Forslag til RAADETS AFGOERELSE om ordningen for Den Europaeiske Unions egne indtaegter (Forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. INDLEDNING

1.1. Paa moedet i Berlin den 24. og 25. marts 1999 opfordrede Det Europaeiske Raad Kommissionen til at udarbejde en ny afgoerelse om egne indtaegter, som tager hensyn til Det Europaeiske Raads konklusioner vedroerende finansieringen af Den Europaeiske Union i perioden 2000-2006.

Det er noedvendigt, at Raadet godkender den nye afgoerelse saa betids, at det kan henstilles til medlemsstaterne at vedtage den inden 1. januar 2002 i overensstemmelse med proceduren i EF-traktatens artikel 269 og Euratom-traktatens artikel 173.

Vedtagelsen af formandskabets konklusioner betyder, at Det Europaeiske Raad

- anerkendte Unionens behov for at faa stillet tilstraekkelige midler til raadighed til at finansiere Unionens politikker under iagttagelse af en streng budgetdisciplin

- besluttede, at ordningen med egne indtaegter skal vaere fair, gennemsigtig, omkostningseffektiv og enkel

- anerkendte, at ordningen med egne indtaegter boer vaere baseret paa kriterier, som bedst udtrykker medlemsstaternes bidragsevne

- erkendte, at forskellige faktorer direkte eller indirekte spiller en vigtig rolle ved bestemmelsen af budgetuligevaegte. Disse faktorer er bl.a. sammensaetningen af og det samlede niveau for EU's udgifter samt strukturen i de egne indtaegter.

1.2. Forslaget til Raadets afgoerelse indeholder

- gennemfoerelsesbestemmelser til Det Europaeiske Raads konklusioner vedroerende strukturen i EU's finansieringssystem. Disse bestemmelser beskrives i del A i denne begrundelse

- supplerende bestemmelser om aendring af eksisterende arrangementer. Kommissionen mener, at disse bestemmelser er noedvendige, for at arrangementerne bliver retligt konsistente, og for at finansieringssystemet kan fungere tilfredsstillende i de kommende aar. Disse bestemmelser beskrives i del B.

A. GENNEMFOERELSE AF DET EUROPAEISKE RAADS KONKLUSIONER

1. Reduktion af den maksimale momssats (artikel 2, stk. 4, litra a))

Med henblik paa fortsat at kunne tage hensyn til de enkelte medlemsstaters evne til at bidrage til EU-budgettet og, for de mindst velstaaende landes vedkommende, at korrigere de regressive elementer i den nuvaerende ordning drog Det Europaeiske Raad den konklusion, at den nuvaerende maksimale indkraevningssats paa 1% for momsindtaegterne skulle reduceres til

- 0,75% i 2002 og 2003

og til

- 0,50% fra 2004 og derefter.

Afgoerelsens tekst er derfor tilpasset i overensstemmelse hermed.

2. Forhoejelse af den procentandel af de saakaldte "traditionelle egne indtaegter", som medlemsstaterne tilbageholder til daekning af opkraevningsomkostningerne (artikel 2, stk. 3).

Det Europaeiske Raad fandt det passende at oege den procentandel, som medlemsstaterne tilbageholder for at daekke omkostninger til opkraevning og hermed forbundne aktiviteter i forbindelse med de egne indtaegter (de indtaegter, der er naevnt i artikel 2, stk. 1, litra a) og litra b), i afgoerelsen om egne indtaegter; i det vaesentlige told og landbrugsafgifter), fra de nuvaerende 10% til 25% med virkning fra 2001. Artikel 2, stk. 3, i afgoerelsen om egne indtaegter aendres i overensstemmelse hermed. Forhoejelsen vil gaelde for alle egne indtaegter, der fastlaegges efter den 31. december 2000. Der vil fortsat gaelde en kompensation paa 10% for egne indtaegter, der er blevet fastlagt eller boer fastlaegges inden dette tidspunkt.

Denne foroegelse kan ogsaa begrundes ud fra forskellige betragtninger. Toldarbejde, der udfoeres for Unionen, indebaerer flere og flere opgaver, som ikke resulterer i opkraevning af egne indtaegter (f.eks. kontrol med kvoter, sundhed og sikkerhedskrav osv.), og som der via de nuvaerende arrangementer ikke betales kompensation for. Paa den anden side er der sket en betydelig stigning i antallet af afsloerende tilfaelde af svig og uregelmaessigheder inden for omraadet egne indtaegter. Baade antallet af tilfaelde, som medlemsstaterne har anmeldt, og de beloeb, der er involveret, er vokset betydeligt sammenlignet med 1995 og 1996, og det afspejler foerst og fremmest, at der i hoejere grad er tale om organiseret kriminalitet [1].

[1] Jf. Beskyttelse af Faellesskabernes finansielle interesser - bedrageribekaempelse - AArsberetning 1997, KOM(1998) 276 endelig udg., 6. maj 1998.

De nationale administrationer bruger oegede ressourcer til at bekaempe svig og forbedre effektiviteten i opkraevningen af told og landbrugsafgifter. Det er ogsaa noedvendigt, at de samarbejder taettere med Kommissionen. Den nye tekst indebaerer, at de skal rapportere udtoemmende om alle uregelmaessigheder og specielt om, naar det ikke lykkes at fastlaegge de egne indtaegter paa grund af administrative fejl.

3. Tekniske tilpasninger af korrektionen af budgetuligevaegte til fordel for Det Forenede Kongerige (artikel 4)

Det Europaeiske Raad besluttede, at Det Forenede Kongeriges budgetkompensation bevares.

I overensstemmelse med de principper, der kom til udtryk i konklusionerne fra De Europaeiske Raad i Bruxelles i 1988 og i Edinburgh i 1992, besluttede Det Europaeiske Raad i Berlin, at der i beloebet herfor ikke skal indgaa ekstra gevinster hidroerende fra aendringer i det finansieringssystem, der implementeres med den nye afgoerelse. De foreslaaede bestemmelser i artikel 4 i den nye afgoerelse om egne indtaegter fastsaetter nu, at de ekstra gevinster for Det Forende Kongerige, der foelger af forhoejelsen af den procentandel af de traditionelle egne indtaegter, som medlemsstaterne tilbageholder for at daekke opkraevningsomkostningerne, skal neutraliseres.

I forbindelse med den forventede udvidelse besluttede Raadet ogsaa, at der skal foretages en tilpasning for at reducere den britiske rabat, hvorved det sikres, at udgifter, der var uformindskede foer udvidelsen, ogsaa forbliver uformindskede efter udvidelsen. Denne tilpasning vil blive foretaget ved at reducere de samlede fordelte udgifter med et beloeb svarende til foertiltraedelsesudgifterne i de tiltraedende lande.

Tilpasningsbeloebet ved hver udvidelse vil blive foert videre som en permanent justering, der gaelder for den britiske rabat fremover.

4. AEndring af finansieringen af Det Forenede Kongeriges budgetkompensation (artikel 5, stk. 1)

Det Europaeiske Raad i Berlin konkluderede at aendre reglerne for de andre medlemsstaters finansiering af Det Forenede Kongeriges budgetkompensation. Afgoerelsen vil blive aendret, saaledes at det bliver muligt for OEstrig, Tyskland, Nederlandene og Sverige at faa en reduktion af deres finansieringsandel til 25% af, hvad de skulle have betalt, hvis alle de andre fjorten medlemsstater fuldt ud havde finansieret kompensationen.

5. Gennemgang af ordningen med egne indtaegter (ny artikel 9)

Det Europaeiske Raad opfordrede Kommissionen til at ivaerksaette en generel undersoegelse af ordningen med egne indtaegter, herunder virkningerne af udvidelsen, inden den 1. januar 2006. Ved undersoegelsen af ordningens virkemaade skal der ogsaa ses paa spoergsmaalet om den korrektion af budgetuligevaegte, der gaelder for Det Forenede Kongerige, og paa den reduktion, der er indroemmet Tyskland, Nederlandene, OEstrig og Sverige i forbindelse med finansieringen af den britiske rabat. Den faktiske sats, som momsindtaegterne indbetales med, er ikke fast, men varierer med Det Forenede Kongeriges rabat. Ligesom i den tidligere afgoerelse om egne indtaegter (artikel 10) vil Kommissionen ogsaa se paa mulighederne for at indfoere en fast ensartet sats. Som led i denne undersoegelse opfordres Kommissionen ligeledes til at behandle spoergsmaalet om skabelse af nye autonome egne indtaegter for EU.

B. TILPASNINGER AF OG TILFOEJELSER TIL AFGOERELSEN FRA 1994 OM ORDNINGEN MED EGNE INDTAEGTER

1. Loftet over egne indtaegter (artikel 3)

Det Europaeiske Raad konkluderede, at loftet over Unionens egne indtaegter fortsat skal ligge paa det nuvaerende niveau paa 1,27% af EU's BNI. Anvendelsen af det nye integrerede nationalregnskabssystem i overensstemmelse med Raadets forordning 2223/96 (ENS 95) kan resultere i forskellige BNI-skoen for medlemsstaterne og for Den Europaeiske Union som helhed [2]. Det er derfor hensigtsmaessigt at forhindre en mulig aendring i de indtaegter, der stilles til Unionens raadighed, ene og alene paa grund af en forbedring af den statistiske metode.

[2] I det europaeiske nationalregnskabssystem (ENS 95), der blev vedtaget ved Raadets forordning nr. 2223/96, blev begrebet BNP erstattet med begrebet bruttonationalindkomst (BNI). Selv om BNI i markedspriser stort set er identisk med det konventionelle BNP i markedspriser, blev BNP i ENS 79 beregnet paa anden vis, hvilket resulterede i mindre uoverensstemmelser mellem de to tal, der er mest markante for de mindre medlemsstaters vedkommende. For at sikre at begrebet BNP benyttes i afgoerelsen om de egne indtaegter, vil Raadet enstemmigt paa forslag af Kommissionen ved en forordning vedtage den definition af BNP, der skal indsaettes i forordning nr. 2223/96, samt et nyt BNP-direktiv, der skal erstatte direktiv 89/130/EF, Euratom. Artikel 2, stk. 7, i den nye afgoerelse indeholder bestemmelser herom.

I denne forbindelse skal det nuvaerende loft tilpasses paa grundlag af en sammenligning mellem BNI-tallene efter de gamle og nye bestemmelser over en periode paa to eller tre aar. Saadanne tal foreligger endnu ikke, og derfor foreslaas det i den nye afgoerelse om egne indtaegter at fastlaegge en formel, der skal benyttes for tilpasningen. Det foreslaas, at beregningen skal foretages af Kommissionen i december 2001.

Artikel 3 i den nye afgoerelse om egne indtaegter definerer de relevante detaljer for tilpasningen af de nuvaerende lofter paa 1,27% (betalinger) og 1,335% (forpligtelser). Det anfoeres ogsaa, at den samme procedure skal anvendes ved fremtidige aendringer af nationalregnskabssystemet, som kan resultere i betydelige aendringer i BNI-niveauet.

2. Forenkling af opstillingen af Det Forenede Kongeriges kompensation

Den nuvaerende opstilling af Det Forenede Kongeriges kompensation indeholder en overfloedig dobbeltberegning, og som Kommissionen foreslaar at fjerne. Denne forenkling har ingen indflydelse paa beregningens resultat.

Afgoerelse 94/728/EF, Euratom naevner begreberne "grundbeloeb" (artikel 4, stk. 1) og "referencekompensation" (artikel 4, stk. 2) og beregningen af disse beloeb. Foerstnaevnte begreb tjener imidlertid ikke noget formaal ved beregningen af rabatten. Det blev indfoert i 1988 for at angive (noget unoejagtigt) virkningen af at indfoere BNI-indtaegten paa den britiske rabat. I dag, tolv aar efter og efter at der er foretaget mange andre aendringer, har denne opstilling mistet den betydning, den maaske havde oprindelig. Kommissionen foreslaar derfor, at der kun anfoeres en maade at beregne rabatten paa, og at artikel 4 aendres, saaledes at stk. 1 og 3 ophaeves, og at ordet "reference" i stk. 2 slettes.

3. Konsistens i anvendelsen af kassetal eller periodiserede tal

Der er en inkonsistens i anvendelsen af kassetal og periodiserede tal i de foreloebige overslag over rabatten (kassetal) og i de endelige beregninger (periodiserede data). Afgoerelse 94/728/EF, Euratom antyder, at den britiske korrektion boer beregnes paa grundlag af kassedata, og de foreloebige skoen over rabatten beregnes paa dette grundlag. Ifoelge den nuvaerende metode, der detaljeret viser beregningen, anvendes der imidlertid periodiserede data til den endelige beregning, og siden ordningens begyndelse er det den maade, som de endelige tal er beregnet paa.

Denne inkonsistens paavirker ikke det endelige resultat, men medfoerer en uhensigtsmaessig variabilitet i de tal, der paa et foreloebigt grundlag opfoeres i budgettet for det aar, der foelger efter det aar, for hvilket rabatten er forfalden (oprindeligt budget og eventuelt aendrings- og tillaegsbudgetter). Erfaringen har vist, at ajourfoeringer af det foreloebige overslag over den britiske rabat paa grundlag af kassedata ikke noedvendigvis bidrager til konvergens mellem det foreloebige og det definitive skoen over rabatten. Grunden hertil er den, at der i ajourfoeringerne paa grundlag af kassedata skal tages hensyn til de foregaaende aars balancer, som ikke noedvendigvis er relevante indikatorer for den definitive britiske rabat.

Det foreslaas at aendre artikel 4 for at basere alle beregninger af kompensationen paa periodiserede data, saadan at beregningen af de foreloebige overslag bliver konsistent med beregningen af den definitive rabat.

4. Almindelige bestemmelser (ny artikel 10)

Den nye afgoerelse traeder i kraft paa den foerste dag i den maaned, der foelger efter modtagelsen af den sidste af meddelelserne. Den faar virkning den 1. januar 2002. Artikel 2, stk. 3 og stk. 4, faar virkning fra 1. januar 2001 med tilbagevirkende kraft.

Bestemmelserne om beregningen af indtaegter og korrektionen af budgetuligevaegte for aarene forud for henholdsvis 2002 eller 2001 gaelder fortsat for de tilpasninger af indtaegter og de korrektioner vedroerende disse aar, der foretages efter den nye afgoerelses ikrafttraeden.

5. Mindre aendringer og bestemmelser, der ophaeves i den nye afgoerelse

(tidligere) artikel 6: Stk. 2 henviste til én kategori og ikke andre kategorier af bidrag, ligesom i artikel 4, stk. 2, i finansforordningen; dette stk. er derfor nu blevet ophaevet for at undgaa en gentagelse i forhold til finansforordningen.

(tidligere) artikel 9: Mekanismen vedroerende gradvis tilbagebetaling til Graekenland (frem til 1985) og til Spanien og Portugal (frem til 1991) paa grundlag af tiltraedelsesakterne vedroerer svundne aar, og denne bestemmelse vil derfor blive ophaevet i den nye afgoerelse.

(tidligere) artikel 11, stk. 2, litra b), foerste punktum: Bestemmelserne vedroerende beregningen af indtaegter for aarene forud for 1988 er ikke laengere noedvendige.

Forslag til RAADETS AFGOERELSE om ordningen for Den Europaeiske Unions egne indtaegter (.../.../EF/Euratom)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 269,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab, saerlig artikel 173,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [3],

[3] EFT C xxx af xx.xx.1999, s. xx.

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [4],

[4] EFT C xxx af xx.xx.1999, s. xx.

under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten [5],

[5] EFT C xxx af xx.xx.1999, s. xx.

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg [6],

[6] EFT C xxx af xx.xx.1999, s. xx.

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [7], og

[7] EFT C xxx af xx.xx.1999, s. xx.

ud fra foelgende betragtninger:

(1) Ved Raadets afgoerelse 94/728/EF, Euratom af 31. oktober 1994 om ordningen for De Europaeiske Faellesskabers egne indtaegter [8] aendredes bestemmelsen af de egne indtaegter for 1999 ved at begraense beregningsgrundlaget for momsindtaegterne til 50% af bruttonationalindkomsten (BNI) i markedspriser og ved at reducere den maksimale momsindkraevningssats til 1%;

[8] EFT L 293 af 12.11.1994, s. 9.

(2) ved den naevnte afgoerelse blev det maksimale loft over egne indtaegter for 1999 fastsat til 1,27% af Den Europaeiske Unions BNI i markedspriser, og der blev fastsat et samlet loft paa 1,335% af Den Europaeiske Unions BNI for forpligtelsesbevillinger;

(3) Det Europaeiske Raad i Berlin den 24. og 25. marts 1999 naaede frem til en raekke konklusioner;

(4) Unionens ordning for egne indtaegter skal sikre tilstraekkelige indtaegter til at gennemfoere Unionens politikker paa en tilfredsstillende maade inden for rammerne af en streng budgetdisciplin;

(5) ordningen boer vaere rimelig, gennemsigtig, omkostningseffektiv og enkel;

(6) ordningen boer baseres paa kriterier, der bedst udtrykker hver enkelt medlemsstats evne til at bidrage;

(7) det er hensigtsmaessigt, at de bedste kvalitetsdata anvendes i forbindelse med EU's budget og EU's egne indtaegter; efter ikrafttraedelsen af en ny afgoerelse om ophaevelse af Raadets afgoerelse 94/278/EF, Euratom, vil anvendelsen af det nye nationalregnskabssystem i overensstemmelse med Raadets forordning 2223/96 (ENS 95) [9] forbedre kvaliteten af de resultater, som nationalregnskabsdataene giver; anvendelsen af den nye ordning kan resultere i en aendring af det maksimale indtaegtsbeloeb, der stilles til raadighed for EU, og som svarer til de BNI-lofter, der udtrykkes i procent af BNI; det er hensigtsmaessigt at tilpasse det loft, der udtrykkes i procent af BNI, saadan at de finansielle indtaegter, der stilles til raadighed for EU, holdes uaendret; paalidelige skoen over EU's BNI efter baade ENS 95 og ENS 2. udgave vil foreligge med en vis forsinkelse; det er hensigtsmaessigt at opstille en formel, der skal anvendes paa tidspunktet for denne afgoerelses ikrafttraeden med henblik paa at bestemme de nye lofter, der skal gaelde i forbindelse med den BNI, der beregnes efter ENS 95;

[9] EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1.

(8) det er hensigtsmaessigt, at den samme metode anvendes i fremtiden i forbindelse med aendringer i nationalregnskabssystemet, som kan have betydelige virkninger paa BNI-niveauet;

(9) det europaeiske nationalregnskabssystem (ENS 95), der blev vedtaget af Raadet ved forordning nr. 2223/96, indeholder ikke udtrykkelige bestemmelser om begrebet BNP, og der boer indsaettes en definition af BNP heri; det er noedvendigt at aendre Raadets direktiv 89/130/EF, Euratom [10] for at tage hoejde for forordning nr. 2223/96 (ENS 95);

[10] EFT L 49 af 21.2.1989, s. 26.

(10) der boer sikres en passende udvikling i forpligtelses- og betalingsbevillinger;

(11) for fortsat at kunne tage hensyn til de forskellige medlemsstaters evne til at bidrage til ordningen for egne indtaegter og, for de mindst velstaaende landes vedkommende, at korrigere de regressive elementer i den nuvaerende ordning naaede Det Europaeiske Raad frem til den konklusion, at reglerne for EU's finansiering skal aendres saaledes:

- den maksimale indkraevningssats for momsindtaegterne vil blive nedsat til 0,75% i 2002 og 2003 og til 0,50% fra 2004

- medlemsstaternes beregningsgrundlag for mervaerdiafgiften vil fortsat vaere begraenset til 50% af deres BNI;

(12) Det Europaeiske Raad har fundet det hensigtsmaessigt at tilpasse det beloeb, som medlemsstaterne tilbageholder for at daekke omkostningerne ved opkraevning, kontrol, bekaempelse af svig og rapportering i forbindelse med de saakaldte traditionelle egne indtaegter, der indbetales til EU's budget; det er fortsat oenskeligt at forbedre effektiviteten i forvaltningen af disse indtaegter, og medlemsstaterne skal for at fremme gennemsigtighed og en sund finansiel styring goere rede for enhver uregelmaessighed, der observeres i forbindelse med opkraevningsordningernes virkemaade;

(13) budgetuligevaegtene boer korrigeres paa en saadan maade, at de egne indtaegter, der stilles til raadighed for EU's politikker, ikke paavirkes;

(14) Det Europaeiske Raad i Berlin den 24. og 25. marts 1999 konkluderede, at der skal foretages en aendring af beregningsmetoden for den korrektion af budgetuligevaegte, der blev fastlagt ved Raadets afgoerelse 88/376/EOEF, Euratom, og som blev bekraeftet ved Raadets afgoerelse 94/728/EF, Euratom, med henblik paa at undgaa ekstraordinaere gevinster som foelge af aendringer i finansieringssystemet og den fremtidige udvidelse;

(15) Det Europaeiske Raad i Berlin den 24. og 25. marts 1999 naaede konkluderede, at der skal foretages en aendring af finansieringen af korrektionen af budgetuligevaegte til fordel for Det Forenede Kongerige, saaledes at det bliver muligt for OEstrig, Tyskland, Nederlandene og Sverige at faa en reduktion af deres finansieringsandel til 25% af den normale andel;

(16) den monetaere reserve, herefter benaevnt "monetaere EUGFL-reserve", reserven til finansiering af laanegarantifonden og reserven til noedhjaelp i tredjelande daekkes af saerlige bestemmelser;

(17) Det Europaeiske Raad i Berlin den 24. og 25. marts opfordrede Kommissionen til inden den 1. januar 2006 at forelaegge en rapport om, hvordan ordningen med egne indtaegter fungerer, og specielt om udvidelsens virkninger paa finansieringen af budgettet; rapporten skulle ogsaa indeholde en gennemgang af korrektionen af budgetuligevaegte til fordel for Det Forenede Kongerige og af reduktionen til fordel for OEstrig, Tyskland, Nederlandene og Sverige i finansieringen af budgetuligevaegte til fordel for Det Forenede Kongerige; rapporten skulle ogsaa behandle muligheden for at skabe nye autonome egne indtaegter og for at indfoere en fast ensartet sats, der skal anvendes paa momsberegningsgrundlagene;

(18) der boer fastsaettes bestemmelser til sikring af overgangen fra den ordning, som blev indfoert ved afgoerelse 94/728/EF, Euratom, til den ordning, som indfoeres ved denne afgoerelse;

(19) Det Europaeiske Raad vedtog, at denne afgoerelse faar virkning fra den 1. januar 2002 -

FASTSAT FOELGENDE BESTEMMELSER, SOM DET HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE AT VEDTAGE:

Artikel 1

Der tillaegges i overensstemmelse med den i de foelgende artikler fastsatte fremgangsmaade Unionen egne indtaegter, som skal sikre finansieringen af dens budget i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 269 og Euratom-traktatens artikel 173.

Unionens budget finansieres uanset andre indtaegter, fuldt ud af Unionens egne indtaegter.

Artikel 2

1. Egne indtaegter, der opfoeres paa Unionens budget, omfatter provenuet af:

a) afgifter, praemier, tillaegs- eller udligningsbeloeb, supplerende afgifter og lignende samt andre afgifter, som af Unionens institutioner er paalagt eller vil blive paalagt handelen med ikke-medlemsstater inden for rammerne af den faelles landbrugspolitik, saavel som afgifter og lignende, der er fastsat inden for rammerne af den faelles markedsordning for sukker

b) told i henhold til den faelles toldtarif og anden told, der af Unionens institutioner er paalagt eller vil blive paalagt handelen med ikke-medlemsstater, samt told af de produkter, der henhoerer under traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab

c) anvendelse af en ensartet sats, som gaelder for alle medlemsstater, paa de harmoniserede momsberegningsgrundlag, der fastlaegges i henhold til faellesskabsregler. Det beregningsgrundlag, som skal tages i betragtning i denne sammenhaeng, overstiger ikke 50% af hver enkelt medlemsstats BNI

d) anvendelse af en sats - som fastsaettes inden for rammerne af budgetproceduren under hensyn til alle oevrige indtaegter - paa summen af alle medlemsstaters BNI.

2. Egne indtaegter, der opfoeres paa Unionens budget, omfatter desuden provenuet af andre afgifter, som maatte blive indfoert som led i en faelles politik i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab eller traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab og under overholdelse af den procedure, som er fastsat i artikel 269 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab eller i artikel 173 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab.

3. Medlemsstaterne tilbageholder 25% af de beloeb, der er omhandlet i stk. 1, litra a), og litra b), og som er blevet fastlagt efter den 31. december 2000, til daekning af omkostningerne i forbindelse med opkraevning, kontrol, bekaempelse af svig og rapportering. For beloeb, der er fastlagt, eller som skulle have vaeret fastlagt inden dette tidspunkt, er tilbageholdelsessatsen 10%.

4. Den ensartede sats, der er omhandlet i stk. 1, litra c), svarer til den sats, der fremkommer som forskellen mellem:

a) den maksimale indkraevningssats for momsindtaegterne, der fastsaettes til

- 0,75 % i 2002 og 2003

- 0,50 % fra 2004 og derefter,

- og

b) en sats ("fastfrossen sats") svarende til forholdet mellem den i artikel 4 omhandlede kompensation og summen af alle medlemsstaters momsberegningsgrundlag (fastlagt i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, litra c)) under hensyn til det forhold, at Det Forende Kongerige ikke skal deltage i finansieringen af korrektionen, og at OEstrigs, Tysklands, Nederlandenes og Sveriges andel i finansieringen af korrektionen for Det Forenede Kongerige reduceres til en fjerdedel af den normale andel.

5. Den sats, der er fastsat i stk. 1, litra d), gaelder for hver medlemsstats BNI.

6. Er budgettet endnu ikke vedtaget ved regnskabsaarets begyndelse skal den tidligere fastsatte ensartede momssats og BNI-sats fortsat gaelde, indtil nye satser traeder i kraft, jf. dog de bestemmelser, der er vedtaget i henhold til artikel 8, stk. 2, for saa vidt angaar den monetaere EUGFL-reserve, reserven til finansiering af laanegarantifonden og reserven til noedhjaelp i tredjelande.

7. Med henblik paa anvendelse af denne afgoerelse vedtager Raadet ved en forordning med enstemmighed paa forslag af Kommissionen og efter hoering af Europa-Parlamentet en definition af BNP, der skal indsaettes i forordning (EF) nr. 2223/96, samt et nyt BNP-direktiv, som skal erstatte direktiv 89/130/EF, Euratom.

Artikel 3

1. Unionens samlede egne indtaegter til daekning af betalingsbevillinger kan ikke overstige en bestemt procentdel af medlemsstaternes samlede BNI. Denne procentdel, udtrykt med to decimaler, bestemmes af Kommissionen i december 2001 paa grundlag af foelgende formel:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

2. Udviklingen i forpligtelsesbevillinger, der opfoeres paa Unionens almindelige budget, skal styres paa en saadan maade, at resultatet bliver en samlet beloebsramme, der ikke overstiger en bestemt procentdel af medlemsstaternes samlede BNI. Denne procentdel, udtrykt med to decimaler, bestemmes af Kommissionen i december 2001 paa grundlag af foelgende formel:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Der fastholdes et bestemt forhold mellem forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger for at sikre disse bevillingers forenelighed og for at overholde de i stk. 1 naevnte lofter for de foelgende aar.

3. Kommissionen giver budgetmyndigheden meddelelse om de nye lofter for egne indtaegter inden den 31. december 2001.

4. Den samme procedure - beskrevet i denne artikels stk. 1 og 2 - foelges, hvis der foretages aendringer af det europaeiske nationalregnskabssystem, som kan medfoere betydelige aendringer i niveauet for BNI.

Artikel 4

Der indroemmes Det Forenede Kongerige en korrektion af budgetuligevaegte.

Denne korrektion fastsaettes ved:

a) at beregne forskellen i det foregaaende regnskabsaar mellem:

- Det Forenede Kongeriges procentvise andel af summen af ikke-reducerede momsberegningsgrundlag

- Det Forenede Kongeriges procentvise andel af de samlede fordelte udgifter

b) at multiplicere den saaledes beregnede forskel med de samlede fordelte udgifter

c) at multiplicere resultatet under b) med 0,66

d) at formindske resultatet under c) med virkningerne for Det Forenede Kongerige af overgangen til den reducerede moms og betalingerne i artikel 2, stk. 1, litra d), dvs. forskellen mellem

- hvad Det Forenede Kongerige skulle have betalt for beloebene finansieret med de indtaegter, der er naevnt i artikel 2, stk. 1, litra c) og litra d), saafremt den ensartede sats var blevet anvendt paa de ikke-reducerede momsgrundlag

- Det Forenede Kongeriges betalinger som foelge af anvendelsen af artikel 2, stk. 1, litra c) og litra d)

e) fra 2001, at formindske resultatet under d) med Det Forenede Kongeriges gevinster som foelge af forhoejelsen af den procentandel af indtaegterne i artikel 2, stk. 1, litra a) og litra b), som medlemsstaterne tilbageholder for at daekke opkraevningsomkostninger og hermed forbundne omkostninger

f) paa tidspunktet for hver udvidelse af EU at foretage en tilpasning af resultatet under e) for at reducere kompensationen, hvorved det sikres, at udgifter, der er uformindskede foer udvidelsen, forbliver uformindskede efter udvidelsen. Denne tilpasning foretages ved at reducere de samlede fordelte udgifter med et beloeb svarende til de aarlige foertiltraedelsesudgifter i de tiltraedende lande.

Alle saaledes beregnede beloeb fremfoeres til de efterfoelgende aar og tilpasses hvert aar ved at anvende den BNI-deflator i euro, der benyttes ved tilpasningen af de finansielle overslag [11].

[11] EFT C 172 af 18.6.1999, s.3.

Artikel 5

1. Korrektionen finansieres af de oevrige medlemsstater efter foelgende retningslinjer:

Medlemsstaternes andel i denne finansiering beregnes foerst paa grundlag af deres respektive andel i de i artikel 2, stk. 1, litra d), omhandlede indbetalinger, idet der ses bort fra Det Forenede Kongerige; den tilpasses dernaest, saaledes at OEstrigs, Tysklands, Nederlandenes og Sveriges andel nedsaettes til 1/4 af de andele, som fremkommer ved denne beregning.

2. Korrektionen ydes Det Forenede Kongerige i form af fradrag i de indbetalinger, som landet foretager i henhold til artikel 2, stk. 1, litra b) og d). De oevrige medlemsstaters andel heri laegges til de indbetalinger, hver medlemsstat foretager i henhold til artikel 2, stk. 1, litra c) og d).

3. Kommissionen foretager de beregninger, der er noedvendige for at anvende artikel 4 og denne artikel.

4. Hvis budgettet ikke er vedtaget ved regnskabsaarets begyndelse, skal den korrektion til Det Forenede Kongerige og de oevrige medlemsstaters andele heri, som er opfoert paa det seneste endeligt vedtagne budget, fortsat gaelde.

Artikel 6

De indtaegter, der er noedvendige til hel eller delvis daekning af den monetaere EUGFL-reserve, reserven til finansiering af laanegarantifonden og reserven til noedhjaelp i tredjelande, og som er opfoert paa budgettet, indkraeves foerst hos medlemsstaterne, naar reserverne tages i anvendelse. Bestemmelserne vedroerende anvendelsen af disse reserver vedtages i fornoedent omfang i henhold til artikel 8, stk. 2.

Artikel 7

Et eventuelt overskud af Unionens indtaegter i forhold til samtlige de i et regnskabsaar faktisk afholdte udgifter fremfoeres til det foelgende regnskabsaar.

Eventuelle overskud, der foelger af en overfoersel fra kapitlerne vedroerende EUGFL, garantisektionen, til den monetaere reserve, eller overskud fra Garantifonden vedroerende de eksterne foranstaltninger, der er overfoert til budgettets oversigt over indtaegter, betragtes som egne indtaegter.

Artikel 8

1. Unionens egne indtaegter som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a) og litra b), opkraeves af medlemsstaterne i henhold til deres nationale love og administrative bestemmelser, som om noedvendigt tilpasses faellesskabsforskrifternes krav. Kommissionen foretager med regelmaessige mellemrum en gennemgang af de nationale bestemmelser, som medlemsstaterne meddeler den, meddeler medlemsstaterne de tilpasninger, som den anser for noedvendige for at sikre deres overensstemmelse med faellesskabsforskrifterne, og aflaegger rapport til budgetmyndigheden. Medlemsstaterne stiller de i artikel 2, stk. 1, litra a) til litra d), fastsatte indtaegter til Kommissionens raadighed.

Medlemsstaterne giver desuden med regelmaessige mellemrum Kommissionen meddelelse om uregelmaessigheder, der har finansielle virkninger, og som de stoeder paa i opkraevningsprocessen, saerligt om tilfaelde, hvor de fejlagtigt har undladt at konstatere Unionens ret til de i artikel 2, stk. 1, litra a) og b), omhandlede egne indtaegter, eller hvor denne ret ikke blev konstateret i rette tid.

2. Uden at foregribe revisionen af regnskaberne og kontrollen af retmaessigheden og den formelle rigtighed i henhold til artikel 248 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab og artikel 160 C i Euratom-traktaten, idet denne revision og kontrol foerst og fremmest skal vedroere paalideligheden og effektiviteten af de nationale systemer og procedurer til fastlaeggelse af grundlaget for de egne indtaegter fra mervaerdiafgiften og fra BNI, og uden at foregribe de kontrolforanstaltninger, der traeffes i medfoer af EF-traktatens artikel 279, litra c), og Euratom-traktatens artikel 183, litra c), vedtager Raadet, der traeffer afgoerelse med enstemmighed paa forslag af Kommissionen og efter hoering af Europa-Parlamentet, de bestemmelser, som er noedvendige for gennemfoerelsen af denne afgoerelse, samt bestemmelserne vedroerende kontrollen med opkraevningen, overdragelsen til Kommissionen og indbetalingen af de i artikel 2 og 5 naevnte indtaegter.

Artikel 9

Kommissionen forelaegger inden 1. januar 2006 en rapport om, hvordan ordningen med egne indtaegter fungerer, og specielt om udvidelsens virkninger paa finansieringen af budgettet. Rapporten skal ogsaa indeholde en gennemgang af korrektionen af budgetuligevaegte til fordel for Det Forenede Kongerige og en gennemgang af den reduktion til fordel for OEstrig, Tyskland, Nederlandene og Sverige, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1. Rapporten skal ligeledes behandle mulighederne for at aendre strukturen i de egne indtaegter ved skabelse af nye autonome egne indtaegter samt de naermere detaljer for en eventuel indfoerelse af en fast ensartet sats til anvendelse paa momsgrundlaget.

Artikel 10

1. Denne afgoerelse meddeles medlemsstaterne af generalsekretaeren for Raadet og offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Medlemsstaterne giver omgaaende generalsekretaeren for Raadet meddelelse om afslutningen af de procedurer, der i henhold til deres respektive forfatningsretlige bestemmelser er noedvendige for at vedtage denne afgoerelse.

Afgoerelsen traeder i kraft paa den foerste dag i den maaned, der foelger efter modtagelsen af den sidste af de i andet afsnit omhandlede meddelelser. Den faar virkning fra 1. januar 2002 bortset fra artikel 2, stk. 3 og stk. 4, der faar virkning fra 1. januar 2001.

2. a) Med forbehold af litra b) ophaeves afgoerelse 94/728/EF, Euratom den 1. januar 2002. Enhver henvisning til Raadets afgoerelse af 21. april 1970 angaaende udskiftning af medlemsstaternes finansielle bidrag med Faellesskabernes egne indtaegter [12], til Raadets afgoerelse 85/257/EOEF, Euratom af 7. maj 1985 om Faellesskabernes ordning med egne indtaegter [13], til afgoerelse 88/376/EOEF, Euratom [14] eller til afgoerelse 94/728/EF, Euratom skal betragtes som en henvisning til denne afgoerelse.

[12] EFT L 94 af 28.4.1970, s. 19.

[13] EFT L 128 af 14.5.1985, s. 15. Afgoerelsen er ophaevet ved afgoerelse 88/376/EOEF, Euratom.

[14] EFT L 185 af 15.7.1988, s. 24.

b) Artikel 2, 4 og 5 i afgoerelse 88/376/EOEF, Euratom og 94/728/EF, Euratom gaelder fortsat for beregningen og justeringen af de indtaegter, der hidroerer fra anvendelsen af en ensartet sats, der gaelder for alle medlemsstater, paa det ensartede momsberegningsgrundlag paa mellem 50% til 55% af hver medlemsstats BNI, afhaengig af det relevante aar, og for beregningen af den korrektion af budgetmaessige uligevaegte, der er indroemmet Det Forenede Kongerige, for saa vidt angaar aarene 1988 til 2000.

Udfaerdiget i Bruxelles/Luxembourg

Paa Raadets vegne

Formand