•tr -tr 
•Ct * KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 04.12.1998 
KOM(1998) 721 endelig udg. 
Rapport i henhold til artikel 14 
i forordning(EF) nr. 1404/96 
Life 
(forelagt af Kommissionen) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. INDLEDNING 3 
1.1. Præsentation af L ife 3 
1.2. Baggrunden for denne rapport 5 
2. AKTIONER DER ER FINANSIERET AF LIFE FRA 1992 TIL 1998 6 
2.2. Life-Natur : 6 
2.3. Lije-Mi\)ø: 7 
2.4. ^//^-Tredjelande : 7 
3. RAMMERNE FOR DEN EKSTERNE EVALUERING AF LIFE 8 
4. DE VIGTIGSTE KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER SOM FØLGE 
AF DEN EKSTERNE EVALUERING 9 
4.1. Bidraget til udvikling og gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik 
og -lovgivning , 9 
4.2. Merværdien af Life i forhold til Fællesskabets andre finansielle eller 
miljøpolitiske instrumenter 9 
4.3. Midler og procedurer til gennemførelsen af Life 10 
4.4. Eksperternes anbefalinger 10 
5. KOMMISSIONENS ANALYSE OG FORSLAG TIL ÆNDRINGER 11 
5.1. Det generelle sigte med Life 11 
5.2. Styrkelsen af forbindelsen mellem Life og Fællesskabets 
miljøpolitikker 11 
5.3. Effektiv videreformidling af resultaterne 11 
5.4. Life 's rolle i tredjelandene og i de central- og østeuropæiske lande 12 
6. Den tredje fases varighed og budgetramme 12 
7. konklusion 13 
BILAG 1 LIFE-NATUR 15 
BILAG 2 LIFE-MIUØ 19 
BILAG 3 ZJF£-TREDJELANDE 26 
1. INDLEDNING 
1.1. Præsentation af Life 
1.1.1. Det finansielle instrument for miljøet Life er oprettet ved Rådets 
forordning (EF) nr. 1973/92, ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 
1404/96 af 15 juli 1996. 
1.1.2. Det generelle sigte med Life er at bidrage til udviklingen og, når 
det er relevant, gennemførelsen af Fællesskabets politik og 
retforskrifter på miljøområdet (Z//ê-forordningens artikel 1) 
gennem medfinansiering af aktioner inden for de støtteberettigede 
områder. 
1.1.3. De støtteberettigede områder omfatter : 
- aktioner med sigte på naturbeskyttelse (Life-Natur), 
- demonstrationsaktioner til fordel for virksomheder og 
lokalsamfund (Li/e-Miljø), 
- samarbejdsaktioner med tredjelande, der støder ud til 
Middelhavet og Østersøen, bortset fra de lande i Central- og 
Østeuropa, som har undertegnet associeringsaftaler med Det 
Europæiske Fællesskab (L//<?-Tredjelande). 
1.1.4. Life, der blev oprettet i 1992, afløste ACNAT, MEDSPA og 
NORSPA som finansierede projekter inden for naturbeskyttelse, 
miljøet i Middelhavsområder og miljøet ved Atlanterhavets og 
Nordsøens kyster. Med skabelsen af Life kunne 
miljøforanstaltningerne samles inden for en fælles og stabil ramme 
med større budgetbevillinger. Bilaget til Z-i/ë-forordningen indeholdt 
en liste over prioriterede aktionsområder, idet de konkrete 
prioriterede aktioner blev vedtaget på årsbasis. 
1.1.5. Den vigtigste ændring med den anden Life-forordning fra 1996 
bestod i ophævelsen af disse prioriterede aktionsområder, idet de 
støtteberettigede aktionsområder herefter gælder for hele perioden for 
Life II (1996-1999), samt fastlæggelse af udvælgelseskriterierne for 
de aktioner, der kan modtage støtte. 
Endvidere gav Life li-forordningen mulighed for forberedende 
aktioner inden for Z(/e-Miljø til forberedelse af strukturelle aktioner 
og mulighed for naturbeskyttelses- og demonstrationsaktioner inden 
for £j/ê-Tredjelande, sideløbende med aktionerne i form af faglig 
bistand. 
1.1.6. Life har siden 1996 ligeledes været åben for de associerede lande i 
Central- og Østeuropa - som forberedelse til disse landes tiltrædelse -
i overensstemmelse med betingelserne i tillægsprotokollerne til 
associeringsaftalerne. Disse lande kan således deltage i Life-Natur og 
Life-M\\']ø på stort set samme betingelser som medlemsstaterne, men 
de kan ikke længere modtage støtte fra L//è-Tredjelande. Der er 
endnu ikke udvalgt nogen projekter inden for disse rammer. 
1.1.7. £//c-projekterne udvælges på grundlag af deres iboende kvaliteter og 
deres bidrag til Fællesskabets miljøpolitiske målsætninger, og efter 
de bedømmelseskriterier, der er fastsat i forordningen. 
Bedømmelsesproceduren afpasses efter de pågældende områders 
særlige karakteristika. 
For Life-Natur foretager Kommissionen med videnskabelig støtte 
fra eksterne konsulenter en foreløbig udvælgelse af de formelt 
støtteberettigede ansøgninger på grundlag af forordningens kriterier. 
Den foreslår dernæst en liste over de bedste projekter på 
fællesskabsplan, som den forelægger til godkendelse i Habitat­
udvalget. 
For Life-Miljø finder der en lignende bedømmelsesprocedure sted 
med deltagelse fra både medlemsstaterne og Kommissionen, som i 
fællesskab opstiller en foreløbig liste (kortliste), der omfatter ca. en 
tredjedel af projekterne. De foreløbigt udvalgte projekter gennemgås 
dernæst af en gruppe uafhængige eksperter. På grundlag af denne 
trestrengede bedømmelse foreslår Kommissionen en liste over 
projekter med henblik på støtte, som den forelægger til godkendelse 
i Z//fc"forvalmmgsudvalget. 
For ^//^-Tredjelande omfatter bedømmelsesproceduren en 
foreløbig udvælgelse fra Kommissionens side. Kommissionen 
foreslår dernæst en liste over projekter, som vurderes af uafhængige 
eksperter. På grundlag af denne tostrengede bedømmelse forelægger 
Kommissionen /.//è-forvaltningsudvalget en liste over projekter til 
godkendelse. 
1.1.8. Siden 1992 har Life modtaget 8502 projektforslag, hvoraf næsten en 
tredjedel opfyldte de formelle betingelser. 1275 projekter er blevet 
medfinansieret for et samlet beløb af 643 mio. ECU. Ca. 900 
projekter er under gennemførelse. 
1.1.9. Bevillingerne til medfinansiering af projekterne på de tre Life-
områder fordeler sig som følger (i mio. ECU) : 
Li/fc-Natur 
(i 1992, medACNAT) 
L//<?-MilJ0 
(i 1992,medMEDSPA 
og NORSPA) 
Li/e-Tredjelande 
(i 1992, medMEDSPA 
og NORSPA) 
I alt Life 1 
92 
(EUR 12) 
36,9 
44,6 
5,3 
86,8 93 
(EUR 12) 
20,6 
44,7 
3,5 
68,8 94 
(EUR 12) 
43 
53,1 
4,8 
100,9 95 
(EUR 15) 
48,5 
48,1 
5,7 
102,3 Life II 
96 
(EUR 15) 
43,4 
43,3 
6,0 
92,7 97 
(EUR 15) 
42,4 
43,6 
4,2 
90,2 98 
(EUR 15) 
48 
48,6 
4,7 
101,3 
Disse tal uddybes nærmere i bilaget for hver enkelt Life-
aktionsområde. 
1.2. Baggrunden for denne rapport 
1.2.1. Denne rapport skal både ses på baggrund af Z,//e-forordningen og 
initiativet "Sound and Efficient Management" (SEM 2000). 
1.2.2. Ifølge SEM 2000 skal de ressourcerrelaterede konsekvenser af 
politiske beslutninger være bekendt, inden beslutningerne træffes. 
Der anbefales derfor en systematisk vurdering af alle programmer 
med hensyn til de udgifter, de indebærer for Fællesskabet. 
1.2.3. I Z,//ê-forordningen vedrører to artikler bl.a. ressourceraspektet, 
nemlig artikel artikel 7, stk. 3, og artikel 14. I henhold til artikel 7, 
stk. 3, skal Rådet, på grundlag af en rapport fra Kommissionen, 
undersøge det finansielle referencegrundlag for eventuelt at revidere 
det. 
Kommissionens rapport i medfør af artikel 7, stk. 3, blev forelagt 
Rådet i december 1997. Den gør rede for gennemførelsen af 
forordningen og udstikker de efterfølgende faser for vurderingen af 
Life. Det konkluderes heri, at Life med fordel ville kunne anvende 
større beløb inden for eller over det nuværende referencebeløb på 
450 mio. ECU for perioden 1996 til 1999. Kommissionen mente dog 
ikke, at budgetoverslagene tillod, at Z/^-budgettet nåede op på dette 
referencebeløb på 450 mio. ECU. 
1.2.4. I artikel 14 hedder det: 
«Senest den 31. december 1998 forelægger Kommissionen en 
rapport for Europa-Parlamentet og Rådet med status over 
anvendelsen af denne forordning samt om udnyttelsen af 
bevillingerne og fremsætter forslag til de eventuelle tilpasninger, 
der skal foretages med henblik på aktionens videreførelse'efter 
anden etape. » 
1.2.5. Denne rapport opfylder dette krav. Den er udarbejdet på grundlag af 
en tilbundsgående evaluering foretaget af eksterne eksperter, som 
forelagde deres rapport i juni 1998. Sigtet med denne evaluering var 
at bedømme gennemførelsen af Life og realiseringen af 
målsætningerne med Life med hensyn til effektivitet og relevans samt 
aktionernes hensigtsmæssighed. Nærværende rapport indeholder de 
vigtigste konklusioner fra ekspertrapporten, Kommissionens analyse 
af denne og de ændringer, der foreslås for den tredje etape aï Life. 
2. AKTIONER DER ER FINANSIERET AF LlFE FRA 1992 TIL 1998 
2.1. Inden vi går over til en vurdering af Life, vil vi gøre status over de hidtil 
finansierede aktioner og de konkrete resultater heraf, som bør lægges til grund 
for vurderingen. 
2.2. Life-Natur : 
I den første fase (92-95) medfinansierede Life-Natur en lang række 
projekter i de særligt beskyttede fugle-områder og nationale opgørelser 
over naturarven i en række medlemsstater som grundlag for iværksættelsen 
af Natura 2000. Aktioner af den sidstnævnte type er ikke længere 
prioriterede i Life-Natur II. 
I den anden fase (96-98) har Life-Natur navnlig koncentreret sig om 
aktioner til beskyttelse af naturområder - bl.a. lokaliteter foreslået i 
medfør af Habitat-direktivet (NA1) - som endnu er i gang. Udviklingen i 
årenes løb i fordelingen af Life-natur li-projekterne på de forskellige emner 
er som følger: 
nNA3 
BNA2 
• NA1 
1996 1997 1998 
(NA1= projekter med sigte på naturområder omfattet af Habitat-direktivet ; NA2= projekter 
med sigte på naturområder omfattet af fugledirektivet ; NA3 = projekter med sigte på arter 
uden specifik tilknytning til naturområder) 
Bilag 1 indeholder en detaljeret analyse af disse aktionsområder og de 
indhentede resultater. 
2.3. Life-Miljø : 
En analyse af, hvordan de projekter, der blev finansieret over Life-Miljø 
mellem 1992 og 1997, er fordelt på de forskellige emneområder, viser, at 
det hyppigst forekommende emne er "renere teknologi i de industrielle 
produktionsprocesser" (23% af de brugte budgetmidler) og i en mindre 
grad forvaltning afvandressourcerne, fysisk planlægning i landdistrikter og i 
byområder samt affaldshåndtering (14-17%). 
Bilag 2 indeholder en detaljeret analyse af disse emner og af de indhentede 
resultater. 
2.4. ^//^-Tredjelande : 
I den første 'fase af Life (1992-1995) var de eneste aktioner, der var 
støtteberettigede i henhold til Z//ê-Tredjelande, aktioner i form af faglig 
bistand. Siden 1996 omfatter de støtteberettigede aktioner ligeledes 
miljøbeskyttelsesaktioner og demonstrationsaktioner. 
Af ansøgningerne om medfinansiering indtager aktioner i form af faglig 
bistand førstepladsen, nemlig 50-70%. Dette skyldes, at Z//ê-Tredjelande 
hovedsagelig er rettet mod de nationale administrationer, som står over for at 
skulle fastlægge deres miljøpolitikker og -handlingsprogrammer. (NA1= projekter med sigte på naturområder omfattet af Habitat-direktivet ; NA2= projekter 
med sigte på naturområder omfattet af fugledirektivet ; NA3 = projekter med sigte på arter 
uden specifik tilknytning til naturområder) 
Bilag 1 indeholder en detaljeret analyse af disse aktionsområder og de 
indhentede resultater. 
2.3. Life-Miljø : 
En analyse af, hvordan de projekter, der blev finansieret over Life-Miljø 
mellem 1992 og 1997, er fordelt på de forskellige emneområder, viser, at 
det hyppigst forekommende emne er "renere teknologi i de industrielle 
produktionsprocesser" (23% af de brugte budgetmidler) og i en mindre 
grad forvaltning afvandressourcerne, fysisk planlægning i landdistrikter og i 
byområder samt affaldshåndtering (14-17%). 
Bilag 2 indeholder en detaljeret analyse af disse emner og af de indhentede 
resultater. 
2.4. ^//^-Tredjelande : 
I den første 'fase af Life (1992-1995) var de eneste aktioner, der var 
støtteberettigede i henhold til Z//ê-Tredjelande, aktioner i form af faglig 
bistand. Siden 1996 omfatter de støtteberettigede aktioner ligeledes 
miljøbeskyttelsesaktioner og demonstrationsaktioner. 
Af ansøgningerne om medfinansiering indtager aktioner i form af faglig 
bistand førstepladsen, nemlig 50-70%. Dette skyldes, at Z//ê-Tredjelande 
hovedsagelig er rettet mod de nationale administrationer, som står over for at 
skulle fastlægge deres miljøpolitikker og -handlingsprogrammer. (NA1= projekter med sigte på naturområder omfattet af Habitat-direktivet ; NA2= projekter 
med sigte på naturområder omfattet af fugledirektivet ; NA3 = projekter med sigte på arter 
uden specifik tilknytning til naturområder) 
Bilag 1 indeholder en detaljeret analyse af disse aktionsområder og de 
indhentede resultater. 
2.3. Life-Miljø : 
En analyse af, hvordan de projekter, der blev finansieret over Life-Miljø 
mellem 1992 og 1997, er fordelt på de forskellige emneområder, viser, at 
det hyppigst forekommende emne er "renere teknologi i de industrielle 
produktionsprocesser" (23% af de brugte budgetmidler) og i en mindre 
grad forvaltning afvandressourcerne, fysisk planlægning i landdistrikter og i 
byområder samt affaldshåndtering (14-17%). 
Bilag 2 indeholder en detaljeret analyse af disse emner og af de indhentede 
resultater. 
2.4. ^//^-Tredjelande : 
I den første 'fase af Life (1992-1995) var de eneste aktioner, der var 
støtteberettigede i henhold til Z//ê-Tredjelande, aktioner i form af faglig 
bistand. Siden 1996 omfatter de støtteberettigede aktioner ligeledes 
miljøbeskyttelsesaktioner og demonstrationsaktioner. 
Af ansøgningerne om medfinansiering indtager aktioner i form af faglig 
bistand førstepladsen, nemlig 50-70%. Dette skyldes, at Z//ê-Tredjelande 
hovedsagelig er rettet mod de nationale administrationer, som står over for at 
skulle fastlægge deres miljøpolitikker og -handlingsprogrammer. 
7 
Projekterne til naturbeskyttelse tager for størstedelen sigte på bevaring og 
genopretning af naturtyper i kystområder og vådområder. 
Demonstrationsaktionerne, som for første gang modtog støtte i 1997, 
vedrører meget forskelligartede områder: affaldshåndtering og -behandling, 
øget anvendelse af cyklen som befordringemiddel i byerne og forvaltning af 
kystområder. 
Bilag 3 indeholder en detaljeret analyse af disse emner og af de indhentede 
resultater. 
3. RAMMERNE FOR DEN EKSTERNE EVALUERING AF LIFE 
3.1. Den evaluering, som blev foretaget af eksterne eksperter fra december 1997 
til juni 1998, skulle bl.a. besvare følgende spørgsmål, så den kunne tjene som 
udgangspunkt for udarbejdelsen af nærværende rapport: 
- Bidrager Life til, og i givet fald hvordan, til udvikling og gennemførelse af 
Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning? 
- Har Life en multiplikatoreffekt på andre af Fællesskabets politikker eller 
instrumenter? 
- Har udvælgelsesproceduren kunnet sikre, at der er udvalgt projekter, der 
fuldt ud opfylder forordningens kriterier? 
- Er de disponible økonomiske ressourcer blevet anvendt fornuftigt, eller bør 
betingelserne for ressourcertildelingen ændres? 
- Hvilke muligheder indebærer Life på mellemlang og lang sigt? 
3.2. De eksterne bedømmere har fulgt den metodologi, som Kommissionen har 
foreslået som led i SEM 2000. Efter at have undersøgt formålet med Life­
støtten udvalgte eksperterne et udvalg på 100 projekter efter den såkaldte 
kvote-metode, et udvalg, der var repræsentativt for de finansierede Life II-
projekter samt for de Life I-projekter, som opfylder interventionskriterierne 
for Life-Il. 
Eksperterne har mødt 23 projektledere (af de udvalgte 100 projekter) samt 
visse nationale myndigheder, de konsulentgrupper, der havde til opgave at 
følge projekterne op, de afdelinger i Kommissionen, der står for Life, samt 
andre medarbejdere i Kommissionen, der arbejder med de emner, Life 
omfatter. 
3.3. Med den valgte metode betragtes Life som en helhed, uden at der systematisk 
tages hensyn til de forskellige indfaldsvinkler, der gør sig gældende på de tre 
Z.z/e-aktionsområder. Dette valg er i overensstemmelse med Kommissionens 
anbefalinger for evalueringen, men er ensbetydende med en skævhed, da der i 
forbindelse med Life skal tages hensyn til de forskellige indfaldsvinkler, 
målsætninger og modtagere for henholdsvis Life-Natur, Life-Wl\Y}ø og Life-
Tredjelande. 
4. DE VIGTIGSTE KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER SOM FØLGE AF DEN EKSTERNE 
EVALUERING 
4.1. Bidraget til udvikling og gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik og -
lovgivning 
Med hensyn til opfyldelsen af det generelle sigte med Life, som nævnt i 
forordningens artikel 1, konkluderer de eksterne eksperter, at Life kan 
bidrage til gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning, 
men at Life kun i meget begrænset udstrækning bidrager til udviklingen 
heraf. 
Det generelle sigte med Life finder de imidlertid er alt for omfattende til at 
kunne realiseres og til tider i uoverensstemmelse med de specifikke 
målsætninger for de tre £z/e-aktionsområder, hvor der udelukkende henvises 
til gennemførelsen af Fællesskabets politik og -lovgivning. 
For at Life kan bidrage til udviklingen af Fællesskabets politik, kræves der 
en "bottom up"-tilgang, dvs., at de politiske beslutningstagere på europæisk 
plan skal udnytte resultaterne af de individuelle aktioner bedre. 
Hvad angår den del af det generelle sigte, der vedrører gennemførelsen af 
Fællesskabets politik, er Lifes stærke sider derimod den deltagelsesbaserede 
tilgang, den effektive gennemførelse af miljølovgivningen og forvaltningen 
af naturressourcerne. Life bidrager i mindre grad til at forbedre 
miljøkvaliteten: bidraget er betydeligt for så vidt angår kvaliteten af 
vandmiljøet og af de landskabelige værdier, men er begrænset for så vidt 
angår luftens kvalitet, bymiljøet, dyr og planter, og ringe for så vidt angår 
jordbundens kvalitet. 
4.2. Merværdien af Life i forhold til Fællesskabets andre finansielle eller 
miljøpolitiske instrumenter. 
Life er ikke Fællesskabets eneste finansielle instrument, der anvendes på 
miljøområdet. Af de andre instrumenter kan nævnes den fælles 
landbrugspolitik med de dertil knyttede foranstaltninger til fremme af 
miljøvenligt landbrug, strukturfondene og Samhøringsfonden, forsknings- og 
udviklingsprogrammerne og Unionens udenrigspolitiske instrumenter. 
Sammenlignet med disse instrumenter har Life en række vigtige fordele: 
• Life er det eneste instrument, der udelukkende er rettet mod miljøet. Det 
er mere fleksibelt end Fællesskabets andre instrumenter. 
• Life, som forvaltes direkte af Kommissionen, indebærer gode muligheder 
for, at de indvundne erfaringer videreformidles til de politiske 
beslutningstagere i Europa. 
• Life er et politisk instrument, hvilket er en afgørende faktor for 
"miljøaktørerne", som generelt endnu mangler politisk indflydelse. 
En detaljeret analyse af Life i forhold til de andre fællesskabsinstrumenter 
viser, at Life i de fleste tilfælde kan yde et komplementært bidrag. 
Men selv om Life har tilstrækkeligt potentiale til at give en reel merværdi, 
realiseres dette potentiale endnu ikke fuldtud. Der er endnu tale om et 
"ufuldendt værk". 
4.3. Midler og procedurer til gennemførelsen af Life 
De eksterne eksperter mener, at en koncentration af de økonomiske midler 
generelt ville effektivisere Life. Ifølge eksperterne er de vigtigste områder 
hvor der skal sættes ind, følgende: forvaltningen af areal-anskaffelser for 
Life-Natur, videreformidling og overførsel af resultaterne af projekterne for 
Life-M\l]ø og koncentrering af indsatsen om færre prioriterede emner for 
Z,//è-Tredjelande 
Kommissionens personale er ofte for lille, og også organisationsmæssige 
forhold hæmmer udviklingen af Life. Nu er vægten i høj grad lagt på 
forvaltning af projekterne og ikke i tilstrækkelig grad for videreformidling af 
resultaterne; budgettet til kommunikation (3% af bevillingerne) synes også at 
være for lille til at være effektivt. 
De udvalgte projekter er repræsentative for forslagsstillernes prioriterede 
problemer og i en vis grad for prioriteringerne for de nationale myndigheder, 
som deltager i den foreløbige projektudvælgelse. Derimod tages der ikke 
tilstrækkeligt hensyn til Fællesskabets miljøpolitiske målsætninger. I 
udvælgelsen af projekter burde Kommissionen systematisk lægge vægt på 
muligheden for at genanvende projektresultaterne i Fællesskabets politik, 
videreformidling af disse resultater og deres virkninger på lang sigt. 
4.4. Eksperternes anbefalinger 
• Life skal stile mod en fremadrettet tilgang, der foregriber fastlæggelsen af 
Fællesskabets programmer, politikker og lovgivning på miljøområdet; 
• Life bør udvikle et system til at forvalte den indhentede viden og udnytte 
alle de oplysninger, der er indsamlet siden ordningens oprettelse; 
• Det bør klart fastlægges, om Life har en rolle at spille i tredjelandene og i 
de central- og østeuropæiske lande ; 
• Life bør give mulighed for, at de offentlige miljøinstansers politiske 
indflydelse styrkes; 
10 
• Life bør bevare sin uafhængighed af økonomiske og geografiske forhold. 
5. KOMMISSIONENS ANALYSE OG FORSLAG TIL ÆNDRINGER 
5.1. Det generelle sigte med Life 
Det dobbelte sigte med Life, nemlig udvikling og gennemførelse af 
Fællesskabets politik og lovgivning, kan ikke adskilles i finansieringen af 
projekterne. De udvalgte projekter bør både bidrage til: 
- gennemførelsen gennem forbilledlig anvendelse, af Fællesskabets 
lovgivning og af Fællesskabets politiske målsætninger, 
- udviklingen af nye politikker eller ajourføring af de igangværende 
politikker, med vægt på tilbagemelding til de politiske beslutningstagere. 
Der foreslås en omredigering af /-//^-forordningens artikel 1, så det 
udviklingsorienterede sigte med Life fremgår klarere. 
5.2. Styrkelsen af forbindelsen mellem Life og Fællesskabets miljøpolitikker 
Kommissionen er enig med de eksterne eksperter i, at det er nødvendigt at 
styrke forbindelsen mellem Life og Fællesskabets miljøpolitik. 
Dette gælder navnlig Life-Miljø, hvor det foreslås, at de støtteberettigede 
områder i forordningen omformuleres, og at der fastlægges 
retningslinjer for demonstrationsaktionerne, så forslagsstillerne styres 
mod de emner, der er af størst betydning for Fællesskabets politik. Dette 
forslag ligger på linje med et ændringsforslag, som Europa-Parlamentet 
fremlagde i forbindelse med behandlingen aï Life H-forordningen i 1996. 
Endvidere redifineres de "forberedende aktioner" under Life-Mil\ø\ de 
skal forberede udviklingen af nye fællesskabspolitikker på miljøområdet; og 
de vil blive udvalgt gennem en direkte indkaldelse af 
interessetilkendegivelser, hvilket giver mulighed for at samle en homogen 
række projekter til støtte for en given politik, der skal udvikles. 
5.3. Effektiv videreformidling af resultaterne 
De eksterne eksperters vurdering af videreformidlingen af resultaterne 
undervurderer de aktiviteter, der allerede er udviklet på dette område, både af 
støttemodtagerne og af Kommissionen (Internet-site med en database over 
de finansierede projekter, nyhedsbrev Natura 2000, som knytter forbindelsen 
til Life-Natur, et udvalg af vellykkede projekter under Life-M\X)ø). Endvidere 
vedtog Lj/ê-forvaltningsudvalget i april 1997 en strategi for videreformidling 
af resultaterne af Life-Miljø. 
Ikke desto mindre er Kommissionen enig i, at der er behov for at styrke 
resultatformidlingen, så de finansierede aktioner giver det størst mulige 
11 
udbytte. I dette øjemed foreslås det, at budgettet til 
ledsageforanstaltninger forhøjes fra 3 til 5% af/.(^-bevillingerne. 
For Life-Natur vil denne forhøjelse tjene til at finansiere to nye 
ledsageforanstaltninger: Igangsætningsforanstaltningen ("starter") vil 
kunne fremme forberedelsen af tværnationale projekter, mens 
samarbejdsforanstaltningen ("co-op") skal fremme udvekslingen 
mellem de finansierede projekter. 
For Life-MWjø vil denne forhøjelse bl.a. give mulighed for at vurdere 
resultaterne af de finansierede projekter på et tematisk grundlag, f.eks. 
pr. industrisektor for renere teknologis vedkommende. 
5.4. Life's rolle i tredjelandene og i de central- og østeuropæiske lande 
De to landgrupper skal anskues hver for sig: 
• For de central- og østeuropæiske lande, der er tiltrædelseskandidater, er 
deres deltagelse i Life i overensstemmelse med Kommissionens generelle 
strategi, som stadig står ved magt; disse landes deltagelse afhænger af 
associeringsrådenes afgørelser i hvert enkelt tilfælde. 
• For de andre tredjelande, der støder ud til Middelhavet og Østersøen, er 
Kommissionen enig i, at bidraget fra Zi/è-Tredjelande skal koncentreres; 
den foreslår, at indsatsen koncentreres om aktioner i form af faglig 
bistand (opbygning af institutioner og færdigheder), som giver disse lande 
bedre handlemuligheder på miljøområdet. 
6. DEN TREDJE FASES VARIGHED OG BUDGETRAMME 
Kommissionen går ind for, at den tredje fase bliver på fem år, samtidig med at der 
tages højde for behovet for en eventuel ajourføring af de støtteberettigede 
aktionsområder. 
I rapporten til Rådet i medfør af artikel 7, stk. 3, viste Kommissionen, at Life har et 
betydeligt vækstpotentiale, eftersom der modtages dobbelt så mange acceptable 
projekter - dvs. projekter, der opfylder de formelle betingelser og som har den 
fornødne kvalitet - end der kan finansieres. 
Budgetgennemførelsen af Life er yderst tilfredsstillende. Udnyttelsen af 
forpligtelsesbevillingerne når ofte op på 100% for både Life-Natur, Life-Miljø og 
Life-Tredjelande. Udnyttelsen af betalingsbevillingerne nåede i 1997 op på 86% for 
Life-Natur, 100% for Life-Miljø og 79% for Lz/è-Tredjelande. 
12 
Life opfylder ligeledes de kriterier, der er opstillet som led i Agenda 2000 for 
fastsættelse af prioriterede programmer, som vil kunne overstige Fællesskabets 
budget. Life deltager endvidere i "anvendelsen af miljøvenlig teknologi" og 
indirekte i skabelsen af beskæftigelse gennem finansiering af jobskabende 
aktiviteter, som f.eks. genanvendelse af affald og de nye miljørelaterede 
tjenesteydelser. 
Som følge af de nuværende budgetoverslag kan der imidlertid højst fastsættes et 
budget over 5 r på 613 ECU, fordelt som følger (eksklusive udgifter i forbindelse 
med udvidelsen): 
Ar 
Natur 
Miljo 
Tredjelande 
C0E-lande 
Life 2000 
52,65 
52,65 
6,7 
p.m. 
112 2001 
54,50 
54,50 
7,0 
p.m. 
116 2002 
57,80 
57,80 
7,4 
p.m. 
123 2003 
59,70 
59,70 
7,6 
p.m. 
127 2004 
63,45 
63,45 
8,1 
p.m. 
135 
Alle beløb er i mio. ECU) 
7. KONKLUSION 
I forbindelse med forberedelsen af den tredje fase af Life har Kommissionen 
gennemført en omfattende vurdering af den hidtidige gennemførelse af Life, i form 
af: den rapport i medfør af /.(/^-forordningens artikel 7, stk. 3, som Kommissionen 
forelagde Rådet i december 1997, den vurdering, der er foretaget af eksterne 
eksperter mellem december 1997 og juni 1998 og endelig nærværende rapport til 
Europa-Parlamentet og Rådet, der er udarbejdet i medfør af Z,//é-forordningens 
artikel 14. 
Denne vurdering tillader os at bekræfte Li/e-forordningens betydning for 
Fællesskabets miljøpolitik og dens positive bidrag til målene for denne politik. 
Life er det eneste fællesskabsinstrument, som specifikt er rettet mod miljøet, og det 
indtager således en særlig plads i Fællesskabets finansieringsordninger, idet den 
bygger på innovative og lokale initiativer af eksemplarisk kvalitet, som kan fremme 
gennemførelsen af Fællesskabets politik og udvikling af nye aktioner. 
Takket være Life-Natur er naturtyper og levesteder af europæisk betydning over et 
areal på flere tusind hektar nu beskyttet; arter, som indtil for nylig var 
udryddelsestruede, bliver der nu værnet om, og det europæiske net Natura 2000 
opbygges gradvist. Nye ledsageforanstaltninger i den tredje fase af Life vil fremme 
tværnationale projekter og samarbejde og samordning mellem allerede 
igangværende projekter. 
13 
Takket være Life-Miljø har mange eksempler på renere teknologi vist 
overbevisende resultater i de mest forurenende industrisektorer; der er udviklet nye 
metoder og teknikker til forbedring af vandkvaliteten og genanvendelse af affald; 
nye partnerskaber afprøver miljøvenlige former for fysisk planlægning. For den 
tredje fase vil fastlæggelsen af retningslinjer fremme synenergien mellem 
demonstrationsaktionerne og Fællesskabets miljøpolitiske målsætninger, og den 
øgede vægt på videreformidling af resultaterne af aktionerne vil øge mulighederne 
for, at de udnyttes maksimalt. 
Takket være Li/^-Tredjelande er vores naboer ved Østersøen og i 
Middelhavsområdet nu fortrolige med principperne for Fællesskabets miljøpolitik, 
som på denne måde kan fa indflydelse på fastlæggelsen af deres egen miljøpolitik. 
Ved i den tredje fase af Life at øge finansieringen til faglig bistand til 
miljømyndighederne vil de budgetmidler, der er afsat til tredjelandene, kunne 
udnyttes bedre. 
Det må forventes, at deltagelsen i Life fra kandidatlandene i Central- og Østeuropa 
vil blive større i de kommende år, og disse landes tiltrædelse vil føje en ny 
dimension til Z,//è-indsatsen for det europæiske miljø. 
Dag efter dag og projekt efter projekt viser konkrete eksempler, at bæredygtig 
udvikling kan blive en realitet. De er således i overensstemmelse med de 
målsætninger, EU forfølger gennem sin lovgivning, integreringen af miljøhensynene 
i politikken på andre områder, fremme af frivillige metoder osv. Life stiler mod at 
bygge bro mellem disse individuelle aktioner og Fællesskabets politik, så 
innovationer i marken kan bidrage til befæstelsen af Europa. Det er dette mål til 
gunst for miljøet, som Kommissionen ønsker at forfølge i 2000-2004. 
14 
BILAG 1 
L/FE-NATVR 
1. ANTAL MEDFINANSIEREDE PROJEKTER 
Der er sket en udvikling i antallet og kvaliteten af de projekter, der er indgivet under 
Life-Natur fra 1992 til 1998. 
• Under Life /omfattede mange projekter fase-opdelte aktioner med deltagelse fra 
flere støttemodtagere. Den gennemsnitlige medfinansiering androg omkring 1 
mio.ECU for disse projekter. 
• I 1995 ændrede Kommissionen ansøgningsproceduren. Enkelte projekter 
gennemføres nu under kun én støttemodtagers ansvar. Kommissionen forpligter 
sig ikke længere til i at medfinansiere efterfølgende faser. Den prioriterer 
projekter, hvor aktionerne klart stiler mod de fastsatte mål. Projekterne er opdelt i 
seks afsnit: 
- Udvikling af forvaltningsplaner/forberedende foranstaltninger 
- Arealanvendelse 
- Enkeltforanstlatninger i forbindelse med biotopforvaltning 
- Regelmæssig biotopforvaltning 
- Oplysning af offentligheden/videreformidling af resultaterne 
- Projektets tilrettelæggelse 
På kort sigt har dette krav om større nøjagtighed ført til, at en større del af de 
indkomne projekter ikke har opfyldt betingelserne, men fra 1997 er der sket en 
mærkbar forbedring i projekternes kvalitet. 
• Med Life II, der blev godkendt i 1996, blev forbindelsen med nettet Natura 2000 
styrket. Dette har medført, at et større antal projekter har måttet afvises, da 
medlemsstaterne ikke har foreslået Natura 2000-lokaliteterne i tide. De 
potentielle forslagsstillere har derfor foretrukket at udskyde deres projekt, indtil 
lokaliteterne optages på de nationale lister over foreslåede lokaliteter i medfør af 
Habitat-direktivet. 
• Siden 1998 er der sket en stigning i både antallet og kvaliteten af de 
støtteberettigede projekter. Den gennemsnitlige støtte til det enkelte projekt er på 
500.000 til 1.000.000 ECU. 
Nedenstående tabel viser tallene fra år til år. 
15 
Antal modtagne projekter 
0nsket bidrag 
Antal formelt acceptable 
projekter 
0nsket bidrag for formelt 
acceptable projekter 
Antal finansierede 
projekter 
Ydet flnansielt bidrag Life I 
92' 
(EUR 12) 
86 
227 
_ 2 
2 
35 
36,9 93 
(EUR 12) 
198 
294 
80 
186' 
22 
20,6 94 
(EUR 12) 
296 
270 
116 
153 
47 
43 95 
(EUR 15) 
313 
235 
139 
139 
72 
48,5 Life II 
96 
(EUR 15) 
241 
174 
123 
93 
63 
43,4 97 
(EUR 15) 
174 
128 
97 
76 
60 
42,4 98 
(EUR 15) 
191 
136 
115 
83 
85 
48 
Budgettet til L//fc-Natur omfatter for 1992 overførsler fra ACNAT; 2 foreligger ikke; 3 heri 
medregnet et projekt til 61 mio ECU. (alle beløb er i mio. ECU og omfatter kun Fællesskabets 
andel af finansieringen, generelt på 50- 75% af det samlede budget) 
2. PROJEKTERNES GEOGRAFISKE FORDELING 
Life-Natur har ikke nogen forudfastsat fordeling af støttemidlerne mellem de 
forskellige medlemsstater. 
Tværtimod mener Kommissionen, at det er de enkelte projekters kvalitet i forhold til 
de andre projektforslag fra samme år, som skal ligge til grund for eventuel 
medfinansiering. 
En medlemsstat kan således indsende flere meget gode projekter det ene år og få 
projekter det næste år. En analyse af den årlige støtteudbetaling pr. medlemsstat har 
derfor kun beskeden interesse. 
En samlet analyse af perioden 1992-98 er derimod interessant. 
Heraf fremgår det: 
- At de arealmæssigt store medlemsstater har modtaget størst støtte (herunder 
Finland og Sverige siden 1995); 
- At lande med en rig biodiversitet, bl.a. i Middelhavsområdet og i Alpeområdet, 
har modtaget relativt større støtte. 
Dette er i overensstemmelse med sigtet med Life og forklarer, at Spanien er den 
største støttemodtager under Life-Natur. 
Nedenstående tabel viser fordelingen af £//ë-Natur-midlerne på de enkelte 
medlemsstater mellem 1992 og 1998. 
16 
Medlemsstat I Life-Natur (92-98) 
mio. ECU 
Belgique/Belgie 6.9 
Danmark 3.5 
Deutschland 30.2 
Ellas 1879" 
Espana 54.7 
France 32.2 
Ireland O" 
Italia 29.6 
Luxembourg 0.2 
Nederland 6.6 
Osterreich * 11.9 
Portugal 16?T 
Suomi Finland * 14.5 
Sverige * 18.6 
United Kingdom 18.2 
(* fra 1995) 
3. TYPE MEDFINANSIEREDE PROJEKTER 
Life-Natur medfinansierer projekter til beskyttelse af naturområder og arter af 
betydning i den i fugle- og habitatdirektivet nævnte forstand. Der er derfor sket en 
udvikling i den type projekter, der har modtaget støtte mellem 1992 og 1998, 
efterhånden som disse to direktiver er blevet ført ud i livet. 
• Beskyttelse af fugle : denne type projekter spiller hovedrollen i Life I (1992-1995). 
Det drejer sig om at beskytte og dermed forvalte områder af betydning for de 
fuglearter, der er opført i fugledirektivets bilag I. Foranstaltningerne omfatter f.eks.: 
- Miljøgenopretning: rensning af et vandområde, ændring af de hydrologiske 
forhold...; 
- Forvaltning af biotoper: årlig oprensning afgrøfter, kratrydning ... ; 
- Udarbejdelse af en forvaltningsplan: tilpassede landbrugsmetoder, regulering af 
turismen ... ; 
- Leje eller køb af arealer til beskyttelse af fugle. 
17 
Mange af disse projekter vedrørte vådområder. Kommissionen har således bidraget 
til Ramsar-konventionens målsætninger, som er at beskytte vandområder af 
international betydning. 
• Beskyttelse af naturtyper : denne projekttype er fremherskende under Life II. 
Siden 1996-97 har medlemsstaterne foreslået flere tusind områder, der omfatter 
naturtyper, som er opført i habitat-direktivets bilag I. Det er derfor logisk, at de 
prioriteres under Life. 
Som for fugleprojekterne kombinerer også disse projekter foranstaltninger, der 
kan sikre områderne i fremtiden: arealforvaltning, forbedring af miljøets 
biologiske tiistand og regelmæssig forvaltning af biotoper. Forberedelse af en 
forvaltningsplan, med deltagelse fra de forskellige brugere af dét givne område 
(kommuner, jordbrugere, jægere, forstfolk...), øger chancerne for succec på lang 
sigt. Ofte giver det samarbejde, der indledes under Life, mulighed for siden at 
indføre miljøvenligt landbrug, finansieret over den fælles landbrugspolitik, eller 
infrastrukturer til bæredygtig turisme, finansieret over strukturfondene. 
• Beskyttelse af dyr og planter: EU har valgt at koncentrere sin politik om de 
naturområder, der er afgørende for plante- og dyrearternes overlevelse. Life 
medfinansierer derfor først og fremmest foranstaltninger, der er rettet mod de 
pågældende lokaliteter. Men der kan være behov for særlige foranstaltninger, 
f.eks. for at undersøge en arts reproduktion eller bevægelser eller forberede 
genindførelse af en given art. Denne type foranstaltninger, som ikke har 
tilknytning til de loklaliteter, der er foreslået til Natura 2000-nettet, er imidlertid 
langt i undertal (ca. 5% af projekterne). 
4. PROJEKTERNES INDHOLD 
Udveksling af erfaringer mellem projekter er en vigtig bestanddel i Life. For at 
fremme udvekslingen af ideer offentliggør Kommissionen hvert år, i kvartalet efter 
beslutningen om medfinansiering, et tresproget resumé af hvert enkelt projekt, der er 
udvalgt under Life-Natur. Denne gennemsigtighed og den hurtige publikation 
fremmer samarbejdet mellem projekterne og deres integrering i de lokale 
udviklingsprogrammer. Disse årlige resuméer kan bestilles Natur-siden på følgende 
internet-adresse: http:// europa.eu.int/en/comm/dgl 1/nature/docum.htm. 
18 
BILAG 2 
L/FE-MIUØ 
1. ANTAL MEDFINANSIEREDE PROJEKTER 
Kommissionen har fra 1992 til 1998 modtaget 5449 ansøgninger under Life-Miljø. 
Mellem 1993 og 1998 svarer disse ansøgninger til Life-støttQ på i alt ca. 5900 mio. 
ECU. 
Som følge af det stramme budget kunne kun 795 projekter i samme periode modtage 
Life-støtte (15%) til i alt 321 mio. ECU (5%). 
Nedenstående tabel indeholder de vigtigste tal for hvert år: 
Antal modtagne projekter 
Onsket bidrag 
Antal formelt acceptable 
projekter 
Antal forudvalgte projekter 
(kortliste) 
Onsket bidrag til forudvalgte 
projekter 
Antal finansierede projekter 
Ydet finansicll bidrag 
Forudvalgte/finansierede 
projekter: forskel Life I 
92' 
(EUR 12) 
300 
.2 
+/- 185 
_ 3 
_ 3 
70 
44,6 
_ 3 93 
(EUR 12) 
1447 
2012 
601 
306 
79 
99 
44,7 
33.8 94 
(EUR 12) 
1224 
653 
721 
258 
84 
160 
53,1 
30.6 95 
(EUR 15) 
729 
2214 
431 
264 
84 
135 
48,1 
36.0 Life U 
96 
(EUR 15) 
601 
393 
283 
177 
90 
104 
43,3 
47.2 97 
(EUR 15) 
514 
328 
244 
194 
81 
112 
43,6 
37.4 98 
(EUR 15) 
634 
292 
526 
226 
100 
115 
48,6 
51.4 
1 Budgettet til Z,//e-Miljø omfattede i 1992 overførsler fra MEDSPA og NORSPA ; foreligger ikke ; 
1 ikke relevant: der blev ikke opstillet nogen kortliste i 1992, da projekterne blev udvalgt efter 
MEDSPA-NORSPA-procedurerne. (Alle beløb er i mio. ECU og omfatter kun Fællesskabets andel 
dvs. generelt 30 -50 % af det samlede budget.) 
Antallet af indgivne projekter, som var i nedgang mellem 1993 og 1997, stiger igen 
i 1998. Antallet har altid været meget højere end antallet af projekter, der har 
modtaget støtte (i et forhold på mindst 1 til 5). 
Alene de forudvalgte projekter, som er et resultat af Kommissionens og 
medlemsstaternes sideløbende projektvurderinger, overstiger langt Zz/ê-budgettets 
rammer, idet forskellen mellem det disponible budget og finansieringsbehovet for de 
forudvalgte projekter som helhed har været voksende lige siden oprettelsen af Life-
ordningen. 
19 
2. PROJEKTERNES GEOGRAFISKE FORDELING 
Der er ikke nogen kvoteordning for fordeling af midlerne fra Life-Miljø til de 
forskellige medlemsstater. 
Bedømmelsessystemet hviler på projekternes kvalitet. Projekterne vurderes efter 
emnekategori (affald, vand, luft osv). Ikke desto mindre tages der hensyn til 
miljøtilstanden i de pågældende medlemsstater for ikke at tilsidesætte projekter, der 
er mindre innovative, men som har eksemplarisk værdi, og som kan få stor 
indvirkning på lokalt plan. 
Den årlige fordeling af støtten mellem medlemsstaterne har derfor beskeden 
interesse. Til orientering anføres denne fordeling siden oprettelsen af Life: 
Medlemsstat 
Belgie/Belgique 
Danmark 
Deutschland 
Ellas 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Osterreich 
Portugal 
Suomi Finland 
Sverige 
United Kingdom 
Total Life I 
1992 
2,1 
0,8 
7,1 
2,1 
3,1 
5,5 
3,9 
5,1 
0,0 
2,1 
-
2,9 
-
-
8,6 
44,6' 1993 
3,6 
3,7 
6,7 
2,4 
1,1 
4,2 
3,1 
5,7 
0,8 
3,4 
-
3,4 
-
-
6,4 
44,7 1994 
2,4 
1,2 
7,7 
4,5 
4,7 
9,2 
2,9 
6,2 
0,8 
3,5 
-
1,8 
-
-
8,1 
53,1 1995 
3,6 
0,8 
6,9 
3,2 
4,7 
6,6 
0,2 
6,8 
0,2 
4,1 
1,8 
1,2 
2,2 
0,5 
5,3 
48,1 Life II 
1996 
1,4 
2,1 
5,0 
2,5 
4,8 
6,7 
0,7 
6,0 
0,0 
2,8 
2,5 
2,3 
2,0 
2,8 
1,8 
43,3 1997 
3,9 
2,3 
4,8 
2,8 
3,9 
5,7 
1,2 
4,1 
0,5 
4,0 
1,2 
1,2 
1,9 
2,1 
4,2 
43,6 1998 
3,1 
1,0 
6,9 
2,5 
4,6 
5,5 
1,9 
5,0 
0,7 
3,6 
1,5 
1,0 
1,4 
3,0 
7,1 
48,6 I alt 
20,1 
11,9 
45,1 
20,0 
26,9 
43,4 
13,9 
38,9 
3,0 
23,5 
7,0 
13,8 
7,5 
8,4 
41,5 
326,0 
1 heraf 
(Alle beløb er i ECU og omfatter et internationalt projekt til 1,3 mio. ECU 
kun Fællesskabets andel i finansieringen) 
20 
3. TYPER MEDFINANSIEREDE PROJEKTER 
Nedenstående tabel viser fordelingen pr. emne af de foranstaltninger, der er 
finansieret mellem 1992 og 1997. Listen er ikke udtømmende for de afsluttede 
foranstaltningers vedkommende. 
Tabellen viser, at de foranstaltninger, der har modtaget mest støtte fra Life-
Miljø, vedrører "renere teknologi", der ændrer de industrielle 
fremstillingsprocesser, dernæst forvaltning af vandressourcerne, fysisk 
planlægning i landdistrikter og i bymiljøet og affaldshåndtering. 
Hmne 
/Endringer i industrielle fremstillingsmetoder 
Nedbringelse af emissioner fra industrien (alle sektorer) 
Agro-levnedsmiddelsektoren 
Sektoren for glas og keramik 
Den kemiske og elektroniske industri 
Bygge- og anlaegssektoren 
Papirindustrien 
Overfladebehandling, maling og lak 
Laederindustrien 
Textil- og vaskerisektoren 
Trae- og mobelsektoren 
Forvaltning af vandressourcerne 
Drikkevand 
Grundvand 
Overfladevand og havvand 
Byspildevand 
Industrispildevand og behandling af procesvand 
Fysisk planlaegning i landdistrikter og kystomrader 
Projekter i tilknytning til udviklingen i landdistrikter og 
landbruget 
Forvaltning af skovene 
Forvaltning af naturomrader 
Baeredygtig turisme 
Integreret forvaltning af kystomrader 
Beskyttelse af klitter Antal 
145 
12 
20 
9 
28 
5 
13 
27 
15 
7 
9 
93 
10 
8 
36 
21 
19 
96 
18 
9 
12 
26 
24 
7 Bidrag 
53.809.301 
4.852.536 
6.246.427 
3.609.078 
9.175.709 
1.448.632 
9.949.234 
7.219.857 
4.410.396 
2.362.546 
• 4.534.886 
42.747.634 
4.316.386 
3.497.058 
18.655.804 
7.932.070 
8.346.316 
41.333.046 
5.357.886 
3.543.021 
6.161.320 
8.553.151 
13.171.291 
4.546.377 % 
23% 
18% 
17% 
21 
Fysisk planlaegning i bymilje 
Specifikke foranstaltninger i det bymaessige miljo omkring storbyer 
Planlacgning eller integreret forvaltning af bymilj0et 
Mindskelse af stojgener 
Maling af luftforurening 
Forvaltning af transport 
Affaldshandtering og -behandling 
Handtering af dagrenovation 
Handtering af industriaffald og specialaffald 
Projekter vedrorende lossepladser 
Projekter vedrarende forbraending 
Projekter vedrorende organisk affald 
Projekter vedrorende renseslam 
Genanvendelse af plast og emballage 
Genanvendelse af batterier og akkummulatorer 
Genanvendelse af brugte daek 
Genanvendelse af kviksolv 
Affaldsbehandling og -genanvendelse i metalindustrien 
Beskyttelse og behandling af jordbunden 
Behandling af forurenet jord 
Forebyggelse af brande 
Miljouddannelsc, -oplysning og -forvaltning 
Konsekvensvurderinger, overvagning, administrative strukturer 
Undervisning, oplysning af de okonomiske aktorer (bl.a. 
SMV) 
Miljoledelse, milJ0revision, miljoforvaltning 
I alt 72 
7 
17 
4 
17 
27 
91 
14 
9 
9 
7 
9 
7 
18 
2 
3 
4 
9 
23 
21 
2 
48 
12 
17 
19 
569 32.660.512 
3.701.237 
10.058.497 
1.431.364 
6.229.960 
11.239.454 
35.868.390 
4.579.086 
3.086.590 
3.873.496 
2,783.172 
3.390.641 
2.060.433 
9.169.006 
664.996 
1.201.403 
2.010.189 
3.049.378 
9.868.291 
9.422.330 
445.961 
19.994.173 
8.451.350 
4.455.344 
7.087.479 
236.281.347 14% 
15% 
4% 
8% 
De nedenstående kommentarer kommer kun ind på nogle af de vigtigste emner under 
Life-Miljø. Læseren kan supplere disse oplysninger med brochuren "Life in action -
Demonstration projects for Europe's environment - 96 success stories", der kan fas ved 
henvendelse til De Europæiske Fællesskabers Publikationskontor, eller ved at konsultere 
databasen Life-Miljø på følgende 
Internet-adresse:http://europa.eu.int/comm/life/index.htm 
22 
3.1. Ændringer i industriprocesser 
Et vigtigt sigte med Life-Miljø er at fremme renere teknologi, der indarbejdes 
i fremstillingsprocesserne, til forskel fra "end op pipe"-metoder til 
efterfølgende behandling af forurening. På grundlag af en undersøgelse fra 
1995 har Kommissionen søgt at orientere forslagsstillerne mod de mest 
forurenede sektorer for at koncentrere Z,//£-midlerne om nogle fa, vigtige 
områder. Nedenfor følger to eksempler på sektorer, hvor Life-Miljø har 
bidraget til indførelse af renere teknologi: 
Overfladebehandling, som anvendes i mange industrisektorer, er en stærkt 
forurenende aktivitet som følge af de anvendte kemikalier. Dette er således 
tilfældet med rensning i luftfartsindustrien, som anvender syrebade i store 
mængder. To projekter har gennemprøvet alternative metoder: KLM i 
Nederlandene har afprøvet en metode med højtryksvandstråle og SOCHATA 
i Frankrig har afprøvet en stråle af iskugler. Det første projekt var en succes, 
mens det andet projekt ikke fandtes at være en rentabel metode i denne 
sektor, men dog teknisk værdifuld i andre sammenhænge. 
Garverisektoren indtager en særlig plads, eftersom de femten finansierede 
Z,//c'-projekter, bl.a. otte projekter i Italien, omfatter samtlige etaper i 
garveriproceduren og giver således en løsning, der dækker alle de alvorlige 
forureningsproblemer i denne sektor. Projekterne har således medført en 
reduktion i såvel de luftforurenende emissioner som i flydende affald (bl.a. 
chrom) og fast affald. De nye metoder har også vist sig interessante fra en 
økonomiske synsvinkel (råstofbesparelser) og med hensyn til produkternes 
kvalitet. Der er således positive løsninger i udsigt for denne økonomisk 
udsatte sektor, der findes i "mål 1 og mål 2"-områderne under Fællesskabets 
regionalpolitik. 
3.2. Forvaltning afvandressourcerne 
En stor del af de projekter, der er finansieret over Life-Miljø, tager sigte på at 
forbedre vandkvaliteten. Der er både tale om industrielle projekter og 
projekter med sigte på lokalsamfund. De gennemførte projekter har generelt 
givet interessante og reproducerbare resultater. 
F.eks. er behandling af byspildevand et vigtigt miljøproblem og genstand 
for mange Z,//e-projekter, som omfatter teknikker, f.eks. bassiner med 
makro fytter (hovedsagelig mellem 1992 og 1995), forbedring af 
behandlingen af kvælstofforbindelser eller genanvendelse af byspildevand 
efter rensning gennem kunstvanding. Flere projekter vedrører endvidere 
forvaltning af kloaknet i forbindelse med stærke regnskyl. 
Projekterne vedrørende overfladevand omfatter flere programmer for 
integreret forvaltning af vandressourcerne og overvågning af vandkvaliteten. 
F.eks. tog en række danske projekter fra 1993 og 1994 sigte på at genoprette 
vandløb og vådområder kombineret med overvågning af kvaliteten af disse 
vandområder i biologisk og fysisk-kemisk henseende. 
23 
3.3. Fysisk planlægning i landdistrikter 
Denne overskrift dækker projekter, der vedrører udvikling i landdistrikter, 
forvaltning af naturområder, miljøvenlig turisme og rationel forvaltning af 
kystområder. Projekterne omfatter ofte flere af disse emner, hvorfor den 
foreslåede fordeling uundgåeligt er delvis vilkårlig. 
F.eks. tager projekter under emnet "miljøvenlig turisme" ofte sigte på at 
kontrollere turiststrømmen til de pågældende områder, at fremme en given 
region i kraft af fredede naturtyper eller landskaber, at fremme hensyntagen 
til miljøet gennem kontrakter (f.eks. charter for bæredygtig turisme, 
miljømærkning og miljøvenlig forvaltning af turistaktiviteter). Nogle 
foranstaltninger er siden taget op som led i regionalpolitikken, f.eks. gennem 
Samhørighedsfonden i Grækenland. 
Rationel forvaltning af kystområderne har været en ^//^-prioritering i to 
omgange: i 1992, da Life afløste MEDSPA, og i 1996 som led i 
demonstrationsprogrammet for rationel forvaltning af kystområder, som en 
meddelelse fra Kommissionen i november 1995 gav stødet til. Disse 
foranstaltninger, som var baseret på mange deltagere, gik bl.a. ud på at 
overvåge miljøkvaliteten langs kysterne (observationer af havet og af 
vandkvaliteten) og gennemføre pilotaktioner til forbedring heraf. Resultaterne 
af disse foranstaltninger, som ofte er at høj kvalitet, har utvivlsomt givet ny 
inspiration til debatten i Europa om de særlige problemer i forbindelse med 
forvaltning af kystområderne. 
3.4. Fysisk planlægning i bymiljø 
Projekterne i denne kategori tager dels sigte på planlægning og samordning af 
bypolitikken, dels mere specifikt at bekæmpe støj- og luftforurening. 
Forvaltning af transportsektoren, som er et centralt og vanskeligt 
bypolitisk problem, har lige fra begyndelsen været genstand for mange Life-
projekter. Forsøg med nye køretøjer eller nye brændstoffer har hørt til 
sjældenhederne - og henhører snarere under andre fællesskabsinstrumenter -
men der har derimod været mange pilotforvaltningplaner, bl.a. i Tyskland og 
Benelux: mobilitetsindikatorer, tilrettelæggelse af godstransport, så bymidten 
beskyttes (Leyden 1994), modellerings værktøj er 
Mellem 1995 og 1997 var en række projekter koncentreret om miljøet i 
storbyernes yderområder, som er et vigtigt miljøproblem, da manglende 
hensyntagen til miljøet i udvidelsen af byområderne og i forholdet mellem by 
og omliggende land har vigtige og varige konsekvenser for miljøet. 
Landbrugets rolle i byernes yderområder er bl.a. taget op i to spanske 
projekter i 1996, nemlig i Barcelona og Aranjuez. 
24 
3.5. Håndtering og behandling af affald 
Affaldshåndtering, der er et vigtigt miljøproblem og kilde til mange og 
kostbare investeringer for lokalsamfundene, har siden begyndelsen været et 
centralt tema i I//ê-ordningen. De finansierede foranstaltninger omfatter hele 
problemkomplekset, med særlig vægt på genanvendelse, hvilket er i 
overensstemmelse med Fællesskabets politik på dette område. 
Håndtering af industriaffald og specialaffald er genstand for målrettede 
projekter, hvor de ofte interessante resultater kan finde videre anvendelse på 
europæisk plan: sygehusaffald i Freiburg (D) og Helsingfors (FIN) i 1996, 
eksplosivt affald i Danmark i 1996 eller behandling af kasserede køleskabe i 
Milano (IT) i 1995. 
Af projekter vedrørende forbrændingsteknikker kan nævnes demonstration 
af nye teknikker, som f.eks. ikke-termisk plasma i Culham (UK) i 1995 og 
PyroArc-metoden i Hofors (S) i 1997. Af de øvrige projekter kan nævnes 
genanvendelse af forbrændingsreststoffer til vejbelægning i Kassel (D) og i 
Mans (F) i 1996. 
Genanvendelse af plast og emballager, som indtager en vigtig plads i 
affaldshåndteringen, er genstand for en lang række projekter vedrørende 
forskellige materialer og produkter (f.eks. polyuretan i Langeac (F) i 1995 og 
belagte textilvarer i Sarre (D) i 1996), i begyndelsen eller afslutningen af 
genanvendelseskæden. Det er et område, hvor de økonomiske faktorer ofte er 
vigtige, og hvor der derfor behøves demonstrationsprojekter i fuld skala. 
Finansieringsordninger som f.eks. Life har derfor stadig en vigtig rolle at 
spille på dette område. 
Genanvendelse af batterier er et område, hvor der i mange tilfælde allerede 
har været organiseret indsamling i flere år, men hvor behandlingsmetoderne 
endnu ikke er helt tilfredsstillende. Med kun tre projekter (hertil kan for visse 
batterityper føjes de projekter, der vedrører genanvendelse af kviksølv) 
deltager Life i demonstrationen af tre af de ti teknikker, der er ved at finde 
indpas på det europæiske marked på dette område: hydrometallurgi i surt 
eller basisk miljø (Recupyl 1994, Zimaval 1998), og pyrometallurgi i 
lysburovn (AFE Métal 1996). 
25 
BILAG 3 
I/FE-TREDJELANDE 
1. ANTAL MEDFINANSIEREDE PROJEKTER 
Fra 1992 til 1998 har Kommissionen modtaget 652 ansøgninger om medfinansiering 
af projekter under Z,//ë-Tredjelande til i alt ca. 250 mio. ECU. Som følge af de 
begrænsede budgetmidler kunne der i samme periode kun udvælges 96 projekter til 
en støtte på i alt ca. 33 mio. ECU. 
I tabellen nedenfor anføres de vigtigste oplysninger pr. år: 
1. Antal modtagne projekter 
2. Antal formelt acceptable projekter 
3. 0nsketbidrag 
4. Antal finansierede projekter 
5. Ydet finansielt bidrag Life I 
92 
45' 
_ 2 
_ i 
9 
5,3 93 
55' 
2 
_ 2 
12 
3,5 94 
65 
40 
18,4 
14 
4,8 95 
103 
29 
10,2 
16 
5,7 Life II 
96 
82 
23 
10,0 
13 
6,0 97 
121 
28 
9,8 
16 
4,2 98 
181 
83 
24 
16 
4,7 
1 overslag ; 2 foreligger ikke. (Alle beløb er i mio.ECU og omfatter kun Fællesskabets bistand, 
generelt 50 -100 % af det samlede budget.) 
I 1995, der var sidste år for Life-I, steg det samlede antal formelt acceptable 
projekter betydeligt takket være en øget informationsindsats omkring Life-
Tredjelande. Derimod er antallet af projekter, som Kommissionen har fundet 
støtteberettigede, mindsket. Dette skyldes Kommissionens ønske om at lægge større 
vægt på projekternes tekniske kvalitet. 
Den nedgang, der kan konstateres for 1996 i forhold til antallet af formelt acceptable 
projekter, skyldes den forsinkede godkendelse af den nye Z//ê-forordning og den 
relativt korte frist for indgivelse af projekter. Det beskedne antal støtteberettigede 
projekter har samme årsager som for 1995. 
Siden har indsatsen for at give bedre information om Z,(/ê-Tredjelande medført en 
stigning til 181 i antallet af projekter i 1998, hvilket er en stigning på ca. 50% i 
forhold til 1997. 
26 
2. PROJEKTERNES GEOGRAFISKE FORDELING 
Z//£-Tredjelande omfatter to geografiske områder: områderne ud til Middelhavet og 
ud til Østersøen (siden 1996 kun Ruslands Østersøområde, dvs. Kaliningrad og 
Sankt-Petersborg). 
Life -Tredjelande har siden 1996 henvendt sig til tredjelande med Middelhavs- eller 
Østersøkyst, bortset fra de central- og østeuropæiske lande, som har undertegnet 
associeringsaftaler med Det Europæiske Fællesskab. De sidstnævnte kan nu deltage 
i Life-Natur og Life-Miljø som led i førtiltrædelsesforanstaltningerne, på grundlag af 
aftaler indgået specifikt med disse lande. På tidspunktet for udarbejdelsen af denne 
rapport havde kun Rumænien fuldført de procedurer, der kræves til indgivelse af 
Z//ê-projekter fra 1999. 
Det primære sigte på L//è-Tredjelande er at iværksætte aktioner i form af faglig 
bistand, naturbeskyttelsesforanstaltninger og demonstrationsaktioner for bæredygtig 
udvikling, der skal tjene til at gøre disse lande mere miljøbevidste. 
Life II adskiller sig fra Life-l på to områder: 
• Life II henvender sig ikke længere til Polen, Slovenien og de tre Østersølande, 
som nu er associerede central- og østeuropæiske lande; Life har derimod siden 
1996 omfatter Cisjordanien og Gaza og siden 1997 Bosnien-Herzegovinia; 
• Life II kan finansiere demonstrationsaktioner for bæredygtig udvikling og 
naturbeskyttelse, altså mere end ren faglig bistand, som det var tilfældet i Life I. 
Nedenstående tabel viser fordelingen pr. land af bidragene fra Z//e-Tredjelande 
mellem 1992 og 1998: 
Middelhavslande 
Land 
Albanicn 
Algeriet 
Bosnien 
Cypern 
Egypten 
Israel 
Jordan 
Libyen 
Malta 
Marokko 
Palaestina 
Syrien 
Sloven ien 
Tunesien 
Tyrkiet 
Tvcernationale 
projekter-
Middelhavsomrad 
et 
I alt 
I alt Mio. ECU 
2.6 
0.66 
0.53 
2.45 
1.15 
1.18 
0.77 
0.97 
1.04 
1.15 
0.68 
1.62 
1.56 
0.75 
3.09 
5.41 
25.5 Osterselande 
Land 
Estland 
Letland 
Lituaene 
Polen 
Rusland 
Tvænationale 
projekter-
Østersøområdet 
lait Mio. ECU 
0.81 
1.54 
0.14 
0.67 
3.55 
0.77 
7.5 
33 
27 
3. TYPER MEDFINANSIEREDE PROJEKTER 
Siden 1996 er rammen for formelt acceptable aktioner blevet udvidet i forhold til 
Life-l og omfatter, udover faglig bistand, naturbeskyttelse og 
demonstrationsaktioner. 
Af de modtagne ansøgninger er projekterne af typen "faglig bistand" fremherskende, 
mellem 50-70%. I 1998 nåede de endog op på 75% af de samlede projekter. Dette 
skyldes, at /-//^-Tredjelande hovedsagelig henvender sig til de nationale 
administrationer, som skal opstille deres politikker og handlingsprogrammer på 
miljøområdet. De andre, svagere repræsenterede, kategorier vedrører: 
• Natur: bevaring og genoprettelse af levesteder i kystområder og vådområder 
• Demonstrationsaktioner: pilotprojekter (for første gang medfinansieret i 1997) 
vedrørende meget forskelligartede områder, som f.eks. affaldshåndtering og -
behandling, fremme af cykeltrafik i byer og forvaltning af kystområder. 
3.1. På området faglig bistand bidrog Z,(/ê-Tredjelande i perioden 1992-1997 til 
oprettelsen af ECAT, dvs. miljøcentre for administration og teknologi (Sankt-
Petersborg, Kaliningrad, Tirana osv.), som kombinerer tredjelandenes og EU's 
knowhow og spiller en vigtig rolle som katalysator for udvikling af miljøpolitik i 
Central- og Østeuropa. 
I synergi med andre miljøprogrammer og -konventioner (HELCOM for 
Østersøområdet) har myndighederne således modtaget effektiv faglig bistand på 
en række områder. Af de vigtigste kan nævnes: 
• Miljøovervågning, beskyttelse af vandressourcerne og behandling af 
spildevand (Letland) 
• Behandling af reststoffer fra industriel galvanisering og oprettelse af et 
net til indsamling og behandling af sygehusaffald i Sankt-Petersborg 
• Tilrettelæggelse af bekæmpelse af havforurening med kulbrinter i 
Østersøen (Sankt-Petersborg-området). 
3.2. . L//ê-Tredjelande har ligeledes med succes bidraget til aktiviteterne i 
handlignsplanen for Middelhavsområdet (PAM) gennem finansiering af projekter 
indgivet af nogle af de regionale centre. Disse projekter vedrører bl.a. støtte til de 
nationale myndigheder på områder som f.eks.: 
• Bekæmpelse af olieforurening i territorialfarvandene for Cypern, Egypten 
og Israel (REMPEC), 
28 
• Udvikling på regionalt plan af overvågning af miljøtilstanden i 
Middelhavsområdet, herunder udvikling af specifikke indikatorer ("Den 
blå Plan"), 
• Bevaring og rationel udnyttelse af vådområder (MED WET). 
3.3. En lang række projekter med deltagelse fra flere lande i det sydlige og østlige 
Middelhavsområde er ligeledes blevet finansieret som led i METAP 
(Mediterranean Environmental Technical Assistance Programme). Følgende kan 
nævnes som eksempel: 
• Byspildevand og behandling heraf i Cairo 
• Skabelse af en struktur for udvikling af metoder til miljøvurderinger 
(VVM) i Syrien; 
• Udvikling af en miljøhandlingsplan i Jordan. 
Den type projekter, der medfinanieres gennem Z,//ë-Tredjelande, belyser den vigtige 
rolle, Life spiller for EU's nabolande som middel til at fremme Fællesskabets 
miljøbeskyttelsesprincipper. Disse landes aktive deltagelse er et klart tegn på 
interesse. 
/./'/^-Tredjelande bidrager også til indbyrdes tilnærmelse mellem tredjelandene og 
EU med hensyn til princippper og lovgivning samt til overførsel af teknologi og 
knowhow fra Fællesskabet til disse regioner. 
29 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 721 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 14 17 01 
Katalognummer : CB-CO-98-721-DA-C 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
*>o