ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(82)677
Vol.1982/0212

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
Community andtheEuropeanAtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocuments inthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FOR DEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(82)677 endelig udg.
Bruxelles ,den "li.november 1982
ØKONOMISK ARSBERETNING 1982-83
(Meddelelse fraKommissionen tilRådet )
H ,e^ mvA ,v.A11St-T®VansV^5/VA Sort »0Gev.et^
KOM (o2)677endelig udg .

økonomisk årsberetning 1982-83
(Meddelelse fra Kommissionen tilRådet )
Indholdsfortegnelse
Forord .
DEL I:Fællesskabets økonomi
1.Tendenser ogudsigter p9kort sigt
1.1 1982 :inflationsopbremsning ogstagnation
1.2 Udsigter for 1983
2.Vurdering afudsigterne for 1980'erne
3.Hovedlinjerne for den økonomiske politik iDet europæiske Fællesskab
3.1 Retnings linjerne for den økonomiske politik påmellemlang sigt med hen­
blik påatomlægge den europæiske økonomis struktur ogmodvirke arbejdsløsheden
3.1.1 Budgetdisciplin ogøkonomisk konvergens
3.1.2 Investeringer ,teknologi ogindustriel formåen
3.1.3 .Beskæftigelse ogsocial politik ogjustering aflønomkostningerne
3.2 Kortfristede problemer inden for samordning affinansiel politik
3.2.1 Udviklingen idenpolitiske styring ogsamordning
3.2.2 Afve jningsproblemer iden nuværende økonomiske politik
;
4.Sammendrag ogkonklusioner vedrørende den økonomiske politik iden kommende
periode
DEL II:Den økonomiske politik imedlemsstaterne
Bilag :Udkast til Rådets beslutning

Fortegnelse over tabeller
1.Fællesskabets økonomi ,1960-1983
2.Konvergens -ogdivergensindikatorer iFællesskabet ,1960-1983
3.Forventet vækst ibruttonationalproduktet i1982 og1983
4.Indikatorer for uligevægt ogbegrænsende faktorer pådet
makroøkonomiske område ,1982
5.Belgien :vigtigste økonomiske aggregater 1960-1983
6.Danmark :vigtigste økonomiske aggregater 1960-1983
7.Forbundsrepublikken Tyskland :vigtigste økonomiske aggregater 1960-1983
8.Grækenland :vigtigste økonomiske aggregater 1960-1983
9.Frankrig :vigtigste økonomiske aggregater 1960-1983
10.Irland :vigtigste økonomiske aggregater 1960-1983
11.Italien :vigtigste økonomiske aggregater 1960-1983
12.Luxembourg :vigtigste økonomiske aggregater 1960-1983
13.Nederlandene :vigtigste økonomiske aggregater 1960-1983
14.Det forenede Kongerige :vigtigste økonomiske aggregater 1960-1983

-1-
Forord
Kommissionens forslag til "økonomisk årsberetning "for 1982-83 forelægges
Fællesskabets institutioner ioverensstemmelse med Rådets beslutning fra
1)1974 omgennemførelse afhøj grad afoverensstemmelse inden for den øko­
nomiske politik iDet europæiske Fællesskabs medlemsstater .Rådet skal
hvert åriløbet affjerde kvartal -påforslag afKommissionen ogefter
høring afEuropa-Parlamentet ogDet økonomiske ogsociale Udvalg -vedta­
geenårsberetning omFællesskabets økonomiske situation ogfastlægge de
økonomisk-politiske retningslinjer ,som hver medlemsstat bør følge .
Ligesom deforegående århar Kommissionen som baggrundsmateriale til
"Økonomisk årsberetning "udarbejdet en"Økonomisk årsoversigt ",som inde­
holder enmere detaljeret konkret analyse afden økonomiske udvikling og
udsigterne for det kommende år.Dette andet dokument forelægges Rådet ,
Europa-Parlamentet ogDet økonomiske ogsociale Udvalg til underretning .
I)Artikel 4iRådets beslutning 74/120/EØF af18.2.1974 som ændret ved
Rådets beslutning 75/787/EØF af18.12.1975 .

-2-
DEL I.Fællesskabets økonomi
1.Tendenser ogudsiprter påkort sigt
1.1.1982 :Inflationsopbremsning ogstagnation
Det økonomiske opsving ,som man sidste forår regnede medville indtræde i
andet halvår 1982 ,erudeblevet .Isidste halvdel af1981 syntes visse
positive faktorer atpege iretning afenaktivitetsstigning ,meniførste
halvdel af1982 skete deretonsving .Nuventes der ennæsten stagnerende
økonomisk aktivitet i1982 somhelhed med enreal produktionsstigning på
kun0,3 !/umodde2%,somderregnedes medisidste årsårsberetning (jf.
tabel l)ogidefleste nationale oginternationale prognoser .
Kommissionen har imidlertid isine seneste meddelelser til Rådet ogDet
europæiske Råd gentagne gange advaret om,atflere faktorer ogherunder især
deekstremt høje ogsvingende internationale rentesatser ,desidste under
påvirkning afden amerikanske renteudvikling ,kunne skabe sådanne økonomiske
betingelser ,atdet forventede konjunkturopsving iEuropa ville blive bremset .
Dette synes nuatvære sket iførste halvår 1982 både iEuropa ogiandre
dele afverden -særlig idelande ,somvarienmeget udsat position på
grund afstor udlandsgæld .Denkorte realrente låiUSA ogpåeurodollar -
markederne fortsat inærheden af ienstor del afperioden fraforåret
1981 tilforåret 1982 tiltrods for denfortsatte recession iOECD-området .
Dette forhold samt detibred almindelighed usikre ogpessimistiske erhvervs -
klima harlagt endæmper påden normale dynamik ikonjunkturforløbet .Så
mange virksomheder erramt affinansielle vanskeligheder ,atder numå
gøres enstor indsats for atoverbevise dem om,atlavere rentesatser eret
varigt fænomen ,før depådet grundlag træffer positive investerings -,lager -
opbygnings -ogbeskæftigelsesbeslutninger .

-3-
Inflationstakten erfaldet noget hurtigere end ventet .Til trods for
ECU'ens fortsatte fald iforhold til USDideførste seks måneder af1982
antages Fællesskabets importpriser atvære steget langsommere end forudset
foretårsiden ;stigningen for 1982 skønnes nuatblive på9j2$målt iECU
(14,7% i198l).Dollarprisen påbasisprodukter ,herunder olie ,haride
seneste tolv måneder reageret endnu kraftigere påden kombinerede virkning
afvalutakursbevægelserne ,den høje realrente ogden svækkede efterspørgsels -
situation .Dette har ført til enforbedring afFællesskabets bytteforhold
i1982 (l,5$ )efter denkraftige forringelse ,derhavde fundet sted i1980
og1981 .
Stigningstakten iFællesskabets arbejdsomkostninger pr.produceret enhed
ersandsynligvis faldet ganske betydeligt i1982 ,nemlig til 8,5% (inatio­
nalvaluta )mod 10,0>o i1981 .Sammen med denaftagende stigning iimport­
priserne ogtrods enforøgelse afdeindirekte skatter pr.produceret enhed
kan dette have medført enbeskeden forbedring afprofitraten ogenvis ned­
bringelse afinflationen .Forbrugerpriserne antages atvokse med 10,5% i
198?mod 11.8# i1981 .

Taoel 1
Fællesskabets økonomi
Vækst i Vækst i Stigning iForbruger -Løn pr. Betalings -Det offent - Vækst i Arbejds -
BNP ilø- BNP ifaste BNP-priser priser ansat balancens liges net- pengemæng -løshed
bende pri-priser Stigning Stigning løbende tolångiv - den
ser poster ning eller
-optagelse
%(4 ) %(4) i(4) %(4) lo(4) ioBNP %BNP %(4X5 ) %
1961-70 9,1 4,7 4,3 3,7 8,9 0,4 -0,4 10,4 2,1
1971-80 13,0 2,9 9,8 9,5 13,3 -0,1 -2,8 13,8 4,2
1980 12,3 1,4 10,8 11,1 12,8 -1,4 -3,5 10,5 6,0
1981 9,9 -0,6 10,6 11,8 11,9 -0,8 -4,8 10,8 7,8
1982 Sidste
beretning (l) 12,7 2,0 10,5 11,2 11,2 -o,9 -4,2 9,9 8,5
1982 Denne
beretning (2) 10,9 0,3 10,6 10,5 10,8 -0,7 -5,0 10,8 •9,4
1983 (3) 10,0 1,1 8,8 8,8 9,8 -0,4 -4,9 10,0 10,3
(1)Fraoktober 1981 (Tallene frasidste årsberetning (angivet medfodnote 4)eromregnet ihenhold til
købekraftspariteter ).
(2)Skøn fraKommissionens tjenestegrene (oktober 1982).
(3)Prognose fraKommissionens tjenestegrene (oktober 1982 )påbasis afnuværende eller forventet politik .
(4)EF-gennemsnit beregnet med løbende BNP-vægte ihenhold tilkøbekraft spari teter.
(5)Periodens ultimotal (årlig vækstrate ).

-5-
Inflationsbekæmpelsen har i1982 givet positive omend begramsede resulta­
ter ,mensamtidig erantallet afarbejdsløse fortsat vokset meget hurtigt ,
ogdereringen tegn påenmere afdampet stigning iår.Igennemsnit for
1982 vilantallet afarbejdsløse muligvis nå11mio (9,4% afarbejdsstyr­
ken),ogtallet villigge endnu højere vedårets udgang .Dette skyldes både
enfaldende beskæftigelse (formentlig ennedgang påca.1,1% )ogenfortsat
forøgelse afarbejdsstyrken (næsten 1%).
Underskuddet påFællesskabets løbende poster ventes atgåensmule nedfra
20,8 miaUSD (0,8% afBNP)i1981 tillige over 15miaUSDi1982 .Selv om
EF's samlede underskud således efterhånden erretlille ,erderfortsat
betydelige underskud ivisse medlemslande .
Hvad angår deøkonomisk-politiske indikatorer ,bemærkes især ,atpengemængden
iFællesskabet somhelhed vilvokse med10,8% i1982 ,eller medmere endde
10% ,sommanregnede med isidste årsårsberetning .Efter treårsopbrems­
ning vilstigningstakten for 1982 med andre ordblive næsten den samme som
året før .
Medhensyn tilbudgetunderskuddene skal detnævnes ,atdefleste medlems­
stater i1982 havde envådest ,derlåunder trendniveauet ;dette førte til
etlavere skatteprovenu endbudgetteret samt til enstigning iarbejdsløs­
hedsunderstøttelsen .Endvidere erudgifterne tilrente pådenoffentlige
gæld steget hurtigt .Defleste medlemsstater har truffet korrigerende for­
anstaltninger ;forFællesskabet somhelhed vilbudgetunderskuddet sandsyn­
ligvis blive på5„C% afBMPi1982 ligesom i1981 .Efter enstærk stigning
i1981 vildivergensen mellem medlemsstaterne medhensyn tilbudgetunderskud
formodentlig blive noget nedbragt i1982 .
Sererforetaget tovalutakurs tilpasninger inden forSeteuropæiske Monetære
System (ifebruar ogjuni 1982 )siden offentliggørelsen afdensidste årsbe­
retning .Dette harmedført ,atvalutakursvariabiliteten blandt deltager la»-
dene iMS' valutakursmekanisme ervokset i1982 (jf.tabel 2).

Tabel 2
Konvergens -ogdivergensindikatorer iFællesskabet ,1961-1983
BNPpr.indbygger (samlet
befolkning );variations -
koefficientForbruger -Afledede BNP-Vekselkursændringer i
priser priser gennemsnit
^-ændring ;$-ændr ing5
standard – standard­
afvigelse afvigelseDet offentliges
nettolåntagning
c/oafBNP ;stan­
dardafvigelsePengemængde
yå-ændring ;
standardaf­
vigelse
EF9(3;EF10
KKPEF10 EF9
løb .kurs(3) EF9(3) EF10 EMS EF10
1961-70 15,4
1971-80 13,8
1980 14,2
1981 14,4
1982 14,5
1983 (prognose ) 14»921,5
29.1
26.2
23,8
24,1 (2)
23,71,5
3,7
5,2
4,7
4,1
3,41.6
4,4
5,8
5,0
4.7
3,71,1
4,0
4,6
2'1
5,7 (1)
:1,0
3,7
2,4
2,0
5,4 (1)1.7
3,5
3,9
5,3
4.8
4,83,2
6,2
5,9
4,7
3,9
3,6
Anmœrkmnge r:
Variationskoefficient «=standardafvigelse divideret medgennemsnit
Standardafvigelse =kvadratrod afmiddelværdien afsummen afdeenkelte landes kvadrerede afvigelser fra
EF-gennem snittet
Gennemsnit =simpelt gennemsnit afsamtlige valutaers kursændringer iforhold tilECU ;dvs.gennemsnits -
niveauet fordetpågældende åriforhold tildettilsvarende talforaret før .
KKP =købekraft sparitet
løb .kurs . ■løbende valutakurser .
(1)Årets første seksmåneder .
(2)Kurserne medio 1982 .
(3)Grakenland erikke medregnet aftekniske grunde .
Kilde :Kommissionens tjenestegrene .

-7-
Alligevel harkursjusteringerne ogdeplanlagte interne følgeforanstaltninger
igen "bekræftet systemets evne til atgennemføre ordnede tilpasninger i
overensstemmelse medgrundlæggende økonomiske kriterier samt atforebygge
tilfældige eller irrationnelle valutakursudsving "(Økonomisk årsberetning ,
1981-82 ,s.10).
Disse justeringer afspejlede denutilstrækkelige fundamentale konvergens ,
somblev påpeget iden seneste årsberetning .Deøkonomi sk-politi skeforan­
staltninger ,soraBelgien ,Frankrig ogItalien hartruffet eller harbebudet ,
skulle -hvis debliver gennemført -forbedre denne situation *Et .afde
mest positive træk iFællesskabets koordineringssystem idetforløbne år
harnetop været ,atEMS-deltager landene –foratsikre ,atvalutakursara -
åringerne giver deønskede resultater -er "blevet mere tilbøjelige tilat
træffe passende følgeforanstaltninger .
1.2 .Udsigter for 1983
Ifølge prognosen for19o3 ertrend 'eniproduktionsstigningen iFællesskabet
fortsat yderst svag .
Produktionen iFællesskabet forventes atvokse med1,1$ i1983 ,hvilket i
sigselv forudsætter etvist opsving iandet halvår 1983 .Isidste
årsårsberetning regnedes dermedenstigning ideninterne efterspørgsel i
1932 efter denstærke eksport fremgang i1981 .Eksporten opretholdtes faktisk
påettilfredsstillende niveau gennem hele 1981 ,mensomfølge afOPEC-lande -
nesogudviklingslandenes stigende finansielle problemer samt fortsat stagna­
tion iOECD-landene faldt verdenshandelen målt ifaste priser i1982 .Denne
nedgang blev efterfulgt afenfornyet svækkelse afdeninterne efterspørgsel
iFællesskabet .
Vækstprognosen for1983 -selv omdenerlav-forudsætter ,atbåde detprivate
forbrug oginvesteringerne vilstige iløbet af1983 under påvirkning afen
afdæmpet inflation ogfaldende rentesatser .Investeringerne ,sommanhavde
regnet medville blive enbetydelig vakstkomponent i1982 ,skulle efter prog­
nosen vokse med0,6%i1983 .Denne vækstrate forudsætter envisnedgang ide
europæiske rentesatser ogenforbedret rentabilitet ivirksomhedssektoren .
Efter lagerreduktionerne isidste halvår 1982 vilefterspørgslen sandsynligvis
iårogså blive støttet afenbegrænset lageropbygning .

••leaens OPEC-landenes ogdemindst udviklede landes importmængder fortsat vil
ligge påetlavt niveau ,skulle enlille BNP-vækst iUSA (2,0$ i1983 )bidrage
tilenvisforøgelse afverdenshandelen i1983 (2,2%).Udenrigsbalancen vil
dog sandsynligvis ikke bidrage retmeget tilFællesskabets vækst .Fællesskabets
bytteforhold vilformodentlig blive yderligere forbedret ,således atdeløbende
poster stort setviludvise ligevægt .Pånationalt plan erderimidlertid
meget store forskelle medoverskud pådeløbende poster iForbundsrepublikken
Tyskland ogNederlandene ogunderskud iFrankrig ,Italien ogflere afde
mindre lande .
Inflationen ventes atfalde hurtigere i1933 ,endmanregnede medtidligere
pååret .Deafledede forbrugerpriser forventes atstige medkun8,8$ i1983 .
Dette lave talskyldes enafdæmpning afimportpriserne ogafstigningen i
deinterne omkostninger inogle lande ,især Forbundsrepublikken lyskland ,Det
forenede Kongerige ogNederlandene .Også iFrankrig vilinflationen sandsyn­
ligvis blive lavere i19<$3 en <ioprindelig forudset .
Detforhold ,atstigningstakten forBNP i1933 vilblive lavere endberegnet ,
vilbidrage til atforøge budgetunderskuddene .Daflere medlemsstater har
truffet foranstaltninger til atbegrænse denne stigning iunderskuddet ,vil
underskuddet i%afBNPformentlig forblive næsten uændret .
Arbejdsløsheden vilformentlig vokse etstykke ind iandet halvår 1983 ognå
oppågodt 12miopersoner .Baggrunden herfor er,atbeskæftigelsen fortsat
falder ensmule ,mens arbejdskraftudbuddet stadig stiger isamme takt som i
desenere år.
Disse radikale ændringer iskønnene ogprognoserne for1982 og1983 kan ses
somtegn på,atdeneuropæiske økonomi nu(iefteråret 1982 )erindtrådt i
sinanden nedgangsfase under denne recession ,somerkendetegnet vedto
lavpunkter .Denopgang ,somsyntes atvære påvejhenimod slutningen afsidste
år,ernuklart ebbet ud.Ometparmåneder vilrecessionen gåind isit
fjerde år.Fraeteuropæisk synspunkt kanderpeges pådeakkumulerede virk­
ninger afrenteproblemerne i1981-82 ogoliechokket i1979~80 som'umiddelbare
årsager tildenne meget alvorlige situation .Hertil kommer destrukturelle
svagheder ideneuropæiske ogdeninternationale økonomi ,somtydeligvis er
blevet forøget ideseneste år,ogsomdanner baggrund forudsigterne for
]9f30'eme .

-9-
2.Vurdering afudsigterne for1980'erne
Muligheden for,atdeneuropæiske økonomi erpåvej ind ienlang periode med
langsom vækst eller endog depression ,skal ses isammenhæng med toforhold .
Påden ene side :faren foreksterne uheld eller systemchok som f.eks .oliepris -
chok ,alvorlige forstyrrelser pådeinternationale finansielle markeder eller
geopolitiske konflikter .Påden anden side :ophobningen afuløste tilpasnings­
problemer ogvores stadig mere udprægede mangel påevne til atreagere hurtigt
pådeseneste ændringer idetøkonomiske miljø .Denvoksende strukturelle stiv­
hed ivores økonomier ogsociale adfærd har kraftigt reduceret den langsigtede
dynamik ikonjunkturforløbet .
Begge disse forhold gør siggældende idennuværende situation .Ienverden ,
hvor der erenstor indbyrdes afhængighed mellem landene ,spredes virkningerne
afuventede forstyrrelser meget hurtigt ogresulterer inegative multipli katoi–
virkninger pådenationale økonomier .(Dette erisær tilfældet for Fællesskabet ,
idet det ermere afhængigt afudenrigshandel oghar enmere åben økonomi end de
andre større industrilande ).Koordineringen afdenøkonomiske politik iindustri­
landene skulle tage sigte påatbegrænse disse risici iforbindelse
medtilrettelæggelsen afdenationale politikker ,men der erikke meget håb at
hente iden seneste tids erfaringer idenne henseende .
Chokkene oguheldene erifølge deres natur uforudsigelige ,men det erikke nogen
undskyldning foratundlade atudforme langsigtede foranstaltninger for atsikre
modfremtidige risici ,selv ogmåske især påeuropæisk plan .
Det første ogvigtigste eksempel eropnåelse afstørre uafhængighed påenergi -
området -hvad enten det sker ved hjælp afnukleare programmer eller energipris -
politik -med henblik påatafværge ettredje olieprischok .Deforanstaltninger ,
der blev truffet med henblik herpå efter det første olieprischok ,viste sig at
være utilstrækkelige ,ogudsættelsen fornylig afnogle store energiprojekter i
visse dele afden industrialiserede verden kunne tyde på,atfejlen erved at
blive gentaget . ;
Deninternationale gældsætningssituation erfortiden meget vanskelig ogviser ,
atder eretstort behov forpassende forsigtighedsforanstaltninger idet inter­
nationale banksystem ,ikke mindst hvis man betænker den dramatiske forøgelse af
risiciene iforbindelse med visse landes gældsforpligtelser .IEuropa erder

- :U-
særlig anledning til betænkelighader ,fordi enstor delafdetinterna­
tionale marked forfre*medvaluta findes her 5enmeget betydelig delaf
depenge ogobligationer ,som omsættes via bankerne iEuropa ,erudtrykt
iikke–europæisk valuta .
Dererandre mulige årsager tillangvarig stagnation end chok oguheld .
Derharværet peget på,atudviklingen inden forteknologisk innovation
ogproduktudvikling erpermanent .Påinternationalt plan synes dersta~
digatfremkomme riye bølger afprodukter ogprocesser .Europa erimidleiv -
tidsakket bagud påflere områder ,hvilket tildels skyldes ,atdetstore
europæiske marked ogderelevante politikker ikke ertilstrækkeligt sam­
menhængende ,ogatder opretholdes beskyttelsesforanstaltninger ogsub­
sidier pånationalt plan .
Risikoen for stagnation har ideseneste årskullet sesisammenhæng med
den øgende stivhed påflere områder samt destigende vanskeligheder i
forbindelse med attilpasse desociale sikrings -ogbistandssystemer til
deøkonomiske realiteter ogiforbindelse med atopretholde investerin­
gerne ogrentabiliteten .Mange lande har mistet kontrollen med deres fi­
nansielle politik ,idet dehartilladt stigninger ideoffentlige udgif­
ter uden samtidig athave enpatssende styring afskatter ,budgetunder­
skud ogvæksten ipengemængden .
Selv omdet erkendes ,atdet ernødvendigt atimødegå disse strukturel­
lesygdomstegn ,erder ikke nogen klar præference for enbestemt strate­
gi.Iden øjeblikkelige debat kan man skelne mellem tre forskellige ho-
vedsynspunkt er:
-for detførste det synspunkt ,atunder forudsætning af,atman fortsæt­
ter den stramme finansielle politik med genopretning afuligevægte ,vil
deruvilkårligt ske enforbedring afden realøkonomiske udvikling ,selv
omder formodentlig vil gåforholdsvis lang tid ;
-for det andet det synspunkt ,atselv omdet ernødvendigt atføre enstram
finans -ogtilpasningspolitik foratundgå atstimulere inflationsf orvent -
ningerne ,erderfare for,atensådan politik vil være utilstrækkelig til
atfremkalde etspontant opsving ,ogatden økonomiske aktivitet ogstruk -
turforskydninger derfor burde støttes via den økonomiske politik ;

-11-
-ogfordettredje detsynspunkt ,atøkonomien ienperiode vilvære
præget afnæsten helt stagnerende produktion ,ogatdetervæsentligt ,
atderføres enpolitik under hensyn tildenne realitet neddetforn&l
atreducere deheraf følgende forstyrrelser oguligheder «
Ingen afdisse aetoder -tillid tildespontane kræfter ,makroøkonomiske
ogstrukturelle aktivitetsstiaulerende foranstaltninger ogstyret lav-vækstø -
konoai -vilalene være tilstrækkelig til atklare denuværende vanskelig­
heder .Nedenstående økonomisk-politiske raaae erbaseret pådengrundidé ,
atenvarig forbedring iFællesskabets økonoaiske situation forudsætter
emdiversifieret indsats ,derikke blot tager hensyn tildeenkelte lan­
desforskellige økonoaiske situation ,aenogså udnytter elementerne i
ovennævnte tresynspunkter .
3.Hovedlinjerne fordenøkonoaiske politik iDet europæiske Fællesskab
3.1 .Retnings lin.jerne fordenøkonoaiske politik p&mellemlang sigt aed
henblik påatomlægge den europæiske økonoais struktur ogmodvir­
kearbejdsløsheden
Deefterfølgende afsnit -oaoffentlige finanser ,investeringer ,len–
omkostninger ogbeskæftigelse -vedrører hovedkoaponenterne ienpoli­
tikforreallokering afressourcerne ogfinanserne aedhenblik påat
øgebeskæftigelse ogproduktion .Målet eratoverføre ressourcer tilfor­
delfordenrealøkonoaiske aktivitet .Dette forudsætter enbetydelig til­
pasning ideoffentlige finanser ogiomkostningsudviklingen ,herunder
særlig lønudviklingen .Derbørderfor findes enpassende aek&nisae ,der
kansikre ,atdenne ressourceoverførsel fraforbrug tilinvesteringer
faktisk finder sted .
3.I.I. Budgetdisciplin ogøkonoaisk konvergens
Dadeoffentlige udgifter inden forFællesskabet nugenneaanitlig udgør
næsten ^>0%afbruttonationalindkoasten (aedaaksima på60%iBenelux ,
Danaark ogIrland ),ogdenoffentlige låntagning tegner sigforaindst
halvdelen afkreditudvidelsen iøkonoaien ,erstaten ividt oafang ble­
vetdirekte ansvarlig fordenøkonoaiske udvikling .Ienstor delafFæl­
lesskabet aåpolitikken vedrørende deoffentlige finanser derfor være
etcentralt eleaent ienpolitik rettet aod enforøgelse afkonvergensen
-selv oadette begreb oafatter mange andre økonomiske aspekter .

-12-
Ienlang række aedleasstater står detBUklart ,atstyringea affinans­
politikken ikke harværet tilstrækkelig effektiv ,ogisær atudgiftspro -
graaaerne harudviklet enkraftig dynaaik .
Koaaissionen har isoaaer forelagt Rådet endetaljeret Meddelelse vedrø­
rende enbedre styring afdefinanspolitiske hovedaål :nedbringelse af
deløbende udgifter ,aenhøjere prioritering afudgifter ,so*freaaer
denøkonomiske udvikling ;tilpasning afskattestrukturerne sadsigte på
atfrerne beskæftigelsen ;højere takster vedbrug afforskellige facili­
teter ;begrænset låntagning ;freame afligevægten ideløbende transak­
tioner samt forbedring afdenadainistrative ogdenpolitiske styring
ienrække henseender .
Derhersker ingen større uenighed oaaålsætningen idisse økonoaisk-po –
litiske henstillinger ,nen det ernødvendigt ,atdegenneaføres ifuld
politisk enighed .Som ømtålelige spørgsmål kannævnes indgrebenes tids­
plan ,virkning over tiden ogomfang .Det eratforetrække atgennemføre
deinterne tilpasningsprograsmer påbaggrund afenøget ekononisk akti­
vitet påinternationalt plan .Nogle lande befinder sigklart ienså
uholdbar situation ,hvad angår onfanget afderes låntagning iudlandet ,
atdeaåforetage entilpasning ,selv oadetpåindeværende tidspunkt
endnu ikke ersikkert ,atdervil indtræde etøkonomisk opsving .
Henstillingen omenhurtig ogbetydelig indsats nåførst ogfreaaest ret­
testil lande ,soa erved atopbygge enaltforstor udlandsgæld ,og
hvis store offentlige underskud ledsage6 afstore betalings balanceunder -
skud .Disse lande ,ogherunder især deaindre ,åbne økonoaier ,vilkunne
opnå betydelige resultater ved atbryde denhidtidige tendens ibud-
getunderskuddet ,navnlig iform afbetalingsbalanceforbedring ogposi­
tive skift iforventningerne .

-13-
3.1.2 .Investeringer ,teknologi ogindustriel foraåen
Deretningslinjer forfremme afinvesteringerne *\derfornylig erop­
stillet tilbrug forDeteuropæiske Råd ,viser ,atmyndighederne inden
forFællesskabet foretrækker enbeskæftigelsespolitik ,derdirekte tager
sigte påavanceret teknologi ogproduktivitetsstigning ,freafor enpoli­
tik ,derpassivt tillader aftagende vækst iproduktiviteten ,Eogle af
defaktorer ,soavilafgøre denne politiks resultater ,erdirekte under­
kastet myndighedernes indflydelse .
Enanalyse afdeoffentlige finanser idesenere årviser enafmatning ^
ideoffentlige investeringer iforhold tildesamlede offentlige udgif­
ter .Dererflere eksempler på,atforsøg påatformindske deoffentli­
geudgifter tilsyneladende harmedført større nedskæringer ideoffent­
lige investeringer end imange programmer fordriftsudgifter ,somhar
enstærkere indbygget dynamik ,ogsomofte støttes afstørre interesse­
grupper .Disse tendenser børmodvirkes .Inden fordesamlede offentlige
investeringer bør enander struktur tilstræbes :somfølge afdenkraf­
tige stigning iinfrastrukturinvesteringerne (skoler ,universiteter ,
motorveje ),derharkunnet konstateres ivisse lande idesidste 20år,
skulle detnuvære muligt atreducere ressourcerne tildisse formål .Det
erikke klart ,hvorledes disse nedskæringer opvejes afberettigede stig­
ninger iandre investeringsprogrammer ,derenten direkte (F&U,erhvevs -
uddannelse ,nykommunikation ,offentlig transport )eller indirekte (bo­
liger ,byfornyelse osv.)bidrager tildenøkonomiske aktivitet .Bespa­
relser ideoffentlige kapitaludgifter pånogle områder skulle gøre det
lettere atfinansiere nyehøjt prioriterede udgifter .
Enforøgelse afdeprivate investeringer afhænger først ogfremmest af
denmakroøkonomiske udvikling ogmarkedsforholdene ialmindelighed .Der
harkunnet spores entendens tilmere kapitalintensive ogmindre kapaci -
tetsforøgende investeringer .Høje rentesatser somfølge afudviklingen
iDeforenede Stater ogstigende offentlige udgifter samt lavselvfinan -
l)-Meddelelse fraKommissionen tilRådet ominvesteringsproblemet
(K0M(82 )365endelig udg.af8.6.82 ).
–Meddelelse fraKommissionen tilDeteuropæiske Råd (KOM(82 )390en­
delig udg .af16.6.82 ).
–Meddelelse fraKommissionen til Rådet ominvesteringsfremmende ini­
tiativer (KOM(82 )641endelig udg.af8.10.82 ).
–Konklusioner fraDeteuropæiske Råds møde d.29.-30.3.82 (pkt.4
til6)ogd.28.-29.6.82 (side 6).

-34-
sieringsgrad ogrentabilitet soæmodstykke tilhøje lcaoakostninger er
fundamentale investeringshæraaenae faktorer .Deterligsiedes afgrund -*
læggende betydning ,atderhersker stabile økonomiske forhold ,hvad an­
gårinflations takt ,valutakurser ,rentesatser oginternationale Barkede –
forhold .
Selv omderergrænser ford«ainvesteringsstøtte ,somdetoffentlige
kangive ,børder ikke desto laiMre traffes vig-Kigs foranstaltninger af
myndighederne pånationalt plan ogpåfællesskabsplan *ForFæl"1.esskabet s
vedkommende drejer datsig oadeninternationale handelspolitik o?det
interne marked ,hvis fuldendelse børaccelereres .Detdrejer sigligele­
desomindustripolitikken ,esarliginden forenrække højteknologiske
områder ,oglångivning 1tilfinansiering afisøvesterinfe-spro jekter inden
forsærlig udvalgte områder såsom energi ,industriel fornyelse ogregio -
naludvikling .Foranstaltningerne indøn fordisse områder børaktivt ud­
bygges .
Ihandelspolitikken over fortredjelande ©rder snåbenlys fare forkon­
flikt mellem detiltagende protaktionis cioke tendenser ogmålsætningen
oaatudvikle enavanoeret ogkonkurrencedygtig incoistrie truktur .Enana­
lyse afhandelsstat istikkerne viser ,atdetførst ogfresiaest erpådet
interne europæiske osarked ,atPællaspkabet harmistet markedsandele for
teknologisk avsucerede produkter .Såfremt »anønsker den størst mulige
åbenhed iverdenshandelssystemet ,isåsamtlige regioner deltage ilibera –
liseringen efimporten ogitilpasningsprocesserne .Ifegamle industrilan­
debørkræve ,atderes vigtigste handels parsnere ,isyic Jap?m ogd«nyligt
industrialiserede lande ,liberaliserer importen .
3.1.3 .Beskæftigelse cgsocial politik og .justgrin# aflønomkostningerne
Europas alvorligste økonomiske problem erforøjeblikket denstore ar*-
bejdsløshed .Daenstadig stigende delafbefolkningen ideerhvervsak­
tive aldersklasser ønsker arbejde (daxine dalvokser hurtigt med 1%på
årsbasis ),erdetetfundamentalt probles «,atderikke oprettes tilstræk­
kelig mange arbejdspladser .Dette problem erforværret idetsidste &r.
Deterpådenanden side enkendsgerning ,atbeskæftigelsen overhovedet
ikke ersteget idetsidste tiår iFællesskabet ,mens denvoksede med
over 20^iNordaæerika (sågar 30^iCanada ),med15til20%ivisse skan­
dinaviske ogandre europæiske lande ogmed oækrirsg 105b iJapan .

-15-
Det erpåfaldende atkonstatere ,atoprettelsen afnyo arbejdspladser
if.eks .USA ogJapan -lande ,hvis økonomiske vægt Bvarer til Fælles­
skabets -ersket ietsådant omfang ,atdetville have krannet IBB«Eur-
ropas nuværende arbejdsløshedsproblem .
Disse resultater eropnået under fundamentalt forskelliga vilkår :dan
japanske økonomi harhaft enhøjvækstrate ibåde beskæftigelsen ,pro–
duktiviteten ,irrvest åringerne ogrealindkomsten ,mrøs degode beskæf­
tigelses resul tater iOSA eropnået med enrwlativ langs csv;?ksi iinve­
steringerne ,prod\iktivitetan cgrealindkomsterne .Detia viser dat prak­
tiske iatanvende flere farm arfor beskæftigelsespolitik .Produktivi -
tetsstigningen iEuropa haj?ligget mellea produktivitetestigningsrns i
USA ogJapan .
Desuden afviger Fællesskabet påenrække oitråder fralaforenede Stater
ogJapant det ermeget mere åbent over for international sa&ihamiel ,og
dets sociale struktur erhelt anderledes .Ikke desto idmdre giver Japaas
ogDeforenede Staters resultater på¥®skæftig€>ls©soarådst gnradlag for
overvejelser vedrørande årsagerne til denne udvikling ,ealv oædat er
vanskeligt atudlede generelle modeller afsådame saiu&enligaimgerj det
skal med ,atbegge disse lande har haft bedre held til atkontrollere
inflationen ogudanrigs økonomien .Daterisær åbenbart ,atsituationen
iJapan ogUSA har dattil fælles ,atdehar positive result atgrmed
hensyn til fremEe afbeskæftigelsen ,atvirks oabedarae srentabilitet
erbedre ,atltfnoakostningerne ihøjere grad ertilpsxset deøkonomisk «
omstændigheder ,ogatdearbe jdemarkedsregler ,som begrsaser udnyttelsen
afproduktionskapaciteten -afårsager ,som harforbindelse med don
sociale struktur -erlempeligere .Idet seneste tiår ervirks oahedar -
nesrentabilitet faldet meget mere iEuropa (navnlig iDetforenede Kon­
gerige ogBalgien ,men også iandre lande ,oaend imirdre oafa&g ).Løn-
omkostningørne iEuropa erimindre omfang tilpasset dømakroøkonomiske
forhold ogvirksomhedernes situation .
Ikølvandet påden anden oliekrise ogbelært aferfaringerne med hensyn
til dengenerelle udvikling ireallønningerne iEuropa fra 1974 til 1976 ,
herunder i«ær det omfang ,hvori virkningen afdetfærtte »liepriachok
blev omsat ilønstigninger som følge afindaksregalerxzi^smafcaniflaer ,fo­
reslog Kommissionen i1981 enrække retningslinjer forpristalsregule­

ring aflønningerne .Indeksreguleringen skulle således være renset for
faktorer ,som virksomhederne ikke har nogen indflydelse på,f.eks .
forringelse afhytteforholdet somfølge afråvarepriserne ,d«infla­
toriske virkninger afendepreciering afvalutakursen ogændringer i
den indirekte beskatning ;etandet forslag varatindføre begreaBnia -
ger med hensyn tilpristalsreguleringens hyppighed ,automatik ogdæk-
ningsprocent .Iden senere tiderder Bket envis tilnærmelse afsyste­
merne pågrundlag afdisse retningslinjer .Visse systemer »edfuld indeks -
regulering ersåledes blevet ændret eller påvejtilatbliva det,f.eks .
iBelgien ogItalien .Iandre lande ,f.eks .Danmark ogFrankrig ,erder
stigende forståelse for nødvendigheden afatkorrigere l<anomkostninger­
neogændre pristalsreguleringsvanerne .
Men der maagler stadig neget ,før maniEuropa kan sikre etforhold mel­
lem lønningerne ogvirksomhedernes overskud ,der kan fåarbe j&sløsheden
til atfalde ikraft aføkonomisk vækst ogøgat velstand .Sca det er
tilfældet for tilpasningen affirxans poiitikkwn ,erd^r ubestridelige
vanskeligheder forbundet med atfinde den bedste fremgangsmåde .Entil­
pasning aflønomkostningerne erennødvendig ,»enikke ®ntilstrækkelig ,
forudsætning for enforbedring afbeskæftigelsen .Desuden indebærer en
løntilpasning enfaktisk risiko for deflation ,særlig hvis der ikke er
nogen hensigtsmæssig '♦timing "afden ;den makroøkonomiske politik bør
forebygge denne risiko pådenedenfor angivne måder (s.20ff.). Omdet­
tekan gennemføre ^,afhænger af,omder erenighed irøilem regeringen og
arbejdsmarkedets parter ,hvilket gør det langt mare nødvendigt attil­
vejebringe enbred social concensus .
Real lokeringen afressourcerne med henblik påatforøge beskæftigelsen
oginvesteringerne kan fremmes vedatgøre lfunomkostningerne mere flek­
sible ogafhængige afvirksomhedernes overskud ,hvilket under visse om­
stændigheder kan være forbundet medstørre muligheder foraterhverve
aktier eller medforskellige kooperative systemer .Desuden kan der væ­
retale omordninger ,dertager sigte påatlade arbejdstagerne deltage
ivirksomhedernes planlægning .Selv omdengenerelle fremgangsmåde utvivl­
somt bliver decentraliseret oguensartet fra land til land ,mådersik­
ressocial retfærdighed ,ligesom det måsikres ,atarbejds 1tågerne korøer
tilatdeltag® iden økonomiske strukturomlægning .
Somfølge afdenstore arbejde løshed erdernurejst enrække nyevigti­
geogvarige socialpolitiske spørgsmål .

-17-
Disse kan stort set opdeles itokategorier :
-tilpasning afdesociale ydelser ogordninger ,der erblevet fastlagt
pågrundlag afmakroøkonomiske forhold præget afkraftig vækst oglav
arbejdsløshed ,tilensituation med lavvækst ,stor arbejdsløshed og
tvingande budgetmæssige begrænsninger .Dette frembydar ipraksis to
forskellige probleæer :fordetførste problemet med atopretholde en
tilfredsstillende finansiel ligevægt for detsociale sikrings budget
ogfordetandet problemet medatkorrigere (eller forhindre )etså
højt niveau forydelser ogbidrag ,atdetkan fåskadelige virkninger
påudbudssiden .
-foranstaltninger medhenblik påenten atformindske desociale van­
skeligheder oglidelser ,derfølger meddenhøje arbejdsløshed ,el­
leratfordele byrderne påenretfærdig måde .
Under hensyn til denuværende vanskeligheder ,somkan tilskrives opbrems­
ningen afdeoffentlige indtægter samt enstærkt stigende tendens for
desociale overførsler tildearbejdsløse ,erdetblevet uundgåeligt at
tage såvel mekanismerne bag ogstørrelsen afdisse overførsler ogydel­
ser-herunder navnlig arbejdsløshedsunderstøttelser oggodtgørelser
vedafskedigelse -optilovervejelse imedlemsstaterne ,især irela­
tion tilhøjt prioriterede behov .Denne proces erallerede igang iBel­
gien ,Danmark ,Frankrig ,Forbundsrepublikken Tysklang ogModerlandene .
Ensådan overvejelse børomfatte både indkomstudviklingen ialmindelig ^-
hed ogdenkendsgerning ,atarbejdsløshed berører deforskellige sooia -
legrupper påenmeget ulige måde ogisær rammer mindre kvalificeret
arbejdskraft -ofte koncentreret ivisse sektorer eller egne -eller
særlig ufordelagtigt stillede sociale grupper .Myndighsdern® bør tage
hensyn tilnødvendigheden afatbevare degrundlæggende princippar for
social retfærdighed ienperiode med økonomisk tilbageslag ogsikre ,at
indkomstopretholdelse ogandre sociale ordninger faktisk kommer famili­
erne meddelaveste indkomster tilgode .
Dadesamlede udgifter tilsociale overførsler uundgåeligt vilvære be­
tydelige iadskillige år,børmyndighederne tillige være tilbageholdende
medatpåtage siglangfristede udgifter ,særlig tilpensioner ,o<jsikre ,
atudgifterne udvikler sig itakt medd®indtægter ,derskal finansiere
dem .

-:ri-
Med .hensyn tilfordelingen afarbejdsløsheden erder idetseneste kr
udfoldet store bestræbelser foratfreiæae ordningar ,dertager sigte på
atnedbringe densærlig store arbejdsløshed blandt tinge .Rådet hargod­
kendt princippet vedrørende social garanti ,ifølge hvilket alle ,derf
forlader skolen ,børsikres videregående uddannelse ,erhvervsuddannelse
eller arbejdserfaring .Programmer forgenneaf øreise afdette princip er
under udarbejdelse ,navnlig iFrankrig ,Danmark ogDetforende Kongeri­
ge,æedens Forbundsrepublikken Tynskland længe harhaft enveludbygget
ordning pådette område .Problematikkens næste lederimidlertid atsik­
rereelle beskæftige lsesaaligheder .Dette vilkræve ,&-fcder løbar.de ge­
res enindsats for ,atarbejdsgiverne finder det ekono.siak forsvarligt
atansætte unge .Tiltag iretning afatreorganisere ogrsduaere arbejds­
tiden kunne udgøre etbidrag tilskabelse afbeskæftigelsesmuligheder
idetomfang ,debidrager tilatforeg© fleksibiliteten påarbejdsmar­
kederne ogiproduktionsstrukturerne ogikke fører "tileastigning i
lønomkostningerne .Forattage hensyn tilin^ti tnti .onelle ,sociale og
indkomstmæssige forskel !«»ellen landene ogtil despecielle
forhold inden fordeforskellige btramcKer bardisg© tiltag gøres til
genstand forforhandlinger mellem arbej dswarked «tsparter påetpasBen-
deniveau .Bisse forhandlinger børsikre denhøjest mulige smidighed og
bevægelighed såret enopretholdelee eller forbedring afvirksomhedernes
konkurrencemæssige stilling .Lavere ogrere eæid.ig arbejdstid kan ind­
føres påmange forskellige måder bide idsnprivate ogdanoffentlige
sektor (deltidsarbejde ,deling afarbejdspladser ,uddannelsesorlov ,læn­
gere ogmere spredte ferieperioder ,arbejde r-ånedsat tid )ogkunne gø­
restiltrækkende gennem enbedre udnyttelse afproduktionsapparatet og
enformindskelse afdejuridiske ogadministrative hindringer .Fleksi­
belogfrivillig pension forældre ville også kunne stimulere ansættel­
sen afunge .

-19-
3.2.Kortfristede problemer iforbindelse med samordning
ogfinansiel politik
3.2.1 .Udviklingen iden politiske styring ogsamordning
Det eruhyre vanskeligt atstyre strukturbetingede ændringer ideøkonomiske
resultater .Deterforholdsvis letatbeskrive målsætningen ,mendererstore
usikkerhedsmomenter forbundet med den tidsmæssige placering afdevigtigste
økonomiske tilpasninger ,f.eks .iforbindelse med ændringer ifinans -og
pengepolitikken eller iindkomstfordelingen .
Disse vanskeligheder berører alle lande .For lande ,som det erlykkedes at
opretholde eller opnå tilfredsstillende resultater med hensyn til priserne
-som f.eks .Forbundsrepublikken Tyskland ogDet forenede Kongerige -
hersker derforøjeblikket usikkerhed om,hvornår enrealøkonomisk forbedring
vilslå igennem .Lande med betydelig finansiel uligevægt -f.eks .Belgien ,
Danmark ogIrland -finder dettil gengæld vanskeligt atbedømme ,hvorledes
denødvendige tilpasninger ideres politik bedst kan gennemføres .
Deteretsymptom pådisse vanskeligheder ,atmanidesenere årerophørt
med atfastlægge rammer for deenkelte økonomisk-politiske målsætninger :
produktion ,prisstabilisering ,beskæftigelse .Midlerne tilstyring afpoli­
tikken var ikke tilstrækkelige tilattillade fastlæggelse ,påtroværdig
måde ,afflere forskellige målsætninger .Desuden kunne det have skadelige
virkninger ,såfremt derblev fastlagt altforoptimistiske målsætninger .
Imellemtiden fik depolitiske delmål f.eks .målet for finans -,penge -og
valutakurspolitikken større betydning .Samtidig blev man mere opmærksom på
betydningen afforventningerne hos deøkonomiske beslutningstagere inden for
den private sektor .Det erblevet enintegrerende del afden politiske
styring ,atregeringernes tilkendegivelser vedrørende definansielle mål,
dvs.budgetmæssige ogpengepolitiske mål,skal være troværdige .Såfremt de
finansielle mål ikke anses for troværdige ,vildette give sigkraftigt
udslag påmarkedet ,navnlig gennem rentesatserne .

-20-
Etafusikkerhedsmomenterne forøjeblikket erspørgsmålet ,hvordan væksten
ibruttonationalproduktet (BNP)iløbende priser fordeler sig påproduktion
oginflation .Forholdet mellem væksten idefinansielle aggregater ogBNPi
løbende priser harvist sig atvære forholdsvis konstant .Men der hersker
kuniringe grad enighed om,ihvor stor udstrækning enstramning eller
lempelse afdenfinansielle politik vil påvirke forholdet mellem produktionen
ogpriserne .
påbaggrund afden senere tids erfaringer børforholdet mellem de"endelige "
mål og"delmålene "justeres iretning afennøjere kontrol medudviklingen
iBNPiløbende priser ,således somdet ietstykke tidhar været tilfældet
ienrække medlemsstater .Herved undgås faldgruberne med hensyn til fastlæg­
gelse afaltforspecifikke mål forinflation ogproduktion ;pådette område
har depolitiske instrumenter ,som regeringerne hardirekte indflydelse på,
været utilstrækkelige til atsikre etgodt resultat .Detville kunne tjene
som udgangspunkt for fastlæggelsen ogovervågeisen afpenge -ogfinanspoli­
tikken ogvil være til stor hjælp ved arbejdsmarkedets parters drøftelser
af,hvilken rolle indkomsterne skal spille iforbindelse med opfyldelsen af
beskæftigelsesmålene .Den finansielle politik ,dvs .penge -ogfinanspolitik­
ken ,kan således anvendes til atsikre etvist forløb for BNPiløbende
priser samt ligevægt påudenrigsbalancen ,medens indkomstudviklingen (i
forbindelse med frie kollektive overenskomstforhandlinger eller indkomstpo­
litik )ogudbudspoli tikken bærer ansvaret forbeskæftigelsen ogproduktivi -
tetsstigningen .
Eksisterende samordnings procedurer skulle kombineres med enbedømmelse afde
økonomiske resultater pågrundlag afdeendelige mål (BNPiløbende priser )
som enretningslinje for definansielle mål .Iøkonomier med entilfredsstil­
lende prisstabilisering ogenbeskeden realøkonomisk aktivitet kan styringen
afdepenge -ogfinanspolitiske tilpasninger imindre grad blive forstyrret
af"forventningsfælden ",dvs .faren for,athensynet til den finansielle
politiks troværdighed fører til enalt for stram overholdelse affinansielle
delmål ,f.'en vedtilpasninger afpolitikken påbaggrund afdefaktiske resul­
tater måder stadig tages hensyn til samtlige former forbegrænsninger .De
største begrænsninger ogtegn påuligevægt inden forFællesskabet i1982 er
anført itabel 4nedenfor .

Tabel 3
Forventet vækst ibruttonstionalproduictet i1^62 o;;1963 i
1983 ""
ENP 1 prod .aflede - BNP i prod . aflede –
løbende ifaste deENP p.m .afledede løbende .ifaste deEBP p.ra.afledede
priser priser priser forbrugerpriser priser priser priser forbrugerpriser
8 6,8 -0,5 7,3 9,0 7,9 0,5 7,4 8,5
t>K 12,8 2,0 10,6 9,9 8,6 1,6 6,9 7,0
» -0,5 5,0 4,8 1,1 3,7 3,6
ep 22,6 o,7 21,7 22/ 23,0 1,9 20,7 21,0
f 13,¿ V 12,4 11,: 11,6 1,0 9,7 8,9
IRL 21,0 2/< M,i '16,5 16,2 2,0 13,9 15,0
I 18,A 0,5 17,5 16,6 16,9 1,3 15,4 14,4
L 8,4 -0,3 8,7 11,0 10,2 1,0 9,1 9,0
NL 5,7 -0,5 6,2 6,3 3,3 -0,3 3,6 *,5
UK 9,2 0,6 8,5 9,0 8,5 1,6 6,8 7,5
EP 10,9 0,3 10,5 10,0 1,1 8,8 8,8
Kilde :Kommissionens tjenestegrene .

-22-
3.2.2 Afve jningsproblemer iden nuværende økonomiske politik
Ihenhold til198l-progncseme skulle konjunkturerne hurtigt have været i
opgang .Denne prognose varbaseret påenrække faktorer ogtegn observeret
ideforegående tolv måneder .Men opsvinget bragtes tilstandsning pået
tidligt tidspunkt .Den europæiske økonomi vilsåledes ,i1983 ,sandsynligvis
gåindisitfjerde stagnationsår .Risikoen for enmere varig deflatorisk
udvikling kan ikke udelukkes .
Den økonomiske politik måtage hensyn til den nyeudvikling ,som gørdet
endnu mere påkrævet atgennemføre degrundlæggende stabiliseringsforanstalt -
ninger med hensyn til deoffentlige finanser ,omkostningsniveauet oguden-
rigsbalancen ivisse lande .Kun derved kan man sikre genoprettelsen af
mulighederne fortilfredsstillende vækst pålængere sigt .
Den samme problematik kræver påden anden side ,atdelande ,somerien
bedre situation ,sikrer opretholdelsen afetaktivitetsniveau ,der kan bevare
den generelle økonomiske stabilitet ogligevægt ,ogsom ertilstrækkeligt til
atforhindre endeflationær spiralbevægelse .
Fra denne analyse følger ,atdegenerelle retningslinjer for detoøkonomisk -
politiske hovedgrupper måvære som følger :
-enhurtig gennemførelse afdeøkonomiske tilpasninger ,som,omend ifor­
skelligt omfang ,erpåkrævet idelande ,hvor detoffentlige underskud ,
betalingsbalanceunderskuddet eller prisstigningerne erforstore ;
-opretholdelse afettilstrækkeligt niveau for den økonomiske aktivitet i
delande ,hvis stilling erbedre ,men som pågrund afdeøjeblikkelige
omstændigheder -internationalt eller iFællesskabet -erude afstand til
atudnytte deres vækstmuligheder fuldt ud.
Ialmindelighed bør den økonomiske politik ibegge tilfælde sættes iværk på
ensådan måde ,atindgreb ,derstiler mod ennedbringelse afinflationen og
enforbedring afkonkurrenceevnen ,medfører enændring iressourceallokeringen
tilfordel forproduktive sektorer ogikke enreduktion afden samlede produk­
tion .

-23-
Ialle tilfælde madetfortsat være klart ,atdegrundlæggende retningslinjer
forstrukturel tilpasning ogstabilisering stadig ergyldige ogbør sættes
iværk ihurtigere takt .Især målande ,der "befinder sig ienudsat finansiel
situation ,hurtigt ogoverbevisende vise ,atdetager denødvendige skridt
til atbringe deres offentlige ogderes internationale låntagning ind ien
kontrollabel udvikling .Portsat økonomisk tilbagegang øger farerne for ,at
der ikke træffes denødvendige foranstaltninger .
Økonomisk stærke lande ernaturligvis imindre grad undergivet direkte be­
grænsninger ,menfordisse erdetfortsat enyderst ømtålelig opgave atøge
produktionen ved lempelse afden finansielle politik uden samtidig atøge
inflationen .Det første fornuftige skridt under denuværende omstændigheder
eratlade væksten ipengemængden bevæge sigoptilmålintervallets øvre
grænse .Dette ernetop ,hvad Bundesbank har gjort ,ogdenkorte rente er
blevet nedsat fra10l/2$ibegyndelsen af1982 til&f0medio september .
Dette erbefordrende forden økonomiske aktivitet ogvilmedtiden bidrage
til atreducere budgetunderskuddet påtomåder ,dels direkte vedennedskæ­
ring afafdrags -ogrentebyrden påstatsgælden ,dels indirekte ,nåraktivi­
teten forøges ogskatteindtægterne vokser hurtigere .Detharogså enpositiv
indflydelse ihenseende tilEK3-vekselkurserne ,hvor andre deltagende lande
kan lempe deres rentesatser mere eller mindre itakt medBundesbanks rente­
satser .Detforenede Kongerige nedsætter også løbende sine rentesatser .
Manburde kunne forvente ,atrentenedsættelsen ville fortsætte iensituation
medafmatning ogaftagende inflation ,selv omrealrenten normalt ikke burde
gålængere nedendøkonomiens underliggende vækstrate -idetmindste for
denlange rente .Under denne grænse kanderopstå fare foratmodvirke den
opsparing ,der ernødvendig foratfinansiere enkraftigere investeringsak -
tivitet .Hvis den forventede inflationstakt ogøkonomiske aktivitet fortsat
justeres inedadgående retning ,vildervære endnu større grund tilatlempe
denfinansielle politik .Iprognoserne for1983 forekommer detnuganske
sandsynligt ,atForbundsrepublikken Tyskland ogDet forenede Kongerige og
muligvis også Nederlandene vilkomme iensådan situation .
Hvis denøkonomiske situation skulle forværres ,burde lande somForbundsrep -
publikken Tyskland ogDetforenede Kongerige undgå dispositioner ,somtager
sijte påatmodvirke denvedvarende afmatnings budgetunderskudsforøgende
virkninger .Rentenedsættelser bør fortsat idennuværende fase være detvig­
tigste instrument fordenkonjunkturmodgående politik .Kennårmulighederne

.·:·€-
JL-'■Γ*'**••itorer .:.'or :p.!c ;o3.;οηοΓ· inke alig3v •~-o ο-· or ι·. irrer i1«C·
«X'bQ¿u¡.los~ * Afio^edc ¿..P-Betcilinge bo1an- RealreiTüe Giieiitli^e fiu^nncr Wi.øi «-uj.*1.
heácprocent priser ,pro- cens løbende (i) Budgetb alan- Korri¿.-eret GwJ-v-»
centvip '.'311–
ri-ringposter ,c/oafBKP ce,£afBi'IP balance
tí^Íaf HK?
1981 (Ϋ,
fc 13,9 7/3 -4,- I,7 -12,ï'ÏÜ ■'1,1
-5,* 83,6
it 9,1 10,6 -4,1 12,: -9,5 (-9,0) (46,4 )
t 6,9 4,8 0,1 4,6 -3,9 -3,1 5,1
(3,8 ) 21/? ~9'2 -1,« 40,4
F ε,3 12,4 -2,<· r¿'/ -3,- -1/9 (17,1
τ;+ – 1<V 1?,í. ~*/ /-* «■'
~·.*» "79s,-
1 9,9 17,5i
-·"/•"* c
''*-« «6;,·
L 1/2 8,7 19,7 -0,9 1/2 (21,:
10,4 6,2 4,0 5,7 -5,7 -2,5 (34,:>
UK 12,2 8,4 o,* -0,9 2,4 56,0
EP 9,4 10,6 -',7 4,% -5,3 -1/i (42,3 :
ut; jente ijuli iJJCminus stigningen iforbrugerpriserne over 6måneder (januar -juli ),påårsbasis .
(2>Budgetb alaneekorrigeret forinflationens indvirkninger pådenoffentlige gælds realværdi (ji.kapitel 6).
CS)Statsgælden ,forsåvidt angår MC,GR,P,IRL,L,1IL;densamlede offentlige gæld,forsåvidt,nTår]),
"settore E'caxale "forsavidt angår I,denoffentlige sektor ,forsåvidt angår BogUK«

for atanvende rentenods^ttelse erudtømt ,oghvis væksten iBNPiløbende
priser stadig falder fraetallerede lavt niveau ,vil finanspolitiske
initiativer medhenblik påatstøtte efterspørgslen være fuldt forenelige
med depengepolitiske målsætninger .Sådanne budgetmæssige tiltag kunne
typisk omfatte skattenedsættelser eller ændringer isammensætningen af
skatter ogudgifter medhenblik påatopnå maksimal effekt påudbudssiden
ogpåbeskæftigelsen .
Idelande ,hvor rentesatserne som følge afenforsvarlig økonomisk styring
ikke er "blevet bragt nedinærheden afdisse nedre grænser ,erdet usandsyn­
ligt ,atder kan foretages enlempelse affinanspolitikken .Disse rentebe -
tingelser hænger sammen ned omfanget afstatens løbende låntagning ,statens
gæld ogandre uligevæg-te (jf.tabel 4)«Lande medetkronisk budgetunderskud
børderfor ikke påtænke nogen lempelse affinanspolitikkens ensådan ville
pfter alsandsynlighed have destabiliserende (dvs.negativ )indvirkning på
den økonomiske aktivitet .Det samme ville være tilfældet ienøkonomi som
Frankrigs ,dererpræget afbetalingsbalanceuligevægt ,selv omstatens lån­
tagning har været relativt lav.Disse lande ,som har alvorlige økonomiske
vanskeligheder ,oghvis præstationer med hensyn til inflationsbekæmpelse
endnu ikke ervæsentligt forbedret ,vil kunne støtte deres stabiliserings -
bestræbelser vedklarere atudstikke enaftagende kurs for væksten iBNPi
1abende priser .Pådenne måde kan defastsætte enøvre grænse for depenge-
transaktioner ,deerrede til atfinansiere ,ogklarlægge arbejdsmarkedets
parters rolle ved lønforhandlinger .Frankrig har eksempelvis fastsat en
ambitiøs arbe jdshvpotese iform afenmeget lav vækst iBNP iløbende priser
som grundlag forsit 1923-budget .
Lønforhandlingerne vil også fåafgørende betydning for mulighederne forat
bringe økonomien udafafmatningen .Endæmpet udvikling ipengelønnen og
inflationen vilisig selv udgøre envigtig drivkraft for etøkonomisk opsving
idet omfang ,det medfører yderligere nedsættelser afden nominelle rente ,
øget rentabilitet for virksomhederne ogbedre generelle investeringsvilkår .
Under denuværende forhold med stagnation ,lavrentabilitet oglave investe­
ringer bør man gøre sigklart ,atetøkonomisk opsving imange lande vil
kræve ,atlønningerne ienlang periode måindrettes påsåvel enopbremsning
afpengelønnen som enreal tilpasning .Ivisse lande som f.eks .Forbundsre­
publikken Tyskland vil man måske påettidligere tidspunkt endiandre lande
kunne dæmme opforinflationen påtilfredsstillende måde .Imellemtiden kan
risikoen for enkraftig midlertidig nedgang irealefterspørgslen ,somforstå­
eligt nokfrygtes ikølvandet påforsøgene påatdæmme opforinflationen og
tilpasse lønomkostningerne ,ikke udelukkes .Idette tilfælde bør definansielle

-26-
instrumenter afvendes med .henblik pu.atneutralisere denegative virkninger ,
ogdebørsikre ,attrend'en idetnominelle BNPbliver ioverensstemmelse
medden ønskede udvikling .
4.Sammendrag ogkonklusioner vedrørende den økonomiske politik idenkommende
periode
Detforventede økonomiske opsving iEuropa i1982 erhidtil ikke indtruffet ,
ogdeseneste indikatorer viser tegn påetnyt fald itilliden ierhvervsli­
vet ,især iForbundsrepublikken Tyskland ogDetforenede Kongerige .Cirka
halvdelen afFællesskabets økonomi erendnu ramt afalvorlige ulige vægt spro­
blemer ,hvad angår inflation ,betalingsbalance ogoffentlige finanser ;næsten
alle medlemsstaterne har enyderst alvorlig arbejdsløshed .
Udsigterne fordetkommende £.rerpræget afindbyrd.es modstridende påvirknin­
ger .Derersket envis lempelse afvariablerne iverdensøkonomien såsom olie­
prisen ogrer.ten ,mendetbørundgås ,atdisse tendenser vendes ientidlig
fase under etopsving .Udsigterne erimidlertid langt fralovende ogrisikoen
forendeflatorisk spiralbevægelse kan ikke udelukkes .Altmågøres for
hurtigt atafværge dennuværende pessimisme .
Disse problemer måimødejås ved atløse dedybtgående struktursvagheder iden
europæiske økonomi ,ogdegiver sigsærlig udslag ienringe lyst idenprivate
sektor til atinvestere ogø£;ebeskæftigelsen .Svaghederne består idetmeste
afFtellesskabet ligeides ienskæv ressourceallokering mellem denoffentlige
ogdenprivate sektor ,enskæv fordeling mellem lønninger ogprofit ogenskæv
fordeling mellem forbrug oginvesteringer .
Fjernelsen afdisse uligevægte synes atvære enabsolut forudsætning forat
vende tilbage tilenøkonomi medstørre beskæftigelse ,investeringer ogpro­
duktivitet ;disse mål må.nødvendigvis udgøre modstykket tilogberettigelsen
for er:omfattende tilpasning afindkomster ogoffentlige finanser .Iden
økonomiske politik ogi.1roejd"markedets parters drøftelser måmanbestræbe
sig påatsikre ,atprocessen gennemføres isinhelhed .
Deteryderst vanskeligt atstyro enproces ,dersamtidig tager sigte påkon–^
junkturopsving ogstrukturfornyelse .Hvert enkelt land mågøre enstor indsats ,
menunder hensyn tillandenes indbyrdes afhængighed ogdeninternationale
situation skal etandet infilforfølges parallelt :forbedring afdenøkonomisk -
politiske koordinering mellem deindustrialiserede lande medhenblik påatøge
chancerne for atnådeønskede resultater .

-27-
paverdensplan bør Fællesskabet fortsætte sine bestræbelser påatoverbevise
alle parter om,atman idebetydende internationale reservevalutacentre bør
søge athindre voldsomme udsving irentesatser ogvalutakurser .Med henblik
herpå erdet nødvendigt attilvejebringe etvirkeligt internationalt valutar -
risk samarbejde mellem devigtigste monetære myndigheder .Det erenforud­
sætning foretstabilt internationalt valutarisk system ,atdeinternationale
valutaer styres meddette for øje,ogatdeindustrialiserede lande snarest
nårtil enighed omatstyrke Deninternationale Valutafonds ogVerdensban­
kens finansielle kapacitet .
Iøjeblikket sænkes rentesatserne ,ogman bør bestræbe sig påatkonsolidere
denne tendens idePorenede Stater ogEuropa .Ipengepolitikken iEuropa har
man generelt undgået ekstremt bratte ændringer idefinansielle vilkår .
Med enyderligere dæmpning afinflationen ogfortsat svag økonomisk aktivitet ,
især iForbundsrepublikken Tyskland ,Det forenede Kongerige ogNederlandene ,
kan disse lande tillade sig atgåispidsen foryderligere rentenedsættelscr
iEuropa .Andre afFællesskabets lande står overfor betydelige betalingsbal­
ance problemer ogerunderkastet bindingerne inden for EMS .Idisse lande
vil der eventuelt blive mulighed forparallelle rentenedssttelser .Ienkelte
afdemest inflationsliærgode lande ,hvor realrenten ermeget laveller nega­
tiv,måmålet være atnedbringe inflationen hurtigere end den nominelle
rente .
Ked hensyn tilbudgetpolitikken bør delande ,der både kendetegnes ved en
fortsat økonomisk tilbagegang ogentilfredsstillende nedbringelse afinfla­
tionen ,oghvis situation erpræget afbeskeden uligevægt eller fåbegræns­
ninger ,undgå atblokere de"automatiske stabilisatorer ".Ienrække andre
lande udeluld :erdestore budgetunderskud enhver mulighed foratstyrke kon-
junkt urerne via budgettet iden nærmeste fremtid ,mentvinger dem tværtimod
tilhurtigt atforetag .?budgetnedskæringer ognedbringe underskuddet over for
urilandet .Enstimulering aføkonomien viaskattelettelser bør kun overvejes ,
når grænsen for enrente:;ænkning ernået ,ogkunilande ,hvis offentlige
finanser erienforsvarlig stand .

28.-
oom ctpositivt element iDet europæiske monetære Systems funktion idet
seneste årerderblevet foretaget indgående finans -ogindkomstpolitiske til­
pasninger somledsageforanstaltninger tilkursjusteringerne .Disse tendenser
børstyrkes yderligere iden kommende periode ,således atdergradvis genskar -
bes enstørre konvergens idegrundlæggende økonomiske størrelser .
Selv omstyringen afkonjunkturopsvinget idet kommende årfåretpositivt
udfald ,vildette imidlertid ikke være ensbetydende med enløsning afarbejds -
løshedsproblemet .Detforudsætter indgående ændringer atnedbringe demeget
store offentlige udgifter imange lande ogøgebeskæftigelsen .Hvad dette
sidste angår børder lægges vægt påmeget større tilbageholdenhed ogsmidighed
idereale lønomkostninger .Idet omfang ensådan politik måtte føre til en
midlertidig svækkelse afefterspørgslen ,bør ensådan svækkelse modvirkes
gennem pengepolitiske og,hvor determuligt ,budget politi ske indgreb forat
støtte efterspørgslen ,for eksempel ,efter omstændighederne ,enrentenedsæt -
telse eller enskattesænkning .
Hovedmålet for ovennævnte strategi eratgenskabe enbedre beskæftigelsessi­
tuation .Deterindlysende ,atenheldig gennemførelse afdenne strategi
afhænger af,atder opnås bred enighed omden samlede økonomisk-politiske
prioritering .Det erafgørende ,atstrategien særlig tager hensyn til nødven­
digheden afatfastholde inflationsbekæmpelsen ogtil import prisudviklingen i
forbindelse med løntilpasningerne .Deterdesuden klart ,atalt mågøres for
atfremme beskæftigelsen påøkonomisk forsvarlige betingelser ogisærdeleshed
ved atfremme investeringerne ved atfjerne hindringerne foratoprette nye
virksomheder ogved atgøre tilrettelæggelsen afarbejdstiden mere fleksibel .
Deterligeledes hele tiden nødvendigt atvære opmærksom på,atvirkningerne
afarbejdsløsheden erforskellige for deforskellige sociale grupper :idenne
henseende børdergøres enindsats (f.eks .påindkomst området eller medhensyn
tiltilrettelæggelsen afarbejdstiden )foratsikre ,atfølgerne afden nu­
værende situation ikke fåralt for store virkninger forvisse sociale grupper .
Deeuropæiske valutakursers nuværende lave niveau over fordollaren ,som synes
atvedvare trods ændringer irenteforskellene ,kanbetragtes sometgunstigt
udgangspunkt for envarig tilpasning afdegrundlæggende årsager til indkomst -,
investerings -ogbeskæftigelsesudviklingen iEuropa .Deseneste ændringer ide
internationale rentesatser burde også gøre detlettere atopskrive den japanske
yen.Den ledsagende interne tilpasning afindkomster ogoffentlige finanser er
lige såvigtig forEuropas økonomiske forbindelser med resten afverden som
for deenkelte lande ,hvis valutakurser reguleres inden for EMS.

29.-
ANDEN DEL .Den økonomiske politik imedlemsstaterne
IBelgien hardenøkonomiske politik efter tilpasningen afdenbelgiske franc
medtilhørende følgelovgivning muliggjort enbegyndende genoprettelse afulige­
vægten påbetalingsbalancens løbende poster ogdeoffentlige finanser samt for­
bedring afdebelgiske virksomheders konkurrenceevne .Disse foranstaltninger
haruundgåeligt påvirket væksten ogbeskæftigelsesfremgangen i1982 ,ogenfor-
bedring i1983 afhænger fortsat ividudstrækning af,omderindtræder etin­
ternationalt konjunkturopsving ,ibetragtning afdebegrænsede indenlandske
muligheder .Forbrugerprisstigningen tiltog midlertidigt ikølvandet pådenef­
fektive depreciering afdenbelgiske franc ,menventes ataftage kraftigt ,og
derkanventes enyderligere formindskelse afunderskuddet påbetalingsbalan­
cens løbende poster .
Saneringspolitikken i1982 svarende tilRådet ogKommissionens henstillinger
børpåafgørende måde videreføres i1983 ogutvivlsomt indtil tiårets midte
medhenblik påatgenskabe forudsætningerne forenhøjere ogmere stabil vækst .
Enforudsætning foratkonsolidere defremskridt ,derergjort medhensyn til
konkurrenceevne ogfastholdelse afhusholdningernes forbrugsefterspørgsel in­
den forgrænser ,som erforenelige medbetalingsbalancehensynet ,erenbeske­
denindkomstudvikling gennem enlængere periode ,baseret påenpassende for­
længelse i1983 afdeforanstaltninger vedrørende indeksregulering aflønnin­
gerogandre indkomster ,scmblev taget i1982 .Daregeringen ibegyndelsen
afaugust fastlagde hovedlinjerne ibudgetforslaget for1983 (gavdenmedde­
lelse om,atdenagtede athøre arbejdsmarkedets parter omdenpraktiske gen­
nemførelse afenregel om,atlønomkostningerne i1983 ikke måtte stige med
over 7%.
Medhensyn tilfinanspolitikken gavdenmeddelelse om,atdenagtede atbegræn­
seudgiftsstigningen til7,5$ i1983 -hvilket erensbetydende medensamlet
nedgang ifaste priser ogkun ensvag stigning iløbende priser foralle ud­
gifter ,somikke vedrører arbejdsløsheden ogstatsgælden -ogatbegrænse sta­
tens nettofinansieringsbehov til10,5$ afbruttonationalproduktet .

30.-
Disse målsætninger ligger kunlige inden fordetacceptable ,både hvad angår
situationen i1983 oghensynet tilensanering påmellemlang sigt ,ogder
børhurtigt rettes oppåenhver afvigelse fradefastsatte mål iårets løb .
Resultatet afdisse foranstaltninger erafgørende fordetopsving idepri­
vate investeringer ,somernødvendig forenomlægning afdenøkonomiske ak­
tivitet ogforenvarig forbedring afbeskæftigelsessituationen ,somdeskat-
tepolitiske foranstaltninger truffet i1982 ,iøvrigt skulle begunstige .Den
nyeindustripolitik ,derindebærer strengere betingelser ogstørre selektivi­
tet forydelse afstøtte ,ventes atbefordre oprettelsen afnyevirksomheder ,
der erivanskeligheder .
Tilgengæld vil detpengepolitiske råderum fortsat være begrænset ,idet det
løbende underskud påbetalingsbalancen ogstatskassens store finansierings - .
behov begrænser mulighederne foratforetage enautonom rentesænkning .
Påmellemlang sigt erenbehersket omkostningsudvikling ogenomlægning af
industristrukturerne ufravigelige forudsætninger forenvarig forbedring af
beskæftigelsessituationen .Somforeslået afmyndighederne erdetligeledes
afstor betydning ,atdetsamlede offentlige nettofinansieringsbehov ifor­
hold tilbruttonationalproduktet i1985 erhalveret ,medhenblik påatbryde
underskud /rentebyrde-spiralen ,derlægger tunge byrder påsåvel deoffentlige
budgetter sombetalingsbalancens løbende poster ogderigennem hæmmer denøko­
nomiske vækst .

31.-
IDanmark var denøkonomiske aktivitet i1982 noget stærkere end iandre EF-
lande ,idet væksten iBNPandrog omkring 2$.Somi1981 blev væksten i1982
stimuleret afenforbedring afkonkurrenceevnen ,somisær skyldtes faldet i
deneffektive kronekurs .Udviklingen ibeskæftigelsen blev båret oppe afde
foranstaltninger ,somregeringen traf ijuni medhenblik påatholde investe­
ringerne igang ,udbygge erhvervsuddannelsen ogskabe flere arbejdspladser .
Efter enbetydelig forbedring i1981 forringedes betalingsbalancens løbende
poster atter i1982 ,idet denkraftige stigning iudgifterne tilrenter og
afdrag påudlandsgælden mere endopvejede denfortsatte forbedring afvare-
ogtjenestebalancen .Samtidig erdeoffentlige finanser blevet yderligere
forværret .Påtrods afskatteforhøjelserne imidten af1982 anslås underskud­
detpådrifts -,anlægs -ogudlånsbudgettet i1982 til57000mioDKReller
ca.12$afBNP ,hvilket erbetydelig mere enddetunderskud ,dervarbudget­
teret med ifinanslovforslaget ,ogderetningslinjer ,Rådet vedtog idecember
1981 .Denvigtigste årsag til ,atdefastlagte rammer erblevet overskredet ,
erdesærlige beskæftigelsesfremmende foranstaltninger ogfremfor altdenof­
fentlige sektors konstant voksende rentebyrde ,samt denkraftige stigning i
visse overførselsiniikomster .Denuværende tendenser iøkonomien erpåafgø­
rende punkter forskellige fradenstrategi ,derblev fastlagt ibegyndelsen
af1980 ,ogsombl.a .sigtede modenjævn nedbringelse afbetalingsbalance­
underskuddet .
Enafdevigtigste opgaver fordenøkonomiske politik i1983 vilderfor blive
resolut atmodvirke enyderligere forværring afdensamfundsøkonomiske lige­
vægt .
Hertil kræves enmeget stram finanspolitik i1983 .Ibegyndelsen afoktober
fremlagde dennyeregering etprogram ,derbl.a .tager sigte påatnedbringe
stigningen ioverførselsindkomsterne -især vedophævelse afdyrtidsregule­
ringen afforskellige sociale ydelser oggradvis reduktion afdisse ydelsers
niveau -atbegrænse lønstigningerne idenoffentlige sektor ,atforhøje vis­
seoffentlige takster samt atøgebeskatningen afpensionskasser ogforsik­
ringsselskaber .Disse foranstaltninger skulle indebære ,atunderskuddet for
1983 nedbringes med 11000mioDKR iforhold tildetoprindelige budgetunder­
skud ,derville have udgjort næsten 15»5%afBNP .

32.-
Derved vil underskuddet pådrifts -,anlægs -ogudlånsbudgettet kunne begrænses
til omkring 13$afbruttonationalproduktet i1983 .Dette ville være etførste
skridt iretning afengradvis nedrbingelse afbudgetunderskuddet efter dese­
neste års meget kraftige stigninger ,ogdetvil kræve envedvarende indsats i
dekommende år.Det erogså vigtigt ,atdette initiativ frastatens side føl­
ges opafdelokale myndigheder .Ennøje kontrol med deoffentlige finanser
skulle kunne bidrage til enrentesænkning ogtilatskabe definansielle for­
udsætninger for etvarigt invest eringsopsving .
Foratsikre enlangsommere udvikling ipriser ogindkomster erderindført et
lønstop indtil marts 1983 .Ifølge delovforslag ,deriøjeblikket ertil behand­
ling ifolketinget ,skal lønstoppet ledsages afensuspension afdyrtidsregule­
ringen ogenfastfrysning afvisise ikke –lønindkomster idekommende toår.
Hvis forårets overenskomstforhandlinger munder udientilstrækkelig beskeden
lønstigning ,kan derblive tale omenvis sænkning afpersonskatterne .Disse
foranstaltninger vil bidrage tilatstyrke Danmarks konkurrenceevne ,der eraf
afgørende betydning forudviklingen ieksporten ogden økonomiske aktivitet i
almindelighed .

33.-
IForbundsrepublikken Tyskland aftog denøkonomiske aktivitet i1982 ,særlig
iårets anden halvdel .Arbejdsløsheden steg brat både somfølge afdenfald­
ende beskæftigelse ogbefolkningsudviklingen ,sompræges afstor tilgang af
unge tilarbejdsmarkedet .Inflationspresset aftog dog ,ogudenrigs økonomi en
forbedredes markant ,hvorved betalingsbalancens løbende poster ventes atvære
iligevægt foråret somhelhed .
Denuværende udsigter tyder ibedste fald påenmeget beskeden vækstrate i
1983 afstørrelsesorden 1$,derantagelig viltage tililøbet afåret som
følge afenvisvækst ieksporten ogdefaste investeringer .Disse påvirkes
igunstig retning afaftagende inflation ogfaldende rente samt forskellige
foranstaltninger ,regeringen traf i1982foratstimulere kapitalanvendelsen ^.
Depengepolitiske myndigheders råderum øgedes betydelig i1982 somfølge af
aftagende inflation ,mendelvis også somfølge affaldet idollar-renten .De
tyske rentesatser lempedes ioverensstemmelse hermed ,ogcentralbankens penge­
mængde fiklovtilatstige ientakt ,derlåtætpåmålint ervallet søvre
gramse .Daaktivitetsniveauet ikke voksede ,udviklede deoffentlige udgifter
ogunderskuddet sigmindre gunstigt endventet ,ogregeringen nødsagedes til
atfremlægge tillægsbudgetter iårets løbforatfåhjemmel tiløget lånop­
tagelse .
Veduændret økonomisk politik vildenunderliggende produktions -ogbeskæfti -
gelsesudvikling være utilfredsstillende idenærmeste år}derkanmeget vel
blive tale omlave vækstrater påmellemlang sig^.
Forbundsrepublikkens vækstrater i1982 og1983 vil-imodsætning til1960-
erne og1970' erne -komme til atligge lavere endFællesskabets gennemsnit
ogvil imindre omfang endtidligere blive stimuleret afeksportefterspørgs -
len .Højere økonomisk vækst vilderfor komme tilatafhænge af,atder
l)Ifølge deseneste skøn kan muligheden fornul-vækst i1983 ikke udelukkes .

indtræder etkraftigt opsving idenindenlandske efterspørgsel ,særlig så
længe Forbundsrepublikken Tysklands handelspartnere fører enstram økonomisk
politik .Hovedparten afinflations -ogbetalingsbalancevirkningerne fradetan­
detolieprischok overvandtes hurtigere iForbundsrepublikken Tyskland end
andetsteds ,hvorfor denøkonomiske politik måtilrettelægges medsærlig hen­
blik påatstyrke investeringerne ogundgå dekontraktive virkninger afen
brat formindskelse afbudgetunderskuddet eller enfortilbageholdende real­
lønsudvikling .
Som følge afdenbetydning ,efterspørgsels -ogprofit forventningerne samt de
finansielle betingelser har forinvesteringerne ,måfinanspolitikken påkort
sigt navnlig sigte påenomlægning afdeoffentlige udgifter tilfordel for
investering ,forskning ogudvikling samt erhvervsuddannelse ,snarere end iet
årmedsvag omoverhovedet nogen økonomisk vækst atsigte påennedbringelse af
underskuddet ,somkanreduceres gradvis pålængere sigt .Kellem 1982 og1983
villånebehovet herefter kunne holdes uændret på4%afbruttonationalproduk ­
tet ifaste priser .
Daprisudviklingen tegner gunstigt børpengepolitikken tilrettelægges tilfrem­
meaføkonomisk vækst ved atlade centralbankens pengemængde vokse tilstrække­
lighurtigt .Detråderum ,dererskabt vedforbedringen afudenrigsøkonomien
oglempelsen afinflationspresset ,bør først ogfremmest anvendes medhenblik
påyderligere rentesænkninger .
Selv meaenvækstrate afdenstørrelse ,som iøjeblikket ventes i1983 »vildet
imidlertid ikke være muligt atundgå enyderligere forværring påarbejdsmarke­
det idennærmeste fremtid .Som helhed erder intet iForbundsrepublikken Tysk­
lands konkurrenceevne ,produktivitet ogvirksomhedsindt jening ,dertyder på,
atfaldende realløn erennødvendig forudsætning forkraftigere vækst .Alli­
gevel børaerlægges større vægt på,atlønstrukturen fremme arbejdskraftens
mobilitet ogderigennem denødvendige omlægninger iøkonomien .

3rakealand harstadig problemer medunder destedse vanskeligere ydre vildLr at
skabe etøkonomisk opsving .Konjurkturudsig terne for I9B3 eridenhenseen­
deensmule gunstigere ogkan-hvis debekraftes -være medvirkende tilat
satte dette opsving igang .Men økonomiens afstesming efter omgivelserne er
/æsentligt afstrukturel art,ogetvarigt opsving iproduktionen fremkom­
mer ikke uden enlangfristet indsrts for systematisk atege udbudssiden ,
hvilket indebarer tilbagevenden ,tj1enhej invest eringskvote .Det erdesuden
nødvendigt ,atdenne indsats ledsages afenkraftig indsats imod inflationen ,
hvis destabiliserende indvirkning påallokationen afproduktionsfaktorerne
ikke kanundgå athaaae detilstræbte strukturelle ændringer .
Den nuvarende politik tager sigte påatdanne grandlag for denne dobbelte
indsats ,agfemårsplanen under ud<crbejdelse ventes atbelyse vilkårene son
helhed .Ved enkombineret kraftig forhøjelEe aflavindkomsterne ibegyndelsen
af1982 ,priskontrol for nødvendig jhedt artikler ogenomfattende ,nunvarieret
forøgelse afskattetrykket tilsigtes etbegrænset opsving iforbrugseftez –
spergelen ogenvis afsvakkelse a.'prisstigningstakten .Dererindført au­
tomatisk regulering aflønninger >gpensioner ,ogdette skulle -forudsat
delønud jævnende virkninger ikke xurtigt udløser kompenB irende lønkrav -
føre til endypning afpengeindk wststigningen .Derertaget skridt til at
begrænse den indenlandske kredit iaålt iprocent afbruttonationalproduktet ,
ogderskal medhenblik herpå forstages enmarkbar nedsættelse afdenoffent­
lige sektors strukturelle underskid .Endelig forsøges investeringerne frem­
met ved enselektiv kreditpolitik ,somhar g.jort det muligt atholde realrenten
påetmeget lavt niveau ,ogved etflerstrenget offentligt støtteprogram
differentieret efter sektorer ogregioner .

36.-
Da.sse bestræbelser erfortiden æder udfoldelse .Eksporten harhidtil haft
tendens tilatBtagnere ,ogder <jrendnu ikke tegn påetinveateriagsop -
sving .Unde •disse oostandighede ckandet tænkes ,atvaksten i1982 ikke
engan# når 1^>.Desuden hardetikce været muligt atbegr&nse økonomiens li"
kvidit et,fordi det ikke erlykkedes ataindske detoffentlig *underskud
iforventet omfang .Endelig erdaratter »ket endepreciering afdrachaen ,
nødvendiggj >rtforatudligne in?1ationsfirskellens i^dvirkniig påekono-
aiens konkurrenceevne .
Disse resul vater erikke synderlig tilfre isstillende ,menbøralligevel ik­
keføre til ,atde.a nuværende politik lemjes .Opbremsningen afinflationen
erenabsoliit forudsætning for,atderkat skabes etfinansielt grundlag
for destor iinvesteringer ,der arnødven iige .for enomformning aføkonomie is
strukturer .
Den økonomi )kepolitik niderfor bringe alle foreliggende »uligheder til an*
vendelse fo.-atbremse denominelle stigninger mærkbart i1983 *Sigtet bør
freadeles isarlig grad være afdampning aflønudviklingen ,ogsåledes at
indeks reguleringen ,ikke medfører enuhens igtsmassig indsnavring aflønrela -
tionerne .Endelig bør dertilstræbes enaerkbar nedb -jjogolse aføkonomiens
likviditetsgrad ved begrænsning afden offentlige sextors nettofinansiering J-
bahov tiluuder 10iafbruttonat lonalprodoJctet jdette bør skeved nedskæ­
ring afdriftsudgifterne ogenhensigtsaajsig tilpasning afdeoffentlige
takster ledaaget afkreditstramning ogforanstaltninger til fremme afen
langfristet opsparing .Sidstnævnte hensyn indebarer ,atrealrenten ikke lan­
ger«holdes påetkunstigt lavt aivean ,o?atmanitrøjeregrad lader mar­
kedskræfterne bestemme renteudviklingen .
(

IFrankrig har opsvinget ikølvandet påefterspørgselsstigningen i1981 ført
til enkraftig forringelse afhandelsbalancen .Den udenrigsøkonomiske stil­
ling ogvirksomhedernes finansielle balance ogkonkurrenceevne har ændret
sig ognødvendiggjort nye indgreb .Denstore indenlandske kreditudvidelse
somfølge afstigningen idetoffentlige underskud ogvirksomhedernes fi­
nansielle vanskeligheder harholdt inflationen igang ,medens denaftog i
andre lande .Denfranske francs valutakurs måtte andres ioktober I98I og
juxxu 1982 .
Kurstilpasningen ijuni 1982 inden for rammerne afDet europæiske monetære
System erfulgt opafetgennemgribende saneringsprogram .Derblev øjeblik­
kelig truffet foreløbige foranstaltninger tilblokering ,udsatteise eller
begrænsning afpris-ogindkomststigninger for atbryde inflationsbølgen
oggivet meddelelse omomfattende indgreb mod ethastigt stigende offent­
ligt underskud .Sideløbende hermed ervækstmålene for pengeaangden i1982
og1983 blevet revideret inedadgående retning under hensyn til denventede
afdampning inominel henseende .Denne omlægning skulle gøre det muligt at
stilne inflationen hurtigere ,således atinflationstakten kommer etgodt
stykke nedunder 10$i1983 ,ogsamtidig begynde atrette oppåbetalings­
balancens løbende poster .Deterenforudsætning foratnådisse resulta­
ter,atder sker enmærkbar opbremsning afden indenlandske efterspørgsel ,
hvorfor vækstraten næppe viloverstige 1%i1982 ogi1983 «Sarlige finans­
politiske ogfinansielle bestemmelser tager forøvrigt sigte påatomlægge
enstørre del afefterspørgslen fra forbrug til investeringer .
Hvis programmet skal lykkes ,kraver det aktiv deltagelse fra arbejdsmarke­
dets parter ,idet nedbringelsen afomkostningerne udgør vigtigste punkt og
største usikkerhedsfaktor iden nuværende tilpasningspolitik .Først ogfrem­
mest skal pris-ogindkomst stoppet ,somudløber den 31*oktober 1982 ,efter­
følges afenpris-ogindkomstpolitik ,somuanset deridenne henseende
gradvis lempes mest muligt dogblokerer indeksreguleringen aflønninger og
andre indkomster påbasis afstedfundne prisstigninger som denvigtigste
inflationsformidlende faktor .

38.-
Penge -ogkapitalmarkedepoli tikken børforøvrigt tilrettelægges medhenblik
påatforene hensynet tillavinflation ogstabile valutakurser ned ennød­
vendig imødekommelse afvirksomhedernes finansieringsbehov påvilkår ,som
ikke stiller sigivejen for deres investeringsplaner .Styring afden inden­
landske kreditudvidelse erderfor afstor betydning .Dette foT-yds^tter ,at
detoffentliges finansieringsbehov ophører med titvokse ,ihvert fald rela­
tivt ,atdetioverensstemmelse med .målene ibudgetforslaget for 1983 rent
faktisk stabiliserer sigpåde3$afbruttonationalproduktet ,somdetvil
andrage i1982 ,ogatdesociale sikringsordninger ,som præges aftyngende
underskud ,derfor som bebudet afregeringen bringes iligevagt gennem be­
sparelser ogøgeda indtægter .Herved kunne det nødvendige råderum forfi­
nansiering afenprioriteret indsats inden for forskning ,erhvervsmæssig
strukturudbygning ogbeskæftigelsesfremme tilvejebringes ,samtidig med at
inflationst akten mindskes ,såvirksomhedernes finansieringsomkostninger ved
etgivet realrentenive auminimeres .Deterenvigtig del afensådan stra­
tegi ,atdenye foranstaltninger til freirase afden langfristede ,ognavnlig
risikovillige ,opsparing bliver vellykkede .
Det erikke kun inflationsbeksopelsespolitikken ogden ventede forbedring
afverdensøkonomien ,der erafgørende for,omderatter bliver tale omsta­
bil vækst .Det erdesuden nødvendigt ativærksætte enstrukturpolitik ,som
sikrer eneffektiv tilpasning aføkononi<m til dayciif «vilJrår .Bl.a .må
deoff<antlige myndigheders indsats påinduet rlområdst medvirke til atfor­
bedre økonomiens konkurrenceevne ved modernisering afsvage sektorer ogsti­
mulering afteknologisk avancerede sektorer ,somforstørstedelens vedkom­
mende nuhenhører under denoffentlige sektor .Det erdasuden nødvendigt ,
ateventuelle foranstaltninger vedrerende arbejdsdeling tilrettelægges i
nøje samklang med kravet til øget produktivitet uden direkte eller indirek­
teomkostningsbelastninger for virksomhederne .

39--
Væksten iden økonomiske aktivitet iIrland har været beskeden i1982 i
sammenligning med desenere år.Inflationen erhelt udeaftakt med
EF-gennemsnittet ,mender synes atvære tegn påenvisforbedring mod
årets slutning .Lererfortsat store underskud påbetalingsbalancen og
deoffentlige finanser ,ogden hermed forbundn «låntagning iudlandet
ersteget til nye højder .Denne udvikling giver anledning tilsarlig
bekymring ilyset afenstærkt stigende arbejdsløshed ,dermuligvis vil
overstige 12$i1982 .
Udsigterne for 1983 erusikre .Trods envakst iBNPpåca.2$vilstatens
finansieringsbehov uden indgriben meget vel kunne nåoppåomkring 13$af
BNP ligesom iår,mens inflationen enendaftagende fortsat villigge på
13 Under disse anstændigheder måden nuværende politik ikke blot fasthol­
des,men søges gennemført med beslutsomhed .
Problemerne iirsk økonomi skyldes for enstor del,atdet ikke erlykkedes
atgennemføre entilpasning efter detoolieprischok .Den irske økonomis
åbenhed ogstore afhængighed afenergiressourcer udefra gjorde ensådan
tilpasning bydende nødvendig .Den imponerende eksport fremgang ,derofte
blev opnået under vanskelige markedsforhold ,kunne ikke opveje denstadige
stigning iimporten ,somafspejlede ,atdet indenlandske forbrug ikketil­
passedes forringelsen afbytteforholdet .Reallønsniveauet blev endog be­
varet trods stigende importpriser ogøget beskatning ,hvilket bidrog til
enmeget stærk Inflation væsentlig højere endideøvrige EMS-lande .Dette
forringede den irske økonomis konkurrenceevne .Kun hvis denne udvikling
vendes ,kan konkurrenceevnen forbedres ,produktionsf remgangen øges ogar­
bejdsløsheden mindskes .
Gennem desenere årsynes detoffentliges udgiftspolitik athave bidraget til
denne udvikling ,medstore stigninger ideoffentlige lønninger ,med uændret
eller større købekraft for overførselsindkomsterne ogmed envidereførelse af
det ambitiøse offentlige investeringsprogram .Selv omoffentlig låntagning
tilfinansiering afinvesteringsprojekter erenaccepteret praksis iIrland ,

10.-
harstigningen idriftsudgifterne medført etbetydeligt unders »eudpådriftsbud­
gettet .Dererbred enighed om,atdetnuværende driftsunderskud måbrinks ud
afverden ,fordi detøger statens gæld ,somforenstor delerifrwmmed valuta ,
uden atderherved skabes indkomster ,sommuliggør enfinansiers agafd*ntyn­
gende rente -ogafdragsbyrde .Dette vil kræve enbetydelig realnedwkæring af
denuværende udgiftsprogramiaer ,dadet næppe vidfra enekoromi.sk betragtning vil
vare hensigtsmæssigt atege beskatningian væsentligt ,således scmdeterskat i
deseneste år.
Endvidere begrænses regeringans råderum ,fordi alle udgift «?tilrenter ogafdrag
erafobligatorisk karakler .Mens detsåledes måerkendes ,atd.r ®rbehov for
yderliger® offentlig® investeringer iIrland ,kræver si.uationeji i'vllertid ,at
hvert enkelt projekts potentielt gunstige indvirkning påøkonomien c«?ja,
således atdersikres enbedre allokering afdeknappe res&ourcsr -
Ennedbringelee afdenoffentlige sektors underskud eriifvdvsrdig for atkunne
vende den divergerende udvikling iirsk økonomi .Banheraf følgende mindskelse
afdan monetære finansiering afbudget unaarakudd etvil knnne bidrage til lavere
inflation ;hvorimod enyderligere stramning afcairfcralb anksns nuværende retnings­
linjer for kreditgivning formentlig ikke vil være hei.T.jrigtsa®Fsig under denu­
værende omstændigheder «Deforslag til nedskæring afdeoffestlige udgifter ,scan
blev fremsat ibegyndelsen afaugust ,eretførste skridt ,iretning afatbring©
den offentlige sektors underskud under kontrol .Detvil imidlertid være nødven­
digt atvidereføre ogforstærk® disse bestræbelser i1583 ,hvis detoffentlige
regnskab atter skal balancer *nogecrilunde .Idenne forbindQl ?«synes etdrifts -
underskud på5%afBfir ogetstatsligt finansieringsbehov på12$afMPatvare
passende målfor 1983 «Santidig ®rdetvigtigt ,ataz•?*>-; rinta*?# roe,is*r ide
beskyttede sektorer ,?erøtere realistisk p&doæW -v-rx -aa!As^sdor og -kun
fremsætter krav o©besKedne lønstigninger .
Disse foranstaltninger vil ikke automat iek løse alle problemerne iirsk økonomi ,
men gennem enforbedring afkonkurrenceevnen oggenskabelse afstatens muligheder
for atgennemføre envækstfremmende politik vil degare det muligt atsætte effek­
tivt ind over for jobskabelGesproblasnenrie ogdeutilfredsstil 1røde udbudsbetingel -
ser ,samt konsolidere ogudbygge industrialiseringsprocesseia .Myndighedernes op­
stilling afenmellemfristet plan til løsning afproblemerne iforbindelse med
den høje arbejdsløshed ogdetstore unders ked over for udl&ade' ;sostgenoprettelse
afbalance ideoffentlig® finanser ogdæmpning afinflatiorcn u-Jgwr etabsolut
nødvendigt element idenne forbindelse .

/II.-
Italien har gjort store fremskridt vedrørende tilpasning aflandets øko­
nomi til deudenrigsøkonomiske bindinger ;prisen herfor har været et
kraftigt fald iden indenlandske efterspørgsel i1981 ,medens dertil
gengæld har været endynamisk udvikling ieksporten }dette positive re­
sultat kan bl.a .tilskrives enstrammere pengepolitik .Men inflationen
på17,5%i1982 afviger betydeligt fraEP-gennemsnittet på10% samt fra
udviklingen idestørre industrilande ,ogbetalingsbalpncen udviser under­
skud trods det økonomiske tilbageslag .
Deopnåede resultater åbner derfor påkort sigt kun mulighed foretbe­
grænset opsving iden indenlandske efterspørgsel ,særlig forbrugs efter­
spørgslen .Entilbagevenden til envækstrate ,som ligger tættere opad
mulighederne påmellemlang sigt ,erikke alene betinget afenforbedring
afdeydre økonomiske vilkår ,men også afbedre balance ideoffentlige
finanser ,omkostningsdæmpning ogtilpasning afproduktionsstrukturerne .
Pengepolitikken kan derfor kun lempes idet omfang disse bestræbelser
fører til mindre prisstigninger ogbedre ligevægt over forudlandet .Under
disse omstændigheder vilvæksten ikke udgøre if,i1982 ogvil næppe over­
stige dette niveau i1983 .Til gengæld vil underskuddet påbetalingsbalan­
cens løbende poster fortsat formindskes ,oginflationstakten vil langsomt
aftage .
Der blev sidst ijuli 1982 truffet enlang række vigtige finanspolitiske
beslutninger .Enhurtig vedtagelse iparlamentet afalle regeringsfor -
slagene vil være etstort skridt mod aflabanceret vækst .Devigtigste
forslag ventes atøge deoffentlige indtægter meget kraftigt :forhøjelse
afdeoffentlige takster ,merværdiafgiftssatserne ,defleste punktafgifter ,
selskabsskatten samt visse bidrag til sociale sikringsordninger oget
"skatteamnesti "med øjeblikkelige ogfrigørende indbetalinger til følge .
Forøgelsen afskattebyrden kan delvis blive opvejet aflempelser iperson -
beskatningen ,hvis deforestående overenskomster erioverensstemmelse
med regeringens normer .Endvidere foretages ihenhold til finansloven en
forhøjelse afden del aflæge-ogmedicinudgifterne ,sompatienterne selv
skal betale .Det ventes ,atden samlede virkning afdisse foranstaltninger
ogandre bestemmelser ,som skal vedtages ,bliver ennedbringelse afstatens
nettolånoptagelse fra 15$afbruttonationalproduktet i1982tilomkring 12$
i1983 .Ensådan indsats erabsolut nødvendig ,hvis den samlede indenland­
skekreditudvidelse skal kunne holdes inden forrimelige grænser oglikvi-
ditetskvoten atter kunne nedbringes ,uden atvirksomhederne påtvinges over­
drevent høje rentesatser .

42.-
Det ernuoptil arbejdsmarkedets parter atgennemføre frivillig løn­
tilbageholdenhed under dekommende overenskomstforhandlinger .Nedbring­
elsen afinflationsforskellen mellem Italien ogdets vigtigste handels­
partnere erihøj grad afhængig p.f,atdette primære mål nås uden hvilket
økonomien ilang tid endnu vil lide under manglende konkurrenceevne .
Det eridenne forbindelse afgørende for atkunne frigøre økonomien fra
inflationsmekanismerne ,atlønudviklingen fra nuafknyttes til den frem­
tidige ogikke dentidligere prisudvikling .Somførste etape sfdenne
gradvise nedbringelse afinflationstakten bør der således for 1983 fast­
sættes etmål forstigningen ipriser ogenhedslønomkostninger påca.
13 hvilket eromkring 4$mindre endi1982 .
Enstrategi ,dertager sigte pågradvis nedbringelse afinflationstakten ,
erden første betingelse for enmere tilfredsstillende økonomisk udvik­
ling påmellemlang sigt .Envedholdende højinflationstakt ville via de
medfølgende finansielle spændinger ogusikre rentabilitetsudsigter have
tendens til atforstyrre allokationen afproduktionsfaktorerne .Derville
nemlig være risiko for ,atinvesterings -ogforskningsindsatsen ,som be­
tingelse forudvikling afteknologisk avancerede sektorer ogudbredelse
afteknologiske fremskridt til den samlede økonomi ialmindelighed ville
blive fastlåst påetutilstrækkeligt niveau .Strukturudviklingen måledes
idenne retning foratopveje den nedgang ,somtruer visse råvare -eller
dagligvareindustrier ,hvis produktionsvilkår næppe ilængden kansikre
dem tilstrækkelig konkurrenceevne .

43.-
ILuxembourg erder kun sket enmeget "behersket forbedring afden økono­
miske aktivitet i1982 .Devalueringen afden luxembourgske franc ifebru­
ar1982 havde ikke nogen mærkbar stimulerende indvirkning påeksporten
som følge afudenrigshandelens specifikke struktur .Der var plierede ved
årets begyndelse tale omhastige prisstigninger ,ogdisse eriårets løb
taget yderligere til ;samtidig har opbremsningen aflønstigningen som følge
afindgrebene mod dyrtidsreguleringen ført til enafsvækkelse afdet pri­
vate forbrug .Underskuddet pådeoffentlige finanser erfortsat moderat .
Der kan tænkes atindtræde etbehersket økonomisk opsving i1983 somfølge
afstigende eksport ,men detvil næppe fåstørre beskæftigelsesvirkninger .
Dervil ske enmærkbar opbremsning afforbrugerprisstigningen ,fordi de­
valueringens virkninger efterhånden stilner af,ogfordi omkostningsud­
viklingen dæmpes i1982 .
Iprincippet skal dyrtidsreguleringen genindføres ijanuar 1983 .Foret
bevare konkurrenceevnen ogkonsolidere inflationsbekæmpelsen erdet imid­
lertid ønskeligt ,atregeringen nårtil enighed med arbejdsmarkedets par­
ter omen-idet mindste midlertidig eller delvis -neutralisering af
forbindelsen mellem prisudviklingen ogudviklingen ilønninger ogandre
indkomster .Den heraf følgende omkostningsdaanpning udgør enabsolut for­
udsætning for den økonomiske strukturomlægning ,hvorpå mulighederne for
med tiden atforbedre beskæftigelsessituationen beror .Foranstaltningerne
i1982 med henblik påatøgearbejdskraftens geografiske ogfaglige mobili­
tet bør udbygges for atnedbringe lidgifterne til arbejdsløshedsbekæmpelse .
Finanspolitikken bør som helhed fortsat være forsigtig foratundgå en
forværring afdentendens til underskud ,somhar været fremherskende ide
seneste år,ogforatopbygge etvist råderum ,somipåkommende tilfælde
kan anvendes til specifikke beskæftigelsesfremmende foranstaltninger .En
begrænsning afstatsbudgettets nettofinansieringsbehov til1,2$ afbrutto­
nationalproduktet i1983 ville være ioverensstemmelse med denne målsætning .

A4--
INederlandene tyder vækstudsigterne for1983 påenfortsættelse afde
sidste mange årslave aktivitetsniveau ,hvilket ikke åbner større mulig­
heder for atforbedre beskæftigelsessituationen .Uanset stdette svarer
tiludsigterne forenrække andre medlemsstater ,vildennederlandske
økonomi dogfortsat være bedre stillet medhensyn tildegrundlæggende
balanceproblemer .Inflationstakten falder stadig ,idet forbrugerpris -
stigningen vilaftage til3,5$ omkring udgangen af1983 ,medens overskud­
detpåbetalingsbalancens løbende poster ,somallerede i1982 ermeget
stort pågrund afbl.a .prisstigningen foreksporteret gas ,atter kantæn­
kesatblive betydeligt i1983 (omkring 5$afBNP).
Dertegner sigimidlertid etmere foruroligende billede ?fudviklingen
efter 1983 :beskæftigelsesmulighederne vilikke vokse tilstrækkeligt til ,
atdenkraftige stigning iarbejdsstyrken kanabsorberes ,ogmedhensyn
tiludenrigsøkonomien ventes denpositive virkning ,someksporten af
naturgas udøver påbetalingsbalancen ,gradvis atville falde bort .
Selv ommulighederne for atbevare densamfundsøkonomiske ligevægt øjen­
synlig erbedre end idefleste medlemsstater ,erdetalligevel nødven­
digt atfølge enstram finanspolitik .Hvis derikke gribes ind ,måder
imødeses enforøgelse afforskellen mellem indtægtsstigningen ,sompå^
virkes afdenventede lave vækst i1983 ,ogudgiftsstigningen ,dersomhel­
hed ermeget dynamisk pågrund afdensociallovgivning ,derindførtes under
højkonjunkturerne .Trods destore nedskæringer ,derallerede ergennemført ,
kanstatens ogkommunernes nettofinansieringsbehov tænkes atoverstige 10$
afnationalindkomsten i1982 .Denregering ,derblev resultatet afvalget
den8.september 1982 ,skal derfor træffe nyeforanstaltninger tilatned­
bringe dette underskud ,uden yderligere a.tøgeskattebyrden ,der ifor­
vejen erenafdestørste iFællesskabet .Udgiftsbesparelserne børfortrins­
vistage sigte påatbremse denkraftige stigning isociale overførsler ,
bl.a .vednedsættelse afantallet afstøtteberettigede under visse ordnin­
ger ,ogatbremse lønstigningen foroffentligt ansatte .Detville alt i
altvære ønskeligt ,atdetoffentliges samlede lånoptagelses i1983 ikke
bliver væsentligt større endniveauet i1982 (8,4$ afbruttonationalpro­
duktet).

45-
Ensnarlig stabilisering efterfulgt øfen "begrænsning pfdet offentliges
nettofinansieringsbehov vil ligeledes lette det nødvendige investerings -
opsving .Under disse vilkår kan depengepolitiske myndigheder vedblivende
nedsætte rentesatserne udover denstore rentesænkning -påtopoints -
forlangfristede lån,derallerede ersket i1982 .Der erhertale omen
vigtig del afden mellemfristede strategi ,hvorved der for ?topveje de
seneste tiårs industrielle tilbagegang søges tilvejebragt engennem­
gribende strukturomlægning ,som med store investeringer sigter modrt
udvikle teknologisk avancerede industrier .
Denne strategi indebærer også enfortsat dampning afomkostningerne i
denprivate sektor uden atdette i1983 hørføre til ,atden nederlandske
økonomi ,deriforvejen ligger underdrejet somfølge afdeugunstige
ydre vilkår ,rammes endnu hårdere afenefterspørgselsefsvækkelse .

46.–
IDet forenede Kongerige var deri1982 ensvag vækst iBNPimodsætning
til detoforudgående arsaktivitetsnedgang .Inflationstakten faldt
atter markant ,hvorved denårlige stigning iforbrugerpriserne nærmede
sig T/ovedårets udgang .Arbejdsløsheden erimidlertid fortsat steget ,
samtidig med at "betalingsbalanceoverskuddet ermindsket betydeligt .
Alligevel vilderformentlig siadig blive tale ometbetydeligt over­
skud for året som helhed .
Trods envisstyrkelse afopsvinget næste årvilvækstraten formentlig
fortsat være beskeden afstørrelsesorden 1l/2$,ogarbejdsløsheden vil
stadig vokse ,omend ilangsommere tempo .Med beskedne overenskomstresul­
tater vil der kunne ske enbetydelig nedbringelse afinflationstakten
(til%ved udgangen af1983).
Det forenede Kongerige har ligesom alle andre EF-lande alvorlige skæv­
heder påarbejdsmarkedet .Imange andre henseender har denbritiske
økonomi imidlertid forbedret sinrelative stilling betydeligt ,hvilket
eretresultat afudnyttelsen afolieressourcerne ogden konsekvent
stramme finanspolitik .Inflationstakten erfaldende ogligger nubetyde­
ligt under EF-gennemsnittet ,ogdetoffentliges samlede underskud er
faldet markant både absolut ogiprocent afBNP ,medens betalings -
balancestillingen fortsat ermeget gunstig ,selv omden ersvækket noget .
Denalvorlige økonomiske krise har fået virksomhederne tiletafskedige
enbetydelig del afarbejdskraften ,hvilket har givet sigudslag ien
meget kraftig produktivit etsfremgang .Dette har igen medført beskedne
stigninger ienhedslønomkostningerne iDet forenede Kongerige ,hvorved
•endel afden konkurrenceevne ,der giktabt iforbindelse med stigningen
ipundets værdi i1979 og1980 ,erblevet genvundet .
Ifinansåret 1982-83 vil det formentlig ikke blive vanskeligt atholde
denoffentlige sektors låntagning inden for derammer ,der erpfstukket
idenseneste mellemfristede finansstrategi (MTFS ,dvs.3l/2$sfBNP).
Målintervallet for pengemængdens stigningstakt blev opjusteret ifor­
hold tiltidligere oggælder nuetbredere udsnit afpengepolitiske
størrelser .Den nwærende finans -ogpengepolitik måbetragtes som for­
sigtig ,hvilket skulle medvirke til enyderligere afdæmpning afinfla-
tionspresset ogenrentesænkning .

47–
Udsigterne forvasksten og'beskæftigelsen i1983 erfortsat utilfreds­
stillende .Det erderfor ønskeligt ,atderved tilrettelæggelsen afden
økonomiske politik i1983-1984 lægges vægt på,atforbedringen afde
offentlige finanser ,nedbringelsen afinflationen ogforøgelsen afpro­
duktiviteten omsættes imere tilfredsstillende samlede økonomiske resul­
tater .Dainflationstakten aftager ihurtigt tempo ,ogdenunderliggende
inflationstakt allerede ligger betydeligt under EF-gennemsnittet ,bør
finans –ogpengepolitikken nutage sigte påatbidrage tilaktivitets -
opsvinget .
Hovedvægten ipengepolitikken børderfor lægges pågrndvis udvidelse af
demonetære størrelser itakt med aktivitetsopsvinget .Væksten ide
monetære aggregater i1983-1984 børderfor ligge ioverkanten afdet
offentliggjorte målinterval på1–lVfo ,Påbaggrund afdenforventede ud­
vikling ideoffentlige finanser vil detherefter være muligt studvide
kreditten tildenprivate sektor ietsådan omfang ,atinvesteringerne
oglageropbygningen fårlovtil atudvikle sigpåbaggrund afnedgangen
iden lange rente .
Skønt myndighederne idenseneste mellemfristede finansplrn hargjort
detklart ,atdeønsker enyderligere reduktion afdetoffentliges
underskud ,erudsigterne fordenoffentlige låntagning i>1983-1984 i
øjeblikket sågunstige ,atderskulle være etbetydeligt finanspolitisk
råderum til atsikre ,atdenøkonomiske politik –nuhvor inflationen
erfaldende -itilstrækkelig grad medvirker til etaktivitetsopsving .
Påbaggrund afdeaktuelle økonomiske udsigter synes etmålfordet
offentlige finansieringsbehov i1983-1984 pålidt over 8,5miaUKL
(23/4%afBNP)atvære hensigtsmæssigt .Måden ,hvorpå dette råderum
udnyttes ,afhænger inogen grad afudviklingen iDet forenede Konge­
riges stilling over forudlandet ,ogdermåendvidere tages hensyn
tilnødvendigheden afatforbedre produktion ogbeskæftigelse ,f.eks .
gennem enreduktion afdesupplerende nationale forsikringsbidrag eller
enforøgelse afdeoffentlige bygge -oganlægsudgifter .Imidlertid kan
det inær fremtid meget velblive nødvendigt atudbygge despecifikke
foranstaltninger ,derallerede erblevet iværksat medhenblik påat
bekæmpe arbejdsløsheden .

Tabel 5
Belgien : Vigtigste økonoaltke aggregater 1961-1983
Vakst Vakst BNP Stig- Løn Betalings -Saldo Vækst Arbejds -
BNP 1 BNP 1 prls- ning pr.balancens pl.^eî 1pen- løse 1
løbende faste de- 1for- an-«ι « otrent -løbende ilgesgenæng - arbejds -
prlser priser flator bruger sat poster budget -den H23) styrken
prlser ter
% % % % %2) 1BNP %BNP % %
1961-1970 8,5 4,8 3,5 3,2 7,8 +0,2-1,3 8,6 2,2
1971-1980 10,4 3,2 7,0 7,0 11,9 +0,4-4,6 10,3 5,8
1Q*0 6,9 2,5 4,3 6,5 8,9 "4,6 -^J,4 2,7 9,4
1981 3,6 -1,7 5,4 9,1 7,5 -5,4-13,4 6,6 11,7
1982 (1> 6,8 -0,5 7,3 9,0 7,1 -0,4-12,8 6,5 13,9
1983 (1> 7,9 0,5 7,4 8,5 7,0 »-3,2-12,1 7,0 14,8
1)Foreløbige skønfraKomissionens tjenestegrene påbasis afdennuvarende eller forventede politik .
2)Procentvis ændring 1forhold tildenforegående periode ,påårsbasis .
3)Vedårets slutning . "

Tabel b
Danmark : Vigtigste økonoalske aggregater 1961-1983
Vækst Vækst BNP Stig- Løn Betalings -Saldo Vækst Arbe]ds -
BNP 1 BNP 1pris- nlng pr.balancens Pff'8+.'p8n* ^SB'
løbende faste de- 1for- an-løbende ?|ges arbejds -
priser priser flator bruger sat poster budget -den H2' styrken
prlser ter
% t X ί2) %BNP %BNP % %
1961-1970 11,2 4,9 6,0 5,2 10,5 -2,2 0,7 10,2 1,1
1971-1980 12,2 2,3 9,7 10,2 11,1 -2,9 0,0 11,8 3,8
1O80 8,1 -0,2 8,4 11,5 9,0 -3,8 -5,9 10,9 6,1
1981 9,3 -0,2 9,5 10,7 9,8 -3,2 -7,1 9,6 8,1
1982 C1) 12,7 2,0 10,6 9,9 10,6 -4,1 -9,5 12,0 9,1
1983 <1) 8,6 1,6 6,9 7,0 6,9 -4,0 -9,6 11,0 9,2
1)Foreløbige skøn fraKoulsslonens tjenestegrene påbasis afdennuværende eller forventede politik .
2)Procentvis ændring 1forhold tildenforegående periode ,påårsbasis .
3)U1tiental foråret .Indtil 1979 M2.

Tabel 7
republikken Vigtigste økonoalske aggregater 1961-1983 republikkTysklcincr :
Vækst Vækst BNP Stig- Løn Betal Ingr -Saldo Vækst Arbejds -
BNP 1
løbende
priserBNP 1
faste
priserprls-
de-
flatorning
1for-
bruger
prlserpr.
an-
satbalaneen s
løbende
posterpådet
offent -
1Iges
budget -
terÎpen-
gensng -
den H23)løse 1
arbejds -
styrken
% % l % 12) %BNP %8NP % I
1961-1970 8,A A,7 3,5 2,9 "8,6 +0,7 +0,5 10,A 0,8
1971-1980 8,2 2,9 5,2 5,2 8,6 +0,6 -2,2 9,8 2,3
6,8 2,0 A,7 5,3 6,5 -1,8 -3,5 6,2 3,A
1981 A,2 0,1 A,1 6,0 5,3 -1,1 -A,0 5,0 A,8
1982 (1> A,A -0,5 A,9 5,0 A,6 0,0 -3,9 7,0 6,9
1983 <1)A,7 1,0 3,7 3,6 A,6 0,2 -4,1 5,0 8,3
1)Foreløbige skønfraKosalsslonens tjenestegrene påbasis afdennuværende eller forventede politik .
2)Procentvis ændring 1forhold tildenforegående periode ,påårsbasis .
3)Vedårets slutning . *

Tabel 8
Grækenland : Vigtigste økonoalske aggregater 1961-1983
Vækst Vaakst BNP Stig- Løn Betalings - Saldo Vækst Arbejds -
BNP 1 BNP 1 prlt- ning pr. balancens pådet
offent·1pen- løse 1
løbende faste de- 1for- an- løbende1Igesgeaæng - arbejds -
prlser priser flator bruger sat poster budget -den H23J styrken
priser ter
% % 1 % X2) %BNP %8NP % %
'■»Λ·"-19*'0'■\Q 7,6.3,1""" 2,5 ~9,8..Τ m
·' ■β '/6 ..
■y.·'-.19,1 '♦,7 13,8 13,6 18,3 •·
>'> .\ 19,7 1,7 ¡7,9 23,7 1ó,2 ~0,9 •· ¿.,7
ivAl 18,9 -0,7 19,7 24,4 21,8 -/«-10,1 3<v3 3,1
'98/<1) 22,5 0,7 21,7 23,0 27,4 -2,4 -9,2 29,1 3,8
23,0 1/9 20,7 21,0 €1,0 "2/3-8,6 23,0 4,0
1)Foreløbige skønfraKoanlsslonens tjenestegrene påbasis afdennuvsrende eller forventede politik .
2)Procentvis ændring 1forhold tildenforegående periode ,piårsbasis .
3)Vedårets slutning . "

Tabel 9
Frankrig : Vigtigst «økonoalske aggregater 1961-1983
Vækst Vakst BNP Stig- Løn Batallngs -
BNP 1 BNP 1 pris- nlng pr.balancens
løbende faste de- 1for- an-løbende
priser priser flator bruger sat posterSaldo Vækst
P^det |pen.offent -,: geweng -liges "
budget -d®""2
priser ter
% % * % Î2) %BNP %BSP l4
t*
1961-1970 10,2 5,6 4,4 4,3 "9,4" 0,2 0,4 12,7 0,9
1971-1980 13,4 3,6 9,5 9,5 13,8 -0,4 -0,1 14,8 3,8
1980 12,9 1,3 11,5 13,2 14,6 -1,4- 9,7 6,4
W*1 12,0 0,3 11,7 12,5 14,8 -2,0 -1,5 11,5 7,3
1982 (1) 13,7 1,1 12,4 11,0 12,2 -2,6 -3,0 "2,5 8,3
1983 (1) 11,0 1,0 9,7 8,9 »9,5 -1,9 -3,0 12,0 9,3
1)Foreløbige skønfraKonlsslonens tjenestegrene pibasis afdennuværende eller forventede politik .
2)Procentvis ændring Iforhold tildenforegående periode ,påårsbasis .
3)Vedårets slutning . *

Tabel 10t
Irland : Vigtigst «økonoilske aggregater 1961-1983
Vakst Vækst BNP Stig- Løn Betalings * Saldo Vækst Arbejds -
UNΡ1 BNP 1 ρris- ning pr.balancens pådet1pen- lise 1
løbende faste de- 1for- an- løbende1igesgec:>ng - arbejds -
priser priser flator bruger sat poster budget -don styrken
prlser ter
% % % % U) 1BNP %BMP".# *
1961-1970 9,9 4,2 5,5 4,6~ 9,9 -2,3 ~"2,7 *0,4 4,5
1971-1 980 18,3 4,1 13,6 13,8 18,0 -4,6 -8,1 18,5 7,4
1980 17,0 2,6 14,0 18,3 19,7 -8,4 -12,8 16,9 8,3
1981 19,0 1,1 17,8 20,4 19,0 -13,2 -15,4 17,4 10,3
1982 (1) 21,6 2,0 19,2 18,5 14,1 -9,0 -14,7 16,8 12,1
1983 (1> 15,4 2,4 12,7 13,0 11,1 -7,6 -14,4 16,5 14,Ρ
1)Foreløbige skøn fraKonlsslonens tjenestegrene påbasis afdennuværende eller forventede politik .
2)Procentvis andring Iforhold tildenforegående periode ,påSrsbasls .
3)Vedårets slutning . •

Tabel 11
Italien : Vigtigste økonomiske aggregater 1961-1983
Vækst Vakst BNP Stig- Løn Betalings -Saldo Vakst Arbejds'
BNP ]
løbende
priserBNP 1
faste
priserpris-
de-
flatornlng
1for-
bruger
prlserpr.
an-
satbalancens
løbende
posterpidet
offent -
liges
budget -
ter1pen-
geaæng -
den M23)løse 1
arbejds -
styrken
% % % % *2)tBNP %BNP % l
1961-1970 10,5 5,T 4,5 3,8 10,7 1,8 -2,3 13,3 5'2
1971-1980 18,3 3,1 14,7 14,6 18,4 -0,2 -8,0 19,5 6,0
198025,1 4,0 20,4 20,4 22,0 "2,5 -8,4 12,0 8,0
W81 17,4 -0,2 17,6 19,0 22,0 -2,3 -11,9 16,0 8,9
198Z (1) 18,4 0,8 17,5 16,6 18,2 -1,3 -11,6 15,8 9,9
1983 (1) 16,9 1,0 15,7 15,0 17,f "0,5 -11,0 16,2 10,5
1)Foreløbige skønfraKoaalsslonens tjenestegrene påbasis afdennuværende eller forventede politik .
2)Procentvis ændring 1forhold tildenforegående periode ,påårsbasis .
3)Vedårets slutning . "

Tabel 12
Luxembourg : Vigtigste økonoilske aggregater 1961-1983
Vækst Vækst BNP Stig- Løn Betal Inge- Saldo Vakst Arbejds -
BNP \ BNP 1 prls- ning pr.balaneen s pådet
offent-1pen- løse 1
Iøbende faste de­ ifor- an- løbende1igesgemæng - arbejds -
prlser priser flator bruger sat poster budget -den M2' styrken
prlser ter
% % l % Í2) %BNP %BNP i %
1961-1970 7,6 3,6 3,9 2,5 6,7 +7,1 +1,6 I 0,1
1971-1980 9,5 3,0 6,3 6,7 10,5 +18,5 +2,0 : 0,3
10%0 7,5 0,7 6,8 7,7 8,2 +22,8 -V I 0,7
1981 2,5 -2,4 5,0 8,1 7,7 20,3 –0,8 : 1,0
1982(1) 8,4 -0,3 8,7 11,0 6,2 19,7 -0,9•• 1,2
1983 (1> 8,8 1,0 7,7 9,0 9,0 18,8 -1,0•• 1,3
1)Foreløbige skønfraKoaalsslonens tjenestegrene påbasis afdennuværende eller forventede politik .
2)Procentvis andring 1forhold tildenforegående periode ,påårsbasis .
3)Vedårets slutning . »

Tabel 13:
Nederlandene : Vigtigst «økonoalske aggregater 1961-1983
Saldo Vaekst
pliî'Pen"offent -liges 9eBæn9"
budget -den"2"Vækst Vakst BNP Stig-
BNP 1 BNP \ pris- nlng
løbende faste de- Ifor-
priser priser flator brugerLøn Betal lngs-
pr.balancens
an* 10bende
sat posterArbejds­
løse 1
arbejds­
styrken
priser ter
% % 31 % Í2J %BNP %BNP % %
1961-1970 10,6 5,2 5,2 4,1 10,6 0,0 -0,9 9,1 0,9
1971-1980 10,7 2,8 7,6 7,7 10,7 +1,3 -1,4 10,8 3,4
1080 5,9 0,6 5,3 6,6 5,6-1,4 -3,4 3,6 4,7
1981 4,4 5,6 6,5 3,3 2,3 -4,5 5,2 7,5
1982 (1> 5,6 -o,5 6,1 6,3 5,6 4,0 -5,7 7,6 10,4
19830> 3,3 -0,3 3,6 4,5 3,3 5,0 -5,5 7,0 13,1
1)Foreløbige skønfraKoulsslonens tjenestegrene påbasis afdennuværende eller forventede politik .
2)Procentvis ændring 1forhold tildenforegående periode ,påårsbasis .
3)Vedårets slutning . "

Tabel 14
Det forenede
Kongerige :Vigtigste økonoaisk «aggregater 1961-1983
Vækst Vakst BNP Stig- Løn Betalings - Saldo Vækst Arbeji'i
BNP 1 BNP 1 prls- ning pr. balaneen s pådet
ivf "foirf·1pen- 1E<38 i
løbende faste de- 1for- an- løbendeUi1CII 1.
1igesgeaæng - arbelH
prlser priser flator bruger sat poster budget -den M23^ styrk 5!
prlser ter
% % ï % %2) %BI^P %BNP1
Λ»
1961-1970 7,2 2,8 4,2 ""4,0 7,1 -0,0~~-Q> 5,9 1,9
1971-1980 16,0 1,9 13,9 13,3 16,2 -0,7 -l',2 14,5 4...¿
'9*0 17,2 -1,4 18,9 15,5 20,9 1,2 -3,5 18,6 6,°
ιv81 9,9 -1,9 12,1 10,9 13,6 2,4 -2,1 14,6 10,6
1982 (1) 9,1 0,6 8,4 8,8 9,4 0,8 -0,9 10,2 12,2
1983 (1) 8,2 1,7 6,4 6,9 8,4 -0,2 -0,5 10,1 12,5
1)Foreløbige skønfraKoaalsslonens tjenestegrene påbasis afdennuværende eller forventede politik .
2)Procentvis ændring 1forhold tildenforegående periode ,påårsbasis .
3)Sterling H3 *
1979-og1980-statlstikkerne for pengemængden erfordrejet af"corset "-kontrollen ogdennes ophevelse mide
!1900 .Hvis derkorrigeres fordisse fordrejninger ,låstigningstakten påca.14,6^11979 og1980 .
Bemærk :Tallene indtil 1980 erbaseret påENS,aedonndre andet eroplyst .

Forslag til
RÅDETS BESLUTNING
omvedtagelse afårsberetningen omdenøkonomiske situation iFællesskabet
ogfastlæggelse afretningslinjerne fordenøkonomiske politik i1983
RÅDET FORDEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning tiltraktaten omoprettelse afDeteuropæiske økonomiske
Fællesskab ,
under henvisning tilRådets beslutning 74/120/E2Faf18•februar 1974 om
gennemførelse afhøj grad afoverensstemmelse inden for denøkonomiske oolitik
) . /-rv-/_. 2)
iDeteuropæiske Fællesskabs medlemsstater ""',ændret vedbeslutning 75/787 ,
særlig artikel £,
under henvisning tilforslag fraKommissionen ,
under henvisning tiludtalelse fraEuropa-Parlamentet ^,
under henvisning tiludtalelse fraDetøkonomiske ogsociale Udvalgt ,-
VE TJrr,ACr'l'rFØLGENDE BESLUTNING :
Artikel 1
Rådet vedtager denårsberetning omdenøkonomiske situation iFællesskabet ,
somfindes iafsnit 1og2idel Iafvedlagte udkast tilberetning ,og
fastlægger deekonomisk -politiske retningslinjer ,sommedlemsstaterne bør
følge i-983 ?ogsomfremgår afafsnit 3og /,idel Iogdel IIafvedlagte
udkast til rapDort .
Artikel 2
Denne beslutning errettet tilmedlemsstaterne .
Bruxelles ,den 1982
PåRådets vegne
Formand

1)EFTnr.L63af5-3.1974 ,s.16.
2)EPTnr.L330af24-.12.1975 ,s.52.
3)EFT nr.
4)EPT nr.