Udtalelse om Kommissionens meddelelse om Europa år 2000+ - Samarbejde inden for fysisk planlægning i det europæiske område (95/C 133/03)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog i henhold til forretningsordenens artikel 23, stk. 3, på sin 324. plenarforsamling af 29.-30. marts 1995, mødet den 29. marts 1995, følgende udtalelse (2 stemte hverken for eller imod) : Kommissionens meddelelse om Europa år 2000+ - Samarbejde inden for fysisk planlægning i det europæiske område.

Sektionen for Regionaludvikling og Fysisk Planlægning vedtog sin udtalelse enstemmigt den 10. marts 1995 (ordfører : Eugène Muller).

1. Generelle bemærkninger

1.1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg konstaterer med tilfredshed, at flere af dets forslag i udtalelsen om Kommissionens første meddelelse »Europa år 2000 - fremtidsudsigterne for udviklingen af Fællesskabets område« () afspejles i de aktioner og retningslinjer, der siden da har præget den fysiske planlægning i EF, og som navnlig gør sig gældende i den foreliggende meddelelse.

1.2. ØSU glæder sig over at få lejlighed til at udtale sig om Kommissionens nye meddelelse, som blev modtaget positivt på det uformelle ministerrådsmøde i Leipzig i september 1994 og som skal danne grundlag for udformningen af en europæisk plan for fysisk planlægning (udviklingsplan for Fællesskabets område) samt for forskningsprojekter, pilotprojekter og oprettelsen af et europæisk netværk af forskningsinstitutter (Europæisk Observationscenter).

1.3. I denne udtalelse fremlægger ØSU sin første stillingtagen, som skal indgå i drøftelserne på det uformelle rådsmøde i Strasbourg. Af den grund vil udtalelsen være koncentreret om meddelelsens vigtigste aspekter, som efter ØSU's opfattelse hurtigt vil kunne føre til samordnede samarbejdsforanstaltninger inden for fysisk planlægning under behørig iagttagelse af den nye fremgangsmåde og de nye retningslinjer i meddelelsen »Europa år 2000+«, som ØSU ud fra en samlet betragtning tilslutter sig.

1.4. ØSU ser den nye fremgangsmåde som udtryk for borgernes øgede bevidsthed om behovet for en politik for fysisk planlægning, der udarbejdes i samråd med alle berørte aktører og navnlig de regionale og lokale myndigheder samt interesseorganisationerne.

1.5. Den nye samarbejdsmetode inden for fysisk planlægning bør således ligge i forlængelse af de overordnede mål : økonomisk og social samhørighed og forbedring af borgernes livskvalitet. Der skal tages hensyn til særlige lokale forhold, og projekterne skal gennemføres i partnerskab med de forskellige berørte aktører. ØSU er i den forbindelse fast besluttet på at spille sin rolle som rådgivende organ.

2. Særlige bemærkninger og forslag

ØSU vil på et senere tidspunkt foretage en mere detaljeret undersøgelse af Kommissionens meddelelse, men ønsker allerede nu at yde et positivt bidrag til det uformelle ministerrådsmøde i Strasbourg og har derfor valgt at koncentrere sig om følgende aspekter.

2.1. Kommissionens meddelelse påviser behovet og udstikker retningslinjerne for et samarbejde på flere forskellige planer og på mange af den fysiske planlægnings områder. Meddelelsen munder ud i den konklusion, at det haster med at udforme en EU-politik for fysisk planlægning.

Denne målsætning hidrører i øvrigt ikke udelukkende fra meddelelsen, men fremgår af flere af traktatens artikler (artikel 130 om samhørighed, artikel 129 B om de transeuropæiske net og artikel 130 S om miljøet) og af flere af kapitlerne i hvidbogen »Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse.«

Bestemmelserne i traktatens artikel 129 D vedrørende transeuropæiske net kan være endnu en begrundelse for at gennemføre en politik for fysisk planlægning, og ØSU mener, at denne artikel kan være et nyttigt udgangspunkt for Rådet i forbindelse med udarbejdelsen af Udviklingsplanen for Fællesskabets område.

Den væsentligste grund til, at EU bør udforme en politik for fysisk planlægning er den kendsgerning, at foranstaltninger vedrørende fysisk planlægning er uløseligt knyttet til gennemførelsen af andre fælleseuropæiske politikker på grund af de indbyrdes vekselvirkninger og de obligatoriske EU-politikkers indvirkning på den fysiske planlægning.

2.1.1. ØSU mener, at en europæisk politik for fysisk planlægning skal gennemføres under hensyntagen til den eksisterende kompetencefordeling i medlemsstaterne.

2.1.2. Da gennemførelsen af en europæisk politik for fysisk planlægning kan ske på flere forskellige måder, plæderer ØSU for, at denne politik på regeringskonferencen i 1996 eksplicit indføjes i den reviderede traktat. ØSU beder medlemsstaterne og EU-instanserne om allerede nu at arbejde i den retning ved at slå til lyd for en sådan politik. Der bør i den forbindelse ligeledes tages hensyn til subsidiaritetsprincippet, den globale styrkelse af konkurrenceevnen, og de særlige forhold, der gør sig gældende i hver enkelt medlemsstat.

2.2. I det arbejde, som Komiteen for Fysisk Planlægning og Udvikling har udført, og navnlig i Udviklingsplanen for Fællesskabets område, findes der en analyse af udviklingen siden 1989, som afspejler forandringerne på en lang række områder. Komiteens arbejde lever sandsynligvis op til interesseorganisationernes og borgernes forventninger, særlig hvad angår livskvaliteten.

Udviklingsplanen for Fællesskabets område skal ses som et første skridt i retning af en politisk opfølgning af principperne og retningslinjerne i meddelelsen »Europa år 2000+«.

2.2.1. Under alle omstændigheder bør Udviklingsplanen efter ØSU's opfattelse ikke blot skitsere nye overordnede begreber og hovedretningslinjer baseret på grundlæggende principper som styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed, varig og bæredygtig vækst, subsidiaritetsprincippet og bevarelsen af kulturarven.

Planen skal angive, hvilke områder der skal omfattes, og den skal indeholde forslag til en mekanisme, der sikrer, at projekterne udformes i overensstemmelse med planen, samt at der indføres passende samarbejdsformer, herunder også et koordineringsinstrument.

Det foreliggende dokument forekommer ikke i den henseende at være det rette udgangspunkt.

2.2.2. Det påhviler således Rådet på mødet i Strasbourg at fastlægge de mulige aktionsområder på EU-niveau ifølge retningslinjerne i Udviklingsplanen for Fællesskabets område, hvis juridiske status og virkninger på en europæisk politik for fysisk planlægning ligeledes skal præciseres.

2.3. ØSU glæder sig over oprettelsen af Komiteen for Fysisk Planlægning og Udvikling, som har stået for udarbejdelsen af Udviklingsplanen - men mener, at komiteens status blandt EF's rådgivende organer samt dens opgaver, mål, sammensætning og arbejdsgang bør defineres klarere.

2.3.1. ØSU mener, at Komiteen for Fysisk Planlægning og Udvikling af hensyn til effektiviteten og gennemskueligheden bør arbejde tæt sammen med repræsentanter for regionale og lokale myndigheder samt interesseorganisationerne.

2.3.2. ØSU mener, at man via Komiteen for Fysisk Planlægning og Udvikling, som fortsat henhører under samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne, bør nå frem til vedtagelsen af en Udviklingsplan for Fællesskabets område, som fastsætter prioriteringer og målsætninger, som kan accepteres af alle berørte, og som skal danne grundlag for samtlige samarbejdsforanstaltninger i EU, såvel som på nationalt, regionalt eller lokalt plan.

2.3.3. Det bør ligeledes overvejes, hvilken status Komiteen for Fysisk Planlægning og Udvikling skal have for at komme et skridt videre end det »mellemstatslige« samarbejde. Det Økonomiske og Sociale Udvalg mener, at komiteen bør få status af rådgivende udvalg, så snart politikken for fysisk planlægning er indføjet i den reviderede traktat.

I konsekvens heraf vil rådsmøderne mellem ministre med ansvar for fysisk planlægning ikke længere være uformelle rådsmøder.

2.4. ØSU glæder sig over den foreslåede oprettelse af et europæisk observationscenter, som det plæderede for i en tidligere udtalelse (), hvori det påpeges, at observationscentret bør nyde et vist omfang af autonomi i forhold til de nationale og europæiske myndigheder og bør kunne trække på et netværk af forskningsinstitutter i alle medlemsstaterne. ØSU beder Rådet om på mødet i Strasbourg at definere netværkets opgaver og funktionsmåde.

2.5. ØSU vil senere udtale sig om de vigtigste områder og foranstaltninger, men finder det vigtigt allerede nu at fremsætte nogle bemærkninger vedrørende bevarelsen og forbedringen af livskvaliteten.

Det er efter ØSU's mening klart, at alle de fremtidige EU-politikker - det være sig vedrørende det indre marked, Den Økonomiske og Monetære Union, Unionens konkurrenceevne, beskæftigelsen, intern og ekstern sikkerhed - kun kan lykkes, hvis der lægges særlig vægt på borgernes livskvalitet.

2.5.1. ØSU mener, at politikken for fysisk planlægning skal udtænkes og gennemføres, således at den kan bidrage afgørende til forbedringen af livskvaliteten. I konsekvens heraf bør de i den henseende nødvendige aktionsmidler stilles til rådighed. Eksempelvis bør der i praksis sørges for en sammenhæng mellem fysisk planlægning og miljø, og mellem fysisk planlægning og regionalpolitik.

2.5.2. »Europa år 2000+« og Udviklingsplanen for Fællesskabets område fastlægger de tværnationale samarbejdsområder. Det er således nødvendigt at tilvejebringe et passende finansielt instrument til iværksættelsen af dette samarbejde samt en passende koordineringsmekanisme. ØSU mener, at dette instrument kan antage form af et specifikt EF-initiativ, idet de eksisterende instrumenter - f.eks. af INTERREG-typen - ikke svarer til denne politiks målsætninger, medmindre instrumenterne kan indrettes og tilpasses til aktionen »samarbejde inden for fysisk planlægning«.

2.5.3. ØSU mener, at ministrene på det uformelle rådsmøde bør undersøge mulighederne for koordinering mellem på den ene side regionaludviklingsinstrumenterne (strukturfondene, Den Europæiske Investeringsfond, Investeringsbanken) og på den anden side de instrumenter, der skal tilvejebringes for at gennemføre fysiske planlægningsforanstaltninger.

2.5.4. ØSU beder Rådet om allerede nu at fastlægge en vejledende tidsplan for gennemførelsen af Udviklingsplanen for Fællesskabets område og oprettelsen af et observationscenter.

Bruxelles, den 29. marts 1995.

Carlos FERRER

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT nr. C 287 af 4. 11. 1992 og EFT nr. C 339 af 31. 12. 1991.

() Europa år 2000 - Fremtidsperspektiverne for udviklingen af Fællesskabets område (EFT nr. C 339 af 31. 12. 1991, pkt. 4.6).