- indføre krav, således at slutbrugerne ikke er forpligtet til at købe en ny oplader, når de køber en ny mobiltelefon eller lignende radioudstyr, og

- sikre, at sådanne enheder, når de understøtter hurtig opladning, mindst indeholder den samme kommunikationsprotokol for opladning

- harmonisere grænsefladen for opladning af mobiltelefoner og lignende kategorier eller klasser af radioudstyr (tablets, digitalkameraer, hovedtelefoner med eller uden mikrofon, håndholdte videospillekonsoller og bærbare højttalere), der oplades via kabel, så de kan oplades vha. et fælles ladestik

Nærværende forslag har til formål at forhindre en fragmentering af markedet hvad angår grænseflader til og kommunikationsprotokoller for opladning, med henblik på at øge brugervenligheden og reducere e-affald. Det vil navnlig:

Konstruktion af radioudstyr falder ind under anvendelsesområdet for direktiv 2014/53/EU om harmonisering af medlemsstaternes love om tilgængeliggørelse af radioudstyr på markedet. På den anden side falder egenskaberne ved den eksterne strømforsyning ind under anvendelsesområdet for direktiv 2009/125/EF om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter.

For at nå det endelige mål om en universaloplader og som en forudsætning for virkningsfuld og meningsfuld adskillelse skal radioudstyret ifølge de tre understøttende undersøgelser, omfatte: en harmoniseret grænseflade til opladning i enden af radioudstyret (ladestikket, hvis der er tale om radioudstyr, der oplades via kabel), minimumskrav til interoperabilitet for opladning gennem en harmoniseret kommunikationsprotokol for opladning og detaljererede oplysninger om krav til opladning af radioudstyret.

I Kommissionens tilpassede arbejdsprogram for 2020 fremgår det udtrykkeligt, at der vil blive fremsat et nyt forslag om universalopladere til lignende kategorier eller klasser af radioudstyr.

I januar 2020 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning, der opfordrede til hurtig vedtagelse af en standard for universalopladere til mobiltelefoner for at undgå yderligere fragmentering af det indre marked. Særligt blev Kommissionen i beslutningen bl.a. opfordret til om nødvendigt at vedtage en lovgivningsmæssig foranstaltning med henblik på at indføre en universaloplader I beslutningen blev Kommissionen også opfordret til at sikre, at forbrugere ikke længere er forpligtet til at købe nye opladere til nye enheder af radioudstyr og til at indføre adskillelsesforanstaltninger (bestående i levering af radioudstyr uden oplader til slutbrugeren) med en fælles opladningsløsning, da målet om at reducere mængden af opladere, der produceres om året, og dermed reducere mængden af elektronisk affald (e-affald) ellers ikke vil blive nået.

I den forbindelse iværksatte Kommissionen i 2018 en konsekvensanalyse af et muligt forslag, der har til formål at gennemføre en fælles løsning for opladning af mobiltelefoner (og eventuelt andre lignende kategorier eller klasser af radioudstyr). Mens det oprindelige formål med dette initiativ var at forbedre brugervenligheden, konkluderede undersøgelsen, at indførelsen af en fælles grænseflade til opladning og en fælles kommunikationsprotokol for opladning på siden af radioudstyret (smartphones, men muligvis også tablets, kameraer, læsere osv.), samtidig med at der tilskyndes til eller pålægges adskillelse (dvs. levering af radioudstyr uden oplader til slutbrugeren), vil være til gavn for forbrugerne og reducere elektronisk affald (e-affald). I undersøgelsen blev det konkluderet, at hvis der kun skete en harmonisering af grænsefladen til opladning (for radioudstyr, der oplades via et kabel, hvor denne grænseflade er ladestikket), ville det ikke sikre fuld interoperabilitet med hensyn til opladning. Faktisk findes der i øjeblikket forskellige kommunikationsprotokoller for opladning, som ikke alle sikrer den samme opladningsydeevne, hvis der anvendes opladere af et andet mærke. Undersøgelsen konkluderede desuden, at en fælles opladningsenhed på tværs af forskellige typer radioudstyr sandsynligvis vil øge brugervenligheden generelt. Hvad angår trådløs opladning (dvs. mere generelt en opladningsteknologi, der ikke bruger kabler) blev det konkluderet i undersøgelsen, at hvis der skete yderligere fremskridt inden for trådløs opladningsteknologi, ville dette kunne undergrave berettigelsen af en fælles opladningsløsning ved i væsentlig grad at mindske relevansen af opladning via kabel generelt. I lyset af disse konklusioner iværksatte Kommissionen i oktober 2020 to supplerende undersøgelser om hhv. adskillelse af mobiltelefoner og lignende bærbare elektroniske enheder fra deres opladere og trådløse opladningsteknologier for at styrke evidensgrundlaget for forslaget.

Lige siden aftalememorandummet udløb i 2014 (efter to forlængelsesskrivelser), har Europa-Kommissionen forsøgt at fremme vedtagelsen af en ny frivillig aftale. Efter flere runder af drøftelser blandt de relevante fabrikanter og udveksling af synspunkter med Kommissionen foreslog branchen i marts 2018 et nyt aftalememorandum om en ny fælles opladningsløsning for smartphones. Kommissionen anså imidlertid ikke det nye aftalememorandum for at være tilfredsstillende, da det ikke er i overensstemmelse med EU's harmoniseringsmål, som har til formål at begrænse fragmenteringen af opladningsløsninger (både grænseflader til og kommunikationsprotokoller for opladning) for mobiltelefoner og lignende enheder af radioudstyr. I forslaget til det nye aftalememorandum var der stadig mulighed for ejendomsretligt beskyttede løsninger (sælgerspecifikke tilslutningsløsninger), som Kommissionen ikke længere anser for berettigede i betragtning af de tekniske fordele ved indførelsen af USB-C-stikket.

Uden en indsats fra EU forventes denne fragmentering af markedet for grænseflader til og kommunikationsprotokoller for opladning at vare ved, og der vil fortsat ikke blive gjort noget ved miljøvirkningerne.

Aftalememorandummet reducerede fragmenteringen af markedet og skabte næsten global tilpasning. Gennemførelsen af aftalememorandummet førte til en effektiv reduktion af antallet af opladningsløsninger for mobiltelefoner fra 30 til kun tre. Aftalememorandummet gav imidlertid også mulighed for at anvende ejendomsretligt beskyttede grænseflader til opladning, og en sådan løsning bliver fortsat brugt af en stor mobiltelefonfabrikant, hvilket forhindrer fuld interoperabilitet. Desuden tog aftalememorandummet aldrig fat på de miljømæssige udfordringer, der opstår som følge af den fortsatte eksistens af disse forskellige grænseflader til og kommunikationsprotokoller for opladning.

Efter anmodning fra Kommissionen blev flere store fabrikanter af mobiltelefoner i juni 2009 enige om at undertegne et aftalememorandum om harmonisering af opladere til mobiltelefoner med datadeling, der sælges i EU. De undertegnede parter blev enige om at udvikle en fælles specifikation baseret på USB 2.0 micro B-stik, der ville gøre det muligt at opnå fuld kompatibilitet med de markedsførte mobiltelefoner, hvad angår opladning.

Siden 2009 har Kommissionen forsøgt at begrænse fragmenteringen af markedet for grænseflader til opladning af mobiltelefoner og lignende enheder. Disse initiativer førte imidlertid kun til frivillige ordninger, der ikke er juridisk bindende, og som derfor ikke sikrer en konsekvent og ensartet anvendelse.

Et forslag til lovgivning om universalopladere til mobiltelefoner og lignende kategorier eller klasser af radioudstyr er medtaget under den anden prioritet i Kommissionens arbejdsprogram for 2020 ("Et Europa klar til den digitale tidsalder").

Forslaget vedrører Kommissionens handlingsplan for den cirkulære økonomi, der bebuder initiativer, som påvirker hele produktets livscyklus, dvs. som er rettet mod produkternes udformning, som fremmer processer i den cirkulære økonomi, som tilskynder til bæredygtigt forbrug og som har til formål at sikre, at de anvendte ressourcer bevares i EU's økonomi så længe som muligt.

Med forslaget indføres der yderligere krav for mobiltelefoner og lignende kategorier eller klasse af radioudstyr i direktiv 2014/53/EU, som fastsætter en lovramme for tilgængeliggørelse på markedet og ibrugtagning i Unionen af radioudstyr, og en garanti for, at det indre marked fungerer korrekt for dette udstyr.

For alle løsningsmodeller er der delmuligheder med et snævert anvendelsesområde (dvs. kun gældende for mobiltelefoner) eller et bredere anvendelsesområde (gældende for visse enheder med opladningsegenskaber, der kan sammenlignes med en mobiltelefon) Den foretrukne løsningsmodel er løsningsmodel 5 med et bredt anvendelsesområde, da den indebærer en mere retfærdig afvejning mellem alle målene og muliggør en win-win-situation for flertallet af interessenter og for miljøet.

Der er blevet gennemført en konsekvensanalyse for at undersøge de politiske muligheder for:

Følgende høringsaktiviteter blev gennemført mellem maj 2019 april 2021 for at vurdere mulige områder, der skal revideres, samt virkningerne af den foreslåede løsningsmodel på forskellige områder:

De nye eller ændrede krav udgør ikke unødvendige byrder og omkostninger for erhvervslivet, herunder især for små og mellemstore virksomheder, eller administrationerne. Der, hvor der er konstateret negative virkninger, viser analysen af den foretrukne løsning, at denne er den mest hensigtsmæssige løsning.

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går de foreslåede ændringer ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de fastlagte mål.

Foranstaltninger på nationalt plan for at afhjælpe problemerne kan hindre den frie bevægelighed for varer. Desuden er foranstaltninger på nationalt plan begrænset til den eller de pågældende medlemsstaters område. I lyset af den voksende internationalisering af samhandelen er antallet af grænseoverskridende sager konstant stigende. En koordineret indsats på EU-plan vil opnå de aftalte mål langt mere effektivt og vil navnlig gøre markedsovervågningen mere effektiv. Det er således hensigtsmæssigt at træffe foranstaltninger på EU-plan.

Et af målsætningerne i direktiv 2014/53/EU er at sikre et velfungerende indre marked. Artikel 3, stk. 3, litra a), i direktivet, som finder anvendelse hvis Kommissionen vedtager en relevant delegeret retsakt, henviser til universalopladere.

•Indhentning og brug af ekspertbistand

Kommissionen iværksatte en konsekvensanalyse, der blev understøttet af tre undersøgelser af et muligt lovforslag, som har til formål at: fjerne fragmenteringen og øge brugervenligheden, mindske e-affald, være fremtidsorienteret og overvåge situationen med hensyn til fremtidige opladningsteknologier (f.eks. trådløse) for at forhindre fragmentering uden at hæmme innovationen. De tre understøttende undersøgelser er: en konsekvensanalyse om en fælles løsning for opladning af mobiltelefoner og muligvis andre små og mellemstore bærbare enheder ("den første undersøgelse"), en vurdering af status for trådløse opladningsteknologier, der anvendes til mobiltelefoner og lignende udstyr ("den anden undersøgelse") og en konsekvensanalyse om adskillelse af opladere ("den tredje undersøgelse").

•Konsekvensanalyse

Den første støtteundersøgelse viste, at aftalememorandummet fra 2009 har været effektiv med hensyn til at harmonisere opladningsløsninger (både opladningsgrænsefladen og kommunikationsprotokollerne) og at øge brugervenligheden. Der var imidlertid ikke opnået fuld harmonisering af opladningsløsningerne. Derudover var der ikke opnået adskillelse i nævneværdigt omfang, da kun nogle få fabrikanter i Unionen gav forbrugerne mulighed for at købe en telefon uden oplader, og dermed var de forventede fordele for miljøet begrænsede.

Den første undersøgelse viste, at et flertal af de EU-borgere, som deltog i Kommissionens offentlige høring om mobiltelefonopladere var utilfredse (41 %) eller meget utilfredse (22 %) med "den nuværende situation med hensyn til mobiltelefonopladere og deres integrerede anvendelse", og 76 % var enige eller meget enige i, at den nuværende situation medfører ulemper for brugere af mobiltelefoner. Der syntes også at være opbakning blandt respondenterne til en universaloplader. 63 % gik ind for, at Unionen udøvede sine lovgivningsmæssige beføjelser til at indføre en universaloplader, mens 31 % mente, at Unionen burde fremme en brancheoverenskomst. Kun 6 % af borgerne foreslog, at Unionen skulle afholde sig fra enhver form for indgriben. Offentlige myndigheder, NGO'er og forbrugerorganisationer udtrykte også deres støtte til en universaloplader.

Den første undersøgelse viste også, at forbruget af råmaterialer til fremstilling af opladere har miljømæssige virkninger og virkninger i form af produktion af e-affald, når produktet er udtjent. Det blev anslået, at mobiltelefonopladere stod for omkring 11 000 ton e-affald i 2018, og at de genererede livscyklusemissioner lå på ca. 600 kt CO2-ækvivalenter. Disse tal forventes at stige i de kommende år, primært som følge af den stadig større anvendelse af hurtigere opladere.

Undersøgelsen henviser til en anden vigtig teknologisk udvikling: opladning uden elektrisk kontakt (trådløs opladning). Denne teknologi er baseret på en grænseflade for opladning, der ikke anvender en særligt ladestik (i modsætning til radioudstyr, der oplades via et kabel). Siden indførelsen af telefoner, der understøtter trådløs opladning, er forbrugernes interesse for disse steget støt. Mellem 2016 og 2018 blev salget seksdoblet til ca. 44 mio. enheder, eller omkring 28 % af det samlede salg i 2018. Denne teknologi betragtes imidlertid ikke som en erstatning for opladning via kabel på nuværende tidspunkt pga. disse opladeres effektivitet. På grund af den nuværende sameksistens af trådløs opladning og almindelig opladning via kabel, er potentialet for reduktion af e-affald desuden begrænset, da trådløse opladere gør mere intensiv brug af materialer end opladere med kabel.

I den første undersøgelse blev det også vurderet, hvorvidt et initiativ om en universaloplader kunne støtte den nuværende tendens til frivillig adskillelse (dvs. erhvervsdrivende, der tilbyder telefoner uden oplader) for at sikre miljømæssige fordele og give kunderne mulighed herfor. Det blev konkluderet, at et sådant initiativ, ledsaget af andre foranstaltninger til fremme adskillelse, kunne bidrage til EU's miljømål. Jo højere grad af adskillelse, jo større er fordelene for miljøet og for forbrugerne i form af omkostningsbesparelser og brugervenlighed.

Ifølge den anden undersøgelse er trådløs opladning stadig en teknologi under udvikling, og der ses en lav fragmentering af grænsefladerne til opladning og et højt niveau af interoperabilitet mellem opladningsløsningerne. Det ville derfor være for tidligt at indføre obligatoriske krav for denne teknologi. Men efterhånden som teknologien udvikler sig og breder sig til flere produkter, kan der opstå fragmentering, hvis der anvendes forskellige grænseflader til og kommunikationsprotokoller for opladning.

Ifølge den tredje undersøgelse indebærer adskillelsesmulighederne meget klare og tydelige afvejninger, hvor den vigtigste er miljømæssige fordele i forhold til økonomiske tab og lavere brugervenlighed for forbrugerne. Flertallet af respondenterne i interessentundersøgelse (offentlige myndigheder, civilsamfundsorganisationer og private borgere) foretrak muligheden for at forpligte fabrikanter og distributører til at give kunderne mulighed for selv at vælge, om de ville købe en ny ekstern strømforsyning og/eller et kabel ved køb af en ny mobiltelefon. Dog mente seks ud af ti respondenter fra industrien, at hver mobiltelefonfabrikant eller -distributør frit bør kunne vælge, hvordan de sælger deres telefoner og opladere (dvs. hvad produktpakken skal indeholde).

Den tredje undersøgelse viste, at visse fabrikanter (der tegnede sig for 30-40 % af markedsandelen) i oktober 2020 havde meddelt, at eksterne strømforsyninger (og andet tilbehør) ville blive fjernet fra produktpakken for visse nye modeller. Andre overvejer stadig deres muligheder, og det er meget sandsynligt, at i det mindste nogle af dem vil begynde at tilbyde adskilte løsninger i den nærmeste fremtid. Dog tøver de fabrikanter, som har investeret intensivt i opladningsteknologier, der er ejendomsretligt beskyttede, fordi den høje opladningsydeevne for deres kombinerede telefoner og strømforsyninger er en vigtig del af deres markedsføringsstrategi. Fabrikanterne, der har udviklet disse løsninger, kan imidlertid ikke bevise, at dette skyldes udviklingen og ikke det faktum, at deres løsninger hindrer eller begrænser effektiviteten, når der anvendes andre opladere.

Forudsætningen for en effektiv og meningsfyldt adskillelse er derfor en harmoniseret grænseflade til opladning i enden af radioudstyret (hvis der er tale om radioudstyr, der oplades via kabel, ladestikket), fælles minimumskrav til interoperabilitet for opladning gennem en harmoniseret kommunikationsprotokol for opladning og formidling af oplysninger om opladningskrav for deres radioudstyr.

En konsekvensanalyse, som undersøgte de politiske løsningsmodeller, er blevet gennemført, og den kombinerer de tre (3) forskellige foranstaltninger: a) harmonisering af grænsefladen for opladning af radioudstyr b) understøttelse af den relevante kommunikationsprotokol for opladning i radioudstyret og oplysning af forbrugerne om opladningsegenskaberne c) som minimum tilgængeliggørelse på markedet af en adskilt løsning.

For alle løsningsmodeller er der delmuligheder med et snævert anvendelsesområde (dvs. kun mobiltelefoner) eller et bredere anvendelsesområde (visse enheder med opladningskarakteristika, der kan sammenlignes med en mobiltelefon) Den foretrukne løsningsmodel er løsningsmodel 5 med et bredt anvendelsesområde, da den indebærer en mere retfærdig afvejning mellem alle målene og en win-win-situation for flertallet af interessenter og miljøet.

Løsningsmodel 5 forventes at skabe miljømæssige fordele ved at reducere drivhusgasemissioner med omkring 180 kt CO2-ækvivalenter om året, materialeanvendelse med omkring 2 600 ton om året og e-affald med 980 ton om året. Adskillelsen af den eksterne strømforsyning er det, der bidrager mest hertil på grund af en lavere ressourceudvinding og en nedsat produktion, transport, anvendelse og bortskaffelse af opladerne.

Hvad angår brugervenlighed vil den foretrukne løsning sikre interoperabilitet gennem en fælles grænseflade og fælles opladningsegenskaber, og dermed mindske salget af separate eksterne strømforsyninger og kabler og fremme deres genanvendelse. Med hensyn til harmoniseringen af ladegrænsefladen er kravet om et USB-ladestik af type C på radioudstyret tilstrækkeligt til at afhjælpe de ulemper, som forbrugere, der ikke er i stand til at oplade deres udstyr, udsættes for, fordi der ikke er nogen kompatibel oplader til rådighed. Dette vil også udmønte sig i en reduktion i forbrugernes udgifter til disse enheder på ca. 250 mio. EUR om året.

Den foretrukne løsningsmodel forventes at øge de erhvervsdrivendes samlede omsætning med 105 mio. EUR om året. Den øgede omsætning for detailhandlere og distributører (457 mio. EUR årligt) som skyldes, at opladere ikke længere vil følge med udstyret og derfor oftere vil blive købt særskilt, opvejer den negative indvirkning på udstyrsfabrikanternes omsætning (352 mio. EUR årligt) som følge af indførelsen af den fælles grænseflade for udstyrsfabrikanter samt tabet af fortjeneste for fabrikanter af strømforsyninger.

De direkte omkostninger for fabrikanter, der ikke anvender den fælles grænseflade og bliver nødt til at lave deres udstyr om, vil blive afbødet af en overgangsperiode og anses derfor for at være ubetydelige. De direkte omkostninger for fabrikanter, der i øjeblikket anvender ejendomsretligt beskyttede kommunikationsprotokoller til hurtig opladning, som ikke er kompatible med den fælles løsning, anslås til 30 mio. EUR.De indirekte omkostninger er vanskelige at anslå (på grund af fabrikanternes manglende vilje til at videregive sådanne oplysninger) og vil alene komme fra tabet af royalties for fabrikanter, der ikke allerede anvender den fælles grænseflade i deres produkter.