KOMVII SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(93) 268endeI i g udg. 
Bruxelles, den 25. juni 1993 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
ERASMUS - PROGRAMMET 
(European Community Action Scheme for the Mobility of 
University Students) 
1992 
ÅRSRAPPORT 
SAMMENDRAG 
I 
SAMMENDRAG 
Året 1992 var præget af de omfattende diskussioner, som alle 
medlemsstaterne og EFTA-landene organiserede om Kommissionens 
Memorandum om videregående uddannelser inden for Det Europæiske 
Fællesskab. Behovet for en europæisk dimension i den højere uddannelse og 
betydningen af det interuniversitære samarbejde er blevet understreget af alle 
institutioner og myndigheder, og Erasmus er blevet vist frem som en 
forbilledlig banebryder. Henstillingerne med henblik på programmets fremtid 
undersøges i øjeblikket af Kommissionen som led i forberedelserne til 
Erasmus-programmets tredje fase. 
Erasmus-programmets fremdrift fortsatte i det akademiske år 1992/1993, som 
er programmets sjette år. Mange af de interuniversitære net, der blev oprettet i 
de foregående år, drager nu fordel af den nye ordning med flerårig 
finansiering, der startede i 1991/1992, og som giver strukturen en længe 
tiltrængt stabilitet. Der har også i år været mange ansøgninger om nye 
programmer, og i betragtning af Erasmus' katalysatorrolle blev det anset for at 
være meget vigtigt at give flere institutioner og flere regioner mulighed for at 
deltage i programmet. Selv om det samlede antal net stort set er uændret, har 
der derfor været en massiv tilførsel af nye partnere og en imponerende 
udvikling af nye aktiviteter inden for de eksisterende net. 
Det akademiske år 1992/1993 var desuden det første år, hvor EFTA-landene 
fik adgang til Erasmus-programmet, og i betragtning af den meget korte tid, de 
havde at forberede sig i, er deres deltagelse ganske imponerende. Erasmus 
lever således fortsat op til sin rolle som primus motor for internationaliseringen 
af de europæiske højere uddannelsesinstitutioner. Det akademiske år 
1992/1993 kan med den store stigning i antallet af deltagende studerende, 
lærere og højere uddannelsesinstitutioner betegnes som endnu et væsentligt 
skridt fremad i retning af gennemførelsen af programmets mål, såvel kvalitativt 
som kvantitativt. 
Antallet af ansøgninger om støtte til interuniversitære samarbejdsprogrammer 
(ICP'er) i 1992/1993 faldt en smule til 2.436 mod 2.594 i 1991/1992. Derimod 
steg aktivitetsniveauet inden for de enkelte ICP'er meget kraftigt (16,5% flere 
institutionsdeltagelser end året før). Af de 1.924 godkendte ICP'er omfattede 
1.780 et studentermobilitetsprogram (93%), 360 et lærermobilitetsprogram, 
172 et program for fælles udvikling af læseplaner og 139 et intensivt program 
(hvert program kan omfatte flere aktivitetsformer). Deltagelsens fordeling på 
de forskellige medlemsstater blev forbedret yderligere. EFTA-landenes 
deltagelse var lovende i dette første år. EFTA-institutionerne står for 5,6% af 
samtlige deltageiser i Erasmus ICP-ansøgningerne og for 5,5% af alle 
deltagelseme i de godkendte programmer. Integrationen blev gjort lettere af, 
at 49% af EFTA-landenes ansøgninger om deltagelse tog sigte på at slutte sig 
til eksisterende ICP'er. Fordelingen på fagområder blev forbedret lidt i forhold 
til de foregående år, med en lidt lavere deltagelse inden for sprog, 
ingeniørvidenskab, erhvervsstudier/virksomhedsledelse og jura og en lidt 
højere deltagelse inden for læreruddannelserne, kommunikation og 
rammeaftaler. Alt i alt kan man sige, at der i 1992 blev gjort betydelige 
fremskridt i retning af at opfylde programmets mål om at sikre en afbalanceret 
udvikling af Det Europæiske Universitetsnet i hele Fællesskabet. 
4. Studentermobiliteten inden for Erasmus steg igen kraftigt. Antallet af 
studenterstipendier, som EF-institutionerne ansøgte om i deres ansøgninger 
for 1992/1993, steg med 16,3% i forhold til sidste år. Antallet af studerende, 
der var berettigede til at modtage et Erasmus studenterstipendium inden for 
de 1.780 godkendte ICP'er, der omfattede studentermobilitet (over 80.000), 
var 36% højere end året før (59.157). Udlandsopholdene i de godkendte ICP'er 
varede igen i år 7 måneder i gennemsnit. 
På grundlag af oplysninger, som NGAA'erne (De Nationale 
Stipendiebevilgende Myndigheder) forelagde i begyndelsen af 1993, er det nu 
blevet muligt at forudsige, at optaget bliver omkring 35% lavere end skønnet 
over antallet af mobile studerende i de godkendte ansøgninger. De to 
væsentligste årsager til dette er, at ICP-koordinatorerne ofte er 
overoptimistiske, når de indsender deres ansøgning, og at det er meget 
forskelligt, hvor megen supplerende finansiering der kan opnås fra nationale 
eller regionale kilder. Medlemsstater med omfattende støtteordninger har flere 
deltagende studerende end medlemsstater, hvor sådanne støtteordninger er 
beskedne eller slet ikke findes. I sidstnævnte gruppe af medlemsstater har 
man valgt at begrænse antallet af studerende, som derfor får stort set hele 
deres økonomiske støtte fra Fællesskabet. Hvis man tager hensyn til disse 
faktorer, skulle der reelt være 51.000 mobile studerende inden for 
rammerne af Erasmus i 1992/1993. 
5. Selv om antallet af ansøgninger faldt lidt, formentlig på grund af de mange 
afviste ansøgere de foregående år, besluttede Kommissionen på 
Ministerrådets anmodning at øge antallet af godkendte 
lærermobilitetsprogrammer fra 309 i 1991/1992 til 360 i 1992/1993, således 
at fordelene ved det europæiske samarbejde kunne komme en større andel af 
de studerende til gode, som ikke havde mulighed for at deltage i 
udvekslingerne. Der forventes at deltage i alt 5.173 lærere. 
6. 1992/1993 var det fjerde år af den seksårige pilotfase med Det Europæiske 
Meritoverførselssystem (ECTS), der nu omfatter 145 højere 
uddannelsesinstitutioner inden for fem fagområder (virksomhedsledelse, 
historie, medicin, kemi og maskiningeniørvidenskab). Hovedformålet med 
pilotprojektet er at udvikle meritoverførslen til at blive en effektiv fællesnævner 
for akademisk anerkendelse ved at give Institutioner, der optager studerende, 
der allerede har studeret i andre støtteberettigede stater, et letanvendeligt og 
pålideligt redskab til vurdering af de studerendes tidligere studieforløb, så de 
hver især kan indplaceres på et passende niveau i den nye studiestruktur. 
1.700 studerende deltager i det akademiske år 1992/1993 mod 950 året før. 
Procedurerne for pointtildeling for de forskellige uddannelser på de 
deltagende institutioner er blevet forbedret væsentligt på grundlag af de 
indhøstede erfaringer. 
Forberedelsen af midtvejsevalueringen af ECTS og det femte ECTS-
plenarmøde i oktober 1992 i Toulouse gav startskuddet til en debat om en 
udvidet anvendelse af ECTS' meritoverførselsmekanisme i god tid inden 
afslutningen af pilotprojektet. 
7. Der blev også i 1992 ydet støtte under Aktion 4 (supplerende foranstaltninger) 
til sammenslutninger eller konsortier af højere uddannelsesinstitutioner 
og til udarbejdelse af publikationer, der tager sigte på at øge kendskabet til 
studie- og undervisningsmuligheder i de forskellige medlemsstater elier på at 
orientere om væsentlige udviklinger og nyskabende modeller for samarbejdet 
inden for den højere uddannelse i hele Det Europæiske Fællesskab. Af de 116 
indkomne ansøgninger blev 44 udvalgt til at modtage økonomisk støtte. 
Mange af de sammenslutninger, der modtog støtte, er blevet oprettet som et 
resultat af programmet. De udgør et frugtbart terræn for debat og initiativer 
inden for det interuniversitære samarbejde og yder mod en beskeden 
investering et væsentligt bidrag til at skabe et klima, inden for hvilket ICP'erne 
og studentermobiliteten kan udvikles. 
8. Oplysningsarbejdet blev videreført i 1992. Særligt betegnende for den 
virkning, programmet har haft, er den stigende succes, som Erasmus' 
publikationer og andre informationsprodukter har, som f.eks. Erasmus 
Nyhedsblad og Erasmus-fortegnelsen. Programmet dækkes ofte og positivt i 
både de specialiserede og generelle medier. 
9. Der blev fortsat lagt stor vægt på evalueringen og overvågningen af 
programmet i 1992. 
Rådgivningsfirmaet Price Waterhouse forelagde den eksterne 
evalueringsrapport i slutningen af 1992. Denne rapport analyserer dels 
programmets administrative strukturer og procedurer og dels dets samlede 
virkning på den højere uddannelse i Fællesskabet og fremsætter henstillinger 
med henblik på Erasmus-programmets tredje fase. 
Efter anmodning fra Rådet fik rådgivningsfirmaet Coopers and Lybrand i 1992 
til opgave at foretage en midtvejsevaluering af ECTS. Rapporten undersøger, 
hvordan ECTS har fungeret i pilotfasen, og hvordan dets samspil er med andre 
meritoverførselssystemer i Europa. Den fremsætter desuden forslag til, 
hvordan ECTS-programmet kan udbredes til anvendelse i en større kreds. 
Foruden den normale overvågning, der har til formål at indhente løbende og 
fyldestgørende feedback på gennemførelsen af Erasmus, blev der i år lagt 
særlig vægt på interne analytiske undersøgelser og på direkte kontakt med 
programmets deltagere, således at Kommissionen kunne få et samlet overblik 
over programmet inden udarbejdelsen af sine forslag til tredje fase af 
Erasmus. Der blev f.eks. udarbejdet en første oversigt over 
deltagelsesprocenten i hver af Fællesskabets og EFTA-landenes regioner 
for at tilskynde de nationale myndigheder til at foretage yderligere analyser og 
eventuelt gøre en indsats på dette plan. 
Lærermobiliteten opfattes i stadig stigende grad som et vigtigt middel til at 
indføre den europæiske dimension i uddannelsen for mange studerende, der 
hverken har mulighed for at deltage i Erasmus eller i andre 
udvekslingsprogrammer, og der blev derfor gennemført en større 
undersøgelse af denne aktivitet. Undersøgelsen afdækkede de mange 
forskellige hindringer, som lærerne alt efter medlemsstat og fagområde 
møder, når de vil deltage heri. Det fremgik også klart, at lærermobiliteten kan 
spille en central rolle i forhold til at forbedre kendskabet til andre systemer og 
andre arbejdsmetoder og dermed sætte spørgsmålstegn ved fastlåste rutiner 
og føre til en kvalitativ forbedring af undervisningen. 
Efter at have fuldført en undersøgelse af den ikke-universitære sektors 
deltagelse i programmet har Kommissionen til hensigt at udforme en 
handlingsplan, der er tilpasset denne sektors særlige behov for i videst muligt 
omfang at sikre studerende, der er indskrevet på ikke-universitære 
institutioner, og deres lærere gode muligheder for at deltage i Erasmus. 
Kommissionens aktiviteter på dette felt vil blive gennemført i samarbejde med 
de relevante myndigheder i medlemsstaterne. 
10. Næsten alle medlemsstaterne traf igen foranstaltninger på nationalt plan til at 
supplere Erasmus-stipendieme, enten i form af nationale og/eller regionale 
programmer i tilknytning til Erasmus eller ved at yde støtte til studier i udiandet 
i almindelighed. 
Erasmus har tilskyndet medlemsstaterne til at træffe passende 
foranstaltninger til at udbygge det interuniversitære samarbejde eller fjerne 
de lovgivningsmæssige eller forskriftsmæssige hindringer, der fortsat lægger 
begrænsninger herfor. Der er således blevet afsat store beløb til programmer, 
der tager sigte på at lette internationaliseringen af den højere 
uddannelsessektor (navnlig i Danmark, Italien og Holland). 
11. Det fremgår af den brede høring, Kommissionen har foretaget, at den synergi, 
der er opstået omkring programmet, har ført til en bedre integration af det 
europæiske samarbejde i de højere uddannelsesinstitutioners centrale, 
strategiske planlægning, men der er, som man kunne forvente, fortsat ret stor 
3Z-
forskel på, hvor engagerede de enkelte institutioner er. Kommissionen 
overvejer at modificere de kontrakter, der indgås med institutionerne, så 
disse bedre kan få det fulde udbytte af Erasmus-midlerne ved at afsætte en 
væsentlig del af dem til aktioner på institutionsplan i stedet for på institutpian, 
som f.eks. sprogundervisningen. 
12. Man begynder at kunne registrere en kvalitetsmæssig forbedring af de højere 
uddannelsesinstitutioners undervisning. I kraft af alle programmets forskellige 
aktioner tilsammen bliver de personer, der beskæftiger sig med 
uddannelsesspørgsmål i Fællesskabet, stadig mere opmærksomme på de 
systemer, der findes i andre medlemsstater, og der opnås derved store 
fordele, der fører til en gensidig frugtbar udveksling af erfaringer med 
undervisningsmetoder og læseplaner. 
Endelig har Erasmus i meget høj grad bidraget til at give begrebet "Borgernes 
Europa" mening ved at give et konkret og vellykket eksempel på, hvad dette 
begreb indebærer. Et af Erasmus-programmets mest bemærkelsesværdige 
resultater er det stærke og positive image, det har opbygget ikke alene i 
akademiske kredse, men også i befolkningen i almindelighed. 
VT 
ÅRSRAPPORT 
ERASMUS-PROGRAMMET 
1992 
—VTT 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
I INDLEDNING OG OVERORDNET SAMMENHÆNG 5 
II RAPPORT OVER AKTIVITETERNE INDEN FOR 
ERASMUS I 1992 7 
11.1 Gennemførelsen af Erasmus-programmets Aktioner 8 
Aktion 1 : Det Europæiske Universltetsnet: 
Støtte til interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP'er) 
og studie- og undervisningsbesøg (STV) 8 
Aktion 2: Erasmus studentermobilitetsstipendier 15 
Aktion 3: Foranstaltninger til fremme af mobilitet 
via akademisk anerkendelse af eksamensbeviser og studieperioder 19 
Aktion 4: Supplerende foranstaltninger til fremme af 
de studerendes mobilitet inden for 
Fællesskabet 23 
11.2 Oplysningsarbejde 25 
11.3 Den organisatoriske og rådgivende infrastruktur 28 
11.4 Overvågning og evaluering 30 
III FREMTIDSPERSPEKTIVER OG SAMSPILLET MED ANDRE EF-
PROGRAMMER ELLER -INITIATIVER INDEN FOR DEN 
HØJERE UDDANNELSE 33 
111.1 EFTA-landene 33 
111.2 Planerne for de højere uddannelser i 1990'erne 34 
111.3 Samspillet med andre EF-programmer 36 
IV AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 38 
Bilag: Statistikker 
^- 2- *- 7-
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
I INDLEDNING OG OVERORDNET SAMMENHÆNG 
1. Denne rapport omhandler konkret gennemførelsen af Erasmus-programmet i 
det akademiske år 1992/1993, programmets sjette år, og den giver desuden et 
overblik over programmets generelle udvikling i kalenderåret 1992. Den er 
udarbejdet i henhold til artikel 6 i Rådets afgørelse af 15. juni 1987 
(87/327/EØF) om vedtagelse af Erasmus-programmet, som ændret ved 
Rådets afgørelse af 14. december 1989 (89/663/EØF). Det akademiske år 
1992/1993 er det tredje af de fem år, som programmets anden fase omfatter. 
Bortset fra omlægningen af parametrene for fordelingen af bevillingerne under 
programmets Aktion 2 mellem de enkelte medlemsstater var den væsentligste 
ændring i programmets anden fase, at der blev åbnet mulighed for flerårig 
finansiering af de interuniversitære samarbejdsprogrammer (ICP'er), og den 
positive virkning af denne ændring kan nu aflæses i mønstrene for deltagelsen. 
2. Erasmus-programmet har i det akademiske år 1992/1993 endnu en gang 
været præget af en betydelig stigning i antallet af ansøgninger om støtte fra 
såvel højere uddannelsesinstitutioner som lærere og studerende. Selv om 
antallet af ICP-ansøgninger faldt en smule, kunne der konstateres en kraftig 
vækst i ICP'ernes aktiviteter, hvilket kan ses af, at institutionerne forøgede 
deres deltagelse i ICP'erne med 16,5%. Samtidig steg ansøgningerne om 
mobilitetsstipendier til studerende med 16,3% i forhold til året før. 
Programmets budget steg også fra 70 mio. ecu til 96,5 mio. ecu (hvoraf de 83 
mio. ecu kom fra EF-midler og de 13,4 mio. ecu fra EFTA-landene i det første 
år, hvor de deltog i programmet). Der er tale om et stort beløb, men det er ikke 
tilstrækkeligt til at dække de reelle omkostninger ved studentermobiliteten og 
det interuniversitære samarbejde, hvilket kan aflæses af, at de højere 
uddannelsesinstitutioner i ICP-ansøgningeme har ansøgt om 103,8 mio. ecu 
alene til dækning af deres driftsudgifter. Det er derfor ikke overraskende, at der 
blev lagt stor vægt på behovet for supplerende finansiering i de diskussioner, 
der blev ført om programmets politik i løbet af året. Supplerende finansiering 
betragtes ikke kun som en måde at lette det øjeblikkelige økonomiske pres på, 
men også som en forberedelse af fremtiden, hvor man vil sikre, at 
medlemsstaterne og institutionerne engagerer sig stærkere og mere 
permanent i det interuniversitære samarbejde. 
På grund af den tid, der uvægerlig går fra gennemførelsen af programmets 
foranstaltninger, til de endelige tal foreligger, kan de statistikker, der er lagt til 
grund for denne rapport kun afspejle, hvor mange ICP'er og støtteberettigede 
studerende, der skønnedes at være på udvælgelsestidspunktet. På grundlag 
af de oplysninger, som NGAA'eme (De Nationale Stipendiebevilgende 
Myndigheder) indsendte de foregående år, kan man imidlertid med rimelig 
sikkerhed forudsige, hvor mange studerende der reelt vil deltage i mobiliteten. 
De nyeste tal viser en gennemførelsesprocent på ca. 65% af det skønnede 
antal studerende og et begrænset antal ICP'er, der ikke fungerede. Laver man 
-5 
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
en prognose ud fra de tilsvarende tal for 1992/1993, må man sige, at det 
akademiske år 1992/1993 med det stærkt forøgede antal deltagende 
studerende, lærere og højere uddannelsesinstitutioner alt i alt har betydet 
endnu et stort skridt fremad i retning af gennemførelsen af programmets mål 
og dermed også af et af de overordnede mål for alle Fællesskabets 
uddannelsesprogrammer, nemlig at 10% af alle studerende skal gennemføre 
en studieperiode i en anden medlemsstat. 
3. Den åbning af Erasmus-programmet for deltagelse af EFTA-landene, som 
Rådet besluttede den 28. oktober 1991, blev en realitet fra og med det 
akademiske år 1992/1993. Hermed har institutioner fra EFTA-landene fået 
mulighed for at iværksætte samarbejdsaktiviteter med institutioner i Det 
Europæiske Fællesskab. På trods af den meget korte tid, der var til rådighed 
fra ratificeringen af aftalerne mellem EF og EFTA til ansøgningsfristen, må man 
sige, at de højere uddannelsesinstitutioner i EFTA-landene reagerede spontant 
og fik en meget lovende start på deres deltagelse. Den intensive 
- oplysningskampagne, som Kommissionen og EFTA-landenes myndigheder 
gennemførte i fællesskab, viste sig at give bonus. Det, at mange EFTA-
institutioner valgte at slutte sig til eksisterende ICP'er snarere end selv at prøve 
at oprette nye, bekræftede den styrke og tiltrækningskraft, som det 
eksisterende Erasmus-net har. 
4. 1992 var også et år med vigtige fremskridt inden for ECTS-pilotprogrammet 
(Det Europæiske Meritoverførselssystem), som nu er blevet udvidet til at 
omfatte i alt 145 EF- og EFTA-institutioner. Midtvejsevalueringen af 
programmet, der blev foretaget i 1992, skulle kunne give svar på det centrale 
spørgsmål om, hvordan man kan forberede den videre udbredelse af 
systemet, nu hvor pilotfasen nærmer sig sin afslutning. 
5. Set i et større perspektiv blev offentliggørelsen i 1991 af Kommissionens 
Memorandum om den højere uddannelse I Det Europæiske Fællesskab mødt 
med stor interesse både i og uden for Fællesskabet. Den brede debat, der blev 
ført i det meste af 1992 på medlemsstatsniveau, bragte mange emner og 
synspunkter frem i lyset, som er relevante for den fremtidige udvikling af 
Erasmus og andre af Kommissionens-programmer på uddannelsesområdet. 
6. Denne rapport vil i enkeltheder gøre rede for programmets udvikling i det 
forløbne år. Den koncentrerer sig først og fremmest om de specifikke aktioner, 
der er iværksat for at gennemføre programmet, som foreskrevet i Rådets 
afgørelse. Samtidig kommer den også ind på den løbende overvågning og 
evaluering af Erasmus, som Kommissionen lægger meget stor vægt på. 
7. Med henblik på at give et solidt grundlag for sammenligninger med andre år 
vedrører alle statistikkerne over tilskud til interuniversitære 
samarbejdsprogrammer (ICP'er) i det akademiske år 1992/1993 de 
ansøgninger, der blev godkendt i april-maj 1992, hvor den store 
-6-
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
evalueringsmåde kulminerede. Det lykkedes dog også at uddele en række 
ekstra tilskud i december 1992, først og fremmest ved at reallokere ikke 
anvendte tilskudsmidler fra tidligere år. Disse tildelinger omtales i de relevante 
afsnit i denne rapport. 
II RAPPORT OVER AKTIVITETERNE INDEN FOR 
ERASMUS 11992 
8. I 1992 blev indsatsen koncentreret om den fortsatte gennemførelse af 
Erasmus-programmets opgaver i det akademiske år 1992/1993 inden for 
rammerne af Erasmus-programmets fire "aktioner", som er beskrevet i bilaget 
til Rådets afgørelse, dvs.: 
Aktion 1 : udbygning af de interuniversitære 
samarbejdsprogrammer, der udgør Det Europæiske 
Universitetsnet af ICP'er og af studie- og 
undervisningsbesøg (STV); 
Aktion 2: forvaltning af Erasmus studenterstipendierne; 
Aktion 3: foranstaltninger til fremme af mobilitet via akademisk 
anerkendelse af eksamensbeviser og studieperioder, 
herunder gennemførelsen af fjerde år af pilotfasen i 
Det Europæiske Meritoverførselssystem (ECTS); 
Aktion 4: supplerende foranstaltninger til fremme af de 
studerendes mobilitet i Fællesskabet. 
Kommissionen bestræbte sig også på at forbedre programmets effektivitet 
ved: 
at videreføre arbejdet med at informere universitetsverdenen, de 
nationale myndigheder og den brede offentlighed om programmet; 
at konsolidere programmets organisatoriske og rådgivende infrastruktur; 
at gennemføre overvågnings- og evalueringsaktiviteter, der tog sigte på at 
sikre en løbende forbedring af programmets udformning og 
gennemslagskraft og på at berede vejen for Kommissionens forslag til 
tredje fase af Erasmus, som skal forelægges Rådet i 1993. 
Aktiviteterne inden for hvert af disse områder omhandles i de følgende 
afsnit. 
-7-
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
11.1 Gennemførelsen af Erasmus-programmets Aktioner 
Aktion 1 
Det Europæiske Universitetsnet: Støtte til interuniversitære 
samarbejdsprogrammer (ICP'er) og studie- og undervisningsbesøg (STV) 
9. For at øge studentermobiliteten tilskyndes de højere uddannelsesinstitutioner i 
de forskellige medlemsstater til at oprette interuniversitære 
samarbejdsprogrammer (ICP'er) omfattende en eller flere af følgende 
aktiviteter: 
mobilitetsprogrammer for studerende (SM) ; 
mobilitetsprogrammer for lærere (TS); 
fælles udarbejdelse af nye læseplaner (CD); 
intensive programmer (IP). 
Mobilitetsprogrammer for studerende af en væsentlig varighed, der opfylder 
kravet om fuld anerkendelse af en studieperiode i udlandet uanset 
studieområde og -niveau (til og med Ph.D., doktorgraden el. lign.), er 
berettigede til at modtage tilskud til dækning af udgifterne til programmets 
udvikling og drift, til fremstilling og oversættelse af dokumenter og 
undervisningsmateriale, til information af de studerende forud for afrejsen, til 
sproglig forberedelse forud for afrejsen og efter ankomsten til værtslandet, til 
udbredelse af kendskabet til programmet og andre udgifter i direkte tilknytning 
til programmet, som f.eks. intern evaluering på institutionerne af deres 
Erasmus-aktiviteter. 
Mobilitetsprogrammer for lærere: der ydes tilskud til programmer, der giver 
universitetslærere mulighed for at undervise på en partnerinstitution med 
henblik på at yde et væsentligt bidrag til dennes normale 
undervisningsprogram. Støtten kan anvendes til dækning af udgifter til 
programmets udvikling og drift, til lærernes mobilitetsomkostninger samt (på 
visse betingelser) til vikarer for udstationerede lærere, der er bortrejst i mindst 
tre måneder. 
Fælles udarbejdelse af nye læseplaner: der ydes tilskud til højere 
uddannelsesinstitutioner, der i fællesskab ønsker at udarbejde en ny læseplan 
eller en væsentlig del heraf, som derefter skal anvendes på alle deltagende 
institutioner. Der lægges særlig vægt på projekter, som klart bidrager til at øge 
den akademiske anerkendelse, eller som på nye måder inddrager 
multimedieteknik eller fjernundervisning, samt på projekter, der indbygger en 
europæisk dimension i studieindholdet. Der ydes støtte til dækning af rejse- og 
opholdsudgifter for lærere og administrativt personale, der deltager i 
planlægningsmøder, der er nødvendige for at kunne aftale kursernes 
tilrettelæggelse og indhold, og af udgifter til fremstilling, oversættelse og 
udsendelse af det nødvendige skriftlige materiale. 
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
Intensive programmer: der ydes tilskud til højere uddannelsesinstitutioner, 
der i fællesskab arrangerer intensiv heltidsundervisning af kortere varighed, 
som involverer studerende og lærere fra forskellige EF-medlemsstater. Der 
gives en fortrinsstilling til undervisningsprogrammer, der reelt er 
"multinationale" i henseende til de deltagende studerende og lærere, som 
fokuserer på et emne, der normalt ikke tilbydes samlet på nogen af de 
deltagende institutioner, og som kan bidrage til udbredelse af viden på nye 
områder eller områder i hastig udvikling. Tilskuddet kan anvendes til dækning 
af rejse- og opholdsudgifter i forbindelse med planlægningsmøder, udgifter til 
fremstilling, oversættelse og udsendelse af informations- og 
undervisningsmateriale samt rejse- og opholdsudgifter for lærere og 
studerende, der må rejse til en anden medlemsstat for at kunne deltage i 
kurset. 
Der kan også ydes tilskud til studiebesøg med henblik på at forbedre 
planlægningen af nye eller udvide eksisterende ICP'er eller sætte 
medarbejdere ved højere uddannelsesinstitutioner i stand til at søge yderligere 
information om uddannelsessystemer i andre lande, der er støtteberettigede 
under Erasmus. 
ICP-ansøgningeme i 1992/1993 
10. Den væsentligste forskel på det mønster, ICP-ansøgningeme tegnede i 
henholdsvis 1992/1993 og de foregående år, var, at der for første gang deltog 
højere uddannelsesinstitutioner fra EFTA-landene, som tilsammen 
koordinerede 4,8% af alle indkomne ansøgninger, og som (enten som 
koordinatorer eller som partnere) tegnede sig for 5,6% af samtlige Erasmus-
deltagelser. 
Omend antallet af Erasmus ICP-ansøgninger, som det fremgår af Tabel I (i 
bilaget), har ligget forholdsvis stabilt i de seneste år, er det ikke desto mindre 
tale om en betydelig udvideise af samarbejdsaktiviteternes omfang og sigte. 
Det samlede antal institutionsdeltagelser steg med 1.814 (16,5%) fra 
1991/1992 til 1992/1993 (jf. Tabel II - i bilaget), medens antallet af 
institutioner, der deltog i en eller flere ansøgninger steg med 23% i samme 
periode. Mange af disse institutioner havde ikke adgang til interuniversitært 
samarbejde, før Erasmus kom til. Det gælder navnlig institutioner i den ikke-
universitære sektor. I de nævnte tal indgår også 715 EFTA-deltagelser, og 128 
af de 712 støtteberettigede EFTA-institutioner er repræsenteret. (Mange af 
EFTA-deltagelseme i ansøgningerne vedrørte eksisterende ICP'er, hvilket var i 
overensstemmelse med det råd, Kommissionen havde givet på 
informationsmøder, nemlig at drage fordel af den erfaring, som Fællesskabets 
institutioner allerede havde indhøstet med gennemførelsen af programmet.) 
-9-
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
Der skete ikke de store udsving i EF-medlemsstaternes deltagelse i ICP-
ansøgningeme i forhold til året før. Alle medlemsstater deltog i flere 
ansøgninger, og den gennemsnitlige stigning for Fællesskabet var på 10%. De 
største stigninger blev noteret i Danmark (17%) og Grækenland (16%). 
For så vidt angår de foreslåede studentermobilitetsaktiviteter, steg både det 
foreslåede antal studerende og det foreslåede antal studentermåneder med 
22% i forhold til 1991/1992 (dog kun med 11,6%, hvis der ses bort fra EFTA-
landenes deltagelse). Ansøgninger fra individuelle Erasmus-studerende, der 
udveksles uden for rammerne af ICP'er ("uafhængige studerende"), er ikke 
medregnet i dette tal. 
Der indkom i alt 2.319 ICP-ansøgninger fra medlemsstaterne, mod 2.594 i 
1991/1992 (en nedgang på 10,6%). En oversigt fordelt på aktivitetstyper 
fremgår af Tabel III (i bilaget). 
For så vidt angår ICP-ansøgningernes fordeling på fagområder, skete der et 
markant fald inden for sprog/filologi, til dels på grund af de udvidede 
muligheder for at opnå støtte under Ungua-programmet. Der indkom også 
færre ansøgninger inden for erhvervsstudier/virksomhedsledelse, jura og 
ingeniøruddannelserne, hvorimod der kunne noteres en fremgang inden for 
læreruddannelserne, kommunikation og "rammeaftale"-kategorien (jf. Tabel IV 
- i bilaget). Kommissionen vil fortsat nøje overvåge deltagelsen i alle de 
fagområder, der er underrepræsenteret i forhold til den procentdel, de udgør 
af den samlede studenterpopulation, og den vil træffe de nødvendige 
foranstaltninger til at øge deres deltagelse i programmet (jf. afsnit 27 
nedenfor vedrørende foranstaltninger for læreruddannelserne). 
ICP'er udvalgt i 1992/1993 
11. De indkomne ansøgninger blev sendt til de tre akademiske 
rådgivningsgrupper, som spiller en vigtig rolle i forbindelse med 
kvalitetskontrollen i udvælgelsesprocessen (jf. afsnit 30). Kommissionen tog 
nøje gruppernes udtalelser til efterretning, og den besluttede at fordele de til 
rådighed stående midler mellem 1.924 ICP'er Qf. Tabel V - i bilaget), hvoraf 
1.780 (93%) omfattede et studentermobilitetsprogram, 360 et 
lærermobilitetsprogram, 172 et program for fælles udvikling af læseplaner og 
139 et intensivt program. I december 1992 blev der tildelt endnu 40 ICP-tilskud 
til at finansiere nye aktiviteter inden for allerede godkendte programmer eller til 
at finansiere nye programmer fra reservelisten. De akademiske 
rådgivningsgruppers generelle indtryk var, at kvaliteten af de indkomne forslag 
alt i alt bliver bedre fra år til år. Det gælder især 
studentermobilitetsprogrammerne. De udvalgte ICP'er repræsenterer et bredt 
spektrum af samarbejdsprogrammer af høj kvalitet mellem institutioner i alle 
medlemsstater inden for et meget bredt udvalg af fagområder. 
-10-
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
Som fastsat i Rådets afgørelse af 14. december 1989 om vedtagelse af anden 
fase af Erasmus-programmet blev der fra det akademiske år 1991 /1992 åbnet 
mulighed for, at ICP'erne kunne opnå en flerårig finansiering. Det indebærer, 
at Kommissionen i princippet forpligter sig til at yde tilskud i tre år til de fleste 
af de ICP'er, der finansieres det pågældende år, forudsat at der indsendes 
tilfredsstillende rapporter. Disse programmer havde for 1992/1993 en forenklet 
ansøgningsprocedure, og de udgjorde 70% af alle de ICP'er, der blev 
godkendt til at modtage støtte. De resterende 30% er nye programmer, der 
næsten alle vil opnå tilskud i 1992/1993 og de to følgende år. Den nye ordning 
med flerårig finansiering afspejles i den høje samlede godkendelsesprocent på 
79% for ansøgningerne i udvælgelsesrunden for 1992/1993. 
(Genkendelsesprocenten for nye programmer var på 55% og for forlængelser 
99%). 
De programmer, dér omfattede EFTA-institutioner, og som overvejende tog 
sigte på studentermobilitet, opnåede tilsammen samme godkendelsesprocent 
som dem, der kun omfattede EF-partnere. Blandt EFTA-landene havde Sverige 
og Finland - der i forvejen havde en del erfaring med internationalt 
universitetssamarbejde - størst succes. 
Kommissionen var opmærksom på, at der var behov for en vis favorisering af 
nye programmer i forbindelse med udvælgelsesproceduren for 1992/1993, nu 
hvor det flerårige finansieringsperspektiv var blevet indført. De nye 
programmer fik derfor større tilskud end dem, der allerede havde modtaget 
tilskud i 1991/1992. 
Genkendelsesprocenterne fremgår af Tabel VI (i bilaget). 
Kommissionen godkendte 59% af de nye SM-programmer, foruden at den 
foriængede så godt som alle de igangværende programmer. Samtidig blev der 
godkendt flere programmer inden for de øvrige tre aktivitetsområder, selv om 
der for lærermobilitetsprogrammerne var tale om en reduktion af det 
gennemsnitlige tilskudsbeløb, fordi det i mange tilfælde havde været muligt at 
opnå supplerende finansiering. 
De godkendte ICP-ansøgninger blev honoreret med 27% af de beløb, der var 
blevet ansøgt om (hvilket var det samme som i 1991/1992). Tallet varierede 
noget fra aktivitet til aktivitet; det tildelte beløb udgjorde i procent af det 
ansøgte beløb 26% for studentermobilitetsprogrammer, 24% for 
lærermobilitetsprogrammer, 45% for læseplansudvikling og 35% for intensive 
programmer. Det gennemsnitlige tilskud pr. ICP steg med 5% til 10.915 ecu i 
1992/1993. Da antallet af partnere pr. ICP-ansøgning imidlertid også steg (fra 
5 til 5,6) blev det samlede resultat, at tilskuddet pr. deltagende institution faldt i 
forhold til året før: til 1.911 ecu (- 9%). 
11 
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
Selv om det er vanskeligt at regne nøjagtigt ud, hvor mange ekstra midler 
universiteterne afsætter til at gennemføre de planlagte aktiviteter, er der ingen 
tvivl om, at de er meget betydelige, hvad enten det drejer sig om lærertid eller 
direkte udgifter. 
Tabellen over institutionspartnerskaber i de godkendte ICP'er i 1992/1993 
(jf. Tabel VII - i bilaget) viser et klart mønster i fordelingen mellem de 
forskellige medlemsstater. De tre mest aktive af de "store lande" (Det forenede 
Kongerige, Frankrig og Tyskland) står for 49% af alle partnere i de godkendte 
ICP'er, medens de "små lande" (Danmark, Grækenland, Irland og Portugal) 
står for mellem 2,5% og 4% af deltageisen. De øvrige lande (Italien, Spanien, 
Nederlandene og Belgien) har en institutionsdeltagelse på mellem 5% og 11%, 
og ingen af de tilsvarende tal for EFTA-landene overstiger 2%. 
Antallet af højere uddannelsesinstitutioner, der deltager i Erasmus, er en vigtig 
indikator for programmets samlede succes. Tabel VIII (i bilaget) viser 
fremskridtet år for år i hver medlemsstat. De 526 institutioner, der deltog i 
1988/1989, udgjorde 15% af alle de institutioner, der var støtteberettigede på 
det tidspunkt. I 1992/1993 var det tilsvarende tal 29%. Når man tager i 
betragtning, at hovedparten af aktiviteterne på en meget stor andel af de 
institutioner, som nogle lande (især Frankrig) klassificerer som 
støtteberettigede, reelt vedrører uddannelser på sekundærtrinnet (og at de 
derfor næppe nogen sinde vil blive aktive inden for Erasmus), understøtter 
tallene den påstand, som man ofte hører fra medarbejdere på de højere 
uddannelsesinstitutioner, at Erasmus-programmet har tilført 
undervisningssystemet en ny dimension. 
Fagområdefordelingen efter udvælgelsen Qf. Tabel IX - i bilaget) afspejler 
Kommissionens ønske om at skabe en passende balance mellem disse. 
Eksempelvis var de krav, som ICP'er inden for erhvervsstudier og 
ingeniørvidenskab skulle opfylde, lidt større end inden for områder som 
landbrug, læreruddannelser og sundhedsuddannelser, som Kommissionen 
især ønskede fremmet. 
12. Studentermobilitet (SM): Der skete ingen større ændringer i fordelingen af 
studenterstrømmene efter bestemmelsesland. Over 16% af alle studerende 
inden for godkendte ICP'er i 1992/1993 har til hensigt at studere i de fem 
mindste medlemsstater, idet der ses bort fra Luxembourg (Belgien, Danmark, 
Grækenland, Irland og Portugal) mod 15% i 1991/1992. Tyskland (der er vært 
for 14% af samtlige Erasmus-studerende), Det Forenede Kongerige (22%) og 
Frankrig (20%) er fortsat klart de mest efterspurgte værtslande. De Nationale 
Stipendiebevilgende Myndigheder (NGAA) fik til opgave at opstille 
tilskudsstrategier med det formål at fremme studenterstrømmene til de 
underrepræsenterede værtslande ved at supplere de allerede iværksatte 
udvælgelses- og oplysningsforanstaltninger, så der kan sikres en mere 
afbalanceret deltagelse af alle medlemsstater i 
-12 
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
studenterrnobilitetsprogrammerne og i de interuniversitære 
samarbejdsprogrammer. De højere uddannelsesinstitutioner har også selv 
medvirket til at forbedre situationen, blandt andet ved i stigende omfang at 
tilbyde undervisning i de mindst udbredte EF-sprog i overensstemmelse med 
de Erasmus-studerendes behov. Programmet har tilskyndet institutionerne til 
at være mere opmærksomme på problemerne med vejledning, modtagelse og 
indkvartering af de Erasmus-studerende, hvilket kommer alle studerende til 
gode. Alt i alt svarer fordelingsmønstret nu ganske godt til gennemsnittet 
mellem antallet af studerende og antallet af 18-25 årige, og 
studenterudvekslingsarrangementerne er blevet væsentligt forbedret. Det 
samlede antal studerende, der var skønnet i samtlige godkendte ICP-
ansøgninger for 1992/1993, var på over 80.000 (Tabel X - i bilaget - viser 
antallet af studerende i de godkendte ICP'er fordelt på hjem- og 
værtsland). 
13. Lærermobilitet (TS): Genkendelsesprocenten for lærermobilitetsprogrammer 
inden for ICP'erne blev i 1992/1993 35% (en stigning på 5% i forhold til 
1991/1992). Denne form for udvekslinger kan medvirke til at gøre resultaterne 
af det europæiske samarbejde (såsom kurser i andre fællesskabssprog, 
kendskab til andre undervisningsmetoder, adgang til specialviden) 
tilgængelige, ikke kun for de studerende, der deltager i udvekslingerne, men 
også for størstedelen af studenterpopulationen. Overvågningen af de 
eksisterende programmer har desuden vist, at lærermobiliteten kan have 
interessante afledte virkninger. På grundlag af en frugtbar gensidig udveksling 
af forskellige undervisningsmetoder og administrative strukturer kan den bane 
vejen for et udbygget interinstltutionelt samarbejde eller for fælles 
forskningsprojekter. Den er også et udmærket grundlag for en fælles udvikling 
af læseplaner. Kommissionen har besluttet at øge antallet af godkendte 
lærermobilitetsprogrammer fra 309 i 1991/1992 til 360 i 1992/1993, en stigning 
på 16,5%. Alt i alt skal 5.173 lærere medvirke (hvilket er en stigning på 53,1% i 
forhold til 1991/1992). 
14. Fælles udvikling af læseplaner (CD): Der blev også gjort en særlig indsats 
for at fremme programmer til fælles udvikling af læseplaner, som i væsentlig 
grad kan virke befordrende på overførsel af ekspertviden mellem 
institutionerne og dermed til den højnelse af den højere uddannelses kvalitet, 
som er et af de mål, der er opstillet i Rådets afgørelse. Disse programmer kan 
også medvirke til at finde nyskabende løsninger på problemer i forbindelse 
med akademisk anerkendelse ved at tilskynde institutionerne til at tilrettelægge 
delvis nye eller helt nye uddannelser med indbyggede 
anerkendeisesprocedurer, der ofte vil være baseret på modulopbyggede 
systemer. Mange nye "europæiske" uddannelser (dvs., at de fuldt ud 
anerkendes af flere medlemsstater) er blevet til som et resultat af 
læseplansudviklingsprogrammer. Disse uddannelser indebærer en 
obligatorisk mobilitet for de studerende, og deres koordinatorer betragter dem 
som pilotprogrammer, der egner sig til en mere generel udbredelse, når 
-13 
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
afprøvningen er afsluttet med gode resultater. I 1992/1993 blev der ydet 
tilskud til 172 læseplansudviklingsprogrammer, hvilket er en stigning på 41% i 
forhold til 1991/1992. 
15. Intensive programmer (IP): For 1992/1993 besluttede Kommissionen for 
første gang at øge antallet af finansierede intensive programmer. De 139 
udvalgte IP'er svarer til en godkendelsesprocent på 26% og en stigning i 
antallet af godkendte programmer på 36% i forhold til 1991/1992. De 
akademiske rådgivningsgrupper, der mødtes i marts 1992, var alle enige om 
fordelene ved at føre studerende og lærere fra forskellige lande sammen i 
korte perioder - navnlig på områder, hvor man kun så småt var begyndt at 
planlægge mobilitet af længere varighed (således at et intensivt program 
kunne bane vejen for yderligere udviklinger), eller hvor det havde været meget 
vanskeligt at få en sådan mobilitet bragt i stand. Af andre fordele, der blev 
påpeget i forbindelse med IP'erne, var de muligheder, de åbnede for mere 
modne studerende og andre, som normalt ikke havde mulighed for at deltage i 
mobiliteten. IP'erne har vist sig at være særlig nyttige inden for fag, der 
omfatter feltarbejde eller andre praktiske aktiviteter, eller hvor man ved en 
fælles udnyttelse af institutionernes ressourcer fra en række lande kan 
beskæftige sig med nye udviklinger inden for et fag eller sammenligne 
forskellige nationale tilgangsvinkler til akademiske emner. 
Studiebesøg 
(Nærmere oplysninger om ansøgninger om tilskud til studiebesøg og om de 
tildelte tilskud, fordelt på støtteberettigede stater og fagområder, findes i 
bilaget: Tabel XI) 
16. Der var fire udvælgelsesrunder i kalenderåret 1992, så ansøgere kunne indgive 
ansøgninger når som helst og forvente en hurtig afgørelse. Der indkom i alt 
1.762 ansøgninger, og heraf blev de 1.145 (der omfattede mindst 2.000 
personer) godkendt. Der blev i alt ansøgt om over 5 mio. ecu, men de 
godkendte tilskud nåede kun op på knap halvdelen af dette beløb, nemlig på 
2.197.000 ecu inki. 400.000 ecu til en særlig kampagne til fordel for de fem nye 
tyske Lander (FNL). Der var en stigning på 36% i antallet af ansøgninger i 
forhold til året før, hvilket til dels skyldes FNL-kampagnen og EFTA-landenes 
adgang til Erasmus-programmet. 
Der var stor efterspørgsel hele året rundt, og ansøgningernes kvalitet var høj. 
Genkendelsesprocenten lå i både 1991 og 1992 konstant på omkring 65%. 
Formålet med de fleste af de godkendte besøg (ca. to tredjedele) var fortsat at 
forberede eller udbygge et ICP: det skønnes, at ca. 25% af de studiebesøg, 
der modtager tilskud til dette formål, reelt lægger grunden til godkendte ICP'er 
i de efterfølgende år. Knap en tredjedel af tilskuddene i 1992 vedrørte 
"orienteringsbesøg", men det er tydeligt, at begge besøgstyper kan føre til helt 
-14 
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
andre resultater end oprindelig planlagt. Generelt kan man sige, at forbindelser 
mellem lærere, affødt af studiebesøg, i høj grad har medvirket til at forbedre 
forståelsen for de andre medlemsstaters højere uddannelsessektorers 
problemer og kvaliteter. 
Som i de foregående år blev der lagt særlig vægt på ansøgninger omfattende 
de medlemsstater, der endnu er underrepræsenteret i Det Europæiske 
Universitetsnet. Fællesskabets fire sydligste lande (Grækenland, Spanien, 
Italien og Portugal) modtog således knap 40% af alle godkendte 
besøgsstipendier. Dette er langt mere end deres nuværende deltagelse i 
ICP'eme skulle berettige dem til. 
Der blev gjort en særlig indsats for at fremme besøg inden for de fagområder, 
der anses for underrepræsenteret i ICP'erne, selv om dette aspekt er gledet i 
baggrunden, efterhånden som den samlede balance fagområderne imellem er 
blevet forbedret. Inden for selve studiebesøgsordningen har ansøgningernes 
fordeling på fagområder nu ligget stabilt i tre år, og de godkendte ansøgninger 
fordeler sig meget jævnt på alle fagområder. 
I 1992 fortsatte den særlige kampagne, der skulle tilskynde til besøg mellem 
institutioner i de fem nye tyske Lander og resten af EF. Der blev stillet en 
særlig bevilling til rådighed, og der blev tildelt i alt 400.000 ecu til 242 besøg. 
Disse besøg gik til så godt som hele EF. Ansøgningerne (i alt 341) lå på linje 
med forventningerne, og kvaliteten blev konstant forbedret i årets løb, så den 
nåede op på niveau med EF-gennemsnittet. 
Det var også i 1992, at repræsentanter for institutioner i EFTA-landene for 
første gang kunne gennemføre studiebesøg, og de 161 indkomne 
ansøgninger (hvoraf de 99 blev godkendt) repræsenterede 9% af det samlede 
antal besøg i 1992. De mest aktive lande var Finland og Sverige. De fleste 
ansøgninger vedrørte forberedende besøg - enten med henblik på at oprette 
et ICP eller på at slutte sig til et eksisterende net. 
Aktion 2: 
Erasmus studentermobilitetsstipendier 
17. Af de 1.924 ICP'er, der blev godkendt I 1992/1993, omfattede de 93% 
studentermobilitet, og stipendierne til de studerende tegnede sig for 65% af 
Erasmus-programmets samlede budget. Til studerende, der gennemfører en 
anerkendt del af deres uddannelse i en anden medlemsstat, kan der ydes 
mobilitetsstipendier på teoretisk set op til 5.000 ecu om året pr. student. EFTA-
landene kom med i programmet fra 1992/1993, og det har betydet en kraftig 
udvidelse af de muligheder, der tilbydes de studerende. Statsborgere fra 
EFTA-landene kan kun opnå støtte fra Erasmus til studieperioder ved 
-15 
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
institutioner i Fællesskabet og kan således ikke få stipendier til studier i et 
andet EFTA-land. 
Den samlede efterspørgsel efter Erasmus mobilitetsstipendier til studerende, 
som den fremgår af ansøgningsskemaerne for året 1992/1993, steg med 22% 
i forhold til 1991/1992, selv om disse tal indbefatter EFTA-landenes deltagelse 
for første gang: studerende fra EFTA-landene udgør kun en stigning på 5,3%. 
Blandt medlemsstaterne var der en særlig markant stigning (16,3%) i 
efterspørgslen fra Danmark og Portugal. 
Inden for de 1.780 godkendte ICP'er omfattende studentermobilitet var der en 
36% stigning (over 80.000) i antallet af studerende, der er berettigede til at 
modtage et mobilitetsstipendium. Af disse studerende kommer 5,7% fra EFTA-
landene. Stigningen er noget større end stigningen i antallet af deltageiser i 
godkendte ICP'er med studentermobilitet (17%), og det afspejler det faktum, 
at en stor del af væksten inden for Erasmus nu tager form af intern udbygning 
af aktiviteterne inden for de eksisterende net. Den gennemsnitlige varighed af 
studieperioderne i udlandet (skøn for 1992/1993 baseret på de godkendte 
ICP'er) ligger fortsat stabilt på 7 måneder. 
Det gennemsnitlige Erasmus-stipendium til studerende, der reelt blev tildelt af 
NGAA'eme i 1989/1990, var på 200 ecu, og det faldt lidt til 192 ecu om 
måneden i 1990/1991 (som er det seneste foreliggende tal). Den vedvarende 
stigning i efterspørgslen og i antallet af støtteberettigede studerende betyder, 
at de til rådighed stående midler fortsat er utilstrækkelige, og der er derfor 
stadig gode muligheder for vækst, såfremt bevillingerne kan følge med. 
18. Bevillingen til Aktion 2 for 1992/1993 blev fordelt mellem de støtteberettigede 
stater i overensstemmelse med de ændrede bestemmelser i Rådets afgørelse 
af 14. december 1989 (jf. Tabel XII - i bilaget). Kommissionen kunne 
disponere over 5% af bevillingen til at forbedre balancen mellem 
studenterstrømmene. Hver af de støtteberettigede stater fik dernæst tildelt et 
fast beløb på 200.000 ecu, og resten af bevillingen til Aktion 2 blev fordelt på 
grundlag af antallet af 18-25 årige og antallet af studerende ved højere 
uddannelsesinstitutioner i de enkelte støtteberettigede stater og justeret på 
basis af de gennemsnitlige rejseomkostninger mellem landene og forskellene i 
leveomkostningerne. Der gælder særlige regler for Island og Liechtenstein. 
5%-reservefonden blev anvendt til at hæve det teoretiske månedlige 
mobilitetsstipendium til studerende til 150 ecu i Grækenland, Irland og 
Portugal, og resten blev fordelt mellem de lande, der har de laveste stipendier, 
nemlig Belgien, Danmark, Holland og Det Forenede Kongerige, således at det 
teoretiske månedlige stipendium i disse fire lande kom op på 87 ecu. Ingen af 
EFTA-landene fik del i 5%-reservefonden. Kommissionen tildelte 60.000 ecu fra 
reservefonden, svarende til 0,1% af den samlede bevilling til Aktion 2, direkte til 
Det Europæiske Universitetsinstitut i Fiesole og til Fondation Universitaire 
16 
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
Luxembourgeoise i Arton til dækning af mobilitetsstipendier til deres 
studerende. 
Der blev afsat 2.880.000 ecu til studerende, der udveksles inden for ECTS' 
inderkreds, dvs. op til 20.000 ecu pr. deltagende institution eller konsortium, 
tildelt NGAA'eme som et nettotilskud til deres almindelige budget. Denne 
væsentlige stigning i Fællesskabets støtte til ECTS-studerendes mobilitet er 
begrundet i to faktorer, nemlig inderkredsens udvidelse fra 84 til 145 
institutioner og Kommissionens politik med at tilskynde de deltagende 
institutioner til at eksperimentere med studentermobilitet mellem alle mulige 
kombinationer af støtteberettigede stater i den resterende del af ECTS-
pilotfasen. 
19. Den væsentligste ændring i Erasmus-studenterstrømmenes mønstre i 
1992/1993 skyldes, at EFTA-landene kom med i programmet. Det foreslåede 
antal studerende fra EFTA-lande i de godkendte ICP-ansøgninger (over 3.000) 
udgør 4,2% af det samlede antal Erasmus-studerende i samtlige 
studenterstrømme (over 80.000). Det er også værd at lægge mærke til den 
vedholdende og konstante stigning i de mere "perifert" beliggende landes 
deltagelse. 
20. Der har i de seneste år kunnet konstateres en væsentlig forbedring af 
kvaliteten og kvantiteten i det statistiske og andet informationsmateriale 
vedrørende studentermobilitet. En statistisk profil af studenterstrømmene i 
Erasmus Programmet udarbejdes hvert år på grundlag af NGAA'emes 
rapporter. Man kan ud fra de seneste statistikker forudsige, at der af den 
samlede forventede studentermobilitet vil være et manglende optag på 35%. 
Dette skyldes flere forskellige faktorer. For det første er der en klar tendens til, 
at de skøn, der indgår i ICP-ansøgningeme, er baseret på forholdsvis 
optimistiske finansielle og operationelle forudsætninger. For det andet 
nedsætter visse NGAA'er, navnlig i de lande, hvor den nationale støtte til de 
studerende er meget begrænset, bevidst antallet af tildelte Erasmus 
mobilitetsstipendier til studerende for at opnå større stipendiebeløb til de 
studerende, der rent faktisk rejser ud. Endelig er der et antal studerende, der 
regulært "falder fra", det være sig af personlige eller faglige grunde. 
Med udgangspunkt i frafaldsmønstrene i 1989/1990 og 1990/1991 kan det 
forudses, at 65% af alle de støtteberettigede studerende rent faktisk kommer til 
at rejse ud med støtte fra Erasmus. Antallet af Erasmus-studerende i 
1991/1992 og 1992/1993 vil derfor komme til at ligge på omkring henholdsvis 
37.000 og 51.000, hvilket giver en årlig stigning i den faktiske mobilitet i 
perioden 1990-93 på 35-40%. Med den væsentlige kvalitetsforbedring, der er 
opnået i udarbejdelsen af statistikkeme over studentermobiliteten, skulle det i 
fremtiden blive muligt at udarbejde langt mere præcise prognoser. 
-17-
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
21. Princippet om, at Fællesskabets støtte og medlemsstaternes bidrag til at nå de 
mål, der er opstillet for Erasmus, skal supplere hinanden, er altid blevet anset 
for at være af afgørende betydning for programmets fremtidige udvikling, og 
det er derfor blevet nedfældet i præamblen til Rådets afgørelse fra december 
1989. Behovet for en sådan komplementaritet er siden blevet endnu mere 
udtalt på grund af det stadig større svælg mellem efterspørgslen efter 
Erasmus-stipendier og de til rådighed stående bevillinger. Erasmus-
stipendierne skal være et supplement, der kun skal dække ekstraudgifterne i 
forbindelse med mobiliteten, og derved bliver denne støtte særlig vigtig, når 
det drejer sig om stipendier til studerende. Der findes nu nationale ordninger til 
supplering af Erasmus-stipendierne til studerende i den flamsksprogede del af 
Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, og Portugal, og der dukker 
efterhånden flere og flere regionale stipendieordninger op. Andre 
medlemsstater, som Danmark, Holland og Det Forenede Kongerige har ingen 
ordninger for supplerende støtte i forbindelse med EF-programmer, men disse 
landes normale statsstipendier kan til studier i udlandet udbetales med et 
højere beløb end det normale beløb til studier ved institutioner i hjemlandet. 
(Der gør sig særlige forhold gældende for Luxembourg, fordi landets 
statsstipendiesystem fortrinsvis tager sigte på studier i udlandet, da 
Storhertugdømmet ikke selv har et fuldt udbygget universitetssystem. I 
Grækenland og Irland kan der ikke i øjeblikket opnås supplerende støtte). 
22. Samtlige støtteberettigede stater har udpeget en National Stipendiebevilgende 
Myndighed (NGAA, jf. endvidere afsnit 31) som centralt organ på nationalt 
plan til, i overensstemmelse med de ordninger, som den pågældende 
støtteberettigede stats myndigheder har valgt, at tildele Erasmus-stipendierne 
til de studerende ved den støtteberettigede stats højere 
uddannelsesinstitutioner, som ønsker at gennemføre en anerkendt 
studieperiode i en anden støtteberettiget stat, hvad enten dette sker inden for 
rammerne af et ICP eller som "uafhængige studerende". NGAA'eme kan tildele 
stipendierne direkte til stipendiemodtageme, men det mest almindelige er, at 
det sker indirekte via de afsendende institutioner. I 1991/1992 blev 
stipendierne til de ECTS-studerende tildelt via NGAA-systemet, og i 1992/1993 
benyttede man samme fremgangsmåde. Bortset fra Danmark, Grækenland, 
Italien og Portugal tildeler medlemsstaterne ikke eller kun i begrænset omfang 
stipendier til "uafhængige studerende". I betragtning af de forholdsvis få EFTA-
studenterstrømme, der er foreslået inden for rammerne af ICP'er i det første år 
med EFTA-deltagelse, forventes det, at de udpegede NGAA'er i disse lande vil 
tildele et betydeligt antal stipendier til uafhængige studerende for at stimulere 
studentermobiliteten. 
18-
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
Aktion 3: 
Foranstaltninger til fremme af mobilitet via akademisk 
anerkendelse af eksamensbeviser og studieperioder 
Det Europæiske Meritoverførselssystem (ECTS) 
23. I henhold til aktion 3.1 i Erasmus-programmet skal der på forsøgs- og 
frivillighedsbasis indføres et Europæisk Meritoverførselssystem (ECTS), der 
skal gøre det muligt for studerende at opnå fuld anerkendelse for 
studieperioder, de har gennemført, og for eksaminer, de har bestået på højere 
uddannelsesinstitutioner i andre støtteberettigede stater. 
Hovedformålet med pilotprojektet er at udvikle meritoverførslen til at blive en 
effektiv fællesnævner for akademisk anerkendelse. Dette skal ske ved at give 
institutioner, der optager studerende, der allerede har studeret i andre 
støtteberettigede stater, et letanvendeligt og pålideligt redskab til at vurdere de 
studerendes tidligere studieforløb, så de kan indplaceres på et passende 
niveau i værtsinstitutionens studiestruktur. Dette skal i princippet kunne gøres, 
uanset om der findes et integreret udvekslingsprogram på det pågældende 
område eller ej. 
Under dette projekt kan en studerende, der har studeret på en ECTS-
partnerinstttution i udlandet, vende tilbage og fuldføre sin uddannelse med fuld 
godskrivning på hjeminstitutionen af studieperioden i udlandet, fortsætte med 
at studere på værtsinstitutionen og tage sin afgangseksamen der, hvis denne 
institution er indforstået hermed, eller studere videre på en anden institution i 
et tredje land inden for samme fagområde. 
ECTS-systemet startede i 1989/1990 med en seksårig pilotfase med fem 
fagområder: virksomhedsledelse, historie, medicin, kemi og 
maskiningeniørvidenskab. I forbindeise med koordineringen og ledelsen af 
hver af fagområdegrupperne bistås Kommissionen af en specielt udpeget 
fagområdekoordinator. 
Pilotfasen omfattede fra starten 81 højere uddannelsesinstitutioner samt 3 
konsortier, hvilket bragte antallet af ECTS-institutioner op på 84 i alt. I løbet af 
1991 kom der to institutioner fra de fem nye tyske Lander til, og i efteråret 
1991 blev ECTS yderligere udbygget, da der blev udvalgt endnu 36 
institutioner fra hele EF (inden for de oprindelige fagområder), som skulle 
deltage fra januar 1992. Hertil kommer, at 23 institutioner fra EFTA-landene 
blev optaget i ECTS i 1992. (Som for de etablerede ECTS-institutioner tog man 
ved udvælgelsen udgangspunkt i, at balancen mellem landene og mellem 
typer af højere uddannelsesinstitutioner skulle opretholdes, og at ingen 
institution skulle deltage i mere end et fagområde). Som følge af disse 
successive udvidelser består ECTS-inderkredsen nu af i alt 145 højere 
uddannelsesinstitutioner. 
-19 
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
I 1992 modtog hver ECTS-institution et tilskud fra Kommissionen til 
finansiering af de supplerende aktiviteter, der er nødvendige for at iværksætte 
ECTS, såsom udarbejdelse af en informationspakke til de studerende. De 
oprindelige institutioner og de to FNL-institutioner, der kom med i 1991/1992. 
fik et tilskud på 10.000 ecu. og de nytilkomne institutioner fra EF og EFTA fik 
hver 15.000 ecu. Med henblik på at skabe nye strømme og yderligere aktivitet 
inden for ECTS blev antallet af fulde studenterstipendier, der blev tildelt til hver 
institution, forhøjet fra fem tit ti i det akademiske år 1992/1993. Størrelsen af 
disse stipendier (der nu svarer til 100 studentermåneder pr. institution) 
fastsættes af NGAA i den støtteberettigede stat, hvori hjeminstitutionen er 
beliggende. 
I foråret 1992 holdt de fleste fagområdegrupper møder med det formål at 
foretage en indgående behandling af rapporterne om ECTS' andet år 
(1990/1991) samt at udvælge studerende for det akademiske år 1992/1993. 
1.700 studerende blev udvalgt til at tilbringe en studieperiode på en ECTS-
institution i en anden støtteberettiget stat (mod 928 studerende i 1991/1992 
(se Tabel XIII - i bilaget), 810 studerende i 1990/1991 og 553 studerende i 
1989/1990). Der er flest deltagere inden for virksomhedsledelse, og derefter 
følger efter aftagende betydning medicin, maskiningeniøruddannelsen, kemi 
og historie. Sprogkundskaberne er fortsat det væsentligste kriterium for de 
studerendes valg af værtsland: Det Forenede Kongerige og Frankrig er fortsat 
de mest efterspurgte lande. Man kan dog tydeligt se resultater af ECTS-
inderkredsens bestræbelser på at skabe større balance i studenterstrømmene. 
Man må ikke glemme, at studentermobiliteten ikke er et mål i sig selv i ECTS' 
pilotfase, men et middel til at afprøve ECTS-systemets principper og 
mekanismer. 
Programmets tredje år (1991/1992) kan betegnes som et konsolideringsår for 
ECTS, hvor man byggede videre på erfaringerne fra de tidligere år. De fleste af 
de ECTS-informationspakker, som de deltagende institutioner har udarbejdet, 
indeholder nyttige oplysninger, der efterhånden standardiseres mere og mere, 
og procedurerne for pointtildeling for de forskellige uddannelser på de 
deltagende institutioner har fungeret upåklageligt. 
Meritoverførselsprocedurerne forud for de studerendes afrejse og efter deres 
hjemkomst er nu veletablerede: når det arbejdsprogram, som den studerende 
har opstillet på sit ansøgningsskema, er godkendt af såvel hjeminstitutionen 
som værtsinstitutionen, fungerer det nu som en lærekontrakt, der garanterer 
meritoverførsel, hvis og når den studerende består de kurser, der er anført på 
skemaet. ECTS-karakterskalaen, der spontant blev udarbejdet i inderkredsen 
for at gøre det lettere at oversætte karaktererne fra et karaktergivningssystem 
til et andet, er blevet mere fintmærkende, og den vil blive anvendt i stor stil i 
1992/1993. Det lykkedes for de fleste studerende at gennemføre alle de 
kurser, som de havde planlagt at følge under deres ophold i udlandet, og de 
modtog det planlagte antal studiepoint. ECTS-koordinatorerne engagerede sig 
stærkt i programmet og gjorde deres yderste for at hjælpe de ECTS-
20-
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
studerende med at forberede og gennemføre deres studier på 
partnerinstitutionerne i udlandet. 
Det femte ECTS-plenarmøde fandt sted den 25.-27. oktober 1992 i Toulouse 
med deltagelse af næsten alle institutions- og institutkoordinatorer fra de 145 
ECTS-institutioner. Konferencens første dag kom til at dreje sig om ECTS' 
fremtid. Debatten koncentrerede sig om de generelle principper, der skal 
lægges til grund for en storstilet udvidelse, alternative vækstmønstre og de 
støttefaciliteter, der er nødvendige for at fremme en bredere indførelse af 
ECTS. Deltagerne syntes, at ECTS er let at indføre, og at det nu er modent til 
at blive indført også uden for den forholdsvis begrænsede kreds, som 
systemet i øjeblikket afprøves i. 
Kommissionen har indgået en rådgivningskontrakt med Coopers and Lybrand 
om en midtvejsevaluering af ECTS' pilotfase. Formålet med denne evaluering 
er at vurdere, dels hvor langt ECTS hidtil er nået med at opfylde 
pilotprogrammets målsætninger, og dels hvor gode muligheder der er for at 
opfylde dem, når ECTS indføres i en bredere kreds af institutioner. 
Evalueringsrapporten, der også skal analysere konsekvenserne af at udvide 
anvendelsen af ECTS, forelå i slutningen af februar 1993. 
Det er også værd at lægge mærke til ECTS-yderkredsen, der omfatter 
institutioner, der hverken formelt indgår i pilotprogrammet eller modtager 
økonomisk støtte, men som holdes orienteret om de principper og 
procedurer, som inderkredsen fastlægger, hvorved erfaringerne fra 
pilotprojektet kan komme så mange som muligt til gode. En række højere 
uddannelsesinstitutioner både i og uden for yderkredsen har vist interesse for 
at indføre meritoverførselsordninger, der ofte svarer til dem, der fungerer i 
ECTS-inderkredsen. I enkelte tilfælde har man oven i købet valgt denne 
løsning på nationalt plan. 
NARIC-Nettet 
24. Aktion 3.2 i Erasmus-programmet, der handler om Det Europæiske 
Fællesskabs-Net af Nationale Informationscentre vedrørende Akademisk 
Anerkendelse (NARIC-Nettet), tager sigte på at sikre det bedst mulige 
samarbejde mellem NARIC-centrene, de enkelte højere 
uddannelsesinstitutioner og de nationale myndigheder om spørgsmål 
vedrørende akademisk anerkendelse og på at integrere NARIC-Nettet i 
Erasmus-programmet. 
De seks NARIC-centre fra EFTA-landene (Finland. Island. Norge. Schweiz, 
Sverige og Østrig) blev i 1992 fuldt ud integreret i NARIC-Nettet, jf. aftalerne 
mellem Fællesskabet og EFTA-landene, der åbnede for fuld integrerering i alle 
Erasmus-programmets aktioner i 1992. 
-21 
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
NARIC-Nettet hjælper med til at fremme studentermobiliteten ved at yde 
officiel vejledning og information om akademisk anerkendelse af 
eksamensbeviser og studieperioder tilbragt i udlandet. Under Aktion 3.2 i 
Erasmus-programmet modtog NARIC-centrene i 1992 tilskud på i alt 110.445 
ecu, så medarbejdere ved centrene kunne tage på studiebesøg i andre 
støtteberettigede stater og udarbejde publikationer om akademisk 
anerkendelse. I 1992 indsamlede NARIC-Nettet materiale til en 
sammenlignende oversigt (som vil udkomme i 1993) over de almindeligste 
eksamensbeviser inden for de videregående uddannelser i alle medlemsstater. 
NARIC-Nettet fungerer i et klima af øget mobilitet, hvor de højere 
uddannelsesinstitutioner i stadig stigende grad er i stand til at løse deres 
akademiske anerkendelsesanliggender uden hjælp udefra, og hvor nye 
spørgsmål i særdeleshed vedrørende mobilitet uden for Fælleskabets og 
EFTAs grænser og erhvervsmæssig anerkendelse af eksamensbeviser og 
studieperioder nu også dukker op. 
I lyset af disse ændringer har Kommissionen indledt en revision af målet med 
og funktionsmåderne for NARIC-Nettet. Flere aktioner er iværksat. 
De parallelle netværk under Europarådet (Nationale Informationscentre 
vedrørende Ækvivalens, NEIC) og under UNESCO/CEPES (Nationale 
Informationsorganer, NIB), som dækker meget større geografiske områder, 
blev indbudt til et fælles møde i Lissabon den 25. og 26. maj 1992. Man 
diskuterede et program for fælles aktiviteter, således at overlapninger vil kunne 
undgås, og synergier vil kunne udvikles mellem de tre netværk. 
Ved Lissabon-mødet benyttede man også lejligheden til at afholde et første 
fælles møde med de parallelle net af "kontaktcentre" for Rådets Direktiv (af 21. 
december 1988) om indførelse af en generel ordning for gensidig 
anerkendelse af eksamensbeviser for erhvervskompetencegivende 
videregående uddannelser af mindst tre års varighed (89/48/EØF). De fleste 
NARIC-centre er blevet udpeget som "kontaktcentre" for dette "første generelle 
direktiv". Det blev derfor besluttet at opretholde et snævert samarbejde med 
henblik på at støtte de mobile studerende og den fremtidige arbejdsstyrke. 
NARIC-centrene vil ligeledes kunne spille en vigtig rolle med hensyn til 
fremskaffelse af officiel information om akademisk anerkendelse og 
erhvervsmæssige anerkendelseforhold til den planlagte europæiske database 
om den højere uddannelse. På denne måde vil et stort publikum bestående af 
studerende, lærere, institutioner og arbejdsgivere kunne få direkte adgang til 
relevante informationer om akademisk anerkendelse og erhvervsmæssig 
anerkendelse. 
Videre overvejelser om Fælleskabsaktioner inden for akademisk anerkendelse 
22 
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
blev fremlagt på NARIC-mødet i Bruxelles den 18. december 1992. 
Kommissionen forbereder for tiden en meddelelse, til juni 1993, om 
akademiske anerkendelsesaktiviteter, som skal præsentere de resultater, der 
er opnået til dato, og skal udstikke retningslinjer for de fremtidige 
arbejdsopgaver. Meddelelsen vil bygge på de erfaringer, som NARIC-centrene 
har opnået, og på resultaterne af samarbejdet med Europarådet og UNESCO. 
Aktion 4 
Supplerende foranstaltninger til fremme af de studerendes 
mobilitet inden for Fællesskabet 
25. Aktion 4's rolle i Erasmus-programmet er at yde tilskud til sammenslutninger 
eller konsortier af højere uddannelsesinstitutioner, administrative eller 
akademiske medarbejdere eller studerende, der på en europæisk basis 
arbejder med det særlige formål at udbrede kendskabet inden for 
Fællesskabet til nyskabende initiativer på specifikke mobilitetsrelaterede 
områder. Der kan ydes et bidrag på højst 20.000 ecu til at lette indførelsen eller 
styrkelsen af en europæisk dimension i en national eller regional 
sammenslutnings aktiviteter, til på europæisk-plan at samordne forskellige 
nationale sammenslutningers aktiviteter eller til at oprette en ny 
sammenslutning på europæisk-plan. Der ydes også tilskud til visse 
publikationer (vejledninger, fortegnelser, informationsmateriale om højere 
uddannelsessystemer), der har til formål at øge kendskabet til mulighederne 
for at studere og undervise i andre støtteberettigede stater eller gøre 
opmærksom på vigtige udviklingstendenser og nye modeller for samarbejdet 
mellem de højere uddannelsesinstitutioner i Det Europæiske Fællesskab. 
Tilskud under Aktion 4 kan også benyttes til at udbrede kendskabet til 
løsninger på de problemer, der opstår på grund af den øgede 
studentermobilitet, såsom indkvartering, akademisk anerkendelse eller 
hjælpetjenester for studerende på institutionsplan. Størrelsen af tilskuddene til 
sådanne projekter fastsættes af Kommissionen på grundlag af ansøgerens 
oplysninger ud fra princippet om udgiftsdeling. Tilskud under Aktion 4 ydes 
normalt ikke til løbende støtte til projekter eller til sammenslutningers 
infrastrukturomkostninger, men snarere til at fremme bestemte projekter eller 
at yde igangsættertilskud til mere langsigtede aktiviteter. 
Endelig kan Kommissionen iværksætte særlige initiativer, om nødvendigt i 
samarbejde med forskellige institutioner, med henblik på at styrke visse 
fagområders eller regioners deltagelse i Erasmus-programmet eller på at 
afprøve nye samarbejdsformer. 
26. Der var tre udvælgelsesrunder i 1992. Der indkom i alt 116 ansøgninger om 
støtte. Af de 111, der var støtteberettigede, vedrørte de 74 studenter- eller 
lærersammenslutninger og de 37 mobilitetsrelaterede publikationer. 44 
projekter fik tildelt støtte under Erasmus' Aktion 4, 26 projekter til udvikling af 
-23-
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
sammenslutningers aktiviteter og 18 til publikationer vedrørende samarbejde 
inden for den højere uddannelse. Der blev i alt tildelt 319.845 ecu (234.520 ecu 
til sammenslutningers aktiviteter og 85.325 ecu til publikationsprojekter). Alt i 
alt er der 517 institutions- og organisationsdeltagelser med en 
bemærkelsesværdig ensartet fordeling på de forskellige medlemsstater og 
med en lovende og afbalanceret deltagelse fra EFTA-landene. 
Den økonomiske støtte under Aktion 4 er især koncentreret på de fagområder, 
der i øjeblikket er underrepræsenteret i de interuniversitære 
samarbejdsprogrammer. Det gælder f.eks. kunst og design, musik, 
læreruddannelse og sundhedsuddannelser. Derfor falder en stor del af de 
godkendte projekter inden for disse områder, men alle fagområder har på et 
eller andet tidspunkt været repræsenteret i Aktion 4, og de fleste er med hvert 
år. 
Et af hovedformålene med Aktion 4 er at støtte studenter- og lærermobiliteten 
ved at lette formidlingen af oplysninger om de højere uddannelsessystemer. 
Der blev derfor i 1992 ydet tilskud til publikationer og databaser, der 
indeholder detaljerede oplysninger om studievilkår og uddannelsesstrukturer 
og-indhold i fag som fysik, fotografi, landbrug, turisme og nationaløkonomi. 
Sammenslutningernes aktiviteter indtager fortsat en central plads i Aktion 4. 
Støtten ydes enten til at hjælpe nye sammenslutninger i gang - som f.eks. et 
stort net af farmacifakulteter, -skoler og -institutter - eller til at forbedre 
samarbejdet ved hjælp af særlige projekter, såsom en database over de 
muligheder, der findes for at studere engelsk i Europa, som er oprettet af The 
European Society for the Study of English (ESSE). Der blev desuden også 
denne gang lagt vægt på projekter fra studentersammenslutninger, der 
arbejder på at fremme de mobile studerendes interesser og give deres 
medlemmer en relevant uddannelse. Der blev ligeledes ydet ekstra støtte til to 
projekter, der beskæftiger sig med handicappede studerendes mobilitet. 
Det er også værd at nævne den støtte, Aktion 4 ydede til den europæiske 
konference om studerendes levevilkår inden for de videregående 
uddannelser i EF's medlemsstater og i EFTA-landene, der fandt sted den 8-
11. september 1992 i Bonn. Konferencen, der blev afholdt af Deutsches 
Studentenwerk (DSW) og Centre National des Oeuvres Universitaires et 
Scolaires (CNOUS) i fællesskab, fokuserede på de studerendes sociale viikårv, 
herunder den sociale infrastrukturs opbygning i de forskellige lande, nationale 
ordninger for finansiering af studiestøtte samt indkvarteringsproblemer. Der vil 
i første halvår af 1993 blive udsendt et referat af indlæggene på konferencen. 
-24 
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
Særlige initiativer 
27. De reviderede regler for Aktion 4 i henhold til Rådets afgørelse fra december 
1989 har været anvendt siden 1991/1992. De indeholder særlige initiativer, der 
skal styrke Erasmus' aktiviteter i de hidtil underrepræsenterede fagområder. 
Med henblik på at tilføre læreruddannelserne en europæisk dimension blev 
der under Aktion 4 i 1991 ydet økonomisk støtte til fem projekter, der blev 
iværksat i 1992. Det var første gang, et sådant særligt initiativ blev iværksat. 
Projekterne kombinerede udvikling af læseplaner med udveksling af 
studerende og lærere med henblik på at afprøve andre modeller for 
interuniversitært samarbejde end dem, som programmet i øjeblikket yder 
tilskud til. De deltagende institutioner er medlemmer af R.I.F. (Réseau 
d'institutions de formation), som er et europæisk net af 
læreruddannelsesinstitutioner. Disse projekter samt en konference for ICP-
koordinatorer inden for læreruddannelsesområdet med henblik på at udveksle 
oplysninger og etablere en ramme for det fremtidige samarbejde (Nicoped) og 
en sammenlignende undersøgelse af læseplaner inden for samme område vil 
blive grundigt evalueret med det formål at finde nye, konkrete måder at 
tilskynde læreruddannelsesinstitutioner til at deltage i Erasmus-programmet 
På-
11.2 Oplysningsarbejde 
28. Arbejdet med at oplyse universitetsverdenen, de relevante nationale organer 
og myndigheder samt medierne og offentligheden om Erasmus-programmets 
udvikling og om de muligheder, det kan tilbyde, var gennem hele 1992 en af 
de højt prioriterede opgaver. Der blev W.a. fremstillet og distribueret en del 
elementært informationsmateriale, som blev anset for at være nødvendigt for 
at bibringe potentielle ansøgere kendskab til Erasmus. Man tog imod gæster 
og ydede rådgivning til individuelle besøgende, forbedrede præsentationen af 
programmet på messer og konferencer og ekspederede forespørgsler fra 
universitetsverdenen, fra politisk hold og fra pressen. Der er meget, der tyder 
på, at de foranstaltninger, der tager sigte på at højne det generelle kendskab til 
programmet, såvel i universitetsverdenen som i offentligheden i almindelighed, 
er ved at få den ønskede virkning. 
Der blev i løbet af året fra centralt hold besvaret godt 4.000 generelle skriftlige 
henvendelser. Hertil kommer de mange direkte henvendelser til de enkelte 
nationale stipendiebevilgende myndigheder. Henvendelserne går i retning af 
mere specialiserede og detaljerede forespørgsler. Det kunne tyde på, at 
ansatte og studerende ved højere uddannelsesinstitutioner får den mere 
grundlæggende information ad andre kanaler på medlemsstatsniveau, f.eks. 
fra NGAA'eme, fra de internationale kontorer, som der hele tiden oprettes nye 
af på de højere uddannelsesinstitutioner (ofte som en direkte følge af 
Kommissionens uddannelsesprogrammer), fra medierne og diverse faglige 
sammenslutninger eller fra studenterorganisationer, som Erasmus har sendt 
informationer ud til i 1992. De stadig hyppigere personlige kontakter mellem 
25-
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
Kommissionen og nettene af højere uddannelsesinstitutioner - enten i form af 
besøg i Bruxelles (420 i 1992, mod 270 i 1991) eller i form af eksterne 
tjenesterejser - ser ud til at have formået at bibeholde Erasmus-programmets 
menneskelige ansigt, selv om programmet er blevet så meget større. 
Af særlig vigtige udviklinger i den service, der ydes som respons på 
henvendelser og på programmets udvikling i sig selv, kan nævnes: 
udsendelse af informationsmateriale til studerende og andre, til alle de 
støtteberettigede højere uddannelsesinstitutioner flere gange om året 
eller efter anmodning 
Den edb-forsendelsesliste, som er oprettet med henblik på 
programmets informationsbehov, er blevet grundigt revideret 
og indeholder nu over 11.000 positioner. (Heraf er de 1.500 i 
"medieH-sektoren, som er blevet kraftigt udbygget). 
omfattende reklame, med udgangspunkt i forsendelseslisten, for 
Erasmus Nyhedsblad (der nu udkommer tre gange om året på engelsk 
og fransk) 
Antallet af betalende abonnenter er som følge heraf blevet 
forøget med 620 (til i alt 2.600), foruden de 2.700 gratis 
eksemplarer, der udsendes til ICP-koordinatorer, NGAA'er og 
andre nøglepersoner på europæiske institutioner. En 
læserundersøgelse, der blev foretaget i 1992, viste, at de 
fleste læsere er tilfredse med Nyhedsbladets nuværende 
format og udgivelsesintervaller. Der vil dog blive gjort endnu 
mere for at gøre bladet mere læservenligt ved at præsentere 
visse former for information visuelt. 
en vellykket markedsføring af 1991/1992-udgaven af Erasmus-
fortegnelsen over programmerne, der indeholder beskrivelser af alle de 
støttede ICP'er 
Der blev i alt trykt 5.000 eksemplarer (mod 4.000 i 1991), og 
denne publikation blev hurtigt udsolgt. I 1992/1993-udgaven 
medtages for første gang oplysninger om EFTA-landenes 
deltagelse og om de særlige faciliteter for handicappede, der 
findes på de enkelte institutioner. 
udbygning af forbindelserne til pressen 
Dette har ført til en kraftig udvidelse af pressedækningen af 
Erasmus (602 avisartikler om Erasmus i EF og 454 i EFTA-
landene blev registreret i 1992 (jf. Tabel XIV - i bilaget - der 
viser pressedækningen i de enkelte lande)), og et stort 
26-
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
antal fjernsyns- og radioprogrammer om Erasmus i løbet af 
året (i mange af disse udsendelser deltog 
programkoordinatorer og NGAA-repræsentanter). 
selektiv deltagelse i 169 af de 316 arrangementer, som Kommissionen 
blev inviteret til at deltage i 
Det drejede sig bl.a. om møder mellem akademiske 
medarbejdere inden for bestemte fagområder, 
studentersammenslutninger og repræsentanter for 
faggrupper i forskellige medlemsstater. 
øget deltagelse i internationale studentermesser 
Kommissionen deltog i 14 internationale elier iokale messer i 
1992, enten direkte (Wien, Bruxelles, Barcelona, Genève, 
Granada, Berlin, Milano og Lissabon) eller indirekte ved hjælp 
af lokale eller NGAA-ressourcer (Milano, Dublin, Paris og 
Madrid). Der blev afholdt en pressekonference på standene 
ved enhver given lejlighed. Messerne i Wien og Genève var de 
første EFTA-messer, som Kommissionen deltog i. 
Der har I år været et meget omfattende publlkationsprogram for Erasmus. Af 
dette materiale skal især nævnes: 
Erasmus-fortegnelsen for 1992/1993 (jf. ovenstående); 
Fortegnelsen over højere uddannelsesinstitutioner i Fællesskabet, som 
er blevet udbygget, så den også omfatter institutionerne i de fem nye 
tyske Lander og i EFTA-landene (endnu ikke udkommet); 
Erasmus Nyhedsblad (jf. ovenstående); 
Vejledning for ansøgere for 1993/1994 foreligger på de ni 
fællesskabssprog og er udsendt til samtlige støtteberettigede 
institutioner. Den indeholder ansøgningsskemaer og detaljerede 
forklaringer på ansøgningsproceduren sammen med relevant 
baggrundsinformation; 
en ny udgave (på ni sprog) af Erasmus vejledning i god praksis, der 
forklarer potentielle eller nuværende Erasmus-partnere, hvordan de kan 
deltage mest effektivt i programmet (endnu ikke udkommet); 
alfabetiske oversigter over ICP'erne ordnet efter land, by og fagområde, 
som er udarbejdet for bedre at kunne finde frem til de informationstyper, 
der kommer forespørgsler om; 
27 
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
et vægkort, der viser de enkelte regioners deltagelse i Erasmus; 
en ny generel informationsbrochure; 
en ny udgave af studenterinformationsbrochuren; 
en ny udgave af brochuren om de Nationale Informationscentre 
vedrørende Akademisk Anerkendelse (NARIC) i Fællesskabet og EFTA-
landene. 
Et andet bemærkelsesværdigt informationstiltag har været oprettelsen af 
Erasmus Dokumentationscenter, der anvender et edb-styret 
dokumentindekserings- og søgningssystem. 
11.3 Den organisatoriske og rådgivende infrastruktur 
Det Rådgivende Erasmus-Udvalg 
29. Kommissionen bistås ved gennemførelsen af programmet af Det Rådgivende 
Erasmus-Udvalg (EAC). Udvalget høres om den generelle politik med hensyn 
til de i programmet fastsatte foranstaltninger og om den generelle balance i 
udvekslingerne mellem medlemsstaterne og de forskellige former for aktioner. 
EAC holdt to møder i 1992. Hovedformålet med mødet den 30. marts i 
Bruxelles var at rådgive Kommissionen om udvælgelsen af ICP'eme og om 
tildelingen af stipendier for det akademiske år 1992/1993. Mødet den 21.-22. 
september i Barcelona, som Barcelonas Universitet var vært for, drejede sig 
hovedsageligt om hovedlinjerne for udviklingen i programmets tredje fase. Ved 
hvert møde fik udvalget en mundtlig orientering af firmaet Price Waterhouse, 
der er ansvarlig for den eksterne evaluering af programmet. 
De akademiske rådgivningsgrupper 
30. Kommissionen bistås under udvælgelsen af ICP'erne af tre akademiske 
rådgivningsgrupper. Disse grupper, der hver især dækker et bredt spektrum af 
fagområder, og som består af repræsentanter for universitetsverdenen, 
udpeget af Kommissionen, har til opgave at give Kommissionen uformelle 
ekspertudtalelser om de ICP'er, der udvælges til at modtage støtte, og mere 
generelt om de forskellige fagområders deltagelse i Erasmus. De tre grupper 
holdt deres møder I marts 1992. Forberedelserne til gruppemøderne var også 
denne gang mere strømlinede og velforberedte end de tidligere år, og der blev 
i 1992 udpeget et stort antal nye gruppemedlemmer som led i en 
rutinemæssig og systematisk fornyelsesproces. Desuden deltog medlemmer 
fra EFTA-landene for første gang. 
-28-
De nationale stipendiebevilgende myndigheder .Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
31. De Nationale Stipendiebevilgende Myndigheder (NGAA) har til opgave at 
forvalte Erasmus-stipendierne til studerende i de enkelte medlemsstater og i 
EFTA-landene. 
NGAA-repræsentanteme mødtes til et plenarmøde den 8.-9. april 1992 i 
Bruxelles, hvor man først og fremmest beskæftigede sig med resultatet af ICP-
udvælgelsen for 1992, Revisionsrettens bemærkninger til tildelingsproceduren, 
behovet for harmonisering af studenterstipendiernes størrelse under Erasmus 
og Lingua (Aktion II), den nye procedure for tildeling af ECTS-stipendier og 
projektet med at omlægge NGAA til edb. Alle NGAA'eme blev opfordret til at 
sende en observatør til at deltage i Det Rådgivende Erasmus-Udvalgs møde 
den 21.-22. september 1992 i Barcelona. I årets løb fandt der også en række 
uformelle besøg sted mellem NGAA'eme og Erasmus Bureau. 
I EFTA-landene har NGAA'eme nu overtaget det fulde ansvar for tildelingen af 
mobilitetsstipendier til studerende, der tilsammen udgør 9,8% af Erasmus's 
samlede budget for 1992/1993. De har allerede gjort en hel del for at 
informere og bistå institutionerne i de respektive lande. De fleste EFTA-landes 
NGAA-enheder indgår i større afdelinger, der er ansvarlige for europæiske 
programmer, enten i undervisningsministerierne eller i tilknytning til 
rektorkollegierne eller de forskellige universitetsråd. De islandske og østrigske 
NGAA'er har indført en procedure med individuelle 
studenterstipendiekontrakter, medens de øvrige foretrækker at arbejde med 
institutionskontrakter. 
Med henblik på at forbedre forvaltningen af bevillingerne til mobilitetsstipendier 
til studerende har Kommissionen indgået en rådgivningskontrakt med firmaet 
Fretwell-Downing om et edb-projekt til at undersøge mulighederne for at gøre 
det nuværende system endnu mere effektivt og foreslå Erasmus Bureau og 
NGAA'eme at træffe forskellige tekniske foranstaltninger. Projektet skal 
beregne, hvilke konsekvenser dette vil få for alle de berørte parters forbrug af 
økonomiske og menneskelige ressourcer. Projektet kombinerer besøg til et 
udvalg af 6 NGAA'er (Frankrig, Tyskland, Grækenland, Irland, Italien og Det 
Forenede Kongerige) med et spørgeskema til de øvrige NGAA'er og en mere 
indgående analyse af situationen på tre institutioner i hvert af de besøgte 
lande. Den endelige rapport vil blive drøftet med NGAA'eme på deres møde i 
foråret 1993. 
NGAA'eme ekspederer et væld af lokale forespørgsler og inddrages ofte enten 
som tilrettelægger eller som deltager i infomiationsmøder. Der har været 
afholdt nationale eller regionale møder med ICP-koordinatoreme og møder 
med kommende ICP-ansøgere. 
29-
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
Erasmus Bureau 
32. Kommissionen bistås fortsat ved gennemførelsen af Erasmus-programmet af 
Erasmus Bureau, et ikke-kommercielt og uafhængigt organ under Den 
Europæiske Kulturfond, med hvilken der er indgået en passende kontrakt. 
II.4 Overvågning og evaluering 
33. Der er fornuftigt nok lige fra starten blevet lagt stor vægt på at sikre en løbende 
og grundig evaluering af Erasmus-programmet. De forskellige 
evalueringsaktiviteter indgår i en sammenhængende overordnet 
evalueringsplan, der blev udformet under programmets første fase, for hele 
tiden at kontrollere, om programmet opfylder de målsætninger, der er sat for 
det, og overvåge de faktorer, der kan påvirke dets evne til at opfylde dem. I 
dette overordnede perspektiv skelnes der mellem overvågningen af 
programmet, der udføres eller kan udføres af de organer, der gennemfører 
programmet, og den egentlige evaluering, der udføres af eksterne organer. 
34. Kommissionen bistås i forbindelse med overvågningen af programmet af 
Wissenschaftliches Zentrum fur Berufs- und Hochschulforschung (Center for 
Forskning i Højere Uddannelse og Erhverv) ved Gesamthochschule Kassel, 
der i 1990 fik kontrakt på denne opgave for perioden fra den 15. december 
1990 til den 30. juni 1995. I henhold til den overordnede arbejdsplan for den 
løbende overvågning af programmet skal centret hvert år indsamle statistiske 
oplysninger og analysere støttemodtagernes aktivitetsrapporter. Det lagde i 
1992 sidste hånd på den samlede statistiske profil for Erasmus-
stipendiemodtagerne i 1990/1991 (Student mobility within Erasmus 
1990/1991: a statistical profile). Af andre undersøgelser, der snart er færdige, 
kan nævnes to årlige undersøgelser af samtlige ECTS-studerende 
{Experiences of ECTS students 1989/1990 og Experiences of ECTS students 
1990/1991) og en analyse af ICP-koordinatorernes rapporter for 1989/1990 
{Erasmus student mobility programmes in the view of their coordinators). 
Der har også fundet andre overvågningsaktiviteter sted med det formål at få 
direkte tilbagemeldinger fra bestemte kategorier af deltagere i programmet. De 
gør det muligt at foretage en mere indgående vurdering af virkningerne af 
Erasmus-programmets aktiviteter. Inden længe vil følgende tre væsentlige 
dokumenter ligge klar: 
den undersøgelse, der foretages hvert andet år af de ICP-studerende: 
over 3.200 studerende, der deltog i Erasmus-ICP'er i 1990/1991, udfyldte 
et detaljeret spørgeskema, der dækkede alle de akademiske, kulturelle og 
praktiske aspekter af deres studieperiode i udlandet (Experiences of 
Erasmus students 1990/1991)-, 
30-
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
en undersøgelse af over 400 akademiske medarbejdere, der deltog i 
lærermobilitetsprogrammer i 1990/1991 (Erasmus teaching staff mobility: 
the 1990/1991 teachers'view)-, 
den første "opfølgningsundersøgelse" af de erfaringer, som de Erasmus-
studerende fra 1988/1989 kan fortælle om to år efter hjemkomsten. 
(Erasmus students 1988/1989 two years after their return). 
Disse undersøgelser vil blive offentiggjort og distribueret i nærmeste fremtid. 
I 1992 påbegyndte man desuden en undersøgelse af de erfaringer, som 
medarbejdere ved videregående uddannelsesinstitutioner har haft med at 
forvalte de enkelte ICP'er i 1991/1992 (som koordinatorer eller som partnere), 
af de mobile studerendes profil i 1991/1992 og den årlige undersøgelse af de 
ECTS-studerende i 1991/1992. 
Endelig fik Kassel-teamet til opgave at udarbejde en generel statistik, der i en 
passende form skal give en oversigt over de vigtigste oplysninger om 
Erasmus-programmet siden dets start. 
35. Kommissionen indkaldte i 1991 tilbud på en samlet evaluering af programmet. 
Indkaldelsen af tilbud blev offentliggjort den 1. marts 1991 i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende, og valget faldt på rådgivningsfirmaet Price 
Waterhouse. 
Den første evalueringsfase, som fokuserede på programmets 
forvaltningsstruktur på alle niveauer, blev afsluttet i løbet af 1992, og 
evalueringsrapporten blev forelagt Det Rådgivende Erasmus-Udvalg. 
Kontrahenten forelagde ved årets udgang Kommissionen konklusionerne af 
anden evalueringsfase om Erasmus-programmets virkning og henstillingerne 
til, hvordan man bedst kan gennemføre det i fremtiden. 
Begge faser omfattede et stort høringsarbejde i marken med akademiske 
medarbejdere og andre aktører, der direkte beskæftiger sig med programmets 
gennemføreise. Den endelige rapport vil planmæssigt foreligge sidst i januar 
1993 og kan derefter forelægges Rådet inden den debat, der skal føres om 
Erasmus-programmets tredje fase, sammen med Coopers and Lybrands 
midtvejsevaluering af ECTS (jf. afsnit 23). 
36. Foruden de ovennævnte opgaver, som Gesamthochschule Kassel skulle 
udføre, blev der også bestilt en undersøgelse, der skulle se nærmere på de 
særlige hindringer, de ikke-universitære højere uddannelsesinstitutioner 
kommer ud for, når de deltager i programmet. Denne undersøgelse blev bestilt 
hos den nyoprettede europæiske sammenslutning af højere 
uddannelsesinstitutioner (EURASHE). Resultaterne skal lægges til grund for en 
-31-
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
handlingsplan, som Kommissionen og EURASHE skal udarbejde i fællesskab 
med henblik på at fremme denne sektors deltagelse. 
37. Af andre overvågnings- og evalueringsaktiviteter, der er gennemført i løbet af 
året, kan nævnes: 
en analyse af årsrapporterne fra Erasmus-tilskudsmodtagere og på 
grundlag heraf udarbejdelse af Erasmus Bureauets analytiske årsrapport 
til Kommissionen; 
Erasmus Bureauet skal udarbejde en statistisk oversigt over deltagelsen i 
Erasmus i hver enkelt region i Det Europæiske Fællesskab og EFTA-
landene, ledsaget af en foreløbig analyse af deltagelsesmønstrene og de 
faktorer, der påvirker deltagelsen; 
Det Rådgivende Erasmus-Udvalg havde en første udveksling 
af synspunkter om dette materiale på mødet i september 1992 
i Barcelona, og Kommissionen sendte derefter 
medlemsstaterne en række forslag med henblik på en 
nærmere analyse. 
en oversigt og en kort analyse af deltagelsen i Erasmus og Lingua (Aktion 
II) for hvert af de 18 fagområder, som ICP'eme inddeles i; 
to møder, der blev afholdt i samarbejde med EAIE (European Association 
for International Education) i tilknytning til dennes årsmøde, for at rådføre 
sig med de personer, der administrerer Erasmus på institutionsplan og 
står for den sproglige forberedelse af de Erasmus-studerende; 
interviews med koordinatorer og partnere i nogle få udvalgte ICP'er i 
tilknytning til disses almindelige møder; 
deltagelse i en lang række seminarer og møder, der beskæftiger sig med 
problemerne med at gennemføre programmet i de forskellige 
medlemsstater og mere generelt med at udvikle det internationale 
samarbejde inden for den højere uddannelse - f.eks. ved jævnlige 
kontakter med Forbindelsesudvalget for de Nationale Konferencer 
mellem Universitetsrektorer, almindelige møder mellem ICP-
koordinatoreme i Frankrig, Tyskland og Spanien, den fælles konference 
for EAIE (European Association for International Education) og CIEE 
(Council for International Educational Exchange) osv. 
særlige evaJueringsforanstaltninger i relation til ECTS, som beskrives 
andetsteds i denne rapport. 
-32-
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
III FREMTIDSPERSPEKTIVER OG SAMSPILLET MED 
ANDRE EF-PROGRAMMER ELLER -INITIATIVER 
INDEN FOR DEN HØJERE UDDANNELSE 
111.1 EFTA-landene 
38. Efter at have tilendebragt forhandlingerne med EFTA-landene om en udvidelse 
af Erasmus-programmet videreførte man på baggrund af det lovende antal 
ansøgninger, som EFTA-institutionerne indsendte det første år, hvor de deltog 
i programmet (jf. afsnit 10), den oplysningskampagne, der skulle lette deres 
integration i programmet. 
Den 27. januar blev der i Bruxelles afholdt et informationsmøde, hvori der 
deltog 200 rektorer for EFTA-institutioner eller deres stedfortrædere. Senere 
på året blev der afholdt nationale informationsdage i alle EFTA-landene 
undtagen Sverige. Kommissionens repræsentanter deltog aktivt i alle disse 
arrangementer. Der blev desuden gennemført en rundrejse til fem østrigske 
universiteter i september (hvor der også blev taget kontakt til repræsentanter 
for andre østrigske institutioner), og Erasmus-programmet var repræsenteret 
på studentermessen i Wien (en begivenhed, der tiltrak omkring 90.000 
besøgende). 
I medfør af de bilaterale aftaler mellem Det Europæiske Fællesskab og EFTA-
landene skal der nedsættes et blandet udvalg mellem hvert af EFTA-landene 
og Kommissionen. Efter et indledende informationsmøde den 28. januar 1992, 
hvor forretningsordenen blev fastlagt, afholdt udvalgene deres første formelle 
møde den 31. marts (umiddelbart efter Det Rådgivende Erasmus-Udvalgs 
møde) for at drøfte udvælgelsen af ICP'er for 1992/1993. Den 13. juli blev 
udvalgene igen indkaldt for at drøfte en række dokumenter, som 
Kommissionen havde udarbejdet vedrørende den regionale deltagelse i 
programmet. Hver delegation blev anmodet om at sende en observatør til Det 
Rådgivende Erasmus-Udvalgs møde den 21.-22. september i Barcelona, hvor 
man skulle diskutere Erasmus-programmets tredje fase. 
Der blev oprettet Nationale Informationscentre vedrørende Akademisk 
Anerkendelse (NARIC) og Nationale Stipendiebevilgende Myndigheder 
(NGAA) i hvert af EFTA-landene, som besluttet i forlængelse af indgåelsen af 
de generelle aftaler om EFTA's deltagelse i Erasmus Qf. afsnit 24 og 31). 
Som fastsat i aftalerne, ydede EFTA-landene et bidrag til finansieringen af 
Erasmus-programmet første gang i 1992. Størrelsen af det årlige finansielle 
bidrag bliver beregnet på grundlag af forholdet mellem det enkelte EFTA-lands 
bruttonationalprodukt og summen af Fællesskabets og det pågældende 
EFTA-lands bruttonationalprodukter. 
33-
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
111.2 Planerne for de højere uddannelser i 1990'erne 
39. Det meste af året førtes der en bred diskussion, som var den første af sin art 
på europæisk plan, om det "Memorandum om den højere uddannelse i Det 
Europæiske Fællesskab" (KOM(91)349, endelig udg.), som Kommissionen 
vedtog i november 1991. Der var stor interesse i hele Fællesskabet for 
memorandummet, der blev udsendt i 25.000 eksemplarer. Der blev afholdt 
over 80 møder med omkring 8.000 deltagere - lærere, administratorer og 
studerende, regeringsembedsmænd og repræsentanter for erhvervslivet og 
arbejdsmarkedets parter. En af disse konferencer, der fandt sted i oktober i 
Parma, og som handlede om adgangen til de højere uddannelser i Europa, 
blev afholdt i samarbejde med Europarådet. 
Memorandummet blev vel modtaget i vide kredse, både fordi det er et 
konstruktivt bidrag til planlægningen af politikken for den højere uddannelse i 
medlemsstaterne, og fordi det er et godt eksempel på den form for høring af 
hele Fællesskabet, som efterlystes i Birmingham-erklæringen af 16. oktober 
1992. Foruden medlemsstaternes officielle svar indkom der også en lang 
række kommentarer og reaktioner fra organisationer og institutioner. I 
november blev der nedsat en lille ekspertgruppe, der skulle påbegynde en 
indgående analyse af dette værdifulde, varierede og ind imellem også kritiske 
materiale og udarbejde dels en sammenfattende rapport og dels analyser af 
de bemærkninger, der var blevet knyttet til nogle af memorandummets 
hovedpunkter. Kommissionen vil derefter kunne tage hensyn til resultaterne af 
debatten, når den skal udarbejde forslagene til de næste faser af de 
eksisterende Fællesskabsprogrammer, herunder navnlig Erasmus, Lingua og 
Comett (der skal fremsættes forslag herom i 1993 eller 1994), og når den skal 
planlægge fremtidige aktiviteter. Samtidig vil disse rapporter give 
medlemsstaterne nyttige oplysninger til brug for udviklingen af deres egne 
højere uddannelsessystemer. 
Selv om den komplette analyse af reaktionerne først kan forventes afsluttet i 
løbet af 1993, er der allerede blevet givet udtryk for en række væsentlige 
betænkeligheder. Der har været almindelig enighed om, at den højere 
uddannelse vil komme til at indtage en nøgleposition i Fællesskabets 
økonomiske, sociale og politiske udvikling, men memorandummet er også af 
nogle kommentatorer blevet kritiseret for at være alt for resultatfikseret og for 
at se bort fra den sociale og kulturelle værdi, den højere uddannelse har for de 
unges forberedelse til livet i et dynamisk Europæisk Fællesskab. Der har 
ligeledes været fremsat ønske om en bedre koordinering mellem 
Fællesskabets uddannelses- og forskningsprogrammer og om større 
gennemsigtighed og rådføring med universitetsverdenen i forbindelse med 
fastlæggelsen af prioriteringer og målsætninger. Synspunkterne på den 
foreslåede stigning i optagelses- og deltagelsestallene inden for den højere 
uddannelse og tanken om at fastsætte mål for hele EF afspejler forskellene i 
de nationale adgangspolitikker og de forskelle i deltagelsen, der allerede er 
34 
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
opnået i medlemsstaterne. Kommissionen anses for at spille en vigtig rolle 
med hensyn til at formidle oplysninger og analysere politikken vedrørende den 
højere uddannelse i Fællesskabet og med hensyn til at fremme udviklingen af 
en europæisk dimension i den højere uddannelse. 
På denne baggrund vedtog Rådet og undervisningsministrene, forsamlet i 
Rådet den 27. november 1992, nogle konklusioner om udviklingen af den 
europæiske dimension i den højere uddannelse (et af hovedtemaerne i 
memorandummet), der navnlig tog sigte på en kraftig stigning i 
lærermobiliteten, forbindelserne mellem institutionerne og udviklingen af fælles 
læseplaner. 
40. Som svar på Kommissionens Memorandum om åben undervisning og 
fjernundervisning (COM(91)388, endelig udg.: 12. november 1991) vedtog 
Rådet og undervisningsministrene, forsamlet i Rådet den 27. november 1992, 
nogle konklusioner om kriterierne for aktiviteterne på dette område. Der er 
derved skabt en nyttig ramme for overvejelserne om, hvordan man skal drage 
fordel af åben undervisning og fjernundervisning inden for Erasmus som et 
supplement til analysen af den nuværende udnyttelse af teknikker for åben 
undervisning og fjerundervisningsteknikker i programmet. 11992 fortolkede de 
få højere uddannelsesinstitutioner, der gjorde brug af åben undervisning og 
fjernundervisning i Erasmus, anvendelsesområdet bredt, i alle aspekter under 
Aktion 1. En lang række muligheder har derved kunnet udpeges som mulige 
modeller, og projektovervågningen og en yderligere vurdering af de 
foreliggende informationer vil kunne medvirke til, at forslagene kommer til at 
tage sigte på at stimulere anvendelsen af åben undervisning og 
fjernundervisning i Erasmus-programmets tredje fase. 
41. I forlængelse af resolutionen vedtaget af Rådet og undervisningsministrene, 
forsamlet i Rådet den 25. november 1991, indkaldte Kommissionen 
interessetilkendegivelser fra organer og konsortier, der ville påtage sig at 
oprette en Europæisk database om den højere uddannelse. Den foreslåede 
database vil blive direkte relevant for Erasmus, idet den vil kunne tilbyde 
oplysninger ("on line" eller "off line") til studerende, højere 
uddannelsesinstitutioner og organisationer med tilsvarende interessefelter om 
kursusudbud, kvalifikationer og leverandører i hele Europa. Erasmus vil helt 
sikkert blive en af de vigtige informationskilder til en sådan database. 
42. Kommissionen har også indkaldt interessetilkendegivelser fra dem, der måtte 
være interesserede i at oprette en meddelelsescentral (Bulletin Board System) 
for den højere uddannelse. Det er endnu ikke endeligt fastlagt, hvilke 
specifikationer der skal gælde for denne central, men det ser ud til, at mange 
medlemmer af Det Europæiske Universitetsnet vil anse det for nyttigt at 
benytte sig af de tjenester, der bliver tilbudt (det forventes bl.a. at dreje sig om 
elektronisk post, en offentlig "opslagstavle", konferencemuligheder, overførsel 
af filer, telefax og databaser). 
-35 
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
111.3 Samspillet med andre EF-programmer 
43. Den fremtidige udvikling af Erasmus skal ses som led i et bredere spektrum af 
Fællesskabstiltag på uddannelsesområdet, der tager sigte på at udnytte de 
muligheder, gennemførelsen af det indre marked giver. Derfor vil de 
nødvendige foranstaltninger blive truffet til at sikre en forsvarlig koordinering 
mellem Erasmus og andre Fællesskabsprogrammer i relevante 
aktivitetsområder. 
44. Ungua-programmets Aktion II, der har tH formål at fremme kendskabet til 
fremmedsprog, omfatter interuniversitært samarbejde og udveksling af 
studerende og lærere fra højere uddannelsesinstitutioner. Lingua (Aktion II) 
administreres på samme måde som Erasmus-programmet, og der er derfor 
blevet indført fælles ordninger for forvaltningen af Erasmus og Lingua (Aktion 
II). 1992 var det tredje år, hvor Ungua-programmet fremmede undervisning i 
og indlæring af Fællesskabets sprog (de omfattede sprog er Fællesskabets ni 
arbejdssprog samt Irsk og letzeburgesch). 
På trods af den klart formulerede hensigt i Rådets afgørelse om oprettelsen af 
Ungua-programmet om, at de gennemsnitlige studenterstipendiers størrelse 
stort set skulle være den samme under henholdsvis Erasmus og Lingua 
(Aktion II), har Kommissionen kunnet konstatere, at der undertiden kan være 
meget store forskelle på stipendiernes størrelse under de to programmer til 
studerende fra samme medlemsstat. Dette skyides for en stor dels 
vedkommende, at efterspørgslen efter de to programmers stipendier er 
forskellig i den enkelte medlemsstat, men også til en vis grad forskellige 
bestemmelser om tildelingen af midlerne til studenterstipendier i de to 
programmers respektive Rådsafgørelser. Mange er meget betænkelige ved de 
store forskelle i stipendiernes størrelse under de to programmer og også 
internt i Ungua (Aktion II), og Kommissionen undersøger derfor sammen med 
medlemsstaterne og med støtte fra både Ungua-Udvalget og Det Rådgivende 
Erasmus-Udvalg løsninger, der kan mindske forskellen i stipendiernes 
størrelse, men som samtidig er i overensstemmelse med både ånd og bogstav 
i Rådets afgørelser og med medlemsstaternes interesser. 
Et andet anstødspunkt er, at EFTA-landene endnu ikke kan deltage i Ungua -
dette bevirker ofte, at koordinatorer anmoder om at få deres ICP overført fra 
Ungua til Erasmus. 
Et element i samarbejdet, som det er nødvendigt at gøre noget ved, er den 
støtte, der skal gives til den sproglige forberedelse af andre studerende end 
fremmedsprogsstuderende. Hidtil har Ungua-programmet ikke været i stand til 
at gøre noget ved de sprogproblemer, der er med til at begrænse de 
studerendes mobilitet i almindelighed. 
36-
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
45. Kommissionen holder fortsat et vågent øje med samspillet mellem Tempus og 
Erasmus, ikke blot for at undgå dobbeltfinansiering, men også med det mere 
positive formål at skabe en optimal synergi mellem de to initiativer. Tempus 
indgår som et led i det overordnede PHARE-initiativ vedrørende bistand til 
omlægning af de omfattede central- og østeuropæiske landes økonomiske og 
samfundsmæssige strukturer. Tempus er ikke en formel udbygning af de 
eksisterende Fællesskabsprogrammer som Erasmus, Ungua og Comett, men 
dets udformning er tydeligvis inspireret af disse mere veletablerede 
programmer, og mange af ansøgningerne til Tempus er da også baseret på 
samarbejdsaktiviteter, der oprindelig blev igangsat inden for rammerne af 
Erasmus-ICP'er. EF-unh/ersiteter, der allerede samarbejder inden for Erasmus-
netværk, har ligeledes været involveret i den videre udvikling af 
un'rversitetessystemerne i Central- og Østeuropa. 
46. De samme overvejelser er relevante for Comett-programmet for samarbejde 
mellem højere uddannelsesinstitutioner og virksomheder om uddannelse 
inden for ny teknologi. Mobilitetsaktiviteterne i begge programmer involverer 
studerende fra de højere uddannelser, inden for Erasmus er praktikophold i 
virksomheder en form for udveksling blandt mange andre, mens de udgør 
selve hjørnestenen i Comett-programmet. Sigtet med Erasmus er ligeledes 
meget bredere og er ikke begrænset til de nye teknologier og deres 
anvendelse. Der er planlagt yderligere samarbejde og koordinering af 
aktiviteter inden for begge programmer. 
47. Kommissionens nye ambitiøse program vedrørende menneskelig ressourcer 
og mobilitet tager meget direkte sigte på at skabe et egentligt europæisk 
videnskabeligt fællesskab ved kvalitativt og kvantitativt at konsolidere det 
fundament af menneskelige ressourcer, der er nødvendigt for forskning og 
udvikling. Programmets foranstaltninger, der overvejende henvender sig til 
unge forskere på postdoktoralt niveau, er komplementære med mange af de 
aktiviteter, der støttes under Erasmus op tH doktorgradsniveauet, og denne 
komplementaritet understøttes af de særlige forbindelser, der er etableret 
mellem de to programmer. 
48. Jean Monnet-projektet har med sin støtte til oprettelsen af europæiske 
"lærestole", "permanente uddannelser" og "moduler" formået at fremme 
indførelsen af en europæisk dimension i den højere uddannelsessektor på en 
nyskabende måde. 
-37 
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
IV AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 
49. På mange områder har 1992 været et år præget af en åben og bred debat, der 
på uddannelsesområdet har været koncentreret om Kommissionens 
Memorandum om den højere uddannelse I Det Europæiske Fællesskab. 
Erasmus har som den katalysator, det har vist sig at være for en lang række 
forskellige udviklinger, spillet en nøglerolle i denne debat og kan forventes 
også at blive et vigtigt redskab for innovation i de kommende år. 
Kvantitativt set er Erasmus-programmet også i det forløbne år blevet kraftigt 
udbygget. Alt i alt vil over 150.000 studerende med alle tænkelige sociale 
baggrunde inden udgangen af 1992/1993 have taget en del af deres 
uddannelse i en anden EF-medlemsstat eller et EFTA-land siden 1987. 
Omkring 10.000 lærere vil også have modtaget Erasmus-tilskud til besøg i 
udlandet inden for rammerne af ICP'er siden 1990 (som er det første år, der 
foreligger statistikker for), og desuden gennemføres mange 
undervisningsopgaver med tilskud fra studiebesøgsordningen. 
Et så omfattende og vidtfavnende aktivitetsniveau giver uvægerlig anledning til 
komplekse og væsentlige spørgsmål, og disse spørgsmål har været stærkt 
medvirkende til at stimulere den igangværende debat om den europæiske 
højere uddannelses fremtid. 
50. Takket være Erasmus er adgangen til at studere i udlandet, som tidligere var 
forbeholdt en lille og som regel økonomisk velstillet elite, nu blevet udvidet 
ganske enormt. Denne tendens styrkes af Kommissionens politik, der går ud 
på, at NGAA'eme skal tage særligt hensyn til såvel økonomisk som fysisk 
svagt stillede studerende samt af de ekstra tilskud, som de fleste af 
medlemsstaterne nu stiller til rådighed for Erasmus-studerende. Det må 
yderligere overvejes, hvorledes man kan sikre, at mulighederne for at studere i 
udlandet bliver stærkere forankret i de nationale systemer, og dermed også 
gøre forberedelser til den tid. hvor Erasmus til sidst bliver overskygget af de 
stadigt voksende initiativer, der nu opstår på nationalt, regionalt og 
institutionelt plan i tilknytning til programmet. 
51. Det vigtigste begreb, der er kommet ud af alle de erfaringer, der er indhøstet 
inden for Erasmus og de øvrige programmer, er den europæiske dimension. 
Som en bekræftelse af den måde, hvorpå Kommissionen i de seneste to år har 
gennemført programmet, fastslog Rådet og undervisningsministrene, 
forsamlet i Rådet den 27. november 1992, at den europæiske dimension - der 
betragtes som et nøgleelement i uddannelsen af morgendagens europæere -
ikke alene skal indføres ved hjælp af studentermobilitet, men også ved at 
fremme lærermobiliteten, den fælles udvikling af læseplaner og ved at indføre 
meritoverførselssystemet. 
38 
.Årsrapport Erasmus-programmet 1992 
Erasmus er stadig et vigtigt redskab til at afprøve og udvikle disse aktiviteter. 
Der ligger en udfordring for de kommende år I at få afsluttet ECTS-projektets 
pilotfase med et godt resultat, så det kan berede vejen for et mere generelt 
anvendt meritoverførselssystem baseret på de nu veletablerede principper om 
gensidig tiltro og tillid mellem de deltagende institutioner. Kommissionen bliver 
også nødt til at foretage en mere detaljeret undersøgelse af de kvalitative 
aspekter af lærermobiliteten og den fælles udvikling af læseplaner under 
Erasmus, så disse kan styrkes og blive mere velegnede til at fremme den 
europæiske dimension på en måde, der vil komme alle studerende til gode. 
Åben undervisning og fjernundervisning, hvis enorme udviklingsmuligheder nu 
bliver mere og mere iøjnefaldende, er et andet nøgleområde for den fremtidige 
udvikling i denne retning. Erasmus bliver nødt til at samarbejde med andre 
initiativer på Kommissions-eller medlemsstatsplan. 
Gennemførelsen af det indre marked fra 1993 skaber også en berettiget 
forventning hos arbejdsgivere og arbejdstagere om større gennemsigtighed i 
medlemsstaternes uddannelsessystemer og om, at der bygges bro mellem 
dem. Over 200 studenterudvekslingsprogrammer under Erasmus fører i 
øjeblikket frem til erhvervsmæssige kvalifikationer i to eller flere 
medlemsstater. Flere studerende end nogen sinde før kan nu udnytte deres 
kvalifikationer i et stigende antal erhvervssektorer inden for EF. Sammen med 
ECTS bereder disse udviklinger vejen for et indre marked for kvalifikationer, 
hvor de nationale særpræg bevares, men hvor alle systemerne bliver åbne for 
hinanden og giver unge kandidater reelle europæiske karrieremuligheder. Det 
vil igen medvirke til at fremme Europas konkurrenceevne i næste århundrede. 
52. Ser vi ud over EF, har Erasmus været en vigtig model for udvekslinger med 
højere uddannelsesinstitutioner i Central- og Østeuropa, De Forenede Stater, 
Middelhavsområdet og Latinamerika. Foruden de vigtige udviklinger inden for 
Tempus-programmet blev der i 1992 arbejdet videre med planerne om et 
udvekslingsprojekt mellem EF og USA og med Kommissionens lancering af 
både Medcampus-projektet for samarbejde med de nordafrikanske lande og 
et program, der tager sigte på at oprette tilsvarende forbindelser med 
Latinamerika. Også i andre dele af verden, som f.eks. Nordamerika - som led i 
Det Nordamerikanske Frihandelsområde - og Stillehavsområdet (UMAP: 
University Mobility in Asia/the Pacific project) har man planer om sådanne 
programmer. Der er nu et utal af muligheder åbne for de europæiske højere 
uddannelsesinstitutioner, der ønsker at udbygge Europas kulturelle bånd 
yderligere, og som er villige tH at stille deres kollektive sagkundskab til 
rådighed i en global kontekst. 
53. Erasmus har således igen bekræftet sin rolle som bannerfører for Europa. Hvis 
man følger godt med i mediedækningen, vil man kunne konstatere, at den 
intensive reklame og ikke mindst Erasmus's virkning og positive omdømme i 
forhold til dets umiddelbare målgruppe, dvs. tusinder af unge, har gjort meget 
for at forbedre offentlighedens kendskab til og forståelse for programmet, 
39-
Årsrapport Erasmus-programmet 1992. 
samtidig med at det har sat Fællesskabet i et positivt lys for omkostninger, der 
udgør en forsvindende del af Fællesskabets samlede budget. 
-40-
BILAG 
HI 
Tabel I 
ERASMUS ICP-ansøgninger fordelt på de koordinerende institutioners respektive 
støtteberettigede stater 
1991/92 1992/93 
Støtteberettiget stat 
B 
D 
DK 
E 
F 
GR 
I 
IRL 
LUX 
NL 
P 
UK 
WÈÈÈÈÈÊËËËÊa 
A 
CH 
FL 
IS 
N 
S 
SF 
EFlEFTAiatt 
l:";an1ffltiYi-|i-|-.ïi;;-i-riiT|-îï|-T.Ï;T--T;-iTiriinil Antal 
229 
338 
72 
247 
442 
83 
280 
54 
1 
221 
60 
567 
lliiiilll 
-
-
-
-
-
-
-
* % 
8,8 
13,0 
2,8 
9,5 
17,0 
3,2 
10,8 
2,1 
0,0 
8,5 
2.3 
21,9 
IIB 
-
-
-
-
-
-
-
* Antal 
208 
309 
60 
215 
382 
71 
245 
41 
1 
203 
57 
527 
| *$n 
54 
13 
0 
0 
8 
30 
12 
MIIIIIUHLLUUH-UJIUI: % 
8,5 
12,7 
2,5 
8,8 
15,7 
2,9 
10,1 
1,7 
0,0 
8,3 
2,3 
21,6 
9tø 
2,2 
0,5 
0,0 
0,0 
0,3 
1.2 
0,5 
100 % EF alene : 
9,0 
13,3 
2,6 
9.3 
16,5 
3,1 
10,6 
1.8 
0,0 
8,8 
2,5 
22,7 
too 
-
-
-
-
-. 
-
-
* 
yt 
Tabel II 
ERASMUS ICP-ansøgninger fordelt på støtteberettigede stater og antallet af deltagelser 
Stettefcerettiget stat 
B 
D 
DK 
E 
F 
GR 
1 
IRL 
LUX 
NL 
P 
UK 
EUR 
B^^Blllllll 
A 
CH 
FL 
IS 
N 
S 
SF 
IIBIiiiiliillll 
•YrtVlViVlViriYiWlVYiffmYmYtflYiiVTYLiYri-i 1691/0* 
Antal 
714 
1 632 
319 
1 267 
1982 
368 
1 178 
328 
9 
740 
434 
2 052 
0 
lllillllll 
-
-
-
-
-
-
-
:YijaitWifflY:,:Y;Y:"Mti % 
6,5 
14,8 
2,9 
11,5 
18,0 
3,3 
10,7 
3,0 
0,1 
6,7 
3,9 
18,6 
0,0 
IJllliHi 
-
-
-
-
-
-
-
1':ft:':''''':''fmTifiti1itffi Antaf 
757 
1 794 
372 
1 378 
2 125 
426 
1 310 
368 
6 
826 
482 
2 269 
9 
lilKBI 
172 
105 
2 
1 
85 
242 
108 
lIBNi 
YnYlYiMYiYjYiYtmYiYiYi 1992/03 
% 
5,9 
14,0 
2,9 
10,7 
16,6 
3,3 
10,2 
2,9 
0.0 
6,4 
3,8 
17,7 
0,1 
Iflfli 
1,3 
0,8 
0,0 
0,0 
0,7 
1,9 
0,8 
Yi'iYiStitilnYi'ttrivirtnYititiV • 
%EFatene 
6,2 
14,8 
3,1 
11,4 
17,5 
3,5 
10,8 
3,0 
0,0 
6,8 
4,0 
18,7 
0,1 
iiiimiii 
-
-
-
-
-
-
-
1111111 
Tabel III 
ICP-ansøgningermodtaget i 1991/92 og 1992/93 
Aktivitetstype 
: 
Studentermobilitet (SM) 
Lærermobilitet (TS) 
Udvikling af læseplaner (CD) 
Intensive programmer (IP) 1991/92 
Antal 
2289 
1024 
435 
569 %•* 
88 
39,5 
17 
22 1992/93 
Antal 
2174 
1027 
429 
533 %* 
89 
42 
18 
22 Stigning/ 
Fald 
Antal 
-115 
+ 3 
-6 
-36 % 
-5 
0 
-1 
-6 
* % af ICP-ansøgninger, der omfatter denne aktivitet 
M 
Tabel IV 
ERASMUS ICP-ansøgninger fordelt på fagområder 
Fagområde 
Landbrug 
Arkitektur 
Kunst/musik 
Erhvervsst udier 
Uddannelse/Læreruddannelse 
Ingeniørvidenskab 
Geografi/geologi 
Humaniora 
Sprog 
Jura 
Matematik 
Medicin/psykologi 
Naturvidenskab 
Samfundsvidenskab 
Kommunikation 
Andet 
Rammeaftaler 
lait 
'"'"""in IIMMIIH .m ii II.I.II'UIILLIIIIIII 1991/92 
Antal 
67 
95 
104 
299 
87 
377 
84 
144 
352 
153 
118 
152 
206 
271 
23 
31 
31 
" ' """IIIH.illlTI, ,,|-i % 
2,6 
3,7 
4,0 
11,5 
3,4 
14,5 
3,2 
5,6 
13,6 
5,9 
4,5 
5,9 
7,9 
10,4 
0,9 
1.2 
1.2 
tøø 
IÏMÏLÏIJÏI lïllïlïlYiTl 111 i 1992/93 , 
Antal 
67 
88 
100 
261 
122 
347 
77 
143 
258 
137 
108 
157 
217 
259 
26 
31 
38 
*43$ 
l'mrijiTiïiTiT-iïiïi.i % 
2,8 
3,6 
4,1 
10,7 
5,0 
14,2 
3,2 
5,9 
10.6 
5,6 
4,4 
6,4 
8,9 
10,6 
1,1 
1,3 
1,6 
io0 
• mini.ii.1 , in..: 
vr 
Tabel V 
Godkendte ERASMUS ICP'er fordelt på de koordinerende institutioners respektive 
støtteberettigede stater 
B 
D 
DK 
E 
F 
GR 
1 
IRL 
LUX 
NL 
P 
UK 
^^^^^^^^^H 
A 
CH 
FL 
IS 
N 
S 
SF 
jiliiilMllillliil;! 158 
218 
42 
150 
269 
49 
173 
32 
1 
143 
40 
370 
WÈÈÈÈË 
-
-
-
-
-
-
-
ffîffîffîiïiïffîffîfi 9,6 
13,3 
2,6 
9,1 
16,4 
3,0 
10,5 
1,9 
0.1 
8,7 
2,4 
22,5 
-
-
-
-. 
-
-
tHititiliiï'iïJfiKtifltii NHBH 
176 
241 
48 
166 
312 
49 
180 
36 
1 
153 
44 
439 
^^^B 
32 
8 
0 
0 
6 
24 
9 
'X'X*ftft&xffi;ffxfc*X'X*x*x 
X*X"X,X'lvHStttX''X''X,X-•x^^^w?:--:::^:® JJ'ii'H'il'KI'il'illYM'K'i't'iii ^^^H 
9,1 
12,5 
2.5 
8.6 
16.2 
2.5 
9.4 
1.9 
0.1 
8.0 
2.3 
22.8 
1J 
0.4 
0.0 
0.0 
0,3 
1.2 
0,5 
itHtiititiyiVitttitiititt M^Hfli 
9,5 
13,1 
2,6 
9,0 
16,9 
2,7 
9,8 
2,0 
0,1 
8,3 
2.4 
23.8 
^i^^H 
-
-
-
-
-
-
-
Tabel VI 
Godkendelsesprocent for ICP'er fordelt på aktivitetstype, 1991/92 og 1992/93 
Aktivitetstype 1991/92 1092/03 
Studentermobilitet (SM) 66 82 
Lærermobilitet (TS) 30 35 
Udvikling af læseplaner (CD) 28 40 
Intensive programmer (IP) 18 26 
Alle ICP'er 63 79 
n 
Tabel VII 
Godkendte ERASMUS ICP'er fordelt på støtteberettigede stater og antallet af deltagelser 
Støtteberettiget etat 
B 
D 
DK 
E 
F 
GR 
1 
IRL 
LUX 
NL 
P 
UK 
EUR 
ÇPÉH« 
A 
CH 
FL 
IS 
N 
S 
SF 
laa±tt±a±agfarfaarta±HiH"''i' ' ir——^ 1991/92 
Antal 
527 
1 245 
245 
928 
1 445 
275 
855 
250 
6 
552 
328 
1 479 
0 
8*3$ 
-
-
-
-
-
-
-
• % 
6,5 
15,3 
3,0 
11,4 
17,8 
3,4 
10,5 
3,1 
0,1 
6,8 
4,0 
18,2 
0,0 
100 
-
-
-
-
-
-
-
* 1992/93 
Antal 
642 
1 561 
321 
1 180 
1 841 
360 
1 081 
322 
6 
691 
423 
1950 
6 
10384 
137 
85 
2 
1 
71 
214 
95 
10**9 % 
5,8 
14,2 
2,9 
10,7 
16,8 
3,3 
9,8 
2,9 
0,1 
6,3 
3,8 
17,7 
0,1 
94^ 
1.2 
0,8 
0,0 
0,0 
0,6 
1,9 
0,9 
100 
'ii.i-iii...iu.i|..i ' X EF alene 
6,2 
15,0 
3,1 
11.4 
17,7 
3,5 
10,4 
3,1 
0,1 
6,7 
4,1 
18,8 
0,1 
100 
-
-
-
-
-
-
-
• 
rt 
Tabel VIII 
Højere uddannelsesinstitutioner, der er støtteberettigede under ERASMUS 
lllHxiMMl 
B 
D 
DK 
E 
F 
G 
1 
IRL 
LUX 
NL 
P 
UK 
EUR 
•X*STO':"5"™W*X'X*X':*X' I^BflHH 
417 
358 
254 
74 
1963 
63 
114 
65 
4 
358 
189 
482 
2 
ÉÊÊÊÊMîïiïïïîîÏÏiffi'iffîfi lllllllll^^ 
26 
83 
16 
37 
150 
12 
43 
12 
2 
24 
15 
106 
>X'X*X'X'M|Qj|y»X'X'X'! 49 69 76 
126 132 176 
32 44 42 
42 42 47 
247 268 300 
23 22 24 
59 59 65 
19 20 22 
2 3 2 
51 53 72 
28 35 41 
148 157 172 
riïiïffiffiffiïï^ 100 
186 
56 
55 
369 
26 
72 
31 
2 
88 
67 
197 
2 
^^B 
NB: Det er den enkelte medlemsstat, der bestemmer, hvilke institutioner der er støtteberettigede 
(tallene for 1992/93 er korrekte pr. januar 1993). 
W 
Tabel IX 
Godkendte ERASMUS ICP'er fordelt på fagområder 
Fagområde 
Landbrug 
Arkitektur 
Kunst/musik 
Erhvervsstudier 
Uddannelse/ 
Læreruddannelse 
Ingeniørvidenskab 
Geografi/geologi 
Humaniora 
Sprog 
Jura 
Matematik 
Medicin/psykologi 
Naturvidenskab 
Samfundsvidenskab 
Kommunikation 
Andet 
Rammeaftaler 
i'ffîtfîiïîffîiW 1991/92 
Antal 
47 
57 
63 
153 
49 
243 
53 
104 
231 
105 
69 
107 
140 
167 
15 
16 
26 
lliBBB % 
2.9 
3.5 
3.8 
9.3 
3.0 
14.8 
3.2 
6,3 
14,0 
6,4 
4.2 
6.5 
8.5 
10.2 
0.9 
1.0 
1.6 
IXiJLLLùlIlîitiïMnïriîi 1992/93 
Antal 
56 
65 
78 
197 
79 
283 
63 
115 
214 
113 
88 
124 
166 
202 
23 
24 
34 
Biiiiliiiii 
itrifflviiivni-iYmis;-;-;-;;-;-; % 
2,9 
3,4 
4,1 
10,2 
4,1 
14,7 
3,3 
6,0 
11,1 
5,9 
4,6 
6,4 
8.6 
10.5 
1,2 
1.2 
1.8 
Yimïrritiïmïi'nïi'ivi'mlS-lviv: 
.£ 
ERASMUS 
Godkendt antal studerende 1992/93: hjemland versus værtsland Tabel X 
°\ l Værtsland B D DK E F G I IRL LUX NL P UK EUR 
IHJemland 
IB 
D 
OK 
E' 
F 
0 
1 
IRL 
LUX 
NL 
P 
UK 
EUR 
EF i «It 
A 
CH 
FL 
IS 
N 
S 
SF 
ERA i alt 
1 ALT 0 652 85 565 785 139 432 166 3 671 171 847 4 
555 0 223 1169 3078 238 897 470 0 838 199 3576 2 
113 340 0 204 303 24 122 79 0 179 49 561 0 
602 998 201 0 2134 118 1110 245 0 569 307 2124 0 
646 2825 273 2153 0 337 1179 527 0 639 362 5664 8 
180 300 41 113 446 0 180 56 1 158 43 499 0 
494 916 135 1045 1407 167 0 169 0 449 185 1452 2 
143 425 66 170 478 54 128 0 0 133 42 330 0 
0100510000000 
644 921 182 553 772 132 424 148 0 0 116 1524 2 
217 221 77 330 470 44 219 55 0 133 0 426 1 
743 2967 490 1848 5298 352 1184 312 0 1350 290 0 3 
2200800001030 
4339 10568 1773 8150 15184 1606 5875 2227 4 5120 1764 17006 22 
27 135 20 109 159 14 90 20 0 55 15 178 0 
42 66 3 26 65 1 36 2 0 42 10 54 0 
0300200000000 
0600000002000 
32 80 34 21 64 4 26 14 0 56 2 67 0 
78 230 50 104 235 23 91 42 0 197 37 330 0 
34 87 26 10 29 7 23 16 0 42 3 97 0 
213 607 133 270 554 49 268 94 0 394 67 726 0 
4552 11175 1906 8420 15738 1655 6141 2321 4 5514 1831 17732 22 EF i alt 
4520 
11245 
1974 
8408 
14613 
2017 
6421 
1969 
7 
5418 
2193 
14837 
16 
73638 
622 
347 
5 
8 
400 
1417 
374 
3373 
77011 A CH FL IS N S SF 
22 40 0 0 31 60 12 
126 99 3 2 75 206 69 
15 7 0 0 26 48 27 
100 29 0 0 20 92 12 
144 54 2 0 51 239 35 
19 7 0 0 3 21 3 
102 41 0 0 26 100 10 
19 2 0 0 14 25 11 
0 0 0 0 0 0 0 
43 41 0 2 52 186 35 
19 11 0 0 2 44 4 
141 45 0 0 75 266 74 
0 0 0 0 0 0 0 
750 376 5 4 375 1287 292 
0 0 0 0 0 0 0 
0 0 0 0 0 0 0 
0 0 0 0 0 0 0 
0 0 0 0 0 0 0 
0 0 0 0 0 0 0 
0 0 0 0 0 0 0 
0 0 0 0 0 0 0 
0 0 0 0 0 0 0 
750 376 5 4 375 1287 292 EFTA i alt 
165 
580 
123 
253 
525 
53 
279 
71 
0 
359 
80 
601 
0 
3089 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
3089 1 ALT 
4685 
11825 
2097 
8661 
15138 
2070 
6700 
2040 
7 
5777 
2273 
15438 
16 
76727 
822 
347 
5 
8 
400 
1417 
374 
3373 
80100 
Tabel XI (a) 
Ansøgninger om ERASMUS studiebesøg i 1992 fordeK på støtteberettigede stater 
Støtteberettige 
stat 
B 
D 
DK 
E 
F 
GR 
I 
IRL 
LUX 
NL 
P 
UK 
ÇFiatt 
A 
CH 
FL 
IS 
N 
S 
SF 
lait 
EC+EFTA Støtteberettigede ansøgninger 
Antal 
93 
217 
44 
181 
165 
221 
125 
31 
0 
130 
62 
332 
Î601 
22 
22 
0 
10 
28 
36 
43 
1762 % 
5,28 
12,32 
2,50 
10,27 
9,36 
12,54 
7,09 
1,76 
0,00 
7,38 
3,52 
18,84 
90,$$ 
1,25 
1,25 
0,00 
0,57 
1,59 
2,04 
2,44 
too 
i Godkendte ansøgninger 
Antal 
70 
131 
31 
123 
112 
158 
85 
24 
0 
82 
45 
186 
1047 
11 
12 
0 
5 
19 
25 
27 
1146 
•Hi • iii lii-irnvii : % 
6,11 
11,43 
2,71 
10,73 
9,77 
13,79 
7,42 
2,09 
0,00 
7,16 
3,93 
16,23 
H37 
0,96 
1,05 
0,00 
0,44 
1,66 
2,18 
2,36 
100 
S2-
Tabel XI (b) 
Ansøgninger om ERASMUS studiebesøg i 1992 fordelt på fagområder 
Fagområde 
Landbrug 
Arkitektur 
Kunst/musik 
Erhvervsstudier 
Uddannelse 
Læreruddannelse 
Ingeniørvidenskab 
Geografi/geologi 
Humaniora 
Sprog 
Jura 
Matematik 
Medicin/psykologi 
Naturvidenskab 
Samfundsvidenskab 
Kommunikation 
Andet 
Rammeaftaler 
Administratorers studiebesøg 
lait 
'iiiiujji.Miiiiiiii.i.iimuihi u -,—u ,t ' Støtteberettigede 
ansøgninger 
Antal 
50 
68 
128 
154 
159 
194 
58 
87 
162 
60 
95 
149 
95 
149 
39 
26 
19 
70 
1762 % 
3 
4 
7 
9 
9 
11 
3 
5 
9 
3 
5 
8 
5 
8 
2 
1 
1 
4 
100 Godkendte 
ansøgninger 
Antal 
36 
46 
81 
83 
110 
122 
48 
58 
111 
35 
60 
92 
73 
90 
28 
16 
13 
44 
Î 146 % 
3 
4 
7 
7 
10 
11 
4 
5 
10 
3 
5 
8 
6 
8 
2 
1 
1 
4 
100 
:f3 
Tabel XII 
ERASMUS 1992/93 
Fordelingen af bevillingerne til studenterstipendier 
Budgettet far ERASMUS 
Ak^on2 (ek«kl ECTS) 
mm m ECTS 
H! j!ii!nnnmniinn!ii!!n!mn' i" 
ECU % Det SamiedB budget 
tor ERASMUS Aktion 2 
wm m 
B 2 281 600 3,8 140 000 4,9 2 421 600 3,9 
10 594 400 17,7 300 000 10.4 10 894 400 17,3 
DK 1 171 800 2,0 140 000 4,9 1 311 800 2,1 
6 621 600 11,0 300 000 10,4 6 921 600 11,0 
8 308 400 13,8 300 000 10,4 8 608 400 13,7 
GR 2 080 000 3,5 140 000 4,9 2 220 000 3,5 
8 520 900 14,2 300 000 10,4 8 820 900 14,0 
IRL 1 107 000 1,8 140 000 4,9 1 247 000 2,0 
LUX 225 800 0,4 20 000 0,7 245 800 0,4 
NL 2 883 700 4,8 140 000 4,9 3 023 700 4,8 
2 297 200 3,8 140 000 4,9 2 437 200 3,9 
UK 8154 400 13,6 >340 000 11,8 8 494 400 13,5 
EUR '60 000 0,1 *20 000 0.7 80 000 0,1 
mmm 54306300 wm 2420O00 WÊÈ 5672$800 Mi 
1 310 800 2,2 100 000 3,5 1 410 800 2,2 
CH 927 000 1,5 60 000 2,1 987 000 1,6 
FL 10 000 0,0 0,0 10 000 0,0 
IS 200 000 0,3 20 000 0,7 220 000 0,3 
N 981 400 1,6 80 000 2,8 1 061 400 1,7 
1 319 400 2,2 100 000 3,5 1 419 400 2,3 
SF 944 600 1,6 100 000 3,5 1 044 600 1,7 
EFTA i ait i$69i20O •I 460000 III S*$32d0 WM 
l art 
EC •EFTA 60 00(^000 100 2800000 wm 62880000 
• u • • M • " i i i 'taattaiatttaittaa ' ' 11 i 111II11 i 1111T i 1111 • i ; wm. 
EPBS-ECTS-konsortiet i Frankrig modtager 20.000 ECU direkte (jf- EUR-rubrikken) 
** Den britiske NGAA har fået 20.000 ECU ekstra til at dække tilskud til CNAA-ECTS-konsortierne 
*** dette tal dækker de direkte Aktion 2-tilskud til Arlon og Fiesoie 
s> 
Tabel XIII 
ECTS-studenterstrømme fordelt på fagområder 1991/92 
is-. , 
i$9/M9?2 MA$KtNlNG£. 
Nl0fiUDÛAWNÊi$EN 
LAND UD IND 
B 6 4 
D 25 17 
DK 5 1 
E 60 13 
F 19 22 
G 6 2 
IRL 4 4 
1 9 22 
L 2 0 
NL 6 3 
P 6 2 
UK 17 75 
1 ALT 169 16$ MEÔiQM 
UD IND 
24 27 
103 21 
3 9 
33 27 
9 75 
17 13 
7 14 
18 11 
0 0 
16 11 
10 8 
21 45 
261 261 
' ' KEMt 
UD IND 
0 7 
15 21 
11 0 
28 12 
30 14 
8 2 
8 8 
10 7 
0 0 
6 9 
4 1 
16 55 
136 136 tttSTQWE 
UD IND 
7 1 
18 14 
5 1 
17 17 
16 20 
5 5 
3 7 
12 21 
0 0 
10 2 
3 3 
12 17 
108 108 VfftK$ÛMH£Û$L£OëL$E 
UD IND 
12 17 
29 24 
6 4 
62 41 
54 50 
24 1 
11 22 
11 23 
0 0 
17 0 
6 2 
26 74 
268 25$ j ; 
• ALT { 
\lù % IND % 
49 5,28 56 6,03 
190 20,5 97 10,5 
30 3,23 15 1,62 
200 21,6 110 11,9 
128 13,8 181 19,5 
60 6,47 23 2,48 
33 3,56 55 5,93 
60 6,47 84 9,05 
2 0,22 0 0 
55 5,93 25 2,69 
29 3,13 16 1,72 
92 9,91 266 28,7 
$28 100 92$ 100 | 
•iliiliii.-ili-Wiiiiiiiiiiii-il-liili-iiiiijiiLiiiiiliiiiMlMii'l'lil" ' 1 U 1! 
Tabel XIV 
Pressens omtale af r ERASMUS in 1992 
o> ( 
Tabel XV 
BEVILLINGER TIL DET AKADEMISKE ÅR 1992/93 (I ECU) 
Aktion 1 
A. Interuniversitære samarbejdsprogrammer 21 157 000 
a. Studentermobilitet 15 702 500 
b. Lærermobilitet 2 622 000 
c. Udv. af nye læseplaner 1 208 000 
d. intensive programmer 1 624 500 
B. Studiebesøg 1800 000 22 957 000 
Aktion 2 
A. Studentermobilitetsstipendier 
B. ECTS studenterstipendier 60 000 100 
2 880 000 62 880 100 
Aktion 3 
A. ECTS tilskud til institutioner 
B. Tilskud tii Naric-Nettet 1 930 000 
110 045 2 040 045 
Aktion 4 
A. Sammenslutninger & Publikationer 
B. Information og Evaluering 
C. Administration og overvågning af programmet 9 316 668 
319 845 
2 730 478 
6 266 345 
TOTAL 97 193 813 
£/. 
IS£N 0/.5<-Z459 
KOM(93) 268 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalogmimmer : CB-CO-93-298-DA-C 
ISBN 92-77-56663-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg