Forslag til RÅDETS FORORDNING om ændring af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

De europæiske institutioner udgør en samlet administration i kraft af den rolle, de spiller og den plads, de indtager på den internationale arena, men de er ikke hævet over de ændringer, der sker omkring dem. Det omgivende miljø har ændret sig på fyrre år, både politisk og med hensyn til organisationen af det daglige arbejde i de forskellige tjenester. Den sociale, økonomiske og teknologiske udvikling har vendt op og ned på den rolle, ledelsen spiller for beslutningsprocesserne og for arbejdsmetoderne.

Kommissionen som organisation skal tage hensyn til denne udvikling samtidig med, at den konfronteres med stadig større forventninger fra de europæiske borgere og en bemærkelsesværdig stigning i arbejdsbyrden. Forvaltningsmåden/den finansielle kontrol har reelt ikke ændret sig, hvorimod antallet af behandlede sager er blevet tidoblet på ti år. Den vedtægt, som danner grundlaget for personalets arbejdsvilkår, er ikke mærkbart blevet ændret, siden den blev vedtaget i 1967.

På baggrund heraf har Det Europæiske Råd i Berlin og Køln givet Romano PRODI og Kommissionen til opgave at gennemføre en reform af Kommissionen. Hvidbogen, der vedtoges den 1.3.2000 (KOM(2000)200), udstikker de strategiske retningslinjer og fastlægger tre prioriterede hovedområder:

* Forvaltning og finanskontrol skal moderniseres gennemgribende, og der skal indføres et system baseret på en klar ansvarsfordeling, som strammer forpligtelsen til at stå til regnskab

* Der skal indføres en ny strategisk planlægningsmetode, der er baseret på aktivitetsbaseret management, således at der permanent er mulighed for at koordinere opgaverne med de nødvendige ressourcer

* Personalepolitikken skal moderniseres, således at det højt kvalificerede personale kan anvendes/uddannes/administreres/motiveres med henblik på at udføre de prioriterede opgaver.

Med hensyn til denne tredje prioritet vedtog Kommissionen den 28. februar 2001 en række retningslinjer. Disse er blevet fremlagt på en lang række høringer, såvel interne - i tjenestegrenene og af personalerepræsentanterne - som i de andre institutioner, hvilket har givet mulighed for at præcisere dem og omsætte dem til konkrete forslag.

Gennemførelsen af en del af disse forslag, som f.eks. ændringen af de interne bestemmelser for uddannelsespolitikken og for evaluering og forfremmelse af personalet, kan gennemføres inden for rammerne af den nuværende vedtægt. Gennemførelsen af andre dele kræver derimod, at vedtægten og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte ændres. Det er disse ændringer af vedtægten og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte, der fremlægges med dette forslag til forordning.

* Vedtægten sikrer, at der gælder samme vilkår for EU-institutionernes tjenestemænd, da det er de samme bestemmelser, der anvendes. Vedtægten bør ligeledes eksplicit omfatte agenturerne, således at samarbejdet mellem institutionerne og agenturerne på det personalepolitiske område styrkes, for at Fællesskaberne kan fungere efter hensigten og de menneskelige ressourcer anvendes effektivt.

* I vedtægten defineres tjenestemænds rettigheder og forpligtelser. Der er behov for ændringer, hvis der skal kunne tages hensyn til de fremskridt og fornyelser, der er sket på arbejdsmarkedet, som f.eks. Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder og den forbedrede servicekultur. Rettigheder og forpligtelser skal defineres klart og forståeligt, således at der kan udarbejdes præcise kriterier for administrationens beslutninger. Der skal ske en afklaring og forenkling på følgende områder:

- Upartiskhed er et grundlæggende princip i den offentlige tjeneste, som anerkendes i Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder. Tjenestemænds forpligtelser bør defineres bedre i situationer, som kan føre til en interessekonflikt.

- Den erfaring, der erhverves i forbindelse med udøvelsen af offentlige funktioner eller mandater, kan være til nytte både for tjenestemanden og for institutionen, men der bør fastlægges klare regler for de ansatte, som ønsker at få eller får et sådant mandat.

- Fortrolighed er et andet princip, der har stor betydning for Fællesskabsinstitutionernes funktion og omdømme. Tidligere tjenestemænds forpligtelser og begrænsninger skal defineres bedre.

- Samtidig er institutionerne fast besluttet på at overholde princippet om gennemskuelighed i EU-forvaltningen og fortsat føre en åben politik. Her bliver det nødvendigt at definere grænserne for tavshedspligten.

- Alle tjenestemænd har grundlæggende ret til ytringsfrihed. I vedtægten skal der udarbejdes klare regler for forudgående indhentelse af tilladelse til at offentliggøre dokumenter, der vedrører EU's politik.

* Kommissionen spiller en vigtig rolle i EU's politik for ligestilling på arbejdsmarkedet, idet den bekæmper enhver form for forskelsbehandling på grundlag af køn, race, religion, handicap, alder og seksuel orientering. Som arbejdsgiver skal den tilbyde alle sine ansatte mindst en tilsvarende beskyttelse. Vedtægten skal ændres for fuldt ud at kunne sikre dette princip, så den f.eks. (på visse betingelser) giver de ansatte, der lever i et anerkendt eller registreret partnerskab, visse rettigheder, som oprindeligt var forbeholdt de ansatte, der er gift.

* En række ændringer skal bekræfte betydningen af den sociale dimension i personalepolitikken. Vedtægten refererer eksplicit til social- og arbejdsmarkedspolitikken. Nye bestemmelser (visse er en formalisering af en praksis, der allerede findes) vedrørende orlov af familiemæssige årsager (særlig forældreorlov), mere smidige arbejdsvilkår, og indførelse (på visse betingelser) af ret til deltidsarbejde, vil ikke blot kunne bidrage til at gøre det lettere at forene arbejdsliv og privatliv, sikre ligestilling og beskytte den enkeltes værdighed, men også bidrage til at styrke personalets motivation (og således produktivitet) og gøre de betingelser, der tilbydes nye ansøgere, mere tiltrækkende.

* De nye bestemmelser skal gøre det muligt bedre at løse problemerne i forbindelse med mobning og sexchikane.

* Et karrieresystem, der er fastlagt i vedtægten, er det bedste middel til at bevare EU-tjenestemændenes uafhængighed og sikre en integration af de forskellige arbejdskulturer. Sammen med et nyt strengere evalueringssystem end det nuværende fremmer et sådant karrieresystem samarbejdet, og man undgår den splid, der opstår ved en al for stærk understregning af de individuelle resultater på bekostning af samarbejdet. Dette princip skal bibeholdes. Den nuværende karrierestruktur skal imidlertid revideres, så der kan tages hensyn til de omfattende ændringer, der er sket i arbejds- og beskæftigelsesmønstrene på arbejdsmarkedet: Livslang uddannelse er blevet normen overalt i Europa, og der vil i stadig højere grad blive stillet krav om alsidighed, fordi arbejdet udvikler sig hurtigt. En opdeling i fire kategorier afhængigt af uddannelsesniveau har mistet sin relevans i betragtning af den generelle brug af informatik og de øvrige teknologiske redskaber. De foreslåede vedtægtsændringer sigter ved at omorganisere karrierestrukturen og lette overgangen mellem de forskellige kategorier på at lægge større vægt på erhvervserfaring og livslang uddannelse. De skal sikre et bedre forhold mellem præstation og løn, så en god præstation i højere grad belønnes. Hvad angår evalueringssystemet, er det nødvendigt med en vedtægtsændring for at kunne skabe en retlig ramme for evaluering af direktører og generaldirektører.

* Der er to formål med mobilitet: Dels drejer det sig om Kommissionens behov for effektivitet og tilpasning til en verden i forandring, dels om tjenestemændenes behov for interessant arbejde, personlig udvikling og karrieremuligheder. Der kan være tale om tildeling af nye opgaver inden for samme kontor eller i et andet kontor, direktorat, generaldirektorat eller uden for institutionen. EU-institutionerne anerkender betydningen af ekstern mobilitet. Det er nødvendigt med en ændring af vedtægten for at forbedre vilkårene for ekstern mobilitet og modernisere betingelserne for tildeling af tjenestefrihed af personlige årsager. Der er også behov for nye og klare regler for gennemskuelig offentliggørelse af, hvilke ledige stillinger der kan besættes ved forflyttelse og, hvilke der kan besættes ved forfremmelse/udnævnelse.

* EU-administrationen skal fortsat være af en sådan kvalitet, at den kan udføre sit arbejde i overensstemmelse med traktaterne. Som tidligere skal vedtægten være garant for, at EU-institutionerne sikres medarbejdere, der opfylder de højeste krav til kvalifikationer, indsats og integritet, og at de udvælges på et så bredt geografisk grundlag som muligt i hele EU. Det betyder, at ansøgerne skal tilbydes tilstrækkeligt attraktive finansielle vilkår. En nylig undersøgelse har vist, at lønniveauet for EU-tjenestemænd i Bruxelles stort set ligger på niveau med de lønninger, der udbetales til tjenestemænd, der udstationeres af medlemsstaterne, og dem, der udbetales til tilsvarende personale i de internationale organisationer, men lavere end lønningerne i de multinationale virksomheder. Konkurrencen er voldsom på arbejdsmarkedet. Man må undgå, at situationen forværres til skade for EU-forvaltningen. En af de foreslåede ændringer skal sikre EU-institutionernes konkurrenceevne og opretholde det samlede lønniveau, idet der i vedtægten indarbejdes en permanent metode til årlig tilpasning af lønningerne, ligesom den ordning, der udløber i 2003, til sikring af en udvikling i købekraften, der er parallel med de nationale tjenestemænds.

* Uafhængigt af spørgsmålet om lønningerne er det nødvendigt at modernisere og rationalisere ordningen for tillæg og godtgørelser. I de fleste tilfælde har ændringerne til formål at forenkle reglerne og øge gennemskueligheden. I sjældnere tilfælde foreslås det, at en forældet bestemmelse fjernes. Godtgørelse af rejseudgifter og udgifter til tjenesterejser skal gøres mere realistiske og enklere at forvalte. Uddannelsestillæggene skal i højere grad svare til det reelle udgiftsniveau. Reformen af familietilskuddene skal forbedre familiernes situation og i særlig grad hjælpe forældre med småbørn. Ved overførsel af en del af lønnen til oprindelseslandet skal der ikke længere anvendes justeringskoefficienter, der er beregnet på grundlag af leveomkostningerne i hovedstæderne men på grundlag af leveomkostningerne på landsplan, og kun i visse begrænsede tilfælde, når der er tale om retlige forpligtelser.

* På pensionsområdet er den vigtigste ændring, at der i vedtægten indføres en systematisk objektiv kontrolprocedure, der er baseret på strenge bestemmelser med det formål at sikre den aktuarmæssige balance i ordningen på kort og lang sigt og fuld finansiering af pensionerne ved hjælp af bidrag fra samtlige parter. Alders-, invalide-, og efterladtepensionerne skal ændres, og især skal der anvendes særlige justeringskoefficienter, der er forskellige fra dem, der anvendes på det aktive personales lønninger, ligesom der skal være større neutralitet i forbindelse med overførsel af pensionsrettigheder.

* Kommissionen skal selv respektere sine egne henstillinger til medlemsstaterne, bl.a. med hensyn til førtidspension. I Kommissionen og i de europæiske institutioner generelt er spørgsmålet om førtidspension ikke aktuelt på samme måde som i medlemsstaterne. I Kommissionen er antallet af førtidspensioneringer ekstremt lavt: ca. 10 i gennemsnit om året i de seneste ti år. Problemet er således ikke, at førtidspensionering bør forhindres, men tværtimod at førtidspensionsordningen i de europæiske institutioner ikke fungerer. De vedtægtsbestemmelser, der gælder for førtidspensionering, er over tredive år gamle og skal revideres. De foreslåede vedtægtsændringer skal modernisere ordningen og i højere grad bringe den på linje med EU-bestemmelserne for arbejdstagernes frie bevægelighed, korrigere en vis mangel på sammenhæng samt indføre større fleksibilitet.

* Faglig utilstrækkelighed er ikke et problem, der hyppigt dukker op i EU-institutionerne. Det kan imidlertid ske, at visse ansatte af forskellige grunde ikke er på det forventede niveau, fordi der mangler motivation, er vanskeligheder med tilpasning til nye aktiviteter eller nye arbejdsmetoder, m.v. Der er indført procedurer, der gør det muligt at finde frem til at forvalte og løse sådanne tilfælde af faglig utilstrækkelighed på præventiv og positiv manér: Det vigtigste mål er at skaffe de pågældende ansatte mulighed for og midler til igen at bringe sig på et rimeligt niveau. Der foreslås en ny retlig ramme til behandling af de sager, hvor de pågældende ikke er i stand til at nå op på det ønskede præstationsniveau.

* De nye bestemmelser, der skal forbedre arbejdsvilkårene, sikre større faglig tilfredsstillelse og bedre muligheder for at gribe ind over for faglig utilstrækkelighed samt sikre en bedre ledelse, vil i høj grad kunne begrænse fravær.

* Den nuværende disciplinærordning har dog visse svage punkter. Sammensætningen af disciplinærrådet er forskellig fra sag til sag, procedurerne er for langvarige, den administrative praksis (navnlig med hensyn til den administrative undersøgelse) er blevet bedre, men er ikke blevet kodificeret, og oprettelsen af OLAF har indført en ny dimension, der ikke tages hensyn til i vedtægten. Vedtægtsændringerne foreslås med henblik på at rationalisere bestemmelserne for indledning og gennemførelse af disciplinærsager, stabilisere sammensætningen af disciplinærrådet og ændre vilkårene for suspension af tjenestemænd.

* Der fastsættes en ny retlig ramme og nye vedtægtsmæssige garantier, der skal sikre alle tjenestemænd, der indberetter forseelser eller alvorlige funktionsforstyrrelser i tjenestegrenene, retlig beskyttelse.

* Det er nødvendigt at harmonisere de bestemmelser, der gælder for de videnskabelige og tekniske tjenestemænd. Samtidig må bestemmelserne for personalet i den fælles delegationstjeneste ændres og præciseres.

* Det er nødvendigt at ændre ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne for at harmonisere disse med de nye bestemmelser, der gælder for tjenestemænd. En særlig ændring af AØAF skal gøre det muligt at forbedre arbejdsløshedsvilkårene for de midlertidigt ansatte ved udtrædelse af tjenesten.

* Et af formålene med AØAF er at sikre muligheden for ansættelse af erstatnings- og støttepersonale for tjenestemændene. Ordningen skal indeholde en klar definition af de opgaver, der betros det ikke-fastansatte personale. Der skal oprettes en ny type kontrakt for "kontraktansatte". Kontraktansatte skal på lang sigt erstatte tjenestemænd i kategori "D" og skal anvendes på alle niveauer i Kommissionens repræsentationskontorer og i delegationerne, agenturerne, forvaltningsorganerne og andre organer, der er oprettet ved en særlig retsakt. Sådanne kontrakter kan efter to kontrakter af begrænset varighed erstattes med ansættelse på ubestemt tid. Denne ordning skal ligeledes gøre det muligt at forenkle de forskellige former for kontrakter, der anvendes for øjeblikket. Muligheden for at benytte midlertidigt ansatte til faste stillinger opretholdes.

Det er meningen, at der skal indføres en overgangsordning for at gøre det muligt gradvis at gennemføre de nye foranstaltninger og bestemmelser samtidig med at de erhvervede rettigheder sikres.

2002/0100 (CNS)

Forslag til RÅDETS FORORDNING om ændring af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 283,

under henvisning til protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter,

under henvisning til forslag fra Kommissionen efter udtalelse fra Vedtægtsudvalget [1],

[1] EFT C [...] af [...], s. [...].

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [2],

[2] EFT C [...] du [...], s. [...].

under henvisning til udtalelse fra Domstolen [3],

[3] EFT C [...] du [...], s. [...].

under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten [4], og

[4] EFT C [...] du [...], s. [...].

ud fra følgende betragtninger:

(1) Det er hensigtsmæssigt at ændre den nuværende vedtægt for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og de nuværende ansættelsesvilkår for de øvrige ansatte i disse fællesskaber, således som det oprindeligt er fastsat i Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 [5] for at sikre en tilpasning til den udvikling, der har fundet sted på arbejdsmarkedet, siden de blev vedtaget, til de ændringer, der siden har fundet sted i institutionernes opgaver, og til de ændringer, der forventes at finde sted i de kommende år.

[5] EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1.

(2) Denne vedtægt og denne ordning sikrer, at Fællesskabernes tjenestemænd behandles ensartet. De skal sikre den højeste grad af effektivitet i forvaltningen af de menneskelige ressourcer inden for rammerne af en tjenestemandsordning, der er karakteriseret bl.a. ved principper som kompetence, uafhængighed, loyalitet, upartiskhed og kontinuitet. De har til formål at opretholde Fællesskabernes offentlige administration på et kvalitetsniveau, der sikrer, at arbejdet fortsat kan udføres i henhold til traktaterne og under hensyntagen til de principper, der er blevet bekræftet i Den Europæiske Unions Charter om grundlæggende rettigheder,

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING :

Artikel 1

Vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber ændres som anført i bilag I (hvad angår tjenestemandsvedtægten) og i bilag II (hvad angår ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den [...].

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

Bilag I

Ændringer til vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber

Vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber ændres således:

1. Artikel 1 affattes således:

"Artikel 1

Denne vedtægt gælder for Fællesskabernes tjenestemænd».

2. Første afsnit i den tidligere artikel 1 bliver artikel 1, litra a.

3. Som artikel 1b indsættes:

«Artikel 1b

Medmindre andet er bestemt i denne vedtægt, sidestilles

- Det Økonomiske og Sociale Udvalg

- Regionsudvalget

- Ombudsmanden for Den Europæiske Union

- Den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse og

- De fællesskabsorganer, som omfattes af denne vedtægt i henhold til de retsakter, i hvilke de oprettes (herefter kaldt «agenturer»)

med fællesskabsinstitutionerne ved anvendelsen af denne vedtægt."

4. Som artikel 1c indsættes:

«Artikel 1c

"Enhver henvisning i denne vedtægt til en mandlig person gælder ligeledes som henvisning til en kvindelig person og omvendt, medmindre det af sammenhængen klart fremgår, at dette ikke er tilfældet»

5. Artikel 1a bliver artikel 1e og ændres således:

a) Stk. 1 affattes således:

«Ved anvendelsen af denne vedtægt er enhver form for forskelsbehandling forbudt, navnlig på grund af køn, race, hudfarve, etnisk eller social baggrund, genetiske egenskaber, sprog, religion eller politisk eller anden overbevisning, tilhørsforhold til en national minoritet, formueforhold, afstamning, handicap, alder eller seksuel orientering.

I henhold til denne vedtægt behandles ikke-ægteskabelige partnerskaber på lige fod med ægteskab, forudsat at samtlige betingelser i artikel 1, stk. 2, litra c), i bilag VII er opfyldt.»

b) I stk. 2 efter "erhvervsmæssig ligestilling mellem mænd og kvinder" indsættes:

«hvilket er et væsentligt element, der skal tages i betragtning ved gennemførelsen af samtlige aspekter af denne vedtægt,».

c) Som stk. 4, 5 og 6 indsættes:

"4. I henhold til stk. 1 anses en person for at være handicappet, hvis der er tale om en kronisk eller formodet kronisk fysisk eller psykisk lidelse. Denne lidelse konstateres i henhold til den i artikel 33 fastsatte procedure.

Enhver handicappet person kan besætte en stilling, hvis den pågældende er i stand til ved hjælp af rimelige tilpasninger at udføre de vigtigste arbejdsopgaver i forbindelse med den pågældende stilling.

Ved rimelige tilpasninger med henblik på de vigtigste arbejdsopgaver i forbindelse med en stilling forstås anskaffelse eller tilpasning af faciliteter, tjenesteydelser eller arbejdssteder eller ændring af visse former for praksis eller procedurer med henblik på at hjælpe en handicappet person til effektivt at udføre sit arbejde, uden at dette bliver en for stor økonomisk belastning for institutionen.

5. Med hensyn til det ovenfor omhandlede ligebehandlingsprincip er det institutionens opgave, såfremt en person, der omfattes af denne vedtægt, fremlægger oplysninger på grundlag af hvilke man må formode, at der har fundet direkte eller indirekte forskelsbehandling sted, at bevise, at der ikke har været tale om krænkelse af princippet om ligebehandling.

6. Da princippet om ligebehandling og princippet om proportionalitet skal overholdes, skal enhver fravigelse fra dette princip begrundes objektivt og rimeligt og under henvisning til legitime målsætninger af almen interesse inden for rammerne af personalepolitikken. Sådanne målsætninger kan blandt andet være begrundelse for, at der fastsættes en obligatorisk pensionsalder og en minimumsalder for tildeling af alderspension."

6. Som artikel 1e indsættes:

«Artikel 1e

Institutionerne har til fordel for deres tjenestemænd, herunder de pensionerede tjenestemænd, en socialpolitik, der omfatter socialrådgivning og social beskyttelse og stiller sociale infrastrukturer til rådighed, ligesom der gælder sundheds- og sikkerhedsnormer, der så vidt muligt ligger over de mindstenormer, der er fastsat i de gældende nationale bestemmelser. Denne socialpolitik gennemføres i snævert samarbejde med personaleudvalget i forbindelse med udarbejdelsen af flerårige handlingsplaner. På grundlag af flerårige skøn over behovene stiller budgetmyndigheden de nødvendige midler til rådighed.»

7. Artikel 2 ændres således:

a) Det nuværende første afsnit bliver stk. 1.

b) Andet og tredje afsnit udgår.

c) Som stk. 2 indsættes:

«2. En eller flere institutioner kan overdrage til en af de andre eller til et interinstitutionelt organ at udøve alle/eller en del af de beføjelser, der er tildelt ansættelsesmyndigheden.»

(7a) Artikel 4 ændres således:

I tredje afsnit indsættes "eller" mellem "forflyttelse" og "forfremmelse", "eller intern udvælgelsesprøve" udgår, og "de tre Europæiske Fællesskaber" ændres til "de andre institutioner, og/eller der afholdes en intern udvælgelsesprøve".

8. Artikel 5 og 6 affattes således:

«Artikel 5

1. Stillingerne i henhold til denne vedtægt inddeles efter art og niveau af de funktioner, de svarer til, i en ansættelsesgruppe for administratorer (herefter "AD") og en ansættelsesgruppe for assistenter (herefter "AST").

2. Ansættelsesgruppe AD omfatter 12 lønklasser svarende til ledelses-, konciperings- og rådgivningsopgaver samt til sproglige eller videnskabelige opgaver. Ansættelsesgruppe AST omfatter 11 lønklasser svarende til ekspeditionsopgaver samt til tekniske arbejdsopgaver og kontorarbejde.

3. Enhver udnævnelse til en tjenestemandsstilling kræver mindst:

a) for ansættelsesgruppen AST

- bevis for afsluttet videregående uddannelse eller

- gymnasieniveau og mindst tre års relevant erhvervserfaring eller

- tilsvarende erhvervserfaring;

b) for ansættelsesgruppen AD

- afsluttet uddannelse på universitetsniveau af mindst tre års varighed og enten mindst et års relevant erhvervserfaring eller et års supplerende universitetsuddannelse

- eller tilsvarende erhvervserfaring.

4. En oversigt over de forskellige stillingsbetegnelser er anført i bilag I, del A. Hver institution opstiller på grundlag af denne oversigt efter udtalelse fra vedtægtsudvalget en beskrivelse af de enkelte stillingers funktioner og kompetenceområde.

5. Der gælder samme ansættelses- og karrierevilkår for tjenestemænd, der hører til samme ansættelsesgruppe."

Artikel 6

1. I den stillingsoversigt, der er vedlagt som bilag til den afdeling i budgettet, der vedrører hver institution, fastsættes antallet af stillinger i hver lønklasse.

2. Denne oversigt sikrer, at mulighederne for forfremmelse fra en lønklasse til en højere lønklasse hvert år mindst svarer til det antal, der opnås ved anvendelse af den procent for den pågældende lønklasse, der er anført i oversigten i del B til bilag I, og til antallet af tjenestemænd i aktiv tjeneste i henhold til artikel 35, litra a), udstationeret i tjenestens interesse i henhold til artikel 38, med tjenestefrihed til aftjening af værnepligt i henhold til artikel 35, litra e), eller på forældre- eller familieorlov i henhold til artikel 35, litra f), den 1. januar det foregående år."

9. Artikel 7 ændres således:

a) I stk. 1 ændres udtrykket «i hans kategori eller tjenestegruppe» til «i hans ansættelsesgruppe".

b) I stk. 2, andet punktum, ændres «i en højere stilling end sin egen inden for samme kategori eller tjenestegruppe»

til:

«i en stilling i sin ansættelsesgruppe, der svarer til en højere lønklasse end hans egen».

c) I stk. 2, andet punktum, udgår "i første lønklasse".

d) I stk. 2, andet punktum, ændres "i den stillingsgruppe" til "i den lønklasse, der svarer til den stilling."

10. Artikel 9 ændres således:

a) I stk. 1, litra c), indsættes som fjerde led:

«- et paritetisk rådgivende udvalg for utilstrækkelig faglig indsats eller, hvis antallet af tjenestemænd på tjenestestederne nødvendiggør det, flere rådgivende paritetiske udvalg for utilstrækkelig faglig indsats,».

b) Andet afsnit i stk. 2 ændres således:

"En liste over medlemmerne af disse organer meddeles personalet i institutionen".

c) I stk. 5 udgår litra

«b) om enhver afskedigelse på grund af utilstrækkelig faglig indsats;»

og punktummet

«Der skal ved bedømmelsen af personalet i en institution sikres en ensartet bedømmelsesmåde.»

Litra c) bliver litra b), og punktummet "Det kan af ansættelsesmyndigheden få til opgave at sørge for en harmonisering af bedømmelsen af personalet i institutionen" indsættes i slutningen af stk. 5.

d) Som stk. 6 indsættes:

"6. Det rådgivende paritetiske udvalg for utilstrækkelig faglig indsats anmodes om at afgive udtalelse, når artikel 51 anvendes.

11. I artikel 10, første afsnit indsættes som andet punktum:

«Agenturerne har fælles repræsentation i henhold til de bestemmelser, der er fastsat efter aftale mellem disse og Kommissionen.»

Andet afsnit affattes således:

"Udvalget høres af Kommissionen om alle forslag til ændring af vedtægten; det fremsætter sin udtalelse inden for den af Kommissionen fastsatte frist. Inden denne høring skal Kommissionens forslag gøres til genstand for samråd med fagforeningerne i henhold til de af Kommissionen opstillede regler efter forhandlinger med fagforeningerne og de andre faglige sammenslutninger. Udvalget kan uafhængigt af de funktioner, det tildeles i henhold til denne vedtægt, formulere forslag til ændring af vedtægten. Udvalget træder sammen på begæring af formanden, en institution eller en institutions personaleudvalg."

(11b) Som artikel 10 b, indsættes:

De i artikel 24 b omhandlede fagforeninger eller andre faglige sammenslutninger varetager personalets interesser, uden at dette indskrænker personaleudvalgenes beføjelser.

Efter forhandlinger med de i artikel 24 b omhandlede fagforeninger og andre faglige sammenslutninger kan disse på grundlag af de regler, der er udarbejdet af en eller flere institutioner, forhandle og indgå aftaler på personalets vegne."

12. I artikel 11 indsættes som sidste punktum i første afsnit:

«Han udfører de opgaver, han har fået tildelt, objektivt og upartisk, idet han respekterer sin forpligtelse til loyalitet mod Fællesskaberne.»

13. Som artikel 11 a indsættes:

"Artikel 11a

1. I udøvelsen af sit arbejde, og medmindre andet er fastsat, behandler en tjenestemand ikke spørgsmål, hvori han direkte eller indirekte har personlig interesse, navnlig familiemæssig eller finansiel, som kan bringe hans uafhængighed i fare.

2. En tjenestemand, som ved udøvelsen af sine funktioner får til opgave at behandle en sag, som omhandlet i stk. 1, gør straks ansættelsesmyndigheden opmærksom på dette. Denne træffer de nødvendige foranstaltninger og kan for eksempel fritage tjenestemanden for ansvaret i denne sag.

3. En tjenestemand kan hverken direkte eller indirekte opretholde eller erhverve interesser i virksomheder, der kontrolleres af den institution, han arbejder i, eller som har forbindelse med denne, hvis de er af en sådan art eller et sådant omfang, at de vil kunne påvirke hans uafhængighed i forbindelse med udførelsen af hans arbejde.»

14. Artikel 12 affattes således:

«Artikel 12

«En tjenestemand skal afholde sig fra enhver handling og enhver adfærd, der kan skade den anseelse, der er forbundet med hans funktion»

15. Som artikel 12 a og 12 b indsættes efter artikel 12:

«Artikel 12 a

1. Tjenestemanden skal afholde sig fra enhver form for mobning og sexchikane.

2. Ved mobning forstås enhver form for misbrug, der gentagne gange eller systematisk kommer til udtryk i adfærd, ord, handlinger, bevægelser eller på skrift, som er forsætlige, og som er et angreb på en persons værdighed, personlighed eller psykiske eller fysiske integritet.

3. Ved sexchikane forstås en adfærd med seksuelle undertoner, som er uønsket af den person, der udsættes for den, og som har til formål eller virkning at krænke den pågældende persons værdighed eller skabe en truende, fjendtlig, krænkende eller forstyrrende atmosfære. Sexchikane anses som diskrimination på grundlag af køn i den i artikel 12, stk. 1, omhandlede forstand.

«Artikel 12 b

1. Med forbehold af artikel 15 skal den tjenestemand, der har til hensigt at udøve lønnet eller ulønnet virksomhed eller besætte et mandat uden for fællesskabsinstitutionerne, indhente ansættelsesmyndighedens forudgående samtykke. Der gives kun samtykke, hvis den pågældende virksomhed eller det pågældende mandat ikke skader tjenestemandens arbejde eller ikke er uforenelig med institutionens interesser.

2. Tjenestemanden oplyser ansættelsesmyndigheden om alle ændringer af ovennævnte virksomhed eller mandat, som finder sted efter, at han har anmodet om ansættelsesmyndighedens samtykke på de i stk. 1 fastsatte betingelser. Tilladelsen kan trækkes tilbage, hvis aktiviteten eller mandatet ikke længere opfylder de i stk. 1, sidste punktum, omhandlede betingelser.»

16. I slutningen af artikel 13 indsættes "eller" mellem "stilling" og "forflyttes", og "eller afskediges uden ansøgning" udgår

17. Artikel 14 udgår.

18. Artikel 15 affattes således:

«Artikel 15

1. Den tjenestemand, som ønsker at påtage sig et offentligt hverv, underretter ansættelsesmyndigheden herom. Denne beslutter, om den pågældende med henblik på tjenestens interesse:

- skal forelægge en anmodning om tjenestefrihed af personlige årsager

- skal søge årlig ferie

- kan få tilladelse til at arbejde på deltid eller

- fortsat kan udføre sine opgaver som hidtil.

2. Ved valg eller udnævnelse til offentlige hverv informerer tjenestemanden straks ansættelsesmyndigheden. Afhængigt af tjenestens interesse, betydningen af de pågældende hverv, de forpligtelser, de medfører, samt de vederlag og godtgørelser, de giver ret til, træffer ansættelsesmyndigheden en af ovennævnte afgørelser. Hvis den træffer afgørelse om tjenestefrihed af personlige årsager eller giver tilladelse til deltidsarbejde bliver dette for en periode, der svarer til tjenestemandens mandatperiode.»

19. I artikel 16 affattes andet, tredje og fjerde afsnit således:

«Den tjenestemand, som ønsker at udøve erhvervsvirksomhed inden for to år efter udtrædelsen af tjenesten, er forpligtet til at meddele det til den institution, han har arbejdet for. Hvis denne virksomhed har forbindelse med det arbejde, den pågældende har udført i de tre sidste tjenesteår og risikerer at være i modstrid med institutionens interesser, kan ansættelsesmyndigheden, alt efter tjenestens interesse, enten forbyde tjenestemanden at udføre denne virksomhed eller stille de betingelser herfor, som den måtte anse for nødvendige. Institutionen meddeler sin afgørelse inden for tredive hverdage fra modtagelsen af oplysningen efter høring af det paritetiske udvalg, som afgiver sin udtalelse inden for en tidsfrist, der er fastsat af institutionen. Hvis der ikke meddeles nogen afgørelse inden for tredive arbejdsdage, betragtes dette som et positivt svar.»

20. Artikel 17 affattes således:

«Artikel 17

1. Tjenestemanden skal udvise den største diskretion i forbindelse med ethvert forhold eller enhver oplysning, som endnu ikke har været offentliggjort eller været tilgængelig for offentligheden, og som han får kendskab til under udførelsen af sit arbejde eller i forbindelse med udførelsen af sit arbejde. Han må ikke på nogen måde videregive dokumenter eller oplysninger, der er kommet til hans kendskab under udførelsen af eller i forbindelse med udførelsen af sine funktioner til personer, som ikke er berettiget til at få kendskab hertil, medmindre dette dokument eller denne oplysning allerede er offentliggjort eller offentligheden har fået adgang hertil.

2. Tjenestemanden er fortsat pålagt disse forpligtelser efter hans udtrædelse af tjenesten.»

21. Som artikel 17 a indsættes:

«Artikel 17a

Uanset bestemmelserne i artikel 12 og 17 skal den tjenestemand, der alene eller i samarbejde med andre, agter at offentliggøre eller lade offentliggøre et dokument, der vedrører Fællesskabernes aktiviteter, forudgående og skriftligt underrette ansættelsesmyndigheden herom. Denne kan kun nægte at give samtykke, hvis den fuldt ud er i stand til at bevise, at offentliggørelsen er af en sådan art, at den udgør en trussel mod Fællesskabernes interesser. Den underretter tjenestemanden om sin afgørelse inden for en frist på tredive arbejdsdage. Hvis der ikke er meddelt nogen afgørelse inden for den fastsatte frist, anses ansættelsesmyndigheden for at have givet samtykke.»

22. Artikel 18 ændres således:

a) Den nuværende tekst bliver stk. 1.

b) I stk. 1 indsættes som andet punktum:

«Fællesskabet kan gøre krav på ophavsretten til dette arbejde.»

c) Som stk. 2 og 3 indsættes:

«2. «Opfindelser, en tjenestemand måtte gøre under udøvelsen af sit arbejde eller i forbindelse hermed, tilhører retmæssigt Fællesskabet. Institutionen kan for egen regning og på Fællesskabets vegne ansøge om patent i samtlige lande. Opfindelser, tjenestemanden måtte gøre i løbet af det år, som følger efter udtrædelsen af tjenesten, anses, indtil det modsatte bevises, for at være gjort under udøvelsen af den pågældendes arbejde eller i forbindelse hermed, når de vedrører Fællesskabet. Når der tages patent på en opfindelse, skal opfinderen/opfinderne nævnes.

3. Institutionen kan eventuelt tildele en præmie, hvis beløb den fastsætter, til den tjenestemand, der er ophavsmand til en patenteret opfindelse."

23. I artikel 20 indsættes som andet punktum:

"Han meddeler ansættelsesmyndigheden sin adresse og giver straks denne besked om enhver ændring."

24. I artikel 21 bortfalder sidste stykke.

25. Som artikel 21 a indsættes:

«Artikel 21 a

1. Hvis tjenestemanden anser en tjenstlig ordre for at være forbundet med uregelmæssigheder, eller han mener, at udførelsen af denne kan medføre alvorlige ulemper, underretter han sin umiddelbart overordnede, som, hvis der har været tale om skriftlig underretning, ligeledes svarer skriftligt. Hvis den tjenstlige ordre bekræftes, og tjenestemanden mener, at denne bekræftelse er utilstrækkelig i betragtning af de fremsatte forbehold, henvender han sig, med forbehold af stk. 2, skriftligt til dennes umiddelbart overordnede. Hvis denne skriftligt bekræfter den tjenstlige ordre, skal tjenestemanden udføre den, medmindre den strider mod straffelovgivningen eller mod de gældende sikkerhedsbestemmelser.

2. Hvis den umiddelbart overordnede mener, at den tjenstlige ordre ikke kan opsættes, er tjenestemanden forpligtet til at udføre den, medmindre den strider mod straffelovgivningen eller mod gældende sikkerhedsbestemmelser. På tjenestemandens anmodning er den overordnede forpligtet til at give denne form for tjenstlig ordre skriftligt.»

26. Som artikel 22 a, 22 b og 22 c indsættes:

«Artikel 22 a

1. Den tjenestemand, der under udøvelsen af eller i forbindelse med udøvelsen af sit arbejde bliver opmærksom på forhold, som lader formode, at der finder ulovlige handlinger sted, herunder svig eller korruption til skade for Fællesskabernes interesser, eller adfærd under udførelsen af arbejdsopgaver, som kan være et så alvorligt brud på de forpligtelser, der påhviler Fællesskabernes tjenestemænd, at det kan føre til en disciplinærsag eller eventuelt strafferetlig forfølgning eller manglende opfyldelse af tilsvarende forpligtelser over for en institution, uanset hvem der er ansvarlig - ansatte i institutionerne, enhver anden person, der gør tjeneste i en institution uanset under hvilken form, eller en person, der udfører visse opgaver for en institution - underretter straks lederen af den pågældende tjeneste, generaldirektøren, eller hvis han finder det formålstjenligt, generalsekretæren eller andre i tilsvarende stillinger eller direkte Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig.

2. Enhver tjenestemand, som modtager sådanne oplysninger, sender straks alt materiale, han har kendskab til, og hvoraf de i stk. 1, nævnte formodede uregelmæssigheder kan udledes, til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig.

3. Tjenestemanden kan ikke straffes af institutionen, fordi han har meddelt de i stk. 1 og 2 omhandlede oplysninger, hvis han har handlet i god tro.

4. Stk. 1 til 3 gælder ikke ved Domstolen for dokumenter, akter, rapporter, noter eller informationer, uanset medium, som er udarbejdet i forbindelse med en igangværende eller afsluttet retssag.

«Artikel 22 b

1. En tjenestemand, der fremlægger de i artikel 22 a definerede oplysninger for formanden for Kommissionen, formanden for Revisionsretten, formanden for Rådet, formanden for Europa-Parlamentet eller den Europæiske Ombudsmand, kan ikke straffes af den institution, han er ansat i, hvis følgende betingelser er opfyldt.

a) tjenestemanden er oprigtigt overbevist om, at de fremlagte oplysninger og de heri indeholdte påstande principielt er velbegrundede, og

b) tjenestemanden har tidligere fremlagt de samme oplysninger for Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig eller for den institution, han arbejder i, og har givet Kontoret eller denne institution en rimelig tidsfrist til at iværksætte passende foranstaltninger.

2. Med henblik på stk.1, litra b), men med forbehold af stk. 3, forstås der ved en rimelig tidsfrist, den tid Kontoret eller institutionen har anført som nødvendig til gennemførelse af undersøgelser og iværksættelse af eventuelle foranstaltninger. Tjenestemanden underrettes herom på behørig vis.

3. Stk. 2 finder ikke anvendelse, hvis tjenestemanden kan bevise, at den tidsfrist, som Kontoret eller institutionen har angivet, ikke er rimelig set i forhold til alle sagens omstændigheder.

4. Stk. 1-3 gælder ikke ved Domstolen for dokumenter, akter, rapporter, noter eller informationer, uanset medium, som er udarbejdet i forbindelse med en igangværende eller afsluttet retssag.

«Artikel 22 c

Den beskyttelse, der sikres i medfør af artikel 22 b, ændrer ikke på det personlige ansvar, der ifølge de relevante nationale bestemmelser påhviler den tjenestemand, der har fremlagt oplysningerne."

27. I artikel 23 ændres «lønklasse A 1 til A 4» til «lønklasse AD 12 til AD 16».

28. De 2 sidste afsnit i artikel 24 bliver den nye artikel 24 a.

29. Den tidligere artikel 24 a bliver artikel 24 b.

30. I tredje afsnit i artikel 25 ændres "bekendtgøres straks ved opslag i bygningerne i den institution, som tjenestemanden hører under, og offentliggøres i Fællesskabernes månedlige personaleblad" til "meddeles personalet i den institution, det hører under".

31. Artikel 26 ændres således:

a) I tredje afsnit indsættes efter «rekommanderet brev»:

«til den seneste af tjenestemanden opgivne adresse.»

b) I fjerde afsnit indsættes efter «religiøse overbevisninger»:

«, og heller ikke racemæssige eller etniske oprindelse eller seksuelle orientering, medmindre disse oplysninger er givet og godkendt af den pågældende.»

c) I slutningen af sjette afsnit indsættes efter "akter, der vedrører ham" "og til eventuelt at tage kopier heraf."

d) I syvende afsnit indsættes efter "administrationsafdelingens kontorer" "eller på sikkert elektronisk medium." I slutningen ændres "såfremt denne behandler en sag vedrørende tjenestemanden" til "såfremt der er anlagt en sag, der vedrører tjenestemanden."

32. Som artikel 26 a indsættes:

"En tjenestemand har ret til at gøre sig bekendt med sin journal i henhold til de bestemmelser, der er fastsat af institutionerne."

33. I artikel 27 udgår andet afsnit.

34. Artikel 29 ændres således:

a) I stk. 1, affattes litra a), b) og c) således:

«a) mulighederne for at besætte stillingen ved

i) forflyttelse eller

ii) forfremmelse

inden for institutionen;

«b) anmodningerne om overførsel af tjenestemænd i samme lønklasse fra andre institutioner og/eller mulighederne for afholdelse af en udvælgelsesprøve inden for institutionen udelukkende for tjenestemænd og midlertidigt ansatte, som omhandlet i artikel 2 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber.»

b) I stk 2 ændres "tjenestemænd i lønklasserne A1 og A2" til:

"seniormanagere (generaldirektører eller tilsvarende i lønklasse AD 16 eller 15 og direktører eller tilsvarende i lønklasse AD 15 eller 14)".

35. Artikel 31 affattes således:

«Artikel 31

1. De på denne måde valgte ansøgere udnævnes i lønklassen for den ansættelsesgruppe, der er anført i meddelelsen om den udvælgelsesprøve, de har bestået.

2. Uanset artikel 29, stk. 2 ansættes tjenestemænd kun i lønklasser AST 1 til AST 4 eller AD 5 til AD 8.»

36. I artikel 32 affattes andet afsnit således:

«Ansættelsesmyndigheden kan for at tage hensyn til den pågældendes erhvervserfaring ved udnævnelsen tildele ham en anciennitetsforbedring på maksimalt 24 måneder. Der vedtages almindelige gennemførelsesbestemmelser til denne artikel.»

37. I artikel 34, stk. 1 affattes første afsnit således:

«Alle tjenestemænd har en prøvetid på 9 måneder, inden de kan fastansættes.»

38. I artikel 35 indsættes som litra f)

«f) forældreorlov eller familieorlov"

39. Artikel 37 ændres således:

a) I stk. 1, litra a) andet led, indsættes mellem "eller" og "en af Europa-Parlamentets politiske grupper" "i" og herefter indsættes "eller Regionsudvalget eller en gruppe i Det Økonomiske og Sociale Udvalg."

b) Som næstsidste afsnit indsættes: "Enhver tjenestemand i aktiv tjeneste, eller som har tjenestefrihed af personlige årsager kan indgive en anmodning om udstationering eller foreslås udstationeret i tjenestens interesse."

40. Artikel 39 ændres således:

a) I litra d) andet afsnit, ændres "invalidepension eller efterladtepension" til "invaliditetsydelse eller efterladtepension".

b) Nuværende litra e) bliver litra f)

c) Som litra e) indsættes:

«e) i udstationeringsperioden bevarer tjenestemanden sine rettigheder til at rykke op i løntrin.»

d) I litra f) ændres "i sin kategori eller i sin lønklasse" til "i sin ansættelsesgruppe".

41. Artikel 40 affattes således:

a) I stk. 2, andet afsnit, ændres «to» til «flere».

b) "hver gang med et år" udgår. Herefter indsættes:

"Hver forlængelse kan ikke være på mere end et år".

c) I stk 2 udgår tredje og fjerde afsnit.

d) I stk. 3, andet afsnit, affattes første punktum således:

"Den tjenestemand, der ikke udøver lønnet virksomhed, kan, hvis han anmoder om det senest en måned efter hans tjenestefrihed af personlige årsager er begyndt, fortsat drage fordel af den i disse artikler fastsatte dækning forudsat, at han betaler de nødvendige bidrag til dækning af de i artikel 72, stk. 1, og i artikel 73, stk. 1, omhandlede risici med halvdelen i det første år af hans tjenestefrihed af personlige årsager og med det fulde beløb i resten af orlovsperioden. Han kan dog ikke dækkes mod de i artikel 73 omhandlede risici, hvis han ikke ligeledes er dækket mod de i artikel 72 omhandlede risici. Bidragene beregnes på grundlag af tjenestemandens sidste grundløn.»

e) I stk. 4, litra d), ændres «i den kategori eller tjenestegruppe» til «i den ansættelsesgruppe» og i sidste punktum efter "genindtræder" indsættes "eller udstationeres."

42. Artikel 41, stk. 3, ændres således:

a) I andet afsnit ændres "i hans kategori eller tjenestegruppe" til "i hans ansættelsesgruppe".

b) I sjette afsnit indsættes efter "justeringskoefficient" "for pensionerne".

43. Efter artikel 42 indsættes overskriften "Afdeling 6: Forældre- og familieorlov", og som artikel 42a og 42b indsættes følgende:

«Artikel 42a

Enhver tjenestemand har for hvert barn ret til en forældreorlov af en varighed på højst seks måneder, under hvilken der ikke udbetales grundløn, og som skal tages i de første tolv år efter barnets fødsel eller adoption. Orlovens varighed kan fordobles for enlige forsørgere, der anerkendes som sådanne ifølge de almindelige gennemførelsesbestemmelser, der vedtages af institutionerne. Orloven kan opdeles i flere perioder, hver af en varighed på mindst en måned.

Under forældreorloven bevarer tjenestemanden sit medlemsskab af de sociale sikringsordninger. Han erhverver fortsat pensionsrettigheder og bevarer retten til børnetilskud og uddannelsestillæg for børn, som han har forsørgerpligt over for. Han bevarer ligeledes sin stilling, sin ret til at avancere til højere løntrin og muligheden for at komme i betragtning ved forfremmelse. Orloven kan tages i form af en periode helt uden arbejde eller i form af halvtidsarbejde. Hvis forældreorloven tages i form af halvtidsarbejde, fordobles den maksimale varighed, der er nævnt i stk. 1. Under forældreorloven har tjenestemanden krav på en godtgørelse på [750 EUR] [6] om måneden, som nedsættes til det halve i tilfælde af halvtidsarbejde, men han må ikke udføre nogen anden form for lønnet arbejde. Institutionen afholder hele bidraget til de i artikel 72 og 73 fastsatte sociale sikringsordninger, og dette beregnes på grundlag af tjenestemandens grundløn. I tilfælde af en orlov i form af halvtidsarbejde finder denne bestemmelse dog kun anvendelse på forskellen mellem den fulde grundløn og den forholdsvis nedsatte grundløn. For den faktisk udbetalte del af grundlønnen beregnes tjenestemandens bidrag ved anvendelse af de samme procenter som dem, der ville blive anvendt ved fuldtidsarbejde.

[6] Se fodnote 8

Godtgørelsen forhøjes til [1 000 EUR] [7] om måneden, eller 50 % af dette beløb i tilfælde af halvtidsarbejde, for enlige forsørgere som omhandlet i stk. 1 og i de første tre måneder af forældreorloven, når faderen tager denne under barselsorloven, eller en af forældrene tager den umiddelbart efter barselsorloven, under adoptionsorloven eller umiddelbart efter adoptionsorloven. Ovennævnte beløb tilpasses på de samme betingelser som lønnen.

[7] Se fodnote 8

«Artikel 42b

Hvis tjenestemandens ægtefælle, en af hans slægtninge i opstigende linje, en af hans efterkommere eller en bror eller søster rammes af en alvorlig sygdom eller et alvorligt handicap, som er attesteret af en læge, har tjenestemanden ret til en familieorlov, under hvilken der ikke udbetales grundløn. Den samlede varighed af sådan orlov er under hele tjenestemandens ansættelse begrænset til ni måneder.

Artikel 42a, stk. 2, finder anvendelse."

44. I artikel 43 foretages følgende ændringer:

a) I stk. 1 udgår ordene "med undtagelse af tjenestemænd i lønklasserne A 1 og A 2".

b) Som stk. 2 indsættes følgende:

"Fra lønklasse 4 kan udtalelsen for tjenestemænd i ansættelsesgruppen AST, også indeholde en tilkendegivelse af, om den pågældende i betragtning af den præsterede indsats har de nødvendige forudsætninger for at kunne varetage en stilling som administrator."

45. I artikel 44 indsættes som stk. 2:

"Når en tjenestemand udnævnes til kontorchef, direktør eller generaldirektør i samme lønklasse, stiger han et løntrin i denne lønklasse på det tidspunkt, hvor udnævnelsen får virkning. Denne stigning skal medføre en forhøjelse af den månedlige grundløn med samme procent som den, der i hver lønklasse opnås ved stigning fra første til andet løntrin. Hvis forhøjelsen er mindre, eller hvis tjenestemanden allerede befinder sig på sidste løntrin i sin lønklasse, modtager han en forhøjelse af grundlønnen, så han faktisk opnår en sådan lønforhøjelse, indtil den næste forfremmelse får virkning."

46. I stedet for artikel 45 og 46 indsættes som artikel 45, 45a og 46:

«Artikel 45

Forfremmelse sker ved afgørelse truffet af ansættelsesmyndigheden under iagttagelse af artikel 6, stk. 2. Den medfører, at tjenestemanden udnævnes til den nærmeste højere lønklasse inden for sin ansættelsesgruppe. Den foretages udelukkende på grundlag af en udvælgelse blandt de tjenestemænd, der har en minimumsanciennitet på to år i deres lønklasse; udvælgelsen sker blandt de tjenestemænd, der kan komme i betragtning ved forfremmelsen, efter sammenligning af deres fortjenester. Ved sammenligningen af fortjenesterne kan ansættelsesmyndigheden tage hensyn til de ansvarsområder, som tjenestemanden har varetaget.

«Artikel 45a

1. Fra lønklasse 5 kan en tjenestemand fra ansættelsesgruppen AST overgå til ansættelsesgruppen AD ved forflyttelse som omhandlet i artikel 29, idet det dog er en betingelse, at han med vellykket resultat har gennemgået en række uddannelsesmoduler med henblik på et højere niveau, som sikrer, at den pågældende har nået et niveau svarende til det, der kræves i artikel 5, stk. 3. Institutionerne fastsætter i de almindelige gennemførelsesbestemmelser de nærmere regler for anvendelsen af disse bestemmelser, bl.a. hvad angår uddannelse og forflyttelse. Ved disse regler skal der tages hensyn til karriereforløbet.

2. Forflyttelse af en tjenestemand har ingen indflydelse på hans lønklasse og løntrin.

«Artikel 46

En tjenestemand, der udnævnes til en højere lønklasse i overensstemmelse med artikel 45, indplaceres på det første løntrin i denne lønklasse. Tjenestemænd i lønklasserne AD 9 til AD 14, der fungerer som kontorchef, og som udnævnes til en højere lønklasse, indplaceres dog på andet løntrin i deres nye lønklasse. Det samme gælder for tjenestemænd,

- som forfremmes til direktør eller generaldirektør, eller

- som varetager en stilling som direktør eller generaldirektør, og som er omfattet af artikel 44, stk. 2, sidste punktum."

47. I artikel 47 indsættes som nyt litra g):

"g) fratrædelse i henhold til en fratrædelsesordning"

Det tidligere litra g) bliver herefter litra h).

48. Som artikel 47a indsættes følgende:

«Artikel 47a

1. For at tage højde for visse usædvanlige omstændigheder, f.eks. en udvidelse af Unionen med nye medlemsstater eller omstrukturering af tjenestegrene og omplacering af personale som følge af en ændret prioritering af opgaverne, kan det for ansættelsesmyndigheden være nødvendigt at træffe foranstaltninger, ved hvilke et nærmere bestemt antal tjenestemænd frivilligt og endeligt fratræder deres stillinger, i det følgende benævnt en "fratrædelsesordning".

Det antal tjenestemænd, der skal fratræde, skal nærmere fastlægges og godkendes af den kompetente budgetmyndighed i forbindelse med budgetbehandlingen.

En fratrædelsesordning kan kun omfatte tjenestemænd, som er over 50 år gamle, som har mindst ti års tjeneste bag sig, og som melder sig frivilligt.

Udvælgelsen blandt de frivillige kandidater foretages under hensyntagen til tjenestens interesser af ansættelsesmyndigheden efter udtalelse fra det paritetiske samarbejdsudvalg.

2. En tjenestemand, der omfattes af fratrædelsesordningen, modtager en godtgørelse og er fortsat omfattet af den fælles sygeforsikringsordning på de i bilag IV fastsatte betingelser.

I den periode, i hvilken den pågældende har ret til godtgørelse, dog højst i en periode på seks år, fortsætter den fratrådte tjenestemand med at erhverve nye alderspensionsrettigheder på grundlag af den for hans lønklasse og løntrin gældende grundløn, forudsat at der i denne periode indbetales det i vedtægten fastsatte bidrag på grundlag af denne løn, idet den samlede pension dog ikke kan overstige den maksimumspension, der er fastsat i artikel 77, stk. 2. I forbindelse med artikel 5 i bilag VIII anses denne periode som tjenesteperiode.

Tjenestemandens eventuelle indtægter ved enhver form for ny beskæftigelse fratrækkes i den i stk. 1 omhandlede godtgørelse, i det omfang sådanne indtægter og godtgørelsen tilsammen overstiger tjenestemandens seneste samlede vederlag, beregnet på grundlag af den gældende løntabel den første dag i den måned, for hvilken godtgørelsen skal fastsættes.

Artikel 41, stk. 3, femte til niende afsnit, finder anvendelse."

49. I artikel 48 foretages følgende ændringer:

a) I stk. 3 ændres "i kategori A og sprogtjenesten" til

"i ansættelsesgruppe AD".

b) I stk. 3 ændres "i de øvrige kategorier" til "i ansættelsesgruppe AST".

50. I artikel 49, stk. 1, udgår "13,".

51. I artikel 50 foretages følgende ændringer:

a) I stk. 1 ændres "Fastansatte tjenestemænd i lønklasserne A 1 og A 2" til"Seniormanagere, jf. artikel 29, stk. 2,".

b) I stk. 3 udgår ordene "og som ikke får en anden stilling i den kategori ellertjenestegruppe, der svarer til hans lønklasse,".

c) I stk. 6 ændres "bilag VIII, artikel 9" til "bilag VIII, artikel 8,".

52. I afdeling 4 ændres overskriften "Afskedigelse på grund af utilstrækkelig faglig indsats" til "Procedurer ved utilstrækkelig faglig indsats".

53. Artikel 51 affattes således:

«Artikel 51

1. Hver institution fastlægger procedurer med henblik på at afsløre, behandle og afhjælpe tilfælde af utilstrækkelig faglig indsats på en forebyggende og positiv måde. Fører disse procedurer ikke til det ønskede resultat, kan en tjenestemand, hvis faglige indsats i tjenesten på grundlag af flere på hinanden følgende karriereudviklingsrapporter viser sig at være utilstrækkelig, afskediges, degraderes eller indplaceres i en lavere ansættelsesgruppe med opretholdelse af lønklassen eller i en lavere lønklasse.

Ansættelsesmyndigheden kan dog foreslå tjenestemanden, at han indplaceres i en lavere lønklasse eller i en lavere ansættelsesgruppe.

2. Enhver indstilling om afskedigelse, degradering eller indplacering i en lavere ansættelsesgruppe af en tjenestemand skal være begrundet og meddeles den pågældende tjenestemand.

3. Tjenestemanden har ret til at blive gjort bekendt med de akter, der vedrører ham, samt til at tage genparter af alle sagens akter. Til forberedelse af forsvaret har han en frist på mindst 15 dage fra datoen for modtagelsen af indstillingen. Han kan lade sig bistå af en person efter eget valg. Tjenestemanden kan forelægge sine bemærkninger skriftligt. Han kan efter egen anmodning udtale sig over for det rådgivende paritetiske udvalg, der er nævnt i artikel 9, stk. 6. Han kan også indkalde vidner.

4. Institutionen repræsenteres over for det rådgivende paritetiske udvalg af en tjenestemand, som ansættelsesmyndigheden har bemyndiget hertil, og som har samme rettigheder som den tjenestemand, hvis sag er til behandling.

5. På grundlag af indstillingen og under hensyn til tjenestemandens og vidnernes eventuelle skriftlige eller mundtlige udtalelser afgiver det rådgivende paritetiske udvalg med stemmeflerhed en begrundet udtalelse om den eventuelle foranstaltning, det finder berettiget ud fra de faktiske omstændigheder, der har kunnet konstateres. Det meddeler ansættelsesmyndigheden og tjenestemanden denne udtalelse inden to måneder efter den dag, hvor sagen blev forelagt for udvalget. Formanden deltager kun i det rådgivende paritetiske udvalgs afgørelser, når der er tale om procedurespørgsmål eller i tilfælde af stemmelighed.

Ansættelsesmyndigheden træffer sin afgørelse inden for en frist på to måneder fra dens modtagelse af det rådgivende paritetiske udvalgs udtalelse og efter at have hørt den pågældende tjenestemand. Afgørelsen skal begrundes. Den fastsætter den dato, fra hvilken den får virkning.

6. En tjenestemand, der afskediges på grund af utilstrækkelig faglig indsats i tjenesten, har i den i stk. 7 fastlagte periode ret til en månedlig afskedigelsesgodtgørelse svarende til den månedlige grundløn for en tjenestemand på første løntrin i lønklasse 1. Tjenestemanden har i samme periode også ret til de familietillæg, der er omhandlet i artikel 67. Husstandstillægget beregnes på grundlag af den månedlige grundløn for en tjenestemand i lønklasse 1 i overensstemmelse med artikel 1 i bilag VII.

Denne godtgørelse udbetales ikke, hvis tjenestemanden tager sin afsked efter indledningen af den i stk. 1 til 3 omhandlede procedure, eller hvis han allerede umiddelbart har ret til fuld pensionsudbetaling.

7. Den periode, i hvilken de i stk. 6 omhandlede udbetalinger foretages, beregnes således:

- hvis den pågældende på den dato, hvor afgørelsen om afskedigelse træffes, har en tjenestetid på under fem år, er perioden på tre måneder,

- hvis den pågældende har en tjenestetid på fem år eller derover, men på under ti år, er perioden på seks måneder,

- hvis den pågældende har en tjenestetid på ti år eller derover, men på under tyve år, er perioden på ni måneder,

- hvis den pågældende har en tjenestetid på over tyve år, er perioden på tolv måneder.

8. Når en tjenestemand degraderes eller indplaceres i en lavere ansættelsesgruppe på grund af utilstrækkelig faglig indsats i tjenesten, kan han efter en periode på seks år anmode om, at enhver omtale af den pågældende foranstaltning slettes i hans personlige aktmappe.

9. Tjenestemanden har ret til godtgørelse af de rimelige omkostninger, han har haft i forbindelse med sagens behandling, blandt andet salær til en forsvarer, der ikke er ansat ved institutionen, hvis den i denne artikel omhandlede procedure afsluttes, uden at der træffes afgørelse om afskedigelse, degradering eller indplacering i en lavere ansættelsesgruppe."

54. I artikel 52, stk. 1, foretages følgende ændring:

I indledningen ændres "artikel 50" til "artikel 47a og 50".

55. I artikel 54 ændres "i sin egen eller den nærmeste højere stillingsgruppe" til

"i sin egen eller den nærmeste højere lønklasse".

56. Artikel 55a affattes således:

«Artikel 55a

1. Enhver tjenestemand kan anmode om tilladelse til at arbejde på deltid.

Ansættelsesmyndigheden kan give tilladelse hertil, hvis det er foreneligt med tjenestens interesser.

Tilladelse skal gives i følgende tilfælde:

- for at tage sig af et barn på ind til 8 år,

- for at tage sig af et barn på 8 til 12 år, hvis arbejdstidsnedsættelsen ikke overstiger 10 % af den normale arbejdstid,

- for at tage sig af ægtefællen, en slægtning i opstigende linje, en efterkommer eller en bror eller søster, fordi vedkommende er alvorligt syg eller handicappet,

- for at følge en supplerende uddannelse, eller

- fra en alder af 55 år, i de sidste fem år inden pensioneringen.

Når der anmodes om tilladelse til deltidsbeskæftigelse i henhold til fjerde eller femte led, kan ansættelsesmyndigheden dog undtagelsesvis afslå anmodningen eller udskyde det tidspunkt, fra hvilket tilladelsen får virkning, hvis der foreligger afgørende tjenstlige grunde for at gøre dette.

Når tilladelse gives af den i fjerde led nævnte grund, må den samlede periode med deltidsbeskæftigelse under hele tjenestemandens ansættelse ikke overstige fem år.

2. Ansættelsesmyndigheden besvarer tjenestemandens anmodning inden for en frist på 60 dage.

3. De nærmere regler for deltidsbeskæftigelse og proceduren for meddelelse af tilladelse hertil er fastsat i bilag IVa."

57. Som artikel 55b indsættes følgende:

«Artikel 55b

En tjenestemand kan anmode om tilladelse til halvtidsbeskæftigelse i form af delejob i en stilling, for hvilken ansættelsesmyndigheden har fastslået, at den egner sig til denne arbejdsform. En tilladelse til halvtidsbeskæftigelse i form af delejob er ikke tidsbegrænset; ansættelsesmyndigheden kan dog med et varsel på seks måneder tilbagekalde tilladelsen, hvis dette er i tjenestens interesse. På samme måde kan ansættelsesmyndigheden tilbagekalde tilladelsen efter anmodning fra den pågældende tjenestemand med et varsel på mindst seks måneder. I så fald kan tjenestemanden forflyttes til en anden stilling.

Artikel 3 i bilag IVa, undtagen stk. 2, sidste punktum, og artikel 59a finder anvendelse.

Ansættelsesmyndigheden kan fastlægge nærmere regler om anvendelsen af disse bestemmelser."

58. I artikel 56 foretages følgende ændringer:

a) I stk. 2 ændres "i kategorierne A og B og i sprogtjenesten" til "i ansættelsesgruppe AD".

b) I stk. 3 ændres "i kategorierne C og D" til "i ansættelsesgruppe AST".

59. Som artikel 56c indsættes følgende:

«Artikel 56c

Der kan ydes tillæg til bestemte tjenestemænd under hensyntagen til særligt belastende arbejdsbetingelser.

Rådet fastlægger på forslag af Kommissionen, udarbejdet efter høring af Vedtægtsudvalget, hvilke personalekategorier der skal have sådanne tillæg, betingelserne herfor og tillæggenes størrelse."

60. Artikel 58 affattes således:

«Artikel 58

Ud over den ferie og orlov, der er omhandlet i artikel 57, har en gravid kvinde mod fremlæggelse af lægeattest ret til en orlov på tyve uger. Orloven kan tidligst påbegyndes seks uger inden den i attesten anførte forventede fødselsdato og slutter tidligst 14 uger efter nedkomsten. I tilfælde af flerfødsel, for tidlig fødsel eller fødsel af et handicappet barn er orloven på 24 uger. I denne bestemmelse forstås ved for tidlig fødsel en fødsel, der finder sted inden udgangen af den 34. svangerskabsuge."

61. Artikel 59 affattes således:

«Artikel 59

1. Såfremt en tjenestemand godtgør, at han som følge af sygdom eller ulykke er forhindret i at gøre tjeneste, har han uden videre ret til sygeorlov.

Den pågældende skal snarest muligt give sin institution meddelelse om sin uarbejdsdygtighed og samtidig angive sit opholdssted. Han skal efter tre dages tjenestefravær fremlægge en lægeattest. Attesten skal fremsendes senest den femte fraværsdag, idet poststemplets dato er afgørende. Hvis dette ikke sker, betragtes fraværet som uberettiget, medmindre grundene til den manglende fremsendelse af attesten ikke kan tilregnes tjenestemanden. En tjenestemand på sygeorlov kan på et hvilket som helst tidspunkt underkastes en lægeundersøgelse, der foranstaltes af institutionen. Hvis en sådan undersøgelse ikke kan finde sted som følge af forhold, der må tilregnes tjenestemanden, betragtes hans fravær som uberettiget fra datoen for den planlagte undersøgelse.

Hvis den pågældende finder, at konklusionerne på grundlag af den af ansættelsesmyndigheden foranstaltede undersøgelse ikke er lægeligt begrundede, kan tjenestemanden eller en læge, der handler på hans vegne, inden for en frist på to arbejdsdage anmode institutionen om, at en uafhængig læge som opmand foretager en afsluttende undersøgelse. Institutionen sender straks en sådan anmodning til en anden læge, der udpeges efter aftale mellem tjenestemandens læge og institutionens læge. Kan der ikke inden for fem dage opnås en sådan aftale, vælger institutionen en af de personer, der er opført på den liste over uafhængige læger, som med henblik herpå hvert år opstilles efter aftale mellem ansættelsesmyndigheden og personaleudvalget. Tjenestemanden kan inden for en frist på to arbejdsdage modsætte sig institutionens valg, og institutionen vælger i så fald en anden læge på listen, og dette valg er endeligt. Den udtalelse, som den uafhængige læge afgiver efter at have rådført sig med henholdsvis tjenestemandens og institutionens læge, er bindende."

2. Når fravær på grund af sygdom på højst 3 dage uden lægeattest i en periode på 12 måneder overstiger 12 dage i alt, skal tjenestemanden fremlægge lægeattest for hvert nyt fravær på grund af sygdom.

3. Ansættelsesmyndigheden kan for den tjenestemand, hvis sygeorlov overstiger 12 måneder inden for en periode på tre år, henvise sagen til Invaliditetsudvalget.

4. Tjenestemanden kan på grundlag af en lægeundersøgelse foretaget af institutionens læge få beordret sygeorlov, hvis hans sundhedstilstand kræver det, eller hvis en smitsom sygdom er udbrudt i hans husstand.

I tilfælde af indsigelse finder proceduren i stk. 1, tredje afsnit, anvendelse.

5. Tjenestemanden skal hvert år lade sig underkaste en forebyggende lægeundersøgelse enten hos en af ansættelsesmyndigheden udpeget læge eller hos en læge efter eget valg.

I sidstnævnte tilfælde godtgøres lægehonoraret af institutionen indtil et bestemt maksimumsbeløb, som ansættelsesmyndigheden fastsætter for en periode på højst tre år efter udtalelse fra Vedtægtsudvalget.

62. Artikel 59a affattes således:

"Artikel 59a

Den årlige ferie for en tjenestemand, der arbejder på deltid, nedsættes for perioden med deltidsbeskæftigelse forholdsvist."

I artikel 66 udskiftes tabellen med følgende tabel [8]:[

[8] De beløb vedrørende vederlag, der er angivet i bilag I og II, er baseret på de beløb, der er anført i vedtægten i [juli 2001]; de vil automatisk blive tilpasset i analogi med de justeringer af beløbene, der vedtages af Rådet i perioden fra [juli 2001] til datoen for denne vedtægts ikrafttrædelse.

>TABELPOSITION>

63. Artikel 66a udgår.

64. I artikel 68, stk. 1, ændres "i henhold til artiklerne 41 og 50" til "i henhold til artiklerne 41, 47a og 50".

65. I artikel 68a ændres ordet "halvtidsbeskæftigelse" til "deltidsbeskæftigelse".

66. I artikel 70 foretages følgende ændringer:

a) I stk. 1 ændres "eller de uforsørgede børn indtil udgangen af den tredje måned efter den måned, i hvilken ægtefællen døde,"

til

"eller de børn, over for hvilke der på tidspunktet for dødsfaldet bestod forsørgerpligt, indtil udgangen af den tredje måned efter måneden for dødsfaldet".

b) I stk. 2 ændres "en pensionsberettigets"

til

"en pensionsberettigets eller en invaliditetsydelsesberettigets".

c) I stk. 2 ændres "afdødes pension" til

"afdødes pension eller invaliditetsydelse".

67. Artikel 70a udgår.

68. I artikel 72 foretages følgende ændringer:

a) I stk. 1 indsættes som andet og tredje afsnit:

"I forbindelse med sygeforsikringsordningen behandles en anerkendt partner på samme måde som en ægtefælle, også selv om betingelsen i bilag VII, artikel 1, stk. 2, litra c), sidste led, ikke er opfyldt.

Institutionerne kan i forbindelse med den i første afsnit nævnte ordning bemyndige en af institutionerne til at fastsætte reglerne om godtgørelse af udgifter efter proceduren i artikel 110."

b) I stk. 1a, første punktum, ændres

"godtgør, at han ikke kan dækkes af nogen anden offentlig sygeforsikringsordning"

til

"ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse".

c) I stk. 1b ændres

"og som kan godtgøre ikke at være dækket af nogen anden offentlig sygeforsikringsordning"

til

"og som ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse"

d) I stk. 2 ændres "invalidepension" til "invaliditetsydelse"

e) Stk. 2a affattes således:

"2a. Bestemmelserne i stk. 1 gælder ligeledes for følgende personer på betingelse af, at de ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse:

- tidligere tjenestemænd, der oppebærer alderspension, og som er fratrådt Fællesskabernes tjeneste før deres 60. år

- personer, der modtager efterladtepension efter en afdød tjenestemand, som er fratrådt Fællesskabernes tjeneste før sit 60. år.

Det bidrag, der nævnes i stk. 1, beregnes på grundlag af den tidligere tjenestemands alderspension inden den eventuelle anvendelse af den nedsættelseskoefficient, der er anført i vedtægtens bilag VIII, artikel 9.

Bestemmelserne i stk. 1 finder dog kun efter anmodning anvendelse på personer, der modtager børnepension. Bidraget beregnes på grundlag af børnepensionen."

f) Efter stk. 2a indsættes som stk. 2b og 2c:

"2b. For personer, der modtager alderspension eller efterladtepension, kan det i stk. 2 og 2a nævnte bidrag ikke være mindre end et bidrag beregnet på grundlag af grundlønnen i første lønklasse, første løntrin.

2c. En tjenestemand, der er afskediget ifølge artikel 51, og som ikke har ret til alderspension, omfattes ligeledes af stk. 1 på betingelse af, at han ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse, og at han betaler et bidrag svarende til halvdelen af det på grundlag af hans sidste grundløn beregnede bidrag."

69. I afsnit V, kapitel 3, affattes overskriften således: "Pensioner og invaliditetsydelse".

70. I artikel 78 foretages følgende ændringer:

a) I stk. 1 ændres "stillingsgruppe" til "ansættelsesgruppe" og "invalidepension" til "invaliditetsydelse".

b) Stk. 2 - 5 affattes således:

"Artikel 52 finder tilsvarende anvendelse på personer, der modtager invaliditetsydelse. Hvis modtageren af en invaliditetsydelse tager sin afsked inden det fyldte 65. år og uden at have opnået den maksimale pensionsret, finder de almindelige regler vedrørende alderspension anvendelse. Alderspensionen fastsættes på grundlag af lønnen for den lønklasse og det løntrin, som tjenestemanden var indplaceret i på tidspunktet for hans overgang til invaliditetsydelse.

Invaliditetsydelsen fastsættes til 70 % af tjenestemandens seneste grundløn. Ydelsen kan dog ikke være mindre end eksistensminimummet.

Der skal af invaliditetsydelsen betales bidrag til pensionsordningen.

Hvis invaliditeten skyldes en ulykke under udøvelsen eller i forbindelse med udøvelsen af tjenesten, en erhvervssygdom eller en opofrende handling i offentlig interesse eller, at tjenestemanden har sat sit liv på spil for at redde menneskeliv, kan invaliditetsydelsen ikke være mindre end 120 % af eksistensminimummet. Endvidere afholdes hele bidraget til pensionsordningen i så fald af institutionen eller organet jf. artikel 1c."

71. I artikel 79 foretages følgende ændringer:

a) I stk. 1 og 2 ændres "enke" til "efterladte ægtefælle", "hendes ægtefælle" til "ægtefællen", "han" til "tjenestemanden" og "enken" til "den efterladte ægtefælle".

b) I stk. 1 ændres "af alderspensionen eller den invalidepension" til "af alderspensionen eller den invaliditetsydelse".

72. Artikel 79a udgår.

73. I artikel 80 foretages følgende ændringer:

a) I stk. 1 ændres "alderspension eller invalidepension" til "alderspension eller invaliditetsydelse", og udtrykket "han har forsørgerpligt over for" ændres til "han på tidspunktet for dødsfaldet har forsørgerpligt over for".

b) Stk. 4 affattes således:

"For personer, der jf. bilag VII, artikel 2, stk. 4, ligestilles med et barn, over for hvilket der består forsørgerpligt, kan børnepensionen ikke overstige et beløb svarende til det dobbelte af børnetilskuddet."

c) Som stk. 5 indsættes følgende:

"I tilfælde af adoption kan de biologiske forældres afgang ved døden ikke give ret til børnepension, idet adoptivforældrene er trådt i de biologiske forældres sted."

d) I stk. 6 ændres "i henhold til artikel 50" til "i henhold til artikel 47a eller 50".

e) Som stk. 7 indsættes følgende:

"En person, der har ret til børnepension, kan ikke oppebære flere børnepensioner fra Fællesskaberne samtidig. I så fald modtager vedkommende den største af pensionerne."

74. I artikel 81, stk. 1, foretages følgende ændringer:

a) Udtrykket "fra det 60. år til" udgår.

b) Udtrykket "invalidepension" ændres til "invaliditetsydelse".

Som sidste punktum indsættes følgende:

"En modtager af efterladtepension har kun ret til disse tillæg, hvis tjenestemanden eller den tidligere tjenestemand på tidspunktet for dødsfaldet havde børn, over for hvem der bestod forsørgerpligt."

I artikel 81a, stk. 1, litra e), ændres "artikel 41 eller 50 i vedtægten" til "artikel 41, 47a eller 50 i vedtægten".

75. I artikel 82 foretages følgende ændringer:

a) I stk. 1 foretages følgende ændringer:

i. I andet afsnit foretages følgende ændringer:

- Ordet "De" ændres til "Pensionerne".

- Udtrykket "den justeringskoefficient" ændres til "den justeringskoefficient for pensioner".

- Udtrykket "at være bosiddende" ændres til "at have taget fast bopæl".

- Som sidste punktum indsættes følgende: "Justeringskoefficienterne fastlægges efter de nærmere regler, der er fastsat i bilag XI."

ii. I fjerde afsnit udgår udtrykket "og på de betingelser, der er nævnt i artikel 63, stk. 2".

b) I stk. 2 foretages følgende ændringer:

i. Ordet "Hvis" ændres til "Når".

ii. Udtrykket "beslutter at forhøje godtgørelserne" ændres til "beslutter at tilpasse godtgørelserne".

iii. Udtrykket "træffer det samtidig i henhold til den i artikel 65, stk. 3 nævnte fremgangsmåde beslutning om en passende forhøjelse af pensionsydelserne." ændres til "tilpasses pensionerne tilsvarende."

c) Som stk. 3 indsættes følgende:

"3. Stk. 1 og 2 gælder analogt for modtagere af en invaliditetsydelse."

76. Artikel 83, stk. 4, udgår.

77. Som artikel 83a indsættes følgende:

"Artikel 83a

1. Balancen i pensionsordningen sikres efter de nærmere regler i bilag XII.

2. De decentraliserede fællesskabsorganer, der ikke finansieres over Fællesskabernes budget, indbetaler det samlede bidrag, der er nødvendigt til finansiering af pensionsordningen, til dette budget.

3. I forbindelse med den aktuarberegning, der hvert femte år foretages i henhold til bilag XII, træffer Rådet afgørelse om bidragssatsen og en eventuel ændring af pensionsalderen med henblik på at sikre, at der er balance i ordningen.

4. Kommissionen forelægger hvert år Rådet en ajourført aktuarberegning i overensstemmelse med bilag XII, artikel 1, stk. 2. Hvis denne beregning viser en afvigelse på mindst 0,25 point mellem den gældende bidragssats og den, der er nødvendig for en opretholdelse af den aktuarmæssige balance, undersøgersøger Rådet, om der er grund til at ændre satsen efter de nærmere regler, der er fastsat i bilag XII.

5. Ved anvendelsen af stk. 3 og 4 træffer Rådet afgørelse på forslag af Kommissionen og med kvalificeret flertal som fastsat i artikel 205, stk. 2, første led, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Ved anvendelsen af stk. 3 forelægges Kommissionens forslag, efter at der er indhentet udtalelse fra Vedtægtsudvalget."

78. I artikel 85 indsættes som stk. 2:

"Kravet om tilbagebetaling skal fremsættes inden for en frist på 5 år, der begynder at løbe på datoen for udbetalingen af beløbet. Denne frist kan dog ikke påberåbes over for ansættelsesmyndigheden, hvis denne kan godtgøre, at den pågældende forsætligt har vildledt administrationen med henblik på at opnå udbetaling af det omhandlede beløb."

79. I artikel 85a, stk. 2, sjette led, ændres "invalidepension" til "invaliditetsydelse".

80. Artikel 86, stk. 2 og 3, affattes således:

"2. Hvis Ansættelsesmyndigheden eller Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig gøres bekendt med beviselementer, der lader formode, at pligter ikke er blevet opfyldt som omhandlet i stk. 1, kan de indlede en administrativ undersøgelse med henblik på at konstatere, om der har været tale om en sådan manglende opfyldelse af pligter."

"3. Reglerne og procedurerne for disciplinær forfølgning og reglerne og procedurerne for administrative undersøgelser er fastsat i bilag IX til vedtægten."

81. Artikel 87, 88 og 89 udgår.

82. Artikel 90, stk. 3 og 4, udgår.

83. Som artikel 90a, 90b og 90c indsættes følgende:

"Artikel 90a

Enhver person, der er omfattet af denne vedtægt, kan forelægge direktøren for Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig en ansøgning som omhandlet i artikel 90, stk. 1, om for sit vedkommende at træffe en beslutning vedrørende en af kontorets undersøgelser. Enhver sådan person kan også til direktøren indgive en klage som omhandlet i artikel 90, stk. 2, over en af kontoret vedtagen akt, der går ham imod, og som vedrører en af kontorets undersøgelser.

Artikel 90b

Enhver person, der er omfattet af denne vedtægt, kan forelægge den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse en ansøgning eller en klage som omhandlet i artikel 90, stk. 1 og 2, inden for sit ansvarsområde.

Artikel 90c

Ansøgninger og klager vedrørende områder, der omfattes af artikel 2, stk. 2, forelægges for den ansættelsesmyndighed, der har fået overdraget disse beføjelser."

84. I artikel 91a foretages følgende ændringer:

første punktum udgår,

andet punktum affattes således:

"Klager på disse områder, der omfattes af artikel 2, stk. 2, rettes mod den institution, som den beføjede ansættelsesmyndighed hører under."

85. Artikel 92, 93 og 94 affattes således:

"Artikel 92

Dette afsnit fastlægger de særlige bestemmelser for de af Fællesskabernes tjenestemænd, der har en stilling, som aflønnes over forsknings- og investeringsbudgettet, og som er klassificeret i overensstemmelse med bilag I, del A.

Artikel 93

For at tage hensyn til særligt belastende arbejdsbetingelser kan der ydes tillæg til nogle af de tjenestemænd, der er nævnt i artikel 92.

Rådet fastlægger på forslag af Kommissionen, hvem der skal have sådanne tillæg, betingelserne herfor og tillæggenes størrelse.

Artikel 94

Som en undtagelse fra artikel 56a, stk. 2, og artikel 56b, stk. 2, og kun hvis der foreligger ganske særlige omstændigheder, som er begrundet i tjenestens krav, sikkerhedsbestemmelserne eller nationale eller internationale forpligtelser, kan ansættelsesmyndigheden udpege tjenestemænd som omhandlet i artikel 92, der kan omfattes af de nævnte artikler."

86. Artikel 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 106 og 107 udgår.

87. Som artikel 107a indsættes følgende:

"Artikel 107a

Overgangsbestemmelserne er fastsat i bilag XIII."

88. I artikel 110 foretages følgende ændringer:

a) Stk. 1 forbliver stk. 1, stk. 2 bliver stk. 3, og stk. 3 bliver stk. 4.

b) I stk. 1 indsættes følgende punktum:

"Agenturerne vedtager efter høring af deres respektive personaleudvalg og efter aftale med Kommissionen de nærmere bestemmelser, der er nødvendige for gennemførelsen af denne vedtægt."

Som stk. 2 indsættes følgende:

"2. I forbindelse med vedtagelse af ordninger ved fælles aftale mellem institutionerne betragtes agenturerne ikke som institutioner. Kommissionen hører dog agenturerne, inden sådanne ordninger vedtages."

c) I stk. 4 indsættes følgende punktum:

"Ved sådanne rådslagninger repræsenteres agenturerne af en fælles repræsentant efter regler, som agenturerne fastsætter ved indbyrdes aftale."

89. Bilag I affattes således:

"Bilag I: Stillingsbetegnelser"

A. Stillingsbetegnelser i hver ansættelsesgruppe, jf. artikel 5, stk. 3

>TABELPOSITION>

B. Minimumsforfremmelsesprocenter, jf. artikel 6, stk. 2

>TABELPOSITION>

90. I bilag II foretages følgende ændringer:

a) I artikel 1, stk. 2, indsættes efter første punktum følgende punktum:

"Institutionen kan dog bestemme, at valgbetingelserne fastsættes under hensyntagen til et ønske, som institutionens personale giver udtryk for ved en afstemning."

b) I artikel 1, stk. 4, ændres "alle de kategorier og tjenestegrupper" til "alle de ansættelsesgrupper".

c) I artikel 3a ændres "artikel 2, stk. 3," til "artikel 2, stk. 2,".

d) Afdeling 3 ("Disciplinærråd") udgår.

e) I artikel 10, stk. 1, ændres "hvert år af ansættelsesmyndigheden" til "hvert år med samme antal af ansættelsesmyndigheden og af Personaleudvalget".

f) I artikel 10 ændres "øverste tjenestemænd" til "tjenestemænd i ansættelsesgruppe AD".

g) Som afdeling 6 indsættes følgende:

"Afdeling 6: Det Rådgivende Paritetiske Udvalg for Utilstrækkelig Faglig Indsats

Artikel 12

Det Rådgivende Paritetiske Udvalg for Utilstrækkelig Faglig Indsats består af en formand og mindst to medlemmer, der mindst skal være tjenestemænd AD 14. Halvdelen af medlemmerne udpeges af Personaleudvalget og den anden halvdel udpeges af ansættelsesmyndigheden. Formanden udnævnes af ansættelsesmyndigheden på grundlag af en kandidatliste, der opstilles i samråd med Personaleudvalget.

I sager, der vedrører en tjenestemand i lønklasse AD 14 eller derunder, udvides det rådgivende paritetiske udvalg med to supplerende medlemmer, der udpeges på samme måde som de faste medlemmer, og som skal være i samme ansættelsesgruppe og i samme lønklasse som den pågældende tjenestemand.

Når det rådgivende paritetiske udvalg skal behandle sager vedrørende en seniormanager, jf. artikel 29, stk. 2, nedsættes der et særligt rådgivende paritetisk ad hoc-udvalg bestående af to medlemmer udpeget af Personaleudvalget og to medlemmer udpeget af ansættelsesmyndigheden, som mindst skal være i samme lønklasse som den pågældende tjenestemand.

Ansættelsesmyndigheden og Personaleudvalget aftaler en ad hoc-procedure for udpegningen af de to supplerende medlemmer, der er omhandlet i stk. 2, og som skal deltage, når sagen vedrører en tjenestemand, der gør tjeneste i et land uden for Unionen, eller en kontraktansat."

91. I bilag III foretages følgende ændringer:

a) I artikel 1, stk. 1, foretages følgende ændringer:

i. I tredje afsnit ændres "artikel 2, stk. 3," til "artikel 2, stk. 2,".

ii. I andet afsnit, litra c), indsættes følgende: "samt den foreslåede ansættelsesgruppe og lønklasse".

iii. I andet afsnit, litra i), ændres "artikel 28, litra a)," til "artikel 28, stk. 1, litra a),".

b) I artikel 3 foretages følgende ændringer:

i. Stk. 1 affattes således:

"Udvælgelseskomitéen består af en formand, der udpeges af ansættelsesmyndigheden, og af medlemmer, hvoraf et lige stort antal udpeges af ansættelsesmyndigheden og af Personaleudvalget."

ii. I stk. 2 ændres "artikel 2, stk. 3," til "artikel 2, stk. 2,".

iii. I stk. 4 ændres "samme lønklasse" til

"samme ansættelsesgruppe og lønklasse".

c) I artikel 4 ændres "artikel 28, litra a), b) og c)," til "artikel 28, stk. 1, litra a), b) og c),".

92. I bilag IV foretages følgende ændringer:

a) I titlen indsættes efter "artikel 41":

", 47a".

b) I den eneste artikel foretages følgende ændringer:

i. Stk. 2 affattes således:

"2. En tjenestemand, der omfattes af artikel 47a i vedtægten, har i en nærmere fastlagt periode, der afhænger af vedkommendes alder og tjenestetid og fremgår af tabellen i stk. 5, ret til en månedlig godtgørelse svarende til:

- 70 % af sin grundløn i de første fire år,

- 60 % af sin grundløn i tiden derefter."

ii. I stk. 3 ændres "i artiklerne 41 og 50" til "artiklerne 41, 47a og 50".

iii. Stk. 1.a) bliver stk. 4.

iv. I første afsnit i sidstnævnte stykke ændres "Tjenestemanden" til En tjenestemand som omhandlet i vedtægtens artikel 41, 47a og 50" og "at han ikke kan dækkes mod de samme risici af en anden offentlig ordning" til "at han ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse".

93. Bilag IVa affattes således:

"Bilag IVa

Deltidsbeskæftigelse

Artikel 1

Anmodning om tilladelse til deltidsarbejde indgives af tjenestemanden til dennes umiddelbart overordnede mindst to måneder inden datoen for den ønskede påbegyndelse, medmindre sagen haster som følge af særlige behørigt begrundede omstændigheder.

Tilladelse kan gives for en periode på mindst en måned og på højst tre år, uden at dette dog er til hinder for tilfælde som omhandlet i artikel 15 og artikel 55a, stk. 1, tredje afsnit, femte led.

Tilladelsen kan fornyes på de samme betingelser. En fornyelse forudsætter, at den pågældende tjenestemand indgiver en anmodning herom mindst to måneder inden udløbet af den periode, for hvilken tilladelsen er givet. Ved arbejde på deltid kan arbejdstiden ikke være under halvdelen af den normale arbejdstid.

Enhver periode med deltidsbeskæftigelse skal starte den første i en måned, medmindre der foreligger særlige behørigt begrundede omstændigheder.

Artikel 2

Ansættelsesmyndigheden kan efter anmodning fra den pågældende tjenestemand tilbagekalde tilladelsen inden udløbet af den periode, for hvilken den er givet. Datoen for tilbagekaldelsen må ikke ligge mere end to måneder efter den af tjenestemanden foreslåede dato, eller mere end fire måneder efter, hvis tilladelsen til deltidsbeskæftigelse er givet for en periode på over et år.

I ekstraordinære tilfælde kan ansættelsesmyndigheden i tjenestens interesse med et varsel på to måneder tilbagekalde tilladelsen inden udløbet af den periode, for hvilken den er givet.

Artikel 3

Tjenestemanden har i den periode, i hvilken han har tilladelse til at arbejde på deltid, krav på den procentdel af sit vederlag, der svarer til procentdelen af den normale arbejdstid. Denne procentdel finder dog ikke anvendelse på børnetilskud, på familietillægets grundbeløb eller på uddannelsestillæg.

Bidragene til sygeforsikringsordningen beregnes på grundlag af grundlønnen for en fuldtidsbeskæftiget tjenestemand. Bidragene til pensionsordningen beregnes på grundlag af grundlønnen for en deltidsbeskæftiget tjenestemand. Tjenestemanden kan dog anmode om, at bidragene til pensionsordningen beregnes på grundlag af grundlønnen for en fuldtidsbeskæftiget tjenestemand i overensstemmelse med artikel 83.

I perioden med deltidsbeskæftigelse må tjenestemanden ikke udføre overarbejde eller udføre nogen anden form for lønnet arbejde.

Artikel 4

Uanset artikel 3, stk. 1, første punktum, har en tjenestemand på over 55 år, der har fået tilladelse til at arbejde på halv tid for at forberede sin pensionering, ret til en nedsat grundløn, som procentuelt svarer til den højeste af følgende procenter:

- enten 60 %,

- eller den procent, der, beregnet på tidspunktet for halvtidsbeskæftigelsens påbegyndelse, svarer til de pensionsgivende tjenesteår i den i bilag VIII, artikel 2, 3, 4, 5, 9 og 9a, omhandlede forstand, forhøjet med 10 %.

En tjenestemand, som omfattes af denne artikel, er forpligtet til ved halvtidsbeskæftigelsens ophør enten at lade sig pensionere eller at tilbagebetale de beløb ud over 50 % af grundlønnen, som han har modtaget i perioden med halvtidsarbejde.

Artikel 5

Ansættelsesmyndigheden kan fastsætte nærmere regler om anvendelsen af nærværende bestemmelser."

94. I bilag V foretages følgende ændringer:

a) I artikel 6 foretages følgende ændringer:

i. I stk. 1, syvende led, udgår "fødsel eller".

ii. I stk. 1, efter syvende led, indsættes følgende led:

"- et barns fødsel: ti dage, som skal tages i løbet af de første 14 uger efter fødslen

- hustruens død under barselsorlov: et antal dage svarende til den resterende barselsorlov; hvis hustruen ikke er tjenestemand, beregnes den resterende barselsorlov ved analog anvendelse af vedtægtens artikel 58".

iii. I stk. 1, efter det tidligere ottende led, indsættes følgende led:

"- et barns meget alvorlige sygdom, attesteret af en læge, eller hospitalsindlæggelse af et barn på højst tolv år: indtil fem dage".

iv. I stk. 1, efter det tidligere niende led, indsættes følgende led:

"- adoption af et barn: 20 uger, og 24 uger ved adoption af et handicappet barn.

Hvert adopteret barn giver ret til tjenestefrihed i en enkelt periode, som kan deles mellem adoptivforældrene, hvis de begge er tjenestemænd. Tjenestefriheden gives kun, hvis tjenestemandens ægtefælle mindst er halvtidsbeskæftiget med lønnet arbejde. Hvis ægtefællen arbejder uden for EU-institutionerne og opnår en lignende tjenestefrihed, fratrækkes et tilsvarende antal dage i tjenestemandens tjenestefrihed.

Ansættelsesmyndigheden kan om nødvendigt bevilge en supplerende tjenestefrihed i tilfælde, hvor adoptivforældrene eller en af disse ifølge den nationale lovgivning i det land, hvor adoptionsproceduren foregår, skal tage ophold i det pågældende land, og dette er et andet end det, hvor den tjenestemand, der adopterer barnet, er ansat.

Der gives ti dages tjenestefrihed, hvis tjenestemanden ikke har ret til den samlede tjenestefrihed på 20 eller 24 uger i henhold til dette led, første punktum; den supplerende tjenestefrihed gives kun en gang for hvert adopteret barn."

v. Som stk. 3 indsættes følgende:

"I forbindelse med denne artikel behandles en anerkendt partner på samme måde som en ægtefælle, også selv om betingelsen i bilag VII, artikel 1, stk. 2, litra c), sidste led, ikke er opfyldt."

b) I artikel 7 foretages følgende ændringer:

i. Stk. 2 og 3 udgår.

ii. Det tidligere stk. 5 affattes således:

"Ovenstående bestemmelser gælder for tjenestemænd, hvis tjenestested ligger i en af medlemsstaterne. Hvis tjenestestedet ligger uden for medlemsstaterne, fastlægges antallet af rejsedage ved særlig bestemmelse under hensyn til behovet."

95. I bilag VI, artikel 1 og 3, ændres "i kategorierne C og D" til "i ansættelsesgruppe AST".

96. I bilag VII foretages følgende ændringer:

a) I artikel 1 foretages følgende ændringer:

i. Stk. 1 affattes således:

"1. Husstandstillægget er fastsat til et grundbeløb på [140,27] [9] EUR, forhøjet med 2 % af tjenestemandens grundløn."

[9] Se fodnote 8

ii. Stk. 2, litra c) bliver stk. 2, litra d).

iii. Som stk. 2, litra c), indsættes følgende:

"c. en tjenestemand, der er registreret som fast partner, uden at der er tale om et ægteskab, på betingelse af:

- at parret forelægger et officielt dokument, der er anerkendt af en af Den Europæiske Unions medlemsstater, og som attesterer deres status som partnere, uden at der er tale om ægteskab

- at ingen af partnerne er gift eller har indgået et andet fast parforhold, som ikke er ægteskab

- at partnerne ikke er beslægtede på en af følgende måder: forældre, forældre og børn, bedsteforældre og børnebørn, brødre og søstre, tanter, onkler, nevøer, niecer, svigerforældre og svigersønner og svigerdøtre

- at parret ikke har mulighed for at indgå borgerligt ægteskab i en medlemsstat; i forbindelse med dette led anses et par udelukkende for at have mulighed for at indgå borgerligt ægteskab, hvis begge personer opfylder alle de i en medlemsstats lovgivning fastsatte betingelser for, at et sådant par kan indgå ægteskab".

iv. I det nye stk. 2, litra d), ændres "i henhold til litra a) og b)" til "i henhold til litra a), b) og c)".

v. I stk. 3, første punktum, ændres "i lønklasse C 3, tredje løntrin," til "i lønklasse 3, andet løntrin,".

b) I artikel 2, stk. 1, ændres beløbet "[232,73] [10] EUR" til "[306,51] EUR".

[10] Se fodnote 8

c) I artikel 3 foretages følgende ændringer:

i. Den nuværende tekst bliver stk. 1.

ii. Stk. 1, første afsnit, affattes således:

"På de i de almindelige gennemførelsesbestemmelser fastsatte betingelser oppebærer tjenestemanden til dækning af de af ham afholdte skoleudgifter et uddannelsestillæg på højst [207,98] [11] EUR om måneden for hvert barn, han har forsørgerpligt over for, jf. artikel 2, stk. 2, og som regelmæssigt modtager heltidsundervisning i en grundskole eller en sekundærskole mod betaling eller i en læreanstalt for videregående uddannelse. Betingelsen om uddannelse i en skole mod betaling gælder dog ikke for godtgørelsen af udgifter til skoletransport."

[11] Se fodnote 8

iii. Stk. 1, tredje afsnit, første punktum, affattes således:

"Uanset om skolen kræver betaling eller ej, fordobles det i første afsnit anførte maksimumsbeløb for tilloegget for:"

iv. I tredje afsnit, andet led, indsættes følgende:

"eller hvis barnet er indskrevet ved en læreanstalt for videregående uddannelse i et andet land end det, hvor tjenestemandens tjenestested ligger

- tillægsberettigede, der ikke er i aktiv tjeneste, på de samme betingelser som anført i de to foregående led, idet der i stedet for tjenestestedet tages hensyn til bopælen."

v. Som stk. 2 indsættes følgende:

"2. Tjenestemanden oppebærer for hvert barn, som han har forsørgerpligt over for, jf. artikel 2, stk. 2, et førskoletillæg på [74,87] [12] EUR om måneden. Retten til førskoletillægget udløber ved udgangen af måneden inden den måned, i hvilken barnet påbegynder skolegangen i en grundskole. Stk. 1, sidste afsnit, første punktum, finder anvendelse."

[12] Se fodnote 8

d) Afdeling 2a og 2b udgår.

e) I artikel 5, stk. 1, foretages følgende ændringer:

i. Første afsnit affattes således:

"1. En fastansat tjenestemand, der har ret til godtgørelse af flytteudgifter, jf. artikel 9 i dette bilag, eller som godtgør at have været nødt til at skifte bopæl for at opfylde forpligtelsen i vedtægtens artikel 20, har krav på bosættelsespenge; disse udgør to måneders grundløn for tjenestemænd, som har ret til husstandstillæg, og en måneds grundløn for tjenestemænd, som ikke har ret til husstandstillæg."

ii. I andet afsnit ændres "der er tjenestemænd" til "der er tjenestemænd eller øvrige ansatte".

f) I artikel 6, stk. 1, foretages følgende ændringer:

I første afsnit, første punktum, ændres "der har modtaget bosættelsespenge," til "der godtgør at have skiftet bopæl,".

I første afsnit, andet punktum, ændres "der er tjenestemænd" til "der er tjenestemænd eller øvrige ansatte".

g) Artikel 7, stk. 2, affattes således:

"2. Godtgørelsen ydes på grundlag af den normalt anvendte korteste og billigste rute med jernbane på første klasse mellem tjenestested og indkaldelsessted eller hjemsted.

Når den i første afsnit nævnte rute overstiger en afstand på 500 km, eller den normale rute omfatter rejse over hav, har vedkommende mod forelæggelse af billetterne ret til godtgørelse af rejseudgifterne med fly på "business class" eller tilsvarende klasse. Hvis et andet transportmiddel end de ovennævnte benyttes, beregnes godtgørelsen på grundlag af billetprisen med jernbane uden sovevognstillæg. Kan beregningen ikke ske på dette grundlag, fastsætter ansættelsesmyndigheden godtgørelsen ved en særlig afgørelse."

h) I artikel 8 foretages følgende ændringer:

i. Stk. 1 og 2 affattes således:

"1. Tjenestemanden er hvert år berettiget til et fast beløb til dækning af rejseudgifter fra tjenestested til hjemsted, som defineret i artikel 7 ovenfor, for sig selv og, såfremt han har ret til husstandstillæg, for sin ægtefælle og de efter artikel 2 ovenfor forsørgelsesberettigede personer.

Når to ægtefæller begge er tjenestemænd i Fællesskaberne, har hver af dem for sig selv og for de personer, over for hvilke den pågældende tjenestemand har forsørgerpligt, ret til det faste beløb til dækning af rejseudgifterne ifølge bestemmelserne ovenfor; hver af de personer, over for hvilke den pågældende tjenestemand har forsørgerpligt, giver kun ret til en enkeltydelse. For børn, over for hvilke der består forsørgerpligt, fastsættes beløbet ifølge anmodning fra ægtefællerne på grundlag af en af ægtefællernes hjemsted.

Såfremt tjenestemanden i løbet af et kalenderår ved indgåelse af ægteskab får ret til at oppebære husstandstillæg, beregnes beløbet til dækning af ægtefællens rejseudgifter i forhold til tidsrummet mellem ægteskabets indgåelse og årets udgang.

Eventuelle ændringer, der er indtrådt efter betalingstidspunktet for de pågældende beløb i beregningsgrundlaget, som følge af ændringer i den familiemæssige status, medfører ikke tilbagebetalingspligt.

Rejseudgifterne for børn på mellem to og ti år beregnes på grundlag af den halve kilometergodtgørelse og halvdelen af det faste tillægsbeløb, idet det ved denne beregning antages, at børnene er fyldt to eller ti år den første januar det pågældende år.

2. Det faste beløb ydes på grundlag af en godtgørelse pr. kilometer for afstanden mellem tjenestemandens tjenestested og indkaldelsesstedet eller hjemstedet; afstanden beregnes efter den metode, der er fastsat i artikel 7, stk. 2, første afsnit.

Godtgørelsen [13] er på:

[13] Se fodnote 8

0 EUR pr. km for strækningen mellem 0 og 200 km

[0,3117] EUR pr. km for strækningen mellem 201 og 1 000 km

[0,5195] EUR pr. km for strækningen mellem 1 001 og 2 000 km

[0,3117] EUR pr. km for strækningen mellem 2 001 og 3 000 km

[0,1039] EUR pr. km for strækningen mellem 3 001 og 4 000 km

0 EUR pr. km for en strækning ud over 4 000 km.

Ovennævnte godtgørelse forhøjes med et fast tillægsbeløb på:

[155,86] EUR, hvis afstanden med jernbane mellem tjenestestedet og hjemstedet er på mellem 725 km og 1450 km

[311,72] EUR, hvis afstanden med jernbane mellem tjenestestedet og hjemstedet er på 1 450 km eller derover.

Kilometergodtgørelsen og det ovenfor omhandlede faste beløb justeres hvert år på grundlag af den årlige tilpasning af vederlagene."

ii. Stk. 4 affattes således:

"4. Ovenstående bestemmelser gælder for tjenestemænd, hvis tjenestested ligger i en af Den Europæiske Unions medlemsstater. En tjenestemand, hvis tjenestested ligger uden for Den Europæiske Unions medlemsstater, har hvert kalenderår for sit eget vedkommende og - såfremt han har ret til husstandstillæg - for sin ægtefælle og de personer, over for hvem han har forsørgerpligt i henhold til artikel 2, stk. 2, ret til refusion af udgifterne til rejse til hjemstedet eller, inden for et beløb svarende til rejseudgifterne til hjemstedet, til refusion af rejseudgifterne til et andet sted. Såfremt ægtefællen og de forsørgelsesberettigede personer jf. artikel 2, stk. 2, ikke bor sammen med tjenestemanden på tjenestestedet, har de hvert kalenderår ret til refusion af udgifterne til rejse fra hjemstedet til tjenestestedet eller, indtil et beløb svarende til rejseudgifterne fra hjemstedet til tjenestestedet, til refusion af rejseudgifterne til et andet sted.

Refusionen af disse rejseudgifter ydes i form af et fast beløb beregnet på grundlag af flybilletprisen på klassen umiddelbart over økonomiklasse."

i) Artikel 9, stk. 1, første punktum, affattes således:

"Omkostningerne i forbindelse med flytning af personligt bohave inklusive forsikringsudgifter til dækning af simple risici (brækage, tyveri, brand) godtgøres den tjenestemand, der skifter bopæl som følge af tiltrædelsen af sin stilling eller overflytning til et nyt tjenestested, for så vidt han ikke modtager godtgørelse af de samme udgifter fra anden side."

j) I artikel 10 foretages følgende ændringer:

i. Stk. 1 affattes således:

"1. Den tjenestemand, der godtgør, at han er nødt til at skifte bopæl for at opfylde betingelserne i artikel 20 i vedtægten, er for et i stk. 2 fastsat tidsrum pr. kalenderdag berettiget til et dagpengebeløb, hvis størrelse fastsættes således:

En tjenestemand, der har ret til husstandstillæg: [32,21] [14] EUR.

[14] Se fodnote 8

En tjenestemand, der ikke har ret til husstandstillæg: [25,98] [15] EUR.

[15] Se fodnote 8

Ovenstående tabel ændres ved hver undersøgelse af lønningsniveauet i henhold til artikel 65 i vedtægten."

ii. I stk. 2, andet afsnit, ændres "tjenestemænd" til "tjenestemænd eller øvrige ansatte".

iii. Stk. 3 udgår.

k) I artikel 11 foretages følgende ændringer:

i. Stk. 1, andet afsnit, udgår.

ii. Stk. 2, første punktum, affattes således:

"En ordre om tjenesterejse skal især fastsætte tjenesterejsens sandsynlige varighed, der lægges til grund for beregningen af det forskud, som den, der sendes på tjenesterejse, kan få udbetalt, og som beregnes ved hjælp af de fastsatte dagpengesatser."

iii. Som stk. 3 indsættes følgende:

"3. Undtagen i særlige tilfælde, der træffes særlig afgørelse om, navnlig ved afbrydelse eller annullering af ferie, godtgøres udgifterne i forbindelse med tjenesterejser med et beløb svarende til udgifterne til den billigst mulige rejse mellem tjenestestedet og tjenesterejsens mål, uden at den, der foretager tjenesterejsen, dog af denne grund er forpligtet til at acceptere nogen væsentlig forlængelse af opholdet det pågældende sted."

l) Artikel 12 og 13 affattes således:

"Artikel 12

1. Jernbane

Befordringsudgifter i forbindelse med tjenesterejser, der foretages med jernbane, godtgøres mod forelæggelse af bilag på grundlag af billetprisen på l. klasse for den korteste strækning mellem tjenestestedet og tjenesterejsestedet.

2. Fly

Det tillades tjenestemænd at benytte fly, hvis rejseafstanden frem og tilbage udgør mindst 800 km med jernbane.

3. Skib

Ved skibsrejser bestemmer ansættelsesmyndigheden klasse og kahyttillæg afhængigt af rejselængde og -udgifter.

4. Bil

Befordringsudgifterne godtgøres med et fast beløb på grundlag af jernbanebilletprisen efter bestemmelserne i stk. 1, uden andre tillæg.

Ansættelsesmyndigheden kan dog i stedet for en godtgørelse af de rejseudgifter, der er fastsat ovenfor, indrømme en tjenestemand, der udfører tjenesterejser under særlige omstændigheder, en kilometergodtgørelse, når det er åbenbart ufordelagtig at benytte offentlige trafi