Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 319/09)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM EN STANDARDÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Zala/Zalai«

PDO-HU-A1502-AM02

Meddelelsesdato: 25.5.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

Om tilladelse til at anvende geografiske enheder, der er mindre end det afgrænsede produktionsområde, sammen med oprindelsesbetegnelsen »Zala« (Kis-Balaton, Csáford, Aranyod)

a) Afsnit i produktspecifikationen, som berøres: — VIII. Yderligere betingelser

b) Afsnit i enhedsdokumentet, som berøres: — udgiftsområde 9, yderligere betingelser, mærkningsregler

c) Begrundelse: De berørte dele af kommunen (Csáford og Aranyod) og Kis-Balaton-distriktet giver de producenter, der arbejder i området, mulighed for et ensartet udseende.

ENHEDSDOKUMENT

1. Produktets betegnelse(r)

Zala

Zalai

2. Type geografisk betegnelse

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

5. Mousserende kvalitetsvin

8. Perlevin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

1. Vin — hvid (frisk, tør, let)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Friske, tørre, lette hvidvine: lette, funklende hvidvine med en grønhvid, svagt strågul farve. Mager, men for det meste med et livligt syreindhold, der er karakteristisk for vinen. Der kan ofte bemærkes noter af traditionel lagring i træfade, men dette mindsker ikke disse vines friskhed. Mellemlang eftersmag og generelt velkendte noter, der er karakteristiske for sorten. Enkle vine, der er nemme at forstå og drikke, og som markedsføres, når de er unge, selv om deres kvalitet ikke bliver ringere ved lagring, selv efter 1-2 år. Duften af de aromatiske sorter er elegant og ret diskret, men de er livlige, friske vine, der lagrer godt takket være deres syrestruktur.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 9 Minimalt totalt syreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

2. Vin — hvid (kompleks, fyldig, lagret)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Komplekse, fyldige, lagrede hvidvine: vine med en grøngul, strågul farve, hvor der ofte kan bemærkes noter fra lagring i træfade, mens de egenskaber, som lagring i nye egetræsfade giver, sjældent forekommer. De komplekse elementer skyldes sortens særlige karakter, der stammer fra druerne, en kraftig og udtalt syrlighed, en i mindre grad saltet men karakteristisk mineralsmag, samt duft- og smagsnoter, der udvikler sig under lagringen. Undertiden bidrager en lille mængde restsukker til at gøre disse vine mere harmoniske. Aromaer af frugter med hvidt kød og citrusfrugter kan ofte bemærkes i deres duft og smag. De elegante noter og den rige smagsfornemmelse udvikler sig i løbet af 3-4 år efter lagringen. Det er muligt at producere fantastiske vine, selv uden en særlig kælderteknologi.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 9 Minimalt totalt syreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

3. Rosévin

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vinene fremstår i forskellige farver. Der produceres også lyserøde, laksefarvede, løgfarvede, jordbærfarvede, dybe koralfarvede og kirsebærfarvede varianter. De har en intens og udtalt frugtagtig duft (surkirsebær, kirsebær, brombær, korender, blommer). Friske, pikante vine på grund af deres udtalte, men ikke forstyrrende syrlighed. En drueagtig, frugtagtig og let smag med et ikke for højt alkoholindhold. Deres tanninindhold afhænger af teknologien, men tanninerne er generelt milde og mere diskrete end dominerende.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 9 Minimalt totalt syreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

4. Vin — rød (frisk, frugtagtig)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Friske, frugtagtige rødvine: Lys rubinrød, rubinrød eller dyb rubinrød farve, ofte suppleret med violette nuancer. Enkel, frugtagtig (surkirsebær, kirsebær, blommer), ungdommelig duft og aroma, der af og til minder om krydderier. Noter fra lagring i træfade forekommer kun lejlighedsvis. Deres tanniner er stadig ret grove, men deres mængde er moderat. Udtalt syrlighed, ofte uden nedbrydning af æblesyre. Tilberedt til umiddelbar indtagelse med lavt alkoholindhold, men kan også holde til lagring i 1-2 år.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 9 Minimalt totalt syreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): 20 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

5. Vin — rød (mellemfyldig, fyldig og lagret)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Mellemfyldige, fyldige og lagrede rødvine: Lys rubinrød, rubinrød eller dyb rubinrød farve eller meget dyb granatfarve. Fyldig og kompleks smag, hvor den anvendte druesorts frugtagtige karakter er dominerende. For det meste udtalt men fin og harmonisk syrlighed efter delvis eller fuldstændig nedbrydning af æblesyren. Modne og lagrede tanniner, som sjældent dominerer mængdemæssigt. Disse vine lagres normalt i træfade, men egetræssmagen er ikke dominerende. Fremragende årgange kan lagre i op til 4-5 år.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 9 Minimalt totalt syreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): 20 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

6. Vin — siller

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Deres livlige, funklende kirsebærfarve eller lyse rubinfarve er typisk for kategorien. Som følge af den hurtige forarbejdning er deres duft og aromaer fremtrædende frugtagtige og friske (hindbær, surkirsebær, korender). De har et ret lavt alkoholindhold. Deres lethed og harmoni stammer fra de udtalte men fine syrer og den diskrete tilstedeværelse af tanniner. Tilberedt til umiddelbar indtagelse, men kan også holde til lagring i 1-1,5 år.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 9 Minimalt totalt syreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): 20 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

7. Mousserende kvalitetsvin — hvid

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Disse livlige vine, der hovedsagelig fremstilles i en hvid farve, har en særpræget, udtalt syrlighed og generelt frugtagtige aromaer med noter af citrusfrugter og en frisk karakter. Dem, der er fremstillet af blå druer, har aromaer af hindbær og surkirsebær. De har et rigeligt og vedvarende kulsyreindhold, som er finstruktureret og smelter i munden. Disse vine har for det meste ikke lagret og har en let, elegant karakter.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 10 Minimalt totalt syreindhold 4,6 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

8. Mousserende kvalitetsvin — rosé

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farven på de mousserende Zala-rosévine varierer fra lys laksefarvet til let lyserød. Deres duft er kendetegnet ved en middelintens frugtagtig aroma, som er typisk for røde bær (kirsebær, surkirsebær). Smagen af mousserende Zala-rosévine er kendetegnet ved en moden, afrundet syrlighed.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 10 Minimalt totalt syreindhold 4,6 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

9. Mousserende kvalitetsvin — rød

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Kendetegnet ved en rubinrød farve, som kan være suppleret med røde og lilla toner. Deres duft er i udtalt grad domineret af røde frugter. På grund af deres afrundede syrer og et moderat tanninindhold dominerer en frugtagtig smagsfornemmelse i de mousserende Zala-rødvine.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 10 Minimalt totalt syreindhold 4,6 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

10. Perlevin — hvid

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vine med en lysegrøn og lysegul til strågul farve, der er tørre, halvsøde eller søde, friske og livlige med et lavere syre- og alkoholindhold, en typisk frisk duft og smag af druer, og som er mousserende i jævnt vedvarende grad.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 9 Minimalt totalt syreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

11. Perlevin — rosé

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Farven på Zala-roséperlevine er kendetegnet ved lyse laksefarvede til lette lyserøde nuancer. Deres duft er kendetegnet ved en middelintens frugtagtig aroma, som er typisk for røde bær (kirsebær, surkirsebær). Smagen af Zala-roséperlevine er kendetegnet ved en moden, afrundet syrlighed.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 9 Minimalt totalt syreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

12. Perlevin — rød

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Kendetegnet ved en rubinrød farve suppleret med røde og lilla toner. Deres duft er i udtalt grad domineret af røde frugter. På grund af deres afrundede syrer og et moderat tanninindhold dominerer en frugtagtig smagsfornemmelse i Zala-rødperlevine.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 9 Minimalt totalt syreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

5. Vinfremstillingsmetoder

5.1. Særlige ønologiske fremgangsmåder

1. Regler for druedyrkning (1)

Dyrkningsmetode

1. Dyrkningsmetode, beplantningstæthed: a) For vindyrkningsarealer, der er beplantet efter den 1. august 2010: i) Beplantningstæthed: 1. Antallet af vinstokke må ikke være under 2 381 vinstokke/ha eller over 7 000 vinstokke/ha. 2. Afstanden mellem beplantningernes rækker må ikke være mindre end 1 meter eller mere end 3,5 meter. 3. Afstanden mellem de plantede vinstokke må ikke være mindre end 0,6 meter eller mere end 1,2 meter. ii) Tilladte dyrkningsmetoder: MOSER (modificeret MOSER), paraply, Sylvoz, mellemhøj og høj kordon, Guyot, traditionel beskæringsmetode — gobelet b) For vindyrkningsarealer, der er beplantet inden den 1. august 2010: enhver plantage, så længe den er i drift, eller indtil 2030.

2. Høstmetode: a) Manuel eller mekanisk b) For isvin, vin fra selektiv høst, sent høstede vine og mousserende kvalitetsvin er kun manuelle høstmetoder tilladt.

3. Angivelse af høstdatoen: Når sukkerindholdet i de druer, der skal høstes, når op på 9,0 % vol.

2. Regler for druedyrkning (2)

Dyrkningsmetode

1. Druernes kvalitet (minimumssukkerindhold udtrykt på den ungarske mostskala (MM) og potentielt minimumsalkoholindhold): a) Hvidvine: i) vin af sent høstede druer: 15 % vol (22,9 °MM) ii) vin fra selektiv høst: 13 % vol (22,2 °MM) iii) isvin: 16,66 % vol (25 °MM) iv) i alle andre tilfælde: mindst 9,00 % vol (14,9 °MM). b) rødvine: i) vin af sent høstede druer: 15 % vol (22,9 °MM) ii) vin fra selektiv høst: 13 % vol (22,2 °MM) iii) i alle andre tilfælde: mindst 9,00 % vol (14,9 °MM). c) rosévine: i) vin fra selektiv høst: 12,08 % vol (19 °MM) ii) i alle andre tilfælde: mindst 9,00 % vol (14,9 °MM).

5.2. Maksimale udbytter

1. Vin 100 hl pr. ha

2. Vin — manuel høst 14 000 kg druer pr. hektar

3. Vin — mekanisk høst 13 500 kg druer pr. hektar

4. Perlevin 100 hl pr. ha

5. Perlevin — manuel høst 14 000 kg druer pr. hektar

6. Perlevin — mekanisk høst 13 500 kg druer pr. hektar

7. Mousserende kvalitetsvin 100 hl pr. ha

8. Mousserende vin — manuel høst 14 000 kg druer pr. hektar

9. Mousserende kvalitetsvin — mekanisk høst 13 500 kg druer pr. hektar

6. Afgrænset geografisk område

Områder i følgende kommuner klassificeret som klasse I og II ifølge vinmatriklen: Bak, Becsehely, Csörnyeföld, Dobri, Eszteregnye, Homokkomárom, Kerkateskánd, Lenti, Letenye, Magyarszerdahely, Murarátka, Muraszemenye, Nagykanizsa, Rigyác, Söjtör, Szécsi-sziget, Tormafölde, Valkonya, Zajk, Bérbaltavár, Csáford, Dióskál, Egeraracsa, Galambok, Garabonc, Miháld, Nagyrada, Orosztony, Pakod, Sármellék, Szentgyörgyvár, Tekenye, Vindornyalak, Vindornyaszőlős, Zalabér, Zalakaros, Zalaszabar, Zalaszántó og Zalaszentgrót.

7. Druesorter

blauburger

cabernet franc — cabernet

cabernet franc — carbonet

cabernet franc — carmenet

cabernet franc — gros cabernet

cabernet franc — gros vidur

cabernet franc — kaberne fran

cabernet sauvignon

chardonnay — chardonnay blanc

chardonnay — kereklevelű

chardonnay — morillon blanc

chardonnay — ronci bilé

cserszegi fűszeres

csókaszőlő

furmint — furmint bianco

furmint — moslavac bijeli

furmint — mosler

furmint — posipel

furmint — som

furmint — szigeti

furmint — zapfner

hárslevelű — feuilles de tilleul

hárslevelű — garszleveljü

hárslevelű — lindeblättrige

hárslevelű — lipovina

irsai olivér — irsai

irsai olivér — muskat olivér

irsai olivér — zolotis

irsai olivér — zolotisztüj rannüj

kabar

kadarka — csetereska

kadarka — fekete budai

kadarka — gamza

kadarka — jenei fekete

kadarka — kadar

kadarka — kadarka negra

kadarka — negru moale

kadarka — szkadarka

kadarka — törökszőlő

karát

királyleányka — dánosi leányka

királyleányka — erdei sárga

királyleányka — feteasca regale

királyleányka — galbena de ardeal

királyleányka — königliche mädchentraube

királyleányka — königstochter

királyleányka — little princess

korona

kékfrankos — blauer lemberger

kékfrankos — blauer limberger

kékfrankos — blaufränkisch

kékfrankos — limberger

kékfrankos — moravka

kéknyelű — blaustängler

kékoportó — blauer portugieser

kékoportó — modry portugal

kékoportó — portugais bleu

kékoportó — portugalske modré

kékoportó — portugizer

kövidinka — a dinka crvena

kövidinka — a dinka mala

kövidinka — a dinka rossa

kövidinka — a kamena dinka

kövidinka — a ruzsica

kövidinka — steinschiller

kövérszőlő — grasa

kövérszőlő — grasa de cotnari

merlot

nektár

nero

olasz rizling — grasevina

olasz rizling — nemes rizling

olasz rizling — olaszrizling

olasz rizling — riesling italien

olasz rizling — risling vlassky

olasz rizling — taljanska grasevina

olasz rizling — welschrieslig

ottonel muskotály — miszket otonel

ottonel muskotály — muscat ottonel

ottonel muskotály — muskat ottonel

pinot blanc — fehér burgundi

pinot blanc — pinot beluj

pinot blanc — pinot bianco

pinot blanc — weissburgunder

pinot noir — blauer burgunder

pinot noir — kisburgundi kék

pinot noir — kék burgundi

pinot noir — kék rulandi

pinot noir — pignula

pinot noir — pino csernüj

pinot noir — pinot cernii

pinot noir — pinot nero

pinot noir — pinot tinto

pinot noir — rulandski modre

pinot noir — savagnin noir

pinot noir — spätburgunder

pintes

pátria

rajnai rizling — johannisberger

rajnai rizling — rheinriesling

rajnai rizling — rhine riesling

rajnai rizling — riesling

rajnai rizling — riesling blanc

rajnai rizling — weisser riesling

rizlingszilváni — müller thurgau

rizlingszilváni — müller thurgau bijeli

rizlingszilváni — müller thurgau blanc

rizlingszilváni — rivaner

rizlingszilváni — rizvanac

rozália

rózsakő

sauvignon — sauvignon bianco

sauvignon — sauvignon bijeli

sauvignon — sauvignon blanc

sauvignon — sovinjon

syrah — blauer syrah

syrah — marsanne noir

syrah — serine noir

syrah — shiraz

syrah — sirac

szürkebarát — auvergans gris

szürkebarát — grauburgunder

szürkebarát — graumönch

szürkebarát — pinot grigio

szürkebarát — pinot gris

szürkebarát — ruländer

sárga muskotály — moscato bianco

sárga muskotály — muscat blanc

sárga muskotály — muscat bélüj

sárga muskotály — muscat de frontignan

sárga muskotály — muscat de lunel

sárga muskotály — muscat lunel

sárga muskotály — muscat sylvaner

sárga muskotály — muscat zlty

sárga muskotály — muskat weisser

sárga muskotály — weiler

sárga muskotály — weisser

tramini — gewürtztraminer

tramini — roter traminer

tramini — savagnin rose

tramini — tramin cervené

tramini — traminer

tramini — traminer rosso

turán

vulcanus

zengő

zenit

zeus

zweigelt — blauer zweigeltrebe

zweigelt — rotburger

zweigelt — zweigeltrebe

zöld veltelíni — grüner muskateller

zöld veltelíni — grüner veltliner

zöld veltelíni — veltlinské zelené

zöld veltelíni — zöldveltelíni

8. Tilknytning til det geografiske område

8.1. Vin, mousserende kvalitetsvin, perlevin (1)

1. Beskrivelse af det afgrænsede geografiske område:

Vinområdet Zala ligger i Zala amt vest for Balaton-søen. Klimaforholdene i Zala amt er ideelle for vindyrkning. Temperatur, nedbørsfordeling og vindforhold er optimale for produktionen af kvalitetsvine.

Den vigtigste klimafaktor er, at den krævede temperatur sikres. Den årlige gennemsnitstemperatur inden for vinområdets grænser er 9-11 °C. Ekstremt koldt og varmt vejr, som i høj grad vil skade druerne, forekommer mindre hyppigt. Større temperaturudsving svækkes i høj grad af flodsletterne langs Zala-floden. Betingelserne for produktion af vine af fremragende kvalitet i de nærliggende bakker blev yderligere forbedret gennem genopretningen af søen lille Balaton. Vinområdets bakker strækker sig i nord-sydlig retning og krydses af dale, der strækker sig i vest-østlig retning. Disse geografiske forhold bidrager også til produktionen af Zala-vine af høj kvalitet.

Klimaindikatorer for vinområdet:

— antal solskinstimer om året: 1 950-2 000 timer

— årlig gennemsnitstemperatur: 9-11 C°

— nedbør i vækstsæsonen: 400-450 mm

— årligt nedbør: 650-700 mm

8.2. Vin, mousserende kvalitetsvin, perlevin (2)

1. Beskrivelse af vintyperne:

a) Beskrivelse af vinene: Produktionsområdet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse Zala omfatter Zala amt. Det submiddelhavsagtige kontinentale klima formes af to meteorologiske klimapåvirkninger: de oceaniske luftstrømme, der kommer ind fra Alperne med kølig og fugtig luft, og de middelhavsluftstrømme, der kommer ind via Adriaterhavet med tør og varm luft til vinområdet Zala. Somrene er mere våde og mindre varme end på Middelhavets kyster. Samtidig er efterårene solrige og tørrere end områder med kontinentalt klima. Zala har en blomstrende vindyrkning, der går tilbage til middelalderen. Dette underbygges af et charter fra 868, som nævner vindyrkning langs Zala-floden. Zala-vine nævnes senere i toldtariffen for Esztergom, som blev udstedt af Ladislaus IV i Ungarn i 1288. Spisedruer spredes som følge af tyrkiske plantager, som senere spillede en vigtig rolle for vindyrkningen i Zala-dalen. I det 18. århundrede blev dyrkning af druer til rødvin den mest vellykkede form for vindyrkning i Zala. Produktionen af olasz rizling, som stadig er dominerende i vinområdet, begyndte i anden halvdel af det 19. århundrede. I første halvdel af det 19. århundrede var store dele af Zalas nuværende områder afsat til både produktion af spisedruer og druer til vinfremstilling. Primære sorter: De primære sorter omfatter den hvide og røde sort af Chasselas samt Duhamel, Wibert gyöngyszőlők, Sárga mézes og forskellige muskotálytyper [Muscat] (almindelig, Hamburg, Alexandria, Ottonel). Phylloxera-epidemien ødelagde de fleste af de vinmarker, der dengang fandtes i Zala amt. De europæiske sorter forsvandt fuldstændigt fra visse dele af amtet. For at tilpasse sig markedsvilkårene i perioden var det hovedsagelig spisedruer, der blev plantet på bakkerne omkring Zala-dalen. Chasselas og olasz rizling blev de dominerende sorter i denne periode. Vinavlens prestige i Zala amt på daværende tidspunkt fremgår af, at en rajnai rizling-vin fra Zalaszabar blev rangeret højt på vinudstillingen i London i 1874.

b) Beskrivelse af de mousserende kvalitetsvine: Kvaliteten af de mousserende Zala-kvalitetsvine sikres først og fremmest ved kvaliteten af de cuveévine, der produceres i regionen, og som er kendetegnet ved friskhed samt en moden og udtalt syrestruktur, som er afgørende for produktionen af mousserende vin. Den dominerende smagsnote i de mousserende Zala-vine er deres vedvarende frugtagtige eftersmag. Produktionen af mousserende vin i den storslåede Zala-region går tilbage til 1960'erne, hvor regionen blev en vigtig leverandør til store ungarske virksomheder, som producerede mousserende vin (f.eks. Pannonvin og Törley). Kvaliteten af de mousserende Zala-kvalitetsvine er sikret ved den særlige harmoni mellem de mange sorter. Denne brede sammensætning af sorter blev udviklet gennem tusindvis af år af en befolkning bestående af forskellige nationaliteter, der havde slået sig ned i regionen, og hvis sameksistens er typisk for vinområdet Zala.

c) Beskrivelse af perlevin: Kvaliteten af Zala-perlevin sikres først og fremmest ved kvaliteten af de vine, der produceres i regionen, og som er kendetegnet ved friskhed og en moden og udtalt syrestruktur, som er afgørende for perlevin. Den dominerende smagsnote i Zala-perlevine er deres vedvarende frugtagtige eftersmag og citrusagtige karakter.

8.3. Vin, mousserende kvalitetsvin, perlevin (3)

1. Sammenhængen mellem produktionsområdet, menneskelige faktorer og produktet

a) Vin: De oceaniske luftstrømme, der kommer ind fra Alperne, og de middelhavsluftstrømme, der kommer ind via Adriaterhavet, og som påvirker klimaet i vinområdet Zala, sikrer en tilstrækkelig nedbør selv i sommerperioden, og antallet af tørkedage er derfor lavt sammenlignet med kontinentalområder på samme breddegrad. På grund af den brune skovjords evne til at holde på fugtigheden er druernes vandforsyning tilstrækkelig selv i sommervarmen. Begge disse naturlige faktorer garanterer den fortsatte udvikling af vinstokke og produktionen af livlige Zala-vine med en god syresammensætning og frugtagtig friskhed. Et af kendetegnene ved produktionsområdet Zala er, at de mennesker, der bor her, normalt producerer de mellemsent (f.eks. Kadarka, Kékoportó) og sent modnende (f.eks. olasz rizling, kékfrankos, szürkebarát) druesorter, som er typiske for Zala amt, på syd-, sydøst- og sydvestvendte skråninger. I løbet af de lange og solrige efterår, der stammer fra middelhavshøjtryk, fremmer solens stråler, der reflekteres fra de mindre vandløb og floder, der ligger ved foden af disse skråninger, og fra overfladen af lille Balaton, druernes modning, hvilket giver Zala-vinene deres velafrundede og modne syrlighed, og rosévinene og rødvinene deres silkeagtige, elegante tanniner og fyldige smag.

b) Mousserende kvalitetsvin: Som følge af den forskelligartede sortsstruktur i vinområdet Zala er den harmoniske blanding af cuveé-vine, der produceres her, afgørende for de mousserende Zala-kvalitetsvines diskrete og samtidig elegante aroma og frugtagtige smag. De mousserende Zala-kvalitetsvines frugtagtige og komplekse smag og aromastruktur skyldes de mange forskellige sorter, der dyrkes i Zala-regionen. Områdets unikke submiddelhavsklima/kontinentale klima sikrer optimale betingelser for vindyrkning hele året: som følge af den afkølende effekt, som vandområdet i lille Balaton har om sommeren, og den øgede relative luftfugtighed fra fordampning er atmosfærisk tørke et sjældent fænomen, og antallet af tørkedage er lavt. Brune skovjorder, der dannes af ler, og som er gode til at fastholde nedbør om vinteren og foråret, sikrer en konstant vandforsyning til vindyrkning. Som følge af disse enestående klimatiske og jordbundsmæssige forhold er druernes udvikling kontinuerlig og fri for stressfaktorer i den kritiske sommerperiode, hvilket forhindrer en muggen lugt og umodne, rå syrer i den mousserende vin. Som følge af den reflekterende virkning af vandoverfladen på lille Balaton får plantager på skråningerne i bakkerne og bjergene i Zala-regionen mere lys, end man kunne forvente ud fra det gennemsnitlige antal solskinstimer. Dette er særlig vigtigt i de lange solrige efterår, der kan tilskrives middelhavshøjtryk, og de mousserende Zala-kvalitetsvine er derfor fyldige med en stærk aroma og en rig smag.

c) Perlevin: Som følge af den forskelligartede sortsstruktur i vinområdet Zala er harmonien af de vine, der produceres her, afgørende for Zala-perlevinenes diskrete og samtidig elegante aroma og frugtagtige smag. Zala-perlevinenes frugtagtige og komplekse smag og aromastruktur skyldes de forskellige sorter, der dyrkes i Zala-regionen. Områdets unikke submiddelhavsklima/kontinentale klima sikrer optimale betingelser for vindyrkning hele året: som følge af den afkølende effekt, som vandområdet i lille Balaton har om sommeren, og den øgede relative luftfugtighed fra fordampning er atmosfærisk tørke et sjældent fænomen, og antallet af tørkedage er lavt. Brune skovjorder, der dannes af ler, og som er gode til at fastholde nedbør om vinteren og foråret, sikrer en konstant vandforsyning til vindyrkning. Som følge af disse enestående klimatiske og jordbundsmæssige forhold er druernes udvikling kontinuerlig og fri for stressfaktorer i den kritiske sommerperiode, hvilket forhindrer en muggen lugt og umodne, rå syrer i perlevinen.

9. Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning og andre krav)

Produktion uden for det afgrænsede produktionsområde

Retlig ramme:

EU-lovgivningen

Type yderligere betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Inden for grænserne af Zala, Somogy, Vas og Veszprém amt

Mærkningsregler (1)

Retlig ramme:

Af en organisation, der forvalter BOB'en/BGB'en, når dette er fastsat af medlemsstaterne

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

a) For vine kan den traditionelle benævnelse »védett eredetű bor« [vin af beskyttet oprindelse] anvendes som erstatning for udtrykket »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« [beskyttet oprindelsesbetegnelse].

b) Sortens navn og navnet på den specifikke mindre geografiske enhed, der er angivet i samme synsfelt, må kun angives med en mindre eller samme skriftstørrelse.

c) Følgende benævnelser, andre begrænsede benævnelser, benævnelser, der angiver produktionsmetoden, og andre regulerede benævnelser kan anføres: benævnelser, der kan anføres for vin: »Késői szüretelésű bor« [vin af sent høstede druer], »Válogatott szüretelésű bor« [vin fra selektiv høst], »Jégbor« [isvin], »Muzeális bor« [historisk vin], »Barrique«, »Első szüret« [første høst] eller »jomfruårgang«, »Muskotály« [Muscat], »Szemelt« [udvalgte druer], »Termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet], »Újbor« [nyårgang], »Ó bor« [gammel vin], »Termelői palackozás« [aftappet af producenten], »Pinceszövetkezetben palackozva« [aftappet i et vinkooperativ] mousserende kvalitetsvin: »Muskotály« [Muscat], »Nyerspezsgő« [tør mousserende vin], »Termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet], »Termelői pezsgő« [producentens mousserende vin], »Termelői palackozás« [aftappet af producenten], »Pinceszövetkezetben palackozva« [aftappet i et vinkooperativ] perlevin: »Muskotály« [Muscat], »Termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet], »Termelői palackozás« [aftappet af producenten], »Pinceszövetkezetben palackozva« [aftappet i et vinkooperativ].

Mærkningsregler (2)

Retlig ramme:

Af en organisation, der forvalter BOB'en/BGB'en, når dette er fastsat af medlemsstaterne

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Geografiske enheder, der er mindre end det afgrænsede produktionsområde, og som må angives sammen med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Zala/Zalai«: — Kis-Balaton-distriktet: kommunerne Zalaszabar, Nagyrada og Garabonc — Csáford: en del af kommunen Zalaszentgrót — Aranyod: en del af kommunen Zalaszentgrót.

Link til produktspecifikationen

https://boraszat.kormany.hu/download/e/42/e2000/Zala%20OEM_modositott%20termekleiras_v2_korrnelkul.pdf

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.