I. INDLEDNING

Dette er den femtende statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion, som beskriver udviklingen i to hovedsøjler: bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet og de midler, der støtter dem, og styrkelse af vores forsvar og opbygning af modstandsdygtighed over for disse trusler.

I kølvandet på nervegasangrebet i Salisbury slog Det Europæiske Råd i marts 2018 fast, at EU skal "styrke sin modstandsdygtighed over for kemisk, biologisk, radiologisk og nukleart relaterede risici, herunder gennem tættere samarbejde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater samt NATO". Det opfordrede Kommissionen og den højtstående repræsentant til at gå videre med dette arbejde og orientere om fremskridt på Det Europæiske Råds møde i juni 2018. Nærværende statusrapport er del af reaktionen på denne opfordring sammen med en fælles meddelelse om øget modstandsdygtighed og forbedrede kapaciteter til håndtering af hybride trusler og en fælles rapport om gennemførelsen af den fælles ramme for imødegåelse af hybride trusler i perioden juli 2017-juni 2018. Den gør status og fremlægger de næste skridt i gennemførelsen af handlingsplanen fra oktober 2017, hvis mål er at styrke beredskabet over for kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare sikkerhedsrisici. Som del af sikkerhedsunionens foranstaltninger til bedre beskyttelse og modstandsdygtighed over for terrorisme følger handlingsplanen en præventiv tilgang baseret på det rationale, at trusler fra kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare stoffer er risici med lav sandsynlighed, men med alvorlige og varige konsekvenser i tilfælde af et angreb. Imidlertid viser angrebet i Salisbury såvel som den voksende bekymring for terroristers interesse i og evne til at anvende sådanne stoffer både i og uden for EU, at den trussel, som kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare materialer udgør, er reel. Det understreger yderligere det akutte behov for en fuldstændig gennemførelse af handlingsplanen med fornyet fokus på kemiske trusler.

Rapporten gør ligeledes status over fjernelsen af terrorrelateret onlineindhold i forlængelse af Kommissionens henstilling fra marts 2018 såvel som Kommissionens næste skridt vedrørende forebyggelse af radikalisering i forlængelse af den endelige rapport fra ekspertgruppen på højt plan om radikalisering. Angrebet i Liège den 29. maj 2018 satte atter fokus på vigtigheden af at bekæmpe radikalisering, idet gerningsmanden ifølge de belgiske myndigheder havde været i kontakt med radikaliserede personer. I denne rapport indkredses der ligeledes en række tiltag til forbedring af jernbanepassagerers sikkerhed. Endelig gør rapporten status over gennemførelsen af andre prioriterede foranstaltninger, navnlig interoperabilitet mellem informationssystemer, hvor to ændringsforslag, som Kommissionen har vedtaget sammen med denne rapport, vil gøre det muligt for Europa-Parlamentet og Rådet at nå til enighed inden årets udgang. Rapporten gør desuden status over gennemførelsen af direktivet om passagerlister, hvis frist for gennemførelse var den 25. maj 2018, tiltag, der skal øge cybersikkerheden og bekæmpe finansiering af terrorisme, og den seneste udvikling inden for den eksterne sikkerhedsdimension.

Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme (2021-2027), "Et moderne budget for en Europæisk Union, der beskytter, styrker og forsvarer", afspejler også, at nye sikkerhedstrusler kræver ny respons, og understreger, at sikkerhed har en iboende grænseoverskridende og tværsektoriel dimension, hvorfor en stærk, koordineret EU-reaktion er påkrævet. Kommissionen foreslår at øge midlerne til intern sikkerhed med en faktor 1,8 sammenlignet med indeværende periode (2014-2020). De elementer, der skal imødegå de nye sikkerhedsudfordringer, er fastsat i de forskellige sektorspecifikke forslag, der er fremlagt som del af den flerårige finansielle ramme.

II. ØGET BEREDSKAB OVER FOR KEMISKE, BIOLOGISKE, RADIOLOGISKE OG NUKLEARE SIKKERHEDSRISICI

1.Fremskridt i gennemførelsen af handlingsplanen

Kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare (CBRN) sikkerhedstrusler er komplekse og kan udvikle sig hastigt, hvilket nervegasangrebet i Salisbury har vist. Terrororganisationer har ikke anvendt CBRN i Europa, men ifølge pålidelige kilder kan de have til hensigt at erhverve CBRN-materialer eller -våben og udvikle viden og kapacitet til at anvende dem. Handlingsplanen fra oktober 2017, som skal øge beredskabet over for kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare sikkerhedsrisici, blev fremlagt som respons på disse trusler og fokuserer på at samle ekspertise og kapaciteter på EU-niveau for at forbedre det operationelle beredskab i Unionen. Der er gjort betydelige fremskridt med hensyn til gennemførelsen af handlingsplanen, og der er truffet foranstaltninger på en række områder for at nå handlingsplanens fire målsætninger, nemlig at adgangen til CBRN-materialer vanskeliggøres, at beredskabet og indsatsen over for CBRN-sikkerhedshændelser gøres mere robust, at der etableres stærkere interne og eksterne forbindelser med centrale regionale og internationale EU-partnere på området CBRN-sikkerhed, og at viden om CBRN-risici udbygges.

For det første intensiverer Unionen som del af indsatsen for at vanskeliggøre adgangen til CBRN-materialer toldmyndighedernes foranstaltninger med henblik på at forhindre ulovlig indførsel af CBRN-materialer. Skibslastinformationssystemer er afgørende for at styrke overvågning og risikobaseret kontrol af de internationale forsyningskæder. Kommissionen foretager derfor en betydelig opdatering af systemet til forudgående fragtinformation og toldrisikoforvaltningssystemet ved at samle de eksisterende, løst forbundne nationale systemer i et integreret IT-system i stor målestok. Det nye system vil være centreret om det fælles handelsdataregister, der er i stand til at modtage bedre fragtinformationer af høj kvalitet i realtid. Det vil forbinde nationale toldmyndigheders risikovurderingssystemer. Det nye system vil være forbundet via tusindvis af andre parter, som er involveret i international logistik, såsom speditører, logistikleverandører eller postoperatører inden for alle transportformer, og som leverer værdifulde fragtinformationer til systemet, der ikke er tilgængelige i dag. Systemets formål er at dække hele spektret af toldrisici, herunder trusler fra CBRN-materialer.

For det andet øger medlemsstaterne — for så vidt angår øget beredskab og modstandsdygtighed — deres kapacitet til at spore CBRN-materialer for at hjælpe med at forebygge CBRN-angreb. Et konsortium af nationale eksperter har på Kommissionens initiativ foretaget en analyse af manglerne ved sporingsudstyret for ca. 70 forskellige typer CBRN-scenarier. Mangelanalyserapporten er blevet delt og drøftet med medlemsstaterne, fungerer som rettesnor for fremtidige forskningsbehov og gør det muligt for dem at træffe informerede beslutninger om sporingsstrategier og træffe operationelle foranstaltninger til afhjælpning af de konstaterede mangler. Analysen viser også et klart behov for EU-dækkende tekniske standarder for sporingsudstyr. Kommissionen vil på grundlag af analyseresultaterne og ved brug af den rådgivende CBRN-gruppe, der er nedsat i henhold til handlingsplanen, arbejde hen mod EU-dækkende standardisering af CBRN-sporingsudstyr. Medlemsstaterne bør desuden gøre status over lagre af vigtige medicinske modforanstaltninger og af laboratorie- og behandlingskapaciteter og andre kapaciteter. Kommissionen vil arbejde sammen med medlemsstaterne for regelmæssigt at kortlægge disse lagre i EU for at gøre det lettere og hurtigere at få adgang hertil i tilfælde af CBRN-angreb. Forberedelse og styring af konsekvenserne ved et CBRN-angreb kræver styrket samarbejde og koordinering mellem medlemsstaterne, herunder civilbeskyttelsesmyndigheder. EU-civilbeskyttelsesmekanismen kan her spille en vigtig rolle med det formål at styrke Europas samlede forberedelses- og reaktionskapacitet.

For det tredje understreger CBRN-handlingsplanen behovet for tæt samarbejde med vigtige internationale partnere og organisationer. Den 28.-29. juni 2018 vil Kommissionen i samarbejde med det amerikanske energiministerium afholde en EU-USA-workshop om sikkerheden ved radioaktive kilder. Kommissionen øger ligeledes institutionelle og samfundsmæssige kapaciteter vedrørende CBRN i partnerlande i det europæiske naboskab. Derudover tager Unionen konkrete skridt til at udvikle et tættere samarbejde med NATO om CBRN, herunder om civilt beredskab. EU-repræsentanter har deltaget i en workshop arrangeret af NATO om civil-militært samarbejde som reaktion på et storstilet CBRN-terrorangreb. EU og NATO overvejer derudover at skabe et fælles oplysnings- og uddannelsesmodul vedrørende CBRN for beslutningstagere. EU bør desuden undersøge foranstaltninger, der skal sørge for efterlevelse af internationale regler og standarder vedrørende brugen af kemiske våben, herunder gennem en eventuel EU-sanktionsordning for kemiske våben. På transportsiden har Kommissionen og medlemsstaterne arbejdet sammen med internationale partnere om at styrke det europæiske luftfartssikkerhedssystems beredskab over for CBRN-trusler. Dette arbejde har resulteret i en liste over tiltag til håndtering af CBRN-trusler mod luftfarten.

For det fjerde kræver en effektiv respons på CBRN-risici ekspertviden på alle niveauer, hvilket gør det afgørende at samle og dele ekspertise. Et eksempel på bedste praksis er det centraleuropæiske CBRN-E-uddannelsescenter, der blev etableret i Budapest i 2016 af otte medlemsstater . Dets mål er at dele, udvide og uddybe de første responsenheders CBRN-E-viden, -erfaringer og -færdigheder gennem uddannelse og øvelser. Desuden ser Kommissionen positivt på et projektforslag, der skal styrke dette samarbejde via oprettelsen af en mobil første responsenhed for CBRN-E/beskidte bomber, som kan sættes ind på anmodning i tilfælde af en CBRN-E-hændelse. Det kriminaltekniske område er et eksempel på behovet for at skabe fælles kapaciteter. Indsamling af beviser og behandling heraf i et kontamineret område er meget udfordrende og kræver specialiserede faciliteter. Kommissionens Fælles Forskningscenter arbejder på initiativer vedrørende nuklear sporingskapacitet med henblik på at dele specialiseret viden om relaterede kapaciteter. Baseret på resultaterne fra ovennævnte mangelanalyse arbejder Kommissionen også sammen med den rådgivende CBRN-gruppe om at identificere områder, hvor sporingskapaciteterne kan samles.

For det femte er uddannelse og øvelser måder, hvorpå ekspertise om CBRN-risici kan deles på effektiv vis. Inden for rammerne af det EU-finansierede projekt eNotice er der oprettet en database med mere end 200 relevante uddannelsesinitiativer, hvilket giver et overblik over uddannelsesmulighederne i Unionen. Medlemsstaterne opfordres til at gøre bedst mulig brug af de tilgængelige CBRN-uddannelsesmuligheder. Kommissionen har, idet den der har gjort fuld brug af det europæiske center for uddannelse i nuklear sikkerhed, desuden iværksat en omfattende uddannelseskampagne for EU-toldeksperter, som betjener avanceret udstyr til radiologisk og nuklear detektion langs de ydre grænser, i havne og lufthavne. Et projektforslag om udvikling af et harmoniseret CBRN-uddannelsespensum for første responsenheder og sundhedspersonale er også blevet positivt evalueret af Kommissionen. Hvad angår praktiske øvelser, bragte skrivebordsøvelsen Chimera, som blev arrangeret af Kommissionen i starten af 2018, sundheds-, civilbeskyttelses- og sikkerhedssektorerne i EU sammen for at teste grænseoverskridende beredskabs- og indsatsplanlægning ud fra et fiktivt scenarie omhandlende bevidst spredning af en overførbar sygdom. Den EU-dækkende øvelse bidrog til fremme af grænseoverskridende kapacitetsopbygning og forbedret interoperabilitet og koordinering mellem sundheds-, civilbeskyttelses- og sikkerhedssektorerne på EU-niveau og i medlemsstaterne. Derudover omfatter udveksling af ekspertise også den private sektor pga. de vidtrækkende konsekvenser, et CBRN-angreb kan have for operatører i den private sektor. Et industristyret projekt, der sigter på at skabe øget bevidsthed blandt sikkerhedspersonale i navnlig luftfartssektoren, har resulteret i et e-læringsredskab, der giver vigtige oplysninger til dem, der er i kontakt med CBRN-materialer og -agenser.

2.Styrkede tiltag mod kemiske trusler

Den potentielle brug af kemiske stoffer i forbindelse med terrorangreb er en stadig større del af terrorpropagandaen. Det øger også de bekymringer, der er opstået efter, at en terrorsammensværgelse blev opdaget i Australien i juli 2017, og den brug af kemikalier, der for nyligt fandt sted i et teater. Kommissionen sætter derfor skub i videre tiltag vedrørende kemiske trusler inden for CBRN-handlingsplanens overordnede ramme og bygger på de fremskridt, der er gjort med hensyn til mangelanalysen om sporingskapaciteter og udveksling af bedste praksis i den rådgivende gruppe om CBRN-sikkerhed.

Ved et klassificeret møde blandt medlemsstaternes eksperter i marts 2018 blev der indkredset en række hasteprioriteter for det videre samarbejde vedrørende kemiske trusler. Kommissionen vil på det grundlag arbejde sammen med medlemsstaterne om at færdiggøre følgende skridt inden udgangen af 2018:

·Udvikle en fælles liste over kemiske stoffer, der udgør en særlig trussel, som basis for yderligere operationelle tiltag, der skal reducere deres tilgængelighed og øge kapaciteten til at spore dem. Dette arbejde vil blive udført af en særlig ekspertgruppe om sporing af kemiske trusler, der blev etableret i maj 2018, og bygge på den igangværende forskning i medlemsstaterne og Kommissionens Fælles Forskningscenter.

·Igangsætte en dialog med private aktører i forsyningskæden for at arbejde sammen om foranstaltninger til håndtering af nye trusler fra kemikalier, der kan bruges som udgangstoffer. Dette arbejde følger de skridt, der er taget på EU-niveau for at begrænse adgangen til udgangsstoffer til eksplosivstoffer, og der har allerede fundet en indledende udveksling af synspunkter sted inden for rammerne af det stående udvalg vedrørende udgangsstoffer.

·Fremskynde en revision af trusselsscenarier og en analyse af eksisterende sporingsmetoder for at forbedre sporingen af kemiske trusler med det mål at udvikle operationel vejledning til medlemsstaterne, så de kan forbedre deres sporingskapaciteter. Til det formål er ovennævnte ekspertgruppe blevet etableret for at tackle nye kemiske trusler. Gruppens arbejde kan på længere sigt bane vejen for standardisering af sporingsudstyr.