Sammenfatning

I denne meddelelse gives en sammenfatning af Kommissionens vurdering af de udkast til budgetplaner for 2017, som de 18 medlemsstater i euroområdet, der ikke er omfattet af et makroøkonomisk tilpasningsprogram (EA-18), har indgivet, herunder planer om ikke at ændre den førte politik, som Litauen og Spanien har fremlagt, da disse lande på det givne tidspunkt blev ledet af et forretningsministerium. I overensstemmelse med forordning (EU) nr. 473/2013 har Kommissionen vurderet planerne og den samlede budgetsituation og finanspolitiske kurs i euroområdet som helhed.

Den samlede vurdering af udkastene til budgetplaner for 2017 og den samlede finanspolitiske kurs i euroområdet kan opsummeres således:

1.Medlemsstaternes planer tyder på et fortsat fald i det samlede budgetunderskud i euroområdet på baggrund af et opsving, der stadig er skrøbeligt og forbundet med en række nedadgående risici. Efter et fald fra 2,0 % af BNP i 2015 til 1,8 % af BNP i år forventes det samlede underskud at falde yderligere til 1,5 % af BNP i 2017. Den samlede gældskvote forventes efter at have toppet i 2014 på grundlag af udkastene til budgetplaner også at falde en smule fra lige over 90 % i indeværende år til 89 % af BNP i 2017. Dette svarer til en forværring af den strukturelle saldo i 2016 på 0,2 % af BNP, som således i vid udstrækning forbliver uændret i 2017.

2.Sammenlignet med de mellemfristede mål, der blev opstillet i stabilitetsprogrammerne, er den forventede mindskelse af underskuddet i 2017 nedjusteret og vil blive 0,2 procentpoint lavere i euroområdet, selv om der tages udgangspunkt i et lidt lavere underskud i 2016, end der blev forudset i foråret 2016.

3.Det makroøkonomiske billede, der tegner sig på grundlag af udkastene til budgetplaner, bekræftes i store træk af Kommissionens efterårsprognose 2016. Realvæksten i BNP forventes at blive lidt svækket fra 1,7 % i år til 1,5 % i 2017, selv om det negative produktionsgab forventes indsnævret til 0,5 % af det potentielle BNP. Kommissionen forudser en mindskelse af budgetunderskuddene svarende til udkastene til budgetplaner i 2017 (0,3 procentpoint) og når frem til samme samlede saldo på -1,5 % af BNP. Kommissionen forventer, at den samlede gældskvote vil falde for andet år i træk til 90 % i 2016 og yderligere til 89 % i 2017, hvilket svarer til tallene i udkastene til budgetplaner.

4.I lighed med 2015 lettes medlemsstaternes budgetstillinger af betydelige fald i låneomkostningerne. Midlertidige besparelser som følge af lave rentebetalinger kan afhængigt af medlemsstaternes budgetstilling anvendes, hvilket medfører lavere underskud i lande med store budgetmæssige ubalancer, samtidig med at der gives mulighed for en større stigning i de fremtidige udgifter, hvis der er finanspolitisk råderum til det.

5.Samlet set tyder udkastene til budgetplaner og Kommissionens prognose på, at den stort set neutrale finanspolitiske kurs i euroområdet vil fortsætte i 2014-2017, efter at den finanspolitiske konsolidering har været gået i stå siden 2013. Mere specifikt blev den finanspolitiske kurs i vid udstrækning neutral i 2014-2015 og lettere ekspansiv i 2016 som følge af det økonomiske opsving. I 2017 tyder både medlemsstaternes samlede udkast til budgetplaner og Kommissionens prognose i vid udstrækning på en neutral finanspolitisk kurs igen. Dette bør vurderes ud fra de to målsætninger om makroøkonomisk stabilisering på kort sigt og holdbarhed i de offentlige finanser på lang sigt.

6.Som nærmere beskrevet i Kommissionens ledsagende meddelelse om en positiv finanspolitisk kurs for euroområdet er der behov for en moderat ekspansiv finanspolitisk kurs for euroområdet som helhed i lyset af det langsomme opsving og risiciene i de makroøkonomiske forhold.

At afstikke en sådan hensigtsmæssig finanspolitisk kurs for euroområdet er imidlertid medlemsstaternes individuelle og kollektive ansvar. Denne tilgang afspejles også i forslaget til henstilling om den økonomiske politik i euroområdet for 2017-2018.

7.Analysen af, hvor hensigtsmæssig den finanspolitiske kurs i euroområdet er, er ikke kun et spørgsmål om fortegnet for og størrelsen af budgetbalancen, men også i meget høj grad den kvalitet og sammensætning af de offentlige finanser, der fører frem til den. Generelt set forventes der ingen væsentlige ændringer af skatteindtægtsstrukturerne, samtidig med at der kun gøres begrænsede fremskridt hen imod at gøre udgifternes sammensætning mere vækstfremmende, og kapitaludgifterne fortsat ikke er nået op på deres procentvise andel af BNP. Forbedringer af den nationale finanspolitiske styring, herunder indførelse af effektive udgiftsanalyser, kan være med til at gøre de offentlige udgifter mere vækstfremmende.

8.Kommissionens vurdering af de enkelte medlemsstater kan sammenfattes således:

Der er ingen af udkastene til budgetplaner for 2017, som kan anses for i alvorlig grad ikke at efterleve kravene i stabilitets- og vækstpagten, men i flere tilfælde finder Kommissionen imidlertid, at den planlagte finanspolitiske tilpasning ikke vil være tilstrækkelig i forhold til kravene i stabilitets- og vækstpagten, eller at den risikerer ikke at være det.

Det drejer sig nærmere bestemt om følgende:

For så vidt angår de femten lande, der er omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten:

- for fem lande (Tyskland, Estland, Luxembourg, Slovakiet og Nederlandene) anses udkastene til budgetplaner for at efterleve kravene for 2017 i stabilitets- og vækstpagten.

- for fire lande (Belgien, Letland, Malta og Østrig) anses udkastene til budgetplaner for i vid udstrækning at efterleve kravene for 2017 i stabilitets- og vækstpagten. For disse landes vedkommende kan planerne resultere i en vis afvigelse fra tilpasningsstien hen imod det enkelte lands mellemfristede budgetmålsætning.

- for seks lande (Belgien, Italien, Cypern, Litauen, Slovenien og Finland) er der risiko for, at udkastene til budgetplaner ikke efterlever kravene for 2017 i stabilitets- og vækstpagten. Disse medlemsstaters udkast til budgetplaner kan medføre en væsentlig afvigelse fra tilpasningsstien hen imod deres respektive mellemfristede budgetmålsætning. Finland har imidlertid anmodet om at anvende klausulen om strukturreformer og investeringsklausulen. Kommissionen vil tage hensyn til usikkerheden omkring det skønnede produktionsgab, når den vurderer, om Finland opfylder kriterierne for at anvende klausulen, som til gengæld kan påvirke vurderingen af, om landet efterlever kravene. I Litauens tilfælde omfattede udkastet til budgetplan med uændret politik en anmodning om at anvende klausulen om strukturreformer. Den fuldstændige vurdering af, om både Finland og Litauen muligvis opfylder kriterierne for at blive indrømmet fleksibilitet vil finde sted inden for den normale cyklus af det europæiske semester i forbindelse med vurderingen af stabilitetsprogrammet for 2017.

Hvad angår de tre lande under den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten (dvs. underlagt proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud):

- for Frankrig anses udkastet til budgetplan for i vid udstrækning at efterleve kravene for 2017 i stabilitets- og vækstpagten, da det samlede underskud ifølge Kommissionens efterårsprognose 2016 vil ligge lidt under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2017, selv om der er en tydelig mangel på finanspolitisk indsats i forhold til det anbefalede niveau, og i tilfælde af uændret politik vil korrektionen ikke være holdbar i 2018.

- for Spanien er der risiko for, at udkastet til budgetplan ikke efterlever kravene for 2017 i stabilitets- og vækstpagten. Selv om det erkendes, at disse prognoser er baseret på en uændret politik, forudses det i Kommissionens prognoser for 2017, at hverken det mellemliggende mål for det offentlige underskud vil blive nået, eller den anbefalede finanspolitiske indsats vil blive gjort.

- for Portugal er der risiko for, at udkastet til budgetplan ikke efterlever kravene for 2017 i stabilitets- og vækstpagten, selv om den forventede afvigelse kun overstiger tærsklen for en betydelig afvigelse meget lidt. Der synes således at være dæmmet op for risiciene, forudsat at der træffes de nødvendige finanspolitiske foranstaltninger. Portugal, som på nuværende tidspunkt er omfattet af den korrigerende del, forventes at overholde referenceværdien i traktaten på 3 % af BNP i år, således som det er blevet henstillet. Landet kan blive omfattet af den forebyggende del af pagten fra 2017, hvis der opnås en rettidig og holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud.

Portugal og Spanien fremlagde deres udkast til budgetplaner i midten af oktober og rapporterne om de foranstaltninger, der er truffet som reaktion på Rådets afgørelse om at give meddelelse, som blev vedtaget den 8. august 2016, jf. artikel 126, stk. 9, i traktaten. Kommissionen har i mellemtiden vurderet disse dokumenter og indledt en struktureret dialog med Europa-Parlamentet. Kommissionen har draget den konklusion, at proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud for begge medlemsstaters vedkommende skal stilles i bero. Som følge heraf gør de omstændigheder, som kræver, at Kommissionen fremsætter forslag om at suspendere dele af de europæiske struktur- og investeringsfonde, sig ikke længere gældende, og der er ikke længere grund til at fremsætte et sådant forslag.