Kommissionen overvåger nøje gennemførelsen af det tredje sundhedsprogram og sikrer, at resultaterne heraf i højere grad offentliggøres. Den tilskynder også alle medlemsstater og tredjelande, der bidrager til programmet, til at deltage i dens aktioner og skabe forbindelser med andre relevante EU-finansieringsprogrammer såsom Horisont 2020.

Arbejdsprogrammet for 2016 havde desuden et stærkt fokus på mål 1 – "at fremme sundhed, forebygge sygdomme og skabe gunstige miljøer for en sund livsstil ud fra princippet om, at der skal tages hensyn til sundhed i alle politikker", idet prioriterede emner omhandlede de vigtigste livsstilsfaktorer (alkohol, tobak og narkotika), forebyggelse og forvaltning af kroniske sygdomme samt sundhedsrelaterede spørgsmål vedrørende migranters og flygtninges sundhed.

Det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager denne rapport, indeholder eksempler på vigtige aktioner, der er samfinansieret via det andet og tredje sundhedsprogram, for hvilke der forelå endelige resultater i 2016. Det omfatter aktioner vedrørende hovedtemaerne (f.eks. sjældne sygdomme og europæiske netværk af referencecentre, koordinering af pleje, registre, sundhedssikkerhed – navnlig i lyset af ebolaepidemi og tobaksrygning), som indgår i flere på hinanden følgende finansieringsafgørelser. Det indeholder også en tabel med en detaljeret oversigt over alle samfinansierede aktiviteter og kontrakter.

Denne rapport omhandler gennemførelsen af det årlige arbejdsprogram for 2016 under det tredje sundhedsprogram for 2014-2020, som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 282/2014 af 11. marts 2014.

De europæiske netværk af referencecentre har til formål at give borgere i EU adgang til den bedste ekspertise og ofte livreddende viden uden at skulle rejse til et andet land.

I henhold til artikel 12, stk. 1, i direktiv 2011/24/EU skal Europa-Kommissionen støtte medlemsstaterne i at udvikle ERN'er. I Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/287/EU fastsættes processen og kriterierne for netværkenes samlede livscyklus fra indkaldelse af forslag til vurdering, godkendelse, oprettelse og evaluering af ERN'er. Forvaltningsorganet for Forbrugere, Sundhed, Landbrug og Fødevarer (CHAFEA) har støttet Kommissionen i alle disse faser, f.eks. ved at:

Det prioriterede sundhedsinitiativ under det årlige arbejdsprogram for 2016 var at oprette de europæiske netværk af referencecentre (ERN'er) i overensstemmelse med: a) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/24/EU af 9. marts 2011 om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser og b) EU's politik vedrørende sjældne sygdomme.

Det årlige arbejdsprogram for 2016 har til formål at bidrage til Kommissionens sundhedsprioriteringer som beskrevet i formandens politiske retningslinjer og opgavebeskrivelsen for den kommissær, der er ansvarlig for sundhed og fødevaresikkerhed.

·en aftale om direkte tilskud med Verdenssundhedsorganisationen (WHO), der fokuserer på udvikling og anvendelse af teknisk vejledning med henblik på at støtte indvandrerbefolkningens adgang til de nationale sundhedssystemer (500 000 EUR)

Inden for denne overordnede ramme blev følgende samfinansieret via det årlige arbejdsprogram for 2016:

EU's samfinansiering på dette område har til formål at fremme bedste praksis inden for pleje af sårbare migranter og flygtninge.

Med udgangspunkt i den finansielle støtte, der blev ydet på dette område under migrationskrisen i 2015, fremmede det årlige arbejdsprogram 2016 bæredygtighed gennem kapacitetsopbygning og gennemførelse af bedste praksis inden for pleje af sårbare migranter og flygtninge.

Ud over årets hovedfokus støttede flere aktioner fremme af sundhed og forebyggelse af sygdomme , navnlig med fokus på bedste praksis for så vidt angår sårbare grupper af migranter og flygtninge.

Med henblik på at støtte ERN'ernes bæredygtighed blev det besluttet at yde tilskud til langsigtet samarbejde gennem rammeaftaler om partnerskab mellem CHAFEA og støttemodtagerne. Den årlige samfinansiering sikres derefter ved at underskrive specifikke tilskudsaftaler, som dækker netværkenes omkostninger til videnskabelig og teknisk koordinering. Siden juni 2017 har alle 23 ERN'er underskrevet rammeaftaler om partnerskab og to runder med årlige specifikke tilskudsaftaler.

·MyHealth, hvor 11 partnere fra syv medlemsstater (Tjekkiet, Tyskland, Grækenland, Irland, Italien, Spanien og Det Forenede Kongerige) udvikler strategier for sundhedsintervention for mental sundhed samt overførbare og ikkeoverførbare sygdomme. Projektet vil også etablere en IKT-baseret platform (herunder et interaktivt kort over EU's sundhedssystemer) til støtte for værktøjer og sundhedsinformationsapplikationer for både patienter og fagfolk i sundhedssektoren

·OMRAMMA, hvor otte partnere fra fire medlemsstater (Grækenland, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige) fremmer sikkert moderskab og forbedrer adgangen til sundhedspleje for mødre. Projektet omfatter iværksættelse og evaluering af integrerede og omkostningseffektive initiativer med henblik på et sikkert moderskab med fokus på kvinder med særlige risici. Det har også til formål at udbrede god praksis på tværs af EU's sundhedssystemer for at sikre lighed mellem medlemsstaterne.

De to udbud om "Uddannelse for sundhedspersonale, der arbejder med migranter og flygtninge", (4 107 214 EUR) finansierede udviklingen af en avanceret undervisningspakke vedrørende mental sundhed og påvisning af posttraumatisk stress samt gennemførelsen af screening for smitsomme sygdomme hos indvandrere og flygtninge og selve uddannelseskurserne i ti europæiske lande (Bulgarien, Kroatien, Frankrig, Grækenland, Italien, Malta, Norge, Serbien, Slovenien og Spanien).

Projektet henvender sig til sundhedsprofessionelle, politifolk og undervisere af undervisere. Det ventes at føre til en bedre forståelse af indvandrerbefolkningens behov, styrkede færdigheder hos dem, der er involveret i deres pleje, og en positiv indvirkning på folkesundheden, både i de udvalgte lande og i EU som helhed.

Aftalen med WHO om direkte tilskud fokuserer på udvikling og udbredelse af teknisk vejledning, herunder tjeklister, operative standardprocedurer (SOP), indikatorer for god praksis og faktablade inden for seks prioriterede områder vedrørende migranters sundhed [mental sundhed, sundhedsfremme, ikkeoverførbare sygdomme, moren og den nyfødte, børns sundhed (herunder immunisering) og sundhed for ældre mennesker] med henblik på at støtte indvandrerbefolkningens adgang til de nationale sundhedssystemer.

Endelig blev der via arbejdsprogrammet for 2016 ydet økonomisk støtte til det europæiske netværk til nedbringelse af sårbarheder på sundhedsområdet. Dette netværk udarbejdede observationsrapporten fra 2016 om adgang til sundhedspleje for personer, der er udsat for flere former for sårbarhed på sundhedsområdet (der omfattede 31 byer i 12 lande) og den juridiske rapport fra 2016 om adgang til sundhedspleje (der omfattede 17 lande).

En detaljeret oversigt over alle aktioner, som finansieres under arbejdsprogrammet for 2016, findes i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager denne rapport.

Gennemførelse af sundhedsprogrammet

1.Budget

Det samlede budget til det tredje sundhedsprogram for 2014-2020 er på 449,4 mio. EUR. Dette beløb indbefatter 30 mio. EUR afsat til driften af Forvaltningsorganet for Forbrugere, Sundhed, Landbrug og Fødevarer (CHAFEA), som Kommissionen har givet mandat til at forvalte programmet. CHAFEA har givet Kommissionen teknisk, videnskabelig og administrativ bistand til gennemførelsen af sundhedsprogrammet siden 2005. Organet afholder årlige indkaldelser af forslag, koordinerer bedømmelsen af de indsendte forslag, forhandler, indgår og forvalter de tilknyttede tilskudsaftaler og videregiver resultaterne af aktionerne. Det har desuden ansvaret for mange udbudsprocedurer.

Budgettet var, som det fremgår af arbejdsplanen for det årlige arbejdsprogram for 2016, på 62 160 000 EUR, fordelt som følger:

·driftsudgifter: 56 451 000 EUR svarende til det tredje EU-handlingsprogram for sundhed (2014-2020) budgetpost 17 03 01 ("Fremme innovation i sundhedssektoren, øge sundhedssystemernes bæredygtighed, forbedre EU-borgernes sundhed og beskytte dem mod grænseoverskridende sundhedstrusler")

·administrationsudgifter: 1 500 000 EUR, svarende til udgifter til støttefunktioner i forbindelse med det tredje EU-handlingsprogram for sundhed (2014-2020) budgetpost 17 01 04 02

·bidrag fra sundhedsprogrammet til CHAFEA's budget: 4 209 000 EUR.

Det samlede driftsbudget beløb sig til 57 992 112 EUR, idet det omfattede yderligere 1 541 112 EUR i bidrag modtaget fra EFTA/EØS og indbetalte midler fra tidligere regnskabsår.

Der blev indgået forpligtelser for i alt 56 695 888,83 EUR under det årlige arbejdsprogram for 2016: CHAFEA dækkede 48 248 609,99 EUR af dette beløb, mens GD SANTE forpligtede yderligere 8 447 278,84 EUR til at dække en del af indkøbene og andre aktioner.