INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 3

2. Ikke-afsluttede ansøgninger fra 2009 3

3. Nye ansøgninger modtaget i 2010 6

4. Finansiering 11

5. Overvågning 12

6. Afslutninger 13

7. Konklusioner 14

Bilag 1: Loft for større katastrofer gældende i 2010 16

Bilag 2: Ikke-afsluttede ansøgninger til Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i 2009 og nye ansøgninger afgjort i 2010 17

Bilag 3: Ansøgninger til Den Europæiske Solidaritetsfond siden 2002 21

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN

Den Europæiske Unions SolidaritetsfondÅrsrapport 2010

INDLEDNING

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) blev oprettet den 15. november 2002[1]. I henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (i det følgende benævnt "forordningen") forelægger Kommissionen en rapport om fondens aktiviteter i løbet af det forgangne år for Europa-Parlamentet og Rådet. Nærværende rapport omhandler fondens aktiviteter i 2010 og dækker ligesom i de forrige rapporter behandlingen af ikke-afsluttede ansøgninger og nye ansøgninger samt evalueringen af gennemførelsesrapporterne med henblik på forberedelse af afslutningen.

2010 har været Solidaritetsfondens travleste år nogensinde med hensyn til antallet af modtagne ansøgninger. Der blev i årets løb indgivet i alt 17 nye ansøgninger til Kommissionen om finansiel støtte fra Solidaritetsfonden. Alle disse ansøgninger vedrørte oversvømmelseskatastrofer. Flertallet af disse sager blev først indgivet i årets sidste halvdel, og for seks ansøgningers vedkommende var proceduren for vurdering og vedtagelse endnu ikke afsluttet i slutningen af 2010. I løbet af 2010 accepterede Kommissionen ni af ansøgningerne og besluttede, at betingelserne for anvendelse af fonden ikke var opfyldt for fem andre ansøgningers vedkommende. I alt foreslog Kommissionen støtte i størrelsesordenen 262,303 mio. EUR, som efterfølgende blev godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet.[2]

IKKE-AFSLUTTEDE ANSØGNINGER FRA 2009

Grækenland (skovbrande i Attika)

Fra den 21. august 2009 og frem blev Attika-regionen i Grækenland påført skader på infrastruktur, bygninger og afgrøder på grund af skovbrande, der blev båret frem gennem regionen af kraftige vinde. Den 27. oktober 2009, hvilket var inden for den ansøgningsfrist på 10 uger regnet fra datoen for de første skader forårsaget af katastrofen, som er fastsat i forordningen, indgav de græske myndigheder en ansøgning om finansiel støtte til EU’s Solidaritetsfond.

Ifølge de græske myndigheders skøn vil de direkte skader som følge af brandene beløbe sig til 152,774 mio. EUR. Dette beløb udgør 0,07 % af Grækenlands BNI på 221,672 mia. EUR (baseret på 2007-tal), dvs. kun 11 % af det normale loft for støtte fra fonden til Grækenland[3]. Da den samlede skade lå under det normale loft, blev ansøgningen vurderet ud fra de ekstraordinære kriterier for "usædvanlige regionale katastrofer".

En af betingelserne for støtte fra fonden under kriterierne for usædvanlige regionale katastrofer er, at størstedelen af befolkningen i en bestemt region er katastroferamt. Den græske regering baserede sin ansøgning på Attika-regionen og berettede, at 106 404 indbyggere var ramt af brandene, ud af en samlet befolkning på lidt under 3,8 mio. indbyggere i Attika-regionen. Det svarer til 2,8 % af befolkningen i regionen, dvs. langt under størstedelen. Selvom katastrofen lokalt havde forårsaget alvorlig skade, gav ansøgningen derudover ikke nogen dokumentation, hvoraf det kunne udledes, at regionen ville lide under alvorlige og langvarige følger for levevilkårene og regionens økonomiske stabilitet – som er de øvrige betingelser, der skal være opfyldt (kumulativt), såfremt en katastrofe i ekstraordinære tilfælde skal betragtes som en "usædvanlig regional katastrofe".

Kommissionen besluttede i overensstemmelse hermed den 28. maj 2010, at ansøgningen ikke kunne imødekommes, idet den ikke opfyldte de i forordningen fastsatte forudsætninger for i ekstraordinære tilfælde at opnå støtte fra fonden. De græske myndigheder blev underrettet herom.

Grækenland (oversvømmelser på Évvia)

Den 12. september 2009 oplevede øen Évvia i det østlige Grækenland skade på huse, infrastruktur og landbrug som følge af oversvømmelser, der fulgte efter voldsomme regnskyl i området. Den 17. november 2009, inden for fristen på ti uger efter at katastrofen indtraf, indgav de græske myndigheder en ansøgning til fonden om finansiel støtte.

De græske myndigheder skønnede, at de direkte skader som følge af oversvømmelserne løb op i 82,233 mio. EUR. Med kun 6,26 % af Grækenlands normale loft for modtagelse af støtte fra Solidaritetsfonden blev ansøgningen undersøgt på basis af de ekstraordinære kriterier for "usædvanlige regionale katastrofer".

Oversvømmelserne havde, selvom de var lokale, store konsekvenser for Évvia-området, og én person mistede livet, ligesom der skete skade på afgrøder og det regionale vejnet, men ansøgningen gav ikke nogen klar dokumentation for, at størstedelen af befolkningen i regionen var katastroferamt. Desuden kunne den græske ansøgning ikke levere tilstrækkelig dokumentation for, at oversvømmelserne havde forårsaget alvorlige og langvarige følger for levevilkårene og regionens økonomiske stabilitet. Den 28. maj besluttede Kommissionen derfor, at ansøgningen ikke opfyldte betingelserne for i ekstraordinære tilfælde at opnå støtte fra fonden og underrettede de græske myndigheder om, at deres ansøgning ikke var blevet accepteret.

Cypern (storm)

Den 18. september 2009 ramte en storm ledsaget af en række tornadoer udkanten af Nicosia. De cypriotiske myndigheder indgav deres ansøgning om bistand fra Solidaritetsfonden den 6. november 2009, omkring to uger før udløbet af ansøgningsfristen på 10 uger.

De cypriotiske myndigheder skønnede, at de direkte skader som følge af katastrofen løb op i 2,609 mio. EUR. Dette beløb udgør under 3 % af det normale loft for støtte fra Solidaritetsfonden, der gælder for Cypern i 2009, på 88,552 mio. EUR (dvs. 0,6 % af BNI baseret på 2007-tal). Da den samlede skade var under det normale loft for støtte fra Solidaritetsfonden, blev ansøgningen baseret på de ekstraordinære kriterier for "usædvanlige regionale katastrofer".

Efter vurdering af ansøgningen kom Kommissionen til den konklusion, at den ikke opfyldte den i forordning (EF) nr. 2012/2002 fastlagte betingelse. Reelt indeholdt ansøgningen ingen dokumentation for, at størstedelen af befolkningen i den region, som ansøgningen vedrører, var katastroferamt. Desuden forelå der ingen dokumentation for, at katastrofen havde haft alvorlige og langvarige følger for levevilkårene og den økonomiske stabilitet i det berørte område. Af disse årsager besluttede Kommissionen den 6. april 2010, at ansøgningen ikke opfyldte betingelserne for i ekstraordinære tilfælde at opnå støtte fra fonden, og underrettede de cypriotiske myndigheder herom.

Italien (mudderskred og oversvømmelser på Sicilien)

Den 1. oktober 2009 ramte en storm Sicilien, hvilket især gik ud over Messina-provinsen. Vedvarende regn i kystområderne mellem Galati og Scaletta Zanclea forårsagede en række jord- og mudderskred, der blokerede visse vejstrækninger samt jernbanen og hovedvejen. De sicilianske myndigheder berettede, at der var 31 omkomne og 122 sårede som en direkte konsekvens af jord- om mudderskreddene, og 2 019 blev evakueret fra deres hjem. De italienske myndigheder indgav en ansøgning til Solidaritetsfonden den 7. december 2009 inden for ansøgningsfristen på 10 uger.

Ifølge de italienske myndigheders skøn vil de samlede direkte skader beløbe sig til 598,94 mio. EUR. Skaden svarer til 17,62 % af det normale loft på 3,399 mia. EUR, som gælder for støtte fra Solidaritetsfonden til Italien i 2009. Da den samlede skade var under det normale loft for støtte fra Solidaritetsfonden, blev ansøgningen baseret på de ekstraordinære kriterier for "usædvanlige regionale katastrofer".

Ansøgningen vedrørte Messina-provinsen med en samlet befolkning på 622 450 (2005-tal). I denne provins var 14 576 mennesker, eller blot 2,2 % af befolkningen, direkte berørt svarende til kun en meget lille del af befolkningen i den provins, de hører til. Da ansøgningen desuden viste, at katastrofen havde medført alvorlige ødelæggelser lokalt, var de begrænset til et lille område med et forholdsvis lille antal indbyggere. Der var ikke fremlagt dokumentation for, at katastrofen havde medført alvorlige og langvarige følger for den økonomiske stabilitet i regionen. Af disse årsager besluttede Kommissionen den 8. juni 2010, at ansøgningen ikke opfyldte betingelserne for i ekstraordinære tilfælde at opnå støtte fra fonden under kriterierne for usædvanlige regionale katastrofer og underrettede de cypriotiske myndigheder herom.

NYE ANSØGNINGER MODTAGET I 2010

Irland (oversvømmelser)

Fra den 19. november 2009 og derefter oplevede Irland voldsomme oversvømmelser i 15 af landets 26 amter. Oversvømmelserne forårsagede skade på offentlig infrastruktur, herunder veje, vand- og spildevandsanlæg, samt omfattende skade på bygninger og virksomheder. De irske myndigheder indgav en ansøgning til fonden den 27. januar 2010 inden for fristen på 10 uger. Der blev på Kommissionens foranledning fremsendt yderligere oplysninger den 15. juni 2010 til vurdering af ansøgningen.

Ifølge de irske myndigheders skøn vil de direkte skader beløbe sig til 520,9 mio. EUR, svarende til 0,33 % af BNI og 55,68 % af det normale loft på 935,456 mio. EUR, der gælder for støtte fra Solidaritetsfonden til Irland i 2010. Da den samlede skade var under det normale loft, blev den irske ansøgning vurderet efter de ekstraordinære kriterier for "usædvanlige regionale katastrofer".

De irske myndigheders dokumentation viste, at størstedelen af befolkningen i det katastroferamte område var berørt af følgerne af oversvømmelserne. Derudover viste de store skader på veje og anden offentlig infrastruktur og de omfattende strukturelle skader på privat ejendom i tilstrækkeligt omfang katastrofens langtidsvirkninger på levevilkårene og den økonomiske stabilitet i den katastroferamte region. Den 14. september 2010 konkluderede Kommissionen derfor, at den irske ansøgning skulle accepteres og foreslog, at der blev ydet 13 022 500 EUR i støtte. Den tilsvarende ændring af budgetproceduren blev afsluttet af Europa-Parlamentet og Rådet den 24. november 2010. Efter indgåelsen af gennemførelsesaftalen med Irland udbetalte Kommissionen tilskuddet den 22. december 2010.

Italien (oversvømmelser i Toscana)

Fra den 25. december 2009 forårsagede kraftige regnskyl oversvømmelser og jordskred langs med Serchio-floden i det vestlige Toscana, som ramte 27 kommuner i Lucca-provinsen og én kommune i Pisa-provinsen. Den 4. marts 2010, inden for fristen på 10 uger efter at katastrofen indtraf, indgav de italienske myndigheder en ansøgning til Solidaritetsfonden.

Ifølge de italienske myndigheders skøn vil de direkte skader som følge af oversvømmelsen beløbe sig til 211,701 mio. EUR. Dette tal svarer til 0,02 % af den italienske BNI og kun 6,11 % af det normale loft på 3,467 mia. EUR, der gælder for støtte fra Solidaritetsfonden til Italien i 2010. Ansøgningen blev derfor vurderet efter de ekstraordinære kriterier for "usædvanlige regionale katastrofer".

Ansøgningen viste, at oversvømmelsen lokalt forårsagede forstyrrelser i regionen omkring Serchio-floden, hvor der opstod skader på veje, vandinfrastruktur og offentlige tjenester samt på private bygninger og andre ejendomme. Imidlertid var kun 1 % af den lokale befolkning direkte ramt af oversvømmelsen, og de italienske myndigheder påviste ikke i deres ansøgning, at oversvømmelsen ville have alvorlige og langvarige følger for den økonomiske stabilitet i regionen. Af disse årsager besluttede Kommissionen den 8. juni 2010, at den italienske ansøgning ikke opfyldte betingelserne for i ekstraordinære tilfælde at modtage støtte fra fonden, og underrettede de italienske myndigheder herom.

Spanien (oversvømmelser i Andalusien)

Den 9. februar 2010 ramte en oversvømmelse Andalusien efter en lang periode med voldsom nedbør. De spanske myndigheder indgav den 19. april 2010 en ansøgning til Solidaritetsfonden om støtte.

Der blev meldt om skader for 709,74 mio. EUR, svarende til 20,47 % af det normale loft på 3,467 mia. EUR, der gælder for støtte til Spanien fra Solidaritetsfonden. I forbindelse med vurderingen af ansøgningen konkluderede Kommissionen imidlertid, at der tidligere havde været ikke-indberettede oversvømmelsesskader i december 2009 og januar 2010, der stammede fra samme meteorologiske fænomen. Den 10 ugers frist fra datoen for den første skade som følge af katastrofen var således ikke blevet overholdt. Derudover havde de spanske myndigheder ikke fremlagt tilstrækkelig dokumentation til at tillade en fuldstændig vurdering af sagen under de ekstraordinære kriterier for "usædvanlige regionale katastrofer". Kommissionen besluttede derfor den 5. oktober 2010, at betingelserne for i ekstraordinære tilfælde at modtage støtte fra Solidaritetsfonden ikke var opfyldt, og underrettede de spanske myndigheder herom.

Portugal (oversvømmelser på Madeira)

Den 20. februar 2010 ramte kraftige oversvømmelser de portugisiske øer Madeira og Porto Santo, hvilket resulterede i 42 omkomne og påførte øernes infrastruktur, offentlige og private bygninger, landbrug og erhvervsliv alvorlige skader.

Kommissionen modtog en ansøgning fra de portugisiske myndigheder om støtte fra Solidaritetsfonden den 20. april 2010, omkring to uger inden ansøgningsfristen på 10 uger. På Kommissionens foranledning blev der den 15. juli 2010 modtaget yderligere oplysninger, der var nødvendige for en vurdering af ansøgningen. De portugisiske myndigheder anslog de samlede direkte skader som følge af oversvømmelserne til 1,080 mia. EUR. Dette tal svarer til 112,69 % af det normale loft på 958,406 mia. EUR, der gælder for støtte fra Solidaritetsfonden til Portugal i 2010. Katastrofen blev derfor betragtet som en "større naturkatastrofe" i medfør af bestemmelserne i forordningen om Solidaritetsfonden. Under disse voldsomme ødelæggelser blev 153 broer beskadiget, 400 bygninger blev fuldstændig jævnet med jorden eller led alvorlige strukturelle skader, og havneområdet i Funchal krævede en betydelig genopbygning. Kommissionen konkluderede derfor den 29. september 2010, at ansøgningen opfyldte betingelserne for støtte fra fonden og foreslog, at Portugal fik tildelt et tilskud på 31 255 790 EUR. Det tilhørende ændringsbudget blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet den 15. december 2010. Efter indgåelsen af gennemførelsesaftalen med Portugal udbetalte Kommissionen tilskuddet den 5. april 2011.

Frankrig (stormen Xynthia)

Den 27. og 28. februar 2010 ramte en vinterstorm næsten hele det franske fastland. Den forårsagede omfattende skade, især på den franske vestkyst, hvor havdigerne blev gennembrudt. De franske myndigheder indgav en ansøgning om støtte fra Solidaritetsfonden den 7. maj 2010 inden for fristen på 10 uger.

De samlede direkte skader som følge af stormen over fransk område blev anslået til omkring 2,5 mia. EUR. Da dette ligger under loftet på 3,467 mia. EUR for Frankrig i 2010, blev den franske ansøgning vurderet efter de ekstraordinære kriterier for "usædvanlige regionale katastrofer". For at opfylde disse kriterier valgte de franske myndigheder at begrænse omfanget af deres ansøgning til den hårdest ramte zone og indgav en ansøgning, der fokuserede på et enkelt sammenhængende område på den franske vestkyst, hvor de værste skader fra stormen var opstået, og som skønnedes til 1,425 mia. EUR. Dette beløb udgør 41,12 % af det normale loft for modtagelse af støtte fra fonden.

Den zone, ansøgningen vedrørte, består af 10 kommuner i Vendée-departementet og 36 kommuner og 2 andre kommunale enheder i Charente-Maritime-departementet. Området blev ramt af store oversvømmelser efter en kraftig stormflod. De franske myndigheder skønnede, at mere end 1 500 huse skulle rives ned som følge af de omfattende strukturelle skader. Desuden forårsagede oversvømmelsen af 14 956 ha landbrugsjord massive tab af afgrøder og beskadiget agerjord som følge af aflejringer af natrium i jorden. De omfattende miljømæssige og strukturelle skader gik også ud over erhvervslivet, som i kystområdet især er afhængigt af turisme og østersdyrkning.

Kommissionen fandt derfor, at den franske ansøgning opfyldte de ekstraordinære kriterier for "usædvanlige regionale katastrofer" og besluttede den 29. september 2010 at foreslå støtte til Frankrig på 35 635 750 EUR. Det tilhørende ændringsbudget blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet den 15. december 2010. Efter indgåelsen af gennemførelsesaftalen med Frankrig udbetalte Kommissionen tilskuddet den 14. marts 2011.

Slovakiet (oversvømmelser)

Den 9. maj 2010 blev en stor del af det centrale og østlige Slovakiet oversvømmet efter en langvarig periode med voldsom nedbør[4]. De slovakiske myndigheder indgav en ansøgning om støtte fra Solidaritetsfonden den 16. juli 2010 inden for fristen på 10 uger. Den 27. september 2010 forelagde de slovakiske myndigheder yderligere oplysninger for Kommissionen, bl.a. en opdatering af deres skøn over de samlede skader.

Oversvømmelsen medførte omfattende skader på veje, bygninger og landbrugsprodukter. 45 895 husstande var ramt af oversvømmelsen og yderligere 306 husholdninger af jordskred. Også transportnettet blev særligt hårdt ramt af oversvømmelserne.

Ifølge de slovakiske myndigheder vil de samlede direkte skader beløbe sig til 561,134 mio. EUR. Dette beløb udgør 0,89 % af Slovakiets BNI og svarer til 148,37 % af det normale loft på 378,205 mio. EUR, der gælder for støtte fra Solidaritetsfonden til Slovakiet i 2010. Den slovakiske ansøgning faldt således ind under en "større naturkatastrofe". Kommissionen besluttede derfor den 15. december 2010 at acceptere ansøgningen og foreslog at tildele 20 430 841 EUR i støtte til Slovakiet. Det tilsvarende forslag til ændringsbudget fulgte i begyndelsen af januar 2011.

Polen (oversvømmelser)

Polen blev ramt af to sammenhængende bølger af oversvømmelser i maj og juni 2010, som fulgte efter en periode med ekstraordinært voldsom nedbør. Den første skade som følge af disse oversvømmelser blev registreret den 14. maj 2010. De polske myndigheder indgav en ansøgning til Solidaritetsfonden den 23. juli 2010 inden for fristen på 10 uger.

Oversvømmelserne forårsagede betydelig skade, navnlig omkring floderne Wisla og Oder. 266 000 mennesker blev berørt af oversvømmelserne, herunder 31 000 mennesker, der blev evakueret fra deres hjem. Der skete også omfattende skade på virksomheder, landbrug og offentlig infrastruktur. For at håndtere katastrofens omfang bad Polen ligeledes om støtte fra EU’s civilbeskyttelsesordning.

De samlede direkte skader blev anslået til 2,998 mia. EUR, svarende til 0,846 % af Polens BNI, som langt oversteg det normale loft på 2,124 mia. EUR, som gælder for støtte fra Solidaritetsfonden til Polen i 2010. Polens ansøgning opfyldte derfor det normale loft for modtagelse af støtte fra fonden og blev behandlet som en "større naturkatastrofe". Kommissionen besluttede derfor den 15. december 2010 at acceptere ansøgningen og foreslog at bevilge en støtte på 105 567 155 EUR til Polen. Det tilsvarende forslag til ændringsbudget fulgte i begyndelsen af januar 2011.

Tjekkiet (oversvømmelser)

Tjekkiet indgav en ansøgning om finansiel støtte under "nabolandskriteriet" efter at være blevet ramt af oversvømmelser, der skyldtes det samme meteorologiske fænomen som det, der forårsagede større katastrofer i Slovakiet og Polen i maj 2010. De tjekkiske myndigheder rapporterede om oversvømmelsesskader, der begyndte den 18. maj 2010, og indgav deres ansøgning den 23. juli 2010 inden for fristen på 10 uger.

"Nabolandskriteriet" giver mulighed for, at lande der har været ramt af samme katastrofe som et naboland, for hvilket en større katastrofe er blevet anerkendt, kan ansøge om støtte, selv om skadernes omfang ligger under det normale loft. I Tjekkiets tilfælde forårsagede oversvømmelserne skade i fire regioner i den nordlige og østlige del af landet. Over to millioner indbyggere i disse regioner var direkte berørt af oversvømmelserne som følge af strukturel skade på huse, mistet privat ejendom, udfald af væsentlige tjenester, og skade på den lokale økonomi. 1 000 mennesker blev evakueret fra deres hjem.

De samlede direkte skader som følge af oversvømmelserne beløb sig til 204,456 mio. EUR. Selv om dette kun udgør 0,15 % af Tjekkiets BNI eller 24,81 % af det normale loft på 824,029 mio. EUR for støtte fra Solidaritetsfonden til Tjekkiet i 2010, opfyldte ansøgningen nabolandskriteriet, idet både Polens og Slovakiets ansøgninger blev accepteret som "større katastrofer".

Kommissionen besluttede derfor den 15. december 2010 at acceptere Tjekkiets ansøgning og foreslog at tildele 5 111 401 EUR i støtte. Det tilsvarende forslag til ændringsbudget fulgte i begyndelsen af januar 2011.

Ungarn (oversvømmelser)

Som et resultat af én måneds næsten uafbrudt regn i maj og juni 2010 opstod der voldsomme oversvømmelser i Ungarn, som også medførte omfattende oversvømmelser og skader i Donau-bassinet i den nordøstlige del af landet. De ungarske myndigheder indgav den 24. juli 2010 en ansøgning om støtte til Solidaritetsfonden inden for fristen på 10 uger. Den ungarske ansøgning beskrev nøje de omfattende skader på infrastruktur, med oversvømmelser af veje og 612 separate skader på Ungarns jernbanenet. Økonomien, navnlig i landområder, blev ramt som følge af oversvømmelser og haglstorme, og 145 000 ha land blev gjort ubrugelige. Redningsaktionen nødvendiggjorde evakueringen af 5 259 mennesker.

De ungarske myndigheder berettede om samlede direkte skader på 719,343 mio. EUR, svarende til 0,73 % af BNI og 121,78 % af det normale loft på 590,710 mio. EUR, der gælder for støtte fra Solidaritetsfonden til Ungarn i 2010. Da skaderne lå over loftet for den normale anvendelse af fonden, blev ansøgningen betragtet som en "større naturkatastrofe". Kommissionen accepterede Ungarns ansøgning den 15. december 2010 og foreslog at yde støtte til Ungarn på 22 485 772 EUR. Det tilhørende forslag til ændringsbudget fulgte i begyndelsen af januar 2011.

Kroatien (oversvømmelser)

Den østlige og centrale dele af Kroatien blev ramt af de samme meteorologiske forhold, som forårsagede oversvømmelseskatastrofen i Ungarn mellem maj og juni 2010. Som nabo til Ungarn kunne Kroatien indgive en ansøgning om finansiel støtte til Solidaritetsfonden under nabolandskriteriet. Efter de første skader den 31. maj 2010 indgav de kroatiske myndigheder en ansøgning den 9. august 2010 inden for fristen på 10 uger.

Oversvømmelserne og haglstorme medførte omfattende skader på 687 huse, skader på vandforsyningen, blokerede veje lokalt og regionalt og evakuering af 112 familier fra deres hjem. De samlede direkte skader blev beregnet til 153,039 mio. EUR, svarende til 55,49 % af det normale loft på 275,804 mio. EUR, som gælder for støtte fra Solidaritetsfonden til Kroatien i 2010. Da samme fænomen blev betragtet som en større katastrofe i Ungarn, blev den kroatiske ansøgning accepteret under nabolandskriteriet. Kommissionen besluttede derfor den 15. december 2010 at yde finansiel støtte på 3 825 983 EUR til Kroatien. Det tilsvarende forslag til ændringsbudget fulgte i begyndelsen af januar 2011.

Rumænien (oversvømmelser)

Den 23. juni 2010 begyndte en periode med oversvømmelser og jordskred, der påvirkede størsteparten af Rumæniens regioner og forårsagede omfattende skader over hele landet. De rumænske myndigheder indgav den 31. august 2010 en ansøgning om finansiel støtte fra Solidaritetsfonden inden for fristen på 10 uger.

De rumænske oversvømmelser berørte i alt 6,7 mio. mennesker, herunder 15 000 mennesker, der måtte evakueres fra deres hjem. Der skete betydelige skader og forstyrrelser på vejnettet, hvor 5 257 km vej blev berørt, mens andre former for infrastruktur som vand- og spildevandsanlæg også led alvorlige skader. Oversvømmelserne gik også ud over den rumænske økonomi, idet 110 585 ha landbrugsjord og 8 222 ha skovarealer blev gjort ubrugelige af oversvømmelserne. De rumænske myndigheder anslog de samlede direkte skader til 875,758 mio. EUR. Dette beløb udgør 0,67 % af Rumæniens BNI og overstiger det normale loft for støtte fra Solidaritetsfonden på 787,935 mio. EUR. Den rumænske ansøgning kunne derfor betragtes som en "større naturkatastrofe". Kommissionen accepterede Rumæniens ansøgning af 15. december 2010 og foreslog støtte på 24 967 741 EUR. Det tilhørende forslag til ændringsbudget fulgte i begyndelsen af januar 2011.

Ikke-afsluttede ansøgninger

Der blev i alt modtaget 17 ansøgninger i 2010. Eftersom nogle af disse ansøgninger blev indgivet sent på året, fortsatte vurderingen af disse i 2011. Der var tale om ansøgninger fra Frankrig (oversvømmelser i Var), Tjekkiet (efterårsoversvømmelser), Tyskland (oversvømmelser i Sachsen), Kroatien og Slovenien (septemberoversvømmelser) samt Ungarn (udledning af rødt slam). Disse ansøgninger vil blive behandlet i deres helhed i Den Europæiske Solidaritetsfonds årsrapport for 2011.

FINANSIERING

I 2010 blev der udbetalt et tilskud fra Solidaritetsfonden til en sag, hvor ansøgningen blev modtaget i januar 2010 (oversvømmelser i Irland). Det tilsvarende foreløbige forslag til ændringsbudget nr. 7/2010[5] blev godkendt af budgetmyndigheden den 24. november 2010.

Fonden blev ligeledes anvendt i forbindelse med to yderligere ansøgninger i 2010. Det foreløbige forslag til ændringsbudget nr. 8/2010[6] omfatter oversvømmelserne, der berører Portugal (Madeira-oversvømmelserne) og Frankrig (stormen Xynthia), og blev godkendt af budgetmyndigheden den 15. december 2010. Udbetalingerne fandt sted i begyndelsen af 2011 efter vedtagelse af tilskudsafgørelserne og efter underskrivelse af gennemførelsesaftalerne.

Modtagerland | Katastrofe | Kategori | Støttebeløb (EUR) |

Irland | Oversvømmelser ( i november 2009) | regional | 13 022 500 |

Portugal | Oversvømmelser på Madeira | større | 31 255 790 |

Frankrig | Stormen Xynthia | regional | 35 635 750 |

I alt | 79 914 040 |

OVERVÅGNING

Italien (jordskælvet i Abruzzo)

Kommissionen gennemførte et kontrolbesøg i l'Aquila og Rom fra den 11. til den 13. april 2010 for at blive orienteret om de systemer, som de italienske myndigheder har sat i værk for at gennemføre Solidaritetsfondens tilskud på 493,8 mio. EUR efter jordskælvet i april 2009. L'Aquila-jordskælvet i den italienske Abruzzo-region var reelt den største katastrofe siden fondens oprettelse og førte efterfølgende til det største tilskud nogensinde på næsten en halv milliard euro[7].

Kommissionen var især interesseret i at vide noget om de påstande, der var fremsat i medierne om, at den nationale afdeling for civilbeskyttelse skulle være involveret i uregelmæssigheder i forbindelse med tildelingen af kontrakter til genopbygningsarbejdet i l'Aquila, men fandt intet belæg for disse påstande.

Besøget blev hilst velkomment af de italienske myndigheder, der stillede tilstrækkelige og detaljerede oplysninger til rådighed om gennemførelsen af tilskuddet fra Solidaritetsfonden og om det system, der var sat i værk for at garantere den formelle rigtighed og lovlighed af udgifterne. Fra Kommissionens synspunkt gav besøget vished for de iværksatte systemers funktion og for de fremskridt, der var gjort. På basis af de modtagne oplysninger er tilskuddet fra Solidaritetsfonden blevet anvendt effektivt og under overholdelse af de regler, som Solidaritetsfonden har pålagt, tilskudsafgørelsen og gennemførelsesaftalen. Dette indtryk blev bekræftet af gennemførelsesrapporten, som de italienske myndigheder fremsendte i begyndelsen af 2011.

Frankrig (stormen Klaus)

Kommissionen gennemførte et kontrolbesøg i Frankrig den 15. juni 2010 for at blive underrettet om de systemer, der var sat i værk af de franske myndigheder til gennemførelse af tilskuddet fra Solidaritetsfonden på 109,4 mio. EUR efter stormen Klaus, der hærgede regionerne Aquitaine, Midi-Pyrénées og Languedoc-Roussillon i januar 2009. Stormen Klaus i det sydvestlige Frankrig var en anden stor katastrofe, der forvoldte skader væsentligt over gennemsnittet.

Som ved tidligere lejligheder hilste de berørte myndigheder dette besøg varmt velkommen, idet det gav anledning til drøftelse af tekniske spørgsmål såsom udgiftsberettigelse, fristen for udnyttelse af tilskuddet og kontrolanliggender. Besøget gjorde det også muligt for Kommissionen at danne sig et indtryk af Solidaritetsfondens merværdi og indsamle informationer om gennemførelsessystemerne.

AFSLUTNINGER

I henhold til artikel 8, stk. 2, i EUSF-forordningen forelægger modtagerstaten senest seks måneder efter udløbet af fristen på et år at regne fra datoen for udbetalingen af tilskuddet en gennemførelsesrapport vedrørende anvendelsen, vedlagt en begrundelse for udgifterne (i det følgende benævnt "udgiftserklæring ") . Efter denne procedure afslutter Kommissionen fondens tiltag.

Fire dossierer fra EU's Solidaritetsfond blev afsluttet i løbet af 2010.

1) Som afslutning på støtten i forbindelse med stormen i Slovakiet i 2005, hvor der blev givet finansiel støtte på 5 667 578 EUR, blev gennemførelsesrapporten modtaget den 9. maj 2007. Da de slovakiske myndigheder havde benyttet en forkert vekselkurs, lå de angivne udgifter 34 992,28 EUR under det tildelte beløb. For at løse problemet med manglende udgiftsdækning på grund af den fejlagtige vekselkurs foreslog Kommissionen Slovakiet, at Slovakiet skulle angive de yderligere omkostninger til dækning af forskellen. I marts 2010 anmeldte de slovakiske myndigheder yderligere udgifter, som blev betragtet som støtteberettigede i henhold til forordningens bestemmelser, tilskudsafgørelsen og gennemførelsesaftalen. Kommissionen afsluttede sagen i maj 2010.

2) Med hensyn til sagen om oversvømmelseskatastrofen i Bulgarien i august 2005 blev der ydet finansiel støtte på 10 632 185 EUR, og gennemførelsesrapporten blev modtaget den 17. januar 2008. De bulgarske myndigheder erklærede i deres udgiftserklæring, at deres udgifter lå 35 090 under det tildelte beløb. Desuden afslørede de bulgarske myndigheders revision ikke-støtteberettigede udgifter på et beløb af 8 476 EUR. Kommissionen indledte derfor efter aftale med de bulgarske myndigheder en tilbagebetalingsprocedure, og beløbet på 43 566 EUR blev tilbagebetalt af de bulgarske myndigheder den 29. december 2008. Kommissionens videre analyse og vurdering blev afsluttet i foråret 2010. Kommissionen afsluttede sagen i maj 2010.

3) Med hensyn til stormkatastrofen i Letland i januar 2005 blev der udbetalt et tilskud på 9 487 180 EUR til de lettiske myndigheder. Kommissionen modtog gennemførelsesrapporten den 5. november 2007. De lettiske myndigheder anmeldte ikke-afholdte og ikke-støtteberettigede udgifter til et beløb af 114 458,80 EUR. For at afslutte vurderingen udbad Kommissionen sig yderligere oplysninger fra de lettiske myndigheder. Det blev aftalt, at de 114 458,80 EUR skulle tilbagebetales. Kommissionen indledte tilbagebetalingsproceduren og modtog beløbet i august 2010.

4) Det fjerde afslutningsdossier vedrørte oversvømmelseskatastrofen i Østrig i august 2005, hvor der blev givet finansiel støtte på 14 798 589 EUR, og gennemførelsesrapporten blev modtaget den 12. februar 2008. Efter at Kommissionens tjenestegrene havde foretaget en grundig vurdering, var det nødvendigt at anmode om yderligere oplysninger om udgiftserklæringen. De østrigske myndigheder fremsendte disse yderligere oplysninger, og da der ikke fandtes nogen uregelmæssigheder, afsluttede Kommissionen sagen i december 2010.

I 2010 modtog Kommissionen endelige gennemførelsesrapporter for tilskud, der var givet i 2008, fra Det Forenede Kongerige (oversvømmelser), Frankrig (stormen Dean/Antillerne), Grækenland (skovbrande) og Slovenien (oversvømmelser). Ved udløbet af den periode, som nærværende årsrapport dækker, var vurderingen af disse gennemførelsesrapporter endnu ikke afsluttet.

KONKLUSIONER

Driften af Solidaritetsfonden i 2010 beviste endnu en gang de erfaringer, der blev gjort i tidligere år. De kan sammenfattes som følger:

- For større katastrofer med skader, der overstiger det – relativt høje – loft, fungerer Solidaritetsfonden ret tilfredsstillende. Kriterierne er klare og simple at vurdere, og landene har normalt ikke vanskeligheder med at udarbejde en ansøgning. Succesraten er fortsat 100 %.

- Omvendt stiller ansøgninger vedrørende mindre katastrofer, der præsenteres under reglerne for de såkaldte usædvanlige regionale katastrofer, landene over for alvorlige vanskeligheder, især da kriterierne i forordningen ikke forekommer at være særligt præcise og er komplicerede. Landenes pligt til i deres ansøgninger at definere den berørte region som et enkelt, sammenhængende område, hvor størsteparten af befolkningen skal være katastroferamt, afspejler ofte ikke virkeligheden. I mange tilfælde rammer selv regionale katastrofer ned i geografisk ikke-sammenhængende områder (f.eks. oversvømmelser i forskellige flodlejer), hvilket gør definitionen af et enkelt sammenhængende område vanskelig. Derudover forekommer det at være en noget spekulativ, økonomisk set ikke særlig sund og - under alle omstændigheder - byrdefuld opgave at påvise alvorlige og langvarige følger for den økonomiske stabilitet i den berørte region. En sådan vurdering er vanskelig at foretage, navnlig for mindre områder. Hidtil er op til to tredjedele af de under denne regel indgivne ansøgninger ikke blevet accepteret, fordi de ikke opfylder kriterierne.

- Generelt er det opfattelsen, at fonden bør være mere lydhør og stille støtte til rådighed hurtigere. Selv om det reelt aldrig har været tanken, at fonden skal fungere som et nødhjælpsinstrument, er det legitimt at forvente, at finansiel støtte fra den stilles til rådighed så hurtigt som muligt. Forsinkelser på op til ét år er helt klart for lang tid.

Reglerne i den nuværende solidaritetsfondsforordning giver ikke meget råderum til at tage fat om disse (og visse andre) problemstillinger. Kommissionen gjorde et første forsøg i 2005 på at forbedre fondens funktionsmåde ved at foreslå en ny solidaritetsfondsforordning, som blev positivt modtaget af Europa-Parlamentet uden dog at finde tilslutning blandt medlemsstaterne.

Kommissionen har derfor valgt en ny strategi og fremlagde den 6. oktober 2011 en meddelelse om fremtiden for Den Europæiske Solidaritetsfond[8]. I denne meddelelse analyseres fondens funktionsmåde i nærmere enkeltheder, og der sættes fokus på problemstillinger og fremlægges mulige løsninger. Det er hensigten at drøfte meddelelsen med de berørte parter, navnlig med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og regionerne. I den næste fase og afhængigt af resultatet af drøftelserne kan Kommissionen fremlægge et lovforslag, der skal tilpasse og forbedre den nuværende forordning.

Bilag 1: Loft for større katastrofer gældende i 2010 (BASERET PÅ 2008-TAL FOR BRUTTONATIONALINDKOMSTEN)

(Mio. EUR) |

Land | BNI 2008* | 0,6 % af BNI* | Loft for større katastrofer 2010* |

AT | ÖSTERREICH | 277 386 | 1 664,317 | 1 664,317 |

BE | BELGIË/BELGIQUE | 346 971 | 2 081,826 | 2 081,826 |

BG | BULGARIA | 33 613 | 201,680 | 201,680 |

CY | KYPROS | 16 125 | 96,749 | 96,749 |

CZ | ČESKÁ REPUBLIKA | 137 338 | 824,029 | 824,029 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 536 990 | 15 221,940 | 3 466,573** |

DK | DANMARK | 236 286 | 1 417,714 | 1 417,714 |

EE | EESTI | 15 104 | 90,623 | 90,623 |

EL | ELLADA | 231 285 | 1 387,712 | 1 387,712 |

ES | ESPAÑA | 1 060 554 | 6 363,324 | 3 466,573** |

FI | SUOMI/FINLAND | 184 311 | 1 105,866 | 1 105,866 |

FR | FRANCE | 1 963 018 | 11 778,108 | 3 466,573** |

HU | MAGYARORSZÁG | 98 452 | 590,710 | 590,710 |

IE | ÉIRE/IRELAND | 155 909 | 935,456 | 935,456 |

IT | ITALIA | 1 548 138 | 9 288,830 | 3 466,573** |

LT | LIETUVA | 31 216 | 187,296 | 187,296 |

LU | LUXEMBOURG (G.D.) | 29 716 | 178,294 | 178,294 |

LV | LATVIJA | 22 812 | 136,874 | 136,874 |

MT | MALTA | 5 513 | 33,077 | 33,077 |

NL | NEDERLAND | 580 214 | 3 481,284 | 3 466,573** |

PL | POLSKA | 354 153 | 2 124,920 | 2 124,920 |

PT | PORTUGAL | 159 734 | 958,406 | 958,406 |

RO | ROMÂNIA | 131 323 | 787,935 | 787,935 |

SE | SVERIGE | 339 519 | 2 037,115 | 2 037,115 |

SI | SLOVENIJA | 36 278 | 217,669 | 217,669 |

SK | SLOVENSKO | 63 034 | 378,205 | 378,205 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 854 711 | 11 128,264 | 3 466,573** |

TR | TÜRKIYE | 373 991 | 2 243,944 | 2 243,944 |

HR | HRVATSKA | 45 967 | 275,804 | 275,804 |

Lofter defineres som 0,6 % af BNI eller 3 mia. EUR, afhængigt af hvad der er lavest, i 2002-priser.

*Afrundede tal

** ~ 3 mia. EUR i 2002-priser

BILAG 2: IKKE-AFSLUTTEDE ANSØGNINGER TIL DEN EUROPÆISKE UNIONS SOLIDARITETSFOND I 2009 OG NYE ANSØGNINGER AFGJORT I 2010[9]

Første skadesdag | 27/02/10 | 09/05/10 | 14/05/10 | 18/05/10 | 15/05/10 | 31/05/10 | 23/06/10 |

Ansøgningsdato | 07/05/10 | 16/07/10 | 23/07/10 | 23/07/10 | 24/07/10 | 9/08/10 | 31/08/10 |

Kompletteret ansøgning | 07/05/10 | 27/09/10 | 23/07/10 | 23/07/10 | 24/07/10 | 9/08/10 | 31/08/10 |

Loft for større katastrofer (mio. EUR) | 3466,57 | 378,21 | 2124,92 | 824,03 | 590,71 | 275,8 | 787,94 |

Samlede direkte skader (mio. EUR) | 1425,43 | 561,13 | 2998,99 | 204,46 | 719,34 | 153,04 | 875,76 |

Kategori | regional | større | større | naboland | større | naboland | større |

Skade/loft | 41,12 % | 148,37 % | 141,13 % | 24,81 % | 121,78 % | 55,49 % | 111,15 % |

Udgifter til nødhjælpsforanstaltninger, der opfylder kriterierne (mio. EUR) | 473,84 | 78,42 | 2195,66 | 136,95 | 194,2 | 11,67 | 715,03 |

Støtteberettigede omkostninger/samlet skade | 33,24 % | 13,98 % | 73,21 % | 66,98 % | 27 % | 7,63 % | 81,65 % |

Støtte/støtteberettigede omkostninger | 7,52 % | 26,05 % | 4,81 % | 3,73 % | 11,58 % | 32,78 % | 3,49 % |

Støttesats (procentdel af samlet skade) | 2,5 % | 3,64 % | 3,52 % | 2,5 % | 3,13 % | 2,5 % | 2,85 % |

Dato for afgørelsen om tilskud | 14/01/11 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 |

Dato for gennemførelsesaftalen | 10/02/11 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 | 2011 |

Samlet støttebeløb (EUR) | 35 635 750 | 20 430 841 | 105 567 155 | 5 111 401 | 22 485 772 | 3 825 983 | 24 967 741 |

BILAG 3: ANSØGNINGER TIL DEN EUROPÆISKE SOLIDARITETSFOND SIDEN 2002

2 | CZ | Oversvømmelser | 2 300 | større | 129 |

3 | FR | Oversvømmelser (Le Gard) | 835 | regional | 21 |

4 | DE | Oversvømmelser | 9 100 | større | 444 |

Samlet støtte for ansøgninger indgivet i 2002 | 728 |

2 0 0 3 | 1 | ES | Olieudslip (Prestige) | 436 | regional | 8,626 |

2 | IT | Jordskælv (Molise/Puglia) | 1 558 | regional | 30,826 |

3 | IT | Vulkanudbrud (Etna) | 894 | regional | 16,798 |

4 | IT | Oversvømmelser (Norditalien) | (1 900) | (større) | Afvist |

5 | GR | Ugunstigt vintervejr | (uklart) | (større?) | Afvist |

6 | PT | Skovbrande | 1 228 | større | 48,539 |

7 | FR | Skovbrande (Sydfrankrig) | 531 | (regional) | Afvist |

8 | ES | Skovbrande (grænsen til Portugal) | 53 | naboland | 1,331 |

9 | MT | Oversvømmelser | 30 | større | 0,961 |

10 | IT | Oversvømmelser (Friuli- Venezia Giulia) | (525) | (regional) | Afvist |

Samlet støtte for ansøgninger indgivet i 2003 | 107,081 |

2 0 0 4 | 1 | FR | Oversvømmelser (Rhone-deltaet) | 785 | regional | 19,625 |

2 | ES | Oversvømmelser (Malaga) | (73) | (regional) | Afvist |

3-9 | ES | Skovbrande (7 ansøgninger) | (480) | (regional) | alle 7 afvist |

10 | SK | Oversvømmelser | (29) | (regional) | Afvist |

11 | SI | Jordskælv | (13) | (regional) | Trukket tilbage |

Samlet støtte for ansøgninger indgivet i 2004 | 19,625 |

2 0 0 5 | 1 | SK | Storm (Tatras) | 203 | større | 5,668 |

2 | IT | Oversvømmelser (Sardinien) | (223 - overvurderet) | (regional) | Afvist |

3 | EE | Storm | 48 | større | 1,29 |

4 | LV | Storm | 193 | større | 9,487 |

5 | SE | Storm (Gudrun) | 2 297 | større | 81,725 |

2 0 0 5 | 6 | LT | Storm | 15 | naboland | 0,379 |

7 | GR | Oversvømmelser (Évros) | (112) | (regional) | Afvist |

8 | RO | Forårsoversvømmelser | 489 | større | 18,798 |

9 | BG | Forårsoversvømmelser | 222 | større | 9,722 |

10 | BG | Sommeroversvømmelser | 237 | større | 10,632 |

11 | RO | Sommeroversvømmelser | 1 050 | større | 52,4 |

12 | AT | Oversvømmelser (Tirol/Vorarlberg) | 592 | regional | 14,799 |

Samlet støtte for ansøgninger indgivet i 2005 | 204,905 |

2 0 0 6 | 1 | UK | Eksplosion i oliedepot (Buncefield) | (700) | (regional) | Trukket tilbage |

2 | GR | Oversvømmelser (Évros) | 372 | regionalt | 9,306 |

3 | HU | Oversvømmelser | 519 | større | 15,064 |

4 | ES | Skovbrande (Galicien) | (91) | (regional) | Afvist |

Samlet støtte for ansøgninger indgivet i 2006 | 24,370 |

2 0 0 7 | 1 | DE | Stormen "Kyrill" | 4750 | større | 166,9 |

2 | FR | La Réunion (cyklonen Gamede) | 211 | regional | 5,29 |

3 | ES | Oversvømmelser, (El Hierro) | (18) | (regional) | Afvist |

4 | ES | Oversvømmelser (La Mancha) | (66) | (regional) | Afvist |

5 | UK | Oversvømmelser | 4 612 | større | 162,387 |

6 | CY | Skovbrande | (38) | (regional) | Afvist |

7 | ES | Skovbrande (De Kanariske Øer) | (144) | (regional) | Afvist |

8-16 | IT | 9 ansøgninger vedr. skovbrande i 9 regioner | - | (regional) | ugyldig ansøgning, overskridelse af frist |

17 | FR | stormen "Dean", Martinique | 509 | regional | 12,78 |

18 | GR | Skovbrande | 2 118 | større | 89,769 |

19 | SI | Oversvømmelser | 233 | større | 8,254 |

Samlet støtte for ansøgninger indgivet i 2007 | 445,380 |

2 0 0 8 | 1 | CY | Tørke | 165,4 | større | 7,605 |

2 | RO | Oversvømmelser | 471,4 | regional | 11,785 |

Samlet støtte for ansøgninger indgivet i 2008 | 19,390 |

2 | IT | Jordskælv (Abruzzo) | 10 212,0 | større | 493,771 |

3 | GR | Skovbrande 09 | (152,8) | (regional) | Afvist |

4 | CY | Storme 09 | (2,6) | (regional) | Afvist |

5 | GR | Oversvømmelser (Évvia) | (83,2) | (regional) | Afvist |

6 | IT | Mudderskred (Messina) | (598,9) | (regional) | Afvist |

Samlet støtte for ansøgninger indgivet i 2009 | 603,148 |

2 0 1 0 | 1 | IE | Oversvømmelser 09 | 520,9 | regional | 13,022 |

2 | IT | Oversvømmelser 09 (Toscana) | (211,7) | (regional) | Afvist |

3 | ES | Oversvømmelser 10 (Andalusien) | (709,7) | (regional) | Afvist |

4 | PT | Oversvømmelser (Madeira) | 1 080 | større | 31,256 |

5 | FR | Stormen Xynthia | 1 425 | regional | 35,636 |

6 | SK | Oversvømmelser 10 | 649,9 | større | 20,431 |

7 | PL | Oversvømmelser 10 | 2 993,7 | større | 105,567 |

8 | CZ | Oversvømmelser 10 | 204,5 | naboland | 5,111 |

9 | HU | Oversvømmelser 10 | 719,3 | større | 22,486 |

10 | HR | Oversvømmelser 10 | 153,04 | naboland | 3,826 |

11 | FR | Oversvømmelser 10 (Var) | 703-778 | regional | Ikke afsluttet pr. 31/12/2010 |

12 | RO | Oversvømmelser 10 | 875,75 | større | 24,968 |

13 | CZ | Oversvømmelser 10, august | 436,5 | regional | Ikke afsluttet pr. 31/12/2010 |

14 | DE | Oversvømmelser 10 (Sachsen) | 937,7 | regional | Ikke afsluttet pr. 31/12/2010 |

15 | HR | Oversvømmelser 10, september | 47 | naboland | Ikke afsluttet pr. 31/12/2010 |

16 | SI | Oversvømmelser 10, september | 251,3 | større | Ikke afsluttet pr. 31/12/2010 |

17 | HU | Udledning af rødt slam 10 | 174,32 | regional | Ikke afsluttet pr. 31/12/2010 |

Samlet støtte for ansøgninger indgivet i 2010 | 262,303 |

Den samlede godkendte støtte siden 2002 | 2 414,200 mio. EUR |

[1] Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002, EUT L 311/3 af 14.11.2002

[2] Størsteparten af disse tilskud kunne kun udbetales i 2011 efter underskrivelsen af de tilhørende gennemførelsesaftaler med modtagerlandene.

[3] Loftet for modtagelse af støtte fra Solidaritetsfonden defineres som skader på over 0,6 % af et lands bruttonationalindkomst eller 3 mia. EUR i 2002-priser. I bilag 1 findes en oversigt over de lofter, der finder anvendelse i 2010.

[4] Disse meteorologiske forhold berørte store dele af Central- og Sydøsteuropa i maj og juni 2010 og medførte ansøgninger om støtte fra Solidaritetsfonden fra fem lande: Slovakiet, Polen, Tjekkiet, Ungarn og Kroatien.

[5] Forslag til ændringsbudget nr. 8 til budgettet for 2010 fik et nyt nummer og blev vedtaget som ændringsbudget nr. 7 af Europa-Parlamentet den 24.11.2010 uden ændringer. KOM(2010) 533, EUT L 50 af 24.2.2011.

[6] Forslag til ændringsbudget nr. 9 til budgettet for 2010 fik et nyt nummer og blev vedtaget som ændringsbudget nr. 8 af Europa-Parlamentet den 15.11.2010 uden ændringer. KOM(2010) 577, EUT L 50 af 24.2.2011.

[7] Nærmere oplysninger kan findes i Den Europæiske Unions Solidaritetsfond Årsrapport 2009, KOM(2011) 136 af 23.3.2011.

[8] Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Fremtiden for Den Europæiske Solidaritetsfond, KOM(2011) 613 endelig af 6.10.2011.

[9] Yderligere ansøgninger blev modtaget fra CZ (oversvømmelser i august), DE (oversvømmelser i Sachsen), HR (oversvømmelser i september), SI (oversvømmelser i september) og HU (udledning af rødt slam). Disse blev først besluttet i 2011 og vil blive medtaget i årsrapporten for 2011.