1. EU's skattepolitiske rammer

1.1 Baggrund

Baggrunden for EU's erhvervspolitik har ændret sig radikalt i det seneste år. Coronavirus har i høj grad påvirket samfund og økonomier i Europa og globalt. Udfordringen på folkesundhedsområdet er blevet den mest alvorlige økonomiske krise i EU's historie med dybe sociale konsekvenser og stigende ulighed.

Pandemien satte ind på et tidspunkt, hvor vigtige tendenser er ved at forandre vores økonomier og samfund, herunder befolkningens aldring, klimaændringer, miljøforringelse, globalisering og omdannelsen af arbejdsmarkedet. Pandemien har også fremskyndet de allerede eksisterende tendenser hen imod digitalisering med et stigende antal mennesker og virksomheder, der foretager indkøb, arbejder, kommunikerer og driver forretning online. Disse tendenser har stor indvirkning på de eksisterende skattegrundlag og kræver overvejelser om udformningen af effektive, bæredygtige og retfærdige skattemæssige rammer i fremtiden, herunder ved at tage det samlede skattemiks op til genovervejelse (jf. tekstboks 1).

Desuden er der nu enighed om, at de grundlæggende begreber som skattemæssigt hjemsted og beskatningskilde, som det internationale skattesystem har været baseret på i sidste århundrede, er forældede. I dag er udøver man ofte sin virksomhed i en stat uden at have en fysisk tilstedeværelse dér, hvilket er en situation, som de nuværende regler ikke er egnede til at håndtere, mens digitaliseringen af økonomien også har ført til nye muligheder for at manipulere de eksisterende principper gennem skatteplanlægningsordninger.

Som reaktion herpå har regeringerne i stigende grad valgt at vedtage et kludetæppe af foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse og skatteunddragelse. Selv om disse har kunnet løse specifikke problemer, har de skabt en endnu større kompleksitet. Som følge af flere skatteskandaler, streng håndhævelse af statsstøttereglerne og behovet for at finansiere offentlige udgifter efter finanskrisen blev drøftelserne om reformen af de internationale selskabsskatteregler fremskyndet i begyndelsen af 2010'erne, hvilket førte til projektet om udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (BEPS) under ledelse af OECD og G20. Denne proces leverede i 2015 sit første sæt resultater, som blev gennemført i EU, herunder gennem direktiverne om bekæmpelse af skatteundgåelse. Internationale drøftelser er nu i gang for at finde en global løsning på reformen af det forældede internationale selskabsskattesystem med foranstaltninger til omfordeling af beskatningsrettigheder og effektiv minimumsbeskatning. Indholdet af disse drøftelser vil påvirke udformningen af EU's dagsorden for erhvervsbeskatning fremover, uanset om det lykkes at indgå en konkret global aftale.

Samtidig har internationale partnere som USA allerede bebudet planer om at udforme deres erhvervsskattedagsorden for de kommende år og i den forbindelse gå videre end eller bygge videre på de internationale drøftelser. Det anerkendes herved, at der er behov for indtægter til at finansiere offentlige investeringer for bedre at kunne opbygge og støtte en inklusiv økonomisk genopretning. Andre lande, såsom Det Forenede Kongerige, har også bebudet foranstaltninger vedrørende selskabsbeskatning efter covid-19.

I den forbindelse har EU brug for solide, effektive og retfærdige skatteregler, der opfylder behovene for offentlig finansiering, samtidig med at de støtter genopretningen og den grønne og digitale omstilling ved at skabe et miljø, som fremmer vækst og investeringer, der er retfærdige, bæredygtige og jobskabende.

1.2 EU's skattepolitiske dagsorden

EU's indsats på erhvervsskatteområdet skal indgå i en omfattende EU-skattedagsorden. Det centrale er behovet for et afbalanceret skatteindtægtsmiks og et skattesystem, der bygger på principperne om retfærdighed, effektivitet og enkelhed.

Følgende prioriteter vil være afgørende for at opfylde denne vision:

(I)Fremme af retfærdig og bæredygtig vækst

EU's skattedagsorden bidrager til det overordnede mål om at skabe retfærdig og bæredygtig vækst ved at støtte bredere EU-politikker såsom den europæiske grønne pagt, Kommissionens digitale dagsorden, den nye industristrategi for Europa og kapitalmarkedsunionen. Den bør også bidrage til at støtte en inklusiv genopretning i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder.

Et skattesystem, der understøtter den grønne omstilling, vil være et afgørende redskab til at nå målene i den europæiske grønne pagt. Skatteforanstaltninger skal gå hånd i hånd med andre prisfastsættelsesinstrumenter på miljøområdet samt lovgivningsmæssige foranstaltninger, samtidig med at der tages behørigt hensyn til de fordelingsmæssige virkninger for at sikre en retfærdig omstilling.

På EU-plan vil det kommende forslag om at reformere energibeskatningsdirektivet være et afgørende skridt fremad i denne henseende. Revisionen vil supplere andre initiativer i pakken "Fit for 55" ved at rationalisere systemet med minimumssatser og fjerne forældede undtagelser og nedsatte satser. Som en del af den samme pakke vil Kommissionen foreslå nye og ændrede prisfastsættelsesmetoder for at støtte EU's klimamål, navnlig en CO2-grænsetilpasningsmekanisme og et forslag til et nyt EU-emissionshandelssystem. På nationalt plan bør medlemsstaterne intensivere deres bestræbelser på at sætte en pris på eksternaliteter under behørig hensyntagen til eventuelle negative sociale virkninger og udfase skadelige subsidier, herunder som led i bredere skattereformer.

I meddelelsen om det digitale årti fastlagde Kommissionen EU's mål for den digitale omstilling frem til 2030. Beskatning skal lette denne omstilling ved at skabe et miljø, hvor digitale virksomheder kan trives. Samtidig er det nødvendigt at tilpasse skattereglerne for bedre at kunne matche realiteterne i en digitaliseret økonomi. Dette indebærer også digitalisering af skatteforvaltningen.

EU's skatteregler skal udformes således, at de bidrager til et stærkere indre marked for Europas genopretning i overensstemmelse med den nye industristrategi for 2020 og ajourføringen heraf, der blev vedtaget i maj 2021. Det bør mindske virksomhedernes overholdelsesomkostninger, fremme investeringer på tværs af grænserne og skabe det rette miljø for både SMV'er og større virksomheder, så de kan trives i et grønt og digitalt Europa.

EU's skatteregler spiller også en central rolle med hensyn til at støtte udviklingen af kapitalmarkedsunionen, navnlig ved at fjerne skattemæssige hindringer for grænseoverskridende investeringer og fjerne den gældsfremmende virkning i selskabsbeskatningen.

(II)Sikring af effektiv beskatning