DA Den Europæiske Unions Tidende C 205/17

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2016/C 205/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»CHAPON DU PERIGORD«

EU-nr.: FR-PGI-0005-01377 – 24.9.2015

BOB ( ) BGB ( X )

1. Betegnelse(r)

»Chapon du Périgord«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.1. Kød (og slagteaffald), fersk

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Chapon du Périgord« er et fjerkræ af langsomt voksende racer af typen nøgenhals (gulkødet kapun) og/eller af typen ikkenøgenhals (hvidkødet kapun).

»Chapon du Périgord« er en hanekylling, der er kastreret ved kirurgisk indgreb, inden den er blevet kønsmoden. Den opdrættes i 150 dage. Der er tale om et fyldigt fjerkræ til festlige lejligheder; det har en meget veludviklet og fyldig muskulatur på en fin knoglebygning. Skindet er meget fint og har en intens og ensartet farve (gul eller hvid) og lader ane en væsentlig subkutan opfedningstilstand. Den samlede muskelmasse har et højt intramuskulært fedtindhold, den såkaldte »marmorering«.

»Chapon du Périgord« kan sælges som hele fjerkrækroppe eller udskåret, ferske eller frosne. De kan pakkes under folie, vakuumpakkes eller pakkes i beskyttende atmosfære.

Fjerkrækroppene sælges som:

— udtarmede fjerkrækroppe (plukket og renset fjerkræ, med hoved, fødder og indmad)

— fjerkrækroppe, der er »klar til tilberedning« (plukket og renset fjerkræ uden hoved, med eller uden mellemfodsben)

— fjerkrækroppe, der er »métifet« eller »méti-fait« (plukket og renset fjerkræ med eller uden mellemfodsben og med hovedet lagt ind under vingen).

Der lægges stor vægt på en fejlfri præsentation.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

I hele opdrætsperioden består foderet udelukkende af vegetabilske produkter, mineraler og vitaminer.

Blandt de obligatoriske vegetabilske produkter i blandingen er:

— majs i forskellig mængde alt efter dyrenes alder

— mindst én anden kornsort, f.eks. hvede, byg, triticale, sorghum, havre

— proteinafgrøder til at afbalancere foderet.

I opdrætsperioden bør der skelnes mellem fire faser svarende til de forskellige fysiologiske behov, som de forskellige kornmængder modsvarer:

— startfasen fra dag 1 til dag 28 Startfoderet består (i vægt) af mindst 50 % kornblanding (korn og biprodukter fra korn). Blandt de obligatoriske kornsorter skal der være majs og mindst én anden kornsort (hvede, byg, triticale, havre) eller sorghum. I denne kornblanding er minimumsindholdet af majs (i vægt) fastsat til 25 % for den gule kapun og 15 % for den hvide kapun.

— vækstfasen fra dag 29 til dag 52 Vækstfoderet består (i vægt) af mindst 70 % kornblanding (korn og biprodukter fra korn). Blandt de obligatoriske kornsorter skal der være majs og mindst én anden kornsort (hvede, byg, triticale, havre) eller sorghum. I denne kornblanding er minimumsindholdet af majs (i vægt) fastsat til 30 % for den gule kapun og 15 % for den hvide kapun.

— færdigbehandlingsfasen fra dag 53 til dag 81 Færdigbehandlingsfoderet består (i vægt) af mindst 80 % kornblanding (korn og biprodukter fra korn). Blandt de obligatoriske kornsorter skal der være majs og mindst én anden kornsort (hvede, byg, triticale, havre) eller sorghum. I denne kornblanding er minimumsindholdet af majs (i vægt) fastsat til 30 % for den gule kapun og 15 % for den hvide kapun.

— opfedningsfasen op til mindst 150 dage Foderet består (i vægt) af mindst 40 % majs for den gule kapun og 15 % for den hvide kapun.

Kosttilskud med ler (bentonit) gives systematisk i hver fodertype. Der blandes mindst 2 kg/t i foderet.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Såvel opdræt som slagtning af »Chapon du Périgord« sker i det geografiske område.

Slagterierne i Périgord har nemlig udviklet og bevaret en særlig knowhow om udvælgelse af fjerkrækroppe, der bidrager til produktets ry og produktets endelige præsentationskvalitet.

Skoldning og plukning, rensning, opsætning og afkøling skal foretages med den allerstørste omhu, da kun fjerkrækroppe uden fejl kan sælges hele. Med dette formål foretages der to sorteringer før opsætning og efter afkøling.

For så vidt angår »métifet«- eller »métifait«-poularder foretages rensning og færdigbehandling manuelt.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Udskæring og emballering finder sted på slagteriet. Det muliggør en fortløbende forarbejdning og sikrer, at der ikke sker en forringelse af kødets kvalitet i kontakt med luften. Både det ferske og frosne kød skal fremtræde uden fejl, og derfor skal håndteringen være begrænset, navnlig fordi »Chapon du Périgord« har et meget fint skind. Nedfrysningen skal ske senest 24 timer efter slagtning. Disse forskellige elementer nødvendiggør en hurtig emballering, og emballering i området gør det muligt at sikre, at præsentationskriterierne opfyldes.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Mærkningen bærer BGB-betegnelsen »Chapon du Périgord«.

Etiketter og salgsdokumenter skal bære det fælles logo:

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område omfatter følgende departementer:

— Charente, begrænset til følgende kantoner: Aubeterre-sur-Dronne, Chalais, Montbron, Montemboeuf, Montmoreau-Saint-Cybard og Villebois-Lavalette

— Charente-Maritime, begrænset til kantonen Montguyon

— Corrèze, begrænset til følgende kantoner: Argentat, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Beynat, Brive-la-Gaillarde-Centre, Brive-la-Gaillarde-Nord-Est, Brive-la-Gaillarde-Nord-Est, Brive-la-Gaillarde-Sud-Est, Brive-la-Gaillarde-Sud-Ouest, Corrèze, Donzenac, Égletons, Juillac, Larche, Lubersac, Malemort-sur-Corrèze, Meyssac, Seilhac, Treignac, Tulle-Campagne-Nord, Tulle-Campagne-Sud, Tulle-Urbain-Nord, Tulle-Urbain-Sud, Uzerche og Vigeois

— Dordogne

— Gironde, begrænset til følgende kantoner: Castillon-la-Bataille, Coutras, Lussac, Pujols og Sainte-Foy-la-Grande

— Haute-Vienne, begrænset til følgende kantoner: Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Châlus, Châteauneuf-la-Forêt, Eymoutiers, Laurière, Limoges-Beaupuy, Limoges-Isle, Limoges-Landouge, Limoges-Couzeix, Limoges-Cité, Limoges-Le Palais, Limoges-Condat, Limoges-Panazol, Limoges-Corgnac, Limoges-Puy-las-Rodas, Limoges-Grand-Treuil, Limoges-Vigenal, Limoges-Émailleurs, Limoges-Carnot, Limoges-Centre, Limoges-La Bastide, Nexon, Nieul, Oradour-sur-Vayres, Pierre-Buffière, Rochechouart, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Junien-Est, Saint-Junien-Ouest, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léonard-de-Noblat, Saint-Mathieu og Saint-Yrieix-la-Perche

— Lot, begrænset til følgende kantoner: Bretenoux, Cahors-Nord-Est, Cahors-Nord-Ouest, Cahors-Sud, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Cazals, Gourdon, Gramat, Labastide-Murat, Lacapelle-Marival, Lalbenque, Lauzès, Limogne-en-Quercy, Livernon, Luzech, Martel, Montcuq, Payrac, Puy-l'Évêque, Saint-Céré, Saint-Germain-du-Bel-Air, Saint-Géry, Salviac, Souillac og Vayrac

— Lot-et-Garonne, begrænset til følgende kantoner: Cancon, Castelmoron-sur-Lot, Castillonnès, Duras, Fumel, Lauzun, Marmande-Est, Marmande-Ouest, Monclar, Monflanquin, Sainte-Livrade-sur-Lot, Seyches, Tonneins, Tournon-d'Agenais, Villeneuve-sur-Lot-Sud, Villeréal og Le Mas-d'Agenais.

5. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Det geografiske område er beliggende i den sydvestlige del af Frankrig omkring departementet Dordogne.

Périgord er et plateau, der hælder fra nordøst mod sydvest, og som er beliggende ved foden af bjergmassiver. De mange vandløb, der løber gennem klipper af forskellig hårdhedsgrad i dette område, har dannet et net af små dale med forskellige orienteringer og profiler, men som udgør et af de vigtigste strukturerende elementer i landskabet i Périgord. Kun dalene, som er rige på alluvium, er velegnede til korndyrkning. Skråningerne, som ofte er stejle og skovbevoksede, er snarere egnede til opdræt.

Den geologiske kompleksitet har begunstiget tilstedeværelsen af talrige mineralforekomster (jern, guld, kalksten og kaolin). Visse af dem udnyttes til produktion af Fuller's jord af typen bentonit og montmorillonit med særlige egenskaber.

Klimaet i det geografiske område, som delvist er et kystklima, er generelt tempereret, og det er underlagt det nordatlantiske klimasystem, men med markante påvirkninger fra både det kontinentale system og middelhavsklimaet.

Dyrkningen af majs er meget udbredt i hele det geografiske område. Korn dyrkes i vid udstrækning, blød hvede og triticale er fremherskende.

Med hensyn til menneskelige ressourcer begyndte udviklingen af fjerkræavl for alvor i det 14. århundrede.

Først i løbet af det 19. århundrede blev Périgord et område, der var specialiseret i fjerkræproduktion, men som dog bevarede sin traditionelle familiebaserede karakter.

Det første »Syndicat de défense du Poulet Fermier du Périgord« blev oprettet i 1953. I sin tekniske bekendtgørelse fra dengang definerer organisationen, hvordan fjerkræet skal opdrættes »ifølge den gængse metode på gårdene i Périgord«.

Udviklingen og det omdømme, kyllingen opnåede, tilskynder fjerkræavlerne i Périgord til at udvikle en produktion af fjerkræ til festlige lejligheder på grundlag af den traditionelle knowhow, der er bevaret i Périgord.

Opdrættet af kapuner udvikles efter de samme metoder som opdræt af kyllinger: der anvendes »rustikke langsomt voksende« racer tilpasset opdræt på friland, som er i overensstemmelse med tidligere tiders opdrætsbetingelser.

Knowhow om foder har vist sig særdeles relevant i forbindelse med forlængelsen af opdrættet og opfedningen af disse kyllinger. Som tidligere spreder opdrætteren i Périgord nogle håndfulde hele korn ud over strøelsen i hønsehuset. Det supplerer desuden fodermængden bestående af korn med bentonit, en lerart i Périgord, som er velkendt for sine fordøjelsesfremmende egenskaber for fjerkræ.

Produktets egenart

»Chapon du Périgord« er et fyldigt fjerkræ til en festlig anledning med en meget veludviklet og fyldig muskelmasse. Den samlede muskelmasse har et højt intramuskulært fedtindhold, den såkaldte »marmorering«, og udviser en væsentlig subkutan opfedningstilstand.

Der udvises stor omhyggelighed med fjerkrækroppenes præsentationskvalitet, og de fremtræder uden fejl.

Denne egenart har sikret »Chapon du Périgord« et godt omdømme.

Årsagssammenhæng

»Chapon du Périgord«s tilknytning til oprindelsesstedet bygger på dens kvalitet og omdømme.

På grund af det geografiske områdes milde kystklima og beliggenhed i lav til middel højde er det et velegnet sted til opdræt af fjerkræ.

Dalene, som er rige på alluvium, benyttes til dyrkning af korn, og de ofte skovklædte skråninger til græsarealer til fjerkræet.

Forholdet mellem de forskellige kornsorter i fodermængden bygger på deres tilstedeværelse og forekomst gennem meget lang tid i sædskiftet på bedrifterne i Périgord. De har en specifik ernæringsprofil, som er særdeles afbalanceret i forhold til udviklingen og opfedningen af fjerkræ.

Blandt de anvendte kornsorter indtager majs, som er den fremherskende afgrøde, en privilegeret plads, idet den manglende frøskal om kornet gør det lettere at fordøje og dermed giver det en bedre assimileringskvalitet. Det høje fedt- og stivelsesindhold i majs gør det særligt energiholdigt og egnet til opdræt af meget kødholdigt og fyldigt fjerkræ.

Når foderet konsekvent suppleres med ler (bentonit), sikrer det en god sundhedstilstand og bedre miljøbetingelser i hønsehuset, hvilket fremmer en mere harmonisk og jævn vækst hos fjerkræet. Dette valg, som er foretaget af de perigordiske opdrættere, har vist sig særdeles vigtigt og velbegrundet af hensyn til udviklingen af muskelmassen og opfedningen af »Chapon du Périgord« af langsomt voksende race, som har en særdeles lang opdrætsperiode.

Tilførslen af bentonit til alt foderet medfører, at det assimileres bedre i hele dyrets levetid. Denne bedre assimilering fremmer en bedre udvikling af alle væv, bl.a. musklerne, og en bedre fedtfordeling. Derfor har fjerkrækroppene af »Chapon du Périgord« et højt intramuskulært fedtindhold, den såkaldte »marmorering«, og viser en meget væsentlig subkutan opfedningstilstand.

Denne praksis hænger sammen med den overleverede tradition med hver dag at sprede nogle håndfulde hele korn ud over strøelsen i hønsehuset. Denne meget gamle metode, som tidligere gav bondekonerne mulighed for at samle fjerkræet, styrker forbindelsen mellem opdrætteren og fjerkræet, stimulerer kyllingernes instinkt med hensyn til at pikke efter føde og har en positiv indvirkning på dyrenes søgning efter føde på græsarealerne. Denne adfærd giver sig udslag i en større fysisk aktivitet, som fører til udvikling af en kraftigere muskulatur med en bedre fedtfordeling i musklerne.

Den bidrager ligeledes til at stimulere kråsens funktion fra en tidlig alder og medvirker til at forbedre assimileringen af de bestanddele i foderet, som bidrager til at udvikle muskelmassen.

Endvidere fremmer denne adfærd kyllingernes vedvarende skraben i strøelsen, så den ventileres og holdes tør længere i betragtning af opdrætsvarigheden for dette fjerkræ.

Den daglige vane med at skrabe og vende strøelsen er særlig vigtig for kapuner, fordi opdrætstiden for dette fjerkræ til festlige lejligheder er lang og afsluttes med en periode i indelukke. Det fremmer nemlig en rigtig god fjerdragtstilstand, at kapunerne opholder sig indendørs på en meget ren strøelse i slutningen af opfedningsperioden. Det betyder en lettere plukning og dermed en fejlfri præsentation af de hele fjerkrækroppe, navnlig i den traditionelle lokale version, som er såkaldt »méti-fait«.

Opdræt på friland på ofte skrånende og skovklædte græsarealer har ligeledes en betydning for »Chapon du Périgord«s særlige egenart, der viser sig i en mere solid knoglebygning, som muliggør udviklingen af en større muskelmasse (fileter og lår).

For »Chapon du Périgord« fremmer den indendørs opfedningsperiode tilstedeværelsen af fedt mellem musklerne, som giver kapunkødet en særlig tekstur, den såkaldte »marmorering«.

Alle disse elementer blev beskrevet i 1929 af regionens berømte kok, La Mazille, i hans samling af lokale opskrifter, hvori det hedder: »En af hovedårsagerne til den fortræffelige kvalitet af fjerkræet i Périgord er den måde, hvorpå det ernæres og opfedes med majs.«

»Chapon du Périgord«s omdømme er ligeledes dokumenteret fra begyndelsen af det 19. århundrede gennem de konkurrencer, der blev afholdt først i Dordogne (1862) og herefter i alle nabodepartementerne (Limoges 1862, Agen 1863 og Niort 1866), som for størstepartens vedkommende belønnede perigordiske opdrættere.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-9fbe6c7d-d7b1-48e8-9e9f-81929c980559

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.