ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Det er afgørende, at disse rettigheder og værdier fortsat aktivt dyrkes, beskyttes, fremmes, håndhæves og deles blandt borgerne og befolkningerne, og at de vedbliver at være kernen i EU-projektet, da en forværring af beskyttelsen af disse rettigheder og værdier i en hvilken som helst medlemsstat kan have skadelige virkninger for Unionen som helhed. Der bør derfor i Unionens almindelige budget oprettes en ny Fond for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier, som omfatter programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier og programmet for retlige anliggender, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) …/… (4) (1). I en tid, hvor de europæiske samfund konfronteres med ekstremisme, radikalisme og splid, og hvor råderummet for det uafhængige civilsamfund indskrænkes, er det vigtigere end nogensinde at fremme, styrke og forsvare retfærdighed, rettigheder og EU-værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne. Dette vil have omfattende og direkte virkninger for det politiske, sociale, kulturelle og økonomiske liv i Unionen. Som en del af den nye Fond for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier vil programmet for retlige anliggender i overensstemmelse med programmet for retlige anliggender for 2014-2020, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1382/2013 (5), fortsat støtte den videre udbygning af et EU-område med retfærdighed baseret på retsstatsprincippet, retsvæsenets uafhængighed og upartiskhed, gensidig anerkendelse og gensidig tillid, adgang til klage og domstolsprøvelse og grænseoverskridende samarbejde.

Programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier (»programmet«) vil koble programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab for 2014-2020, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 (6), sammen med programmet »Europa for Borgerne«, der blev oprettet ved Rådets forordning (EU) nr. 390/2014 (7) (de »tidligere programmer«).
16.

Da beløbet i den oprindelige finansieringsramme er blevet mere end fordoblet på grund af forhøjelsen i kraft af den supplerende tildeling, vil programmet modtage tilstrækkelig finansiering. I tildelingen af midler til programmets fire indsatsområder afsættes et meget betydeligt beløb på 689,5 mio. EUR (i løbende priser) til det nye indsatsområde EU-værdier, og de grundlæggende betingelser for at modtage støtte allerede i 2021 fastsættes. I en fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet opfordres Kommissionen til at træffe alle passende foranstaltninger for at opfylde dette mål. Samtidig er der et ikkeøremærket »fleksibilitetsbeløb« på 91,2 mio. EUR (i løbende priser) for at kunne håndtere eventuelle nye behov.
14.

Forslaget til forordning om oprettelse af programmet for retlige anliggender har som mål at bidrage til yderligere udvikling af et europæisk retsområde, der bygger på Unionens værdier, retsstatsprincippet, gensidig anerkendelse af retsafgørelser og gensidig tillid, navnlig ved at lette adgang til retsvæsenet, og fremme det retlige samarbejde i civil- og strafferetlige spørgsmål og de nationale retssystemers effektivitet. Sammen med programmet for borgere, lighed, rettigheder og værdier vil det nye program indgå i den nye Fond for Retfærdighed, Rettigheder og Værdier for at bidrage til at bevare et åbent, demokratisk, pluralistisk og inkluderende samfund. Det vil også bidrage til at styrke borgernes stilling ved at beskytte og fremme rettigheder og værdier og ved yderligere at udvikle et europæisk retsområde.
Artikel 24

Betingelser for støtteberettigelse og deltagelse med henblik på bevarelse af Unionens operationelle systemers sikkerhed, integritet og modstandsdygtighed

1. Kommissionen anvender de betingelser for støtteberettigelse og deltagelse, der er fastsat i stk. 2, i forbindelse med udbud, tilskud eller priser i henhold til dette afsnit, hvis den finder, at dette er nødvendigt og hensigtsmæssigt for at bevare de operationelle EU-systemers sikkerhed, integritet og modstandsdygtighed under hensyntagen til målet om at fremme Unionens strategiske autonomi, navnlig med hensyn til teknologi på tværs af centrale teknologier og værdikæder, samtidig med at der bevares en åben økonomi.

Inden den anvender betingelserne for støtteberettigelse og deltagelse, jf. nærværende stykkes første afsnit, underretter Kommissionen det programudvalg, der er omhandlet i artikel 107, stk. 1, litra e), og tager størst mulig hensyn til medlemsstaternes synspunkter vedrørende anvendelsesområdet og begrundelsen for disse betingelser for støtteberettigelse og deltagelse.
9.

Målet med forordningen er at forny Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for perioden for den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og dermed gøre det muligt for Unionen at finansiere foranstaltninger, som har til formål at forbedre færdighederne og beskæftigelsesegnetheden for arbejdstagere, der har mistet deres job.
Artikel 15

Budgetprocedure og gennemførelse

1. Når Kommissionen har konkluderet, at betingelserne for at yde økonomisk støtte fra EGF er opfyldt, forelægger den Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om mobilisering af EGF. Afgørelsen om at mobilisere EGF træffes af Europa-Parlamentet og Rådet i fællesskab inden for seks uger efter Kommissionens forelæggelse af forslaget for dem.

Kommissionen forelægger samtidig med forelæggelsen af et forslag til afgørelse om mobilisering af EGF et forslag til en overførsel til de relevante budgetposter for Europa-Parlamentet og Rådet.

Overførsler vedrørende EGF skal ske i overensstemmelse med finansforordningens artikel 31.
14.

Under forhandlingerne i november og december 2020 var medlovgiverne i stand til at nå frem til et kompromis om følgende udestående spørgsmål: — Programmets varighed: Rådet og Europa-Parlamentet blev enige om, at programmet oprettes for perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027, og at programmets varighed tilpasses FFR's varighed. — Teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmets gennemførelse: Medlovgiverne var enige om, at de samlede omkostninger til administrativ og teknisk bistand højst må udgøre 5 % af værdien af den samlede finansieringsramme, der er til rådighed for programmets gennemførelse. — Udpegede støttemodtagere, der repræsenterer forbrugernes interesser på EU-plan: Det blev aftalt, at Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter vedrørende repræsentation af forbrugernes interesser på EU-plan for at ændre listen over enheder, der kan tildeles tilskud i henhold til programmet uden indkaldelse af forslag. — Nationale referencelaboratorier, der er udpegede støttemodtagere, og deres akkreditering: Der blev opnået enighed om muligheden for, at nationale referencelaboratorier for plantesundhed og nationale referencelaboratorier for dyresundhed kan modtage støtte i henhold til programmet som udpegede støttemodtagere, hvis de foranstaltninger, der gennemføres af de nationale laboratorier, der støttes af programmet, udgør en EU-merværdi, og hvis der er tilstrækkelige midler til rådighed i programmet til at støtte disse foranstaltninger. Der er fastsat sammenlignelige betingelser for fastlæggelsen af de udpegede støttemodtagere og for deres akkreditering. — Samfinansieringsregler på plante-, dyre-, fødevare- og foderområdet: Rådet og Europa-Parlamentet nåede til enighed om en fast samfinansieringssats på 50 %, som undtagelsesvis forhøjes til 75 % og 100 % på visse betingelser. Det vil være muligt for Kommissionen at vedtage en gennemførelsesretsakt for at fastsætte en lavere samfinansieringssats, hvis det er nødvendigt på grund af størrelsen af disponible budgetmidler, utilstrækkelig gennemførelse af programmet eller hasteforanstaltningen eller udfasning af samfinansieringen af foranstaltninger til bekæmpelse af dyresygdomme eller planteskadegørere. — Delegerede retsakter, gennemførelsesretsakter og udvalg: Medlovgiverne var enige om, at arbejdsprogrammerne vedtages ved gennemførelsesretsakter, som har til formål at gennemføre de regler, der allerede er fastsat i basisretsakten, og i overensstemmelse med tilknyttet sektorspecifik lovgivning, hvor det er relevant. Foranstaltningerne i bilag II gennemføres i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker. For så vidt angår delegerede retsakter blev det aftalt, at beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen for en periode på 7 år, og at den stiltiende forlænges for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse. — Tilbagevirkende kraft: Det blev aftalt, at forordningen træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende, og at den finder anvendelse fra den 1. januar 2021.
Programmet bør støtte udformningen, gennemførelsen og håndhævelsen af den EU-lovgivning, der understøtter det indre markeds funktion. Programmet bør støtte skabelsen af de rette betingelser for styrkelse af alle aktører i det indre marked, herunder virksomheder, borgere, herunder forbrugere, samt arbejdstagere, repræsentanter for civilsamfundet og offentlige myndigheder. Med henblik herpå bør programmet tage sigte på at fremme virksomheders, navnlig SMV'ers, konkurrenceevne, kapacitetsopbygning og bæredygtighed, herunder for dem, der opererer inden for turismesektoren. Virksomhedernes bæredygtighed er vigtig for at fastholde deres konkurrenceevne på lang sigt og bidrager til omstillingen til en mere økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig Union, hvilket bør gå hånd i hånd med digitalisering og engagement i bæredygtig forretningspraksis. Programmet bør også støtte håndhævelsen af forbrugerbeskyttelses- og forbrugersikkerhedsregler. Det bør også bevidstgøre virksomheder og enkeltpersoner om deres rettigheder ved at give dem de rette værktøjer, passende oplysninger og bistand, der sætter dem i stand til at træffe informerede beslutninger og styrke deres deltagelse i Unionens politikudformning. Programmet bør endvidere tage sigte på at styrke det reguleringsmæssige og administrative samarbejde, navnlig gennem uddannelsesprogrammer, udveksling af bedste praksis og opbygning af viden- og kompetencebaser, herunder anvendelsen af strategiske offentlige udbud. Programmet bør også tage sigte på at støtte udviklingen af standarder og regelfastsættelse af høj kvalitet på EU-plan og internationalt plan, herunder gennem bred inddragelse af interesserede parter, som understøtter gennemførelsen af EU-lovgivningen.

Dette bør omfatte områderne regnskabsaflæggelse og revision for dermed at bidrage til gennemsigtige og velfungerende kapitalmarkeder i Unionen og til forbedring af investorbeskyttelsen. Programmets mål bør også være at støtte gennemførelsen og håndhævelsen af EU-lovgivning, der giver et højt sundhedsniveau for mennesker, dyr og planter, beskyttelse af menneskers trivsel, dyrevelfærd samt fødevare- og fodersikkerhed, samtidig med at principperne om bæredygtig udvikling overholdes, og der sikres et højt forbrugerbeskyttelsesniveau. Desuden bør programmet støtte udarbejdelsen af europæiske statistikker af høj kvalitet i overensstemmelse med de statistiske principper fastsat i forordning (EF) nr. 223/2009, der blev videreudviklet i adfærdskodeksen for europæiske statistikker.
12.

Programmets generelle målsætning er at skabe videnskabelig, teknologisk, økonomisk og samfundsmæssig effekt af Unionens investeringer i forskning og innovation for derigennem at styrke Unionens videnskabelige og teknologiske grundlag, fremme Unionens konkurrenceevne i alle medlemsstater, herunder industriens konkurrenceevne, at opfylde Unionens strategiske prioriteter og at bidrage til realiseringen af Unionens målsætninger og politikker, at håndtere globale udfordringer, heriblandt verdensmålene for bæredygtig udvikling, ved at følge principperne i 2030-dagsordenen og Parisaftalen om klimaændringer og styrke det europæiske forskningsrum. Programmet skal derfor maksimere EU-merværdi ved at lægge vægt på målsætninger og aktiviteter, der ikke kan gennemføres effektivt, hvis medlemsstaterne handler hver for sig, men kun hvis de samarbejder.
33.

Rådet fastsætter i sin førstebehandlingsholdning også lofter for medfinansieringssatserne inden for samhørighedspolitikken pr. regionskategori, hvor det er relevant, for at sikre, at princippet om medfinansiering overholdes ved hjælp af et passende niveau for den offentlige eller private nationale støtte.
14.

På grundlag af erfaringen med grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde i programmeringsperioden 2014-2020 i regionerne i den yderste periferi, hvor kombinationen af de to områder i et enkelt program for hvert samarbejdsområde ikke har medført tilstrækkelig forenkling for programmyndigheder og støttemodtagere, er der oprettet et specifikt område vedrørende regioner i den yderste periferi for at sætte regioner i den yderste periferi i stand til at samarbejde med deres nabolande og -territorier på den mest effektive og enkle måde.
13.

I forbindelse med politikmålsætning 2 om en grønnere, kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi og et robust Europa vil EFRU og Samhørighedsfonden bl.a. være i stand til at yde støtte til at fremme naturbeskyttelse og -bevarelse, biodiversitet og grøn infrastruktur, herunder i byområder, og mindske alle former for forurening. Endvidere vil EFRU og Samhørighedsfonden under samme politikmålsætning 2 være i stand til at yde støtte til at fremme bæredygtig multimodal mobilitet i byer som led i overgangen til en kulstofneutral økonomi. For at bevare den rette balance mellem støtte til forskellige politikmålsætninger tages kun 50 % af de midler, der bliver brugt på at fremme bæredygtig multimodal mobilitet i byer, i betragtning ved beregningen af opfyldelsen af kravene om tematisk koncentration for politikmålsætning 2, og de midler, der tages i betragtning i forbindelse med krav om tematisk koncentration, må ikke overstige 50 % af de minimumskrav om tematisk koncentration, der er fastsat for den pågældende politikmålsætning.
Samtidig er det vigtigt at præcisere, hvilke aktiviteter der falder uden for anvendelsesområdet for EFRU og Samhørighedsfonden, herunder investeringer med henblik på nedbringelse af drivhusgasemissioner fra aktiviteter, der er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (16), for at undgå overlapning af tilgængelig finansiering, som allerede findes som led i nævnte direktiv, og investeringer i kriseramte virksomheder som defineret i Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (17), medmindre de er godkendt i henhold til reglerne om de minimis-støtte eller midlertidige statsstøtteregler, der er fastsat for at imødegå ekstraordinære omstændigheder. EFRU og Samhørighedsfonden bør heller ikke støtte visse investeringer i lufthavne, anlæg til deponering og behandling af restaffald eller fossilt brændsel. Derfor bør EFRU kunne støtte målrettede miljøbeskyttelses-, sikrings- og sikkerhedsforanstaltninger i regionale lufthavne, så længe det primære formål med investeringerne er tydeligt fastlagt med hensyn til Unionens miljø-, sikrings- og sikkerhedsstandarder og er i overensstemmelse med statsstøttereglerne.

I forbindelse med investeringer, der øger kapaciteten på anlæg til behandling af restaffald, bør restaffald forstås som først og fremmest ikke særskilt indsamlet kommunalt affald og affaldsrester fra affaldsbehandling. Modernisering af fjernvarmenet kan støttes med henblik på at forbedre energieffektiviteten i effektive fjernvarmesystemer som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (18) i henhold til målsætninger, der er fastsat i integrerede nationale energi- og klimaplaner. Med henblik på at fremme vedvarende energi kan der ydes støtte til fjernvarmekedler, som forsynes med en kombination af gas og vedvarende energikilder. I sådanne tilfælde bør støtte fra begge fonde svare forholdsmæssigt til andelen af vedvarende energi, der tilføres sådanne kedler. Endvidere bør det udtrykkelig fastsættes, at de oversøiske lande og territorier, der er opført i bilag II til TEUF, ikke er berettigede til støtte fra EFRU eller Samhørighedsfonden.
33.

Med hensyn til biometri er Rådets førstebehandlingsholdning resultatet af intensive forhandlinger med Europa-Parlamentet. Det kompromis, der blev opnået, bevarer de væsentlige elementer i Kommissionens forslag, og tilføjer visse sikkerhedsforanstaltninger, som Europa-Parlamentet har foreslået: — mindstealderen for optagelse af fingeraftryk i forbindelse med visumproceduren for visa til kortvarigt ophold sænkes fra 12 til seks år, tilsvarende lagres ingen fingeraftryk af børn under seks år i VIS i forbindelse med visa til længerevarende ophold og opholdstilladelser, indsamling af fingeraftryk fra børn er underlagt strengere beskyttelsesforanstaltninger samt en begrænsning af de formål, hvortil disse oplysninger kan anvendes, til situationer, hvor det er i barnets tarv, navnlig ved at begrænse lagringsperioden for oplysningerne — 75 år fastsættes som øvre aldersgrænse for optagelse af fingeraftryk til visa til kortvarigt ophold, eftersom kvaliteten af fingeraftryk hos ældre forringes — ansigtsbilleder taget på stedet bliver hovedreglen i visumproceduren (også for børn under seks år med henblik på at bidrage til bekæmpelsen af handel med børn). Medlemsstaterne kan ydermere bede om et papirbillede sammen med hver ansøgning. En scanning af papirbilledet medtages kun i VIS i særlige tilfælde, hvor der ikke kræves et ansigtsbillede taget på stedet (stats- og regeringschefer, kongelige familier osv.), men vil ikke blive anvendt til biometrisk sammenligning. En påtegning i systemet angiver, om ansigtsbilledet blev taget på stedet i forbindelse med indgivelse af ansøgningen, og i ekstraordinære tilfælde udtrækkes ansigtsbilledet fra chippen i det elektronisk maskinlæsbare rejsedokument (eMRTD) — biometriske identifikatorer kopieres for visumansøgninger, der er indgivet senest 59 måneder efter den foregående visumansøgning, således som det i dag er praksis — børns biometriske identifikatorer kan kontrolleres inden for medlemsstaternes område — de retshåndhævende myndigheder vil kunne få adgang til børns biometriske oplysninger fra de er 14 år gamle i stedet for 18 år, som Europa-Parlamentet oprindelig var fortaler for. Det vil altid være muligt at få adgang til yngre børns oplysninger med henblik på at beskytte dem, hvis de er ofre — biometriske identifikatorer for børn under 12 år vil blive slettet, når de forlader Schengenområdet, og visummet udløber (en automatisk meddelelse fra EES til VIS blev tilføjet for at give mulighed for at slette oplysningerne) — asylmyndighederne vil have adgang til fingeraftryk af børn uden identitetspapirer.
(30)

Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre, at ESF+ bidrager til at fremme ligestilling mellem kvinder og mænd i overensstemmelse med artikel 8 i TEUF for at fremme ligebehandling af og lige muligheder for kvinder og mænd på alle områder, herunder deltagelse på arbejdsmarkedet, arbejds- og ansættelsesvilkår og karrieremuligheder. De bør også sikre, at ESF+ fremmer lige muligheder for alle, uden forskelsbehandling, i overensstemmelse med artikel 10 i TEUF, fremmer inklusion i samfundet af personer med handicap på samme grundlag som andre og bidrager til gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, vedtaget den 13. december 2006 i New York. ESF+ bør bidrage til at fremme tilgængeligheden for personer med handicap med henblik på at forbedre integrationen på arbejdsmarkedet og uddannelsesområdet og dermed øge deres inklusion i alle livssfærer. Der bør tages hensyn til fremme af sådan tilgængelighed i alle dimensioner og i alle faser af udarbejdelsen, overvågningen, gennemførelsen og evalueringen af programmer på rettidig og sammenhængende vis, samtidig med at det sikres, at der træffes specifikke tiltag med henblik på at fremme ligestilling mellem kønnene og lige muligheder. ESF+ bør også fremme overgangen fra institutionel pleje til pleje i familien og i nærmiljøet, navnlig for dem, som er udsat for flere former for forskelsbehandling. ESF+ bør ikke støtte tiltag, der bidrager til segregation eller til social udstødelse. Af forordning (EU) 2021/… (12) fremgår det, at reglerne om udgifters støtteberettigelse skal fastsættes på nationalt niveau, dog med visse undtagelser, for hvilke det er nødvendigt at fastsætte særlige bestemmelser med hensyn til ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning.
14.

I denne forbindelse fastsættes følgende i den aftale, der er indgået om tematisk koncentration af ESF+-midler (artikel 7 og til dels artikel 9): — Medlemsstaterne vil tildele mindst 255 % af deres nationale midler fra ESF+-indsatsomradet under delt forvaltning til at fremme social inklusion. — Medlemsstater, i hvilke den gennemsnitlige andel af børn på under 18 år truet af fattigdom eller social udstødelse i perioden mellem 2017 og 2019 (Eurostatdata) lå over EU-gennemsnittet, vil tildele mindst 5 % af deres midler fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning til disse aktiviteter. — Medlemsstater, i hvilke den gennemsnitlige andel af unge mellem 15 og 29 år, der i perioden mellem 2017 og 2019 ikke var i beskæftigelse eller under uddannelse (Eurostatdata), lå over EU-gennemsnittet, vil tildele mindst 12,5 % af deres midler fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning til disse tiltag. — Medlemsstaterne vil tildele mindst 3 % af deres midler fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning til bekæmpelse af de former for ekstrem fattigdom, der har den største betydning for social udstødelse, som for eksempel hjemløshed, børnefattigdom og fødevaremæssige afsavn. — Medlemsstaterne vil i hvert program tildele et passende beløb af deres midler fra ESF+-indsatsområdet under delt forvaltning til kapacitetsopbygning hos arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer. Medlemsstater med en landespecifik henstilling på dette område vil også afsætte mindst 0,25 % af ESF+-midlerne til dette formål.
32.

Rådets førstebehandlingsholdning afspejler fuldt ud det kompromis, der blev opnået i forhandlingerne mellem Europa-Parlamentet og Rådet med støtte fra Kommissionen. Rådet mener, at dets førstebehandlingsholdning udgør en afbalanceret pakke, og at forordningen om ændring af forordning (EU) nr. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818 for så vidt angår fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på VIS, når den er vedtaget, vil gøre det muligt at forbinde VIS og oplysninger fra andre EU-informationssystemer og Europol og herved give systemerne mulighed for at supplere hinanden med henblik på at forbedre forvaltningen af de ydre grænser, bidrage til forebyggelse og bekæmpelse af ulovlig indvandring og skabe et højt sikkerhedsniveau inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed i Unionen, herunder opretholdelse af den offentlige sikkerhed og den offentlige orden samt beskyttelse af sikkerheden på medlemsstaternes område.
(19)

I overensstemmelse med finansforordningens artikel 193, stk. 2, kan der ydes tilskud til et allerede påbegyndt tiltag, forudsat at ansøgeren kan godtgøre, at det var nødvendigt at igangsætte tiltaget inden undertegnelsen af tilskudsaftalen. Selv om omkostninger, som er påløbet forud for datoen for indgivelse af ansøgningen om tilskud, i sådanne tilfælde i princippet ikke er støtteberettigede, bør dette være muligt i undtagelsestilfælde i betragtning af nærværende forordnings sene ikrafttræden i forhold til begyndelsen af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027. For at muliggøre gennemførelse fra begyndelsen af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og for at undgå enhver udsættelse af EU-støtte, som kan være til skade for Unionens interesse i at være tilstrækkelig rustet til at sikre effektiv og virkningsfuld drift af toldunionen, bør det i en begrænset periode ved begyndelsen af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 være muligt at fastsætte i finansieringsafgørelsen, at omkostninger, som er påløbet i forbindelse med tiltag, der støttes i henhold til nærværende forordning, og som allerede er påbegyndt, anses for støtteberettigede fra den 1. januar 2021, selv om disse tiltag blev gennemført, og omkostningerne påløb, før ansøgningen om tilskud blev indgivet.