ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 272 
 
 
 
Vol. 1984/0 125 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KO M(84) 272 endelig udg.
B ruxelles, den 18. maj 1984
MEDDELELSE TIL R ÅDET FR A  KOMMISSIONEN  
O M  PR O G R A M M ET F O R  STØTTE TIL FÆ LLESSKABSPROJEKTER  
INDEN F O R  KULBRINTESEKTOREN
K O M(84) 272 endelig udg.

-  1 -
M E D D E LE LS E  TIL R R D E T  F R A  K O M M ISSIO NEN  
O M  P R O G R A M M E T  F O R  S TØ TTE TIL FÆ LL E S S K A B S P R O JE K T E R  
INDEN F O R  KULB RINTESEKTO R EN
INDHOLD
I .  INDLEDNING side 2
I I .  S T Ø T T E P R O G R A M M E T  2
I I I .  B E G R U N D E L S E  F O R  VIDEREFØRELSE A F  P R O G R A M M E T  6
IV. P R O G R A M F O R B E D R IN G E R  7
V. K O N K LU SIO N ER  15

-  2 -
Meddelelse t i l  Rådet fra Kommissionen  
o m  programmet for støtte t i l  fællesskabsprojekter  
inden for kulbrintesektoren
I. INDLEDNING
1. Ved Rådets gennemgang af den niende række fællesskabsprojekter inden
for kulbrintesektoren tilkendegav Kommissionen, at den havde t i l  
hensigt at foretage en samlet evaluering af programmet for fælles­
skabsstøtte på dette område i henhold t i l  forordning 3056/73 .
2. Kommissionen sendte den 4. oktober 1983 Rådet og Europa-Par lamentet
sin årlige rapport 2^ m  de vigtigste resultater af anvendelsen af  
forordning 3056/73 . Dette dokument indeholder desuden oplysninger
o m  de budgetmæssige aspekter ved programmet, navnlig oplysninger
o m  tilbagebetaling af ydet støtte.
3. S o m  supplement t i l  denne dokumentation forelægger Kommissionen hei—  
efter de vigtigste konklusioner, den har draget af ti års anvendelse  
af furordning 3056/73, såvel s o m  de ændringer og forbedringer, den  
synes, der bør foretages i programmet, for at det forbliver så effek­
tiv  s o m  muligt. Kommissionen v il i øvrigt o m  kort tid  forelægge  
Rådet et udkast t i l  delprogram "Kulbrinter", der skat indgå i det
3. program for F & U  vedrørende ikke-nuklear energi. Dette forslag  
omhandler grundforskning vedrørende de tid lig ere faser i processen  
og suppler?:· således den forskning, der dækkes af forordning 3056/73.
4. D enne medd.Idsc tager udgangspunkt i de konklusioner, s o m  m a n  er  
nået T rem  t i l i gruppen af uafhængige eksperter, der af Kommissionen  
har fået t i l  opgave at foretage en evaluering af de tekniske resul­
ta ter, der h id til er opnået m e d  de støttede projekter.
I I .  S T Ø T T E P R O G R A M M E T
M ål
5. Forordning 3056/73 er et middel, Fællesskabet har indført for at  
frem m e en sikker energiforsyning på lang sigt. D en bygger på, at  
udvikling af egnede teknologier inden for efterforskning, udnyttelse,  
oplagring og transport af kulbrinter opfylder dette mål.
1)
Rådets forordning (EØF) nr. 3056/73 o m  støtte t i l  fællesskabsprojekter inden  
for kulbrintesektoren (EFT L  312 af 13. november 1973).
2)Dok. K0MC83) 571 endelig udg.
./.

- 3 -
Det erkendes, at industrien i første række har ansvaret for  
den tekniske udvikling, m e n  Rådet har ved at vedtage denne forordning  
skønnet, at omfanget af ris ic i og investeringer samt betydningen  
a f, hvad der kan findes ved en hurtig udvikling af disse teknologier  
og ved en sammenlægning af indsatsen på fællesskabsplan, berettiger  
en finansiel støtte fra Fællesskabet.
Finansielle midler
6. D e  finansielle midler, s o m  Fallesskabet har afsat t i l  at gennemføre  
dette støtteprogram, er fra 1974 t i t  1983 nået op på et samlet beløb  
af 307 mio E C U  i forpligtelsesbevi llin g er, s o m  svarer t i l  en samlet  
investering af størrelsesordenen 1  mia ECU. D e  beløb, der hvert
år opføres på budgettet, har været meget forskellige fra regnskabsår  
t i l  regnskabsår : 25 mio R E  i 1974, 50 mio E R E  i 1977 og 15 mio E R E  
i 1980. For 1984 er der afsat 35 mio ECU. Det kan im idlertid bekræftes,  
at i betragtning af inflationen i de sidste ti år i Fællesskabet  
er omfanget af de forpligtelsesbevillinger, der er afsat t i l  støttepro­
grammet, i faste priser faldet t i l  under halvdelen.
Resultater
7. Efter ti år, hvor der er blevet finansieret 319 projekter, er der  
b l.a . opnået følgende vigtige tekniske resultater :
a) geofysisk :
-  udvikling af nye systemer for indsamling, behandling og fortolk­
ning af geofysiske data og forbedring af instrumenter og appa­
raters ydeevne. Disse fremskridt v il give et bedre kendskab
t i l  underjordiske strukturer på det europæiske kontinent, der  
er karakteriseret ved stor forskelligartethed og tektonisk  
sammensathed;
b) på boreområdet :
-  udvikling af boreanlæg på skibe m e d  dynamisk positionsfastholdelse,  
der kan foretage olieboringer på vanddybden t i l  1800 m  i vanskeligt  
m iljø;
-  gennemførelse af første horisontale boring. Anvendelse af denne  
yderst innovative teknik v il gøre det muligt at forøge o lie ­
produktionen og betydeligt forbedre udvindingsgraden af fore­
komsterne;

-  4 -
c ) på produktionsområdet :
-  udvikling af et system t i l  olieproduktion på havbunden, fuld­
stændig automatiseret og fjernstyret, m e d  henblik på økonomisk  
udnyttelse af marginale forekomster, navnlig i Nordsøen;
- færdigudvikling af platform m e d  udspændt tråd (TLP), der -  
fordi der ikke er nogen faste bundstrukturer -  gør det muligt  
at gennemføre anlæg på meget dybt vand. M ed  denne teknologi  
bliver det b l.a . muligt at udnytte forekomster i lovende o m ­
råder på den anden side af 62. breddegrad in Nordsøen;
-  udvikling af SWOPS-produktionssystemet (early production) t i l  
udnyttelse af s m å  forekomster og t i l  fremskyndet igangsættelse  
af produktionen fra olieforekomster;
-  gennemførelse af pilotprojekter for øget udvinding af kulbrinter.
D e  opnåede positive resultater (i visse tilfæ lde er der blevet  
registreret udvindingsgrader på op t i l  60% ) skulle på mellem­
lang e lle r lang siet muliggøre overgangen t i l  industriel udnyttelse;
d) på transportområdet :
~ forsøg m e d  nedlægning af rørledninger i Messina-strædet og  
i Canale di S ic ilia , hvormed det er blevet muligt at realisere  
den undersøiske gasledning mellem Afrika og Europa, der skal  
føre 12 6m 3 algerisk naturgas t i l  Ita lie n . Denne rørledning  
-ir u  anbragt i og t i l  610 m  dybde under havets overflade,
hvo·-. . -ut er lykkedes at fordoble den dybdegrænse, der h id til  
’ ■-  ^  .^nyttes t i l  undersøiske rørledninger;
-  anvendelse af elektronstrålesvejsning på systemet for "J"-ned-  
lægning af undersøiske rørledninger: Dette yderst innovative  
system gør det muligt at nedlægge rørledninger i dybder, der  
overskrider grænserne for den i Øjeblikket anvendte teknik.
8. M ed  henvisning t i l  forordningens mål kan der af dens anvendelse  
drages følgende konklusioner :
-  Fællesskabets forsyningssikkerhed m e d  hensyn t i l  olieprodukter  
er generelt blevet forbedret. Det er ikke muligt at anføre et  
samlet skøn i ta l for de opnåede yderligere reserver (selv o m  
det er muligt for visse projekter for sekundær indvinding), m e n  
det er sikkert, at alle de tekniker, der udvikles m e d  finansiel  
støtte fra Fællesskabet, har afsløret nye olieressourcer, navnlig  
i offshore-sektoren, yderligere udbygget produktionen fra kendte

- 5  -
forekomster og afkortet de tid s fris te r, der er nødvendige for  
at starte udvindingen fra visse nye forekomster. Det er desuden  
blevet muligt at s tille  eksterne ressourcer t i l  rådighed for Fælles­
skabet (f. eks. transport af naturgas fra Nordafrika tværs over  
Middelhavet) på rentable betingelser.
-  Udviklingen og den teknologiske innovation er blevet stimuleret.  
Samtidig med, at alle støttede projekter foreslog en forbedring  
af den eksisterende teknologi, sigtede nogle af d em  m o d  et sandt  
teknologisk gennembrud, hvis virkeliggørelse har kunnet forbedre  
den europæiske industris position på verdensmarkedet for o lie -
og gasudvindingsudstyr. S o m  eksempel på disse gennembrud kan næ vnes  
horisontal boring og svejse- og nedlægningsteknikker for undei  
søiske rørledninger. Fællesskabsinstrumentet har således været  
en afgørende faktor for igangsætning af projekter m e d  et højt  
teknisk risikoniveau og har navnlig gjort det muligt at gennemføre  
store projekter spredt over adskillige år (tekniske "serier")  
såsom  de undersøiske systemer for boring og produktion ved store  
dybder. T il sin tid  v il udvikling af disse nye teknologier gøre  
det muligt at udnytte o lie - og naturgasressourcer, s o m  det ellers  
ikke v ille  være muligt at udnytte.
-  Der er blevet fremmet in itia tiv e r i industrien. Ved at få s tille t  
finansielle midler t i l  rådighed t i l  støtte for nye teknologier  
har de støttemodtagende virksomheder kunnet iværksætte en mere  
omfattende forsknings- og udviklingsindsats, end de normalt v ille  
have kunnet. Resultaterne af et rundspørge, s o m  Kommissionen har  
foretaget blandt støttemodtagende virksomheder anfører, at de  
for en tredjedels vedkom m ende v ille  have udskudt gennemførelsen
af projekterne i 1-3 år, hvis Fællesskabets støtte ikke var kom m et  
t i l .  For de resterende to tredjedeles vedkom m ende v ille  denne  
udskyddelse have været på over 3 år, e lle r projektet v ille  være  
blevet fuldstændig opgivet.
-  Sammenlægning af indsatsen på fællesskabsplan er blevet le tte t.  
Gennemførelse af fællesskabsprojekter ved samarbejde er først
og fremmest blevet udviklet på nationalt plan; siden har det bredt  
sig t i l  fællesskabsplan. Der er ligeledes blevet konstateret en  
tendens t i l  sammenlægning af indsatsen mellem selskaber i Fælles­
skabet og selskaberi tredjelande, navnlig norske.
Samarbejde mellem selskaber, der frem stiller olieudstyr, og de  
selskaber, der bruger dette udstyr er i øvrigt gradvis blevet  
forbedret, selv o m  der stadig kan gøres yderligere fremskridt  
på dette område.
-  H id til har de støttede projekter for en stor procentdels vedkom m ende  
været en succes. Ved udgangen af 1983 var 140 fællesskabsprojekter  
ud af de h id til støttede 319 blevet afslu ttet i overensstemmelse  
m ed  arbejdsprogrammerne. Heriblandt har 42 nået stadiet for k o m m e i  
ciel udnyttelse, hvorfor den modtagne støtte v il blive tilbagebetalt

-  6 -
helt e lle r delvis. For de Øvrige 91 projekter søger de igangsættende  
selskaber at få resultaterne afsat t i l  økonomisk udnyttelse. D en  
gennemsnitlige tilbagebetalingstakt for den støtte, der er ydet  
projekter i årene 1975-1978, er samlet på ca. 20%, og de tekniske  
fejlslag ligger på højest 7% . Det er endnu ikke muligt at sætte  
ta l p ®  tilbagebetalingstakten for de efterfølgende regnskabsår,  
idet projekterne stadig befinder sig i virkeliggørelsesfasen.
9. Således er den status, der kan opstilles for de ti års anvendelse  
af støtteprogrammet inden for o lie - og gasteknologi, hovedsagelig  
positiv. Et bevis herpå er de konklusioner, s o m  de af Kommissionen  
adspurgte konsulenter er nået frem t i l .  Det drejer sig nu o m  at  
finde frem t i l ,  o m  denne fællesskabsstøtteaktion skal videreføres  
og, i bekræftende fald, o m  der skal foretages forbedringer deri  
for at gøre den mere effektiv.
I I I .  B E G R U N D E L S E  F O R  P R O G R A M M E T S  VIDEREFØRELSE
10. I ti år har industrilandene, og især fællesskabslandene, koncentreret  
deres energipolitik o m  to højtprioriterede aktioner: forbedre forsynings­
sikkerheden og nedbringe olieafhængigheden.
11. Resultaterne af den indsats, der er blevet gjort for at formindske  
anvendelsen af o lie , har været opsigtsvækbende : Fællesskabet forbruger  
i dag 450 mio tons olie m o d  over 550 mio tons for ti år siden. I  
mellemtiden har naturgas, delvis "indenlandsk" og delvis importeret
fra tredjelande, indtaget en vigtig plads i energiforsyningen.
Under alle omstændigheder skulle olie og naturgas i de mål, Fællesskabet  
har sat sig for 1990, stadig udgøre ca. 6 0 % ' af det samlede forbrug  
af primær energi. Selv derefter er det sikkert, at kulbrinter fortsat  
v il spille en meget vigtig rolle i energiregnskabet.
E n  sikker forsyning på lang sigt er således stadigvæk vigtig, og  
det v il fremover s o m  i de sidste ti år være nødvendigt at fremme  
udvikling af interne e lle r eksterne ressourcer, der kan opfylde  
dette behov. Et særlig velegnet middel t i l  at fremme denne udvikling  
er hurtig færdigudvikling af teknologier, der kan øge udvindings­
graden for ressourcerne samt producere d em  m e d  færre omkostninger  
og under øgede sikkerhedsforhold.
12. M an kan ganske vist indvende, at der i øjeblikket er et overskuds­
udbud af kulbrinter på verdensplan, og at prisstigningstendensen  
fra 1978 t i l  1982 er vendt, hvilket for de kom m ende I r  tyder på  
fald e lle r i det mindste s ta b ilite t i faste priser.

-  7 -
Denne i øjeblikket gunstige situation kan im idlertid ikke fritage  
Fællesskabet for det ansvar, det har på tang sigt, navnlig at fremme  
en så sikker forsyning s o m  muligt og tilskynde t i l  at opretholde  
de bedst mulige vilkår for markedskræfterne. I denne henseende er  
en videreførelse af støtten t i t  udvikling af avancerede o lie - o g  
gasteknologier fuldt ud berettiget.
13. Det er ikke olieselskaberne alene, der udvikler disse teknikker,  
m e n  navnlig rådgivende ingeniørfirmaer og fabrikanter af o tie- o g  
gasudvindingsudstyr. I forbindelse m e d  programmet har disse selskaber  
direkte e lle r indirekte modtaget ca. 70%  af den støtte, der er ydet  
af Fællesskabet i de sidste ti år.
M ed  den nuværende energikonjunktur, der b t.a. er præget af en nedgang  
i efterforsknings- og udviklingsaktiviteterne, hvilket medfører  
ivrig konkurrence på verdensmarkedet for udstyr og servicefunktioner,  
udgør denne hjælp dels et incitament t i l  at iværksætte nye forsknings-  
og udviklingsbestræbelser, og dels har den en vis konjunkturudjævnende  
virkning ved at forhindre, at produktionskapaciteten og de bestående  
centres forskning indskrænkes.
IV. P R O G R A M F O R B E D R IN G E R
14. D e  sidste ti års erfaring har v is t, at Fællesskabets støtteprogram
er både værdifuldt og e ffe k tiv t. Det drejer sig nu o m  at k o m m e  videre  
på den allerede afstukne vej ved at tilpasse fællesskabsinstrumentet  
t i l  de nye behov, der skal opfyldes, og ved at give det en ny plads  
i den generelle ram m e for Fællesskabets energistrategi.
A. Vedtagelse af et fle rå rig t program
15. D e  projekter, der finansieres i henhold t i l  forordning 3056/73,  
strækker sig generelt over en periode på adskillige år, hvilket  
indebærer høje tekniske og finansielle r is ic i. Disse projekter er  
h id til blevet finansieret i henhold t i l  et å rlig t program, idet  
de afsatte bevillinger hvert år besluttes af budgetmyndigheden.
Det, at de årlige bevillinger kan variere m e d  100%  fra år t i l  år,  
uden at Fællesskabet på nogen m åde forpligter sig t i l  at videreføre  
programmet, har resulteret i et usikkerhedsmoment, der bør fjernes.
16. For at råde bod på dette forhold og for bedre at indføje programmet  
i Fællesskabets generelle energipolitik mener Kommissionen, at der  
bør fastsættes en flerårig  forpligtelse hertiL ledsaget af en pas­
sende finansieringsramme. Støtten t i l  projekter inden for kulbrinte­
sektoren v ille  således kunne integreres i det flerårige handlings-  
og finansieringsprogram for energiforskning, s o m  Kommissionen har

-  8 -
1)foreslået Rådet at godkende principielt . Det vides i øvrigt, at 
Rådet i sin beretning t i l  Det europæiske R åd i Athen (december 1983)  
h^r taget positivt imod ideen o m  en flerårig planlægning af Fællesskabets  
aktioner på energiområdet.
Denne løsning skulle føre t i l  en optimal udnyttelse af Fællesskabets  
finansieringsressourcer, forhindre dobbeltarbejde og sikre indsatsens  
kontinuitet. Sidstnævnte v ille  for de økonomiske beslutningstagere  
betyde en stabiliserende faktor ved udarbejdelse af deres eget program  
for udvikling af nye teknologier.
17. I denne henseende bør det understreges, at Fællesskabsaktionen for  
støtte t i l  teknologiske projekter inden for kulbrintesektoren ikke  
v il kunne fortsættes, medmindre der s tille s  passende finansielle  
midler t i l  rådighed herfor. D en finansielle ram m e, s o m  fastsættes
i forbindelse m e d  vedtagelse af et fle rå rig t støtteprogram, bør  
være af en sådan størrelse, at tildelingen af årlige beløb kan få  
en multiplikatorvirkning og samtidig udligne følgerne af inflationen.
Hvis der ikke vedtages en passende budgetbevilling, v il Fællesskabets  
aktion miste al troværdighed.
B. Ændring af beslutningsprocessen
18. I modsætning t i l  andre ordninger vedrørende fællesskabsstøtte t i l  
teknologiske projekter træffer Rådet i henhold t i l  forordning 3056/73  
m e d  enstemmighed afgørelse o m  Kommissionens forslag o m  ydelse af  
finansiel støtte.
19. Beslutningsprocessen i henhold t i l  forordning 3056/73 bør dog ændres,  
b l.a . m e d  henblik på at tage hensyn t i l  kravene i traktatens artikel  
205. In d til der fortsættes gennemførelsen af støtteprogrammet i  
henhold t i l  bestemmelserne i forordning 3056/73.
^  Dok. K0MC83) 513 endelig udg.

- 9 -
C- Fastlæggelse af prioriterede teknologiske mål
20. Blandt de teknikker, der siden 1973 er blevet udviklet m e d  finansiel  
støtte fra Fællesskabet, er flere i øjeblikket modnet. Uden på forhånd  
at udelukke videreførelse for nogle af dem, bør der nu fastlægges  
nye, teknologiske prioriterede mål for de kom m ende år.
21. Generelt set har den udvikling, der de sidste år har præget o lie ­
efterforskningen, tydeligt v is t, at de områder, hvorom bestræbelserne  
fremover bør koncentreres, er dets formindskelse ved hjælp af hensigts­
mæssige teknologier af omkostningerne ved udvikling og efterforskning  
af "klassiske" offshore-forekomster og "marginale" forekomster i  
dybtliggende områder og dels udvikling af fuldstændig nye teknologier  
t i l  udnyttelse af ressourcer beliggende på meget store havdybder.
22. I tråd hermed bør prioriteterne efter aktionsområde være følgende :
a) på det geofysiske område : der bør gøres en betydelig indsats
m ed  hensyn t i l  seismiske kilder og midter t i l  dataindsamling.  
Ibrugtagning af moderne geofysiske teknikker, herunder nøjagtig  
positionsbestemmelse, bør ske snarest, eftersom det kan foranledige  
betydelige fremskridt m e d  hensyn t i l  bedre definition af meget  
dybtliggende geologiske horisonter. Behandling af geofysiske
data og fortolkning heraf, s o m  i øjeblikket nyder godt af frem­
skridtene på informatikområdet, bør ligeledes forbedres.
Den moderne geofysik begrænser sig ikke kun t i t  at give et billede  
af de geologiske horisonter in d til nogle tusinder meters dybde;  
den skal tjene t i l  kortlægning af undergrundens dybtliggende  
arkitektur over adskillige titusinder meter. Geofysikken skat  
ligeledes gøre det muligt bedre at vurdere titologien og de geo­
logiske horisonters væskeindhotd. Det højt prioriterede måt for  
denne teknik er at mindske antallet af uproduktive efterforsknings­
boringer betydeligt.
b) P å produktionsområdet : det er nødvendigt i det kom m ende år
både at kunne udnytte marginale forekomster ved hjælp af sikre  
og ikke for dyre teknikker og at producere olie e lle r gas af  
større forekomster beliggende under store vanddybder og for  
begge tilfæ ldes vedkomm ende under vanskelige miljømæssige forhold.  
Indsatsen bør således gå på at nedbringe produktionsomkostningerne,  
forbundet såvel m e d  investeringer so m  m e d  d r ift, forbedring af  
faste og mobile strukturer, og dette bør betragtes s o m  et højt  
p rio ritere t udgangspunkt for forskningen.

-  10  -
P å  længere sigt v ille  det desuden dreje sig o m  at producere fra  
fuldstændig automatiserede anlæg placeret på havbunden, hvorved  
den ubehandlede tofasevæske kan ilandføres direkte.
D en tti'-1 lemliggende løsning m ed  udnyttelse fra flydende platforme  
c .  bun det m ed  fjernstyrede undersøiske produktionsbehoveder bør  
ligeledes undersøges nøje.
E n  forekomst skal udnyttes maksimalt, og hertil bør teknikkerne  
for sekundær udvinding beherskes t i l  fuldkommenhed. Bestræbelserne  
bør defor gå i retning af et bedre kendskab t i l  reservoirbjergarter  
såvel som  udvindingsmetoder og -hjælpemidler. Hvis de økonomiske  
vilkår tillad er det, v il det faktisk dreje sig o m  at blive i  
stand t i l  at indsætte effektive udvindingsteknikker i kendte  
reserver og således forbedre forsyningssikkerheden.
c) P å  støttefunktionsområdet :  udvikling af systemet t i l  kontrol,
vedligehold og reparation af undersøiske anlæg under fuldstændig  
sikre forhold på en hvilken som  helst vanddybde.
d) P §  oplagringsområdet :  færdigudvikling af underjordiske oplagrings­
system er for kulbrinter på landjorden eller offshore.
23. D e  mål, der er anført i det foregående afsnit, forudsætter, at der  
gøres en specifik teknologisk indsats vedrørende nogle særlige punkter,  
såsom :
- metodologi for risikoanalyse og -vurdering anvendt på olieudvinding,  
navnlig ved overførsel af erfaring høstet inden for andre industrier;
- forskning i og tilpasning af nye kompositmaterialer, der kan opfylde  
de særlige behov i olieudvindingen;
- forbedring af kendskabet t i l  traditionelle materialers adfærd  
(stål og beton) under olieudvindingsbetingelser samt t i l  den ind­
byrdes påvirkning mellem strukturerne og havmiljøet.
24. Rækkefølgen af disse prioriteter ligger i tråd m ed  de konklusioner,  
som  de af Kommissionen adspurgte uafhængige eksperter er k om m et  
til.  D en  tager sit udgangspunkt i teknikkens nuværende stade og
bør tilpasses efterhånden. I tilpasningen tager Kommissionen navnlig  
hensyn t i l  udtalelser fra repræsentanter for Fællesskabets olieindustri  
og hertil knyttede industrier som  den v il indsamle ved det kom m ende  
symposium o m  nye o lie - og gasteknologier i december 1984. Forbindelsen  
t i l  andre fællesskabsprogrammer v il ligeledes blive afklaret m ed  
henblik på at undgå overlapning.

-  11  -
D. Forbedring af programiværksættelsesproceduren  
Indkaldelse af forslag
25. Forordning 3056/73 indeholder ingen gennemførelsesbestemmelser.
Det er Kommissionen, der har besluttet, at der hvert år skal offent­
liggøres en indkaldelse af forslag, hvori virksomheder opfordres  
t i l  at indsende støtteansøgninger t i l  Kommissionen.
Blandt de projekter, der er indkommet s o m  svar på indkaldelsen af  
forslag, og inden for de fire  sektorer, forordningen omfatter (efter­
forskning, produktion, transport og oplagring) har Kommissionen  
hver gang o p stillet en prioritetsrækkefølge, der har været udgangspunktet  
for de støtteforslag, den har forelagt Rådet. Kommissionen har fastsat  
disse p rio riteter i kraft af sin vurdering af den teknologiske udvikling  
og behovene på lang sigt. D e  sidste ti års erfaring har v is t, at  
Kommissionens retningslinjer har fundet tilslutning hos medlemsstaterne.
26. Denne procedure kan forbedres :
-  m e d  hensyn t i l  indhold, kan det m ed  fordel anføres i indkaldelsen  
af forslag, hvi Ike områder der v il få en vis p rio rite t.
For at sikre, at dette valg svarer t i l  behovsudviklingen, kunne  
Kommissionen, når den fastsatte dette valg, støtte sig t i l  rent  
rådgivende udtalelser fra medlemsstaternes eksperter i de ansvar­
lige administrationer og industrien.
Denne årlige fastsættelse af p rio ritete r burde dog i overensstemmelse  
m ed  den flerårige programlægning forblive i overensstemmelse m e d  
den altafgørende kontinuitet i programmet.
-  m ed  hensyn t i l  annoncering, har erfaringen v is t, at indkaldelsen
af forslag, selv o m  den offentliggøres i D e  Europæiske Fællesskabers  
Tidende, på meget forskellig vis kom m er t i l  virksomhedernes kendskab  
i de forskellige medlemsstater. Kommissionen v il sørge fo r, at  
indkaldelser af forslag udbredes videst muligt i hele Fællesskabet.
Optimal anvendelse af bevillinger
27. Ved udarbejdelse af forslag o m  støtte, der skal forelægges Rådet,  
har Kommissionen a ltid  betragtet optimal udnyttelse af bevillinger  
so m  et af de vigtigste k rite rie r. For at nå h e rtil er der blevet  
tru ffe t følgende foranstaltninger, s o m  fortsat bør gælde :

-  12  -
a) projekterne er blevet finansieret fasevi s. I stedet for at forpligte  
sig for hele projektet har Kommissionen foretrukket et system,  
hvorved hver fase finansieres for sig, idet fortsat støtte afhang
af de resultater, der blev opnået i den foregående fase;
b) anvendelse af princippet o m  brugsværdi for at bestemme det investe­
ringsbeløb, der skal støttes. I stedet for at betragte den samlede  
værdi af et anlæg e lle r et udstyr og eventuelt modregne restværdien  
ved projektets færdiggørelse, tages der i dette system hensyn
t i l  driftsomkostningerne begrænset t i l  den periode, hvori projektet  
udføres.
Videnudbredelse
28. I overensstemmelse m e d  bestemmelserne i bilag I I I  t i l  støttekontrakten  
skal Kommissionen og støttemodtagerne sørge fo r, at de ved projektet  
opnåede resultater udbredes videst muligt.
29. Kommissionen anvender følgende midler t i l  at sikre oplysninger o m  
projektresultaterne :
i ) Tekniske konferencer
Siden 1977 har Kommissionen tilre tte la g t en række møder mellem  
støttemodtagere og i givet fald potentielle brugere af projekt­
resultaterne. Disse tekniske konferencer har hver gang været  
helliget et ganske bestemt emne. Formålet m e d  d em  er at udveksle  
oplysninger o m  arbejdets fremskridt og o m  de problemer, der er  
opstået ved gennemførelse af projekterne, undersøge mulighederne  
for samarbejde, der byder sig, og gøre status over den teknolo­
giske udvikling på olieudvindingsområdet.
Selv o m  graden af samarbejde aldrig har nået det niveau, m a n  
havde håbet, blev drøftelserne o m  arbejdets fremskridt meget  
nyttige, fordi både projektiværksættere, potentielle brugere  
af resultater og konkurrenter mødtes ved denne lejlighed.
Foranstaltning af denne type møder bør udbygges. M an  burde nå  
op på mindst seks møder o m  året, hvor hver enkelt m øde er helliget  
et bestemt emne. Der burde fastsættes et program, således at  
hvert em ne tages op hvert-andet år. Deltagere i konferencen burde  
udvides t i l  at omfatte ikke-EF-selskaber, navnlig norske, O APEC-  
og AVS-lande, således at det bestående energisamarbejde mellem  
Fællesskabet og disse lande kan konkretiseres yderligere.

-  13 -
i i ) Publi kationer
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . .  .  .  .1) ,, .....U d
 over den i 1982 trykte rapport er der h id til ikke blevet  
offentliggjort andre publikationer o m  resultaterne af projek­
terne. Der burde følgelig udarbejde et særtryk -  svarende t i t  
den regelmæssige bulletin vedrørende demonstrationsprojekterne  
-  s o m  skutte oplyse o m  fuldførte projekter og o m  opnåede resulta­
ter samt om , hvilke fremskridt der er blevet gjort på hvert  
særlige område. Denne publikation bør sikres den størst mulige  
udbredelse.
i i i ) Databank
Kommissionen er i øjeblikket ved at opbygge en databank m e d  
betegnelsen SESA M E, hvor a lle interesserede kan indhente oplys­
ninger o m  projekternes mål, iværksætter og status.
iv) Sym posium
Kommissionen afholdt i 1979 et internationalt symposium o m  
de første resultater, der var blevet opnået ved gennemførelse  
af fællesskabsprojekter. Et andet arrangement af denne type  
v il finde sted i 1984 i Luxembourg.
Disse internationale sammentræf giver iværksætterne mulighed  
for at gøre resultaterne af deres projekt bekendt for et større  
publikum sammensat af repræsentanter fra o lie - og udvindings­
industrierne og de h e rtil knyttede industrier, internationale  
organisationer og tredjelande. D e  giver ligeledes lejlighed  
t i l  at informere de nationale instanser og offentligheden o m  
anvendelsen af de midler, der s tille s  t i l  rådighed for at forbedre  
Fællesskabets forsyningssikkerhed. Endelig er der mulighed  
for at udveksle ideer m e d  hensyn t i l  programmets fremtidige  
kurs.
Konkret anvendelse af resultaterne
30. S o m  anført tid lig ere ( j f .  pkt. 7) har et meget stort antal gennemførte  
projekter haft positive resultater på teknisk plan. T il gengæld  
har et re la tiv t mindre antal fø rt t i l  kommerciel succes.
Årsagerne t i l  denne relative forsinkelse er utvivlsomt at finde  
i mangelen på samråd mellem projekternes iværksættere og brugerne  
af resultaterne, før og under projekternes gennemførelse.
European Communities Oil and G as research and Development Projects, First  
Status Report (EUR 8043). O ffentliggjort af Graham &  Trotman for Kommissionen  
for D e europæiske Fællesskaber.

I
- 14 -
31. Kommissionen er i «ivrigt i gang m e d  at nyoverveje sin p o litik  for  
nyttiggørelse af resultaterne af fællesskabsforskning og -udvikling.
I denne sam m enhæ ng v il den b l.a . gennemgå spørgsmålet o m  tilbage­
betaling af fællesskabsstøtte.
32. Siden programmets start har Kommissionen opfordret selskaber i den  
t i l  olieindustrien knyttede sektor t i l  at væ kke olieselskabernes  
interesse for udviklingsprojekter og at bede o m  deres støtte og  
medvirker t i t  selve gennemførelsen heraf.
D en har t i l  dette formål im idlertid kun begrænsede aktionsmidler.
D en bør i øvrigt undgå at påvirke handlefriheden for selskaberne  
i den t i t  olieudvindingen knyttede sektor over for deres potentielle  
kunder.
Kommissionen v il i fremtiden bestræbe sig på yderligere at fremme  
et sådant samarbejde mellem iværksættere og brugere, b l.a . på følgende  
m åde :
-  større udbredelse af viden ved de ovenfor anførte midler;
-  overvejelse ved projektudvælgelsen, af de muligheder for samarbejde,  
s o m  findes mellem iværksættere af projekter m e d  mere e lle r mindre  
s am m e måt.
33. Der melder sig et andet spørgsmål, nemlig deltagelse af selskaber  
fra tredjelande i støttede projekter. Ifølge forordningen (artikel 3)  
kan kun fysiske e lle r juridiske personer hjemmehørende i Fællesskabets  
medlemsstater modtage støtte.
Det sker s o m m e  tid e r, at projekter gennemføres sam m en  m e d  virksomheder  
fra tredjelande (f.eks. norske). I sådanne tilfæ lde kan kun virksom­
heden i Fællesskabet modtage finansiel støtte, m e n  den associerede  
virksomhed i tredjelande har adgang t i l  projektresultaterne m o d  
at overholde kontraktens bestemmelser o m  udbredelse af viden og  
o m  tilbagebetaling i tilfæ lde af kommerciel succes.
Det bør ligeledes overvejes, o m  der er interesse for en meget større  
åbning af programmet for virksomheder i visse tredjelande. Udviklingen  
af nye teknologier på kulbrinteområdet kunne faktisk være et konkret  
led i energisamarbejdet m e d  et stort antal lande. O m  det så drejer  
sig o m  Norge, OAPEC-landene, AVS-landene e lle r andre olieimporterende  
udviklingslande, v ille  det være i Fællesskabets interesse, at de  
råder over de mest avancerede teknikker t i l  at udnytte deres nuværende  
e lle r potentielle ressourcer. U d  over at Ø ge udbudet af kulbrinter  
v il et samarbejde m e d  disse landes virksomheder sikre nye markeder  
for Fællesskabets virksomheder i den t i l  olieindustrien knyttede  
sektor.

-  15 -
V. K O N K LU S IO N E R
34. Efter denne gennemgang mener Kommissionen, at de usikkerhedsmomenter,  
der består på meUemlang og lang sigt for Fællesskabets forsyningssik­
kerhed m e d  hensyn t i l  kulbrinter, fuldt ud berettiger at videreføre  
programmet for ydelse af finansiel støtte t i l  udvikling af nye o lie ­
teknologier.
35. M ed dette for øje skønner Kommissionen, at fællesskabsinstrumentet,  
der blev oprettet for ti år siden, bør tilpasses de nye prio riteter  
og styrkes s o m  funktion af omfanget af de behov, der skal opfyldes.
For at gøre dette påtænker den i de kom m ende måneder og i lyset
af Rådets drøftelse af denne meddelelse at tage in itia tiv e r på følgende  
områder :
-  på det in stitu tio n elle plan : udarbejdelse af forslag m e d  sigte  
på fra Rådets side at opnå en flerårig  finansiel forpligtelse  
t i l  videreførelse af programmet samt en ændring af beslutnings­
processen;
-  på det tekniske plan : definition af nye prioriterede områder,
hvor programmet kan anvendes, og s o m  skal udarbejdes i nært samarbejde  
m e d  medlemsstaternes eksperter samt m e d  repræsentanter fra o lie ­
industrien og den h e rtil knyttede industri i Fællesskabet;
-  endelig m e d  hensyn t i l  anvendelse af forordning 3056/73 : gradvis  
forbedring af de nærmere regler for programmets iværksættelse  
for at øge effektiviteten heraf.