KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 06.09.1995 
KOM(95) 409 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
COMETT PROGRAMMET 
ÅRSBERETNING 1994 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
RHSUMH 3 
1. BAGGRUND: COMETT-PROGRAMMETS OPRINDELSE OG FORMÅL 5 
1.1 Formålet med COMETT 6 
II. COMETT PROGRAMMET -
KARAKTERISTISKE TRÆK, UDVIKLING OG RESULTATER I 1994 6 
2 1. Programmels enkelte dele 6 
2.2 \^)ct Europæiske Net af Uddannelsespartnerskaber 
mellem Universiteter og Virksomheder 7 
23 Tværnationale udvekslinger 8 
2.4 Fælles projekter vedrørende efter- og videre­
uddannelse 10 
2.5. Supplerende foranstaltninger 11 
2.6. COMETT's merværdi 14 
2.7. COMETT's regionale profiler 14 
2.8 Budget 15 
III. PROGRAMMETS GENNEMFØRELSE 16 
3.1. Udvælgelsesprocessen for 1994 16 
3.2. COMETT-Udvalget og De Blandede EØF-EFTA-Udvalg 17 
3.3. COMETT-informationscentre 17 
3.4. COMETT-eksperter og rådgivere 18 
3.5. Teknisk bistand 19 
3.6. Samarbejdet med andre fællesskabsprogrammer 19 
IV. EVALUERING 20 
V KONKLUSION 24 
VI. BILAG 
1. Statistisk oversigt 26 
2. COMETT Pilotprojekter 33 
3. COMETT Publikationer 1994 38 
4 Medlemmer af COMETT-Udvalget og De Blandede EØF-
EFTA-Udvalg 40 
5. COMETT Informationscentre 47 
RESUME 
COMETT I, Fællesskabets handlingsprogram for uddannelse i teknologi blev vedtaget ved Rådets 
afgørelse 86/365/EØF af 24. juli 1986. Efter et forberedende år i 1986 var COMETT I 
operationelt i tre år (1987-1989). 
COMETT-programmets anden fase for perioden 1990-1994 - COMETT II - blev vedtaget af 
Rådet den 16. december 1988 (afgørelse 89/27/EØF). Det blev iværksat den 1. januar 1990. 
COMETT II tager sigte på at styrke udbuddet af uddannelser i teknologi (navnlig højteknologi), 
og på at udvikle de højt kvalificerede menneskelige ressourcer og den europæiske industris 
konkurrenceevne. COMETT II er ikke blot en videreførelse af COMETT I, men en udbygning 
heraf, der går både mere i dybden og mere i bredden. Det understreges i afgørelsen, at COMETT 
frem for alt fortsat skal være et fællesskabsprogram for efter- og videreuddannelse i teknologi og 
anvendelsen heraf, men der lægges mere vægt på de ændrede kvalifikationsbehov og på de 
regionale behov. 
Med indledningen af denne anden fase og i overensstemmelse med Rådets afgørelse af 22 maj 
1989 kan universiteter og virksomheder i landene i EFTA (Den Europæiske 
Frihandelssammenslutning) nu deltage i COMETT-programmet. 
Det beløb, der skønnes nødvendigt til COMETT II for perioden 1990-1994, er på 200 mio ECU; 
hertil kommer EFT A-landenes bidrag, der ligger på 30 mio ECU for samme periode. 
De sidste indkaldelser af ansøgninger til COMETT-programmet løb af stabelen. Projektforslagene 
var begrænset til UPUV'er med hensyn til streng Ba (studerendes praktikophold), streng Bc 
(udveksling af medarbejdere), streng Ca (kortvarige kurser), og streng D (supplerende 
foranstaltninger). Omkring 192 COMETT UPUV'er indsendte forslag vedrørende i alt 596 
fælleseuropæiske uddannelsesprojekter. Efterspørgslen efter praktikpladser til studerende oversteg 
udbuddet fem gange, idet UPUV'erne foreslog 33.700 praktikpladser til studerende, dette set i 
forhold til de anslåede 6.700 tildelte praktikpladser. Der blev ansøgt om 327 tværnationale 
udvekslingser for ansatte. Der blev modtaget 1.631 forslag om kortvarige kurser, der udgjorde 
omkring tre gange tildelingen af kortvarige kurser i 1994. De teknologisektorer, der var mest 
efterspurgte, var miljø (81 forslag), EDB (65 forslag), og telekommunikation (47 forslag). 
Efterhånden som COMETT II nærmede sig afslutningen, tog den endelige evaluering af 
programmet fart. I stedet for udelukkende at fokusere på, om programmet har nået sine mål, vil 
der ved evalueringen blive taget højde for, hvordan resultaterne er blevet opnået, hvad der er 
fordelene ved et samarbejde mellem universitet og virksomhed, og i hvilken kontekst et sådant 
samarbejde er givtigt. Formålet med denne øvelse er for alle europæiske organisationer - fra 
Kommissionen til de nationale regeringer, til universiteter og virksomheder over hele Europa -
at udnytte erfaringerne fra COMETT-programmet, således at de kan drage nytte heraf til 
fremtidige programmer og aktiviteter. Samarbejdet mellem universitet og virksomhed vedbliver 
med at være et strategisk nøgleområde for den fremtidige udvikling af Den Europæiske Union, 
og det er håbet, at resultaterne af det tværnationale samarbejde mellem universitet og virksomhed 
vil blive gjort tilgængelige for et bredt europæisk publikum. 
Evalueringen vil blive struktureret ad to akser. På det grundlæggende niveau vil der i en række 
tekniske rapporter finde en analyse sted af programmets udvikling i overensstemmelse med de 
fire strenge. På grundlag af projektledernes endelige rapporter bliver de tekniske rapporter 
udarbejdet af GD XXII i samarbejde med Technical Assistance Office. Ligeledes skal en række 
tværgående spørgsmål analyseres for at evaluere COMETT's bidrag til den videre kontekst af 
europæisk politik og udvikling på uddannelsesområdet. For at sikre, at rapporterne afspejler de 
faktiske omstændigheder, udarbejdes de hovedsagelig af eksterne bidragydere. 
Det fælles element i evalueringsprocessen er det aktuelle stade i samarbejdet mellem universitet 
og virksomhed. Dette tema, der er grundlæggende for COMETT-programmet, vil blive analyseret 
fra en lang række forskellige vinkler, der afspejler de forskellige måder, hvorpå projektledere med 
støtte af GD XXII og nationale regeringer har tilstræbt at anvende, udvikle og tilføre merværdi 
til samarbejdet mellem universitet og virksomhed over de fem år, programmet har varet. De 
vigtigste spørgsmål omfatter programmets bidrag til netværkssamarbejde, fortsat behov for 
uddannelse, videreuddannelse og færdigheder, mobilitet og virkningen på industrien, navnlig de 
små og mellemstore virksomheder. 
Det foreløbige resultat af evalueringen blev forelagt på COMETT-konferencen, der fandt sted i 
Bonn den 12.-13. december, og GD XXII planlægger at offentliggøre rapporterne i foråret 1995. 
I forbindelse med det tyske formandskab og med støtte fra GD XXII fandt den sidste konference 
under COMETT-programmet sted i Bonn den 12.-13. december 1994. Den havde overskriften 
COMETT - evaluering og læren for fremtiden, og tiltrak omkring 350 delegerede. Mens 
konferencen tog udgangspunkt i erfaringerne fra COMETT-programmet, var fokus i høj grad sat 
på at satse for fremtiden. 
COMETT delte en stand med FORCE på Oualifikationsmesse 94. den første 
efteruddannelsesudstilling, der blev afholdt i Hannover. Fire COMETT-projekter og fire FORCE-
projekter viste resultatet af deres uddannelsesprojekter for et publikum, der omfattede industri, 
universiteter, forskere osv. 
BAGGRUND: COMETT PROGRAMMETS OPRINDELSE OG FORMÅL 
COMETT-programmet er enestående i sin art i Fællesskabet, idet det er det eneste 
tværnationale program, der vedrører uddannelse i teknologi gennem samarbejde mellem 
universiteter og virksomheder. Med henblik på at styrke forbindelsen mellem den højere 
uddannelse og erhvervslivet yder COMETT støtte til et bredt spektrum af aktiviteter, der 
alle har tilknytning til den teknologiske udvikling. Disse forskellige samarbejdsaktiviteter 
hænger uløseligt sammen og udgør et fælles mønster af samarbejde mellem institutioner 
om teknologisk udvikling. Et af hovedformålene med COMETT er at oprette net og 
partnerskaber, der gør det muligt at overføre og udveksle erfaringer, viden og know-how, 
inden for rammerne af et samarbejde mellem universiteter og virksomheder. 
"COMETT" står for Fællesskabets program for samarbejde mellem universiteter og 
virksomheder om uddannelse på teknologiområdet (COMmunity programme for Education 
and Training in Technology). Programmet blev udformet med henblik på at udvikle 
samarbejdet mellem universiteter og virksomheder om uddannelse i teknologi (såvel 
grunduddannelse som efter- og videreuddannelse). 
Programmets første fase blev iværksat ved Rådets afgørelse 86/365/EØF af 24. juli 1986. 
Efter et forberedende år i 1986 skulle programmet løbe i tre år (1987-89). COMETT's 
anden fase (1990-94) blev vedtaget af Rådet i december 1988 (afgørelse 89/27/EØF. 
COMETT II startede den 1. januar 1990. 
Fra begyndelsen af denne anden fase og i overensstemmelse med Rådets afgørelse af 22. 
maj 1989, åbnedes programmet for deltagelse af universiteter og virksomheder fra landene 
i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) (Finland, Island, Liechtenstein, 
Norge, Schweiz, Sverige og Østrig). 
COMETT i 1994 
* I 1994 ydede COMETT støtte til mere end 7.800 tværnationale 
studenterudvekslinger. 
* Der blev ydet støtte til udveksling af 250 medarbejdere fra 
universiteter til erhvervslivet. 
* Der blev ydet støtte til ca. 700 fælles uddannelseskurser. 
* 175.513 europæere har deltaget i COMETT's teknologi-
uddannelseskurser. 
* Der er blevet gennemført 206.698 undervisningstimer inden for 
teknologi. 
* En lang række undervisningsmaterialer er blevet udarbejdet, 
herunder videoer, CD I, CD ROM, kassettebånd, bøger og dias. 
1.1 Formålet med COMETT 
Programmet har til formål at styrke uddannelse i teknologi, navnlig højteknologi, udviklingen af 
de højt kvalificerede menneskelige ressourcer og dermed den europæiske industris 
konkurrenceevne. COMETT repræsenterer som sådan en stor del af Kommissionens samlede 
indsats på uddannelsesområdet. Gennem sin støtte til opbygningen af tværnationale forbindelser 
mellem universiteter og virksomheder er COMETT med til at udvikle systemer og mekanismer 
med henblik på at identificere og opstille løsninger på erhvervslivets behov for kvalifikationer 
på højt niveau inden for teknologi. Hermed bidrager COMETT endvidere til at styrke den sociale 
og økonomiske samhørighed i Fællesskabet. Dette mål styrkes ved den indsats, som COMETT 
yder ved at deltage i overførslen af teknologi til de mindre udviklede områder. 
De specifikke formål med COMETT II er, som fastsat i Rådets afgørelse af 16. december 1988: 
* Teknologiuddannelsens bidrag til den økonomiske og sociale udvikling 
"at øge udbuddet af uddannelser i teknologi, navnlig højteknologi, på de berørte 
niveauer, og derved forbedre disse uddannelsers bidrag til Fællesskabets økonomiske 
og sociale udvikling"; 
* Fælles indsats fra universiteter og virksomheder 
"at fremme den fælles udvikling af uddannelsesprogrammer og udvekslingen af 
erfaringer samt den optimale udnyttelse af uddannelsesressourcerne på 
fællesskabsplan, især ved at skabe sektorspecifikke og regionale net af projekter for 
uddannelse i teknologi, navnlig højteknologi, på tværs af grænserne"; 
* De små og mellemstore virksomheders uddannelsesbehov 
"at tilgodese de små og mellemstore virksomheders særlige behov for kvalificeret 
arbejdskraft"; 
* Lige uddannelsesmuligheder for mænd og kvinder 
"at fremme lige muligheder for mænd og kvinder inden for grunduddannelse og efter-
og videreuddannelse, navnlig højteknologi"; 
* Fremme af den europæiske dimension 
"at føje en europæisk dimension til samarbejdet mellem universiteter og virksomheder 
inden for grunduddannelsen og efter- og videreuddannelsen i teknologi, samt til 
anvendelsen og overførslen af denne teknologi". 
IL COMETT-PROGRAMMET -
KARAKTERISTISKE TRÆK, UDVIKLING OG RESULTATER I 1994 
21 Programmets enkelte dele 
Hovedformålet med COMETT-programmet er at udvikle samarbejdet mellem 
universiteter og virksomheder inden for uddannelse i teknologi. For at opnå dette lægger 
COMETT hovedvægten på fire aktionsområder, der hver især udgør en streng inden for 
programmet som helhed. 
COMETT-programmets vigtigste aktiviteter er: 
* Det europæiske Net af Uddannelsespartnerskaber mellem Universiteter og 
Virksomheder (streng A) 
* Tværnationale praktikophold for studerende og udveksling af medarbejdere 
(streng B) 
* Kortvarige kurser og undervisningsmaterialer (streng C) 
* Supplerende foranstaltninger (streng D). 
2 1 Det Europæiske Net af Uddannelsespartnerskaber mellem Universiteter og 
Virksomheder (streng A) 
Uddannelsespartnerskaberne mellem universiteter og virksomheder (UPUV'er) er 
COMETT-programmets rygrad. De fungerer som mellemled mellem universitetsverdener 
og erhvervslivet og analyserer uddannelsesbehovene i en bestemt region eller 
teknologisektor. UPUV'erne indgår i et tæt indbyrdes samarbejde, hvor de formidler 
specialviden og tilrettelægger praktikophold for studerende. De kan udpege de bedste 
tilgængelige kvalifikationer i Europa inden for et givet fagområde og kan tilrettelægge 
uddannelsesprojekter, der er skræddersyet til at opfylde specifikke behov. Ved at skabe 
kontakt mellem universiteter, virksomheder, forskningsinstitutioner og de endelige 
brugere, udgør COMETT's UPUV'er en ideel ramme om et tættere samarbejde. Siden 
COMETT II startede i 1990, har de tilrettelagt over 20.000 praktikophold for studerende 
i erhvervslivet og omkring 500 udvekslinger af medarbejdere. Over 100.000 personer har 
deltaget i kurser, som COMETT har ydet støtte til. 
COMETT bidrog til dannelsen af 205 UPUV'er i 19 lande i hele Europa. UPUV'er kan 
være regionale eller sektorspecifikke. 
De regionale UPUV'er samler grupper af universiteter og virksomheder i fælles 
uddannelsesprojekter i et bestemt geografisk område under offentlige eller private 
myndigheders protektion. De regionale UPUV'er kan få en væsentlig indflydelse på 
uddannelsen i deres regioner og dække størstedelen af Fællesskabet og EFT A-landene. 
Over to tredjedele af Europas regioner har et regionalt UPUV under COMETT II. 
Sektorspecifikke UPUV'er samler universiteter og virksomheder og andre 
sammenslutninger på tværnationalt plan inden for en specifik erhvervs- eller 
teknologi sektor med henblik på at forbedre uddannelsen på det pågældende område. De 
sektorspecifikke UPUV'er, der er godkendt under COMETT II, spænder over et bredt 
udvalg af teknologisektorer. 
* Udviklinger og resuljater i 1994. 
2.2.1 Indkaldelsen af ansøgninger i 1994 var begrænset til UPUV'er, og der indkom 
ikke færre end 596 ansøgninger, dvs. UPUV'eme ansøgte om 33700 
praktikophold for studerende, 327 udvekslinger af medarbejdere og 
1.631 kortvarige kurser. Alt i alt kom 84% af forslagene fra EF-
medlemsstaterne og 16% fra EFTA-landene. Det samlede ansøgte 
budget var på 163 mio ECU, mere end fem gange det disponible 
budget. 
2.2.2 Af de projekter, som UPUV'eme indgav i 1994, blev de 588 godkendt til at 
modtage tilskud fra COMETT. De omfattede 7.835 praktikophold for 
studerende, 253 udvekslinger af medarbejdere og 675 kortvarige 
kurser. 
COMETT II uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og virksomheder 
COMETT-UPUV'ernes geografiske spredning i 1994 
2.3 Tværnationale udvekslinger (streng B) 
Tilskuddene til tværnationale udvekslinger opdeles i to kategorier: 
8 
* Studerendes praktikophold: COMETT yder stipendier til studerende og 
nyuddannede kandidater, så de kan supplere deres uddannelse med højt kvalificeret 
arbejdserfaring af relevans for deres studiegren. Deltagerne gennemfører et 
praktikophold i en virksomhed i en anden medlemsstat eller EFTA-land, og 
uddannelsesperioden varer mellem 3 og 12 måneder (streng Ba) 
* Udveksling af medarbejdere: Disse stipendier (2-12 måneder) tildeles til 
medarbejdere fra universiteter, der udstationeres i virksomheder eller omvendt i 
en anden medlemsstat eller EFTA-land for at bibringe værtsinstitutionen deres 
kompetence (streng Bc). 
Tværnationale udvekslinger af studerende og medarbejdere er en af UPU Vernes 
hovedopgaver. I årenes løb er interessen for denne streng steget støt. Som det klart 
fremgår af resultaterne, er det ikke kun de studerende, der nyder fordel af disse 
udvekslinger. De studerende modtager et tilskud til rejsen, leveomkostningerne, 
sprogkursus og får mulighed for at kombinere deres faglige interesser med et reelt behov 
i virksomheden, som forøger deres chancer for at finde beskæftigelse senere hen 
Værtsvirksomheden får en ekstra medarbejder med specifikke tekniske kvalifikationer, 
adgang til innovation samt forbindelser til et net af europæiske partnere til samarbejde om 
FoU. 
* Udviklinger og resultater i 1994 
2.3.1 I 1994 godkendte COMETT 176 projekter under streng Ba. Disse projekter 
formidlede tilskud til 7.835 praktikophold for studerende (mod 7.700 
udvekslinger i 1993 og 6.900 i 1992). 
2.3.2 Af de 95 ansøgninger vedrørende udveksling af medarbejdere udvalgte 
COMETT 92 projekter, som stod for udvekslingen af 253 
medarbejdere. 
2.3.3 I 1989 indførte man puljeordningerne. Under dette program tildeler 
Kommissionen COMETT uddannelsespartnerskaberne mellem 
universiteter og virksomheder en "pulje" af stipendier til praktikophold, 
som i løbet af det følgende akademiske år kan tildeles på en fleksibel 
måde til studerende, der tager på et praktikophold i en virksomhed i 
en anden medlemsstat. Puljeordningen var oprindelig kun beregnet til 
studenterudvekslinger, men blev i 1991 udvidet til også at omfatte 
tilrettelæggelse af kurser. 
Under puljeordningen kan UPUV'eme vise, at de er i stand til at 
afhjælpe kvalifikationsmangler eller uddannelsesbehov i erhvervslivet. 
UPUV'eme kan rådgive deres partnere om overførsel af viden og 
know-how. Puljeordningens store succes kan aflæses af, at de fleste af 
COMETT UPUV'eme deltager aktivt i denne ordning. 
2.4. Fælles projekter vedrørende efter- og videreuddannelse i teknologi, og vedrørende 
multimedie- og/eller fjernundervisning (streng C) 
2.4.1 Indkaldelsen af ansøgninger for 1994 vedrørte udelukkende kortvarige kurser 
med en europæisk dimension inden for teknologi (navnlig 
højteknologi), med henblik på hurtig udbredelse - af og på 
universiteterne og af og i erhvervslivet - af forsknings- og 
udviklingsresultater inden for ny teknologi og dennes anvendelse. 
Kortvarige kurser medvirker til at fremme overførslen af teknologisk 
innovation inden for sektorer, hvor en sådan ikke tidligere har været 
anvendt (streng Ca). 
2.4.2 Af andre projekttyper under denne overskrift kan nævnes de treårige fælles 
uddannelsesprojekter (streng Cb) og pilotprojekter (streng Cc), som 
Fællesskabet støtter i en periode på 3-4 år 
Udviklinger og resultater i 1994 
2.4.3 COMETT's kortvarige kurser lægger hovedvægten på teknologioverførsel i 
tilknytning til små og mellemstore virksomheder. I indkaldelsen af 
ansøgninger for 1994 indgav UPUV'eme 182 ansøgninger om 
tilrettelæggelse af ca. 1.631 kortvarige kurser (9 kurser i gennemsnit 
pr. UPUV). De 182 projekter, der blev godkendt under denne streng, 
vil gøre det muligt at tilrettelægge 675 kurser. 
2.4.4 I starten af COMETT II havde man udvalgt 28 pilotprojekter for deres 
forbilledlige udformning og muligheder for at påvirke 
teknologi uddannelsen i Europa. Disse omfattende projekter kan 
karakteriseres ved et eller flere af følgende udsagn: de afhjælper 
kvalifikationsbehov inden for bestemte teknologisektorer på europæisk 
plan; de tager sigte på at etablere et tæt og varigt samarbejde mellem 
erhvervslivet og universiteterne; de koncentrerer sig om 
erhvervsuddannelsesprogrammer, der egner sig til små og mellemstore 
virksomheder; og endelig er de egentlig "overførselsprojekter", i den 
forstand, at de beskæftiger sig med overførsel af kvalifikationer og 
metoder. Hvert pilotprojekt modtager 500.000 ECU i støtte fra 
Fællesskabet over en tre- eller fireårig periode (og partnerne skal 
bidrage med mindst et tilsvarende beløb). Nogle af projekterne modtog 
støtte i tre år, mens andre modtog støtte i fire. Dette indebar, at der i 
1994 fortsat var 25 pilotprojekter, der var i gang. I bilag 2 findes der 
en liste over pilotprojekterne. 
10 
2.5 Supplerende foranstaltninger (streng D) 
Denne fjerde streng omfatter en række fremmende, evaluerings- og 
ledsageforanstaltninger. Beslutningen om at bede UPUV'eme om at fremsende 
supplerende projekter i 1994, i lighed med i 1993, havde tekniske og strategiske formål: 
* Tekniske formål: disse hænger sammen med, at UPUV'eme fra 1990 nærmede 
sig udløbet af deres finansieringsperiode, som fastsat i Rådets afgørelse af 16. 
december 1988. Det var derfor ikke muligt at støtte 1990-UPUV'erne direkte 
under COMETT-programmets streng om Det europæiske Net, men samtidig var 
der i Kommissionen og i COMETT-Udvalget en stærk fornemmelse af, at 
UPUV'eme havde behov for yderligere støtte. De mest passende midler var at 
indføre en mulighed for at fremsende finansieringsansøgninger under 
COMETT's supplerende foranstaltninger for 1990-UPUV'erne i forbindelse med 
indkaldelserne i 1993 og 1994. 
* Strategiske formål: disse tager udgangspunkt i adskillige overvejelser: 
* betydelige socio-økonomiske og teknologiske udviklinger i Europa, siden 
COMETT II først blev planlagt, som har berørt samarbejdsklimaet mellem de 
højere læreanstalter og erhvervslivet; 
* hvert UPUV har udviklet sin egen dynamik og udsigter og er blevet et 
mikrokosmos i samarbejdet mellem universitet og virksomhed med forskellige 
specifikke prioriteter og behov; 
* behovet for at tilskynde UPUV'eme til at anlægge mere langsigtede strategier 
med det formål at styrke deres potentielle rolle i næste fase af programmerne 
for samarbejde mellem universitet og virksomhed, både på EU-plan i perioden 
1995-99, og på nationalt og regionalt plan. 
De godkendte UPUV'er blev anmodet om at stille forslag til projekter, som supplerer 
formålene i COMETT-programmet som helhed, og som gør det muligt for UPUV'eme 
at udvikle og udbygge deres institutionelle rolle som bindeled mellem de højere 
læreanstalter og erhvervslivet inden for den sektorspecifikke og/eller regionale kontekst, 
som de arbejder i. 
UPUV'emes strategiske modeller har to dimensioner. Den første dimension omfatter 
generelle hensigtserklæringer vedrørende UPUV'emes værdi og formål. Disse synes at 
være tæt forbundet med COMETT'programmets oprindelige mål og aktiviteter. Den 
anden dimension fokuserer på UPUV'emes engagement i initiativer, der er 
grundlæggende forskellige fra dem i COMETT II. Denne tendens er almindelig i de 
mere avancerede modeller af UPUV'emes strategiske planlægning, og hvor UPUV'eme 
helt klart arbejder inden for en lang række aktivitetsområder. 
11 
Det er fælles for de enkelte strategiske modeller i UPUV, at de indeholder elementer fra 
begge dimensioner. Typisk vil det dreje sig om en grundlæggende hensigtserklæring, der 
lægger vægt på COMETT-relaterede spørgsmål, og en mere langsigtet 
strategiaktivitetsplan, der omfatter en række initiativer, der går ud over målsætningeme 
i COMETT-programmet. 
12 
Generelle UPUV-strategier - UPDV-missioner 
Aktioner og stratégie Projekter 
* Støtte til generelle COMETT-formål 
* bevidstgørelse om COMETT-programmet 
* Markedsføring af UPUV'er og COMETT-
programmet; vedtagelse af en markeds­
føringsstrategi 
* fremme af forbindelser mellem højere 
læreanstalter og virksomheder, deres 
eventuelle rolle i spørgsmål, der 
vedrører uddannelse inden for teknologi, 
den europæiske dimension, kvalifika­
tionsbehov og udvikling af nyskabende 
uddannelsesplaner og kvalifikationer, og 
det bidrag, de måtte yde til udvikling af passende 
uddannelsesværktøjer 
* konsolidering af UPUV-nettet, både 
på mikro- og makroplan 
* evaluering af virkningen af COMETT-
programmet i regionen eller sektoren 
* udvikling af COMETT-kvalitets-standardcr 
* Udvikling af kerneområder, såsom: 
- markedsføring af upuv tjenester til 
virksomheder med henblik på at 
fremme deres aktive deltagelse i 
udviklingsprojekter; 
- gennemførelse af analyser af uddannel­
sesbehovene i virksomhederne, 
- tilbud om de nødvendige uddannelses-
og mobilitetsmuligheder for at leve op 
til veldefinerede behov, 
- overvågning at ledsageaktiviteter * COMPASS-konference (DK) om udveksling af 
medarbejdere eller Batech (I) skal undersøge 
UPUV-modeller og fremgangsmåder til uddannelse 
af undervisere 
* Deus-konference (DK) om fjernundervisning 
eller Viking-Forum (N) om livslang uddannelse i 
erhvervslivet 
* UPUV Donau (A) markedsføringsmodel 
vedrørende samarbejde mellem nøgleaktører i 
regionen 
* Eurobuild (S) og BAP (D) vil udarbejde en 
håndbog for etablering og styring af COMETT -
lignende kurser 
* UPUV BIO M.E.C. (DK) vil bygge en 
COMETT-stand til brug ved fremme af 
programmet under møder og handelsmesser 
* TTS (UK) vil oprette en række under-net i den 
lokale region, hvorigennem koordineringen af 
forbindelserne mellem universiteter og 
virksomheder kan håndteres mere effektivt 
* UPUV Sydsverige (S) vil etablere regionale 
under-kontorer i Sverige, der skal "repræsentere 
regionen bedre og tiltrække flere partnere" 
* I 1993 slog italienske UPUV'er - både 
sektorspecifikke og regionale - sig sammen om 
projekter til udvikling af et nationalt netværk, 
kaldet Programma Futuro 
* ADEIT (E) og Action Line (GR) vil udvikle en 
TQM-håndbog for UPUV'er 
* Zuid NL, Artiste vil udarbejde en komparativ 
analyse af uddannelsesbehovene 
* Target (UK) har til hensigt at gennemføre 
analyser af uddannelsesbehovet inden for 
sygehusvæsenet, hvorefter hospitalsansatte vil få 
udarbejdet individuelle uddannelsesplaner. 
UPUV'et vil da spille en førende rolle i 
tilrettelæggelsen af uddannelsesaktivite­
terne 
* UPUV Mid West (IRL), en akkrediteret arrangør 
af regionale udviklingsprojekter inden for EU, vil 
iværksætte en gebyrpligtig service over for dets 
kunder/partnere, efterhånden som de fremmer EU-
støttede projekter. 
13 
Udviklinger og resultater i 1994 
2.5.2 1 alt 144 UPUV'er indsendte ansøgninger om streng B. Af de 207 forelagte 
delprojekter blev 170 godkendt til at modtage tilskud fra Kommissionen. 
Resultatet af udvælgelsesprocedurerne var, at UPUV'eme tildelt kontrakter 
for i alt 2.721.650 ECU under streng D. 
2.6 COMETTs merværdi 
COMETT-programmet har opbygget at afbalanceret net for samarbejde mellem 
universiteter og virksomheder, som har skabt meget værdifulde kontakter i hele Europa. 
En lang række nye samarbejdsområder bidrager nu aktivt til den økonomiske og sociale 
velfærd i Fællesskabet. Der er tilrettelagt et stort antal udvekslinger af studerende og 
medarbejdere mellem lande, der aldrig tidligere havde udviklet hverken studerende eller 
medarbejdere. Uden støtten fra COMETT og oprettelsen af COMETT's net af UPUV'er, 
ville disse udvekslinger aldrig være kommet i stand. Ved at arbejde frem mod en bedre 
forståelse for de nationale vilkår for praktikophold for studerende og efter- og 
videreuddannelse har COMETT været med til at øge integrationen i Det Europæiske 
Fællesskab. 
I nogle lande og regioner har COMETT fungeret som noget af en katalysator på efter- og 
videreuddannelsesmarkedet. I andre lande har COMETT gjort markedet for 
højteknologikurser mere varieret, gennemsigtigt og forbedret dets kvalitet. Uden støtten 
fra COMETT ville mange universiteter ikke have været i stand til at investere i efter- og 
videreuddannelsesprogr ammer. 
COMETT-projekterne giver tilbagemeldinger til de lokale uddannelsessystemer, som på 
denne baggrund kan forbedre deres læseplaner. For mange universiteter har COMETT 
været deres første erfaring med et EF-program. COMETT har desuden bidraget til 
overvejelserne om og kendskabet til strukturelle og administrative spørgsmål til disse 
institutioner. 
COMETT har været særlig opmærksom på den regionale udvikling og har etableret et 
meget aktivt net af uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og virksomheder i 
Fællesskabet, og på det seneste også i EFTA-landene. COMETT-programmet omfatter en 
lang række projekter, der specielt tager sigte på at overføre viden og kvalifikationer fra 
de mest udviklede regioner i Fællesskabet til mindre gunstigt stillede regioner. Sådanne 
projekter forekommer inden for alle strenge og sektorer, men de er af særlig betydning 
for erhvervslivet i de mindst udviklede regioner. 
2.7 COMETTs regionale profiler 
Som et supplement til evalueringen af COMETT-programmet er Kommissionen ved at 
udarbejde en række ajourførte regionale profiler for at skitsere udviklingen af COMETT's 
14 
regionale dimension i hele programmets levetid. 
Profilerne beskriver COMETT-programmets hovedelementer i hver region og har til 
formål at afdække den virkning, programmet har haft på disse europæiske regioner Der 
er udarbejdet i alt 121 regionale COMETT-profiler for alle de 19 lande, der deltager i 
COMETT-programmet. 
2.8 Budget 
Det beløb, der er nødvendigt til COMETT II for perioden 1990-1994, anslås i artikel 4 
i Rådets afgørelse af 16. december 1988 til at være 200 mio ECU; hertil kommer EFTA-
landenes bidrag på 30 mio ECU; disse to beløb skal tilsammen dække alle de 
foranstaltninger, der finansieres under programmets fire strenge. 
Det skal bemærkes, at der hvert år ansøges om ca. ti gange så stort et beløb, som der 
er til rådighed. Det er et klart vidnesbyrd om erhvervslivets interesse for 
uddannelsesaktiviteter 
Der blev afsat i alt 29,71 mio ECU til de projekter, der blev godkendt i 1994. 
Bevillingerne blev fordelt som følger: 18,95 mio ECU til praktikophold for studerende, 
1,76 mio ECU til udveksling af medarbejdere, 6,28 mio ECU til kortvarige kurser og 
2,72 til supplerende foranstaltninger. Når man medregner de projekter, der blev godkendt 
i tidligere år, og som stadig er aktive (10,4 mio ECU), bevilgede Det Europæiske 
Fællesskab i alt 40,11 mio ECU til uddannelse i teknologi inden for rammerne af 
COMETT-programmet i 1994. 
1994-budgettet, inkl. EFTA-landene (mio ECU) 
Tildelinger i 1994 Tildelinger til 
kontrakter, der startede 
de foregående år 
UPIIV-stotte 2,05 
(Stieng A) 
Praktikophold tor studerende 18,95 
(Streng Ba) 
I Idveksling af medarbejdere 1,76 
(Streng Hc) 
Kortvarige kurser 6,28 
(Streng Ca) 
l Inden isnings-materialer 6,75 
(Streng Cb) 
Pilotprojekter 1,6 
(Streng Ce) 
Supplerende foranstaltninger 2,72 
(Streng D) 
I alt 29,71 10.4 
15 
III. PROGRAMMETS C KIN IN KM FØRELSE 
3.1 Udvælgelsesprocessen for 1994 
I 1904 var udvælgelsen begrænset til UPUV'er, der modtog tilskud fra COMITT-
programmet, og udvælgelsesprocessen svarede nøje til den, der blev anvendt de 
foregående år: 
* Først en indledende bedømmelse af ansøgningerne, foretaget af Kommissionen 
med bistand fra COMETT Technical Assistance Office. Takket være denne 
fremgangsmåde blev alle ikke-støtteberettigede ansøgninger sorteret fra på et 
tidligt tidspunkt (f.eks. projekter, der ikke var tværnationale eller ikke omfattede 
et partnerskab mellem universiteter og virksomheder ), og jorden var dermed gødet 
for udvælgelsesprocedurens senere stadier. 
* De kriterier, der blev lagt til grund for udvælgelsen af projekterne, er dem, der 
fremgår af Vademecum og Ansøgningspakken. Projekterne skal i henhold til de 
grundlæggende formål med programmet omfatte et samarbejde mellem 
universiteter og virksomheder om videregående uddannelse i teknologi og 
teknologianvendelse. 
* Dernæst bestræbelserne på at opnå sammenhæng med de øvrige 
fællesskabsprogrammer - dem, der knytter sig til rammeprogrammet for forskning 
og udvikling, og dem, der retter sig mere direkte mod specifikke sektorer, som 
f.eks. det strategiske program til fordel for de små og mellemstore virksomheder 
De fællesskabsprogrammer, som COMETT har knyttet nære forbindelser til, er 
DELTA1, ERASMUS2, FORCE', EUROTECNET', LINGUA', og TEMPUS". 
* Projekterne blev derefter vurderet af COMETT's Ekspertudvalg, som er sammensat 
af uafhængige eksperter fra universiteter og virksomheder. Ekspertudvalget trådte 
sammen for at foretage denne vurdering den 14. februar 1994. 
* Der blev således opstillet en foreløbig liste over godkendte projekter, der blev 
forelagt COMETT-Udvalget og COMETT's Blandede EØF-EFTA-Udvalg den 16 
1)1 I, l'A- Det teknologiske fremskridt i teknologiens tjeneste i Europa. Rådets beslutning 8X/417/EOF, 
ITT ur. 1. 206, af 30. juli I9XX. s 20 
I RASMUS - Fællesskabets handlingsprogram til fremme af de studerendes mobilitet. Rådets afgorelse 
X7/327/EOF, EFT nr. I, 166 af 25.6.19X7, s. 20-24. 
FORCE - Fællesskabets handlingsprogram til udvikling af efler- og videreuddannelse i Det Europæiske 
Fællesskab. Rådets afgørelse 90/267/EØF, KIT nr. L 156 af 21 6.1990, s. 1 
4 EUROTECNET - Fællesskabets handlingsprogram til fremme af innovation inden for erhvervsuddannelse 
som følge af ny teknologi i Det Europæiske Fællesskab, COM (85) 167 Final 
5 LINGUA - Fællesskabets handlingsprogram til fremme af kendskabet til fremmedsprog i Det Europæiske 
Fællesskab. Rådets afgorelse 89/489/EOF, EFT nr. 1. 239 af 28.6.1989, s. 24. 
TEMPUS - program for tværeuropæisk mobilitet inden for de videregående uddannelser. Rådets afgorelse 
90/233/EOF, EFT nr. E 131 af 23.5.1990, s. 24. 
16 
forelagt COMETT-Udvalget og COMETT's Blandede EØF-EFTA-Udvalg den 16 
marts 1994. I overensstemmelse med bestemmelserne i afgørelsen om COMETT 
fik udvalget lejlighed til at afgive udtalelse om projekter, for hvilke der var 
foreslået et fællesskabstilskud på over 100.000 ECU. 
Endelig fastlagde Kommissionen under hensyntagen til udtalelserne fra COMETT-
Udvalget og COMETT's Blandede EØF-EFTA-Udvalg den endelige liste over de 
projekter, der skulle have tildelt fællesskabsstøtte. 
3.2 COMETT-udvalget og De Blandede EØF-EFTA-Udvalg 
3.2.1 COMETT-programmet har udviklet sig i tæt samarbejde med 
COMETT-Udvalget. Udvalget har til opgave at bistå 
Kommissionen ved iværksættelsen af COMETT-programmet. 
Udvalget består af to repræsentanter for hver medlemsstat, 
som Kommissionen udpeger efter indstilling fra 
medlemsstaterne. Der deltager også to repræsentanter for 
arbejdsmarkedets parter, med observatørstatus. Kommissionen 
besætter formandsposten og varetager udvalgets 
sekretariatsarbejde. 
3.2.2 Kommissionen kan høre udvalget om ethvert spørgsmål vedrørende 
iværksættelsen af COMETT-programmet. Udvalget afgiver 
bl.a. udtalelse om de generelle retningslinjer for COMETT-
programmet, de generelle retningslinjer vedrørende den støtte, 
der ydes af Fællesskabet, projektudvælgelsesproceduren og 
alle foranstaltninger, der kræver et fællesskabstilskud på over 
100.000 ECU. 
3.2.3 Siden starten af COMETT II har EFTA-landene deltaget i COMETT-
programmet, og der er derfor nedsat et Blandet EØF-EFTA-
Udvalg mellem Det Europæiske Fællesskab og hvert enkelt 
EFTA-land. 
3.2.4 COMETT-Udvalget afholdt to formelle møder (den 16.-17. marts 1994 
og 9. november 1994). De Blandede EØF-EFTA-Udvalg 
trådte sammen den 28. april 1993 og den 15. juli 1993. 
I bilag 4 findes en liste over medlemmerne af COMETT-Udvalget og af De 
Blandede EØF-EFTA-Udvalg 
3.3 COMETT-lnfonnationscentee 
3.4.1 Med henblik på at lette og forøge formidlingen af informationer om 
COMETT er der blevet oprettet et nationalt 
informationscenter i hver enkelt medlemsstat, og fra og med 
COMETT II også i hvert af EFTA-landene. De forskellige 
informationscentres præcise opgaver og arbejdsprogram 
17 
varierer fra land til land afhængigt af de lokale behov og 
vilkår. Informationscentrenes hovedopgave er at besvare 
forespørgsler om COMETT-programmet, herunder navnlig om 
projekter, der ledes af organisationer i det pågældende land og 
at udarbejde informativt materiale (brochurer, nyhedsbreve, 
osv). Informationscentrene lægger særlig vægt på 
informationsformidlingen til virksomhederne. De tilrettelægger 
også informationsdage, workshops og pressekonferencer, yder 
bistand ved udarbejdelsen af nye ansøgninger og udbreder de 
resultater, COMETT-projekterne har frembragt. Endelig 
hjælper informationscentrene i samarbejde med UPUV'eme 
initiativtagere til COMETT-projekter i deres land med at finde 
projektpartnere og informere om resultater fra projekter i 
andre lande. 
3.3.2 Kommissionen yder økonomisk støtte til delvis dækning af udgifterne 
i forbindelse med informationscentrenes aktiviteter. Desuden 
leverer Kommissionen forskellige former for dokumentation, 
tjenester og informations- og udstillingsmateriale til brug for 
informationscentrene. I bilag 5 findes en liste over COMETT-
Informationscentrene. 
3.4 COMETT-eksperier 
3.4.1 Kommissionen har i henhold til Rådets afgørelse nedsat 
Ekspertudvalget vedrørende COMETT som en ekstra 
mulighed for at trække på teknisk rådgivning og ekspertise. 
Medlemmerne er udpeget af Kommissionen på grundlag af 
deres personlige kendskab til særlige tekniske områder eller 
sektorer inden for COMETT's arbejdsfelt. Udvalget er 
sammensat så bredt, at der er mindst én ekspert fra hvert 
deltagerland, hvorved der sikres indsigt i graden af 
teknologiudnyttelsen i alle disse lande. Ekspertudvalget trådte 
sammen den 14. februar 1994. Hovedformålet med mødet var 
at gennemgå de projektforslag, som Kommissionen havde 
modtaget under indkaldelsen af ansøgninger for 1994. Deres 
deltagelse i overvågningen af projekterne og deres tekniske 
udtalelser var med til at sikre, at Kommissionen kunne 
udvælge de mest velegnede projekter til at nå de mål, der er 
fastsat for COMETT 
3.4.2 Projektrådgivere 
Da pilotprojekterne (som blev godkendt i 1990) skulle bruges 
som forbilleder, og da de var så omfattende, blev der udpeget 
projektrådgivere til hvert enkelt pilotprojekt i hele deres 
levetid. Der blev herved etableret en trepartsforbindelse 
mellem projektkoordinatoren, COMETT-projektlederen og 
18 
projektrådgiveren. Denne proces har vist sig at være meget 
givtig, og den har sikret, at pilotprojekterne har fået en god 
udvikling. 
3.5 Teknisk bistand 
35 1 Gennemførelsen af COMETT foretages med bistand af COMETT 
Technical Assistance Office, som er en almennyttig 
organisation, som der er indgået en passende kontrakt med 
3.6 Samarbejdet med andre fællesskabsprogrammet 
3.6.1 Et vigtigt aspekt i COMETT er de muligheder, programmet indeholder 
for synergi med andre fællesskabsprogrammer. COMETT 
supplerer Fællesskabets strategi inden for FoU og innovation 
ved at medvirke til at uddanne den højt kvalificerede 
arbejdskraft, der er en nødvendig forudsætning for 
udviklingen, overførslen og udnyttelsen af nye teknologier. 
Der finder en intens udveksling af oplysninger sted, såvel ved 
udvælgelsen af projekterne som ved den løbende overvågning 
og udvikling af COMETT-programmet. COMETT-projekterne 
har også etableret forbindelser mellem organisationer, der 
deltager i en række af Kommissionens FoU-programmer Der 
er en særlig tæt forbindelse mellem COMETT og DELTA på 
grund af de to programmers indbyrdes forbundne 
målsætninger om støtte til uddannelse i teknologi. 
I 1994 kom COMETT-DELTA-forbindelserne konkret til 
udtryk gennem et samarbejde mellem de to programmer om 
COMETT-pilotprojekter, der har nær tilknytning til de 
aktuelle DELT A-projekter, som f.eks. COSTEL (COMETT) 
og COSYS (DELTA), DEDICATED (både DELTA og 
COMETT), MTS (DELTA) og ECOAUDIT (COMETT), 
OSCAR (DELTA) og AERONAUTICS (COMETT) samt 
JANUS (DELTA) og EMBA (COMETT) 
Samarbejdet mellem Enhed E under GD XIII, der er ansvarlig 
for Information Market Policy ACTion (IMPACT), GD XXII 
og UPUV'eme fortsatte i 1994. I fortsættelse af et møde i 
september 1993 mellem repræsentanter for IMPACT, GD 
XXII og en række UPUV'er under COMETT, blev der truffet 
beslutning om, at ti UPUV'er skulle arrangere kurser i 1994. 
Kurserne henvendte sig til informationsformidlere og 
omhandlede elektronisk informationsformidling. 
Repræsentanter fra handelskamre, erhvervsorganisationer, 
regionale enheder, handelssammenslutninger, osv. var 
deltagere. I 1994 blev der afholdt ti kurser i syv lande 
(Spanien, Frankrig, Italien, Grækenland, England, Irland og 
19 
Tyskland) og der vil i 1995 blive afholdt kurser i otte lande, 
bl.a. i Østrig, Finland og Portugal. 
3.6.2 COMETT supplerer aktiviteterne under ERASMUS-programmet, for 
så vidt angår de studerendes mobilitet. Det supplerer også 
FORCE-programmet til udvikling af efter- og 
videreuddannelse og EUROTECNET-programmet for 
erhvervsmæssig uddannelse i informationsteknologi. Der er 
også forbindelser til LINGUA-programmet og til TEMPUS-
programmet. 
3.6.3 ERASMUS-programmet blev vedtaget af Rådet i juni 1987 med 
henblik på at fremme det interuniversitære samarbejde; 
formålet var navnlig væsentligt at øge antallet af 
universitetsstuderende, der tilbringer en integreret 
studieperiode i en anden medlemsstat. Selv om der er en 
række væsentlige forskelle mellem de to programmers 
specifikke målsætninger, formål og aktioner, har COMETT og 
ERASMUS begge til formål at tilskynde studerende til at 
tilbringe anerkendte studieperioder i andre medlemsstater. 
TEMPUS-programmet, der specielt er udformet med henblik 
på at udvikle de højere uddannelsessystemer i landene i Central-
og Østeuropa, blev vedtaget af Ministerrådet den 7. maj 
1990. Der er oprettet tætte forbindelser for at sikre den bedst 
mulige koordination i den samlede gennemførelse og 
overvågning af de tre programmer. 
IV. EVALUERING 
4.1 Baggrund for evalueringen af COMETT II 
I artikel 6 i Rådets afgørelse om COMETT II hedder det: "Kommissionen 
forelægger inden den 30. juni 1995 Rådet, Europa-Parlamentet og Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg en endelig evalueringsrapport om de erfaringer, 
der er gjort, og om resultaterne af COMETT II, sammenholdt med de i artikel 
3 fastsatte formål med programmet. Med henblik herpå opfordrer 
Kommissionen medlemsstaterne til at fremsende et bidrag i form af en 
redegørelse for de nationale foranstaltninger, der er truffet til gennemførelse af 
COMETT II " 
Ud over den retlige forpligtelse, der er fastlagt ved Rådets afgørelse, er det 
Kommissionens ønske at foretage en bredere evaluering, så der kan trækkes på 
erfaringerne til gavn for en mere effektiv administration i fremtiden. Der er en 
række hovedelementer i iværksættelsen af COMETT: (1) de kvalifikationer, 
som de forskellige typer af uddannelsessystem giver, skal imødekomme de 
faglige kvalifikationsbehov, der efterspørges af erhvervslivet; (2) 
20 
nødvendigheden af at forbedre strukturen i mekanismerne for 
teknologioverførsel mellem forskning og erhvervsliv med det formål at forbedre 
EU-virksomhedernes konkurrenceevne; og (3) nødvendigheden af at give nye 
retningslinjer for de mekanismer, der skal etablere en dialog mellem 
universiteter og erhvervsliv. 
Efterhånden som COMETT II nærmer sig afslutningen, vil resultaterne af 
programmet blive evalueret. Ud over at fokusere på, om programmet har nået 
sine mål, vil der ved evalueringen blive taget højde for, hvordan resultaterne er 
blevet opnået, hvad der har været fordelene ved et samarbejde mellem 
universitet og virksomhed, og i hvilken kontekst et sådant samarbejde er givtigt. 
Formålet med denne øvelse er for alle europæiske organisationer - fra 
Kommissionen til de nationale regeringer, til universiteter og virksomheder over 
hele Europa - at udnytte erfaringerne fra COMETT-programmet, således at de 
kan drage nytte heraf til fremtidige programmer og aktiviteter. Selv om 
COMETT nærmer sig sin afslutning vil samarbejdet mellem universitet og 
virksomhed vedblive med at være et strategisk nøgleområde for den fremtidige 
udvikling af Den Europæiske Union. De måder, hvorpå COMETT-programmet 
og dets initiativtagere med held har mødt udfordringerne med at skabe og 
perfektionere et tværnationalt samarbejde mellem universitet og virksomhed, 
skal gøres tilgængelige for et bredt europæisk publikum. 
Evalueringen vil blive baseret på en tregrenet fremgangsmåde: 
* på et institutionelt plan vil de nationale myndigheder gennemføre en 
gennemgang af de enkelte landes erfaringer med hensyn til programmets 
virkninger; 
* på et teknisk plan vil der i en række målrettede rapporter ske en analyse af 
programmets udvikling i overensstemmelse med dets fire strenge. Baseret på 
projektledernes endelige rapporter bliver disse tekniske rapporter udarbejdet af 
Task Force i samarbejde med Technical Assistance Office. 
* en række tværgående spørgsmål analyseres for at evaluere COMETT's bidrag 
til den videre kontekst af europæisk politik og udvikling på uddannelses- og 
videreuddannelsesområdet. For at sikre, at rapporterne afspejler de faktiske 
omstændigheder, udarbejdes de hovedsagelig af eksterne bidragydere. 
4.2 Medlemsstaternes og EFTA-landenes bidrag 
I kølvandet på drøftelser i COMETT-Udvalget vedrørende artikel 6 i afgørelsen 
om COMETT II har de deltagende regeringer gennemført en national evaluering 
, som så især på COMETT-programmets virkning på nationalt og regionalt plan 
og COMETT-aktionernes forhold til nationale/regionale programmer (før, nu og 
fremover). 
Hvert deltagende land har iværksat og gennemført sin egen evaluering. De 
nationale evalueringer fokuserer i deres indhold på følgende nøglefaktorer: 
21 
* I hvilket omfang har COMETT-programmet været afgørende for 
debatten i det pågældende land om samarbejdet mellem universitet og 
virksomhed? 
* 1 hvor stort omfang har de regionale og sektorspecifikke UPUV-net 
bidraget til uddannelses- og teknologirelaterede spørgsmål i det 
pågældende land og dets regioner? 
* Har mobilitetsaktionerne under COMETT ydet et bidrag til fornyelser 
i samarbejdet mellem universitet og virksomhed i det enkelte land? 
* Har COMETT-programmet været ansvarlig for udviklingen af nye 
samarbejdsmodeller inden for uddannelseskurser i det pågældende 
land? 
4.3 Præsentation af andre evalueringsaktiviteter iværksat af Kommissionen 
Der er blevet iværksat to aktiviteter: 
* en intern undersøgelse baseret på de endelige rapporter, der er 
fremsendt af projekterne; 
* en ekstern undersøgelse, hvor nogle mennesker er ved at analysere 
COMETT-programmernes virkning på specifikke emner. 
4.3.1 Internt bidrag 
Kommissionen har, med støtte af Technical Assistance Office, 
udarbejdet kvalitative og kvantitative rapporter, der sætter fokus på 
hver enkelt programstrengs udvikling og resultater. 
Disse undersøgelser er primært baseret på analyser af de endelige 
rapporter om aktiviteter fra hver enkelt streng, som allerede er blevet 
fremsendt af projektlederne og koordinatorerne for perioden 1990-
1993. På baggrund af de oplysninger, der er indeholdt i de endelige 
rapporter, der er blevet fremsendt til Technical Assistance Office, 
omfatter undersøgelserne også skøn over resultaterne af programmet 
over hele programmets fem år fra 1990-1994. 
Undersøgelserne har til formål at identificere og diskutere 
nøglespørgsmål, der har udviklet sig under projekternes gennemførelse 
og at komme med anbefalinger baseret på COMETT-programmets 
erfaringer med hensyn til fremtidige programmer, der fokuserer på 
samarbejde mellem universiteter og virksomheder, partnerskaber, fælles 
mobilitet og fælles uddannelse. 
Rapporternes fælles struktur er følgende: 
22 
* Præsentation af strengens formål 
* Kvantitative analyser af resultaterne 
* Kvalitative analyser af resultaterne 
* Anbefalinger til kommende programmer. 
Følgende rapporter er blevet udarbejdet/er under udarbejdelse: 
Streng A - Netværk og europæiske uddannelsespartnerskaber -
COMETT UPUV'er, realiteter og perspektiver 
Streng B - COMETT-rapport tværnationale udvekslinger 
* Streng Ba-rapport - tværnationale praktikophold for 
studerende i europæiske virksomheder 
* Streng Bb-rapport - praktikophold for højtuddannede 
* Streng Bc-rapport - tværnationale udvekslinger af 
medarbejdere 
Streng C - Rapport om fælles uddannelsesprojekter 
* Streng C a-rapport - kortvarige kurser 
* Strenge Cb og Cc-rapport - fælles uddannelses- og 
pilotprojekter 
Streng D - rapport - strategier for samarbejde mellem universiteter og 
virksomheder. 
Den nuværende COMETT-evaluering omfatter tillige en række undersøgelser 
udarbejdet af Kommissionen med støtte af Technical Assistance Office, der 
fokuserer på visse tværgående nøglespørgsmål i programmet. 
Små- og mellemstore virksomheder i COMETT 
En sektorspecifik oversigt over COMETT 
Forbinde COMETT-erfaringen inden for FoU og uddannelse 
Nationale profiler 
COMETT-statistikker 
COMETT-solstrålehistorier 
4.3.2 Eksterne bidrag 
For at sikre en fuld og ensartet evaluering af programmet vil der blive 
gennemført en række undersøgelser fra eksterne gruppers side af specifikke 
emner, der vedrører COMETT-programmets udfordringer og resultater. 
Følgende undersøgelser er blevet iværksat: 
23 
* Etablering og udvikling af gode partnerskaber mellem universiteter og 
virksomheder 
* Samarbejde mellem universiteter og virksomheder og udvikling af nye 
metoder i efter- og videreuddannelse (CET) 
* Håndbog i hvordan man i analyser skal finde og overvåge 
kvalifikationsbehov og -mangler 
* Fælles samarbejde COMETT IMPACT 
* COMETT-mobilitet - organisation, forhindringer og løsninger 
* Sektorbestemt undersøgelse - aeronautik 
* COMETT's virkninger på de små og mellemstore virksomheder 
* COMETT-programmets regionale virkning 
Oven for nævnte evalueringsdokumenter vil blive færdiggjort inden foråret 1995. 
4.4 Konferencer 
4.4.1 Kvalifikationsmesse, Hannover, 27.-30 september 1994 
COMETT og FORCE-programmet delte en stand på den 
første uddannelsesmesse nogensinde, der blev afholdt i 
Hannover i perioden 27.-30. september 1994. Der var i alt 
otte uddannelsesprojekter, der viste deres resultater, fire fra 
COMETT og fire fra FORCE. De områder inden for 
teknologi, der var repræsenteret af COMETT-projekterne, var 
trykketeknologi; åben og fjemimdervisning; produktions-, planlægnings-
og kontrolsystemer; samt kvalitetssikring inden for den 
medicinske teknologi. 
4.4.2 COMETT - evaluering og lære for fremtiden, Bonn, 12.-13. december 
1994 
Den sidste konference under COMETT-programmet var 
arrangeret af Kommissionen og det tyske formandskab, og 
tiltrak mere end 350 deltagere. Konferencen har titlen 
COMETT - evaluering og konklusioner for fremtiden, og den 
fokuserede på samarbejdet mellem erhvervsliv og universiteter 
i Europa før, nu og fremover. I de to dage, konferencen 
varede, tog de delegerede stilling til det bidrag, som 
COMETT har ydet til samarbejdet mellem erhvervsliv og 
universiteter, tværnationalt samarbejdemobilitet, 
teknologioverførsel og efter- og videreuddannelse i Europa. 
V. KONKLUSION 
Programmet har, i det sidste år af sin løbetid, konsolideret sit omfattende net 
for samarbejde mellem universiteter og virksomheder og har etableret 
overordentlig vigtige forbindelser i hele Europa. COMETT har fortsat bidraget 
til at gøre uddannelsen i højteknologi bedre, mere gennemsigtig og mere 
24 
kvalitetsbetonet. I 1994 har COMETT's UPUV'er aktivt medvirket til at 
forberede de nye EU-programmer inden for uddannelse og skulle være godt 
rustet til at deltage fuldt ud i næste generation af fællesskabsinitiativer. 
25 
BILAG 1 
Statistisk oversigt 
26 
Fordeling af udvekslinger af medarbejdere, godkendt i 1994 
B CH DK EF GR IRL IS N NL SF UK 
Fordelt pa kontrahentens land 
Tværnationale strømme af studerende 
1500 
1000 + 
500 + 
-500 
•1000 
-1500 • Students received 
• Students sent 
Projekter 
godkendt 
i 1994 
300 Antal Ca-kurser godkendt i 1994 
250 
200 
150 
100 
Fordeling af budgetmidler til projekter godkendt i 1994 
4,500,000 
4,000,000 
3,500,000 
1,000,000 
500,000 
o. co u. *£ 
Fordelt pa kontrahentens land 
Antal forelagte projekter i 1994 
jOD 
• Ca 
• Bc 
DBa 
Fordelt pa kontrahentens land 
Antal godkendte projekter i 1994 
|DD 
• Ca 
• Bc 
• Ba 
Fordelt pa kontrahentens land 
BILAG 2 
COMETT Pilotprojekter 
33 
COMETT Pilotprojekter 
EUROFORM - Centre européen de didactique du secteur microélectrique et des techniques 
associées. (F) 
Formålet med dette projekt er at oprette et europæisk center for uddannelse i 
mikroelektronik og dertil knyttet teknologi, bestående af et ressourcecenter, et 
erhvervsuddannelsescenter og en databank over kurser og uddannelser, der tilbydes i hele 
Europa. 
AMIDIS -Development of advanced training activities and educational software in computational 
engineering. (E) 
Formålet med dette projekt er at højne undervisningsstandarden for de europæiske 
ingeniører, studerende og akademiske medarbejdere i teoretisk og anvendt 
beregningsmekanik til løsning af ingeniørmæssige problemer. 
ATLANTICA. (F) 
Hovedformålet med dette projekt er at udvikle undervisningsmetoder for de europæiske 
atlantiske regioner på grundlag af et tværnationalt samarbejde inden for målrettet 
teknologiuddannelse, produktivitet og distributionsmekanismer. 
BIT - Biotechnology in Training. (UK) 
Formålet med dette projekt er at udvikle og harmonisere bioteknologiuddannelsen ved 
hjælp af laboratoriebaserede kortvarige kurser og en supplerende multimedie-
fjernundervisning. 
IN#TEL#EC - INtegrated TELecommunications training for The European Community. (P) 
Formålet med dette projekt er at afhjælpe mangelen på kvalifikationer og uddannelse for 
telekommunikationsteknikere ved hjælp af multimedie-undervisningsmoduler samt at 
udarbejde og udgive et europæisk kompendium for udarbejdelse af fælles 
erhvervsuddannelsesstandarder. 
APACE - Advanced production Engineering Continued Education. (N) 
Formålet er at udvikle og udbrede et efter- og videreuddannelsesprogram til 
fjernundervisning i fremstillingsteknik for maskinindustrien og den elektroniske industri, 
med anvendelse af modulopbyggede kurser. 
ESDEP -European Steel Design Education Programme. (UK) 
Dette projekt skal munde ud i et komplet, fleksibelt og rentabelt program for 
undervisningsmaterialer til uddannelse af studerende og omskoling af nuværende 
ingeniører inden for ståldesign og -konstruktion. 
QAMT - Qualitåtssicherung Medizintechnik. (D) 
For at kunne leve op til kvalitetssikringskravene inden for medicinsk teknologi og 
34 
afhjælpe kvalitetsmanglerne, tager dette projekt sigte på at udarbejde uddannelses- og 
kvalifikationskurser og undervisningsmateriale hertil. Det ønsker at etablere et 
omfattende samarbejdsnet af universiteter og virksomheder. 
ESAVS - European school for postgraduate veterinary training and continuing education. (D) 
Hovedformålet med dette projekt er at tilbyde postgraduate kurser, herunder 
fjernundervisningssystemer, der fører frem til eksaminer inden for alle områder af den 
avancerede veterinære videnskab, og som er anerkendt i hele Europa. 
EMBA - Management of technology in a European environment. (NL) 
Formålet med dette projekt er at oprette et europæisk net for fremstilling, distribution 
og levering af fjernundervisningskurser inden for området teknologistyring i et europæisk 
miljø. 
BIOMERIT - Increased innovation and industrial development in the European agro-food sector 
through biotechnology exploitation. (IRL) 
Dette projekt har til formål at tilbyde undervisning i levnedsmiddelbioteknologi inden 
for områderne biomolekylær teknik og biologisk fremstilling. Det udvikler metoder til 
identificering af fordærvende eller sygdomsfremkaldende mikroorganismer i 
fødevaresystemer. 
EUROPIC (NL) 
Projektet beskæftiger sig med europæisk udvikling af postsekundær undervisning af 
studerende og instruktører i fremstillingsteknikker for integrerede kredsløb. Det 
udviklede materiale vil blive anvendt af uddannelsesinstitutionerne og 
elektronikindustrien. 
EUROHOT - Design, development, evaluation and dissimination of an open, flexible, distance 
learning scheme of advanced technical training for the European highway construction and 
maintenance industry. (IRL) 
Formålet med dette projekt er på en økonomisk forsvarlig måde at levere et 
selvforstærkende, åbent, fleksibelt multimedieprogram for teknisk uddannelse på højt 
niveau inden for den europæiske motorvejsanlægs- og vedligeholdelsesindustri. 
TRITON. (GR) 
Dette projekt udvikler undervisningsmateriale og kurser i miljøbeskyttelsesteknologi i 
forbindelse med forvaltningen af vandressourcerne. 
EMOT - European masters programme in management of technology. (UK) 
Dette projekt beskæftiger sig med udvikling, markedsføring og udbredelse af 
postgraduate fjern undervisningsmoduler i teknologi. Modulerne indgår som led i en 
Mastergrad for studerende, virksomhedsledere og kvalificerede instruktører. 
AMES - Advanced Microelectronics Educational Service. (B) 
35 
Dette projekt vil skabe en struktur, hvori der anvendes kurser, software og 
satellitudsendelse til uddannelse af designere af digitale mikroelektroniske kredsløb og 
systemer til særlige, specialiserede anvendelser (ASIC). 
AGRO-BIOTECH - Applications of biotechnology in agriculture and agro-food industry (GR) 
Formålet med dette projekt er at skabe en uddannelsesinfrastruktur som en hjælp til 
virksomhedsledere, teknikere og universitetskandidater med henblik på at udvikle et 
arbejdskendskab til anvendelsen af bioteknologien i landbruget og 
levnedsmiddelindustrien. 
JESSI-JITT-JESS1 Transnational Technology Training. (D) 
Hovedformålet med dette projekt er at udvide anvendelsesområdet for JESSI-SMI 
støtteprojektet til også at omfatte andre lande og bevare den europæiske konkurrenceevne 
inden for mikroelektronik. 
TALAT - Training for Aluminium Application Technologies. (D) 
Formålet med dette projekt er at udforme, udvikle og afprøve undervisningsmateriale 
inden for avanceret aluminiumanvendelsesteknologi, og at gøre de europæiske eksperter 
i anvendelse af aluminium endnu bedre kvalificerede. 
COSTEL - COurse System for TELecommumcationed training and innovation management (DK) 
Formålet med dette projekt er at udvikle og markedsføre et kursussystem til uddannelse 
af instruktører og datamatstøttede samarbejdsopgaver med on-line støtte, vedrørende 
anvendelsen af datamatstøttede og telekommunikationsstøttede løsninger for uddannelsen. 
ET - Education in the transport sector ET. project (DK) 
Formålet med projektet er at forbedre kvalifikationerne i transportsektoren ved at udvikle 
og afholde kurser i informatik og telematik med relevans for medarbejderne i 
transportsektoren. 
EUROMOTOR - Training modules - Innovation in motor vehicle design and manufacture. (UK) 
Formålet med dette projekt er at højne kundskabsniveauet i den europæiske 
motorkøretøjsindustri ved at udvikle fælles uddannelsesprogrammer på højt niveau og 
herunder anvende moduler og multimedieteknikker i motorkøretøj sdesign og -
fremstilling. 
TQC - Total Quality Control in production industry. (S) 
Formålet med dette projekt er at fremstille og distribuere kursusmoduler inden for total 
kontrol med direkte anvendelse i virksomhedernes forvaltning og fremstillingsproces 
(navnlig i små og mellemstore virksomheder). 
EUROCHEMOMETRICS - Chemometrics and qualimetrics for the chemical, pharmaceutical and 
agroalimentary industry. (B) 
Dette projekt beskæftiger sig med virksomhedsorienteret uddannelse og overførsel af 
36 
viden om kemometriske og kvalimetriske teknikker. Der anvendes introducerende og 
integrerende kurser og fjernundervisnings- og multimedieteknikker. 
ECATA - European Concortium in Advanced Training for Aeronautics. (F) 
Dette projekt tager sigte på at skabe en struktur for uddannelse på højt niveau af 
ingeniører for at forbedre samarbejds- og uddannelsesevnen og Iedelseskvalifikationerne 
og den tekniske integration i forbindelse med rumfartsprogrammer. 
PALIO - European standard qualification in the design, delivery, marketing and evaluation of 
multimedia open learning (I) 
Ved at anvende teknikker fra den åbne undervisning vil PALIO-projektet gennemføre 
uddannelsesaktiviteter for fagfolk inden for udformning, ledelse og evaluering af åben 
undervisnings- og fjernundervisningssystemer og støttesystemer. 
TOPICE - CEEC advanced courses cycle 1991-1995. (NL) 
Ved at udforme og gennemføre kurser på højt niveau med henblik på udvikling og 
overførsel af tekniske og ledelsesmæssige færdigheder til civilingeniører, øger dette 
projekt civilingeniørernes og bygningsindustriens virksomheders effektivitet. 
37 
BILAG 3 
COMETT Publikationer 1994 
38 
COMETT Publikationer 1994 
COMETT Compendium of projects 1993/94 (engelsk og fransk) 
Kompendiet giver grundlæggende information om alle COMETT-projekter og er dermed 
ændret i sin struktur for 1993/94. På én side er hvert UPUV nu kort beskrevet med 
aktiviteter, kontaktenkeltheder, og en liste over 1993/94 projekter opdelt efter streng. 
Ligeledes er medtaget en fortegnelse over projekter for perioden 1990-92. 
COMETT-programmet årsberetning, 1993 -juli 1994 (9 sprog) 
Dette dokument er den årsberetning, der omhandles i artikel 5 i Rådets afgørelse om 
COMETT-programmet. Formålet er formelt at gøre rede for de fremskridt, der er gjort 
i forbindelse med gennemførelsen af COMETT-programmet i 1993. 
Networks and European partnerships - COMETT UETP's: realities and perspectives (3 
sprog) 
Et omfattende dokument i tre dele, hvor der i rapporten detaljeret gennemgås UPUV-
aktiviteterne, det miljø, som de opererer i, samt deres bidrag til samarbejdet mellem 
universitet og virksomheder i hele Europa. 
COMETT Flash (engelsk og fransk) 
COMETT Flash blev introduceret for at holde projektledere ajour med COMETT-
relaterede emner. I forbindelse med COMETT Bulletin's ophør og Kommissionens Le 
Magazine's ankomst tager Flash sigte på at give operationel information og detaljer om 
konferencer, publikationer, osv. af interesse for COMETT-projektledere. 
39 
BILAG 4 
COMETT-Udvalgets medlemmer 
40 
COMETT 11-UDVALGET 
1. december 1994 
BELGIE/BELGIOUE 
Mr André PHILIPPART 
Directeur général 
Enseignement Supérieur/Recherche Scientifique 
Ministère de l'Education, de la Recherche 
et de la Formation 
204 rue Royale, Arcades D, 6ème étage 
B-1010 BRUXELLES 
DANMARK 
Ms Birgit LUND Prof. Mogens KUMMEL 
Brogårdsvej 33 Inst, for Kemiteknik 
Danmarks Tekniske Højskole 
DK-2820 GENTOFTE Bygning 229 
DK-2800 LYNGBY 
DEUTSCHLAND 
Dr Dieter FICHTNER Frau Erika MULLER-BLÅR 
Leiter der Unterabteilung Hessisches Ministerium fur 
"Rahmenplanung, Wissenschafts- Wissenschaft und Kunst 
forderung" Rheinstrasse 23-25 
Bundesministenum fur Bildung und 
Wissenschaft D-65185 WIESBADEN 
Heinemannstrasse 2 
D-53175 BONN 
41 
ESPANA 
Dna MA Esther DELGADO LAITA 
Centro de Informaciôn COMETT 
Comision Interministerial de 
la Ciencia y Tenologia 
c/ Rosario Pino, 14-16 planta 6a D. José Ramôn ALVAREZ 
REDONDO 
Escuela de Organization 
Industrial 
c/ Gregorio del Arno, 6 
E-28020 MADRID E-28040 MADRID 
ELLAS 
Mr Dimitn PAPAIAKOVOU 
Ministry of Industry, Energy and 
Technology 
Messogion Street 14-18 
P.O.Box 14631 Mr. Pavlos CHRYSSANTHAKO-
POULOS 
Ministry of Industry, 
Energy and Technology 
Messogion Street 14 
GR-11510 ATHINA GR-11510 ATHINA 
FRANCE 
M Yves VALLAT 
Chef du Département des Affaires 
Europénnes internationales et 
francophones pour l'Enseignement 
supérieur 
Ministère de l'Enseignement 
Supérieur et de la Recherche 
Bid. St Germain 173 M. Pierre LE DOUARON 
Chargé de Mission à la 
Délégation de la 
Formation Professionelle 
Mercure I 
31, Quai de Grenelle 
F-75015 PARIS 
F-75007 PARIS 
Mr Brendan FINUCANE 
FORBAIRT 
The Irish Science and Technology 
Agency 
Glasnevin 
IRL- DUBLIN 9 IRELAND 
Prof Denis I. F. LUCEY 
Deputy Chairman 
Higher Education Authority 
University College 
IRL-CORK 
42 
Dr Thorsteinn HELGASON 
Professor of Engineering 
University of Iceland 
Hjardarhaga 2-6 
IS-107 REYKJAVIK ISLAND 
ITALIA 
Professore Maria Amata GARITO 
Ministero dell'Université e della 
Ricerca scientifico e tecnologica 
Centro Informazioni COMETT 
Lundotevere Thaon de Revel, 76 
1-00196 ROMA Dr. G. FONTI 
Ministero dell'Università 
e della Ricerca scientifica 
e tecnologica 
L. Tevere T. de Revel, 76 
I-00I96 ROMA 
LUXEMBOURG 
Mr Paul LENERT 
Conseiller de Gouvernement 
Ministère Education Nationale 
et de la Jeunesse 
29, Rue Aldringen 
L-2926 LUXEMBOURG Mr. Gilles SCHLESSER 
Attaché 
LUXINNOVATION 
7, Rue Alcide de Gasperi 
L-1615 LUXEMBOURG 
NEDERLAND 
Prof Gerrit VOSSERS 
Hertogenlaan 9 
NL-5663 EE GELDROP Prof. ir. H.P.S. van 
LOHHUIZEN 
Royal Institute of 
Engineers (KIVI) 
Prinsessegracht 23 
NL-2500 GKDEN HAAG 
43 
NORGE 
Mr Hans BJERTNES TANGEN 
Federation of Norwegian 
Engineering Industries 
P.O Box 7072 Homansbyen 
N-0306 OSLO Mr. Asbjørn ROLSTADÅS 
Professor 
University of Trondheim 
NTH 
N-7034 TRONDHEIM 
ÔSTERREICH 
Mrs Barbara WEITGRUBER 
Biiro fur Europåische 
B i 1 dungskooperation 
Reichratstr. 17/5.Stk 
A-1010 WIEN Mag. Gottfried BACHER 
Bundesministerium fur 
Wissenschaft und Forschung 
Rosengasse, 4 
A-1010 WIEN 
PORTUGAL 
Dr Altamiro Barbosa MACHADO 
Universidade do Minho 
Projecto Minerva 
Largo do Paco 
P-4719 BR AG A Codex Eng Joao Pedro SALDANHA 
VERSCHNEIDER GONCALVES 
INETI- Instituto National 
de Engenharia e Tecnologia 
Industrial 
Azinhaga dos Lameiros à 
Estrada do Paco do Lumiar 
P-1699 LISBOA CODEX 
SUOMI 
Ms Monica MELEN-PAASO 
Senior Adviser 
Ministry of Education 
P.O. Box 293 
Mentullinkatu, 10 
SF-00170 HELSINKI Mr. Mikko NUPPONEN 
COMETT Info Centre 
Director 
Helsinki University of 
Technology 
Lifelong Learning Institute 
DIPOLI 
SF-02150ESPOO 
44 
Mr Heikki HIRVINEN 
Assistant Director 
Confederation of Finnish 
Industry and Employers 
E te I år an ta 10 
SF-00130 HELSINKI 
Mrs Margareta AF WINKLERFELT 
Assistant Manager 
Swedish Employers' Confederation 
S-103 30 STOCKHOLM SVERIGE 
Mr. Torsten KÂLVEMARK 
National Agency for Higher 
Education 
Box 7851 
S-103 99 STOCKHOLM 
UNITED KINGDOM 
Mr.AGB WOOLLARD 
Dept of Education and Science 
- FHE 2 
Sanctuary Buildings 
Great Smith Street 
UK-LONDON SW1 3BT 
45 
DET BLANDEDE COMETT II-UPVALG 
LIECHTENSTEIN 
Dipl. Ing. Dr. Patentanwalt 
Franz BECK 
Obergass 56 
9494 SCHAAN 
Princ. LIECHTENSTEIN 
SWITZERLAND 
Mrs Danielle MÙLLER-KIPPER Dr Christian SIMM 
Bundesamt fur Bildung und Swiss COMETT, National 
Wissenschaft Information Centre 
Wildhahnweg 9 - PO Box 5675 c/o CAST/EPFL 
CH-3001 BERN CH-1015 LAUSANNE 
Mr Ralph FRIEDLÅNDER 
Integration Office 
Bundeshaus Ost 
CH-3003 BERN 
46 
BILAG 5 
COMETT Informationscentre 
47 
INFORMATIONSCENTRE (EF) 
9. januar 1995 
BELGIE/BELGIOUE (B) 
Ministerie van Onderwijs 
Rijksadministratief Centrum 
Arcadengebouw 
B-1010BRUSSEL 
M André PHILIPPART 
M Marc-Henri JANNE 
Directeur Général 
Ministère de l'Education, de la 
Recherche et de la Formation 
204, rue Royale, Arcades D, 
6ème étage 
B-1000 BRUXELLES ELLAS (GR) 
Mr. Paul CHRYSANTHACO-
POULOS 
Mr Dimitris PAPAIAKOVOU 
Ministry of Industry 
Energy & Technology 
14, Messogion Str 
GR-11510 ATHINA 
FRANCE (F) 
Mme Brigitte LE BONIEC 
ACFCI 
45, Avenue d'Iéna 
F-75016 PARIS 
DANMARK (DK) 
IRELAND (IRL) 
Ms M BAGER 
Danish Rector's Conference 
Frederiksholms Kanal 26 
DK-1220 KØBENHAVN K Ms Grainne Ni UID 
Forbairt 
Glasnevin 
IRL- DUBLIN 9 
BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND ISLAND (IS) 
Herr Bernd WÂCHTER 
Frau M STEINMANN 
Deutscher Akademischer Austausch-
dienst DAAD 
Kennedyallee, 50 
D-53175 BONN Ms T. MAGNUSDOTTIR 
COMETT Information Centre 
International Office 
The University of Iceland 
IS-101 REYKJAVIK 
48 
Herr Norbert ESSER 
Arbeitsgemeinschaft Industrieller 
Forschungsvereinigungen e.V. 
AIF 
Bayenthalgurtel, 50 
D-50968 KÔLN 
ESPANA (E) 
Ms Esther DELGADO 
COMETT Information Centre 
Secretana General del Plan 
Nacional de I+D 
Comision Interministerial 
de Ciencia y Tecnologia 
Rosario Pino 14-16 
E-28020 MADRID ITALIA (I) 
Professoressa MA. GARITO 
Dr. G. FONTI 
Ministero dell'Università 
e della Ricerca Scientifica 
e Tecnologica 
Centro Info COMETT ITALIA 
c/o MURST 
Piazzale J.F. Kennedy, 20 
1-00144 ROMA EUR 
LUXEMBOURG (L) 
M Serge POMMERELL 
LUXINNOVATION 
7, rue Alcide de Gasperi 
L- 1615 LUXEMBOURG 
NEDERLAND (NL) UNITED KINGDOM (UK) 
Mr Harry WICHMANN 
NUFFIC 
Kortenaerkade 11 - P.O. Box 29777 
NL-2502 LT DEN HAAG Miss J M NICHOL 
COMETT Liaison Office 
Sanctuary Buildings 
Great Smith Street 
UK-LONDON SW1P 3BT 
NORGE (N) 
Mr Tom-Ivar BERN 
COMETT Informasjonskontor 
Norges forskningsråd 
Postboks 2700 
N-0131 OSLO 
Besøgsadresse: Stensberggt. 26 SCHWEIZ/SVIZZERA (CH) 
og LIECHTENSTEIN (FL) 
Dr C SIMM 
SwissCOMETT 
c/o CAST-EPFL 
CH-1015 LAUSANNE 
49 
ÔSTERREICH (A) 
Dr LEIDENFROST 
COMETT Information Centre 
Biiro fur Europàische Bildungs-
kooperation 
Reichsratsstrasse 17/5.Stk. 
A-1010 WIEN 
PORTUGAL (P) 
Prof F. CARVALHO GUERRA 
Conselho de Cooperacâo Ensino 
Superior-Empresa 
c/o Gabinete do Secretàno de 
Estado de Ensino Superior 
Ministerio da Educacâo 
Rua Pinheiro Chagas 17-5 
P-1000 LISBOA 
SUOMI (SF) 
Mr Mikko NUPPONEN 
COMETT Info Centre Finland 
Helsinki University of Technology 
Lifelong Learning Institute Dipoli 
FIN-02150 ESPOO 
SVERIGE (S) 
Mr Torsten KÀLVEMARK 
National Agency for Higher Education 
Birger Jarlsgatan 43 
Box 7851 
S-103 99 STOCKHOLM 
50 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 409 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 16 15 
Katalognummer : CB-CO-95-450-DA-C 
ISBN 92-77-92900-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg