Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om EU's lånoptagelse og Långivning i 2001

INDHOLDSFORTEGNELSE

INDLEDNING

1. LÅNOPTAGELSE I 2001

1.1. Fællesskabsemissioner

1.2. Udviklingen i lånoptagelsen

2. LÅNGIVNINGSAKTIVITETER I TREDJELANDE

2.1. Samlet billede

2.2. EU's makrofinansielle bistand

2.3. EIB-långivning i 2001 i Central- og Østeuropa, Middelhavslandene, Asien & Latinamerika, Den Sydafrikanske Republik, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Bosnien-Hercegovina inden for rammerne af Rådets afgørelse 97/256/EF ændret ved Rådets afgørelse 98/348/EF og 98/729/EF, Rådets afgørelse 99/786/EF, Rådets afgørelse 2000/24/EF, der ved Rådets afgørelse 2001/778/EF blev udvidet til også at omfatte Forbundsrepublikken Jugoslavien

2.3.1. EIB's målsætninger og prioritering

2.3.2. Långivning

2.3.3. Risikodeling

2.3.4. Samarbejde med andre institutioner

2.4. Undertegnere af Lomé-konventionen

2.4.1. Långivning

3. LÅNGIVNINGENS BUDGETMÆSSIGE FØLGER

3.1. Budgetgarantier

3.2. Rentegodtgørelse

3.3. Risikovillig kapital

4. STATISTISKE BILAG

INDLEDNING

1. I Rådets afgørelser om Fællesskabets låneinstrumenter fastsættes, at Kommissionen hvert år skal informere Rådet og Europa-Parlamentet om anvendelsen af disse instrumenter.

Da opførelsen af atomkraftværker i EU er indstillet, Rådets bevillinger til Det Nye Fællesskabsinstrument (NIC) er opbrugt, og EKSF's långivning er standset i takt med, at traktaten nærmer sig sit udløb i 2002, finder Kommissionen, at det ikke længere er nødvendigt at informere Rådet og Parlamentet om EU's långivningsaktiviteter i forbindelse med instrumenterne inden for EU. Kun de oplysninger, der giver mulighed for at følge med i tilbagebetalingen af lånene, er medtaget i denne rapport under det relevante kapitel vedrørende låntagningen.

2. Med hensyn til EU's eksterne långivningsaktiviteter har afgørelserne fra 1997 og 2000 [1] pålagt Kommissionen hvert år at informere Rådet og Europa-Parlamentet om anvendelsen af EIB-lån, for hvilke der stilles garanti over EU-budgettet, i Central- og Østeuropa, Middelhavslandene, landene i Latinamerika og Asien samt Sydafrika. Disse forpligtelser er i 1998 blevet udvidet til også at omfatte EIB-lån til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (afgørelse 98/348/EF), Bosnien-Hercegovina (afgørelse 98/729/EF) i 2000 lånet til Kroatien (afgørelse 2000/688/EF) og i 2001 lånet til området langs Ruslands Østersøkyst (afgørelse 2001/777/EF) og lån til Forbundsrepublikken Jugoslavien (afgørelse 2001/778/EF).

[1] Afgørelse 97/256/EF for det første mandat og afgørelse 2000/24/EF for det andet mandat.

For at opfylde disse forpligtelser indeholder denne rapport en beskrivelse af foranstaltningerne for hvert geografisk område. Med henblik på at give et samlet billede af långivningen indeholder rapporten desuden et resumé af Fællesskabets makrofinansielle bistand til Central- og Østeuropa samt rentegodtgørelser og garantier i forbindelse med EU's långivning.

1. LÅNOPTAGELSE I 2001

1.1. Fællesskabsemissioner

For at finansiere de långivningsaktiviteter, Rådet har godkendt, er Kommissionen bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkedet. Da NIC-lofterne imidlertid er fuldstændig opbrugt, Euratom-aktiviteterne inden for EU er standset, og da EKSF-traktaten udløber i 2002, er der i 2001 ikke optaget lån i forbindelse med disse instrumenter. De eneste lån, der er optaget sidste år, har været i forbindelse med den makrofinansielle bistand til de Vestbalkan og Tadsjikistan, lån til landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og initiativer inden for rammerne af protokollerne med Middelhavslandene (MEDA) samt EIB's aktiviteter både i og uden for EU i ovennævnte geografiske områder.

1.2. Udviklingen i lånoptagelsen

Til trods for det foregående er EU-institutionernes långivning i 2001 steget en smule (11,3 %) og er således nået op på 32,5 mia. EUR mod 29,2 mia. EUR i 1999 (jf. tabel 4-1 i bilaget).

Korrigeret for tilbagebetalinger, annulleringer og kursændringer beløb lånoptagelsen sig pr. 31.12.2001 til 179,1 mia. EUR, hvilket er en stigning på 9,5 % i forhold til 2000 (jf. tabel 4-2 i bilaget).

Efter indførelsen af den fælles valuta pr. 1.1.1999 fortsatte låntagningen i euro med at stige i 2001 (næsten 67,3 % af den samlede låntagning), mens låntagningen i andre EU-valutaer faldt fra 39 % til 21,7 %. Den samlede låntagning steg således kraftigt sammenlignet med EU-eksterne valutaer, der faldt fra 18 % til 11 % af den samlede låntagning. Låntagningen i amerikanske dollar faldt med 36,2 %.

Det lave renteniveau og den økonomiske og finansielle usikkerhed har medført, at låntagerne fortsat foretrækker lån med variabel rente. Disse udgjorde 80 % af låntagningen i 2001 mod 82 % i 2000.

Hvad angår de særlige forhold omkring NIC, er næsten alle lån nu tilbagebetalt. Den aktuelle låntagning fordelt på de enkelte valutaer fremgår af tabel 4-4 i det statistiske bilag.

2. LÅNGIVNINGSAKTIVITETER I TREDJELANDE

2.1. Samlet billede

Den finansielle støtte til tredjelande, der har indgået samarbejdsaftaler med EU, antager forskellige former alt efter, hvilket geografisk område der er tale om, og hvilke målsætninger der forfølges. Der er generelt tale om bilaterale lån (makrofinansiel støtte eller støtte til betalingsbalancen), når EU medvirker til at genetablere makroøkonomisk balance i et land. I andre tilfælde kan der være tale om almindelige lån, der har form af enten direkte finansiering af individuelle projekter eller globallån til pengeinstitutter, der har til opgave at fordele dem til mindre lokale projekter.

I det første tilfælde er det Kommissionen, der administrerer finansieringen i overensstemmelse med Rådets afgørelser. I det andet tilfælde er det hovedsagelig EIB, der forvalter lånene på de sædvanlige betingelser, oftest med garanti i EU's budget. De områder, hvor Fællesskabet iværksætter disse foranstaltninger, er anført i tabel 2-1.

Tabel 2-1 Finansiering uden for EU i 2001 - Oversigt

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

2.2. EU's makrofinansielle bistand

Den makrofinansielle bistand i form af lån er ved sin art ekstraordinær og et led i det internationale samfunds bestræbelser på i samarbejde med Bretton Woods-institutionerne at yde betalingsbalancestøtte til visse lande, der i en overgangsperiode er i vanskeligheder. For EU's vedkommende er støtten koncentreret om de geografisk nærliggende områder, nemlig Central- og Østeuropa, Vestbalkan, NIS i Europa, Centralasien og Kaukasus og landene syd for Middelhavet. Udbetalingen af støtten er betinget af, at modtagerlandene opfylder visse målsætninger om makroøkonomisk stabilitet og strukturelle reformer. På den baggrund er antallet af transaktioner hvert år begrænsede, og det er ikke muligt at foretage fornuftige sammenligninger i udviklingen i den ydede støtte fra år til år. I takt med at ansøgerlandene gør betydelige fremskridt for så vidt angår den makroøkonomiske tilpasning, bliver den makrofinansielle bistand mindre vigtig. Dog modtager Balkan-regionen på nuværende tidspunkt betragtelig makrofinansiel EU-bistand, der indeholder et element af "gavebistand".

Tabel 2-2 Udbetaling af lån som makrofinansiel bistand til tredjelande - oversigt over tidsrummet 1996-2001.

(mio. EUR)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

I 2001 traf Rådet beslutning om en makrofinansiel støtteforanstaltning i form af lån på i alt 225 mio. EUR til Forbundsrepublikken Jugoslavien sammen med en gaveydelse på 120 mio. EUR. Desuden blev den makrofinansielle bistand i form af gavebistand til Forbundsrepublikken Makedonien forhøjet med 18 mio. EUR, og til Kosovo blev det besluttet at yde makrofinansiel bistand i form af budgetstøtte på maksimalt 30 mio. EUR.

Hvad angår den makrofinansielle bistand i form af lån, blev der i 2001 udbetalt 305 mio. EUR. Den fordeler sig som følger for Balkan-landene: 225 mio. EUR til Forbundsrepublikken Jugoslavien, 10 mio. EUR til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og 10 mio. EUR til Bosnien-Hercegovina. For De Nye Uafhængige Staters vedkommende er der udbetalt et lån på 60 mio. EUR til Tadsjikistan .

2.3. EIB-långivning i 2001 i Central- og Østeuropa, Middelhavslandene, Asien & Latinamerika, Den Sydafrikanske Republik, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Bosnien-Hercegovina inden for rammerne af Rådets afgørelse 97/256/EF ændret ved Rådets afgørelse 98/348/EF og 98/729/EF, Rådets afgørelse 99/786/EF, Rådets afgørelse 2000/24/EF, der ved Rådets afgørelse 2001/778/EF blev udvidet til også at omfatte Forbundsrepublikken Jugoslavien

Afsnit 2.3 udgør den årsrapport for 2001, som skal forelægges Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til artikel 2 i Rådets afgørelse 2000/24/EF.

2.3.1. EIB's målsætninger og prioritering

I Central- og Østeuropa bistår EIB de lande, som har ansøgt om EU-medlemsskab og hjælper dem derved at skabe de økonomiske rammer, som tiltrædelsen forudsætter (EIB støtter Cypern, Malta Tyrkiet). [2] EIB yder desuden lån til Albanien, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien og Bosnien-Hercegovina.

[2] Ud over aktiviteterne i medfør af det mandat, EIB har fået som følge af Rådets afgørelser, har den fornyet den omfattende førtiltrædelsesfacilitet til långivning af egne midler uden budgetmæssig garanti for at hjælpe lande, der søger om optagelse i EU.

EIB giver højeste prioritet til forbedring, modernisering og udbygning af kommunikations- og energisektoren med særlig vægt på det transeuropæiske net på grundlag af de vej- og jernbanekorridorer, som den europæiske transportministerkonference har defineret som prioriterede projekter på mellemlang sigt.

De miljømæssige aspekter af EIB-projekterne prioriteres også højt som led i den gradvise tilpasning af de pågældende landes lovgivning til EU's.

EIB støtter også SMV'er og andre initiativer på erhvervsområdet enten direkte eller via globallånsinstrumentet, og især når EU-partnere er involveret. I Middelhavsregionen sker EIB's långivning på grundlag af dens mandat hovedsagelig inden for rammerne af Euro-Middelhavspartnerskabet for at støtte den økonomiske udvikling i de pågældende lande. EIB's lån tjener til støtte for individuelle investeringsprojekter og via globallånsinstrumentet for mindre projekter og SMV'er, samtidig med at den finansielle sektor i de forskellige lande styrkes. EIB yder også lån i henhold til Terra-programmet (Turkey Earthquake Reconstruction and Rehabilitation Action).

Ifølge betingelserne i Euro-Middelhavspartnerskabet suppleres EIB's långivning af egne midler med rentegodtgørelser (til lån inden for miljøsektoren) og risikovillig kapital fra EU-budgettet, der forvaltes af EIB.

Ud over EIB's långivning i henhold til dens mandat har EIB efter anmodning fra Rådet iværksat et program for långivning af egne midler uden budgetmæssig garanti inden for rammerne af dens middelhavspartnerskabsfacilitet.

I Asien og Latinamerika finansierer EIB projekter af fælles interesse for de pågældende lande og EU - samfinansiering med EU-investorer, teknologioverførsel og samarbejde inden for energi- og miljøbeskyttelsesområdet. Nærmere oplysninger om den fælles interesse i de pågældende projekter fremgår af tabel 2-11.

I Den Sydafrikanske Republik er EIB's mål at bidrage til, at gennemførelsen af landets genopbygnings- og udviklingsprogram bliver vellykket.

Således kan EIB's aktiviteter siden 1997 resumeres som følger:

Tabel 2-3 Indgåede låneaftaler i tredjelande på grundlag af egne midler (ekskl. indgåede låneaftaler fra prætiltrædelsesfaciliteter)

>TABELPOSITION>

2.3.2. Långivning

I 2001 indgik EIB 21 låneaftaler i Central- og Østeuropa inden for rammerne af Rådets afgørelser til en samlet værdi af 693 mio. EUR. Lånene var nogenlunde fordelt i hele området, hvor Kroatien og Bulgarien tegnede sig for ca. 40%.

* EIB's aktiviteter tager fortsat sigte på at støtte de pågældende landes økonomiske udvikling, primært via finansiering af den strategiske infrastruktur. Af et samlet beløb på 693 mio. EUR gik 76 % (527 mio. EUR) til kommunikationssektoren, herunder to motorvejsafsnit i Litauen i forbindelse med de paneuropæiske transportkorridorer, opførelse af en vejbro over Donau i Slovakiet, modernisering af vej- og jernbanenettet i Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Kroatien, Ungarn, Den Slovakiske Republik og Forbundsrepublikken Jugoslavien, modernisering af havneinfrastrukturen i Albanien og Forbundsrepublikken Jugoslavien og udvidelse og modernisering af de faste telekommunikationsnet i Slovenien.

* I energisektoren blev der ydet lån på 30 mio. EUR (4 % af den samlede finansiering) til modernisering af eltransmissions- og eldistributionsnet i Albanien.

* Endelig blev der ydet globallån til en samlet værdi af 136 mio. EUR (20 % af den samlede finansiering) til SMV'er i Bulgarien, Kroatien, Rumænien og Forbundsrepublikken Jugoslavien.

Tabel 2-4 EIB's långivning i 2001 fordelt på lande og sektorer i Central- og Østeuropa

>TABELPOSITION>

*De resterende beløb af lånene på henholdsvis 100 mio. EUR og 150 mio. EUR til Bosnien-Hercegovina og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien blev anvendt i 2001. Herefter vil lån til disse lande blive finansieret via mandatet omfattende Balkan-landene og kandidatlandene.

I Middelhavsområdet indgik EIB i 2001 aftaler om 15 lån i 6 lande, hvortil kommer et lån til hele regionen.

Lån til projekter i Tyrkiet udgjorde ca. 26 % af den samlede långivning, mens Algeriet og Tunesien tegnede sig for yderligere 52 %.

* Ca. 41 % af den samlede finansiering (580 mio. EUR) gik til vandforvaltning m.m. Projekterne omfattede vandforvaltning i Algeriet, Marokko, Tunesien og Tyrkiet samt istandsættelse af vandingsanlæg til landbruget i Marokko.

* I energisektoren gik 355 mio. EUR eller 25 % af den samlede finansiering til forbedring af eltransmissions- og elforsyningsnettene i Egypten, Marokko og Syrien.

* En række vejprojekter i Algeriet og Marokko blev finansieret under budgetposten Kommunikation og tegnede sig for 9 % af den samlede finansiering (130 mio. EUR).

* Istandsættelse og genopbygning af beskadigede industrianlæg efter jordskælvet i Tyrkiet udgjorde 6 % af den samlede finansiering (75 mio. EUR) inden for sektoren industri- og tjenesteydelser.

* Globallån i Egypten, Tunesien, Tyrkiet og Middelhavsområdet udgjorde 19 % af den samlede finansiering (261 mio. EUR).

Tabel 2-5 EIB's långivning i 2001 fordelt på lande og sektorer i Middelhavslandene

>TABELPOSITION>

*Under TERRA-programmet til istandsættelser i industrisektoren i jordskælvsområdet

EIB indgik aftaler om 11 lån til en samlet værdi af 542 mio. EUR i 7 lande i Asien og Latinamerika.

* Lån til industri og tjenesteydelser i Argentina, Brasilien, Filippinerne og Mexico tegnede sig for 46 % af den samlede finansiering (246 mio. EUR).

* I energisektoren tegnede gaspipelines og kraftværker i Argentina og Brasilien sig for 29 % af den samlede finansiering (158 mio. EUR).

* Kommunikationsprojekter, herunder telekommunikation i Panama og et vejprojekt i Kina tegnede sig for 110 mio. EUR eller 20 % af långivningen i området.

De resterende 5 % af långivningen i området blev anvendt til et globallån i Indonesien.

Tabel 2-6 EIB's långivning i 2001 fordelt på lande og sektorer i Asien og Latinamerika

>TABELPOSITION>

I 2001 indgik EIB 3 låneaftaler i Sydafrika til en samlet værdi af 150 mio. EUR. 50 mio. EUR (33 %) gik til et telekommunikationsprojekt og 100 mio. EUR (67 %) til globallån til infrastrukturprojekter.

2.3.3. Risikodeling [3]

[3] I Rådets afgørelse 2000/24/EF opfordres EIB til "at tilstræbe at dække de kommercielle risici i forbindelse med 30 % af sit udlån i henhold til denne afgørelse med ikke-statslige garantier, så vidt muligt på grundlag af individuelle regionale mandater. Denne procentsats kan udvides, når markedsbetingelserne gør det muligt."

Rådsafgørelserne sikrer en global fællesskabsgaranti for 65 % af de samlede beløb i de indgåede låneaftaler. I forbindelse med riskodelingsordninger sikrer fællesskabsgarantien kun EIB-lån uden statslig projektgaranti mod politiske risici, mens den sikrer lån med statslig projektgaranti mod alle risici. EIB vil således kun tage fællesskabsgarantien i anvendelse, hvis en ikke-statslig projektgaranti af politiske årsager og en statslige projektgaranti af en hvilken som helst årsag ikke sikrer EIB tilbagebetaling af et lån. EIB ville i så tilfælde anmode om, at fællesskabsgarantien dækker det fulde lånebeløb.

EIB bestræbte sig i 2001 fortsat på at opfylde målsætningen for risikodeling, der dog blev forhøjet fra 25 % under det første mandat til 30 %.

1. mandat: (ændringer, som dækker Bosnien-Hercegovina og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien)

De eneste låneaftaler, der blev undertegnet under første mandat i 2001, var de resterende lånebeløb til Bosnien-Hercegovina og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Da mandatet for Bosnien-Hercegovina ikke omfattede risikodeling, og da det undertegnede lån til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien ikke indebar risikodeling, er værdierne fra første mandat uændret. Risikodelingen i forbindelse med de ydede lån udgjorde således 81 % af låneloftet for Asien og Latinamerika, 26 % for Central- og Østeuropa og 3 % for Middelhavslandene.

2. mandat og forlængelser: (Rådets afgørelser, der dækker perioden 1.2.2000 til 31.1.2007).

Det samlede beløb til risikodelingsprojekter siden påbegyndelsen af låneaktiviteterne inden for rammerne af Rådets afgørelser i perioden fra 1. 2. 2000 var på 1 188 mio. EUR ved udgangen af 2001, dvs. 6 % af det samlede låneloft og 24 % af den hidtidige samlede långivning.

* I Central- og Østeuropa og Balkan-landene udgjorde EIB-lånene under risikodelingsordningen i alt 371 mio. EUR, eller 4 % af låneloftet for disse lande og 19 % af den hidtidige långivning i området.

* I Middelhavsområdet blev der ikke indgået låneaftaler under risikodelingsordningen i 2001, således at risikodelingen nu kun udgør ca. 1 % af de i alt undertegnede lån. Som allerede nævnt bør det understreges, at i overensstemmelse med programmeringsprocedurerne i Euro-Middelhavspartnerskabet indgås aftaler om projekter ofte af regeringer eller offentlige instanser. Det forventes derfor, at den samlede risikodeling for Middelhavslandene fortsat vil være forholdsvis lav.

* I Asien og Latinamerika nåede risikodelingen i forbindelse med EIB's långivning op på i alt 787 mio. EUR svarende til 32 % af låneloftet og 84 % af den hidtidige långivning .

* Der er ikke indgået aftale om lån med risikodeling med Sydafrika.

Risikodelingen pr. 31.12.2001 er vist nedenfor for hvert mandat (risikodelingen er uændret fra ultimo 2000 for første mandat).

Tabel 2-7 Risikodeling pr. 31.12.2001 - 1. Mandat

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Tabel 2-8 Risikodeling pr. 31.12.2001. - 2. mandat

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

De regionale tabeller i slutningen af afsnit 2.3 (tabel 2-13 - 2-17) vedrører lån med risikodeling.

2.3.4. Samarbejde med andre institutioner

I de lande, der ansøger om medlemskab af EU, gennemføres EIB's aktiviteter inden for rammerne af EU's program for bistand til kandidatlandene med henblik på at forberede deres optagelse i EU, navnlig ved at finansiere investeringer, der sigter mod integrationen af deres infrastruktur i EU's og ved at bistå SMV'er. Når det er muligt, samfinansieres projekter med andre institutioner. EIB's aktiviteter er således en del af en samlet aktion, der gennemføres i nært samarbejde med Kommissionen og efter behov med de internationale finansielle institutioner, der opererer i de pågældende lande.

EIB arbejder nært sammen med PHARE/ISPA-programmet, som den har et udbytterigt samarbejde med, hvilket er meget værdsat af modtagerlandene. Ud over at yde assistance til PHARE i præinvesteringsfasen for at sikre, at de nødvendige undersøgelser og den nødvendige tekniske bistand tilvejebringes til støtte for EIB-projekter, samarbejder EIB med PHARE om samfinansiering af infrastrukturprojekter.

PHARE/ISPA's og de øvrige internationale finansielle institutioners bidrag til projekter finansieret af EIB i 2001 er vist i tabellen nedenfor. Hertil kommer projekter, som blev samfinansieret inden for rammerne af EIB's førtiltrædelsesfacilitet, men ikke skal behandles i denne rapport.

Med hensyn til Sydvesteuropa har EIB i samarbejde med andre finansielle institutioner inden for rammerne af stabilitetspagten for området oprettet en særlig Balkan-taskforce, der skal indkredse de infrastrukturprojekter, der først og fremmest skal finansieres.

Tabel 2-9 Samfinansiering i 2001 i Central- og Østeuropa og i Balkan-landene

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

I Middelhavsområdet gennemføres EIB's aktiviteter inden for rammerne af EU's politik og indgår i den samordning, der sker i nært samarbejde med Kommissionen og efter behov med de øvrige internationale finansielle institutioner, herunder gennem samfinansiering. Bidrag fra sådanne institutioner til EIB-finansierede projekter fremgår af tabellen nedenfor.

Tabel 2-10 Samfinansiering i 2001 i Middelhavslandene

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

I Asien og Latinamerika finansierer EIB fortsat projekter, som er af fælles interesse for det pågældende land og for EU. Den fælles interesse for de lån, der blev indgået aftale om i 2001, fremgår af tabellen nedenfor.

Tabel 2-11 Fælles interesse i projekter i landene i Asien og Latinamerika

>TABELPOSITION>

EIB samarbejder med andre internationale finansielle institutioner i Asien og Latinamerika, når det er muligt. Tabellen nedenfor indeholder nærmere oplysninger om samfinansieringen.

Tabel 2-12 Samfinansiering i 2001 i Asien og Latinamerika

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

I Sydafrika blev der i adskillige tilfælde indgået samarbejde med internationale finansielle institutioner, og der er stadig regelmæssig kontakt med EU's institutter for udviklingsfinansiering som DEG, som netop har åbnet et kontor i Johannesburg, samt Proparco og CDC Capital Partners. Sammen med EU-Kommissionen blev der i 2001 udfoldet store bestræbelser for at oprette en venturekapitalfond med en kapital på 50 mio. EUR til støtte for den indfødte befolknings økonomiske frigørelse i Sydafrika samt overførsel af fagkundskab og jobskabelse.

Tabel 2-13 Lån undertegnet i 2001 i Central- og Østeuropa

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Tabel 2-14 Lån undertegnet i 2001 i Balkan-landene

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Tabel 2-15 Lån undertegnet i 2001 i Middelhavslandene

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Tabel 2-16 Lån undertegnet i 2001 i Asien og Latinamerika

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Tabel 2-17 Lån undertegnet i 2001 i Sydafrika

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

2.4. Undertegnere af Lomé-konventionen

2.4.1. Långivning

EIB's samlede långivning i AVS/OLT beløb sig til 520 mio. EUR, hvoraf 188 mio. EUR stammede fra EIB's egne midler og 332 mio. EUR fra risikovillig kapital. Långivningens fordeling på regioner og sektorer var som følger:

Tabel 2-18 EIB-långivning i AVS/OLT i 2001 fordelt på regioner og sektorer

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

* Hvoraf 100 mio. er subsidieret.

3. LÅNGIVNINGENS BUDGETMÆSSIGE FØLGER

Långivningen påvirker Fællesskabets budget, når lånene gives med fællesskabsgaranti, rentegodtgørelse eller på lignende særlige vilkår til investeringer, der indebæer en risiko for udlåneren.

3.1. Budgetgarantier

Den 22. december 1999 besluttede Rådet globalt at forlænge fællesskabsgarantien til EIB mod tab i forbindelse med lån til projekter uden for EU i syv år (Rådets afgørelse 2000/24/EF). Denne afgørelse blev ændret to gange i 2000 (2000/688/EF og 2000/788/EF).

Den 6. november 2000 besluttede Rådet at udvide denne låneordning til EIB til også at omfatte Jugoslavien, eftersom landet nu medregnes i gruppen af central- og østeuropæiske lande (Rådets afgørelse 2001/778/EF).

De nye lofter pr. geografisk område er som følger:

>TABELPOSITION>

Det samlede loft for garantien er derfor 19 460 mio. EUR, og Kommissionens budget dækker op til 65 % af dette beløb (mod 70 % under det foregående mandat). I det nye direktiv opfordres EIB til at søge andre (kommercielle) garantikilder, når det muligt, via dens finansielle formidlere og forsøge at sikre, at sådanne garantier dækker 30 % af loftet (mod 25 % under det tidligere mandat).

Dette garantiprogram udløber den 31. januar 2007. Det kan automatisk forlænges i seks måneder, hvis låneloftet ikke er nået.

I løbet af det nye mandats andet år indgik EIB låneaftaler for et samlet beløb på 2 486 mio. EUR, hvorved det samlede lånebeløb i det nye mandat nåede op på 5 027 mio. EUR svarende til 25,8 % af loftet med en risikodeling, der allerede udgjorde 39,7 % af de indgåede låneaftaler.

Den 6. november 2001 besluttede Rådet at yde fuld fællesskabsgaranti til EIB mod tab i forbindelse med lån til miljøprojekter i området langs Ruslands Østersøkyst for et beløb på i alt 100 mio. EUR (Rådets afgørelse 2001/777/EF).

Nærmere oplysninger om garantierne fås i Kommissionens halvårsrrapport vedrørende garantier opført på det almindelige budget.

3.2. Rentegodtgørelse

Der er blevet ydet rentegodtgørelser i forbindelse med adskillige EU-programmer både inden for og uden for EU. Kommissionen har på anmodning af Rådet udarbejdet en generel evalueringsrapport herom (jf. KOM(2000) 524 af 6.9.2000). De fleste af programmerne er afsluttet og har derfor ikke længere indflydelse på de budgetmæssige udgifter. Nedenstående tabel er en oversigt over igangværende programmer og rentegodtgørelsernes størrelse det pågældende år.

Tabel 3-1 Rentegodtgørelser i EU via de forskellige fællesskabsinstrumenter i tidsrummet 1995-2001

(mio ecu/EUR)

>TABELPOSITION>

3.3. Risikovillig kapital

I henhold til aftalerne med Middelhavslandene og undertegnerne af Lomé-konventionen indgik EIB aftaler om koncessionslån på særlige betingelser for så vidt angår løbetiden eller konsolideringen af gælden, hvilket gør dem sammenlignelige med kapitalinvesteringer. Investeringerne i Middelhavslandene finansieres over det almindelige budget og i AVS-landene over EUF-budgettet. Tabel 2-18 indeholder nærmere oplysninger om disse transaktioner.

4. STATISTISKE BILAG

Tabel 4-1 Årlig udvikling i EU's lånoptagelse og långivning

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Tabel 4-2 EU's nuværende lånoptagelse ved udgangen af hvert år (1)

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Tabel 4-3 EU-lånoptagelser i 2001 fordelt på lånevaluta

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Tabel 4-4 NIC-lånoptagelse fordelt på valuta: samlet gæld pr. 31.12.2001

>TABELPOSITION>