Nr. C 269/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 10. 91 
Udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets direktiv om etablering af »Open Network 
Provision« (ONP)-vilkår inden for lejede kredsløb (*) 
(91/C 269/09) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 11. marts 1991 under henvisning til 
EØF-Traktatens artikel 100 A at anmode om Det økonomische og sociale Udvalgs udtalelse 
om det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Transport og Kommunikation, som 
udpegede P.H. Noordwal til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 12. juni 1991. 
Det økonomische og sociale Udvalg vedtog på sin 288. plenarforsamling, den 3. juli 1991, 
med et stort flertal af stemmer for, 2 imod og 4 hverken for eller imod følgende udtalelse. 
1. Indledning 
1.1. Oprettelsen af et åbent, fælles marked for tele­
kommunikationstjenester, herunder værdiforøgende til-
lægstjenester, blev opstillet som en overordnet politisk 
målsætning af Rådet af telekommunikationsministre i 
resolutionen af 30. juni 1988. 
Kommissionen vedtog som følge heraf den 28. juni 1990 
et direktiv om liberalisering af markedet for teletjenes­
ter, og Rådet af telekommunikationsministre vedtog et 
direktiv om oprettelse af det indre marked for telekom­
munikationstjenester gennem implementering af åbne 
net, som generelt omtales som ONP-rammedirektivet. 
Heri opstilles som den højst prioriterede målsætning, 
at der skal vedtages et rådsdirektiv til specificering af, 
hvilke ONP-vilkår der skal gælde for lejede kredsløb. 
Direktivet fandt bred støtte både i Europa-Parlamentet 
og i Det økonomiske og sociale Udvalg. 
1.2. En harmonisering, der fører til åben og effektiv 
adgang til og brug af en væsentlig del af teletjenesterne, 
nemlig de lejede kredsløb, er af afgørende betydning 
for en passende konkurrence på dette marked. 
Det foreliggende forslag til Rådes direktiv tager ud­
gangspunkt i de generelle principper i direktiverne om 
konkurrence på markedet for teletjenester og gennemfø­
rer ONP-rammedirektivet. 
1.3. Med dette forslag gennemføres en harmonise­
ring af standarder, brugsvilkår, vilkår for tilrådigheds-
stillelse samt takstprincipper. For at opnå den størst 
mulige harmonisering ud fra et brugersynspunkt med 
færrest mulige restriktioner for televirksomheder og 
brugere, er der lagt følgende to principper til grund: 
— Lejede kredsløb, der stilles til rådighed i forbindelse 
med etablering, udvikling og drift af det offentlige 
telenet, skal udbydes på grundlag af samme harmo­
niserede brugsvilkår og takstprincipper overal i EF. 
Sigtet hermed er at gøre det væsentligt lettere at 
anvende eksisterende og kommende telekommuni­
kationsinfrastrukturer. — Visse typer lejede kredsløb skal stilles til rådighed af 
televirksomhederne på grundlag af harmoniserede 
tekniske standarder. Televirksomhederne pålægges 
pligt til at stille sådanne linjer til rådighed, eftersom 
langt de fleste europæiske brugere af lejede kredsløb 
har brug herfor og har ytret ønske herom. I direktiv­
forslaget udpeges fire typer lejede kredsløb, der skal 
udbydes i alle medlemsstater inden for visse frister. 
2. Generelle bemærkninger 
ØSU erkender det presserende behov for en harmonise­
ring og fælles regler på dette område og kan derfor 
stort set godkende Kommissionens forslag. Følgende 
kommentarer skal dog knyttes til forslaget i dets forelig­
gende form. 
2.1. Det må understreges, at en net-terminalenhed 
(NTU) ikke indgår i tilbuddet om et lejet kredsløb. Hvis 
televirksomhederne fik tilladelse til at »sammenkoble« 
digitale terminalenheder inden for nettene, kunne det 
få alvorlige pris- og kvalitetsmæssige konsekvenser for 
brugerne. EF-brugerne ville, hvis de var henvist til de 
typiske net-terminalenheder, som stilles til rådighed af 
en televirksomhed, være helt uden mulighed for selv at 
styre deres eget netværk. 
Televirksomhederne er nødt til at foretage fjernafprøv­
ning, hvis de skal kunne garantere driften og styringen. 
Net-terminalenheder, som leveres på et konkurrence­
mæssigt grundlag, bør således kunne reagere på sløfje-
tilbagekoblingskommandoer fra både brugere og net­
værk. 
Det Europæiske Institut for Telestandarder (ETSI) bør 
anmodes om at fastlægge standarder for de pågældende 
grænseflader og protokoller. 
2.2. Princippet om ikke diskriminering mellem leve­
randører af konkurrenceorienterede tjenester og tele­
virksomhedernes egne konkurrenceorienterede tjenester 
accepteres tilsyneladende generelt. Begrebet ækvivalent 
transmissionskapacitet frembyder imidlertid alvorlig 
fare for, at televirksomhederne muligvis kan omgå dette 
princip. 
(!) EFT nr. C 58 af 7. 3. 1991, s. 10. I forslaget defineres »ækvivalent transmissionskapaci­
tet« som den transmissionskapacitet, som en televirk-
14. 10. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 269/31 
somhed anvender til at stille konkurrenceorienterede 
tjenester til rådighed, og som ikke »stilles til rådighed 
for andre brugere«. Det fremgår af definitionen, at 
ordet »ækvivalent« i realiteten skal forstås som særskilt. 
Denne synsvinkel på ækvivalent transmissionskapacitet 
strider således imod princippet om ikke-diskriminering, 
hvilket er med til at svække direktivet. Kommissionen 
bør ikke acceptere en argumentation gående ud på, 
at fast transmissionskapacitet, som en televirksomhed 
anvender i forbindelse med konkurrenceorienterede tje­
nester, er »særskilt« alene som følge af, at den anvendes 
af en televirksomhed i dennes systemer. 
Direktivet beskæftiger sig i øvrigt ikke direkte med 
tilfælde, hvor konkurrenceorienterede og reserverede 
tjenester er integrerede og benytter samme transmis­
sionskapacitet. Begrebet ækvivalent transmissionskapa­
citet bør præciseres nærmere, så også disse tilfælde 
bliver omfattet. 
Ækvivalent transmissionskapacitet kan med den fore­
slåede definition give anledning til diskriminering med 
hensyn til takstbetingelser, brug og leveringsbetingelser. 
Bestemmelserne vedrørende ækvivalent transmissions­
kapacitet bør enten omdefineres, så de bliver fuldt 
gennemskuelige, eller helt udgå. 
2.3. Den kungstigt høje pris for 2 Mbits/s kredsløb 
skaber et kunstigt kraftigt markedspres for de has­
tigheder, der ligger mellem 64 kbits/s og 2 Mbits/s. 
Kommissionen bør overveje at medtage flere hastighed­
er mellem 64 kbits/s og 2 Mbits/s, især hvis der ikke 
kommer en konkurrencedygtig tilrådighedsstillelse i 
hele EF, og priserne for 2 Mbits/s forbliver på det 
nuværende kunstigt høje leje. 
Endvidere anbefales det, at der i løbet af 1991 foretages 
en udbygning med et harmoniseret 34 Mbits/s digitalt 
kredsløb. Dette ville give televirksomhederne samt pri­
vate selskaber muligheid for at basere deres netværk­
splanlægning på forventningen om, at et sådant kreds­
løb vil blive disponibelt. 
2.4. Det er spøgsmålet, om man i forbindelse med 
lejede kredsløb vil kunne fortolke databeskyttelseskra­
vet derhen, at televirksomhederne skulle have ret til at 
anfægte brugen af lejede kredsløb under henvisning til 
lovbestemmelser om beskyttelse af personoplysninger. 
Det er ikke en kommerciel virksomheds opgave at hånd­hæve databekyttelseslovene, og slet ikke når det drejer 
sig om virksomheder med komplicerede konkurrence­
mæssige relationer med et stort antal kunder. Televirks­
omhederne bør højst have en forpligtelse til at følge en 
domstolsafgørelse om adgangsrestriktioner. 
2.5. I direktivforslaget overlades det til televirksom­
hederne at formulere leveringsvilkårene. Der er derfor 
fare for, at man i EF kommer til at opleve mindst 
12 forskellige sæt leveringsvilkår. 
Det bør i direktivet fastslås, at leveringsvilkårene ikke 
må være alt for forskellige fra medlemsland til medlem­
sland. De nationale myndighedsorganer bør fastlægge 
leveringsvilkår, hvori indgår maksimal leveringsfrist, 
maksimal reparationsfrist og minimal kontraktperiode. 
De nationale myndighedsorganer bør så vidt muligt 
forsøge at rette op på skævheder i leveringsvilkår, enten 
via ONP-udvalget eller bilateralt, uden at der sker en 
harmonisering på basis af laveste fællesnævner. 
2.6. De internationale lejede kredsløb bør have en 
takstfastsættelse efter samme retningslinjer som de na­
tionale lejede kredsløb. Prisen for et internationalt lejet 
kredsløb bør fastlægges på grundlag af omkostningerne 
(type, afstand). Kun ekstraomkostninger som følge af 
landegrænseoverskridelse må give sig udslag i prisen 
for et internationalt lejet kredsløb. 
3. Specifikke bemærkninger 
Præamblen 
Det fremgår af præamblens sidste betragtning, at direk­
tivet ikke finder anveldelse på lejede kredsløb, hvor det 
ene nettermineringspunkt ligger uden for Fællesskabet. 
ØSU slår til lyd for, at lignende principper snarest 
muligt kommer til at gælde for lejede kredsløb med 
termineringspunkt uden for EF. Kommissionen opfor­
dres til at etablere multilaterale eller bilaterale aftaler, 
således at tredjelandes lejede kredsløb bliver tilgængeli­
ge for brugerne på samme vilkår. 
Artikel 2 
Til andet led i stk. 2 tilføjes en definition på lejede 
kredsløb svarende til den, der er givet i artikel 5, stk. 3, 
litra b), sidste afsnit. 
Det bør klart fremgå, at lejede kredsløb giver adgang 
til en basal fuldstændig gennemsigtig tjeneste via nettet 
for en given kommunikationskapacitet mellem netter-
mineringspunkter, som kan bruges fuldstændig frit 
uden forbud mod eller pligt til at anvende særlige 
Nr. C 269/32 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 10. 91 
kanalallokationer og uden restriktioner med hensyn til 
båndbredde eller kapacitet. 
Artikel 4, stk 2 
Under visse omstændigheder kan det tænkes, at to 
måneders forudgående underretning ikke vil være til­
strækkelig. 
Artikel 5 
I stk. 3, litra d), ville det have været bedre at henvise 
til det foreslåede paraplydirektiv. 
Artikel 6, stk. 3 
Kommissionen bør ved en tilpasning af bilag 2 tage 
alt muligt hensyn til interessegruppernes synspunkter. 
Markedsefterspørgselen bør afgøre, om bestemte typer 
lejede kredsløb skal tages med eller udgå. 
Artikel 7 
Nogle medlemsstater har endnu ikke foretaget den ad­
skillelse af nationale myndighedsorganer og televirk­
somheder, som kræves i direktivet om konkurrence på 
teleterminalmarkederne (EFT nr. L 192 af 24. juli 1990, 
side 10). ØSU opfordrer Kommissionen til at drage 
omsorg for, at en sådan adskillelse gennemføres i med­
lemsstaterne. 
Artikel 9 
Til stk. 1, litra c), tilføjes følgende: 
»Dette hypotetiske punkt midt i kredsløbet bør defi­
neres således, at der undgås en forøgelse af de 
samlede omkostninger for det lejede kredsløb i for­
hold til tilsvarende lejede kredsløb, som stilles til 
rådighed af en televirksomhed.« 
Bryssel, den 3. juli 1991. Artikel 10 
Kommissionen bør for at fremme konkurrencedygtige 
tjenester sikre brugerne adgang til den information, 
som er indeholdt i de sammenfattende rapporter. 
Bilag 2 
Forslaget om et minimumssæt af lejede kredsløb med 
fælles tekniske specifikationer er en smule uklart. Det 
bør præciseres, at G.703 skal forstås som en grænseflade 
uden yderligere protokolmæssige restriktioner. Bruge­
ren bør have mulighed for at benytte den transmission­
skapacitet, som defineres met grænsefladen, på en fuld­
stændig gennemsigtig måde. Dette problem ville være 
løst, hvis specifikationen indeholdt udtrykket »4-tråds 
digitalt kredsløb«. 
Terminologien bør ikke rumme mulighed for misforstå­
elser. Henvisningen til 2 Mbits/s bør f. eks. rettes til 
2,048 Mbits/s. 
Fodnotehenvisningen til X.21 bør præciseres med: 
1. En nærmere angivelse af overgangsperiodens maksi­
male længde. 
2. En bekræftelse af, at televirksomhederne skal of­
fentliggøre deres grænseflade, således at der bliver 
mulighed for en konkurrencedygtig tilrådighedsstil-
lelse af egnet datelkredsløbstermineringsudstyr 
(DCE). 
3. Med en klar fastslåelse af, at 2,048 Mbits/s kredsløb 
øjeblikkelig bør stilles til rådighed. (Der er intet, 
som kan begrunde en overgangsperiode for 
2,048 Mbits/s kredsløb). 
34 Mbits/s digitalkredsløb bør medtages i bilaget. Disse 
bør være til rådighed inden udgangen af 1991. 
Fran?ois STAEDELIN 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg