Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om vedtagelse af et program for Fællesskabets indsats for folkesundheden (2001-2006)

(forelagt af Kommissionen)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [1],

[1] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg [2],

[2] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [3],

[3] EFT C

efter proceduren i traktatens artikel 251 [4], og

[4] EFT C

ud fra følgende betragtninger:

Fællesskabet har forpligtet sig til at arbejde for at fremme og forbedre sundheden, nedbringe unødvendig høj dødelighed og aktivitetshæmmende invaliditet, forebygge sygdom og modvirke potentielle sundhedsrisici. Fællesskabet skal på grundlag af en koordineret og sammenhængende indsats varetage borgernes interesser i spørgsmål om sundhedsrisici og søge at tilfredsstille deres forventninger om et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. Dette kræver stor synlighed og gennemsigtighed i alle Fællesskabets sundheds-relaterede aktiviteter, og det er nødvendigt, at alle berørte parter får passende lejlighed til at blive hørt og til at engagere sig, således at viden og oplysninger sikres større udbredelse, og de enkelte borgere dermed får bedre mulighed for at deltage i beslutningsprocessen i spørgsmål af betydning for deres helbred.

Som led i indsatsen for folkesundheden, der er nærmere defineret i Kommissionens meddelelse af 24. november 1993 [5] om rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden, er der blevet vedtaget otte handlingsprogrammer:

[5] KOM(1993) 559 endelig udg. af 24.11.1993.

- Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 645/96/EF af 29. marts 1996 om et fællesskabshandlingsprogram for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000) [6]

[6] EFT L 95 af 16.4.1996, s. 1.

- Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 646/96/EF af 29. marts 1996 om en handlingsplan for kræftbekæmpelse som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000) [7]

[7] EFT L 95 af 16.4.1996, s. 9.

- Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 647/96/EF af 29. marts 1996 om vedtagelse af et EF-handlingsprogram vedrørende forebyggelse af aids og visse andre smitsomme sygdomme som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000) [8]

[8] EFT L 95 af 16.4.1996, s. 16.

- Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 102/97/EF af 16. december 1996 om et EF-handlingsprogram vedrørende forebyggelse af narkotikamisbrug som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000) [9]

[9] EFT L 19 af 22.1.1997, s. 25.

- Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 1400/97/EF af 30. juni 1997 om vedtagelse af et EF-handlingsprogram vedrørende sundhedsovervågning som led i indsatsen inden for folkesundhed (1997-2001) [10]

[10] EFT L 193 af 22.7.1997, s. 1.

- Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 372/1999/EF af 8. februar 1999 om vedtagelse af et EF-handlingsprogram vedrørende forebyggelse af personskader som led i indsatsen inden for folkesundhed (1999-2003) [11]

[11] EFT L 46 af 20.2.1999, s. 1.

- Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1295/1999/EF af 29. april 1999 om vedtagelse af et EF-handlingsprogram vedrørende sjældne sygdomme som led i indsatsen inden for folkesundhed (1999-2003) [12], og

[12] EFT L 155 af 22.6.1999, s. 1.

- Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1296/1999/EF af 29. april 1999 om vedtagelse af et EF-handlingsprogram vedrørende forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen inden for folkesundhed (1999-2001) [13].

[13] EFT L 155 af 22.6.1999, s. 7.

Af andre arbejder som led i indsatsen for folkesundheden kan nævnes Rådets henstilling 1998/463/EF af 29. juni 1998 om blod- og plasmadonorers egnethed og screening af donorblod i Det Europæiske Fællesskab [14], Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2119/98/EF af 24. september 1998 om oprettelse af et net til epidemiologisk overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme i Fællesskabet [15] og Rådets henstilling 1999/519/EF af 12. juni 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter 0Hz-300GHz [16].

[14] EFT L 203 af 21.7.1998, s. 14.

[15] EFT L 268 af 3.10.1998, s. 1.

[16] EFT L 199 af 30.7.1999, s. 59.

Rammerne for indsatsen til fremme af folkesundheden blev revideret i Kommissionens meddelelse af 15. april 1998 om udviklingen i folkesundheds-politikken i Det Europæiske Fællesskab [17], hvoraf det fremgik, at der er behov for en ny sundhedsstrategi og et nyt sundhedsprogram på baggrund af de nye bestemmelser i traktaten, de nye udfordringer og de hidtidige erfaringer.

[17] KOM(1998) 230 endelig udg.

Kommissionens meddelelse af 15. april 1998 blev positivt modtaget af Rådet i dets konklusioner af 26. november 1998 om den fremtidige ramme for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed [18] og i dets resolution af 8. juni 1999 [19], af Det Økonomiske og Sociale Udvalg i dets udtalelse af 9. september 1998 [20], af Regionsudvalget i dets udtalelse af 19. november 1998 [21], og af Europa-Parlamentet i dets beslutning A4-0082/99 af 12. marts 1999 [22], og de nævnte institutioner støttede Kommissionens synspunkt, hvorefter indsatsen på fællesskabsplan bør fastlægges i et overordnet program for en periode af fem år og omfatte tre generelle mål, nemlig bedre information med henblik på udbyggelse af folkesundheden, hurtig reaktion på sundhedsrisici og håndtering af sundhedsdeterminanter på grundlag af sundhedsfremme og sygdoms-forebyggelse, støttet af aktioner på tværs af sektorerne samt under anvendelse af alle de passende instrumenter, som traktaten giver mulighed for.

[18] EFT C 390 af 15.12.1998, s. 1.

[19] EFT C 200 af 15.7.1999, s. 1.

[20] EFT C 407 af 28.12.1998, s. 26.

[21] EFT C 51 af 22.2.1999, s. 53.

[22] EFT C 175 af 21.6.1999, s. 135.

Det overordnede sigte med folkesundhedsprogrammet bør være at bidrage til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau med udgangspunkt i en indsats for at forbedre folkesundheden, forebygge sygdomme hos mennesker samt imødegå forhold, der kan indebære risiko for menneskers sundhed. Indsatsen bør bygge på nødvendigheden af at undgå for tidlig død, øge den forventede levetid uden invaliditet eller sygdom, fremme livskvalitet og fysisk og psykisk velvære og nedbringe de økonomiske og sociale omkostninger ved dårligt helbred til et minimum og derigennem reducere helbredsmæssige uligheder.

At virkeliggøre såvel dette mål som programmets generelle mål kræver, at medlemsstaterne finder sammen i et effektivt samarbejde og engagerer sig uforbeholdent i gennemførelsen af Fællesskabets aktioner, samt at aktørerne på sundhedsområdet og offentligheden som helhed involveres.

I overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. EF-traktatens artikel 5, handler Fællesskabet på de områder, der som folkesundhedsområdet ikke hører ind under dets enekompetence, kun hvis og i det omfang dets mål på grund af den påtænkte handlings omfang eller virkninger bedre kan virkeliggøres på fællesskabsplan. Programmets mål kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne som følge af mangelen på fuldstændig kontrol på nationalt plan over de faktorer, som påvirker sundhedstilstanden og sundhedssystemerne, og på grund af disse faktorers kompleksitet og tværnationale karakter. Med gennemførelsen af dette program vil Fællesskabet kunne tage et skridt i retning af at opfylde sine traktatfæstede forpligtelser på folkesundhedsområdet, samtidig med at det fuldt ud respekterer, at medlemsstaterne selv har ansvaret for at tilrettelægge og tilbyde sundhedstjenester og -pleje. Denne afgørelse er ikke mere vidtrækkende, end nødvendigt er i forhold til de definerede mål.

Programforanstaltningerne tjener til støtte for Fællesskabets sundhedsstrategi, men derudover frembyder de yderligere fordele ved at opfylde en række sundhedspolitiske behov, herunder behov i sundhedssystemerne, der følger af de vilkår og strukturer, som Fællesskabets indsats på andre områder har ført med sig, ved at beskæftige sig med den nyeste udvikling, nye risici og nye problemer og derved sætte Fællesskabet i stand til at yde sine borgere en bedre beskyttelse, ved at kompilere aktiviteter, som er blevet gennemført i relativ isolation og med begrænset virkning på nationalt plan, og supplere disse, således at resultaterne får en positiv betydning for Fællesskabets borgere, og ved at bidrage til en styrkelse af solidariteten og samhørigheden inden for Fællesskabet.

For at sikre aktionerne en fuld effektiv virkning med hensyn til brede sundhedsspørgsmål og -risici i samarbejde med andre fællesskabspolitikker og -aktiviteter bør der i programmerne gives mulighed for, at der kan gennemføres fælles aktioner med beslægtede fællesskabsprogrammer og -aktioner.

Ved gennemførelsen af programmet bør der gøres fuldt ud brug af resultaterne fra de EF-forskningsprogrammer, hvis midler anvendes til at støtte forskning på områder, der er omfattet af programmet.

Programmet bør have en varighed på seks år, således at der er tilstrækkelig tid til at gennemføre foranstaltninger og virkeliggøre målene.

Det er vigtigt, at Kommissionen sikrer, at programmet gennemføres i nært samarbejde med medlemsstaterne. Desuden bør Kommissionen indhente oplysninger og råd i højtstående ekspertudvalg.

Der bør sikres sammenhæng og komplementaritet mellem de aktioner, der gennemføres under programmet, og dem, der planlægges eller gennemføres under andre politikker eller aktiviteter, navnlig i betragtning af kravet om, at der ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter skal sikres et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed.

Denne afgørelse fastlægger den finansieringsramme for programmets samlede varighed, som udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 33 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budget-disciplin og forbedring af budgetproceduren [23].

[23] EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1.

Det er af afgørende betydning, at der er tilstrækkelig fleksibilitet, således at ressourcerne kan omfordeles og aktiviteterne tilpasses, samtidig med at der tages hensyn til kriterierne for udvælgelse af prioriterede opgaver og for opstilling af prioriteringsrækkefølgen alt efter risikoens størrelse eller forventningerne med hensyn til effekten, offentlighedens interesse, eksistensen af interventions-metoder eller mulighed for at udvikle sådanne, subsidiaritet, merudbytte og indvirkning på andre sektorer.

I overensstemmelse med artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [24], bør foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse vedtages efter rådgivningsproceduren, jf. afgørelsens artikel 3.

[24] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen) indeholder bestemmelser om et udvidet samarbejde på folkesundhedsområdet mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, der deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EFTA/EØS-lande), på den anden side. Også de associerede lande i Central- og Østeuropa bør kunne deltage i dette program på de betingelser, der er fastsat i Europaaftalerne, i tillægs-protokollerne til disse aftaler og i de respektive associeringsrådsafgørelser. Det samme gælder Cypern på grundlag af supplerende bevillinger efter procedurer, der skal aftales med dette land, samt Malta og Tyrkiet på grundlag af supplerende bevillinger i overensstemmelse med traktatens bestemmelser.

Der bør etableres et samarbejde i folkesundhedsspørgsmål med tredjelande og med de relevante internationale organisationer.

For at øge programmets værdi og dets virkning bør de gennemførte foranstaltninger kontrolleres og evalueres. Det bør være muligt at tilpasse eller ændre programmet på baggrund af disse evalueringer og i forhold til den udvikling, der måtte ske inden for rammerne af Fællesskabets indsats på folkesundhedsområdet og dermed forbundne områder.

Programmet for Fællesskabets indsats for folkesundheden er baseret på aktiviteterne og programmerne under de tidligere udstukne rammer for at sikre en problemfri overgang fra aktionerne under de nævnte programmer og det tilpasser og bygger videre på de aktioner, der blev gennemført i henhold til disse. Afgørelserne om de pågældende programmer bør ophæves med virkning fra datoen for denne afgørelses ikrafttræden -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Fastlæggelse af programmet

1. Ved denne afgørelse fastlægges et program for Fællesskabets indsats for folkesundheden, herefter benævnt "programmet".

2. Programmet gennemføres i perioden 1. januar 2001 - 31. december 2006.

Artikel 2

Overordnet sigte og generelle mål

1. Programmet skal bidrage til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau med udgangspunkt i en indsats for at forbedre folkesundheden, forebygge sygdomme hos mennesker samt imødegå forhold, der kan indebære risiko for menneskers sundhed.

2. Programmet har følgende generelle mål:

(a) En højnelse af informations- og vidensniveau med henblik på at udbygge folkesundheden samt at udbygge og opretholde såvel effektive interventionsmetoder på sundhedsområdet som effektive sundheds-systemer, ved at der udvikles og forvaltes en velorganiseret og omfattende ordning for indsamling, analyse og evaluering af sundhedsoplysninger og -viden samt formidling af disse til de ansvarlige myndigheder, fagfolk inden for sundhedssektoren og offentligheden, samt ved at der gennemføres vurderinger af og udarbejdes rapporter om sundhedstilstanden og sundhedsrelaterede politikker, systemer og foranstaltninger

(b) En forbedring af mulighederne for at reagere hurtigt og med en koordineret indsats på sundhedsrisici ved at udvikle, styrke og yde bistand til kapaciteten i samt forvaltningen og sammenkoblingen af systemer til overvågning, tidlig varsling og hurtig reaktion i tilfælde af sundhedsfare

(c) Håndtering af sundhedsdeterminanterne på grundlag af sundheds-fremme og sygdomsforebyggelse gennem støtte til og udvikling af vidtfavnende aktiviteter og aktioner til fremme af sundheden og forebyggelse af sygdomme og specifikke instrumenter til reduktion og eliminering af risici.

Artikel 3

Fællesskabsaktioner

1. Programmets generelle mål, jf. artikel 2, søges virkeliggjort ved hjælp af følgende grupper af aktioner, hvis mål og indhold er beskrevet i bilaget:

(a) Bedre sundhedsinformation gennem:

- etablering og forvaltning af et sundhedsovervågningssystem

- udvikling og anvendelse af instrumenter til at analysere, rådgive, rapportere, informere og foretage konsultationer om sundheds-anliggender.

(b) Hurtig reaktion på sundhedsrisici gennem:

- forbedring af evnen til at håndtere overførbare sygdomme

- styrkelse af evnen til at håndtere andre sundhedsrisici.

(c) Håndtering af sundhedsdeterminanter gennem:

- formulering af strategier og foranstaltninger vedrørende livsstils-relaterede sundhedsdeterminanter

- formulering af strategier og foranstaltninger vedrørende socio-økonomiske sundhedsdeterminanter

- formulering af strategier og foranstaltninger vedrørende miljørelaterede sundhedsdeterminanter.

2. De i stk. 1 omhandlede aktioner gennemføres ved hjælp af følgende foranstaltninger, som, hvis det er hensigtsmæssigt, kan kombineres og involvere de lande, som er nævnt i artikel 9:

(a) støtte til udarbejdelse af fællesskabsretsakter og til samarbejde om Fællesskabets og medlemsstaternes holdning i fora, hvor sundhedsrelaterede anliggender drøftes

(b) støtte til udvikling af den statistiske del i sundhedsoplysningerne som led i Fællesskabets statistiske program og til udarbejdelse og formidling af rapporter og meddelelser om situationen med hensyn til specifikke sundhedsspørgsmål i alle medlemsstater og til undersøgelser og rådgivning angående spørgsmål af interesse for såvel Fællesskabet som alle medlemsstaterne

(c) udbygning af og støtte til information og konsultation om sundheds- og sundhedsrelaterede anliggender på fællesskabsplan med deltagelse af repræsentative patientorganisationer, fagfolk inden for sundheds-sektoren og andre interesserede parter

(d) støtte til mobilisering af ressourcer med henblik på at imødegå sundhedssrisici og reagere på uforudsete begivenheder, foretage undersøgelser og koordinere reaktionerne på fællesskabsplan og på nationalt plan

(e) støtte til udveksling af erfaringer og informationer mellem Fællesskabet og medlemsstaternes myndigheder og ansvarlige organisationer og til tilvejebringelse af planlægnings- og reaktionskapacitet i tilfælde af sundhedssrisici og af passende uddannelsestilbud

(f) fremme af Fællesskabets og de nationale myndigheders og ansvarlige organisationers tilrådighedsstillelse og eventuelt fremskaffelse af informationer til fordel for offentligheden og fagfolk inden for sundhedssektoren

(g) støtte til Fællesskabets og medlemsstaternes tilrettelæggelse og gennemførelse af sygdomsforebyggende og sundhedsfremmende aktiviteter, eventuelt med deltagelse af ikke-statslige organisationer, og til innovative projekter eller pilotprojekter til gavn for alle medlemsstater.

Artikel 4

Fælles aktioner

Som led i bestræbelserne på at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter, kan programforanstaltningerne gennemføres som fælles aktioner sammen med beslægtede fællesskabsprogrammer og -aktioner, navnlig inden for forbrugerbeskyttelse, social sikring, forskning og teknologisk udvikling, datakommunikation mellem admini-strationerne (IDA), statistik, uddannelse og miljø og sammen med aktioner, som gennemføres af Det Fælles Forskningscenter og Fællesskabets agenturer.

Artikel 5

Gennemførelse

1. Kommissionen varetager gennemførelsen af de aktioner, som er omhandlet i artikel 3. Til dette formål vedtager den i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, foranstaltninger, for så vidt angår den årlige arbejdsplan og for tilsyn.

2. Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til på nationalt plan at sikre den koordinering, organisation og opfølgning, som er en forudsætning for, at programmålene kan virkeliggøres, og de inddrager i denne henseende alle de parter, som efter national lovgivning og praksis er beskæftiget med folkesundhedsanliggender. De tager de nødvendige skridt til at sikre en effektiv gennemførelse af programmet.

Kommissionen og medlemsstaterne drager omsorg for at, der forefindes passende strukturer på fællesskabsplan og på nationalt plan, til at programmålene kan virkeliggøres. De sørger for, at der i passende omfang oplyses om de aktioner, som modtager støtte under programmet, samt at aktioner, som forudsætter gennemførelse via lokale eller regionale myndigheder eller ikke-statslige organisationer, sikres den bredest mulige deltagelse.

3. Kommissionen og medlemsstaterne sikrer i samarbejde overgangen mellem de aktioner, der gennemføres som led i de folkesundhedsprogrammer, der henvises til i artikel 12, og dem, der gennemføres under programmet.

Artikel 6

Sammenhæng og komplementaritet

Kommissionen er ansvarlig for, at der er sammenhæng og komplementaritet mellem de aktioner, som gennemføres under programmet, og dem, der gennemføres i henhold til andre fællesskabspolitikker og -aktiviteter. Kommissionen skal navnlig udvælge de forslag, som er relevante set i forhold til programmålene og -aktionerne, og informere det udvalg, der er omhandlet i artikel 8, stk. 1.

Artikel 7

Finansiering

1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af dette program fastsættes for den i artikel 1 nævnte periode til 300 mio. EUR

2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag

Artikel 8

Udvalg

1. Kommissionen bistås af et udvalg bestående af medlemsstaternes repræ-sentanter og med Kommissionens repræsentant som formand.

2. Hvis der henvises til dette stykke, finder rådgivningsproceduren i artikel 3 i afgørelse 1999/468/EF anvendelse under overholdelse af artikel 7, stk. 3, og artikel 8 i nævnte afgørelse.

Artikel 9

Deltagelse af EFTA/EØS-landene, de associerede lande i Central- og Østeuropa, Cypern, Malta og Tyrkiet

Programmet er åbent for deltagelse af:

a) EFTA/EØS-landene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i EØS-aftalen

b) de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i Europaaftalerne, i tillægsprotokollerne til disse aftaler og i de respektive associeringsrådsafgørelser

c) Cypern på grundlag af supplerende bevillinger i overensstemmelse med de procedurer, der aftales med dette land

d) Malta og Tyrkiet på grundlag af supplerende bevillinger i overensstemmelse med traktatens bestemmelser.

Artikel 10

Internationalt samarbejde

I forbindelsen med gennemførelsen af programmet fremmes samarbejde med tredjelande og med internationale organisationer med kompetence på folkesundhedsområdet, navnlig Verdenssundhedsorganisationen (WHO), Europarådet og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD).

Artikel 11

Overvågning, evaluering og resultatformidling

1. Kommissionen identificerer resultatindikatorer, fører tilsyn med, hvilke resultater der opnås, og gennemfører uafhængige evalueringer i programmets tredje år (midtvejsevaluering) og sidste år (efterfølgende evaluering). Evalueringerne skal i særdeleshed fokusere på, hvilke virkninger der er blevet opnået, og hvor effektivt ressourcerne er blevet udnyttet.

2. Kommissionen sørger for, at offentligheden får adgang til resultaterne af de gennemførte aktioner og evalueringsrapporterne.

3. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en midtvejsrapport i løbet af programmets tredje år og en endelig rapport, når det er fuldført. Rapporterne skal indeholde oplysninger om Fællesskabets finansiering i henhold til den fastlagte finansieringsramme, om sammenhæng og komplementaritet med andre relevante programmer, aktioner og initiativer og om evalueringsresultaterne. Rapporterne sendes desuden til Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

Artikel 12

Ophævelse

Følgende afgørelser ophæves:

Afgørelse nr. 645/1996/EF,

Afgørelse nr. 646/1996/EF,

Afgørelse nr. 647/1996/EF,

Afgørelse nr. 102/1997/EF,

Afgørelse nr. 1400/1997/EF,

Afgørelse nr. 372/1999/EF,

Afgørelse nr. 1295/1996/EF,

Afgørelse nr. 1296/1996/EF.

Artikel 13

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG

SPECIFIKKE MÅL OG AKTIONER

1. Et højere informations- og vidensniveau på sundhedsområdet

1.1. Udvikling og forvaltning af et sundhedsovervågningssystem

1. mål: Opstilling af fællesskabsindikatorer for sundhedstilstand, sygdomme og sundhedsdeterminanter, udarbejdelse af metoder til indsamling af data med henblik på overvågning og analyse samt oprettelse af databaser til ovennævnte formål

(1) komplettering af et system for trinvis opstilling af sundhedsrelaterede indikatorer med fuldstændig dækning af sundhedsstatus, sygdomme, sundhedsressourcer og interventioner samt sundhedsdeterminanter og indsamling af relevante data efter en metode, som aftales nærmere

(2) iværksættelse af dette system for opstilling af indikatorer, indsamling af data og indlæsning af disse i databaserne samt udvikling af versioner af databaserne til brug for fagfolk i sundhedssektoren og offentligheden.

Den statistiske del af dette arbejde udføres som led i Fællesskabets statistiske program.

2. mål: Forbedring af systemet for overførsel og udveksling af sundhedsdata

(1) revision og forbedring af det system, der forbinder Kommissionen og medlemsstaternes sundhedsmyndigheder via Internet og andre medier i den hensigt at overføre og udveksle Fællesskabets indikatorer og data

(2) offentliggørelse og regelmæssig ajourføring på Kommissionens og medlemsstaternes web-steder af de sundhedsdata, der registreres i informationssystemet, således at myndigheder, fagfolk i sundheds-sektoren og offentligheden kan få adgang til dem.

1.2. Udvikling og anvendelse af instrumenter til at analysere, rådgive, rapportere, informere og foretage konsultationer om sundhedsanliggender

1. mål: Udvikling af instrumenter til at analysere og rådgive om sundhedsanliggender

(1) udvikling og forvaltning af et fællesskabsnet med det formål at udarbejde analyser og rapporter om sundhedstilstanden og om virkningerne af sundhedsdeterminanter og -politikker, kortlægge risikofaktorer og manglende viden samt stille prognoser for udviklingen til brug i den politiske planlægning, ved fastlæggelsen af prioriterede områder og ved fordelingen af ressourcer

(2) udvikling og forvaltning af et fællesskabsnet til at varetage overvågnings-, analyse- og rådgivningsopgaver vedrørende sundhedsteknologier

(3) udvikling og forvaltning af et benchmarkingsystem for fællesskabsstrategier og for nationale politikker og aktiviteter vedrørende sygdomsforebyggelse, sundhedsfremme og sundhedsbe-skyttelse med passende parametre og datasæt

(4) udvikling og forvaltning af et fællesskabsnet til at varetage overvågnings-, analyse- og rådgivningsopgaver vedrørende kliniske retningslinjer og kvalitet og god praksis i forbindelse med interventioner på sundhedsområdet.

2. mål: Rapportering om sundhedsanliggender

(1) udarbejdelse af rapporter om sundhedstilstanden i Fællesskabet og kortlægning af urovækkende udviklingstendenser; udarbejdelse af rapporter om udvalgte aktiviteter, politikker og foranstaltninger samt sundhedsdeterminanter

(2) fremlæggelse af undersøgelsesresultater, rådgivende udtalelser og retningslinjer vedrørende sundhedsteknologier, interventioner på sundhedsområdet og kvalitet og god praksis.

3. mål: Konsultation, information og formidling af rapporter, rådgivning og anbefalinger

(1) offentliggørelse af de rapporter, undersøgelsesresultater, rådgivende udtalelser og retningslinjer, der er nævnt i afsnit 1.2. i dette bilag, på Kommissionens og medlemsstaternes web-steder og via andre passende medier

(2) udvikling og anvendelse af instrumenter til information og konsultation af repræsentative patientorganisationer, fagfolk i sundhedssektoren og andre interesserede parter om sundhedsrelaterede emner på fællesskabsplan

(3) indsamling af væsentlige informationer om sundhed og sundhedstjenester, herunder spørgsmål om adgang og rettigheder, og formidling heraf på den mest hensigtsmæssige måde, navnlig til personer, der flytter fra en medlemsstat til en anden.

2. Hurtig reaktion på sundhedsrisici

2.1. Forbedring af evnen til at håndtere overførbare sygdomme

1. mål: Støtte den videre gennemførelse af beslutning nr. 2119/98/EF om oprettelse af et fællesskabsnet til epidemiologisk overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme

(1) udvikling af:

(a) definitioner af tilfælde, epidemiologiske metoder og overvågningsmetoder, tekniske metoder og procedurer, og fastlæggelse af, hvilken art og hvilken type data om prioriterede sygdomme og særlige emner der skal indsamles og videresendes

(b) procedurer for information, konsultation og koordinering mellem medlemsstaterne med henblik på at forebygge og bekæmpe overførbare sygdomme, herunder bestemmelser for et undersøgelseshold på fællesskabsplan

(c) retningslinjer for, hvilke beskyttelsesforanstaltninger der skal træffes, navnlig ved de ydre grænser og i nødsituationer; forbindelser med ansøgerlande og andre tredjelande

(2) indsamling af overvågningsdata og netoversigter fra bestående databaser

(3) understøttelse af forvaltningen af nettet, navnlig i forbindelse med fælles undersøgelser, uddannelse, løbende evaluering og kvalitetssikring.

2. mål: Forbedring af sikkerheden ved og kvaliteten af blod fra mennesker

(1) komplettering og gennemførelse af grundlaget for sikring af høje standarder for kvaliteten og sikkerheden i forbindelse med tapning, behandling, opbevaring og distribution af fuldblod, blodkomponenter og stamceller

(2) opbygning og forvaltning af et blodovervågningsnet og forberedelse af retningslinjer for optimal anvendelsen af blod.

3. mål: Forbedring af kvaliteten af og sikkerheden ved organer og stoffer af menneskelig oprindelse

(1) udvikling og gennemførelse af en fællesskabsstrategi for organer og stoffer af menneskelig oprindelse

(2) udvikling og etablering af et fællesskabsnet for organer og stoffer af menneskelig oprindelse.

2.2. Styrkelse af evnen til at håndtere andre sundhedsrisici

1. mål: Udvikling af strategier og instrumenter til reaktion på ikke-overførbare sygdomme

gennemgang og udvikling af strategier til reaktion på risici for ikke-overførbare sygdomme, herunder, hvis det er hensigtsmæssigt, udvikling af et fællesskabsnet med forbindelse til bestående overvågnings-, rapporterings- og varslingssystemer.

2. mål: Fremme af udarbejdelsen af retningslinjer og foranstaltninger angående elektromagnetiske felter og andre fysiske agenser

revision og yderligere udbygning af retningslinjer og vejledning om foranstaltninger til beskyttelse mod og forebyggelse af:

(1) elektromagnetiske felter

(2) andre fysiske agenser som f.eks. optisk stråling og ultraviolet stråling, laserstråling, tryk, støj og vibrationer.

3. Håndtering af sundhedsdeterminanter

3.1. Formulering af strategier og foranstaltninger vedrørende livsstilsrelaterede determinanter

Mål: Formulering og gennemførelse i nært samarbejde med medlemsstaterne af strategier og foranstaltninger vedrørende livsstilsrelaterede sundhedsdeterminanter, navnlig i den hensigt at integrere dem i den overordnede indsats for sundhedsfremme og gennemførelse af sygdomsforebyggende politikker

udbygning og virkeliggørelse af Fællesskabets strategier, herunder benchmarking og analyse af politikker og foranstaltninger, udarbejdelse af rapporter, etablering af net, kortlægning af omfanget af og målene for en yderligere fællesskabsindsats og forberedelse af fællesskabsinstrumenter for livsstilsrelaterede sundhedsdeterminanter.

3.2. Formulering af strategier og foranstaltninger vedrørende socioøkonomiske sundhedsdeterminanter

Mål: Formulering og virkeliggørelse af strategier og foranstaltninger vedrørende socioøkonomiske sundhedsdeterminanter

(1) udvikling af en metode til benchmarking og til sammenkobling af strategier med henblik på at kortlægge skævheder på sundhedsområdet ved hjælp af data fra Fællesskabets sundhedsinformationssystem og, hvis det er hensigtsmæssigt, udvikling af fællesskabsinstrumenter for sundhedstjenester og forsikringsordninger og for Fællesskabets politikkers og aktiviteters virkning på disse; aktionerne dækker desuden spørgsmål vedrørende forbrug, omkostningseffektivitet og udgifter til lægemidler

(2) gennemgang og kortlægning af hindringer for adgangen til sundhedstjenester på tværs af Fællesskabets indre grænser og, hvis det er hensigtsmæssigt, formulering af retningslinjer.

3.3. Formulering af strategier og foranstaltninger vedrørende miljørelaterede sundhedsdeterminanter

Mål: Formulering og virkeliggørelse af strategier og foranstaltninger vedrørende miljørelaterede sundhedsdeterminanter

(1) udbygning og gennemførelse af retningslinjer og anbefalinger udstedt af Den Europæiske Ministerkonference om Miljø og Sundhed og overvågning af nationale strategiers og foranstaltningers effektivitet

(2) indsamling og udarbejdelse af rapporter om god praksis for overvågning, tidlige varslingssystemer og foranstaltninger vedrørende forurenende stoffer og dermed forbundne sygdomme og, hvis det er hensigtsmæssigt, formulering af retningslinjer.

4. GENNEMFØRELSE AF AKTIONERNE

(1) Aktionerne kan finansieres ved indgåelse af kontrakter om tjenesteydelser på grundlag af udbud eller via tilskud, når der samtidig ydes støtte fra anden side. I sidstnævnte tilfælde kan Fællesskabets andel af finansieringen som hovedregel ikke overstige 50% af de udgifter, som modtageren reelt har måttet afholde.

(2) Kommissionen kan ved gennemførelsen af programmet have behov for yderligere ressourcer, herunder mulighed for at søge ekspertbistand. Disse behov vil der blive taget stilling til i forbindelse med Kommissionens løbende evaluering af ressourcefordelingen.

(3) Kommissionen kan også gennemføre aktioner med henblik på information, offentliggørelse og formidling. Ligeledes kan den gennemføre evalueringsundersøgelser og tilrettelægge seminarer, kollokvier og andre ekspertmøder.

(4) Kommissionen opstiller årlige arbejdsplaner med angivelse af prioriterede opgaver og de aktioner, som skal gennemføres. Desuden fastlægger den de nærmere vilkår og kriterier for udvælgelse af aktioner i henhold til programmet. I denne forbindelse indhenter den udtalelser fra det udvalg, der er omhandlet i artikel 8.

(5) Ved gennemførelsen af aktionerne respekteres principperne for databeskyttelse.

(5)

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. Foranstaltningens betegnelse

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om vedtagelse af et program for Fællesskabets indsats for folkesundheden (2001-2006)

2. Budgetpost

B3-4300, B3-4301, B3-4302, B3-4303, B3-4304, B3-4305, B3-4306, B3-4307

3. Retsgrundlag

Artikel 152 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

4. Beskrivelse af foranstaltningen

4.1 Foranstaltningens generelle formål

Afgørelsen har til formål at opstille et handlingsprogram omfattende tilskyndelsesforanstaltninger. Det overordnede sigte med folkesundheds-programmet er at bidrage til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau med udgangspunkt i en indsats for at forbedre folkesundheden, forebygge sygdomme hos mennesker samt imødegå forhold, der kan indebære risiko for menneskers sundhed.

4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse/fornyelse

Det foreslåede program dækker en periode på seks år begyndende den 1. januar 2001. Kommissionen evaluerer de gennemførte aktioner og udarbejder i den forbindelse midtvejs- og slutrapporter.

5. Klassifikation af udgifterne/indtægterne

5.1 Obligatoriske udgifter/Ikke-obligatoriske udgifter

IOU

5.2 Opdelte bevillinger/Ikke-opdelte bevillinger

5.3 Indtægtstype

Bevillinger til dækning af finansieringen af aktioner, som gennemføres på Kommissionens initiativ, eller med henblik på tilvejebringelse af projektfinansiering fra anden side.

6. Udgifternes/Indtægternes art

- Tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere

- Tjenesteydelseskontrakter på grundlag af udbud

7. Finansielle virkninger

7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (forholdet mellem omkostningerne pr. enhed og de samlede omkostninger)

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (løbende priser)

>TABELPOSITION>

Ovenstående beløb er vejledende. De faktiske beløb vil blive fastsat ved de årlige budgetprocedurer.

Som hovedregel kan Kommissionens andel af finansieringen ikke overstige 50% af de udgifter, som modtageren reelt har måttet afholde.

7.2 Specificeret udgiftsoversigt

Nedenstående beløb er vejledende. Der er tale om overslag over udgiftsniveauet for de forskellige områder under programmet. De faktiske beløb afhænger af resultatet af de årlige budgetprocedurer.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

7.3 Udgifter til undersøgelser, eksperter m.m inkluderet i budgettets del B

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (løbende priser)

>TABELPOSITION>

7.4 Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger

mio. EUR

>TABELPOSITION>

8. Forholdsregler mod svig

Alle forslag vedrørende støtte vil blive vurderet på grundlag af det faglige indhold og de finansielle kriterier. Disse omfatter kriterierne vedrørende egne ressourcer, sund finansiering og finansiel forvaltning, de tidligere opnåede resultater eller evne til at opfylde kravene i forbindelse med bevillingen af støtte, forholdet mellem partnerne i et givet projekt og mulighederne for en effektiv revision og kontrol. Disse kriterier gælder også for tjenesteydelses-kontrakter.

Anmodninger om udbetaling af den resterende støtte skal ledsages af en evaluering af den operationelle og finansielle situation i forbindelse med projektet

- Planlagte specifikke kontrolforanstaltninger

Der foretages kontrolbesøg på grundlag af en række hensigtsmæssige udvælgelseskriterier (støttens størrelse, midtvejsrapport, resultaterne af den igangværende overvågning og oplysninger om, hvordan gennemførelsen af arbejdsprogrammet forløber). Hvis der er begrundet mistanke om, at gennemførelsen af et projekt eller en kontrakt vedrørende tjenesteydelser, hvortil der er blevet ydet støtte, i vidt omgang ikke går som planlagt, vil der blive foretaget hastekontrol, og hvis der herefter stadig er tvivl, vil den ansvarlige tjenestegren sende sagen til de relevante revisionstjenester og Kontoret for Bekæmpelse af Svig.

9. Oplysninger om omkostningseffektivitet

9.1 Mål/målgruppe

- Generelle mål: tilknytning til det overordnede sigte

Programmets overordnede sigte er at bidrage til et højt sundheds-beskyttelsesniveau med udgangspunkt i en indsats for at forbedre folkesundheden, forebygge sygdomme hos mennesker samt imødegå forhold, der kan indebære risiko for menneskers sundhed. Dets generelle mål er:

* Et højere informations- og vidensniveau med henblik på at udbygge folkesundheden samt at udbygge og vedligeholde såvel effektive metoder til interventioner på sundhedsområdet som effektive sundhedssystemer, ved at der udvikles og forvaltes en velorganiseret og omfattende ordning for indsamling, analyse og evaluering af sundhedsoplysninger og -viden samt formidling af disse til de ansvarlige myndigheder, fagfolk i sundhedssektoren og offentligheden, og ved at der gennemføres vurderinger af og udarbejdes rapporter om sundhedstilstanden og sundhedsrelaterede politikker, -systemer og -foranstaltninger

* Bedre muligheder for at reagere hurtigt og med en koordineret indsats på sundhedsrisici ved at udvikle, styrke og yde bistand til kapaciteten i samt forvaltningen og sammenkoblingen af systemer til overvågning, tidlig varsling og hurtig reaktion i tilfælde af sundhedsfare

* En bedre håndtering af sundhedsdeterminanterne på grundlag af sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse gennem udvikling af vidtfavnende aktiviteter og aktioner til fremme af sundheden og forebyggelse af sygdomme og specifikke instrumenter til reduktion og eliminering af risici.

- Specifikke og kvantificerbare mål

For alle aktioner under programmet er der opstillet specifikke og kvantificerbare mål.

- Målgruppe: der sondres eventuelt efter målsætninger, angiv de endelige modtagere af EF-finansieringen og de benyttede formidlere.

Offentligheden i almindelighed og særlige undergrupper heraf er de endelige modtagere af de aktioner, der skal gennemføres. Programmet indeholder aktioner til overvågning af sundhedstilstanden i offentligheden som helhed og i særlige risikogrupper samt rettidig identifikation af eventuelle negative udviklinger, hvilket skal gøre det muligt at foretage en langsigtet planlægning og tage hånd om de involverede faktorer. Programmet bruger medlemsstaterne til at skabe en multiplikatoreffekt og bidrager dermed aktivt til at fremme de strategier for sundhedsdeterminanter, som i betydelig grad påvirker sundhedstilstanden, navnlig de langsomtvirkende, hvis effekt først viser sig senere i livet. Endelig udgør programmet et forsøg på at forsyne befolkningen med et effektivt værn mod hurtigtvirkende sygdomsfremkaldende agenser og ulykker i fritiden, under rejser og på arbejdet.

De umiddelbare modtagere af EF-finansieringen er offentlige eller halvoffentlige institutter, som er ansvarlige i sundhedsanliggender, sammenslutninger af fagfolk i sundhedssektoren, lærde selskaber og repræsentative ikke-statslige organisationer, der beskæftiger sig med sundhedsinformation, sygdomsforebyggelse og sundhedsfremme. Udvælg-elseskriterierne afhænger af, hvilken type aktion der er tale om (afgørelsens artikel 3). Det er et krav, at der er deltagelse af partnere fra alle medlemsstater, eller at aktionen kan være til nytte for/gennemføres i alle medlemsstater, at resultaterne af aktionen kan inkorporeres i Fællesskabets og medlemsstaternes strategi, og at aktionen frembyder et merudbytte.

9.2 Begrundelse for foranstaltningen

- Behovet for EF-støtte, især under hensyntagen til nærhedsprincippet

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse i henhold til EF-traktatens artikel 152 vedtages på et område, hvor Fællesskabet ikke har enekompetence. Programmets mål kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne som følge af mangelen på fuldstændig kontrol på nationalt plan over de faktorer, som påvirker sundhedstilstanden og sundhedssystemerne, og på grund af disse faktorers kompleksitet og tværnationale karakter.

Uden det foreslåede handlingsprogram vil hverken Fællesskabet eller medlemsstaterne have et tilstrækkeligt grundlag for fremtidig planlægning af sundhedspolitikker og -foranstaltninger, hvilket er ensbetydende med, at de ikke vil kunne forberede sig på at modvirke forudsete eller uforudsete sundhedstrusler, og offentligheden vil være afskåret fra muligheden for at få oplysninger om sundhed og sundhedstjenester.

- Valg af fremgangsmåder

De aktioner, som skal gennemføres under programmet, er konstrueret således, at deres mål er håndgribelige og resultaterne målelige og til gavn for alle medlemsstater. Dertil kommer, at de indebærer en tillægsgevinst på flere måder:

* Der etableres bæredygtige procedurer og strukturer, især netværk, og Fællesskabet får rådighed over data og informationer, som det har behov for, for at kunne evaluere sine politikker og aktiviteter.

* De vil fremme og understøtte den politiske tilblivelsesproces i medlemsstaterne og på fællesskabsplan og kan føre til udarbejdelse af retsakter.

* De vil kunne støtte aktiviteter, som udvider og konsoliderer de bestræbelser, som medlemsstat allerede udfolder.

* De vil gøre det muligt at udarbejde rapporter og gennemføre analyseopgaver i et enestående omfang med en tilsvarende enestående og høj kvalitet i Fællesskabet.

- Fordele i forhold til andre mulige foranstaltninger (sammenlignelige fordele)

Programmet er i kraft af de årlige arbejdsplaner tilstrækkeligt fleksibelt, til at ressourcerne kan omfordeles og aktiviteterne tilpasses efter nye prioriterede opgaver, uventede begivenheder og justeringer af resultaterne, samtidig med at der tages hensyn til kriterierne for udvælgelse af prioriterede opgaver og for opstilling af prioriteringsrækkefølgen alt efter risikoens størrelse eller forventningerne til effekten, offentlighedens interesse, eksistensen af effektive interventions- og reaktionsmetoder eller mulighed for at udvikle sådanne, nærhedsprincippet, kravet om tillægsværdi og den forventede indvirkning på andre sektorer. De tidligere handlingsprogrammer var ikke fleksible nok til at håndtere nye risici eller risici, som dukker op på ny, og der var ikke mulighed at omfordele ressourcerne.

9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen

- Resultatindikatorer

* Output-indikatorer (opgørelse af de anvendte ressourcer og effektiviteten)

Programmet indeholder bestemmelser om kvantificerbare resultater, årlige arbejdsplaner og løbende overvågning af de gennemførte aktioner. Som indikatorer anvendes antallet og kvaliteten af de net, som etableres, de retningslinjer og rapporter, som udarbejdes, ad hoc-undersøgelser af sundhedstilstanden, sundhedssystemer og reaktioner i offentligheden, strategiernes effektivitet og informationskvaliteten samt modtagelse, opfølgning og multiplikatoreffekt i medlemsstaternes ansvarlige myndigheder og lokale grupper og foreninger.

* Virkningsindikatorer (opgørelse af resultater for hvert mål)

Programmet og navnlig resultaterne, herunder i hvor høj grad målene for de enkelte aktioner er blevet virkeliggjort, vil blive evalueret af Kommissionens tjenestegrene og af uafhængige eksperter ved hjælp af direkte, dvs. sundhedsrelaterede, indikatorer og indirekte opgørelser (f.eks. etablering og forvaltning af ordninger og procedurer for forbedring af sundheden).

- Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen-

Kommissionen forelægger evalueringsrapporter midtvejs og ved afslutningen af programmet, hvori den behandler aktionernes effektivitet og tillægsværdi.

- Vurdering af resultaterne (i tilfælde af at en eksisterende foranstaltning fortsættes eller fornyes)

I lyset af ovennævnte evalueringer kan Kommissionen forslå, at programmet forlænges, hvis det skønnes hensigtsmæssigt.

10. Udgifter til administration (Det almindelige budgets sektion III, del A)

Den faktiske afsættelse af de nødvendige administrative ressourcer sker ved Kommissionens årlige afgørelse om ressourcetildeling, bl.a. under hensyntagen til antallet af ansatte og de supplerende beløb, der måtte være tildelt af budgetmyndigheden.

10.1 Indvirkningen på antallet af stillinger

>TABELPOSITION>

For de supplerende ressourcers vedkommende angives, i hvilket tempo det vil være nødvendigt at stille dem til rådighed.

10.2 De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning

Der forventes ikke at være behov for flere ressourcer end dem, direktoratet allerede råder over.

EUR

>TABELPOSITION>

Beløbene skal svare til de samlede udgifter til de supplerende stillinger for foranstaltningens samlede varighed, hvis foranstaltningen er af bestemt varighed, og til udgifterne for 12 måneder, hvis den er af ubestemt varighed.

10.3 Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen

De andre driftsudgifter forventes ikke at stige.

EUR

>TABELPOSITION>

Beløbene skal svare til de samlede udgifter til foranstaltningen, hvis denne er af bestemt varighed, og til udgifterne for 12 måneder, hvis foranstaltningen er af ubestemt varighed.

KONSEKVENSANALYSE FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, HERUNDER ISÆR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV'er)

Forslagets titel

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et program for Fællesskabets indsats for folkesundheden

Dokumentets referencenummer

Forslaget

1. Hvorfor er der i betragtning af nærhedsprincippet behov for EF-lovgivning på området, og hvad er hovedformålet-

I overensstemmelse med artikel 152 i EF-traktaten fremlægger Kommissionen dette forslag til et program indeholdende tilskyndelsesforanstaltninger og anmoder Europa-Parlamentet og Rådet om at vedtage det. Det overordnede sigte med programmet er at bidrage til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau med udgangspunkt i en indsats for at forbedre folkesundheden, forebygge sygdomme hos mennesker samt imødegå forhold, der kan indebære risiko for menneskers sundhed. Programmets mål kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne som følge af mangelen på fuldstændig kontrol på nationalt plan over de faktorer, som påvirker sundhedstilstanden og sundheds-systemerne, og på grund af disse faktorers kompleksitet og tværnationale karakter.

Konsekvenser for virksomhederne

2. Hvem berøres af forslaget-

Dette forslag vil ikke berøre virksomhederne. I programmet fastsættes bestemmelser om finansiering af foranstaltninger, der fremmer samarbejdet mellem medlemsstaterne, koordineringen af deres politikker og programmer samt udveksling af oplysninger om sundhedstilstanden og sundheds-determinanter og erfaringer med strategier for at bekæmpe trusler for sundheden og forebygge sygdomme.

3. Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe i henhold til forslaget-

Der stilles ingen krav til virksomhederne.

4. Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få-

Forslaget har ingen økonomiske virkninger på beskæftigelsen, investeringerne og oprettelsen af nye virksomheder eller på virksomhedernes konkurrenceevne.

5. Indeholder forslaget foranstaltninger, der tager højde for SMV'ernes særlige situation (lempeligere eller særlige krav)-

Da forslaget ingen virkninger har for virksomhederne, er der ikke behov for sådanne foranstaltninger.

Høring

6. Anfør de organisationer, der er blevet hørt om forslaget, og giv en kortfattet redegørelse for deres væsentligste synspunkter.

I forbindelse med dette forslag er ingen organisationer blevet hørt. Forslaget indgår som en del af Kommissionens strategi på sundhedsområdet, hvor der er konsensus blandt og støtte fra alle EF-institutioner efter en tilbundsgående debat, som Kommissionen iværksatte med sin meddelelse KOM(1998) 230 endelig udg. af 15. april 1998. Det højtstående udvalg for sundhed har afgivet udtalelse om forslaget.