EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 19.12.2018 COM(2018) 816 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET De europæiske struktur- og investeringsfonde 2014-2020

Sammenfattende rapport for 2018 om de årlige gennemførelsesrapporter for gennemførelsesperioden 2014-2017





De europæiske struktur- og investeringsfonde 2014-2020

Sammenfattende rapport for 2018 om de årlige gennemførelsesrapporter for gennemførelsesperioden 2014-2017 1.Indledning Formålet med midlerne i de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI) er at fremme varig socioøkonomisk konvergens, modstandskraft og territorial samhørighed. ESI-fondene udgør den vigtigste kilde til EU-støtte til de nøgleområder, der kræver investeringer, og som hører ind under Juncker-Kommissionens politiske prioriteter. Gennem støtte til jobskabelse og vækst, investering i det digitale indre marked og energiunionen, styrkelse af det indre marked og økonomisk styring imødekommer disse investeringer behovene i realøkonomien og støtter strukturelle ændringer og reformer, der er udpeget som led i det europæiske semester. Denne rapport indeholder det tredje årlige overblik over gennemførelsen af de mere end 530 programmer, der er under delt forvaltning (nationalt og regionalt), baseret på de årlige programrapporter, som blev modtaget i midten af 2018. Den indeholder nærmere bestemt en oversigt over tilgængelige resultatoplysninger, der dækker gennemførelsen i årene 2014-2017. Efter midtvejsevalueringen af den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 og den tekniske tilpasning i 2017 af BNP er EU's andel af ESI-fondenes budget steget med 6 mia. EUR til i alt 460 mia. EUR. Med tilsvarende stigninger i den nationale medfinansiering steg den samlede planlagte investering med 9 mia. EUR til i alt 647 mia. EUR. Ved udgangen af 2017 var der blevet udvalgt mere end 1,7 mio. projekter i hele Europa, og det beløb sig til en samlet investeringsvolumen på 338 mia. EUR eller 53 % af det planlagte samlede beløb. Værdien af de projekter, der blev udvalgt, udgjorde alene i 2017 158 mia. EUR, hvilket er den hidtil største årlige stigning. Det er klart et tegn på, at medlemsstaterne omdanner investeringsplanerne til konkrete projekter med det formål at skaffe bæredygtige økonomiske og sociale fordele. Der sker gode fremskridt med investeringerne inden for mange af de tematiske områder, der er udpeget som EU-prioriteter. For eksempel blev 55 % af de samlede planlagte investeringer i SMV'er allokeret til projekter. Udvælgelsen af investeringer inden for visse tematiske områder er fortsat lavere end det samlede gennemsnit, men forskellene i udvælgelsessatserne er blevet mindre. For eksempel er udvælgelsessatserne for klimaforanstaltninger og investeringer i den digitale økonomi blevet forbedret ved udgangen af 2017. Nyere rapporter fra samhørighedspolitikkens programmer tyder på fortsat stærk fremgang i projektudvælgelsen frem til den 30. september 2018, hvor 67 % af midlerne var allokeret til projekter. Dette er en stigning på 66 mia. EUR over 9 måneder, hvilket bringer de samlede besluttede investeringer op på mere end 400 mia. EUR. For de udvalgte projekter er der indberettet samlede udgifter på næsten 96 mia. EUR ved udgangen af 2017, hvilket var en kraftig stigning og mere end en fordobling over 12 måneder. Ved udgangen af 2017 var 16 % af de samlede midler, der var til rådighed for perioden, blevet udbetalt via EU-budgettet til medlemsstaterne. (Dette tal nåede op på 23 % ved udgangen af oktober 2018). Når det er sagt, forløber gennemførelsen af programmerne for udvikling af landdistrikterne planmæssigt. Inden udgangen af efteråret 2018 var modtagere af støtte fra ELFUL oppe på mere end 33,8 mia. EUR, hvilket udgør næsten 33 % af den samlede finansieringsramme, der er til rådighed for programmeringsperioden. De overordnede resultatoplysninger, der var indberettet ved udgangen af 2017, viser, at -1 mio. virksomheder har fået støtte til forbedring af deres produktivitet og vækst og til jobskabelse -15,3 mio. mennesker har fået støtte til at søge arbejde eller uddannelse eller har nydt godt af foranstaltninger til social inklusion -15 % af det samlede landbrugsareal er omfattet af tiltag vedrørende klima og miljø, til forbedring af biodiversitet, jord og vandressourcer. Afsnit 2 nedenfor indeholder et overblik over de fremskridt, der er sket med gennemførelsen indtil udgangen af 2017. I afsnit 3 redegøres der nærmere for de fremskridt, der er sket inden for centrale tematiske områder. Afsnit 4 indeholder en sammenfatning af de evalueringer, der hidtil er gennemført af medlemsstaterne. 2.Overblik over fremskridt i gennemførelsen Sammenfaldende med denne rapport er den åbne dataplatform for ESI-fondene blevet opdateret, således at man kan se det finansielle omfang af de udvalgte projekter og prognoserne og resultaterne for fælles indikatorer som indberettet af programmerne i de årlige gennemførelsesrapporter i 2018. Dataene forefindes pr. medlemsstat, program, tema og ESI-fond. Platformen viser de senest indberettede værdier, som kan variere i forhold til de data, der var til rådighed efter færdiggørelsen af denne tekst. 2.1.Overblik over det finansielle fremskridt I 2017 var de samlede planlagte investeringer under ESI-fondene genstand for flere ændringer, som førte til en nettostigning. Midtvejsevalueringen af den flerårige ramme for perioden 2014-2020 førte til en stigning i tildelingen til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ("UBI") (jf. tekstboks 2). En teknisk tilpasning baseret på den nye beregning af finansielle tildelinger under samhørighedspolitikken førte til en nettostigning i EFRU- og ESF-budgetterne. Under ELFUL var der nogle yderligere overførsler på nationalt plan fra den fælles landbrugspolitik under søjle 1 til programmerne for udvikling af landdistrikterne. I deres årsberetninger for 2018 har medlemsstaterne indberettet de øgede finansielle bevillinger til udvalgte projekter. Det samlede finansielle omfang af de udvalgte støtteberettigede projekter var på 338 mia. EUR, hvilket udgør 53 % af de samlede planlagte investeringer i perioden 2014-2020. EU-bidraget til de udvalgte projekter anslås til 240 mia. EUR. Denne samlede procentdel for projektudvælgelse er sammenlignelig med samme periode i den forrige programmeringsperiode. Bilag 1.1 og 1.2 viser antallet af udvalgte projekter, opdelt på fond, henholdsvis ved udgangen af 2017 og i efteråret 2018. I bilag 2.1 og 2.2 fremlægges de samme finansielle data pr. medlemsstat. (I de 9 måneder siden udgangen af 2017 øgedes det samlede samhørighedspolitiske finansielle omfang af de udvalgte projekter med 66 mia. EUR inden efteråret 2018, og det er nu på 67 % af de planlagte investeringer).

Sammenligner man disse to øjebliksbilleder med tidligere år, er det klart, at gennemførelsestendenserne er dynamiske. Senest i efteråret 2018 var der samlet set en mere homogen projektudvælgelsessats på tværs af de forskellige tematiske mål. Imidlertid afspejles tidligere forsinkelser i udvælgelsessatserne inden for visse tematiske områder og i visse medlemsstater dog stadig i udgifter, der er lavere end gennemsnittet. Nedenstående graf viser en høj variationsgrad inden for udvælgelses- og udgiftssatser for hver medlemsstat ved udgangen af 2017 sammenlignet med gennemsnittet for ESI-fondene. Graf: ESI-fonde: punktdiagram af medlemsstaternes udvælgelses- og udgiftssatser for 2017 Kilde: Åben dataplatform for ESI-fonde, Europa-Kommissionen

Bemærkninger: Vertikalakse = udvælgelse (%), Horisontalakse = udgifter (%) Denne graf viser, at en høj udvælgelsessats ikke automatisk fører til omgående udgifter. Udgifterne er længere tid om at slå igennem for projekter, der stadig mangler at blive planlagt eller indkøbt, hvor hovedparten af projekterne er flerårige, eller er projekter, der ellers er umodne. Med hensyn til betalinger fra EU's budget til medlemsstaterne var i alt 75 mia. EUR udbetalt ved udgangen af 2017 (16 % af det samlede planlagte beløb, herunder forfinansiering og mellemliggende betalinger af anmeldte udgifter). De lovgivningsmæssige bestemmelser for perioden 2014-2020 (f.eks. N+3-reglen og forfinansieringsniveauet) har givet medlemsstaterne begrænsede incitamenter til at fremme en hurtig igangsættelse af gennemførelsen. Trods den generelt lave gennemførelsesgrad vedrørte N+3-frigørelsen i 2017 kun få programmer, der var vedtaget i 2014. Samlet set blev der kun frigjort 30 mio. EUR under samhørighedspolitiske programmer. Frigørelsesreglen forventes dog at tilskynde til finansiel disciplin i 2018. Et stort antal af ESI-fondenes programmer, der blev vedtaget i 2015, vil skulle fremskynde deres udgiftsanmeldelse kraftigt.



2.2.Fremskridt med henblik på at nå programmålene De årlige rapporter fra 2018 indeholder oplysninger om, hvilke fremskridt der er sket med henblik på at nå målsætningerne i programmerne. Ved udgangen af 2017 havde medlemsstaterne og regionerne udvalgt ca. 1,7 mio. projekter lige fra store infrastrukturinvesteringer til støtte til landbrugsbedrifter. Fond Kumulative projekter udvalgt ved udgangen af 2017 EFRU 160 000 ELFUL 1 000 000 ESF/UBI 505 000 Samhørighedsfonden 8 600 EHFF 18 500 I alt 1 692 100 De vigtige resultatindikatorer, der er indberettet i forbindelse med disse projekter ved udgangen af 2017 for de fælles indikatorer, er: -1 mio. virksomheder vil drage fordel af udvalgte projekter (50 % af målsætningen), for 450 000 virksomheder er støtten allerede afsluttet -15 mio. deltagere har draget fordel af ESF- og UBI-støttede projekter -1 mio. projekter har hidtil modtaget støtte for at hjælpe landbruget og virksomheder i landdistrikterne med at blive mere konkurrencedygtige og for at skabe og bevare arbejdspladser i landdistrikterne -26 mio. ha landbrugsjord eller 15 % af det udnyttede landbrugsareal (ULA) er udvalgt til at modtage støtte til arealforvaltning for at øge beskyttelsen af biodiversitet -56 % af den samlede befolkning i landdistrikterne (163 mio. indbyggere) er omfattet af mere end 2 700 udvalgte lokale aktionsgrupper (LAG'er) under Leader, der hører ind under ELFUL -af de udvalgte 368 lokale aktionsgrupper inden for fiskeriet (FLAG) er 70 % operationelle. Fokus for programmerne for 2014-2020 er på årsagen til tiltaget og på den bredere anvendelse af fondsspecifikke fælles indikatorer, hvilket fører til en mere robust og sammenhængende resultatrapportering. Programrapporterne for 2018 er i de fleste tilfælde en langt rigere kilde til oplysninger om resultater, hvad angår de fælles indikatorer, end i tidligere år. Generelt viser de rapporterede værdier en plausibel sammenhæng mellem målene for indikatorerne og værdierne fra udvalgte projekter. Hvis der opdages uoverensstemmelser i rapporteringen, anvendes programmerne til at søge efter disse. Processen med at kvalitetskontrollere de årlige rapporter har ført til en korrektion af visse fejl i rapporteringen. Kommissionen forventer, at de resterende mangler kan fjernes gennem bedre rapportering af programmer og/eller udvidelse af målene. At opnå sikkerhed for resultatoplysninger indberettet til Kommissionen er afgørende for tildelingen af resultatreserven i 2019. I 2017 begyndte Kommissionen og de nationale revisionsmyndigheder allerede at undersøge de eksisterende systemer og data, der hidtil er rapporteret. Målrettede systemrevisioner fokuserede på programmyndighedernes forvaltning og rapportering af resultatoplysninger. Langt størstedelen af de revisioner, som hidtil er udført af Kommissionen, er nået til en positiv samlet vurdering af pålideligheden af de afprøvede systemer, undtagen for nogle programmer, for hvilke der blev konstateret alvorlige systemmangler eller alvorlige unøjagtigheder med hensyn til data. Kommissionens revisionsresultater vil blive suppleret af arbejde, der er udført af nationale revisionsmyndigheder, og som skal indberettes i de årlige kontrolrapporter i februar 2019.

3.Overblik over gennemførelse, opdelt på hovedtemaer Denne rapport giver et overblik over fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af mere end 530 programmer under ESI-fondene i 2014-2017, for så vidt angår det finansielle omfang af de udvalgte projekter og fremskridt med hensyn til indgåelsen af aftaler og leveringen af fælles output og resultater. Kilden til disse oplysninger er indholdet i de årlige programrapporter for 2018. Bilagene indeholder et overblik over det finansielle omfang og den projektudvælgelsessats, der er rapporteret efter tematiske mål og medlemsstater ved udgangen af 2017 og frem til efteråret 2018 for ESI-fondene. Med hensyn til indikatorerne sammenfatter denne rapport de resultater, der er opnået under de fælles indikatorer for hver fond og det forventede bidrag fra de udvalgte projekter. Der anføres ligeledes eksempler på projekter, der allerede støttes. 3.1.Forskning og innovation, IKT samt SMV'ers konkurrenceevne De samlede investeringer, der planlægges på dette område, er på omkring 184 mia. EUR, navnlig fra EFRU og ELFUL. Projekter svarende til omkring 51 % af dette beløb (over 97 mia. EUR) blev udvalgt ved udgangen af 2017 med skønsmæssigt 13 % eller 24 mia. EUR i rapporterede udgifter. 3.1.1.Forskning og innovation Beløbet på 34 mia. EUR, der er tildelt specifikke forsknings- og innovationsprojekter under EFRU og ELFUL, udgør 51 % af de samlede planlagte investeringer i perioden 2014-2020. De rapporterede udgifter beløb sig kun til 8 % af det samlede budget. Ved udgangen af 2017 blev det skønnet, at 43 500 virksomheder ville drage fordel af udvalgte EFRU-ordninger til fremme af samarbejdet med forskningsinstitutter (69 % af målet) med 7 000 samarbejdsforanstaltninger, der allerede var afsluttet. Investeringer i forbedret infrastruktur for forskning og teknologisk udvikling forventes at komme 71 500 forskere til gode (55 % af målet), hvoraf 15 000 allerede har en sådan adgang. Overvågningen af støtte til nye produkter (inkl. tjenesteydelser) viser også store fremskridt med 35 450 produkter, der er nye på markedet, og som har været genstand i udvalgte operationer (55 % af målet), hvoraf 3 700 allerede er afsluttet. Finansieringen fra ELFUL til udvalgte projekter udgjorde 8 mia. EUR ved udgangen af 2017. Inden for forskning og innovation bliver det europæiske innovationspartnerskab om landbrug et effektivt redskab for innovation, hvor landbrugere, forskere, rådgivere og virksomheder samles i 3 097 praktiske innovationsprojekter. Disse projekter har et vigtigt potentiale med hensyn til at skabe innovative løsninger, der skal gøre landbruget mere intelligent, mere effektivt og mere bæredygtigt. Resultaterne af disse projekter kan tilgås på EIP-AGRI's platform og skaber mange nye idéer og inspiration for landbruget. Ved udgangen af 2017 var der iværksat 667 interaktive innovationsprojekter (21 % af målet). •I Tjekkiet finansierede den anden fase af det bæredygtige energiprojekt SUSEN installationen af tekniske instrumenter i et bæredygtigt energiforsknings- og udviklingscenter med støtte fra EFRU. Arbejdet på centret fokuserer hovedsageligt på anvendelsen af ioniserende stråling og atomenergi. Centret sikrer 128 jobs, og omkring 55 studerende og kandidater vil også blive inddraget i dets aktiviteter hvert år. •Digitale uddannelseskurser arrangeret af Ländliches Fortbildungsinstitut (LFI), der er en del af det østrigske landbrugskammer, er blevet anvendt af 10 000 landbrugere. Med onlinekurserne undgik man utallige timers transporttid til et uddannelsescenter og den dermed forbundne miljømæssige belastning. ELFUL medfinansierer 196 000 EUR ud af de samlede projektomkostninger på 245 000 EUR. 3.1.2.Den digitale økonomi Et anslået beløb på 9,8 mio. EUR er tildelt projekter under det tematiske mål om digital økonomi ved udgangen af 2017 (48 % af de samlede planlagte investeringer). Udvælgelsen af projekterne viste en væsentlig forbedring i 2017. Udgifterne - på 5 % af de samlede planlagte investeringer - er fortsat bagefter i forhold til EU-gennemsnittet og er knyttet til den langsomme start på gennemførelsen under dette tematiske mål. Udvælgelsen af projekter med EFRU-støtte, der skal skabe bedre adgang til bredbånd, har nu registreret betydelige fremskridt med 4,3 mio. husstande, der forventes at drage fordel (30 % af målet), selv om kun 227 000 husstande allerede har adgang fra gennemførte projekter. Med forsinket udvælgelse og lange gennemførelsesperioder vil sandsynligheden for at nå målet kun blive tydeligere senere i perioden. Med hensyn til forbedring af IT-anvendelse og engagement i e-handel har 16 000 virksomheder allerede været genstand for de udvalgte projekter (19 % af målet). Støtten under ELFUL har til formål at forbedre adgangen til IKT-tjenester og -infrastrukturer til 18 mio. borgere i landdistrikterne. Det sker gennem 4 400 investeringsprojekter. Hidtil er 36 % af midlerne, der er øremærket til forbedring af IKT-tjenester i landdistrikterne, blevet tildelt projekter, og 1 255 000 beboere i landdistrikterne (7 % af den respektive målværdi) nyder allerede godt af forbedrede tjenester. •RO-NET-projektet giver bredbåndsadgang til borgerne i 783 af de 2 268 kommuner i Rumænien, der er udpeget som "hvide områder", hvor der ikke findes netadgang. Projektet er med til at bringe bredbånd tættere på omkring 400 000 personer, 8 500 virksomheder og 2 800 offentlige institutioner. De samlede investeringsomkostninger ved projektet er på 67 mio. EUR, hvoraf EFRU bidrog med 46 mio. EUR. •ELFUL støttede et netværk af social- og sundhedsuddannelser i regionen Sydkarelien (Finland) med henblik på at skabe et informationssystem, der skal forvalte risici i hjemmet i landdistrikterne. En kombination af sociale og digitale komponenter har gjort projektet til en succeshistorie. ELFUL medfinansierer 122 000 EUR ud af det samlede budget på 290 000 EUR. 3.1.3.Forbedring af SMV'ers konkurrenceevne SMV'ers konkurrenceevne er et prioriteret område under EFRU-, ELFUL- og EHFF-programmerne. Der var blevet tildelt 53 mia. EUR i EU-støtte til specifikke projekter ved udgangen af 2017 (55 % af de samlede planlagte investeringer). Med udgifter på over 17 mia. EUR, der udgør 18 % af de samlede planlagte investeringer, ligger fremskridtet i forbindelse med gennemførelsen af investeringerne over gennemsnittet. EFRU støtter en bred vifte af foranstaltninger rettet mod SMV'ernes særlige behov. Hovedformålene omfatter jobskabelse, støtte til virksomhedsetablering, vækst i produktiviteten, støtte til internationalisering og øget handel og adgang til finansiering. Den allerede ydede finansiering vil støtte:

·427 000 SMV'er (52 % af målet), støtte til 127 000 SMV'er er allerede afsluttet ·280 000 job, som forventes at blive skabt direkte i de virksomheder, der er genstand for støtte (67 % af målet), der er allerede skabt 42 000 job ·oprettelsen af nystartede virksomheder: 74 000 nystartede virksomheder har været genstand for udvalgte projekter (46 % af målet), støtten til 19 400 SMV'er er allerede afsluttet. ELFUL støtter løsninger til fremme af iværksætteri og beskæftigelse inden for landbruget og virksomheder i landdistrikterne og til forbedring af deres økonomiske levedygtighed og modstandsdygtighed. Ved udgangen af 2017: ·havde mere end 112 000 landbrugsbedrifter modtaget investeringsstøtte, der skulle gøre det lettere at omstrukturere og modernisere og opnå produktivitetsgevinster (25 % af målet), og mere end 49 % af det budget, der var afsat til startstøtte og støtte til investeringer i ikke-landbrugsspecifikke aktiviteter i landdistrikterne var blevet forpligtet ·51 000 unge landbrugere, der tilfører ny energi og har potentiale til at udnytte det fulde udbytte af teknologien i form af øget produktivitet og bæredygtighed, modtog etableringsstøtte ·125 200 landbrugsbedrifter modtog støtte i form af risikostyringsværktøjer, der skal mindske usikkerheden om fremtiden, som kan true landbrugernes konkurrenceevne ·57 200 landbrugsbedrifter fik hjælp til at deltage i kvalitetsordninger. Under EHFF fokuserer 62 % af de udvalgte projekter ved udgangen af 2017 på SMV'ers udvikling. •Kroatien giver lokale SMV'er en nødvendig adgang til finansiering med finansielle instrumenter, der støttes af EFRU. EU's støtte på 280 mio. EUR, der modsvares af nationale offentlige og private bidrag, forventes at udløse mere end 1 mia. EUR i investeringer fra erhvervslivet. Mere end 1 200 SMV'er har allerede modtaget støtte på ca. 150 mio. EUR. •I Estland anvendte en ung landbruger ELFUL-midler til at renovere kostalden ved at installere et nyt fodringssystem og flere malkefaciliteter sammen med et mere effektivt gødningsforarbejdningssystem for at kunne håndtere et voksende produktionsbehov. Som følge af investeringen er bedriftens fortjeneste allerede fordoblet, og dyrevelfærd samt arbejdsvilkår er forbedret betydeligt. ELFUL-finansieringen beløb sig til 184 000 EUR ud af det samlede budget på 600 000 EUR. •I Nederlandene støttede EHFF det første pighvarakvakulturbrug i landet, der har haft held med at udklække pighvar fra deres egen avlsdyrbestand på halvkommercielt plan. Det næste skridt er produktionen på stedet af copepoder, rotifera og alger med henblik på at skabe fiskefoder og dermed få den højeste kvalitet og rentabilitet med en bæredygtig og sporbar produktionscyklus. 3.2.Lavemissionsøkonomi, klimaforandringer, miljø og transport- og energinet ESI-fondene investerer over 264 mia. EUR i fremme af bæredygtig udvikling. Ved udgangen af 2017 var der allerede blevet tildelt 142 mia. EUR til specifikke projekter, hvilket udgør omkring 54 % af de samlede investeringer via EFRU, SF, ELFUL og EHFF. Der blev rapporteret skønsmæssigt 50 mia. EUR i udgifter, hvilket udgjorde et gennemsnit på 19 % med store forskelle alt efter tematiske mål.

Tekstboks 1: Integration af klimaindsatsen i ESI-fondene For perioden 2014-2020 forventes 25 % midlerne fra ESI-fondene at blive brugt på projekter med mål for klimaindsatsen. Dette bidrager væsentligt til ønsket om at afsætte mindst 20 % af EU-budgettet til disse mål. Der anvendes en særlig metode for beregningen af støtte til klimaændringer i de enkelte fonde . Ved disse metoder identificeres specifikke kategorier af støtte, der bidrager til klimaindsatsen, og de tildeles en vægtning på 0 %, 40 % eller 100 %. Alle ESI-fondene bidrager positivt til klimaindsatsen i forskellig grad, hvor EFRU og ELFUL yder det største bidrag i absolutte tal. De beløb, der er programmeret og tildelt klimaprojekter, er nærmere beskrevet i bilag 3. De beløb, der afsættes til målene for klimaforandringer, steg betydeligt i 2017, da programgennemførelsen blev fremskyndet. Under EFRU og Samhørighedsfonden fordobledes disse beløb inden for det seneste år, men deres andel af de samlede beløb til projekter er fortsat en smule under den planlagte mængde. ESF overgår den planlagte tildeling til klimamålene. 3.2.1.Lavemissionsøkonomi Med hensyn til prioriteterne vedrørende lavemissionsøkonomi er der blevet tildelt 28 mia. EUR (45 % af de planlagte investeringer) med udgifter på 4,6 mia. EUR (7 %). Udvælgelsessatsen er blevet forbedret og nærmer sig nu gennemsnittet, men de lave udgifter afspejler den langsomme godkendelsessats for projekter og udfordringerne ved øget investeringsaktivitet inden for visse specifikke tematiske områder, som f.eks. investeringer i energieffektivitet. De forventede resultater fra investeringer i energi og lavemissionsøkonomi viser bedre prognoser fra udvalgte projekter:

·for så vidt angår vedvarende energi sigter de ved udgangen af 2017 udvalgte projekter mod at installere en kapacitet på 6 300 megawatt (80 % af målet), hvoraf der hidtil er installeret 590 MW ·projekterne udvælges til at renovere 330 000 husstande og forbedre de energimæssige resultater (39 % af målet), 84 000 renoveringer er blevet gennemført op til udgangen af 2017 ·med hensyn til målet for energibesparelser i offentlige bygninger forventes der besparelser på mere end 3 terawatttimer energi gennem udvalgte projekter (59 % af målet). Støtte under ELFUL omfatter investeringsforanstaltninger arealforvaltningsforanstaltninger samt overførsel af viden og rådgivning. Ved udgangen af 2017 var 75 % af foranstaltningerne med sigte på kulstofbinding og -opbevaring i landbrugsjord og skove blevet afsluttet, hvilket svarer til en opfyldelsesgrad på 73 % af det tilsvarende mål. 16,6 % af projekterne inden for området vedvarende energi blev godkendt. •Modernisering af gastransmissionssystemet i Polens Nedre Schlesien-område fandt sted med opførelsen af to nye gasledninger med en samlet længde på 59 km og et kompressoranlæg til gas. Det område, som investeringerne dækker, bebos af ca. 3 mio. mennesker, der i dag nyder godt af en sikker, bæredygtig, konkurrencedygtig og økonomisk overkommelig energiforsyning. Mere end 20 mio. EUR er blevet investeret i opbygning af rørledninger og kompressionsanlæg til gas, hvoraf mere end 9 mio. EUR kom fra EFRU. •Med støtte fra ELFUL etablerede en malkekvægbedrift i Vallonien, Belgien, et biogasanlæg på 33 kW, som skaber vedvarende energi fra husdyrgødning. Det vigtigste resultat er anvendelsen af grøn energi til elektricitet på bedriften, hovedsagelig i løbet af malkeprocessen, som er fuldautomatisk og stærkt energiforbrugende. Den samlede investering var på 222 000 EUR, hvoraf 16 000 EUR blev finansieret af ELFUL. 3.2.2.Tilpasning til klimaforandringer og risikoforebyggelse I forbindelse med tilpasning til klimaforandringer og risikoforebyggelse blev der udvalgt projekter med en samlet volumen på 24 mia. EUR (58 % af det samlede planlagte beløb) med udgifter på ca. 14 mia. EUR (33 %). To fælles indikatorer for EFRU sigter især mod at registrere fremskridt i investeringer for at mindske klimarelaterede risici gennem tilpasningsforanstaltninger. Ved udgangen af 2017: ·vil 17,5 mio. mennesker drage fordel af udvalgte foranstaltninger til beskyttelse mod oversvømmelse ·vil 19 mio. mennesker drage fordel af udvalgte foranstaltninger til beskyttelse mod skovbrande. Begge tal overstiger de fastsatte mål, dette viser klare fremskridt med hensyn til at håndtere de risici, der er forbundet med klimaforandringer. I landdistrikterne yder ELFUL støtte til bevarelse og forbedring af biodiversiteten, bedre vand- og jordforvaltning, reduktion af udledningen af drivhusgasser og ammoniak fra landbrugsproduktionen. Mindst 30 % af hvert program for udvikling af landdistrikterne er øremærket til foranstaltninger til gavn for miljøet og modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer. De faktiske beløb, som medlemsstaterne har bevilget til projekter inden for dette område, overstiger langt dette minimumsbeløb, med et EU-gennemsnit på 57,6 % tildelt klima- og miljørelaterede foranstaltninger. •IPMA (Det portugisiske institut for hav og atmosfære) har udviklet og installeret en ny meteorologisk radar i den selvstyrende region Madeira. Det vil muliggøre meteorologisk overvågning samt forbedring og optimering af de nuværende meteorologiske modeller, som bidrager til etableringen af en solid platform til teknisk og videnskabelig brug, som er uundværlig i forbindelse med tilpasning til klimaforandringerne. Den samlede investering beløber sig til 3,4 mio. EUR, hvoraf ESF's bidrag udgør 3,1 mio. EUR. •I Slovakiet anvendes støtte fra ELFUL til opførelse af et vandreservoir, som vil bidrage til at bekæmpe de mere hyppigt forekomne ekstreme vejrforhold, som f.eks. kraftige regnskyl og skovbrande som følge af klimaforandringerne. Tilpasning af mindre vandstrømme bidrager til biodiversitet, kulstofbinding og tilpasning til klimaforandringer. Vandreservoiret bidrager til bæredygtig skovforvaltning, da det forhindrer jorderosion og holder vandet i skoven. Projektets samlede budget er på 530 000 EUR, hvor ELFUL yder 397 000 EUR. 3.2.3.Miljø og ressourceeffektivitet Med hensyn til prioriteterne vedrørende miljø og ressourceeffektivitet er der blevet tildelt 45 mia. EUR til projekter (52 % af det samlede planlagte beløb) med udgifter på 19 mia. EUR (22 %). Efter tidligere forsinkelser i udvælgelsen er kapaciteten for genanvendelse af affald på 1,8 mio. ton nu udvalgt til at modtage støtte (34 % af målet). Der er ligeledes gjort betydelige fremskridt med at udvælge projekter, der skal forbedre spildevandsrensning for 14,5 mio. mennesker (85 % af målet) og forbedre vandforsyningen for 7,3 mio. mennesker (58 % af målet). ELFUL har støttet projekter til forbedring af biodiversiteten på 26 mio. hektar landbrugsjord (87 % af målet). Alt i alt er 40 % af det samlede landbrugsareal omfattet af tiltag vedrørende klima og miljø, herunder områder med naturbetingede begrænsninger. Desuden forventes 18 % af landbrugsjorden i EU at komme under forvaltningskrav med hensyn til biodiversiteten, og 15 % af landbrugsjorden skal være genstand for bedre jordbundsforvaltning og 15 % for bedre vandforvaltning. Der er ligeledes gjort betydelige fremskridt i retning af målet om at dække 3,3 % af landbrugsjorden med forvaltningsaftaler med henblik på at reducere udledningen af drivhusgasser og ammoniak, og næsten 2 % er allerede dækket. Ligeledes er der sket betydelige fremskridt i retning af målet vedrørende husdyrenheder, der er genstand for investeringer, som bidrager til at reducere udledningen af drivhusgasser og ammoniak, med en gennemførelsesandel på 33 %. Omkring 24 % af alle projekter, der er udvalgt til støtte fra EHFF ved udgangen af 2017, fremmer ressourceeffektivitet og beskyttelsen af miljøet. De fleste af disse projekter har til formål at beskytte og genoprette marinebiodiversiteten gennem en betydelig forøgelse af den fysiske kontrol af landinger og reduktion af mængden af uønskede fangster og således støtte gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik.

•Bulgarien har oprettet sit første finansielle instrument for vand- og spildevandssektoren, der er støttet af samhørighedspolitikken. Med finansieringen vil 16 regionale vandværker være i stand til at opgradere deres vandforsynings-, spildevands- og vandrensningsanlæg. Denne ordning forventes at udløse investeringer på op til 230 mio. EUR, som skal levere kvalitetsydelser til borgerne, hvoraf 115 mio. EUR kommer fra Samhørighedsfonden. •I Sverige er der etableret vådområder i landbrugslandskabet som et middel til at mindske afstrømningen af næringsstoffer til vandområder. Projektet vil bidrage til at øge biodiversiteten, og ved at styre vandgennemstrømningen kan vådområder anvendes til opbevaring af vand til vanding, hvis der er behov herfor. ELFUL-støtten beløb sig til 26 000 EUR ud af det samlede budget på 64 000 EUR. 3.2.4.Strategiske netværk Med hensyn til investeringer i strategiske netværk er der planlagt betydelige investeringer i TEN-T og andre transportinvesteringer under EFRU og Samhørighedsfonden. Ved udgangen af 2017 var der i alt blevet udvalgt projekter for 44 mia. EUR (62 % af det samlede planlagte beløb) med udgifter på 12 mia. EUR (17 %). Blandt transportindikatorerne rapporteres der om vigtige fremskridt i form af udvalgte jernbane- og vejprojekter: ·2 700 km i genopbygning af jernbanespor, herunder TEN-T jernbanestrækninger (45 % af målet), de gennemførte projekter dækker blot 5 % af målet hidtil. ·7 500 km i genopbygning af veje (75 % af målet), heraf 690 km TEN-T (90 % af målet). Gennemførelsen af genopbygningen af et TEN-T-vejnet nåede op på 300 km (30 % af målet). •I Grækenland blev opførelsen af den 106 km dobbeltsporede, elektrificerede højhastighedsjernbanelinje fuldført på togforbindelsen Athen-Thessaloniki mellem Tithorea og Domokos. Således kan passagererne rejse fra Athen til Thessaloniki på 3,5 time, og dermed bliver togforbindelsen konkurrencedygtig. EFRU, Samhørighedsfonden og CEF har bidraget med næsten 1 mia. EUR. 3.3.Beskæftigelse, social inklusion og uddannelse Det planlægges at tildele over 172 mia. EUR på dette område, især fra ESF, med investering også fra EFRU, ELFUL og EHFF. Ved udgangen af 2017 var der udvalgt projekter til en værdi af skønsmæssigt 85 mia. EUR, hvilket svarer til næsten 50 % af den planlagte samlede tildeling. De samlede udgifter udgjorde næsten 23 mia. EUR eller 13 % af det samlede planlagte beløb. Samlet set har programmerne under ESF og UBI allerede givet følgende resultater: ·støtte til 15,3 mio. deltagere, herunder 7,9 mio. arbejdsløse og 4,9 mio. ikkeerhvervsaktive deltagere ·støtte til 2,8 mio. langtidsledige deltagere ·blandt alle deltagere var 1,4 mio. i beskæftigelse, 1,9 mio. har opnået en kvalifikation og 870 000 deltagere var under uddannelse eller erhvervsuddannelse takket være støtte under ESF eller UBI. Blandt disse deltagere udgør personer med lave kvalifikationer 46 % af deltagerne, 16 % var migranter, havde en udenlandsk herkomst eller tilhørte minoriteter (herunder marginaliserede samfund som f.eks. roma). Fordoblingen af antallet af deltagere under ESF og UBI siden 2016 viser tydeligt en kraftig stigning i gennemførelsen af projekter på stedet. 3.3.1.Beskæftigelse Der er blevet tildelt ca. 30 mia. EUR til projekter, der er bæredygtige og kendetegnet ved kvalitetsbeskæftigelse, overvejende fra ESF og UBI, indtil udgangen af 2017, hvilket udgjorde 51 % af de planlagte 60 mia. EUR. Ved udgangen af 2017 inden for rammerne af beskæftigelsesmålet: ·havde 7,4 mio. deltagere modtaget støtte ·havde 722 000 deltagere opnået formelle kvalifikationer

·var 1,1 mio. deltagere i beskæftigelse, herunder selvstændig erhvervsvirksomhed. Investeringer på dette område klarer sig godt med undtagelse af investeringer i moderniseringen af arbejdsmarkedsinstitutioner, for hvilke projektudvælgelsessatsen stadig var under 20 % ved udgangen af 2017. Ved udgangen af 2017 var der blevet brugt over 246 mio. EUR under ELFUL på beskæftigelsen i landbruget og landdistrikterne, på fremme af social inklusion og fremme af livslang læring og erhvervsuddannelse inden for landbrug og skovbrug. Omkring 11 % af alle projekter, der var udvalgt til EHFF-støtte ved udgangen af 2017, fremmer bæredygtig beskæftigelse af høj kvalitet og støtter arbejdskraftmobilitet. De fleste af disse projekter tager sigte på at fremme menneskelig kapital, social dialog og netværkssamarbejde. •I Luxembourg målrettes det ESF-finansierede projekt "Fit4Entrepreneurship" mod 200 jobsøgende, der ønsker at etablere deres egen virksomhed. Det forvaltes af Chambre de Commerce, den offentlige arbejdsformidling og Chambre des Métiers og omfatter en udredning af iværksætterfærdigheder, et uddannelsesprogram, individuel støtte af iværksættere og støtte efter etableringen. •For at bevare den traditionelle aktivitet med fåre- og kvægafgræsning etablerede regeringen i Andalusien (Spanien) et pilotuddannelsesprogram om pastoralt landbrug. Projektet tilbød uddannelse til 100 studerende, der forbereder sig på et erhvervsforløb inden for pastoralt landbrug. Efter uddannelsen var 60 % af deltagerne erhvervsmæssigt beskæftiget inden for husdyrbrug. ELFUL bidrog med 34 000 EUR til de samlede omkostninger på 38 000 EUR til projektet.



Tekstboks 2: Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (UBI) UBI har fortsat ydet betydelig finansiel støtte til unge i de støtteberettigede medlemsstater. Ved udgangen af 2017 anslås det, at der er allokeret 7 mia. EUR til 162 000 projekter, svarende til 67 % af de 10,3 mia. EUR, der er planlagt. De udgifter, som støttemodtagerne har anmeldt, nåede op på 31 % (3,2 mia. EUR) af den samlede tildeling til UBI, hvilket vidner om en solid gennemførelse i praksis. I denne periode var 2,4 mio. unge blevet støttet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet. 1,5 mio. deltagere havde afsluttet et tiltag under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, og 776 000 deltagere var under uddannelse eller erhvervsuddannelse, havde opnået formelle kvalifikationer eller var i beskæftigelse, herunder som selvstændige erhvervsdrivende. I 2017 enedes Europa-Parlamentet og Rådet i forbindelse med midtvejsevalueringen af den flerårige finansielle ramme om at øge ressourcerne til UBI og dermed dække den resterende del af programmeringsperioden (2017-2020). Den specifikke tildeling til UBI blev forhøjet med 1,2 mia. EUR og fordelt over 4 år til fordel for 11 medlemsstater, der stadig opfylder betingelserne for støtte. Som følge heraf har medlemsstaterne ændret deres operationelle programmer og partnerskabsaftaler ved udgangen af 2017 for at afspejle stigningen og den tilsvarende ESF-støtte. Inden for rammerne af budgetproceduren for 2018 blev det vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet i november 2018, at de nye midler under UBI vil blive fremrykket, ved at øge forpligtelsesbevillingerne i 2018 og formindske bevillingerne for 2020, således at det samlede beløb for 2018 stiger fra 116 mio. EUR til 350 mio. EUR. De 11 berørte medlemsstater vil igen ændre deres programmeringsdokumenter, alt efter hvad der er relevant, for at afspejle fremrykningen. •I Grækenland forvaltes sektorspecifikke uddannelsesprogrammer for at forbedre færdigheder og beskæftigelsesegnethed blandt arbejdsløse i alderen 18-24 i samarbejde med erhvervssammenslutningerne. Med op til 15 000 pladser er programmerne rettet mod sektorer med et højt vækstpotentiale, bl.a. IKT, eksporthandel, detailhandel og logistik. De omfatter 120 timers teoretisk og 260 timers praktisk uddannelse, fem individuelle rådgivningsmøder og certificering af kvalifikationer. Erhvervssammenslutningerne er ansvarlige for at udvælge teoretiske uddannelsesudbydere og finde praktikophold i virksomheder til den praktiske del. 3.3.2.Social inklusion Ved udgangen af 2017 var ca. 30 mia. EUR blevet tildelt projekter rettet mod social inklusion, dvs. 46 % af de planlagte 63,7 mia. EUR, der i overvejende grad var finansieret af ESF's programmer med støtte fra EFRU til sundhedsmæssige og sociale infrastrukturer. Under dette mål: ·har 3,3 mio. deltagere modtaget støtte ·var 220 000 deltagere kommet i beskæftigelse, herunder selvstændig erhvervsvirksomhed ·har 152 000 deltagere opnået formelle kvalifikationer ·var 164 000 erhvervsinaktive deltagere kommet i gang med at søge arbejde ·forventes 42,5 mio. borgere nu at drage fordel af støtte fra EFRU til moderniseringen af sundhedssystemer.

I 2017 er der kommet gang i investeringerne i den socioøkonomiske integration af marginaliserede samfund, som f.eks. romasamfundet. Men investeringerne på området socialt iværksætteri og lokaludvikling styret af lokalsamfundet halter stadig bagefter. I landdistrikterne støtter ELFUL lokale udviklingsstrategier, der fremmer social inklusion, nedbringelse af fattigdom og fremme af økonomisk udvikling i henhold til Leader-strategien. Hidtil er 58 % af befolkningen i landdistrikterne (svarende til ca. 111 % af målet) omfattet af mere end 3 400 lokale udviklingsstrategier, der gennemføres af lokale aktionsgrupper, som modtog 18 % af de tilgængelige offentlige midler. •ESF's projekt for skoler, der giver de unge en ny chance (Second Chance School) i Gijón (Spanien), tilbyder udsatte unge (lavtuddannede, personer, der forlader skolen tidligt, personer uden sociofamiliær støtte og med sundhedsproblemer osv.) praktisk og skræddersyet uddannelse med fokus på færdigheder og evner, der skal hjælpe dem med at blive reintegreret/blive i uddannelse eller finde et job. Mellem 2009 og 2017 deltog 1 400 personer. •I Luxembourg støttede "World City"-projektet afholdelsen af sommeraktiviteter for børn mellem 7 og 12 år, som bor i området Miselerland. Det tematiske fokus var på den kulturelle mangfoldighed, fremme af fælles holdninger og værdier, der tilskynder til "sameksistens". Omkring 300 børn fra regionen deltog hver dag med gennemsnitlig 10 % flygtningebørn. Projektet blev finansieret af ELFUL - Leader med 223 000 EUR. •To nye sundhedsmæssige og sociale servicecentre i Molenbeek og Cureghem, Bruxelles (Belgien) (3,7 mio. EUR i støtte fra EFRU), yder tjenester inden for integreret socialvæsen, mental sundhed og primær sundhedspleje til lokalbefolkningen. Der er særlig fokus på adgang for udsatte grupper, herunder migranter. Et team udvikler et mobilt opsøgende program med "Medibus". 3.3.3.Uddannelse Ved udgangen af 2017 var ca. 25 mia. EUR blevet tildelt projekter rettet mod uddannelse og erhvervsuddannelse, dvs. 52 % af de planlagte 49 mia. EUR, der i overvejende grad var finansieret af ESF's programmer med støtte fra EFRU til uddannelsesinfrastrukturer. De samlede udgifter udgjorde næsten 6 mia. EUR eller 13 % af det samlede planlagte beløb. Under dette mål: ·har 4,5 mio. deltagere modtaget støtte ·har 1 mio. deltagere opnået formelle kvalifikationer ·er 583 000 deltagere kommet under uddannelse eller erhvervsuddannelse ·forventes 1,8 mio. studerende (26 % af målet) at nyde godt af EFRU-projekter, der investerer i skoleinfrastruktur. Investeringer på dette område er godt på vej med en projektudvælgelsessats på 52 %. Gennemførelsen af aktiviteterne inden for erhvervsuddannelse og almen uddannelse er den mest avancerede, både hvad angår projektudvælgelse og gennemførelsesprocenter. •I Letland er målet for et ESF-finansieret projekt at øge antallet af kvalificerede erhvervsuddannelsesstuderende gennem deltagelse i arbejdsbaseret læring og praksis (eller praktikophold) i virksomheder. Inden udgangen af maj 2018 var 1 400 virksomheder, 34 erhvervsuddannelsesinstitutioner og 2 900 erhvervsuddannelsesstuderende involveret, hvoraf 640 var i arbejdsbaseret læring og 2 275 involveret i praktikophold. •I Åland (Finland) har det ESF-finansierede projekt "Welcome! - Välkommen in!" til formål at øge kompetence og viden om e-handelen i servicesektoren for at forbedre kvaliteten af kundeservicen og hjælpe erhvervslivet med at klare udfordringerne ved den globale konkurrence inden for detailhandelen. I alt 472 personer fra 100 virksomheder deltog i projektet, som gav mere end 8 000 timers uddannelse. I 2017 havde de deltagende virksomheder et salg, der lå 75 % højere i forhold til 2015. •I Bayern (Tyskland) blev en kontorbygning omdannet til et undervisningscenter med støtte fra EFRU, hvilket gav yderligere 250 pladser på 1 100 kvadratmeter til seminarer. Det moderniserede uddannelsescenter vil spille en vigtig rolle i kvalificeringen af fremtidens faglærte arbejdstagere. 3.4.Styrkelse af den institutionelle kapacitet og effektivisering af den offentlige forvaltning Ved udgangen af 2017 var ca. 3 mia. EUR blevet allokeret til projekter rettet mod institutionel kapacitet og reformer, dvs. 48 % af de planlagte 6,4 mia. EUR, der i overvejende grad var finansieret af ESF's programmer med støtte fra EFRU også i Estland, Italien, Rumænien og i Interreg-programmerne. De samlede udgifter udgjorde næsten 370 mio. EUR eller 6 % af det samlede planlagte beløb. Under dette mål: ·har 117 000 deltagere modtaget støtte fra ESF ·har 734 projekter, som er målrettet de offentlige forvaltninger eller offentlige tjenester på nationalt, regionalt eller lokalt plan fået støtte fra ESF. Op til en tredjedel af de støttede projekter fokuserer på digitalisering. Andre vigtige emner fokuserer på det præsterede serviceniveau, generel uddannelse, offentlig tjeneste og forvaltning af menneskelige ressourcer samt tilrettelæggelse og styring af den offentlige forvaltning. Støtte til offentlige myndigheder i medlemsstaterne anvendes fortrinsvis på nationalt plan, og kun en lille andel går til de regionale og lokale niveauer.

Gennemførelsen af projekter rettet mod kapacitetsopbygning for aktører, der leverer uddannelse, livslang læring, erhvervsuddannelse og beskæftigelse og sociale politikker, halter bagefter (1 % af de anmeldte udgifter). Årsagerne til forsinkelserne varierer mellem medlemsstaterne og omfatter de retlige ændringer, som påvirker gennemførelsen eller vanskeligheder i forbindelse med innovative og komplekse træk ved tiltaget. •I Bulgarien støtter et ESF-projekt, der er gennemført via det nationale retsinstitut (NIJ), kvalitetspræget erhvervsuddannelse, der skal forbedre retsvæsenets effektivitet. I alt gennemførte 5 600 dommere og embedsmænd ved domstolene og undersøgelsesmyndigheder NIJ-uddannelseskurser i 2017. De nye elementer i projekterne omfatter udvikling af regionale og e-læringskurser, tematiske kurser tilpasset til specifikke regionale behov, og som sikrer interinstitutionelt samarbejde og "videnpartnerskaber". •I Litauen har et ESF-projekt til formål at øge effektiviteten af offentlige udbud ved at mindske mulighederne for korruption. Planlagte foranstaltninger vil øge personalets bevidsthed og kompetencer på kontoret for offentlige udbud og hos andre kontraherende organisationer og skabe støttedokumentation (retningslinjer osv.) vedrørende metoden ved offentlige udbud. Der vil blive tilrettelagt uddannelse af repræsentanter for de kontraherende organisationer og konferencer i forskellige litauiske institutioner. 3.5.Fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af finansielle instrumenter Årsberetningerne for 2018 omfattede detaljeret rapportering om finansielle instrumenter ved udgangen af 2017 til 24 medlemsstater. Fremskridtet er generelt tilfredsstillende med 13,5 mia. EUR i de finansieringsaftaler, der tegner sig for 65 % af de vejledende tildelinger, overvejende fra EFRU. Af de forpligtede beløb var 1,5 mia. EUR (11 %) allerede udbetalt til endelige modtagere med væsentlige forskelle mellem medlemsstaterne. En mere detaljeret gennemgang findes i de sammenfatninger af data, som Kommissionen har offentliggjort. 3.6.Territorial og bymæssig udvikling I 2014-2020 er omkring 32 mia. EUR tildelt integreret territorial udvikling og bæredygtig byudvikling. Gennemførelsen af disse strategier, der forløb langsomt i begyndelsen, er nu godt i gang. Under samhørighedspolitikkens fonde er ca. 10,7 mia. EUR blevet tildelt projekter svarende til 33 % af de planlagte allokeringer. Selv om projektudvælgelse nu forløber relativt godt, er udgifterne stadig bagud med kun 1 mia. EUR i udgifter (3,2 % af det samlede planlagte beløb) ved udgangen af 2017. De udvalgte integrerede udviklingsstrategier, der primært er til fordel for social integration, dækker en rapporteret befolkning på 39 mio. indbyggere (87 % af målet). Hvad angår de fysiske arbejder vil de udvalgte projekter til renovering af bygninger og boliger levere 50 % af de planlagte mål - med prognoser på 1,1 mio. renoverede kvadratmeter og 10 500 renoverede boliger. Mere end 21 mio. kvadratmeter i åbne byområder (73 % af målet) er ved at blive renoveret med henblik på at forbedre livskvaliteten og sikkerheden i byområder. 3.7.Interreg-programmet De EFRU-finansierede Interreg-programmer, der henhører under målet om territorialt samarbejde, havde skabt det finansielle omfang på 7,1 mia. EUR for de udvalgte projekter ved udgangen af 2017 (57 % af det samlede planlagte beløb), selv om udgifterne på stedet fortsat er lave (5 % af det samlede planlagte beløb). Data om de fysiske fremskridt under Interreg er medtaget i indikatorerne, der er samlet under de ovennævnte centrale investeringstemaer og på den åbne dataplatform. 4.Fremskridt i evalueringen af programmerne Lovgivningen for programmeringsperioden 2014-2020 understreger behovet for at evaluere bidraget til vækst, bæredygtig udvikling og jobskabelse i forbindelse med ESI-fondenes programmer. Programmerne fastlægger specifikke mål og formulerer de ændringer, der ønskes på særlige områder. Evalueringerne er af afgørende betydning for at fastslå, om disse ændringer har fundet sted, og hvordan programmerne har bidraget hertil. Det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager denne rapport, sammenfatter det evalueringsarbejde, der er udført siden 2016. Der er blevet identificeret et lille antal evalueringer, som primært fokuserede på gennemførelsen og på, hvilke fremskridt der er gjort for at nå de fastsatte mål. Disse evalueringer viser generelt en klarere evalueringsudformning og mere relevant datatilgængelighed og -anvendelse end tidligere. For perioden 2014-2020 er det stadig meget tidligt at evaluere programresultater og -virkninger som følge af det begrænsede antal afsluttede projekter. Indledningen af konsekvensevalueringer, som i sagens natur udføres senere i programforløbet, vil sandsynligvis blive forsinket, hvis gennemførelsen har været langsommere end forventet i visse medlemsstater eller i relation til tematiske mål. På den anden side fokuserede en lang række nationale evalueringer, der er foretaget i perioden 2017-2018, på programmerne for 2007-2013 og er for det meste konsekvensevalueringer. Generelt kan resultaterne af konsekvensevalueringer i forbindelse med begge programmeringsperioder kun betragtes som pålidelige for et begrænset antal evalueringer, hvilket fremhæver behovet for forbedring af kvaliteten af det udførte arbejde. En opdateret analyse af de reviderede nationale evalueringsplaner, som Kommissionen modtog i juni 2018, viser, at der stadig er en række mangler inden for de færdigheder, der er nødvendige, de metoder, der skal anvendes, og de data, der er påkrævet. Der forventes en betydelig forøgelse af afsluttede evalueringer i 2018-2019 ifølge evalueringsplanerne. Det vil især være gennemførelses- og procesorienterede evalueringer. Næsten halvdelen af konsekvensevalueringerne vil i henhold til planlægningen først finde sted efter 2020, når programmets resultater forventes leveret. I det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager denne rapport, redegøres der ligeledes for Kommissionens forskellige tiltag for at understøtte medlemsstaternes arbejde (netværkssamarbejde, vejledning, helpdesk osv.) og Kommissionens evalueringsarbejde. 5.Konklusioner