Behov : En mulighed eller en vanskelighed, som er relevant for de berørte grupper eller regioner, og som den offentlige intervention sigter mod at udnytte eller afhjælpe. I en forudgående evaluering vurderes det, om der er tale om reelle behov, der kan begrunde en intervention.

ELFUL : Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne. ELFUL er det vigtigste finansieringsinstrument i politikken for udvikling af landdistrikterne. Den fælles landbrugspolitik har to finansieringsinstrumenter, hvor ELFUL er det ene og EGFL (Den Europæiske Garantifond for Landbruget) det andet.

EU : Den Europæiske Union.

Foranstaltning : Programforvaltningens grundenhed. Den består af en række ensartede projekter og har et præcist defineret budget.

Foranstaltning 122 : Foranstaltning til udvikling af landdistrikterne, som skal forbedre skovenes økonomiske værdi.

Industrielt rundtræ : Alt træ, som udtages fra skoven, og som ikke bruges til brændsel. Botanisk set er der tale om to hovedsorter: nåletræer og løvtræer.

LDP : Landdistriktsprogram: Et dokument, som medlemsstaten eller regionen udarbejder, og Kommissionen godkender, og som anvendes til at planlægge gennemførelsen af politikken for udvikling af landdistrikterne.

Operation : Investeringsprojekt, som er udvalgt i overensstemmelse med kriterierne, og som støttemodtageren gennemfører.

Skovbrugsbedrift : En eller flere skovparceller eller andre skovbevoksede arealer, som driftsmæssigt set eller ud fra et udnyttelsesmæssigt synspunkt udgør én enkelt enhed.

SSK : Den Stående Skovbrugskomité.

SWOT-analyse : En analyse af stærke sider og svage sider, muligheder og trusler. Analysen har til formål at udforme, revidere og opdatere strategien og planlægningen under hensyntagen til interessenternes behov og de disponible ressourcer.

Tematisk akse : En sammenhængende gruppe af foranstaltninger med specifikke mål, der direkte følger af deres gennemførelse og bidrager til et eller flere af målene for støtten til udvikling af landdistrikterne.

RESUMÉ

I. I EU tegner skove og andre skovbevoksede arealer sig for i alt 177,8 millioner hektar, og skovbrug og fremstillingsaktiviteter i relation hertil giver beskæftigelse til millioner af mennesker. I perioden 2007-2013 finansierer Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne en række foranstaltninger, som skal støtte skovenes udvikling og udnyttelsen af dem.

II. Foranstaltningen "Forbedring af skovenes økonomiske værdi" (foranstaltning 122) yder finansiel bistand til skove, som ejes af privatpersoner eller sammenslutninger heraf eller af kommuner eller sammenslutninger heraf, og støtter operationer til forbedring af skovenes økonomiske værdi, som vedrører investeringer i skovbrugsbedriften.

III. Der er i alt programmeret 534,72 millioner euro i ELFUL-støtte til foranstaltningen i perioden 2007-2013. Det foreslås, at der fortsat ydes en tilsvarende støtte i den næste programmeringsperiode, 2014-2020.

IV. Revisionens primære mål var at vurdere, om landdistriktsstøtten til forbedring af skovenes økonomiske værdi forvaltes produktivt og effektivt. Retten vurderede i den forbindelse a) om foranstaltningen er udformet hensigtsmæssigt, b) om gennemførelsesprocessen er passende, og c) om foranstaltningens effektivitet vurderes tilfredsstillende.

V. Revisionen omfattede både Kommissionen og udvalgte medlemsstater (Spanien (Galicien), Italien (Toscana), Ungarn, Østrig og Slovenien), som tegnede sig for mere end 50 % af de samlede anmeldte udgifter.

VI. Retten konkluderer, at Kommissionen og medlemsstaterne ikke forvaltede de undersøgte aspekter af støtten til forbedring af skovenes økonomiske værdi produktivt og effektivt.

VII. Rettens revision afslørede svagheder i foranstaltningens udformning, som er en væsentlig hindring for en vellykket gennemførelse af den: Kommissionen havde ikke udført en specifik analyse af forholdene i skovbrugssektoren i EU som begrundelse for forslaget om at yde særlig finansiel støtte til forbedring af den økonomiske værdi af skove, som er privatejede, eller som ejes af kommuner. Endvidere var centrale elementer i foranstaltningen ikke defineret i retsforskrifterne. Det gælder særlig "skovenes økonomiske værdi", og hvad der menes med en "skovbrugsbedrift". Hertil kommer, at medlemsstaterne fastsatte meget forskellige regler for, hvornår en skovbrugsbedrift var så stor, at der skulle udarbejdes en skovforvaltningsplan.

VIII. Behovene var ikke beskrevet fyldestgørende i medlemsstaternes LDP’er, og flere medlemsstater afbrød foranstaltningen eller omfordelte de fleste af de tildelte midler til andre foranstaltninger.

IX. Retten konstaterede også, at gennemførelsesprocessen i visse henseender ikke var hensigtsmæssig: Afhængigt af den enkelte medlemsstats tilgang er mange af de projekter, der er blevet finansieret, ikke i overensstemmelse med bestemmelserne for foranstaltningen. Hertil kommer, at medlemsstaterne under foranstaltning 122 støttede operationer, som ikke modsvarer foranstaltningens mål, og som det ville have været mere hensigtsmæssigt at finansiere under andre foranstaltninger med andre krav til støtteberettigelse og andre, normalt lavere, finansieringssatser. Det er ikke alle investeringer, som i sig selv forøger skovenes økonomiske værdi, og den iboende forbindelse mellem den ydede støtte og en mulig forbedring af skovens økonomiske værdi varierer derfor afhængigt af den valgte investeringsform.

X. Retten mener ikke, at vurderingen af støttens effektivitet var tilfredsstillende: Medlemsstaterne fastlagde ikke eller bad ikke modtagerne om at fastlægge værdien af skovarealerne før og efter investeringerne.

XI. Med hensyn til overvågning egner den fælles overvågnings- og evalueringsramme sig ikke som grundlag for en vurdering af virkningerne af den finansielle støtte under foranstaltning 122, fordi rammens resultatindikatorer og evalueringsspørgsmål ikke gør det muligt at afgøre, om de finansierede investeringer har betydet en forbedring af den økonomiske værdi af de skove, hvor finansieringerne blev foretaget.

XII. Retten konstaterede, at kun nogle få af de reviderede projekter forbedrede skovenes økonomiske værdi væsentligt ved at forbedre enten jordens værdi (anlæggelse af skovstier og -veje) eller bestandenes værdi (skovdriftsoperationer som beskæring eller udtynding).

XIII. Under hensyntagen til ovenstående konklusioner og i betragtning af, at den undersøgte støtte foreslås videreført i den næste programmeringsperiode, 2014-2020, anbefaler Retten, at:

- Kommissionen:

i) definerer og vurderer EU’s behov for at forbedre skovenes økonomiske værdi

ii) klart definerer de centrale elementer, som skal sikre, at EU-støtten målrettes til at afhjælpe disse behov, så der kan skabes en EU-merværdi.

- medlemsstaterne:

i) i deres LDP’er giver en fyldestgørende beskrivelse af de særlige økonomiske behov og muligheder vedrørende de forskellige typer skovarealer og støttemodtagere

ii) styrker skovforvaltningen ved at fastsætte, at der skal udarbejdes skovforvaltningsplaner for størsteparten af skovbrugsbedrifterne og ved at fremme certificering af skovarealer.

- medlemsstaterne:

i) fastsætter passende krav, som sikrer, at skovbrugsstøtten er ensartet i hele politikken for udvikling af landdistrikterne, at den er i overensstemmelse med reglerne for statsstøtte, og at den maksimerer politikkens effektivitet

ii) indfører passende procedurer, som kan sikre, at støtten er effektiv med hensyn til at øge den økonomiske værdi af de skovarealer, hvor investeringerne foretages.

- Kommissionen bør forbedre sin overvågning af foranstaltningen for at sikre, at medlemsstaterne gennemfører den i overensstemmelse med de specifikke mål, der er fastsat. Konkret betyder det, at medlemsstaterne bør pålægge støttemodtagerne at give detaljerede oplysninger om værdien af deres skovarealer både før og efter de støttede finansieringer, og forvaltningsorganerne bør pålægges at validere disse værdier.

INDLEDNING

SKOVBRUG I EU

1. I EU tegner skove og andre skovbevoksede arealer sig for i alt 177,8 millioner hektar, hvilket svarer til ca. 40 % af EU’s samlede areal og er næsten lige så omfattende som det areal, der anvendes til landbrugsformål [1] (183,9 millioner hektar). Tyskland, Spanien, Frankrig, Finland og Sverige tegner sig tilsammen for mere end tre femtedele af de skovbevoksede arealer i EU. Figur 1 viser fordelingen af de skovbevoksede områder i EU og deres omfang sammenlignet med landbrugsarealerne i hver enkelt medlemsstat.

FIGUR 1

SKOVE OG ANDRE SKOVBEVOKSEDE OMRÅDER I FORHOLD TIL LANDBRUGSAREALER I EU-27

+++++ TIFF +++++

Kilde: Eurostat.

2. I 2009 tegnede EU sig for ca. 12 % af verdens træproduktion med en udtagning [2] af træ fra Unionens skove og skovbevoksede områder på 392,9 millioner m3. Skovbrug, skovning og dertil knyttede serviceaktiviteter omfatter både produktion af tømmer og udtagning og indsamling af vildtvoksende skovprodukter. Ud over industrielt rundtræ [3] producerer skovbruget træ til brændsel. I visse regioner kan andre produkter end træ [4] også være en vigtig kilde til lokal indkomst.

SKOVEJERSKAB

3. Med ca. 16 millioner private skovejere tegner denne kategori sig for omkring 60 % af ejerskabet i EU i forbindelse med skovbrug. De private skovbrugsbedrifter har i gennemsnit en størrelse på 13 hektar, men de fleste af de privatejede skove er mindre end 5 hektar [5]. Det anslås, at enkeltpersoner og familier ejer ca. 80 % af de private skovarealer, og at resten ejes af private institutioner og virksomheder [6]. I de seneste år er det privatejede skovareal steget, og det stiger stadig, primært som følge af skovrejsning på landbrugsjord og — i Østeuropa — privatisering af skovarealer, som tidligere var nationaliserede [7].

4. På den anden side er ca. 40 % af skovarealet i EU offentligt ejet. Offentlige skove ejes af nationale eller regionale organer, provinsorganer, statsejede virksomheder og kommuner. Det anslås, at kommunale skove dækker mindre end 15 % af de offentligt ejede skoves samlede areal [8]. Det samlede, offentligt ejede skovareal faldt med ca. 3 % mellem 2000 og 2010. Ca. 75 % af skovene i Bulgarien, Tjekkiet, Grækenland og Polen er offentligt ejede. Figur 2 viser forholdet mellem offentlige og private skove i hver enkelt medlemsstat [9].

FIGUR 2

SKOVEJERSKAB I EU

+++++ TIFF +++++

Kilde: Eurostat.

EU’S SKOVBRUGSPOLITIK OG -STØTTE: HISTORISK BAGGRUND

5. Indtil 1992 var EU’s skovbrugsrelaterede foranstaltninger knyttet til landbrugspolitikken. En af nøgleprioriteterne dengang var at udvikle skovbrugsaktiviteter på bedrifterne som en alternativ aktivitet og give dem, som var beskæftiget i landbruget, mulighed for at få andre indtægter [10]. Siden 1992 har ikke blot landbrugere, men også andre privatpersoner og lokale myndigheder kunnet modtage skovbrugsstøtte [11].

6. I 1998 opstillede rådsresolutionen om "en skovbrugsstrategi for Den Europæiske Union" [12] en strategisk ramme for skovrelaterede foranstaltninger til fremme af en bæredygtig skovforvaltning og skovenes multifunktionelle rolle i forbindelse med samordningen af medlemsstaternes og Unionens skovpolitik.

7. I 2006 udarbejdede Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne en "EU-handlingsplan for skovbruget" [13]. Formålet var at give et grundlag for gennemførelsen af de skovrelaterede foranstaltninger, der træffes på EU-plan og i medlemsstaterne. Ifølge denne plan kan medlemsstaterne fremme investeringer, der skal øge skovenes økonomiske værdi, for at støtte skovbrugets konkurrenceevne og økonomiske bæredygtighed [14].

POLITIKKEN FOR UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 2007-2013

8. Landdistriktspolitikken gennemføres i flerårige programperioder [15] og har fokus på følgende tre kernemål [16], kaldet "tematiske akser", som skal opfyldes ved hjælp af en række finansielle støtteforanstaltninger:

forbedring af landbrugets og skovbrugets konkurrenceevne ("akse 1")

forbedring af miljøet og landskabet ("akse 2")

forbedring af livskvaliteten i landdistrikterne og tilskyndelse til diversificering af den økonomiske aktivitet ("akse 3").

Det er navnlig foranstaltningerne under akse 1 og 2, som er relevante for skovbrugssektoren [17].

FORANSTALTNING 122: FORBEDRING AF SKOVENES ØKONOMISKE VÆRDI

9. Foranstaltning 122, "Forbedring af skovenes økonomiske værdi" [18], er den eneste skovbrugsspecifikke foranstaltning, som er defineret under akse 1 (forbedring af landbrugets og skovbrugets konkurrenceevne). Foranstaltning 122 indgår i 49 landdistriktsprogrammer i 17 medlemsstater [19]. Der er i alt programmeret 534,72 millioner euro i ELFUL-støtte til aktioner under denne foranstaltning i perioden 2007-2013, og der var afholdt betalinger for 137,13 millioner euro (nærmere oplysninger om fordelingen af de finansielle midler til foranstaltning 122 og omfanget af privatejede skovarealer pr. medlemsstat gives i bilag I).

10. Kommissionen og medlemsstaterne deler ansvaret for, at budgetudgifterne til foranstaltningen "Forbedring af skovenes økonomiske værdi" forvaltes forsvarligt.

11. Inden for rammerne af denne foranstaltning kan ELFUL yde finansieringsstøtte til skove, som ejes af privatpersoner eller sammenslutninger heraf eller af kommuner eller sammenslutninger heraf [20]. Der kan ikke gives støtte til skove og andre skovbevoksede arealer, som ejes af staten, en region, en offentlig virksomhed eller kongehuset, eller som ejes af juridiske personer, hvoraf disse institutioner ejer mindst 50 % af kapitalen [21]. Det forventes, at ca. 88000 private eller kommunale skovejere vil få fordel af foranstaltningen [22]. Pr. 31. december 2011 var der i alt blevet godkendt 20662 investeringsprojekter i 15 medlemsstater.

12. Ifølge retsgrundlaget vedrører de støttede operationer til forbedring af "skovenes økonomiske værdi" investeringer i "skovbrugsbedriften" og kan omfatte investeringer i "skovningsudstyr", hvorimod der ikke kan ydes støtte til aktiviteter i tilknytning til foryngelse efter slutfældning [23]. Investeringerne skal foretages på grundlag af "skovforvaltningsplaner" for skovbrugsbedrifter over "en vis størrelse", som medlemsstaterne definerer i deres programmer. Støtten er begrænset til 50 % af beløbet for de støtteberettigede investeringer, dog kan der i ugunstigt stillede områder gives 60 % [24].

REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODEN

13. Revisionen var koncentreret om udformningen og implementeringen af den støtte til udvikling af landdistrikterne, der gives under foranstaltning 122, "Forbedring af skovenes økonomiske værdi". Revisionsmålet var primært at undersøge, om landdistriktsstøtten til forbedring af skovenes økonomiske værdi forvaltes produktivt og effektivt.

14. Nærmere bestemt var revisionen koncentreret om følgende centrale spørgsmål:

a) Er foranstaltningens udformning hensigtsmæssig?

b) Er gennemførelsesprocessen passende?

c) Er vurderingen af foranstaltningens effektivitet tilfredsstillende?

15. Revisionen omfattede både Kommissionen og en række udvalgte medlemsstater. Med hensyn til Kommissionen omfattede revisionsarbejdet foranstaltningens udformning og forvaltningen heraf, herunder godkendelsen af de LDP’er, som medlemsstaterne havde indsendt, og overvågningen af den finansielle støtte under foranstaltningen. På medlemsstatsniveau omfattede Rettens revision besøg i Spanien (Galicien), Italien (Toscana), Ungarn, Østrig og Slovenien. Disse medlemsstater tegner sig for mere end 50 % af de samlede anmeldte udgifter under foranstaltning 122 i den løbende programmeringsperiode 2007-2013.

16. I revisionen indgik samtaler med de ansvarlige forvaltningsmyndigheder, en gennemgang af LDP’erne og de relevante nationale eller regionale love og procedurer, særlig dem, der vedrører udvælgelse af investeringsprojekter. Der blev udtaget en stikprøve på 50 projekter, som blev besøgt på stedet for at undersøge investeringernes effekt (nærmere oplysninger i bilag II).

17. Endvidere sendte Retten spørgeskemaer til to medlemsstater, som har valgt ikke at gennemføre foranstaltningen, selv om de har en meget stor skovbrugssektor (Finland og Sverige), og til tre medlemsstater, som ved udgangen af 2010 ikke havde anmeldt eller kun havde anmeldt meget få udgifter, selv om de oprindelig havde planlagt store udgiftsbeløb under foranstaltningen (Bulgarien, Grækenland og Rumænien).

BEMÆRKNINGER

VÆSENTLIGE SVAGHEDER I FORANSTALTNINGENS UDFORMNING

DER ER SVAGHEDER I DEN OVERORDNEDE BEGRUNDELSE FOR FORANSTALTNINGEN

18. Revisorerne undersøgte, om begrundelsen for foranstaltningens udformning og for forslaget herom var fyldestgørende.

19. I præamblen til forordningen [25] hedder det, at private skove spiller en stor rolle for landdistrikternes økonomi, og at det derfor er vigtigt at yde EU-støtte for at forøge og udvide deres økonomiske værdi, øge diversificeringen af produktionen og skabe bedre afsætningsmuligheder i sektorer som f.eks. vedvarende energi, samtidig med at skovene fortsat forvaltes på en bæredygtig måde og bevarer deres multifunktionelle rolle. Præamblen til forordningen nævner ikke eksplicit skove, som ejes af kommuner.

20. Revisorerne fandt ikke belæg for, at Kommissionen havde udført en specifik SWOT-analyse [26] af forholdene i skovbrugssektoren på EU-plan, som kunne begrunde et forslag om særlig finansiel støtte til forbedring af den økonomiske værdi af privatejede og kommunalt ejede skove, eller som definerede en eventuel offentlig interesse, som en sådan støtte skulle reagere på.

21. Som begrundelse for foranstaltning 122 henviste Kommissionen senere til en række udtalelser og beretninger fra Den Stående Skovbrugskomité [27], som den mente kunne begrunde forslaget om foranstaltning 122. Ingen af disse udtalelser forelå imidlertid, da Kommissionen afleverede sit forslag [28] om støtte til udvikling af landdistrikterne fra ELFUL til Rådet, hvilket tyder på, at forslaget ikke var ordentlig gennemarbejdet.

22. Kommuner kan i nogle tilfælde have ansvaret for at forvalte skove, som andre lokale myndigheder ejer. I Toscana delegerede regionen for eksempel forvaltningen af sine skove til kommunerne. Selv om der for en kommune i praksis ikke var nogen forskel mellem forvaltningen af dens egne skove og af regionens skove, som den havde fået pålagt at forvalte, kunne foranstaltning 122 ikke anvendes i regionale skove, hvilket tyder på en vis form for manglende sammenhæng i ordningen.

CENTRALE ELEMENTER VAR IKKE DEFINERET TILSTRÆKKELIGT

SKOVENES ØKONOMISKE VÆRDI

23. Forordningerne definerer ikke "skovenes økonomiske værdi", som det er meningen, at foranstaltning 122 skal forbedre, selv om en klar definition er helt afgørende for at kunne vurdere, om de finansierede projekter rent faktisk har eller ikke har øget den økonomiske værdi af de skove, der støttes under ordningen [29] (jf. punkt 49). Ifølge Eurostat [30] omfatter en skovs økonomiske værdi primært værdien af jorden og værdien af den bestand af træer, som vokser på den. Det mest objektive måleredskab for begge værdier er imidlertid markedsværdien, og værdien af en skovparcel kan derfor variere betydeligt afhængigt af faktorer som f.eks. jordbundens vækstpotentiale, sammensætningen af træsorter, bestandens alder, parcellens placering, adgangsforholdene og andre faktorer. Hertil kommer, at oplysninger om disse værdier ikke er umiddelbart tilgængelige.

SKOVBRUGSBEDRIFTENS STØRRELSE SAMMENLIGNET MED DEN MODTAGNE STØTTE

24. Operationer til forbedring af skovenes økonomiske værdi vedrører ifølge retsgrundlaget investeringer i skovbrugsbedriften, men begrebet "skovbrugsbedriften" defineres ikke nærmere. Ifølge De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UNECE) forstås ved en "bedrift" én eller flere skovparceller eller andre skovbevoksede områder, som driftsmæssigt set eller ud fra et udnyttelsesmæssigt synspunkt udgør én enkelt enhed [31]. På baggrund af ovenstående mener Retten, at støtten bør tilpasses modtagerens særlige behov under hensyntagen til størrelsen af hans/hendes skovbrugsbedrift. Revisorerne konstaterede flere tilfælde (i Ungarn og Slovenien), hvor der var udbetalt mere i støtte til anskaffelse af nye maskiner og nyt udstyr, end modtageren på nogen måde kunne få brug for i sin skovbrugsbedrift (jf. f.eks. punkt 33) [32].

MODTAGERENS STØRRELSE

25. Ifølge retsgrundlaget bør støtten til skovbrugssektoren ikke have negative virkninger for konkurrencen [33]. I forbindelse med andre skovbrugsforanstaltninger (f.eks. skovbrugsdelen i foranstaltning 123 [34]) ydes der kun støtte til mikrovirksomheder [35]. Der er ingen sådan bestemmelse for foranstaltning 122, og fraværet af en præventiv begrænsning med hensyn til modtagerens størrelse, hovederhvervsaktivitet og retlige status vil derfor kunne styrke store virksomheders stilling på markedet [36].

SKOVFORVALTNINGSPLANER

26. Ifølge retsgrundlaget skal investeringerne være baseret på skovforvaltningsplaner for skovbrugsbedrifter over en vis størrelse som fastsat af medlemsstaterne i deres programmer [37]. Revisorerne konstaterede, at der i de enkelte medlemsstater var stor forskel på, hvor stor en skovbrugsbedrift skulle være, før der skulle udarbejdes en skovforvaltningsplan, og i én medlemsstat (Østrig) var 99 % af de private skovejere fritaget for denne forpligtelse [38].

SKOVNING OG FORYNGELSE EFTER SLUTFÆLDNING

27. Ifølge retsforskrifterne [39] vedrører de støttede operationer til forbedring af skovenes økonomiske værdi investeringer i skovbrugsbedriften og kan omfatte investeringer i skovningsudstyr, hvorimod der ikke kan ydes støtte til aktiviteter i tilknytning til foryngelse efter slutfældning. Retten mener ikke, at det er logisk, at der på den ene side ydes støtte til skovningsudstyr, mens der på den anden side ikke kan ydes støtte til foryngelse efter slutfældning.

FOR SÅ VIDT ANGÅR DE PROGRAMMER, SOM INDGIK I REVISIONEN, VAR DEN INDLEDENDE UNDERSØGELSE FØR VEDTAGELSEN IKKE FYLDESTGØRENDE

28. ELFUL implementeres i medlemsstaterne gennem LDP’er, som bør indeholde en forhåndsevaluering og en analyse af forholdene udtrykt i stærke og svage sider og konstaterede behov samt den strategi, der er valgt for at afhjælpe disse behov og sikre, at ressourcerne fordeles optimalt.

29. I de fem besøgte medlemsstaters [40] eller regioners LDP’er vedrørte behovsafdækningen, hvis der overhovedet var foretaget en sådan, skovbrugssektoren som helhed, hvilket gør det svært at etablere en forbindelse mellem særlige behov og foranstaltninger.

30. Revisorerne konstaterede, at der generelt ikke var en tilfredsstillende beskrivelse af sådanne behov i LDP’erne (jf. tekstboks 1). Nærmere bestemt var analysen utilstrækkelig, og prioriteringerne af de forskellige former for skovarealer og støttemodtagere var ikke begrundet godt nok. Hertil kommer, at den nødvendige beskrivelse af de økonomiske muligheder udelukkende var formuleret i generelle vendinger eller slet ikke fandtes.

TEKSTBOKS 1

EKSEMPLER PÅ UKLAR BEHOVSAFDÆKNING I MEDLEMSSTATERNES LDP’ER

I Slovenien var lav investeringskapacitet blevet udpeget som en svaghed i skovbrugssektoren, men der var ikke foretaget en særskilt analyse af behovene hos de forskellige former for modtagere, alt efter om der var tale om juridiske eller fysiske personer. Retten konstaterede, at som følge heraf kunne også skovbrugsvirksomheder med stor investeringskapacitet modtage betydelige beløb i offentlig støtte.

Det østrigske LDP beskriver ikke de svagheder i skovsektoren, som foranstaltningen skal afhjælpe. LDP’et giver et kvantitativt skøn over de arealer, som støtten er rettet imod, men det forklares ikke, hvorfor disse områder har brug for offentlig støtte.

31. Kommissionen godkendte landdistriktsprogrammerne, selv om det ikke fremgik af dem, at der var private skovejere, som specifikt havde behov for finansiel støtte til forbedring af deres skoves økonomiske værdi.

32. Bulgarien, Rumænien og Grækenland havde planlagt store beløb, men havde ikke anmeldt nogen udgifter ved udgangen af 2011 (Grækenland og Rumænien) eller kun anmeldt meget små beløb (Bulgarien). Disse medlemsstater informerede Retten om, at deres forvaltningsmyndigheder havde besluttet at overføre de midler, der var planlagt til foranstaltning 122, til andre foranstaltninger (Bulgarien og Rumænien omfordelte henholdsvis ca. 80 % og 33 % af de oprindelig planlagte midler), at gennemføre foranstaltningen på et senere tidspunkt i programmeringsperioden eller helt at afbryde foranstaltningen (Grækenland).

GENNEMFØRELSEN ER BEHÆFTET MED VÆSENTLIGE SVAGHEDER I FORHOLD TIL DE FASTSATTE MÅL

TILFÆLDE, HVOR DEN OFFENTLIGE STØTTE VAR UFORHOLDSMÆSSIG STOR SAMMENLIGNET MED DE REELLE BEHOV

33. For så vidt angår forholdet mellem størrelsen af de skovarealer, som ansøgerne havde anmeldt, og den offentlige støtte, der var givet, konstaterede revisorerne, at nogle medlemsstater (Ungarn og Slovenien) fastsatte relativt høje lofter for offentlig støtte [41], men at der ikke var noget forhold mellem størrelsen af de anmeldte skovarealer og omfanget af den offentlige støtte, der kunne ydes. I én medlemsstat (Slovenien) fik en støttemodtager, som havde anmeldt tre hektar skov, godkendt en investering på 1,1 million euro til skovningsmaskiner og supplerende maskiner og modtog 375000 euro fra ELFUL. En anden medlemsstat (Østrig) finansierede indtil 2009 investeringer i forarbejdning af biomasse for modtagere, som ikke var skovejere, uden krav om, at de skulle anmelde et specifikt skovareal. For eksempel fik en modtager, som ikke havde anmeldt noget skovområde, godkendt et projekt til 132000 euro og modtog 17000 euro fra ELFUL.

34. I Ungarn ændrede forvaltningsmyndighederne dog støtteberettigelseskravene i 2010 for at sikre, at støtten står i forhold til størrelsen af de registrerede skovarealer, og fastsatte, at der højst kunne ydes 115500 euro i støtte.

REVISORERNE MENER IKKE, AT INVESTERINGERNE ER I OVERENSSTEMMELSE MED BESTEMMELSERNE FOR FORANSTALTNINGEN

35. Selv om der kun kan ydes støtte til investeringer under foranstaltning 122, konstateredes der tilfælde, hvor der var givet støtte til ikke-varige forbrugsgoder som hjælpematerialer med kort levetid (Toscana) [42] og driftsomkostninger til produktion (Østrig) [43]. Efter Rettens mening er anskaffelse af den slags ikkevarige goder normalt ikke en investering. Driftsomkostninger kan heller ikke betragtes som investeringer.

36. I nogle medlemsstater (Ungarn og Slovenien, jf. bilag II) var der intet krav om, at de maskiner, som der var ydet tilskud til, kun måtte bruges i skove, som modtagerne ejede eller lejede. Investeringer foretaget af entreprenører/serviceudbydere kan ikke siges udelukkende at være beregnet på en specifik skovbrugsbedrift og kan som sådan ikke betragtes som støtteberettigede under den gældende forordning (jf. punkt 24).

NOGLE AF DE AKTIONER, DER FINANSIERES UNDER FORANSTALTNING 122, KUNNE MERE HENSIGTSMÆSSIGT STØTTES UNDER ANDRE ELFUL-FORANSTALTNINGER

37. ELFUL-støtten implementeres gennem mange forskellige foranstaltninger, mellem hvilke der skal sikres sammenhæng [44]. Den maksimale støttesats er forskellig afhængigt af de enkelte foranstaltninger, og budgetmæssigt set er det derfor ikke uden betydning, om en operation finansieres under den ene eller den anden foranstaltning [45]. Det skal bemærkes, at der under revisionen ikke blev konstateret tilfælde, hvor den samme operation havde modtaget støtte fra flere kilder.

38. Revisorerne fandt imidlertid eksempler på investeringer, som var blevet støttet under foranstaltning 122, men hvis formål i højere grad var i overensstemmelse med foranstaltning 121, "Modernisering af landbrugsbedrifter", der støtter investeringer i landbrugsbedrifter for at forbedre disses samlede resultater. I Ungarn blev anskaffelse af landbrugsmaskiner for eksempel finansieret under foranstaltning 122. I Toscana finansierede foranstaltning 122 anskaffelse af tørringsmaskiner til de dyrkede kastanjer, renovering af landbrugsbygninger, som ikke var placeret i skovbevoksede områder, og som under høsten skulle anvendes til sortering og midlertidig opbevaring af kastanjer, samt istandsættelse af lokaler på bedriften til opbevaring af redskaber og maskiner.

39. I Italien, Ungarn og Slovenien fik skovbrugsvirksomheder støtte til anskaffelse af maskiner, som anvendes i de processer, der går forud for den industrielle savning af træet på virksomheden (fældning, afbarkning, opskæring, transport), eller som anvendes i forarbejdningsprocessen (flishugning, kløvning af træ og fremstilling af planker og paller). I Østrig blev der givet støtte til opførelse af lagerbygninger og anlæg til tørring af træ samt til anskaffelse af transportcontainere. Retten mener ikke, at disse investeringer har meget at gøre med målene for foranstaltning 122, men at de i højere grad modsvarer målet om at "øge værdien af skovbrugsprodukter" (foranstaltning 123), eftersom investeringerne vedrører det træ, som udtages fra skoven, og ikke skoven, som består af levende træer.

DET ER IKKE ALLE INVESTERINGER, SOM I SIG SELV ØGER SKOVENES ØKONOMISKE VÆRDI

40. Revisorerne konstaterede, at de fleste af de investeringer, som fik støtte under foranstaltningen, kan inddeles i to kategorier: skovbrugsarbejde og maskiner. For så vidt angår den første kategori (udtynding, beskæring mv.) mener Retten, at dette arbejde generelt forbedrer skovbestandenes markedsværdi: fremstilling af kvalitetstræ er snævert forbundet med beplantningstætheden, som forbedres ved hjælp af udtynding, mens formålet med beskæring er at mindske antallet af knaster i tømmeret, hvilket øger træets markedsværdi (jf. tekstboks 2).

TEKSTBOKS 2

EKSEMPEL PÅ VIRKNINGERNE AF SKOVBRUGSARBEJDE FINANSIERET AF FORANSTALT- NING 122 (TIL VENSTRE) SAMMENLIGNET MED SKOVOMRÅDER, HVOR DER IKKE ER FORE- TAGET SKOVPLEJE (TIL HØJRE)

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

41. Når der er tale om investeringer i maskiner, mener Retten, at anskaffelsen af en maskine, som både kan anvendes i et skovområde og på andre arealer, som f.eks. landbrugsarealer, ikke i sig selv forøger værdien af et specifikt skovområde, som tilhører den, der ejer maskinen. Under sine revisionsbesøg konstaterede Retten, at mange skovejere også udøver en landbrugsaktivitet, og at foranstaltning 122 i mange tilfælde finansierede anskaffelsen af maskiner, som lige så godt kunne anvendes til landbrugsformål, f.eks. lastvogne, landbrugstraktorer, plove, harver, gødningsspredere, gravemaskiner mv. (jf. tekstboks 3).

TEKSTBOKS 3

EKSEMPLER PÅ LANDBRUGSMASKINER FINANSIERET AF FORANSTALTNING 122

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

VURDERINGEN AF STØTTENS EFFEKTIVITET VAR IKKE TILFREDSSTILLENDE

INDIKATORERNE MÅLER IKKE I TILSTRÆKKELIG GRAD OPFYLDELSEN AF DE OPERATIONELLE MÅL

42. I overensstemmelse med lovgivningen [46] er der opstillet en "fælles overvågnings- og evalueringsramme" i samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne. Forordningen fastsætter, at landdistriktsudviklingsprogrammers fremskridt, effektivitet og gennemslagskraft i forhold til de mål, der er opstillet for dem, måles ved hjælp af indikatorer for udgangssituationen og den økonomiske gennemførelse af programmerne samt disses output, resultater og virkninger [47].

43. Kommissionen har udsendt retningslinjer for foranstaltning 122. Heri opstilles følgende indikatorer for output:"antal skovbrugsbedrifter, der har modtaget investeringsstøtte" og "samlet investeringsvolumen" og for resultater: "antal bedrifter, som har indført nye produkter og/eller teknikker" og "stigning i bruttoværditilvækst i støttemodtagende bedrifter".

44. Retten noterer, at indikatorerne for output ikke måler opfyldelsen af operationelle mål, hvilket er den uundgåelige konsekvens af, at målene for denne foranstaltning ikke er defineret klart.

DE SPØRGSMÅL, DER ANVENDES TIL AT VURDERE FORBEDRINGEN AF SKOVENES ØKONOMISKE VÆRDI, BURDE HAVE VÆRET MERE MÅLRETTEDE

45. Den fælles overvågnings- og evalueringsramme indeholder også bestemmelser om en midtvejsevaluering i 2010 foretaget af uafhængige evaluatorer. Evalueringsspørgsmålene i forbindelse med foranstaltning 122 vedrører diversificering af produktionen [48], bedre markedsadgang, større markedsandel, bæredygtig forvaltning af skovene og skovbrugsbedrifternes konkurrencedygtighed.

46. Efter Rettens mening kan ingen af disse spørgsmål bruges til at foretage en samlet vurdering af, om foranstaltningen har forbedret skovens økonomiske værdi. De spørgsmål, som vedrører skovbrugsbedrifternes markedsandel og konkurrencedygtighed er ikke relevante for en vurdering af foranstaltningens resultater på de modtagerbedrifter, som ikke har nogen handelsmæssig virksomhed. Evalueringsrapporterne henviser endvidere generelt til modtagernes svar på evalueringsspørgsmålene eller gengiver samlede statistiske data om skovbrugssektoren, og der er ingen konkrete oplysninger om, hvilken effekt foranstaltning 122 har haft på skovenes økonomiske værdi.

INGEN FASTLÆGGELSE AF SKOVAREALERNES VÆRDI FØR OG EFTER INVESTERINGERNE

47. Revisorerne konstaterede, at ingen af de besøgte medlemsstater eller regioner havde etableret hensigtsmæssige procedurer med henblik på at fastslå, hvilken effekt de aktioner, ELFUL medfinansierede, havde haft på den økonomiske værdi af de pågældende skovarealer (skovområder og bestande), og modtagerne skulle heller ikke anføre dette. Skovarealernes værdi før investeringen var ikke fastlagt, så den kunne sammenlignes med situationen, efter at de investeringer, som foranstaltningen finansierede, var foretaget. Oplysninger om disse værdier er ikke umiddelbart tilgængelige, og når de ikke foreligger, er det svært at afgøre, om målene for foranstaltningen er blevet opfyldt.

RINGE EFFEKTIVITET I MANGE AF DE REVIDEREDE PROJEKTER

48. Under besøgene på stedet vurderede Retten, om de 50 reviderede projekter opfyldte foranstaltningens mål (at forbedre skovenes økonomiske værdi).

49. Retten konstaterede, at kun nogle få af projekterne forbedrede skovenes økonomiske værdi ved at øge enten værdien af jorden (ved at anlægge skovstier og -veje) eller værdien af bestandene (ved skovdriftsoperationer som beskæring eller udtynding). For de andre projekters vedkommende fandt Retten ikke tilstrækkeligt bevis for, at de var relevante, eller at de i væsentlig grad forbedrede skovenes værdi, eftersom de vedrørte:

a) landbrug (kastanjer [49], græsningsarealer, lavskov med kort omdrifts- tid, landbrugsmaskiner og landbrugsbygninger),

b) forarbejdning af og handel med træ (udstyr til hugning af brænde og tørring heraf eller savning, lagre og transportcontainere)

c) driftsomkostninger til træproduktion (skovning, flishugning og tørring, forbrugsgoder som overtrækstøj, fodtøj og handsker).

PROGRAMMERINGSPERIODEN 2014-2020

50. I oktober 2011 fremlagde Kommissionen et forslag til forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne i programmeringsperioden 2014-2020 [50]. I udkastet til forordning foreslås det, at investeringsstøtte til "forbedring af skovenes økonomiske værdi" "ydes til private skovejere, kommuner og sammenslutninger heraf" [51]. Investeringerne skal være på samme niveau som skovbrugsbedriften og kan omfatte investeringer i jord- og ressourcevenlige maskiner og fremgangsmåder til høstning.

51. Heller ikke i dette forslag angives det, hvorfor denne bestemmelse rettes mod private ejere generelt og ikke mod specifikke kategorier af ejere eller særlige forhold, som gør sig gældende for bestemte private ejere.

52. I sin udtalelse nr. 1/2012 noterede Retten, at selv om det anføres i udkastet til forordning, at en enkelt foranstaltning bør omfatte alle former for støtte til skovbrugsinvesteringer, og selv om alle de relevante delforanstaltninger nævnes i én enkelt artikel [52], så er hver af dem underlagt særlige krav og bestemmelser.

53. Hvis Kommissionens forslag vedtages uden ændringer, mener Retten, at de problemer, den har gjort opmærksom på i denne beretning, sandsynligvis vil fortsætte i den næste programmeringsperiode.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

54. Den særlige foranstaltning 122, "Forbedring af skovenes økonomiske værdi", blev indført i programmeringsperioden 2007-2013. Rettens revision afslørede svagheder i udformningen af foranstaltningen samt i gennemførelsen og overvågningen af den. Retten konkluderer følgelig, at Kommissionen og medlemsstaterne ikke har forvaltet de undersøgte aspekter af støtten til forbedring af skovenes økonomiske værdi produktivt og effektivt. Under særlig hensyntagen til, at støtten foreslås bevaret i den næste programmeringsperiode 2014-2020, fremsætter Retten en række anbefalinger, som beskrives i det følgende.

VÆSENTLIGE SVAGHEDER I FORANSTALTNINGENS UDFORMNING

55. Revisionen afslørede svagheder ved foranstaltningens udformning, der, som forklaret i det følgende, er til væsentlig hindring for en vellykket gennemførelse.

56. Kommissionen udførte ikke en specifik analyse af forholdene i skovbrugssektoren på EU-niveau, som kunne begrunde forslaget om særlig finansiel støtte til forbedring af privatejede og kommunalt ejede skoves økonomiske værdi, eller som definerede en eventuel offentlig interesse, som denne støtte skulle reagere på (punkt 18-22).

57. Centrale elementer i foranstaltningen, som betydningen af "skovenes økonomiske værdi" og hvad der skal forstås ved en "skovbrugsbedrift", defineres ikke i bestemmelserne. Endvidere blev der ikke opstillet særlige betingelser med hensyn til de potentielle støttemodtageres størrelse, hovederhvervsaktivitet eller retlige status, som kunne sikre, at man undgik en eventuel risiko for konkurrenceforvridning (punkt 23-25).

58. Medlemsstaterne fastsatte meget forskellige regler for, hvornår en skovbrugsbedrift var så stor, at der skulle udarbejdes en skovforvaltningsplan — fra en minimumsstørrelse, som skulle sikre, at flere skovarealer blev omfattet af en forvaltningsplan, og til en tærskel, som var så høj, at 99 % af de private skovejere i en medlemsstat (Østrig) var fritaget for denne forpligtelse (punkt 26).

59. Behovene var heller ikke beskrevet fyldestgørende i medlemsstaternes LDP’er. Revisorerne konstaterede, at den indledende analyse af de specifikke behov i forbindelse med foranstaltningen i flere tilfælde var mangelfuld, eller at foranstaltningen ikke var en reaktion på specifikke eller presserende behov i medlemsstaterne (punkt 28-31). Flere medlemsstater afbrød foranstaltningen eller omfordelte de fleste af de tildelte midler til andre foranstaltninger (punkt 32).

ANBEFALING 1

Kommissionen bør:

- definere og vurdere EU’s behov for at forbedre skovenes økonomiske værdi

- klart definere de centrale elementer, som skal sikre, at EU-støtten målrettes til at afhjælpe disse behov, så der kan skabes en EU-merværdi.

ANBEFALING 2

Medlemsstaterne bør:

- i deres LDP’er give en fyldestgørende beskrivelse af de særlige økonomiske behov og muligheder vedrørende forskellige typer skovarealer og støttemodtagere

- styrke skovforvaltningen ved at fastsætte, at der skal udarbejdes skovforvaltningsplaner for størsteparten af skovbrugsbedrifterne, og ved at fremme certificering af skovarealer.

GENNEMFØRELSEN ER BEHÆFTET MED VÆSENTLIGE SVAGHEDER I FORHOLD TIL DE FASTSATTE MÅL

60. Revisorerne konstaterede mange svagheder i gennemførelsen af foranstaltningen (punkt 33-41). Retten konkluderer derfor, at gennemførelsesprocessen i nogle henseender ikke var velvalgt.

61. Retten konstaterede navnlig tilfælde, hvor den offentlige støtte var uforholdsmæssig stor i forhold til de reelle behov (punkt 33 og 34). Afhængigt af medlemsstaternes tilgang er mange af de finansierede projekter ikke i overensstemmelse med bestemmelserne for foranstaltningen. Der blev for eksempel konstateret tilfælde, hvor der var ydet støtte til ikkevarige forbrugsgoder og driftsomkostninger til produktion, og eksempler på, at støtten de facto gik til fældning (punkt 35 og 36). Hertil kommer, at medlemsstaterne under foranstaltning 122 støttede operationer, som ikke modsvarer foranstaltningens mål, og som det ville være mere hensigtsmæssigt at finansiere under andre foranstaltninger med andre støtteberettigelseskrav og, sædvanligvis, lavere støttesatser (punkt 37-39).

62. Det er ikke alle investeringer, som i sig selv øger skovenes økonomiske værdi. Den iboende forbindelse mellem den ydede støtte og en mulig forbedring af en skovs økonomiske værdi varierede afhængigt af den valgte investeringsform (punkt 40 og 41).

ANBEFALING 3

Medlemsstaterne bør:

- fastsætte passende krav, som sikrer, at skovbrugsstøtten er ensartet i hele politikken for udvikling af landdistrikterne, at den er i overensstemmelse med reglerne for statsstøtte, og at den maksimerer politikkens effektivitet

- indføre passende procedurer, som kan sikre, at støtten er effektiv med hensyn til reelt at øge den økonomiske værdi af de skovarealer, hvor investeringerne foretages.

VURDERINGEN AF STØTTENS EFFEKTIVITET VAR IKKE TILFREDSSTILLENDE

63. Som følge af revisionen mener Retten, at betydelige mangler hindrede en vurdering af støttens effektivitet.

64. Den fælles overvågnings- og evalueringsramme egner sig ikke som grundlag for en vurdering af virkningerne af den finansielle støtte under foranstaltning 122, fordi dens resultatindikatorer og evalueringsspørgsmål ikke gør det muligt at afgøre, om de finansierede investeringer har medført en forbedring af den økonomiske værdi af de skove, hvor de blev foretaget (punkt 42-46).

65. Medlemsstaterne fastlagde ikke og bad heller ikke modtagerne om at fastlægge skovarealernes værdi før og efter investeringerne. Hverken på medlemsstatsniveau eller på regionalt niveau var den reelle værdiforøgelse af de skove, hvor der var gennemført støttede operationer, blevet vurderet, og det hindrer en vurdering af, hvorvidt foranstaltningens hovedmål er blevet opfyldt, og dermed også en vurdering af støttens effektivitet (punkt 47).

66. Retten konstaterede, at kun nogle få af de reviderede projekter forbedrede skovenes økonomiske værdi ved at forøge enten jordens værdi (anlæggelse af skovstier og -veje) eller bestandenes værdi (skovbrugsoperationer som beskæring eller udtynding).

ANBEFALING 4

Kommissionen bør forbedre sin overvågning af foranstaltningen for at sikre, at medlemsstaterne gennemfører den i overensstemmelse med de specifikke mål, der er fastsat. Konkret betyder det, at medlemsstaterne bør pålægge støttemodtagerne at give detaljerede oplysninger om værdien af deres skovarealer både før og efter de støttede investeringer, og forvaltningsorganerne bør pålægges at validere disse værdier.

Vedtaget af Afdeling I, der ledes af Ioannis SARMAS, medlem af Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 12. juni 2013.

På Revisionsrettens vegne

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

[1] GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter: "Landbruget i EU — Statistiske og økonomiske oplysninger 2011", marts 2012.

[2] Udtagning er et almindeligt mål for omfanget af det træ, der fjernes fra skovene.

[3] Med "industrielt rundtræ" menes alt træ, som udtages fra skoven og ikke anvendes til brændsel.

[4] Skovene er en kilde til en række skovprodukter, herunder harpiks, tannin, foder, lægeplanter, bær, nødder, rødder, svampe, frø og honning.

[5] GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter H4: Report on the implementation of forestry measures under the rural development Regulation 1698/2005 for the period 2007-2013, marts 2009. En anden kilde anfører, at 61 % af alle private skovbrugsbedrifter i 9 undersøgte medlemsstater har et areal på mindre end 1 hektar, og at 86 % af alle bedrifterne ligger i størrelseskategorierne op til 5 hektar (Prospects for market supply of wood and other forest products from areas with fragmented forest-ownership structures — Final study report, BOKU Universitet, Wien, 2010).

[6] MCPFE’s forbindelseskontor i Warszawa, UNECE, FAO: State of Europe’s forests 2007. MCPFE report on sustainable forest management in Europe, Warszawa, 2007, s. 81.

[7] UNECE, FAO: Geneva timber and forest study paper 20. European forest sector outlook study, Genève, 2005, s. 115.

[8] MCPFE’s forbindelseskontor i Warszawa, UNECE, FAO: State of Europe’s forests 2007. The MCPFE report on sustainable forest management in Europe, Warszawa, 2007, s. 81, hvor det anføres, at den største andel af de offentlige skove ejes af staten (85 %) og resten primært af byer, byområder, kommuner og provinsregeringer.

[9] Malta har ingen skovbevoksede områder.

[10] Rådets forordning (EØF) nr. 4256/88 af 19. december 1988 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt angår EUGFL, Udviklingssektionen (EFT L 374 af 31.12.1988, s. 25), Rådets forordning (EØF) nr. 1610/89 af 29. maj 1989 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 4256/88 for så vidt angår foranstaltningen til udvikling og udnyttelse af skovene i landdistrikterne i Fællesskabet (EFT L 165 af 15.6.1989, s. 3) og Rådets forordning (EØF) nr. 2328/91 af 15. juli 1991 om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet (EFT L 218 af 6.8.1991, s. 1).

[11] Rådets forordning (EØF) nr. 2080/92 af 30. juni 1992 om en fællesskabsordning med støtte til skovbrugsforanstaltninger i landbruget (EFT L 215 af 30.7.1992).

[12] Rådets resolution af 15. december 1998 om en skovbrugsstrategi for Den Europæiske Union (EFT C 56 af 26.2.1999, s. 1).

[13] KOM(2006) 302 endelig af 15. juni 2006.

[14] KOM(2006) 302 endelig, s. 6.

[15] Udarbejdelsen af planer for udvikling af landdistrikterne påhviler medlemsstaterne, som skal forelægge planerne for Kommissionen til godkendelse. Medlemsstaterne har også ansvaret for, at de enkelte landdistriktsudviklingsprogrammer forvaltes effektivt, og skal navnlig sørge for, at operationer udvælges til finansiering. Kommissionen skal godkende landdistriktsprogrammerne og kontrollere, at der er indført forvaltnings- og kontrolsystemer i medlemsstaterne, og at systemerne fungerer korrekt (artikel 75 i Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1).

[16] Artikel 4 i forordning (EF) nr. 1698/2005.

[17] Foranstaltning nr. 122, 123, 124, 125, 221, 222, 223, 224, 225, 226 og 227, som kodificeret i bilag II til Kommissionens forordning (EF) nr. 1974/2006 af 15. december 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (EUT L 368 af 23.12.2006, s. 15).

[18] Artikel 27 i forordning (EF) nr. 1698/2005.

[19] BG, CZ, DE (1), EE, ES (7), FR (5), IT (20), LV, LT, LU, HU, AT, PT (3), RO, SI, SK og UK (2).

[20] Artikel 27 i forordning (EF) nr. 1698/2005.

[21] Artikel 30, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1974/2006.

[22] GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter H4: Report on the implementation of forestry measures under the rural development Regulation 1698/2005 for the period 2007-2013, marts 2009.

[23] Artikel 18 i forordning (EF) nr. 1974/2006.

[24] Bilag I til forordning (EF) nr. 1698/2005, "Støttebeløb og støttesatser".

[25] Betragtning 22 til forordning (EF) nr. 1698/2005.

[26] SWOT-analyse: en analyse af stærke sider og svage sider, muligheder og trusler. Analysen har til formål at udforme, revidere og opdatere strategien og planlægningen under hensyntagen til interessenternes behov og de disponible ressourcer.

[27] Den Stående Skovbrugskomités udtalelser til begrundelse af særlige behov for investeringsstøtte under foranstaltning 122: a) udtalelse om klimaændringer og skovbrug, b) udtalelse om mobilisering af træ, c) udtalelse om andre skovbrugsprodukter og -tjenester end træ, d) udtalelse om skovbrugsforanstaltninger som led i udviklingen af landdistrikter.

[28] KOM(2004) 490 endelig af 14. juli 2004.

[29] Hertil kommer, at der er en iboende kompleksitet knyttet til det forhold, at de konkrete resultater af de fleste skovinvesteringer kun kommer til udtryk på lang sigt, når værdien af skovene måske afhænger mindre af de investeringer, der er foretaget, end af andre forhold eller markedsfaktorer.

[30] Eurostat: The European Framework for integrated Environmental and Economic Accounting for Forests —IEEAF, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2002.

[31] Kilde: UNECE/FAO Temperate and Boreal Forest Resource Assessment 2000 (TBFRA-2000-databasen).

[32] En række adskilte ejendomme, som drives efter én virksomhedsstrategi, vil ifølge UNECE’s definition kunne udgøre en skovbrugsbedrift og dermed som sådan være berettiget til at modtage offentlig støtte, men dette var ikke tilfældet i de undersøgte sager i Ungarn og Slovenien.

[33] Forordning (EF) nr. 1698/2005, betragtning 32: "Støtten (til skovbrug) bør ikke medføre, at der opstår konkurrenceforvridning, og den bør være markedsneutral".

[34] Foranstaltningen "Forøgelse af værdien af landbrugs- og skovbrugsprodukter" (foranstaltning 123), artikel 28, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1698/2005: "For så vidt angår skovbrug begrænses støtten til mikrovirksomheder".

[35] Dvs. virksomheder, som har mindre end ti ansatte, og hvis årlige omsætning og/eller årsbalance i alt ikke overstiger 2 millioner euro.

[36] I deres svar på Rettens spørgsmål om, hvorfor de ikke anvendte foranstaltningen, forklarede de svenske myndigheder, at der ikke burde ydes støtte til at forøge produktionen eller ejendomsværdien, fordi det kunne forvride konkurrencen mellem skovejerne. Der gives derimod kun støtte til miljøformål.

[37] Artikel 27, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1698/2005. Skovforvaltningsplaner, der er tilpasset de pågældende skovområders størrelse og brug, skal udarbejdes på grundlag af de relevante bestemmelser i den nationale lovgivning og på de bestående arealanvendelsesplaner, og de skal i tilstrækkeligt omfang omfatte skovressourcerne (artikel 18 i forordning (EF) nr. 1974/2006).

[38] I én medlemsstat (Spanien) var mindstestørrelsen fastsat til 15 hektar for at sikre, at flere skovarealer blev omfattet af en forvaltningsplan, hvorimod landdistriktsprogrammet i en anden medlemsstat (Østrig) fastsatte en så høj tærskel — 1000 hektar — at 99 % af de private skovejere i praksis var fritaget for at skulle udarbejde en skovforvaltningsplan, når de ansøgte om støtte under foranstaltning 122.

[39] Artikel 18 i forordning (EF) nr. 1974/2006.

[40] Galicien (Spanien), Toscana (Italien), Ungarn, Østrig og Slovenien.

[41] 500000 euro (SI) og 735000 euro (HU — i 2008).

[42] Personbeskyttelsesudstyr som overtrækstøj, hjelme, fodtøj, handsker, førstehjælpskasser mv.

[43] Der var givet støtte til delvis godtgørelse af driftsomkostninger til aktiviteter vedrørende tilberedning af biomasse, f.eks. transport, tørring og opbevaring.

[44] Artikel 12, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1974/2006.

[45] Den maksimale støttesats for foranstaltning 122 er for eksempel 10 % højere end for foranstaltning 121 (modernisering af landbrugsbedrifter) eller foranstaltning 123 (forøgelse af værdien af skovbrugsprodukter), jf. bilaget til forordning (EF) nr. 1698/2005. Den generelle sats for investeringer under foranstaltning 122 er 50 %, hvorimod den kun er 40 % for foranstaltning 121 og 123.

[46] Artikel 80 i forordning (EF) nr. 1698/2005.

[47] Artikel 81 i forordning (EF) nr. 1698/2005.

[48] Et af formålene med foranstaltning 122 er at bidrage til diversificering (jf. betragtning 22 til forordning (EF) nr. 1698/2005). I forbindelse med skovbrug betyder diversificering skabelse af nye kilder til indkomst fra skovbrugsaktiviteter, herunder især fremstilling af andre produkter end træ, f.eks. frugt, svampe, frø, honning osv., og levering af markedsmæssige tjenesteydelser som f.eks. jagttilladelser. Fremstilling af brændsel kan også betragtes som diversificering i skove, som traditionelt udnyttes med henblik på produktion af industrielt rundtræ, og omvendt.

[49] Jf. punkt 38.

[50] KOM(2011) 627 endelig/2 af 19. oktober 2011.

[51] Artikel 27 i KOM(2011) 627 endelig af 12. oktober 2011, s. 54.

[52] Artikel 22.

--------------------------------------------------

BILAG I

FORDELINGEN AF FINANSIELLE MIDLER TIL FORANSTALTNING 122 I FORHOLD TIL PRIVATEJEDE SKOVAREALER PR. MEDLEMSSTAT

+++++ TIFF +++++

Kilde: Revisionsretten på grundlag af tal indberettet af GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og skovbrugsstatistiske oplysninger indberettet af Eurostat i 2011.

Medlemsstat | Planlagt ELFUL-støtte til F122 i den første udgave af LDP’et for 2007-2013 | Planlagt ELFUL-støtte til F122 i LDP’et pr. 31.12.2011 | Planlagte offentlige udgifter til F122 i alt pr. 31.12.2011 | ELFUL-støtte pr. 31.12.2011 til nye ansøgninger i programmeringsperioden 2007-2013 | Offentlige udgifter til nye ansøgninger i programmeringsperioden 2007-2013 i alt | Skove og andre skovbevoksede arealer | Privatejede skove |

(1000 euro) | (1000 ha) |

Bulgarien | 19278 | 9278 | 11597 | 4800 | 6000 | 3927 | 519 |

Den Tjekkiske Republik | 19158 | 20658 | 27543 | 11438 | 15250 | 2697 | 616 |

Tyskland | 1400 | 635 | 847 | 236 | 315 | 11076 | 5368 |

Estland | 15565 | 15506 | 20674 | 4016 | 5355 | 2350 | 1345 |

Grækenland | 10630 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6539 | 845 |

Spanien | 42850 | 51185 | 85533 | 13520 | 25373 | 27747 | 12838 |

Frankrig | 36220 | 34965 | 67553 | 14904 | 29147 | 17572 | 11841 |

Italien | 103454 | 96201 | 205976 | 22343 | 48996 | 10916 | 6076 |

Letland | 34066 | 14395 | 19431 | 2169 | 2762 | 3467 | 1696 |

Litauen | 15375 | 11031 | 14708 | 4276 | 5702 | 2240 | 784 |

Luxembourg | 795 | 795 | 3977 | 50 | 250 | 88 | 46 |

Ungarn | 8831 | 19289 | 27125 | 9472 | 12806 | 2029 | 861 |

Østrig | 26222 | 19817 | 38726 | 14955 | 31693 | 4006 | 2482 |

Portugal | 99244 | 64026 | 76915 | 12451 | 16304 | 3611 | 3382 |

Rumænien | 158692 | 108692 | 133699 | 0 | 0 | 6733 | 2097 |

Slovenien | 18704 | 19454 | 25939 | 12370 | 16495 | 1274 | 962 |

Slovakiet | 30720 | 30720 | 41445 | 7987 | 10655 | 1933 | 958 |

Det Forenede Kongerige | 11683 | 18081 | 25136 | 2149 | 4118 | 2901 | 1922 |

I ALT | 652887 | 534729 | 826824 | 137137 | 231221 | 111106 | 54638 |

--------------------------------------------------

BILAG II

LISTE OVER DE UNDERSØGTE INVESTERINGSPROJEKTER

Land | Projekt-nummer | Projekttype | Anmeldt/forvaltet skovareal (ha) | Investeringer i alt (euro) | Offentlige udgifter i alt (euro) | Samlet støtte fra ELFUL (euro) | Besøg på stedet |

ES | 1 | Skovbrugsoperationer, løvtræer og andre træer | 50,00 | 104524,44 | 56726,18 | 32651,59 | Ja |

2 | Skovbrugsoperationer — eukalyptustræer | 33,84 | 51517,76 | 25758,90 | 14826,82 | Ja |

3 | Udtynding og beskæring af nåletræer | 50,00 | 92384,00 | 55430,40 | 31905,74 | Ja |

4 | Udtynding og beskæring af nåletræer | 50,00 | 99524,00 | 59714,42 | 34371,62 | Ja |

5 | Udtynding af nåletræer | 50,00 | 87584,00 | 52550,40 | 30248,01 | Ja |

6 | Program for en omfattende værdiforøgelse og fremme af multifunktionalitet | 969,10 | 53632,59 | 26816,30 | 15435,46 | Nej |

7 | Operationer, som skulle værdisætte og fremme skovenes multifunktionelle rolle | 947,00 | 152913,02 | 74615,98 | 42948,96 | Nej |

8 | Udarbejdelse af tekniske planer for forvaltning af skovbevoksede områder | 3555,06 | 90000,00 | 60000,00 | 34536,00 | Nej |

9 | Udarbejdelse af tekniske planer for forvaltning af skovbevoksede områder | 6002,00 | 150000,00 | 90000,00 | 51804,00 | Nej |

10 | Program for en omfattende værdiforøgelse og fremme af multifunktionalitet | 1410,00 | 112916,76 | 70150,06 | 40378,37 | Nej |

IT | 1 | Beskæring og podning af kastanjetræer til produktion af kastanjer | 20,57 | 159785,99 | 95871,59 | 42183,5 | Ja |

2 | Rydning af buske, beskæring og podning af kastanjetræer til frugtproduktion | 1,36 | 5066,64 | 3039,98 | 1337,59 | Ja |

3 | Rydning af buske, beskæring og podning af kastanjetræer til frugtproduktion, anskaffelse af en buskrydder og en kædesav | 1,42 | 15980,14 | 9580,14 | 4218,76 | Ja |

4 | Beskæring og podning af kastanjetræer til frugtproduktion, anskaffelse af maskiner til skovbrugsarbejde og til den første forarbejdning af træstammer | 5,81 kastanjetræer 59,63 andre træer | 74476,24 | 44685,74 | 19661,73 | Ja |

5 | Beskæring og podning af kastanjetræer til frugtproduktion, anskaffelse af maskiner til skovbrugsarbejde | 7,05 kastanjetræer, 59,63 andre træer | 132117,05 | 79270,23 | 34878,9 | Ja |

6 | Istandsættelse af et lokale på bedriften, som skal anvendes til sortering og midlertidig opbevaring af kastanjer. Anskaffelse af redskaber og maskiner til pleje af kastanjetræer | 3,54 | 58184,32 | 34910,59 | 15360,66 | Ja |

7 | Anskaffelse af maskiner til skovbrugsarbejde og den første forarbejdning af træ (påhængsvogn, kran, traktor, gravemaskine og flishugger) samt personbeskyttelsesudstyr (overtrækstøj, hjelme, fodtøj, handsker og førstehjælpskasser) | 243,06 | 224108,29 | 134465,04 | 59164,62 | Ja |

8 | Anskaffelse af en skovbrugstraktor, beskæring af pinjetræer (Pinus pinea) | 32,88 | 286439,11 | 171862,75 | 75619,361 | Ja |

9 | Genetablering af korkegeplantager (rydning af buske og træer, beskæring) | 94,00 | 389568,91 | 230103,57 | 101246,27 | Ja |

10 | Genetablering af korkegeplantager (rydning af buske og træer, beskæring), anskaffelse af maskiner til skovbrugsarbejde (gravemaskine, traktor, buskrydder, kran og kædesave) | 5,00 retablerede korkege, 931,00 andre skovbevoksede områder | 331348,17 | 198808,90 | 43737,96 | Ja |

IT | 11 | Udtynding af kunstige skove med gamle sortfyr med henblik på at fremme hjemmehørende arter som almindelig ædelgran, fremme den naturlige foryngelse af skoven og bringe den tilbage til den oprindelige sammensætning med en blanding af nåle- og løvtræer | 15,32 | 37646,46 | 22587,88 | 9938,67 | Ja |

12 | Genetablering af en kastanjeplantage (rydning, beskæring og podning), delvis istandsættelse af en landbrugsbygning, anskaffelse af et anlæg til tørring af kastanjer og etablering heraf i bygningen, udarbejdelse af en skovforvaltningsplan | 5,00 kastanjetræer, 64,00 andre træer | 19603,65 | 10835,57 | 4767,65 | Ja |

13 | Udtynding af en ca. 50 år gammel plantage med sortfyr med henblik på at fremme naturlig foryngelse med løvtræer, anskaffelse af maskiner (gravemaskine, flishugger, trækløver) | 6,47 | 99509,57 | 57121,65 | 25133,53 | Ja |

14 | Udtynding af en ca. 50 år gammel plantage med sortfyr med henblik på at fremme naturlig foryngelse med løvtræer. Anskaffelse af en påhængsvogn og et ankerspil | 5,52 | 47698,00 | 28618,80 | 12592,27 | Ja |

15 | Opførelse og udstyring af et savværk til produktion af brædder og paller | 20,00 | 182854,26 | 109712,57 | 48273,53 | Ja |

16 | Anskaffelse af en gravemaskine | 105,33 | 104950,00 | 62970,00 | 27706,80 | Ja |

17 | Anskaffelse af en skovkran og en påhængsvogn | 105,33 | 45208,33 | 27125,00 | 11935,00 | Ja |

18 | Anskaffelse af en skovbrugstraktor | 105,33 | 35500,00 | 21300,00 | 9372,00 | Ja |

19 | Anskaffelse af maskiner (trækløver, busk- rydder, kædesave og et ankerspil) samt personbeskyttelsesudstyr (overtrækstøj, hjelme, fodtøj og handsker) | 45,00 | 13360,00 | 8016,00 | 3527,04 | Ja |

HU | 1 | Maskiner — traktor, lastvogn, påhængsvogn, plov, gødningsspreder | 68,41 | 667904,00 | 333952,00 | 248093,00 | Ja |

2 | Maskiner — traktor, kran, udkørselstraktor, påhængsvogn | 586,91 | 747435,00 | 373718,00 | 277635,00 | Ja |

3 | Maskiner — flishugger, traktor, kran, udkørselstraktor, påhængsvogn | 868,03 | 1424309,00 | 712154,00 | 529059,00 | Ja |

4 | Maskiner — traktor, påhængsvogn, plov, harve | 124,52 | 443795,00 | 221897,00 | 164847,00 | Ja |

5 | Maskiner — traktor, plov | 94,30 | 183007,00 | 91504,00 | 45423,00 | Ja |

6 | Maskiner — traktor, harve, påhængsvogn | 301,73 | 168373,00 | 84186,00 | 62542,00 | Ja |

7 | Maskiner — traktor, plov, harve | 116,97 | 837792,00 | 418896,00 | 311198,00 | Nej |

8 | Maskiner — traktor, harve, plov, påhængsvogn | 51,60 | 429535,00 | 214768,00 | 159551,00 | Nej |

9 | Maskiner — traktor, kran, udkørselstraktor | 2632,48 | 656168,00 | 328084,00 | 243734,00 | Nej |

10 | Maskiner — traktor, plov, harve | 66,14 | 827713,00 | 413853,00 | 307451,00 | Nej |

11 | Maskiner — traktor, plov, harve, påhængsvogn | 107,75 | 220776,00 | 110388,00 | 82007,00 | Nej |

12 | Maskiner — traktor, harve, gødningsspreder | 625,30 | 268519,00 | 134259,00 | 99741,00 | Nej |

13 | Maskiner — traktor, flishugger | 89,68 | 430259,00 | 215129,00 | 159819,00 | Nej |

14 | Maskiner — traktor, plov, harve, påhængsvogn | 162,86 | 159228,00 | 79614,00 | 59145,00 | Nej |

AT | 1 | Plantning af piletræer og popler på landbrugsjord udlagt som lavskov med kort omdriftstid (3-4 år) | 0,39 | 1170,00 | 585,00 | 284,84 | Ja |

2 | Plantning af løvtræer i stormbeskadigede nåleskove | 10,40 | 62400,00 | 31200,00 | 15150,72 | Ja |

3 | Udtynding af op til 15 meter høje nåletræer | 7,90 | 7260,00 | 3630,00 | 1767,45 | Ja |

4 | Plantning af løvtræer i stormbeskadigede nåleskove | 17,47 | 53077,59 | 26536,00 | 12889,84 | Ja |

5 | Anskaffelse af en krantrækker | 6400,00 | 44166,67 | 15458,00 | 7506,40 | Ja |

6 | Udarbejdelse af en skovforvaltningsplan | 1000,00 | 36667,67 | 18333,00 | 8902,50 | Ja |

7 | Udtynding af op til 15 meter høje nåletræer | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Ja |

8 | Udstyr til tørring af flis | I/R [1] | 132443,07 | 36000,00 | 17481,60 | Ja |

9 | Hugning og tørring af flis af popler fra lavskov med kort omdriftstid etableret på landbrugsjord (omdriftstid: 3-4 år) | 2,20 | 1900,20 | 950,00 | 462,55 | Ja |

AT | 10 | Plantning af popler på landbrugsjord udlagt som lavskov med kort omdriftstid (3-4 år) | 0,62 | 1560,00 | 780,00 | 379,78 | Ja |

11 | Anskaffelse af en container til transport af flis | I/R [1] | 19600,00 | 3920,00 | 1908,65 | Ja |

12 | Udtynding af op til 18 meter høje løvtræer | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Ja |

13 | Opførelse af et lager til opbevaring af flis | I/R [1] | 124650,67 | 24930,00 | 12138,42 | Ja |

14 | Plantning som supplement til naturlig foryngelse, udtynding af op til 18 meter høje løvtræer og af op til 15 meter høje nåletræer | 26,50 | 22419,40 | 11209,00 | 5443,09 | Ja |

15 | Fældning og flishugning af piletræer og popler på landbrugsjord udlagt som lavskov med kort omdriftstid (3-4 år) | 21,80 | 20736,66 | 10368,00 | 5048,18 | Ja |

SI | 1 | Skovsti | 38,15 | 15641,00 | 7965,00 | 5973,00 | Ja |

2 | Maskiner — traktor | 23,70 | 69510,00 | 34550,00 | 25913,00 | Ja |

3 | Skovvej | 19,82 | 66170,00 | 31521,00 | 23641,00 | Ja |

4 | Skovvej | 261,15 | 40564,00 | 20282,00 | 15211,00 | Nej |

5 | Maskiner — traktor, skovningsmaskine | 3,49 | 230890,00 | 138534,00 | 103901,00 | Ja |

6 | Maskiner — påhængsvogn | 45,63 | 45449,00 | 5500,00 | 4125,00 | Nej |

7 | Skovvej | 24,00 | 50654,00 | 21106,00 | 15829,00 | Nej |

8 | Maskiner — skovningsmaskine, traktor, udkørselstraktor, påhængsvogn med kran/kabelspærre | 3,30 | 1157730,00 | 500000,00 | 375000,00 | Ja |

9 | Skovsti | 15350,00 | 21752,00 | 10876,00 | 8157,00 | Nej |

10 | Maskiner — traktor | 1,70 | 79099,00 | 39550,00 | -29662,00 | Nej |

[1] Østrig finansierede investeringer i forarbejdning af biomasse, uden at modtagerne blev bedt om at anmelde specifikke skovarealer.

--------------------------------------------------