Som en del af den umiddelbare indsats for at støtte de medlemsstater, der oplever et stort migrationspres ved EU's ydre grænser, blev der i den europæiske dagsorden for migration, der blev vedtaget i maj 2015, fastsat en ny hotspottilgang. Grækenland og Italien er de to medlemsstater, hvor hotspottilgangen på nuværende tidspunkt er ved at blive gennemført.

I medfør af denne tilgang arbejder alle relevante EU-agenturer og eksperter fra medlemsstaterne sammen med nationale og lokale myndigheder i marken for at hjælpe de pågældende medlemsstater med at opfylde deres forpligtelser i henhold til EU-retten. Der er indkredset fem hovedområder: oprettelse af fuldt fungerende hotspotcentre, gennemførelse af afgørelser om omfordeling, sikring af, at migranter, der ikke har ret til international beskyttelse, rent faktisk sendes tilbage, forbedring af grænseforvaltningen og opbygning af tilstrækkelig og passende modtagelseskapacitet.

I september 2015 gik Kommissionen et skridt videre ved at fastsætte de foranstaltninger, der skal prioriteres i EU for at klare flygtningekrisen. De omfattede bl.a. fuld gennemførelse af en omfordelingsordning og migrationsstyringsstøttehold, der arbejder i hotspotområder. Kommissionen fulgte op herpå med en statusrapport i oktober. Den indeholdt bl.a. detaljerede oplysninger om de næste skridt, det var nødvendigt at tage på hovedområderne, herunder særlige foranstaltninger, der skal gennemføres af Grækenland.

I december 2015 udsendte Kommissionen en detaljeret rapport om gennemførelsen af hotspottilgangen i Grækenland på de fem ovennævnte områder. Den 10. februar rapporterede Kommissionen om den overordnede gennemførelse af de prioriterede foranstaltninger og vedlagde en statusrapport vedrørende Grækenland som bilag.

For at bistå Grækenland med at gennemføre de prioriterede foranstaltninger har EU tydeligt vist sin solidaritet ved at yde betydelig økonomisk støtte til landet, især de sidste måneder. Ud over de overordnede tilskud til Grækenland inden for rammerne af landets nationale program under Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og Fonden for Intern Sikkerhed, som beløber sig til 509 mio. EUR i perioden 2014-2020, blev der sidste år også ydet en betydelig nødbistand på ca. 150 mio. EUR fra begge førnævnte fonde. Inden for rammerne af de nationale programmer er der blevet ydet en forfinansiering på 70 mio. EUR (33 mio. EUR for 2014-2015 og 37 mio. EUR for 2016), og som nødbistand blev der stillet en forfinansiering på ca. 70,3 mio. EUR til rådighed.

En sammenlægning af tilskuddet inden for rammerne af Grækenlands nationale programmer og den nødbistand, landet hidtil har fået, viser, at Grækenland er det land, der modtager flest EU-midler på området indre anliggender. Det samlede beløb er på ca. 660 mio. EUR. Grækenland skal udnytte de ressourcer, der er til rådighed inden for rammerne af de nationale programmer, bedst muligt og også fuldt ud udnytte de muligheder, andre EU-finansieringsmekanismer såsom de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) giver.

Bilaget til denne rapport ajourfører analysen af 10. februar, idet der gøres status over gennemførelsen af de prioriterede foranstaltninger på de fem ovennævnte områder og de foranstaltninger, der mangler at blive truffet.





Bilag: