26. 3. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 75/23 
Udtalelse om forslaget til Rådets direktiv om transit af elektricitet på de store net 
(90/C 75/06) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 22. oktober 1989 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 130q, stk. 2 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs 
udtalelse om det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til 's sektion for energi, kernekraft og forskning, som 
udpegede Poul Flum til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 1. december 1989. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 273. plenarforsamling den 31. januar 1990 
med et flertal af stemmer for, 1 imod og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 
1. Indledning 
1.1. I en meddelelse har Kommissionen betegnet 
»større udveksling af elektricitet inden for Fællesska­
bet« som en grundlæggende faktor i gennemførelsen af 
det indre energimarked, hvilket tjener som begrundelse 
for dette skridt. Sammen med sin meddelelse har Kom­
missionen forelagt et »forslag til Rådets direktiv om 
transit af elektricitet på de store net«. Dette skal være 
det første skridt til realiseringen af det indre marked 
på elektricitetsområdet. 
1.2. Parallelt hermed har Kommissionen forelagt et 
lignende forslag vedrørende gasmarkedet. Derudover er 
der fremsat forslag til opnåelse af større prisgennemsig­
tighed på energimarkedet og til indberetning om de 
enkelte landes planlagte investeringen med henblik på 
en bedre samordning af disse. 
1.3. I sin rapport fra 1988 om »EF's energipolitik og 
genemførelsen af det indre marked« tog sektionen for 
energi, kernekraft og forskning stilling til problemerne 
omkring en EF-elektricitetsforsyning på det indre mar­
ked fra 1992. Nærværende udtalelse støtter sig til 
synspunkterne i nævnte rapport, da disse nu er mere 
relevante end nogensinde. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. ØSU bifalder principielt, at elektriciteitsfor-
syningen inddrages i det indre marked, og hilser derfor 
Kommissionens direktivforslag velkomment. Som følge 
af el-sektorens specifikke problematik må man nødven­
digvis gå forsigtigt og gradvist frem ved sammen­
slutningen af de nationale markeder. 
På den anden side stiller de forestående investeringsbe­
slutninger krav om, at der handles hurtigt. 
2.2. I samtlige medlemsstater varetages el-forsyning­
en i dag stort set kun af nationale eller regionale mono­
poler. Også på verdensplan foregår el-forsyningen for­
trinvis gennem områdemonopoler. En integration af el-markederne gennem fremme af øget 
og varig udverksling af strøm mellem forskellige landes 
net efter retningslinjerne i direktivforslaget kræver ikke 
ændringer i den nuværende forsyningsstruktur i med­
lemsstaterne. 
2.3. Adgang for tredjepart 
2.3.1. Af hensyn til konkurrencen forudser Kommis­
sionen dog i sit forslag en omstrukturering af el-sekto­
ren i en anden fase. 
2.3.2. Det er ikke muligt i dag at foretage en tilbunds­
gående vurdering af fordelene og ulemperne ved sådan­
ne omfattende ændringer. Meddelelsens beregninger af 
de økonomiske fordele, som bygger på antagelser, der 
ikke fremgår tilstrækkeligt klart af meddelelsen, kan 
kun holde stik, såfremt de forskellige betingelser, el­
forsyningen i de enkelte lande er undergivet (miljøforsk­
rifter, primære energikilder osv.), ikke ændrer sig over 
tiden. Gennemføres den tilstræbte harmonisering, vil 
man imidlertid også kunne opnå konkurrencedygtige 
el-priser, selv om man i vid udstrækning bibeholder 
forsyningen gennem kraftværker, der ligger i nærheden 
af forbrugerne. 
2.3.3. ØSU vil først kunne tage endelig stilling til 
Kommissionens mål om i en anden fase at omstrukture­
re EF's el-forsyning (common carriage), når Kommis­
sionen forelægger sine overvejelser i den henseende. 
2.3.4. ØSU henviser dog allerede nu til faktorer, som 
Kommissionen bør tage hensyn til i den endnu ikke 
konkretiserede fase. Disse faktorer blev allerede tillagt 
en særlig betydning i den nævnte ØSU-rapport om 
problemerne i forbindelse med en fælles elektricitetsfor­
syning på det indre marked. 
Det drejer sig bl.a. om følgende problemer, som Kom­
missionen må finde en tilfredsstillende løsning på: 
— Elektriciteitsforsyning 
Elektricitet udmærker sig ved nogle særlige tekniske 
karakteristika: 
— den skal ledningsføres og lader sig ikke oplagre, 
Nr. C 75/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 3. 90 
— den lader sig kun transmittere rentabelt over 
begrænsede afstande. 
— Forsyningssikkerhed 
Forsyningssikkerhed er for de fleste el-forbrugere et 
afgørende vigtigt, ja ofte livsnødvendigt krav. 
— Forsyningssikkerhed og fri konkurrence 
Der er i vidt omfang en konflikt mellem forsyningssik­
kerhed og fri konkurrence på et fælles el-marked. Det 
er derfor ikke altid nemt at forene de to hensyn. 
I samtlige vesteuropæiske stater har forsyningssik­
kerheden fået klar prioritet, såvel inden for statsmono­
polerne som inden for privat- og offentligretlige områ­
demonopoler. 
Det fundamentale spørgsmål er, om og i hvilket omfang 
konkurrence inden for el-sektoren skal prioriteres frem 
for forsyningssikkerhed. I sidste ende kan der kun være 
tale om at nå frem til et så optimalt kompromis som 
muligt. 
— Liberalisering af elektricitetsmarkedet 
Hvad følgerne vil være af en liberalisering af el-marke­
det kan først vurderes, når følgende spørgsmål er be­
svaret: 
— Hvorledes fungerer et sådant el-forsyningssy­
stem, herunder det anerkendte netsamarbejde 
på europæisk plan? 
— Hvor store meromkostninger vil der være for­
bundet med at opretholde forsyningssikkerhed­
en for alle el-forbrugere (husholdninger og er­
hvervsliv)? 
— Vil der med et sådant system opnås el-tariffer, 
som er lave set fra en privatforbrugers og en 
erhvervskundes synspunkt — uanset, hvor bru­
geren befinder sig — og som er acceptable 
sammenlignet med el-priserne på verdensmarke­
det? Må man under visse omstændigheder endog 
regne med forhøjede el-priser for de små forbru­
gere? 
— Vil det være muligt inden for det indre marked 
at undgå eller fjerne konkurrenceforvridninger? 
— Hvilke økonomiske, energi-, skatte- og finans­
politiske konsekvenser vil en sådan overgang til 
et andet system have under en regional og en 
overregional synsvikel? 
— Hvilke konsekvenser har den delvise opgivelse 
af stats- og områdemonopoler for retssystemet 
og synet på statens rolle i samfundet? 
— Hvorledes kan man, sikre, at indkobling af 
strøm fra vedvarende energikilder på el-nettet 
fremtidigt kan ske uden diskrimination? 3. Særlige bemærkninger 
3.1. Energibesparelser 
Bestræbelserne for at opnå størst mulig effektivitet i 
forbindelse med udnyttelse af enhver form for energi, 
inklusive elektricitet, skal fortsat gives prioritet, også 
ved en integration af el-markedet. 
3.2. Kraft/varmeproduktion 
I nogle medlemsstater kombinerer man elektricitets- og 
varmeproduktionen (fjernvarme på grundlag af kraft/ 
varmeproduktion). Da varmedistributionen kun kan 
foregå lokalt, er det nødvendigt, at kraftvarmeværkerne 
ligger i nærheden af forbrugerne. Integrationen af elek-
tricitetsmarkederne må ikke føre til diskriminering af 
denne form for energiproduktion. 
3.3. Samarbejde 
En udvidelse af handelen med elektricitet i Fællesskabet 
forudsætter et tæt samarbejde mellem de foretagender, 
som er tilsluttet nettet. Det er derfor nødvendigt, at de 
tilsluttede foretagender og deres ansatte repræsenteres 
i et udvalg. 
3.4. Forbrugerrepræsentation 
På baggrund af landenes forsyningsmonopoler må der 
påses, at fordelene ved en øget integration kommer 
forbrugerne til gode. Derfor bør forbrugergrupperne 
ligeledes være repræsenteret i udvalget. 
3.5. Tredjelande 
Det europæiske netsamarbejde begrænser sig ikke til 
EF-landene. Da andre lande indtager en vigtig plads 
(f.eks. er Schweiz Europas næststørste eksportør af 
strøm), forudsætter den videre udvikling af integratio­
nen, at man inddrager alle lande, der er tilsluttet nettet. 
4. Bemærkninger til direktivforslaget 
4.1. Under drøftelsen af direktivforslaget har det vist 
sig, at der er betydelige afvigelser i oversættelserne, som 
medfører meningsforstyrrende udlægninger. Kommis­
sionen bedes foretage en revision. 
4.2. Artikel 2 
4.2.1. I stk. 1, litra a) bør begrebet »højspændings­
net« præciseres. 
4.2.2. I stk. 1 tilføjes et litra c): 
»Ved transit forstås i dette direktiv transport af 
elektricitet gennem et net i henhold til denne artikels 
stk. 1, litra a).« 
26. 3. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 75/25 
4.3. Artikel 3 
4.3.1. Følgende punktum bør tilføjes stk. 1: 
»Såfremt tredjelandes interesser berøres, er dette 
direktiv ikke bindende.« 
4.3.2. Stk. 3.2 
ØSU har vanskeligt ved at indse, hvorfor det skulle 
være nødvendigt, at anmodning om transit, hvorom der 
er opnået enighed mellem de pågældende »instanser«, 
skal meddeles Kommissionen og de kompetente natio­nale myndigheder. For at undgå administrative merom­
kostninger, bør Kommissionen undersøge, om medde­
lelsespligten kan begrænses til anmodninger, hvorom 
der ikke kan opnås enighed. I disse tilfælde vil Kommis­
sionen, i henhold til Traktaten, være forpligtet til, efter 
klage fra en instans, som ansøger om transit, at indlede 
den i Traktaten gerfor fastsatte procedure. 
4.4. Artikel 5 
Denne artikel er uden praktisk juridisk betydning og 
kan derfor udgå. 
Bryssel, den 31. januar 1990. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg