra 204 til 242.

Der er fortsat mangler, hvad angår de aktiver, der overføres til AMSCA. I 2015 blev kun 18 % af de senest beslaglagte aktiver overført til agenturet, mens 37 % blev overført i 2014.

Generelt har Kosovo opfyldt tilstrækkelige elementer af nøgleprioriteten om at oparbejde en række efterforskninger, domfældelser og konfiskationer i højtprofilerede sager om alvorlig organiseret kriminalitet og korruption. Landet har oprettet et tværfagligt hold af særlige anklagere, dommere og efterforskere, der står for retsforfølgelsen i en række udvalgte højtprofilerede sager ved hjælp af en database. Antallet af fastfrysninger af aktiver og beslaglæggelser er steget, selv om antallet af konfiskationer uden endelig domfældelse fortsat er lavt. Dette system har allerede givet resultater i et tilfælde, men den retlige opfølgning af de resterende sager, overførslen af de beslaglagte aktiver og den endelige konfiskation kræver fortsat opmærksomhed fra myndighedernes side. Kosovo arbejder aktivt på at forbedre sine resultater i kampen mod organiseret kriminalitet, korruption og terror.

Sikring af, at tilsynsorganet for offentlige indkøb har operationel uafhængighed, og gennemførsel af strenge integritetsplaner for at beskytte uafhængigheden af tilsynsorganet selv og af kommissionen for regulering af offentlige indkøb

Siden juli 2015 har Kosovo truffet omfattende foranstaltninger med henblik på at styrke integriteten vedrørende offentlige indkøb. Den tidligere leder af revisionsorganet for offentlige indkøb (PPRB) blev sigtet for korruption og er blevet fjernet fra sit embede, og ændringer af lovgivningen om offentlige indkøb, som nationalforsamlingen vedtog den 19. februar 2016, har gjort det muligt at suspendere og afsætte medlemmer af dette organ, som er blevet sigtet, i afventen af en endelig domfældelse. På anbefaling af en udvælgelseskomité bestående af højesteretsdommere udpegede nationalforsamlingen den 30. marts den nye formand og de to resterende medlemmer af PPRB, som dermed er fuldt funktionsdygtig.

Der sker også fremskridt med en gennemgang af de seneste sager vedrørende klager over offentlige indkøb. Af de 592 appeller, der blev indgivet i 2015, traf PPRB afgørelser til fordel for de økonomiske operatører i 129 sager. PPRB foretog nyvurderinger af i alt 196 sager og sendte 129 i nyt udbud i 2015. Dette er en betydelig forbedring sammenlignet med juli 2015, hvor succesraten for PPRB ved nyvurderinger imod økonomiske operatører var 100 %. I sager, hvor de økonomiske operatører appellerede til byretten i Prishtinë/Priština, blev størstedelen af PPRB's afgørelser stadfæstet.