ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 653 
 
 
 
Vol. 1983/0 240 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K O M (8 3 ) 6 5 3  endelig u d g .
B ruxelles, den 18. november 1983
K V IN D E A R B E JD SL Ø S H E D E N  I FÆ L L E SSK A B E T
(M ed delelse fra K o m m iss io n e n  til R å det)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K O M (83) 653 endelig udg.
Bruxelles, den 18. november 1983
K V IN D E A R B E JD SL Ø S H E D E N  I FÆ L L E SSK A B E T
o
(Meddelelse fra Kommissionen t i l  R ådet)
K O M  ( 8 3 ) 6 5 3  endelig u d g .

W O M E N 1 S  U N E M P L O Y M E N T  I N  T H E  C O M M U N I T Y
Analysis and prospects
I. IN T R O D U C T IO N
II W O M E N 'S  E M P L O Y M E N T : L E V E L  A N D  N A T U R E
III F E M A L E  U N E M P L O Y M E N T  
A. C A U S E S  A N D  F A C T O R S
\  B. SPECIFIC A SPEC TS O F  W O M E N 'S  U N E M P L O Y M E N T
IV T H E  FIG H T A G A IN ST W O M E N 'S  U N E M P L O Y M E N T
A. TY PE S O F  POLICIES A N D  M E A S U R E S  A D O P T E D
B, A SSE SSM E N T  O F  R E S U L T S
V  GUIDELINES F O R  A C T IO N  T O  C O M B A T  W O M E N 'S  U N E M P L O Y M E N T  
A. OBJECTIVES and basic PRINCIPLES
B  GUIDELINES F O R  F U T U R E  A C T IO N
- JO B C R E A T IO N  A N D  R E C R U IT M E N T
- TRAINING, G U ID A N C E  A N D  P L A C E M E N T
- A C C O M P A N Y IN G  M E A S U R E S
- D A T A  C O L L E C T IO N  - E X C H A N G E  O F  EX PERIEN CE
A n n e x  I: statistics
A n n e x  II: s u m m a r y  of national m ea su res

I. INDLEDNING
I de sidste ti Ir har man i  samtlige medlemsstater kunnet tale om et 
specifikt kvindearbejdsløshedsproblem. Der er dog i  et vist omfang tale 
om forskelle afhængigt af arbejdsløshedens omfang, forudsætninger og af 
hvilke foranstaltninger, der er truffet med henblik pi at bekæmpe den.
Den politiske, økonomiske og sociale betydning af dette problem er imid­
lertid den samme og mi ses i  dobbelt perspektiv:
- dels den økonomiske sammenhæng: den generelle beskæftigelseskrise og en 
dybtgående omlægning af de økonomiske og industrielle aktiviteter og paral­
lelt hermed en stigning i  kvindernes erhvervsfrekvens
- dels den politiske sammenhæng: det gamle mål at fremme lige muligheder for 
mænd og kvinder i  samfundet og i  særdeleshed på beskæftigelsesområdet samt 
de meget præcise forpligtelser med hensyn til gennemførelse af princippet 
om ligebehandling.
Den nuværende situation bliver stadig mere foruroligende i  betragtning af 
de økonomiske vanskeligheder og ændringerne på arbejdsmarkedet som ikke kun 
modvirker nye bestræbelser for at skabe lige muligheder for mænd og kvinder, 
men samtidig stiller spørgsmålstegn ved det, der allerede er nået på dette 
område og skaber nye hindringer for kvindernes integration i  arbejdslivet 
på lige fod med mændene.
I Fællesskabets nye handlingsprogram til fremme af lige muligheder for mænd 
og kvinder gøres der allerede opmærksom på de øgede bestræbelser i  Fælles­
skabet på dette område. Det indeholder en række specifikke foranstaltninger 
med henblik på at ændre visse af de faktorer, der har direkte indflydelse 
på kvindernes beskæftigelsesperspektiver (1).
(1) K 0M (81) 758 endelig, f.eks. forberedelse t il arbejdslivet (10), er­
hvervsvalg (11), nedbrydning af det kønsopdelte arbejdsmarked (12), 
analyse af udviklingen på arbejdsmarkedet (13), mere ligelig fordeling 
af ansvaret i  arbejdslivet (15), holdningsændring (16).

- 2  -
Flere nyere fællesskabsinitiativer har i  øvrigt til formål at bidrage til 
bekæmpelse af arbejdsløsheden - også kvindearbejdsløsheden - og især de 
initiativer, som vedrører de unges beskæftigelsesmuligheder (1), omlægning 
af arbejdstiden (2) og udvikling af erhvervsuddannelserne (3).
I det foreliggende dokument gennemgås problemerne i  forbindelse med kvinde­
arbejdsløsheden og de foranstaltninger, der er vedtaget med henblik på at 
bekæmpe denne. I slutafsnittet gøres der opmærksom på de målsætninger og 
grundlæggende principper, som bør ligge til grund for bekæmpelsen af kvinde­
arbejdsløsheden, og der gives for hvert af interventionsområderne nogle ret­
ningslinjer til fremtidige foranstaltninger på fællesskabsplan og i  medlems­
staterne.
(1) Meddelelse ti l  Radet o m  "fremme af de unges beskæftigelsesmuligheder" 
K 0 M C 8 3 ) 2 1 1  endelig.
(2) M em orandum  o m  nedsættelse og omlægning af arbejdstiden K 0 M C 8 2 ) 809 
endelig og forslag t i l  henstilling vedrørende principperne for en fæl­
lesskabspolitik t il nedsættelse og omlægning af arbejdstiden.
(3) Rådets resolution af 2. juni 1983 o m  erhvervsuddannelsesforanstaltninger 
i  forbindelse m ed  indførelsen af ny informationsteknologi;
Rådets resolution af 11. juli 1983 o m  D e  europæiske Fællesskabers e i—‘  
hvervsuddannelsespolitik for 1980'erne;
Resolution fra Rådet og undervisningsministrene forsamlet i  Rådet den 
19. september 1983 o m  erhvervsuddannelsesforanstaltninger i  forbin­
delse m ed  indførelsen af nye informationsteknologier.

- 3  -
II. KVINDERNES ERHVERVSAKTIVITET: OMFANG OG FORUDSÆTNINGER
a)  Omfang
Til trods for den for beskæftigelsen lidet gunstige økonomiske og sociale 
situation vokser den erhvervsaktive kvindelige befolkning i  Fællesskabet 
fortsat, oven i  købet med stigende hastighed (+ 0,8% i  1 9 8 1 ). Den er så­
ledes vokset fra 35 783 000 kvinder i  1970 til 42 928 000 i  1982 (De N i ) ( 1 ) .  
Stigningen har således været på 20% på ti år, medens den praktisk taget 
har været stabil for den mandlige befolkning (0,78%  over samme periode).
S tig n in g e n  i kv in d ern es samlede e rh v e rv s fre k v e n s  e r u d try k  f o r  denne  
fæ lles ska b s ten d e n s (1970: 27,7% og 1981: 3 1 ,6 % )(2 )o g  kv in d ern es andel  
a f den e r h v e r v s a k tiv e  b e fo lk n in g  va r på 37,5% i 1982 mod 33,5% i 1970  
(De N i)(3 )m e d  v æ s e n tlig e  f o r s k e lle  f r a  land t i l  land ( f r a  28,8% i  
Ir la n d  t i l  44,9% i Danmark i 1 9 8 2 ). I 1981 va r e rh v e rv s fre k v e n s e n  fo r  
unge k v in d e r på under 25 år på 48,4% ( 4 ) .
Dette fænomen skyldes i  det væsentlige stigningen i  erhvervsfrekvensen 
for voksne gifte kvinder og kvinder med børn. I øvrigt har den stigning, 
der samtidig har fundet sted i  de europæiske lande i  antallet af familier 
med enlige forældre sammenholdt med, at de enlige forældre gennemsnit­
ligt forbliver enlige i  længere tid, en væsentlig betydning for kvin­
dernes holdning til erhvervsaktivitet, idet erhvervsfrekvensen er højest 
netop i  denne gruppe.
b) forudsætninger
Til trods for at stadig flere kvinder i  den senere tid har banet sig vej 
til erhverv, der traditionelt har været forbeholdt mænd, er kvindernes 
koncentration i  visse erhvervssektorer eller stillinger lige så klar og 
tydelig som tidligere.
I ø v r ig t kommer omlægningen a f de økonomiske a k t i v i t e t e r  isæ r t i l  ud­
tr y k  d els i en k r a f t i g  nedgang i b e s k æ ftig e ls e n  i in d u s tr ie n , isæ r i  
de s to re  fo r b r u g s in d u s tr ie r  som t e k s t i l i n d u s t r i e n ,  beklæ dning og læ­
d e r v a r e r , som a l l e  e r s e k to re r med en meget høj k v in d e lig  e r h v e r v s fr e ­
kvens og d e ls  i ,  a t der ansæ ttes s ta d ig  f l e r e  lønm odtagere inden fo r  
s e rv ic e s e k to re n  ( 5 ) .
(1) J f . skema 1.
(2 ) J f .  skems 2.
(3 ) J f .  skema 3.
(4 ) EUROSTAT -  Emploi e t chômage (1 9 8 3 ).
(5 ) J f .  skehia 5.

- 4  -
Medens kvinderne næppe udgør en fjerdedel af lønmodtagerne inden for in­
du strien , beskæftiger servicefagene lige mange kvindelige og mandlige 
lønmodtagere.
Især den o ffen tlig e sektor har absorberet et sto rt antal kvindelige be­
skæftigelsessøgende, som nu udgør en meget væsentlig og stigende del af 
de beskæftigede inden for det o ffen tlig e.
Kvinderne er i stadig højrere grad kommet ud pi arbejdsmarkedet, m en i 
vid udstrækning t i l  underordnede s tillin g e r  inden for servicesektorerne, 
hvorimod de har haft og stadig har vanskeligere ved at få adgang t i l  er­
hverv m ed en højere statu s og bedre løn og forfremmelsesmuligheder.
Denne k v a lita tiv t lidet gunstige udvikling i kvindernes beskæ ftigelses­
forhold har i de seneste år i de fle s te  lande været ledsaget af en stigning 
i a n ta lle t af deltidsbeskæ ftigede. I Europa (De Ni) havde i 1981 næsten 
24%  af kvinderne (1) et hovederhverv pi d eltid  (mod 1,8% af mændene).
Antallet af deltidsbeskæftigede kvinder er vokset to gange hurtigere end 
a n ta lle t af fuldtidsbeskæftigede i samme periode, hvorimod der for mæn- 
denes vedkommende er ta le  o m  en nedgang. I øvrigt har to lande (Danmark 
og Det forenede Kongerige) ud af de lande, hvor kvindernes erhvervsfre­
kvens er højest, ligeledes den højeste procentdel af kvindelige d e ltid s ­
beskæftigede.
(1 ) D e r  er m e g e t væsentlige forskelle la n d en e im ellem : ca. 6 %  af d e
kvindelige lø n m o d ta g ere arbejder pi deltid i  Italien, h v o r im o d
d e n n e  p rocen t i D a n m a r k  er pi 4 3 ,6 %  (sk e m a e r  vedlagt s o m  bilag).

- 5  -
I I I .  KVINDERNES ARBEJDSLØSHED
Under k ris e n  er kvin d ea rb ejd s lø s h e d e n  (1) vokset i de Lande, hvor t a lle n e  
var la v e , uden at nogen a ld e rs g ru p p e , noget fag e l l e r  e n k e lte  grupper  
a f kv in d e r e r b le v e t sk ån et.
S tig n in g e n  i arb e jd s lø sh ed sp ro ce n te n  fo r  kv in d ern e (2) har i løb et a f  
1 9 7 0 'e rn e  været 15% h ø je re  end fo r  mændene; f r a  1970 t i l  1981 er mæn-  
denes a rb e jd s lø s h e d s p ro c e n t b le v e t 3 ,4  gange s tø r r e  og kvin d ern es 5 ,3  
gange s tø r r e .
K vindernes andel (3) a f de a rb e jd s lø s e  nåede i december 1982 op på et  
gennemsnit i F æ llesskab et på 40,5% t i l  sam m enligning med deres andel på  
36% a f den b eskæ ftiged e a r b e jd s s ty r k e . I 1982 nåede a rb e jd s lø s h e d s p ro ­
centen fo r  kv in d ern e op på 1 1 ,2  fo r  Europa (De T i) mod 9 ,5  fo r  de mand­
lig e  a r b e jd s ta g e re . I 1982 udgør de unge k v in d e lig e  a rb e jd s lø s e  på un­
der 25 ar s ta d ig  48% a f det samlede a n ta l a rb e jd s lø s e  på under 25 år og  
s tø rs te d e le n  (53%) a f de a rb e jd s lø s e  k v in d e r er under 25 å r ( 4 ) .
A. F o r s k e llig e  å rs a g e r og fa k to r e r
Denne u d v ik lin g  sk yld es f ø r s t  og fremmest f i r e  ind b yrd es afhæ ngige
e le m e n te r:
1  - b e s k æ ftig e ls e s m u lig h e d e rn e  s v a re r ik k e  t i l  udbuddet a f k v in d e lig  
a r b e jd s k r a ft
K vindernes e fte r s p ø r g s e l e f t e r  a rb e jd e  e r vo kset s t ø t ,  og s e lv  om  
kv in d ern e har fo rø g e t lønm odtagerm assen, har det samlede t ilb u d  
a f a rb e jd e  ik k e  kunnet opsuge den samlede mængde a r b e jd s k r a ft og  
fre m fo r a l t  ik k e  de nye arb e jd s sø g e n d e, der er kommet ud på a r b e jd s ­
m arked et.
2. a rb e jd s lø sh ed en  r e s u lte r e r  i en fo rø g e ls e  a f a n t a l l e t  a f a rb e jd s s ø ­
gende k v in d e r med bestem te u d d an n elser og en k o n c e n tra tio n  inden  
fo r  bestem te jobs
Uddannelsen og især uddannelsens a r t  er afg ø ren d e fo r  den f ø r s te  
in te g r e r in g  i e r h v e r v s liv e t men også fo r  de senere m u lig h e d e r, enten  
med hensyn t i l  f o r t s a t  e r h v e r v s a k t iv it e t  e l l e r  med hensyn t i l  genop­
ta g e ls e  a f a k t i v i t e t e n  e f t e r  en a fb r y d e ls e . Det ser ud t i l  at være  
uddannelsens a r t  og de erhverved e k v a l i f i k a t i o n e r  samt mangelen  
pa k o n ta k te r , der kan skabe fo r b in d e ls e  mellem s t i llin g s t ilb u d d e n e  
og de arbejdssøgende k v in d e r , som s t i l l e r  kv in d ern e d å r lig e r e .
(1) j f .  skema 6 -  17.
(2) J f . skema 7.
(3 ) J f .  skema 8.
(4) J f . skema 9 og 9 b.

- 6  -
Tendensen til at forblive i  de traditionelle uddannelsesforløb, som fører 
til såkaldte kvindejobs med fremover formindskede afsætningsperspektiver, 
begrænser deres muligheder for ansættelse og stiller dem ringere med hen­
syn til reel ansættelse, særlig i  perioder med økonomisk genopsving, når 
virksomhederne omstrukturerer og tager nye teknologier i  brug, som så 
kræver nye kvalifikationer af teknisk art, som ikke engang de yngre kvin­
der er i  besiddelse af.
At kvindernes kvalifikationsfelt er meget snævert, er ikke kun et resultat 
af personlige valg. Det afspejler samtidig den kønsopdeling af arbejdsmai—  
kedet, som stadig er meget udbredt.
Det faktum, at kvinderne er meget lidt aktive på det interne arbejds­
marked i  virksomhederne (forfremmelse, personaleomlægning), kan forklare' 
deres vanskeligheder med hensyn til at få del i  omskolingsforanstalt­
ninger i  virksomheden og foranstaltninger til tilpasning til de nye tek­
nologier.
3. Udviklingen m e d  hensyn t il anvendelse af arbejdskraften
På arbejdsmarkedet tager man i  et forsøg på at opnå større fleksibilitet 
i  stadig højere grad tilflugt til mere løse ansættelsesformer (kontrakt­
ansættelse, midlertidigt arbejde (1), vikararbejde, hjemmearbejde), som 
svarer til kvindernes udbud af arbejdskraft.
Man bør være særlig opmærksom på deltidsarbejdet, som i  en række lande 
medfører en del ulemper dels med hensyn til kvaliteten af arbejdet dels 
med hensyn til social sikring (2).
( 1 )  K o m m is s io n e n  h a r  i  ap ril 1 9 8 2  forelagt R å d e t  e t forslag til d irektiv
m e d  h e n s y n  til m id lertid igt a r b e jd e  ( K 0 M ( 8 2 )  1 5 5  endelig).
(2 ) Jf. h e r  forslaget til d irektiv o m  frivillig d eltid sarb ejd e -
K 0 M ( 8 2 )  8 3 0  en d elig.

- 7  -
Disse atypiske arbejdsformer fører imidlertid igen t il arbejdsløshed, 
so m  hvis dette gentager sig, ofte bliver t il længere ikke-aktive 
perioder, hvilket igen fører til langvarig arbejdsløshed.
4. D e  diskriminerende virkninger af konjunktursvingningerne
I perioden 1970/1981 har stigningen i den registrerede arbejdsløshed 
været hurtigere for kvinderne end for m æ ndene og har alt i  alt ikke 
været genstand for de afbrydelser, der har kunnet iagttages for m æ n ­
dene i  1972/1973 og 1978/1979.
D e  stadig tilbagevendende svingninger i arbejdsløsheden har anderledes 
virkning for kvinderne end for m æ ndene selv blandt de unge.
Svingningerne i mændenes arbejdsløshed er kraftigere end i  kvindernes 
arbejdsløshed og falder sam m en m ed  de forskellige faser i  konjunktur- 
svingningerne. Derimod forekommer det temmelig paradoksalt, at kvin­
derne berøres relativt mindre end m æ ndene i  perioder m ed  alvorlig øko­
nomisk nedgang pi grund af deres fordeling på visse beskæftigelses- 
sektorer, hvilket er en beskyttelse for en ikke ringe del af d e m  
(offentligt ansatte). D e  risikerer derimod at m øde større vanskelig­
heder efter en arbejdsløshedsperiode, når der kom m er gang i økono­
mien igen og ansættelsen af ny arbejdskraft kan foregå langt mere se­
lektivt.
B . Specifikke aspekter ved kvindearbejdsløsheden
Begrebet kvindelige arbejdsløse er et overbegreb, so m  i  praksis dækker 
en m æ ngde forskellige situationer og følgelig kræver differentierede 
problemløsninger, so m  er bedre tilpasset de kvindelige arbejdsløses spe­
cifikke problemer.
Nogle grupper er mere udsatte end andre. D et drejer sig især o m  unge 
kvinder (1), enlige mødre, ældre kvinder (især familieforsørgere) og 
indvandrerkvinder.
(1) se K 0M (83) 2 1 1  endelig.

- 8 -
Således udgør kvinderne en gruppe med forskellige undergrupper blandt de dele 
af befolkningen, der er dårligst stillet i  en arbejdsløshedssituation.
Atle arbejdsløse er karakteriseret ved uddannelses- og kvalifikationsniveau, 
alder og tidligere erhvervserfaring. Alligevel er kvindernes risiko for 
arbejdsløshed vokset på grund af andre specifikke faktorer, der direkte 
hænger sammen med køn og med de roller kvinderne traditionelt patager sig 
i  samfundet.
a) Fami lieforpligtelserne, som stadig for en s-tor del hviler på kvinderne, 
er en hindring for et lineært erhvervskarriereforløb for erhvervsaktive 
mødre, hvorimod det for erhvervsaktive fædre snarere er en positiv fak­
tor i  arbejdsgivernes øjne. Faktisk far ansvar for børnene en række kvinder 
til at afbryde deres erhvervsaktivitet for at kunne passe børnene (af 
de kvindelige arbejdssøgende havde de 19% afbrudt deres karriere) eller 
i  det mindste til midlertidigt at satse på arbejdsformer, som er mindre 
forpligtende: deltidsarbejde, vikararbejde, kontraktarbejde, og hjemme­
arbejde.
I øvrigt er enlige familieforsørgende kvinder en gruppe med en særlig 
høj arbejdsløshedsprocent.
Endelig har kvindens traditionelle rolle som hovedansvarlig for familie 
og hjem en tendens til at få hende til at acceptere,tanken om> at arbejds­
løshed er lettere at leve med for hende.
b) Det er mangelen på adekvate kvalifikationer i  højere grad end 
på uddannelse eller på kvalifikationer som sådan, der forstærker 
kønsopdelingen på arbejdsmarkedet og forværrer situationen for de kvinder, 
der søger beskæftigelse sammenlignet med mændene: manglende tilpasning 
af basisuddannelsen og fremfor alt utilstrækkelig teknologisk uddannelse. 
Denne mangel kan utvivlsomt få yderst katastrofale følger: kvinderne, 
selv de unge, er så dårligt forberedt til arbejdsmarkedet, at det

- 9  -
pa et givet tidspunkt for manges vedkommende vil vise sig, at de 
ikke vil kunne få glæde af et økonomisk genopsving, når det kommer..
c) Selv om kvindernes erhvervsfrekvens er steget temmelig hurtigt, har
der samtidig udviklet sig en tendens til, at der opstår flere løse ansæt- 
telsesformer, som generelt forbeholdes kvinderne (lavtlønnet rutinepræget 
arbejde ...), hvilket bidrager til at marginalisere kvinderne på beskæf­
tigels
esområdet, til herefter at gøre arbejdsløshedsperioderne hyppigere, 
til at forringe kvaliteten af den kvindelige arbejdskraft og til på lang 
sigt at begrænse dens anvendelsesmuligheder.
d) Den stadig meget udbredte forestilling, at kvindearbejde er et anden- 
klasses ekstraarbejde som supplement til familieforsørgerens, har til 
følge, at man betragter kvinderne som en arbejdskraftreserve, der kan 
benyttes i  perioder med vækst og økonomisk velstand, og som kan sendes 
hjem igen i  perioder med recession eller højst anvendes for den lavest 
mulige løn.
IV. BEKÆMPELSE AF KVINDEARBEJDSLØSHEDEN ^
Samtlige lande har vedtaget konkrete foranstaltninger til afskaffelse af 
forskelsbehandling af mænd og kvinder på arbejdsmarkedet. De har ikke begræn­
set sig til kun at fastsætte betingelser for formel ligestilling.
De foranstaltninger, der er truffet til bekæmpelse af kvindernes arbejds­
løshed, er meget forskellige fra land til land. Disse forskelle (1) viser 
dels, at udviklingen ikke har været lineær dels hvilke prioriteter, de 
forskellige regeringer har vedtaget på det beskæftigelsespolitiske, økonomis­
ke og sociale område samt mere generelt.
(1) se bilag vedrørende oversigt over de foranstaltninger, der er truffet af 
medlemsstaterne.

- 1 0  -
A. Oversigt over programmer og vedtagne foranstaltninger
Medlemsstaternes politik pi kvindebeskæftigelsesområdet kan beskrives på fø
gende måde, og til trods for det skematiske og kortfattede viser der sig
helt klart nogle konstanter:
1. vedtagelse af nogle generelle juridiske instrumenter til sikring af 
ligebehandling af de to køn.
Det drejer sig som oftest om gennemførelsen af Fællesskabets direktiver 
om ligeløn (1) om ligebehandling på beskæftigelsesområdet (2) om social 
sikring (3) og disse bestemmelser har til formål at give kvinderne samme 
rettigheder som mændene og afskaffe forskelsbehandling. De kan ikke af­
skaffe andre hindringer af frem for alt social og kulturel art, som sna­
rere giver anledning til forskelsbehandling i  praksis, end fordi der er 
juridisk grundlag for det (de jure).
2. forbedring af kvindernes beskæftigelsesvilkår og fjernelse af formelle
eller konkrete hindringer for kvindernes adgang til beskæftigelse (f.eks. 
revision af beskyttelsesbestemmelser, lovbestemte forbud mod beskæftigelse 
på bestemte områder, tilpasning af arbejdsvilkårene — )  og endelig udvi­
delse af beskæftigelsesmulighederne (f.eks. adekvat erhvervsvejledning, 
differentiering af uddannelse og kvalifikationer, positive særforanstalt­
ninger til fremme af lige muligheder ....).
3.
 vedtagelse af særforanstaltninger til bekæmpelse af kvindearbejdsløsheden
som sigter mod at forbedre de arbejdsløses anvendelsesmuligheder (f.eks. 
støtte til jobforberedelse, oprettelse af en ordning til fordeling af 
uddannelses- og eller forberedelsesforanstaltninger, placering af familie­
rådgivere på formidlingskontorerne) og at gøre kvinderne mindre udsatte 
for arbejdsløshed (foranstaltninger, der formindsker risikoen for arbejds­
løshed især ved hjælp af omskoling).
4. I de generelle programmer til bekæmpelse af arbejdsløsheden skal der tages 
hensyn til kvindernes specifikke behov.  F.eks. ved hjælp af foranstalt­
ninger til forbedring af de enkeltes muligheder inden for visse grupper, 
som for enstor del udgøres af kvinder, de unge, de langtidsarbejdsløse
og de ufaglærte; beskæftigelsesfremmende foranstaltninger inden for sek­
torer, som traditionelt beskæftiger kvinder, eller som i  henhold til visse 
bestemmelser tilpasses de særlige behov hos visse kvindelige arbejdsløse 
samt foranstaltninger til fordeling af arbejdet.
1) EFT af 13.1.1975 nr. L 45/19
2) EFT af 14.2.1976 nr. L 39/40
3) EFT af 10.1.1979 nr. L 6/24

- 1 1  -
B. Vurdering af resultaterne
Hvert enkelt land gennemfører afhængigt af arbejdsløshedens omfang og afhæn­
gigt af de socio-økonomiske forhold, som beslutningstagerne ikke kan se bort 
fra, samt af kvindernes stilling i  erhvervslivet en strategi der er egnet 
til bekæmpelse af kvindernes arbejdsløshed.
Globalt set er de konkrete resultater af de ingangsatte foranstaltninger 
for visse landes vedkommende stadig meget små. I øvrigt har det ofte drejet 
sig om foranstaltninger, der havde karakter af pilotforsøg eller eksempler, 
som har været vanskelige at vurdere på grund af det alt for lille antal 
implicerede personer.
Der kan dog drages visse konklusioner af disse foranstaltninger.
1. Manglerne ved programmerne til bekæmpelse af kvindearbejdsløsheden
a) De specifikke foranstaltninger der er truffet af flere medlemsstater 
bl.a. med hensyn til til uddannelse, erhvervsvejledning, placering 
og genindplacering i  erhvervslivet, har som oftest kun henvendt sig 
til nogle enkelte af de mange grupper beskæftigelsessøgende kvinder: 
Kvinder der er kommet sent ud på arbejdsmarkedet eller ønsker at komme 
ud igen efter en afbrydelse af erhvervskarrieren eller enlige kvinder, 
som er familieforsørgere. Flere af disse foranstaltninger har snarere 
end at angribe de.reelle årsager til arbejdsløsheden kunnet karakterisere 
som sociale foranstaltninger. I øvrigt har de iværksatte foranstaltninger 
været ret ubetydelige i  betragtning af problemets størrelse, selv om 
de har kostet mange pange og krævet megen energi.

Erfaringerne fra disse foranstaltninger har ikke altid hvor interessante 
de end mitte være, været analyseret med det formål at udnytte de positive 
sider og lade de negative ligge: Disse foranstaltninger har indtil nu
kun haft betydning som forsøg.
De mest berørte grupper udgør kun en ringe del af alle de kvinder, der 
er arbejdsløse.
b) formidlingskontorerne. Kvinderne ansættes kun i  ringe grad gennem formid­
lingskontorerne til trods for myndighedernes generelle henstillinger
og ligebehandlingslovene. Formidlingskontorerne gentager meget ofte 
arbejdsgivernes tendens til kun at ansætte mandligt personale eller i  
det mindste til at foretrække mandligt personale.
I visse lande har man - stadig meget forsigtigt - for at ride bod pi 
denne udelukkelseseffekt ansat ligebehandlingsrådgivere, som skal yde 
hjælp og bistand samt vejlede og uddanne formidlingskontorernes personale 
hvilket har vist sig at være et uvurderligt middel til at sikring af 
kønsmæssig ligevægt i  ansættelserne.
c) økonomisk tilskyndelse til ansættelse af kvinder har man indtil nu
kun benyttet sig af i  meget begrænset omfang og det har således kun haft 
meget ringe indflydelse på de samlede bestræbelser til bekæmpelse af 
kvindearbejdsløsheden. Kommissionen ønsker, at en supplerende og mere 
præcis undersøgelse samt en analyse af grundene til de begrænsede resul­
tater, skal gennemføres.
Men man ved allerede nu, at kvinderne inden for rammerne af de tilskud, 
der er bevi Iget tiLvarig ansættelse af visse typer personale, har været 
underrepræsenteret, for at få kvinderne til at acceptere deltidsbeskæf­
tigelse har beløbene til tilskyndelse til ansættelse samtidig været så 
lave, at foranstaltningen kun haft ringe succes.

- 1 3  -
d) f o r a n s t a lt n i n g e r n e  t i l  m i d l e r t i d i g  b e s k æ f t ig e ls e . Det e r k v in d e r n e  d er  
i s t ø r s t  t a l  h ar b e n y t t e t  s ig  a f f o r a n s t a lt n i n g e r n e  t i l  m i d l e r t i d i g  be­
s k æ ftig e ls e  ind en  f o r  d e t o f f e n t l i g e ,  s e lv  om de t ils y n e la d e n d e  e r u n d e r­
r e p r æ s e n te re t i de f o r a n s t a l t n i n g e r ,  d e r h ar mest a t gøre med d i r e k t e  
a n s æ tte ls e  i v a r ig  b e s k æ ftig e ls e .
e) r e s u l t a t e r n e  a f d e t k ø n s o p d e lte  a rb e jd s m a rk e d . Det e r k a r a k t e r i s t i s k ,  
a t d e t f o r  a t fo rø g e  k v in d e rn e s  og de unge p ig e r s  m u lig h e d e r f o r  a t fa  
adgang t i l  p r a k t ik a n t jo b s  i en v irk so m h ed  e l l e r  t i l  de b e s k æ f t ig e ls e s -  
fo rb e re d e n d e  program m er h ar væ ret n ø d v e n d ig t a t k o n c e n tre re  s ig  om s e k ­
t o r e r ,  h v o ri d e r t r a d i t i o n e l t  b e s k æ ftig e s  k v in d e r . De b e d s te  r e s u l t a t e r  
e r o p n ået ind en  f o r t e r t i s r s e k t o r e n  ( f . e k s .  h a n d e l, s o c ia ls e k t o r e n ,  
a d m i n is t r a t iv e  t je n e s te g r e n e )  og på v i l k å r ,  som s ta d ig  f o r  d e t m este
e r r e s e r v e r e t  k v in d e r , d e r a r b e jd e r  på d e l t i d .
f )  de budgetm æ ssige b e s p a r e ls e r , som f i n d e r  s te d  i s a m tlig e  lan d e og isæ r
på s o c ia ls ik r in g s o m r å d e t , rammer i d e t s to r e  og h e le  de k v in d e lig e  a r b e jd s ­
ta g e r e  i h ø je r e  g rad  end de m a n d lig e . F a k tis k  h ar man g e n n e m fø rt b e s p a r e l­
s e r f o r  s å v id t an g år de arb ejd slø sh ed sb ekæ m p en d e program m er ved a t ændre  
a r b e jd s lø s h e d s lo v g iv n in g e n  i v is s e  la n d e : Enten ved a t ind skræ n ke r e t t e n  
t i l  a t opnå y d e ls e r  ( f . e k s .  f o r  a r b e jd s t a g e r e  på d e l t i d  e l l e r  f o r  p e r ­
s o n e r, d e r ik k e  h ar s ta tu s  som f a m i l i e f o r s ø r g e r e  ( 1 ) ,  ved a t n e d s æ tte  
e l l e r  a f s k a f f e  y d e ls e r n e  f o r  v is s e  s æ r lig e  g ru p p e r ( k v in d e r ,  d e r ig e n  
ø n s k e r a t b l i v e  e r h v e r v s a k t i v e . . . )  e l l e r  e n d e lig  ved a t tid s b e g ræ n s e  
y d e ls e r n e  f o r  de samme g ru p p e r .
1 )  D e n n e  fo r m u le r in g  d æ k k e r  o v e r  b e g r æ n sn in g e r , d e r  i  p ra k sis fø rer til
in d irek te fo rsk elsb eh a n d lin g

- 1 4  -
2. Positive resultater af foranstaltningerne til bekæmpelse af kvinde­
arbejdsløsheden
a) som et Led i  de positive særforanstaltninger har visse medlems­
stater vedtaget kvantitative mil med henblik på at fremme en større 
deltagelse fra kvindernes side i  de arbejdsløshedsbekæmpende foran­
staltninger. Eksempelvis kan nævnes planen Avenir jeunes i  Frankrig; 
inden for det offentlige har man i  Nederlandene fortrinsret for kvinder 
endog i de tilfælde, hvor mænd og kvinder har samme kvalifikationer;
i  Forbundsrepublikken Tyskland har man tildelt supplerende støtte 
med henblik pi at fremme kvindernes deltagelse i  uddannelseskurser.—
b) Den offentlige sektor viser sig at være en væsentlig aftager af kvinde­
lig arbejdskraft i  de fleste lande. Den har gjort det muligt dels
af differentiere kvindernes beskæftigelsesmuligheder dels at tilbyde 
kvalificeret arbejde til kvinder med afsluttende uddannelser navnlig 
fra de højere uddannelsesinstitutioner, i øvrigt har denne udvikling 
i  beskæftigelsesmulighederne inden for det offentlige givet unge piger, 
der har vanskeligt ved at finde beskæftigelse, mulighed-for at opnå erhvervs­
erfaring. Samtidig har den lettet den økonomiske og sociale revalidering 
af socialt dårligt stillede kvinder, idet man tilbyder dem samfunds­
nyttigt arbejde navnlig ved ansættelse i  kommunale stillinger.
c) Foranstaltninger til fordel for arbejdstagerkategorier, der er særlig 
dårligt stillede som følge af en række specifikke faktorer såsom 
alder, sundhedstilstand samt familiemæssige og uddannelsesmæssige 
forhold, og hvor der er tale om et så stort antal, at disse personer 
let risikerer en permanent udelukkelse fra arbejdsmarkedet. Ovennævnte 
foranstaltninger vil naturligt komme til at omfatte en betydelig del 
af de arbejdsløse kvinder, eftersom disse er talstærkt repræsenteret 
inden for de pågældende kategorier; på grund af den særlige interesse, 
der er omkring arbejdsmarkedsmekanismernes indvirken på netop disse 
persongrupper, vil foranstaltninger på dette område vise sig mere 
effektive og relevante for bekæmpelsen af kvindernes arbejdsløshed end 
den blotte henvisning til kønskriterier. Det drejer· sig her dels om 
integreringsforanstaltninger, bl.a. til fordel for unge og for perso- ,  
ner, der atter ønsker at komme ud på arbejdsmarkedet, dels om jobska­
belsesforanstaltninger.

- 1 5  -
d) D e generelle jobskabelsesforanstaltninger har - såfremt m an sammen­
ligner dem  m ed de øvrige foranstaltninger - rent k v an titativ t givet 
visse positive re su lta te r, omend endnu helt utilstræ k k elig e. Det ser 
dog ud t i l ,  at sådanne jobskabelsesforanstaltninger e lle r uddannel­
sestilb u d , der tager sigte på bestemte fag, kun gavner kvinderne i 
et rim eligt omfang, såfremt disse foranstaltninger ligger tæt op ad 
kvindernes uddannelsesmæssige forudsætninger, hvorved det bliver 
muligt at mindske omkostningerne ved integreringen på arbejdsmarkedet 
og dermed de o ffentlige udgifter i forbindelse hermed.
e) Gennem lokale in itia tiv e r  er det lykkedes at skabe et v ist antal jobs 
inden for såvel tra d itio n e lle  kvinde- som  mandefag, f.ek s. i den 
sociale servicesektor og i lan d d istrik ter. Uden at der er ta le  o m  
nogen egentlig radikal løsning, fører disse tilta g  dog ofte t i l  en 
forbedring af arbejdsvilkårene (f.eks. m ed hensyn t i l  løn og arbejds­
tid ) . D a de lægger op t i l  en mere dynamisk løsning bør sådanne i n i ti a ­
tiv e r opmuntres og videreudvikles såvel gennem lokal s tø tte  som gennem 
s tø tte  fra EF, så m an kan få ryddet en række vanskeligheder af vejen, 
der ofte bunder i en vis konservatisme (f.eks. m ed hensyn t i l  låne­
muligheder) .
f) Særlige ledsageforanstaltninger. For en stor del af kvindernes ved­
kommende skyldes vanskelighederne m ed at finde beskæftigelse ikke
så meget manglende uddannelse som  familiemæssige forhold. Der er blevet 
iværksat en række særlige fo ran staltn in g er, der tager sigte på at 
forbedre kvindernes ansættelsesmuligheder, og som går ud på at give 
kvinderne oplysning o m  den aktuelle beskæ ftigelsessituation og o m  de 
eksisterende muligheder for uddannelse og opnåelse af erhvervserfaring, 
hvilket gør det le tte re  for dem at finde beskæftigelse senere hen. På 
baggrund af de arbejdsløse kvinders familiemæssige fo rp lig te lse r er 
der i visse tilfæ ld e blevet etab leret fo rsk ellig e former for børne­
p a sn in g sfa cilite te r for arbejdsløse mødre under uddannelse og der er 
blevet o p rettet uddannelseskurser på d eltid sb asis.

- 1 6  -
g) Foranstaltninger af arbejdsløshedsforebyggende karakter.  Hidtil har 
der ikke været tale om ret mange målrettede initiativer på dette 
område. Der kan nævnes visse pilotforsøg vedrørende omskoling af 
kvinder til typiske mandejobs i  forbindelse med strukturomlægning af 
virksomheder, i  forbindelse med gennemførelsen af positive særforan­
staltninger med det formål at give kvinderne mulighed for et mere 
differentieret erhvervsvalg.
De indirekte initiativer synes hyppigere. Her drejer det sig især om 
foranstaltninger i forbindelse med omlægning af arbejdstiden.
Hidtil har disse foranstaltninger først og fremmest givet sig udtryk i  
visse former for deltidsbeskæftigelse. Man må imidlertid spørge sig 
selv, om de rent faktisk fremmer en ligelig fordeling af arbejdsopga­
verne mellem mænd og kvinder eller om de ikke snarere medfører en 
yderligere kønsopdeling af arbejdsmarkedet, i betragtning af, at de 
normalt kun omfatter underordnede jobs, der ikke indebærer noget 
større ansvar, ikke forudsætter megen uddannelse og ikke rummer store 
muligheder for forfremmelse.

- 1 7  -
V. RETNINGSLINJER F O R  E N  IN D SA T S TIL B E K Æ M P E L S E  A F  K V IN D E A R B E JD S L Ø S H E D E N  
A. M al og hovedprincipper
Det er indlysende, at der ikke findes nogen m i rakel løsning pi kvindernes 
arbejdsløshedsproblem, hvis omfang ganske v ist afsp ejler den nuværende 
meget alvorlige økonomiske situ a tio n , m en hvis særlige karakteristika 
dog hænger sammen m ed de traditionsbundne skævheder, der præger kvinder­
nes sociale og økonomiske situ atio n .
Det fo rtsa t lave økonomiske ak tivitetsniveau og det generelt dalende 
beskæftigelsesniveau v il under a lle  omstændigheder især gi ud over mar­
ginalgrupperne på arbejdsmarkedet. Nar mulighederne pi arbejdsmarkedet 
indsnævres, v il virkningen af isolerede sæ rforanstaltninger t i l  fordel 
for særlige arbejdstagergrupper mindskes ganske betydeligt.
Der er ligeledes risiko for at m an kun når frem t i l  en omfordeling af 
arbejdsløsheden inden for de samme persongrupper og t i l  at indføre nye 
stramninger pi arbejdsmarkedet.
Ligesom når det d rejer sig o m  andre personkategorier, der er særlig hårdt 
ramt af arbejdsløsheden, bør enhver korrigerende indsats t i l  forbedring 
af kvindernes beskæ ftigelsessituation indpasses i de mere bredt anlagte 
foranstaltninger t i l  genskabelse af økonomisk vækst og fremme af beskæf­
tig elsen .
Hovedretningslinjerne for en indsats t i l  bekæmpelse af kvindernes arbejds­
løshed er allerede blevet udstukket i de to resolutioner, som Rådet 
vedtog den 27. maj 1982 vedrørende en fællesskabsaktion t i l  bekæmpelse 
af arbejdsløsheden (1) og o m  fremme af lige muligheder for m æ nd og 
kvinder (2). Kommissionens seneste meddelelse o m  fremme af de unges be­
skæftigelsesmuligheder (3) indeholder et sæ rligt handlingsprogram, der 
p rin c ip ie lt bør føre t i l  en mindskelse af arbejdsløsheden blandt unge 
kvinder under 25 å r, der udgør nær ved 5 0 %  af det samlede antal arbejds­
løse kvinder.
(1) E F T  C  186 af 21.7.1982, s. 1.
(2) E F T  C  186 af 21.7.1982, s. 3.
(3) K0M(83) 211 endelig udg.

- 18 -
Inden for ram m erne af disse bredt anlagte foranstaltninger er det dog
nødvendigt at fastholde fire hovedprincipper.
1. D et første hovedprincip for en m ere bred indsats til bekæmpelse af 
arbejdsløsheden er kvindernes ret til arbejde og til opnåelse af 
økonomisk uafhængighed, selv i en periode m e d  økonomisk afmatning.
I den nuværende situation m å  der lægges vægt på dette helt fundamen­
tale princip, i betragtning af, at der i medlemsstaterne gør sig en 
vis tendens gældende til at undervurdere kvindernes status so m  
arbejdstagere eller so m  registrerede arbejdsløse, f.eks. under hen­
visning til det bidrag, de yder til familiens budget eller til deres 
rolle so m  mødre. Ikke desto mindre eksisterer der en fællesskabslov­
givning, der skal sikre ligebehandling m e d  hensyn til løn, adgang til 
beskæftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkår (1).
E n  gradvis gennemførelse af princippet o m  ligebehandling af m æ n d  og 
kvinder m e d  hensyn til social sikring er ligeledes stadfæstet i et 
EF-direktiv (2). D et forbud m o d  indirekte forskelsbehandling, der 
også omhandles i Fællesskabets direktiver, er for tiden af særlig stor 
betydning, ikke blot m e d  henblik på at beskytte kvinderne, m e n  også 
m e d  henblik på at sikre, at kvinderne kan drage fordel af de forskel­
lige beskæftigelsesfremmende foranstaltninger på lige·fod m e d  
m ændene.
2. D et andet hovedprincip vedrører en samordning af de forskellige mål.  
V ed  udformningen af de generelle foranstaltninger til genskabelse
af den økonomiske vækst og frem m e af beskæftigelsen bør der ikke alene 
tages hensyn til princippet o m  ligebehandling af m æ n d  og kvinder, m e n  
disse foranstaltninger bør også i videst mulig om fang bidrage til at 
skabe sa m m e muligheder for kvinder so m  for m æ n d  ude i samfundet i  
almindelighed og på arbejdsmarkedet i særdeleshed.
(1) Direktiverne 75/117 og 75/207.
(2) Rådets direktiv 79/7 og K0MC83) 217 endelig udg.

- 19 -
D et drejer sig her bade o m  valget af foranstaltninger og o m  den 
mide, hvorpå de iværksættes. Jobskabelse i form af nedsættelse eller 
omlægning af arbejdstiden er et af de områder, hvor m a n  gennem  en 
mindskelse af den ugentlige arbejdstid i væsentlig grad kan bidrage 
til en m ere ligelig fordeling af de familiemæssige opgaver mellem 
m an d  og kvinde.
3. D et tredje hovedprincip, der bør lægges til grund for de beskæftigel­
sesfremmende foranstaltninger på arbejdsmarkedet, er iværksættelsen af 
positive særforanstaltninger. D e  positive særforanstaltninger har til 
formål at forbedre beskæftigelsesperspektiverne for de grupper, der
er dårligst stillet i en arbejdsløshedssituation og således rette op 
på ulighederne. For kvindernes vedkom m ende medfører de navnlig, at 
beskæftigelsesprogrammerne skal virke fremmende for en nedbrydning af 
det kønsopdelte arbejdsmarked og altså kunne modvirke et specifikt 
kvindeligt arbejdsmarked, so m  blot risikerer at blive stadig m ere 
marginalt. Rådets resolution af 12.7.1982 o m  frem m e af lige muligheder 
for m æ n d  og kvinder (1) indeholder en opfordring til medlemsstaterne 
o m  at udbygge disse foranstaltninger so m  udtrykkeligt er tilladt i  
Rådets direktiv 76/207.
4. D e  tre ovennævnte principper bør indgå i indsatsen på alle niveauer, 
både når det drejer sig o m  de offentlige myndigheder og o m  arbejdsmar­
kedets parter. Initiativerne på lokalt plan, på virksomhedsniveau eller 
i form af nyskabende tiltag fra arbejdsformidlingernes side bør virke 
inspirerende for indsatsen på højere plan.
(1) EFT nr. 186 af 21.7.1982, s. 3.

- 20 -
B . Retningslinjer
P a hvert enkelt område inden for beskæftigelses- og arbejdsmarkedspoli­
tikken er det muligt - selv o m  denne mulighed kun delvis er udforsket - 
at frem m e ligestillingen i samfundet og dermed bidrage direkte eller 
indirekte til en mindskelse af kvindearbejdsløsheden i almindelighed 
og af ledigheden blandt særlige kategorier af kvinder, bl.a. unge kvin­
der eller langtidsledige kvinder. Nedenstående er kun en foreløbig 
oversigt over de særlige områder, hvor der vil kunne gøres en indsats 
såvel på fællesskabsplan so m  i de enkelte medlemsstater.
O gså i de tilfælde, hvor der allerede er blevet udstukket visse retnings­
linjer i Kommissionens senere meddelelser, er de medtaget i denne 
oversigt.
Jobskabelse og nyansættelse 
1. I den private sektor
a) H vad angår de unge kvinder, har de måder, hvorpå m a n  kan frem m e 
ansættelse af arbejdskraft navnlig ved hjælp af ansættelsespræmier, 
fritagelse for de sociale sikringsbidrag m.m., allerede været 
gjort til genstand for stillingtagen fra Kommissionens side i 
forbindelse m e d  spørgsmålet o m  de unges beskæftigelsesmuligheder (1). 
Medlemsstaterne opfordres til hurtigst muligt at indføre bl.a. 
højere støttesatser til fordel for ansættelse af unge, der er 
særlig vanskeligt stille t eller m e d  henblik på at hjælpe unge 
kvinder til at tage mindre traditionelle jobs. A f Rådets forslag til 
resolution fremgår det, at der skal ske en udbygning af de positive 
særforanstaltninger til fordel for unge kvinder.
(1) K0MC83) 211 endelig udg. af 22.4.1983, § 43-47.

- 21 -
b) M e d  hensyn til kvinder over 2 5  ir bør det understreges, at der efter 
reformen af Socialfonden kan ydes tilskud til præmier til ansættelse 
såvel af unge so m  af langtidsledige. Kommissionen vil - pi basis af 
de erfaringer. Socialfonden måtte indhøste, foretage en omhyggelig 
vurdering af effektiviteten af disse tilskudsformer og samtidig under­
søge, hvilken indvirkning de måtte have på ansættelsen af kvinder.
Det hævdes generelt, at såfremt ansættelsespræmierne spredes ud over 
et alt for stort felt, vil de kunne miste deres specifikke virkning (1). 
Såfremt det derfor bliver nødvendigt at anvende en mere selektiv 
fremgangsmåde, bør medlemsstaterne lægge vægt på at yde støtte til de 
personer, der har mere behov herfor, såsom enlige forsørgere hvoraf 
størsteparten er kvinder.
I øvrigt bør m a n  planlægge foranstaltninger, der kan frem m e nedbryd­
ningen af det kønsopdelte arbejdsmarked især ved at tilskynde til 
ansættelse af kvinder i de nye fremtidssektorer so m  f.eks. avanceret 
teknologi, der ellers risikerer at blive domineret af mandlige arbejds­
tagere.
2. O gså den offentlige sektor eller stillinger finansieret af det offentlige 
er k o m m et i søgelyset so m  et vigtigt område, hvor der bør øves en korri­
gerende indsats m e d  hensyn til ansættelsen af unge (2), idet dette er 
et område, hvor der vil kunne træffes banebrydende positive særforanstalt­
ninger til fordel for kvinderne (3). M ere generelt betragtet bør det 
offentlige fastholde og styrke sin rolle so m  en arbejdsgiver, der enga­
gerer sig i ligestillingsproblematikken, ved at træffe særlige foran­
staltninger, so m  f.eks. skal tilskynde kvinder til at søge stillinger, 
og ved regelmæssigt at gøre status over de opnåede resultater ved hjælp 
af talbelyste eksempler.
Medlemsstaterne bør her udfolde særlige bestræbelser, så der sikres en 
procentuel m ere ligelig nyansættelse af m æ n d  og kvinder inden for de 
områder af den offentlige sektor, hvor der sker en udvikling på det in­
formationsteknologiske område, f.eks. inden for kommunikationssektoren, 
bl.a. på regionalt og lokalt plan, og inden for visse halvoffentlige 
sektorer.
(1) Kommissionen m a  undersøge, o m  disse former for statsstøtte er i  
overensstemmelse m e d  artikel 92 og 93 i traktaten.
(2) K 0 M C 8 3 ) 2 1 1  endelig udg. af 25.4.1983, pkt. 53-60.
(3) E F T  C  186 af 21.7.1982.

- 22 -
3.Nedsættelse og omlægning af arbejdstiden i henhold til de principper, der 
er gjort rede for i Kommissionens udkast til Rådets henstilling , er et 
vigtigt område, hvor arbejdsmarkedets parter ved hjælp af aftaler kan øge 
beskæftigelsesmulighederne. D et er derfor af største betydning, at Rådet 
vedtager nævnte henstilling så hurtigt so m  muligt. Princippet o m  ligebehand­
ling af m æ n d  og kvinder er ganske vist allerede knæsat i  direktiv 76/207, m e n  
det er endnu et uafklaret spørgsmål, i hvilket om fang de nye kollektive overens­
komster vil kunne bruges so m  et redskab netop på dette område m e d  henblik 
på indførelse af større lighed på arbejdsmarkedet. Et m ere generelt tilbud 
o m  kortere og m ere fleksibel arbejdstid kunne gøre det lettere at forene 
opgaverne på arbejdspladsen m e d  opgaverne i hjem m et og således føre til en 
bedre fordeling af forældrenes opgaver.
Andre spørgsmål, der kan tages op, vedrører bl.a. ansættelsespolitikken i 
forbindelse m e d  nyoprettede stillinger, det stigende behov for omskoling, 
den nye fordeling af arbejdsbyrderne og mulighederne for sikre ansættelsesfor­
hold i forbindelse m e d  aftaler o m  omlægning af arbejdstiden og begrænsning 
af overarbejde. Alle disse spørgsmål bør indgå naturligt i de enkelte virksom­
heders planer o m  positive særforanstaltninger, ligesom arbejdsmarkedsparternes 
indsats på dette område er af afgørende betydning.
4. Deltidsarbejde
Spørgsmålet o m  deltidsarbejde indebærer et alvorligt dilemma i forbindelse 
m e d  bestræbelserne på at forbedre kvindernes situation på arbejdsmarkedet.
P å den ene side synes deltidsjob at virke tiltrækkende på ret så m ange kvin­
der, ikke mindst m ødre m e d  småbørn.
1) K 0M (83) 543, endelig udg.

- 23 -
Endvidere forholder det sig sådan, at deltidsstillingerne i visse medlemsstater 
udgør en væsentlig del af de aktiviteter, der sædvanligvis udføres af kvinder, 
hvilket er en vigtig betragtning i  tider, der er præget af stadig større 
knaphed på arbejde.
P å  den anden side er det dog en kendsgerning, at deltidsjob først o g  frem m est 
udbydes inden for områder, hvor arbejdet er dårligt betalt, hvor der k u n  
kræves få kvalifikationer, o g  tendensen blandt kvinderne til dels at væ re 
dårligere uddannet end deres mandlige kolleger, dels m ere tilbøjelige til at accep­
tere deltidsarbejde (m åske fordi de lettere slår sig til tåls m e d  sådanne 
tilbud) er således alt i alt m e d  til at cementere det kønsopdelte arbejdsmarked.
P å  baggrund af de næsten 1 2  millioner arbejdsløse, der findes i Fællesskabet, bør 
m a n  imidlertid entydigt søge at frem m e en udvidet adgang til frivilligt deltids­
arbejde s o m  et vigtigt led i den samlede problematik om kring fordelingen af 
det eksisterende arbejde.
M a n  bør bestræbe sig på at sikre, at deltidsarbejde bliver en mulig arbejdsform 
inden for et bredt spektrum af fag o g  ikke blot inden for de job, der ikke 
kræver særlige kvalifikationer.
K om m issionens politik på dette om råde er klart formuleret i  dets forslag til 
Rådets direktiv o m  frivilligt deltidsarbejde , hvor det foreslås, at m a n  afskaf­
fer den helt uberettigede forskelsbehandling, der finder sted over for deltids­
beskæftigede, o g  at m a n  forbedrer deres ansættelsesforhold. D er påhviler arbejds­
markedets parter et særligt ansvar m e d  hensyn til at sørge for, at de foranstalt­
ninger, der træffes m e d  henblik på at tilskynde arbejdstagerne til at tage 
deltidsbeskæftigelse, ikke fører til en direkte eller indirekte forskelsbehand­
ling af kvinderne.
5. D e  lokale jobskabelsesinitiativer m e d  henblik på at få oprettet m indre virksom­
heder er endnu et område, hvor der kan gøres en indsats, og s o m  er af en vis 
betydning for bekæm pelsen af arbejdsløsheden. Dette em ne, der allerede er blevet 
behandlet i forbindelse m e d  meddelelsen o m  frem m e af de unges beskæftigelsesmu­
ligheder o g  s o m  er blevet yderligere uddybet i en nylig udsendt meddelelse
2)fra K om m issionen , er af ganske særlig betydning for kvinderne. Især m indre
1) K0MC82) 830
2) K0M(83) 662

- 24 -
virksomheder og de kooperative foretagender frembyder i  stigende grad gode 
beskæftigelsesmuligheder. De kan tilbyde kvinderne forholdsvis gode arbejds­
vilkår, bl.a. med hensyn til mulighederne for at overtage ansvarsfulde poster 
på det administrative område. De lokale beskæftigelsesinitiativer kan faktisk 
spille en vigtig rolle i  forbindelse med en målrettet indsats for at nedbryde 
det kønsopdelte arbejdsmarked og skabe lige muligheder for mænd og kvinder.
De lokale myndigheder og arbejdsmarkedets parter bør sørge for, at også dette 
mål kommer til at indgå i  definitionen og gennemførelsen af initiativerne, 
så man sikrer en aktiv deltagelse fra kvindernes side. Medlemsstaterne bør 
også drage omsorg for, at kvinderne får adgang til diverse faciliteter, såvel 
af finansiel som af anden art, der tilbydes de personer, der ønsker at starte 
nye virksomheder, og det på samme vilkår som mændene.
Kommissionen er ved at udarbejde et forslag til et juridisk fællesskabsinstru-
1 )ment om ligebehandling inden for de selvstændige erhverv
Uddannelse, erhvervsvejledning og arbejdsformidling
6. Selv om det er rigtigt, at uddannelsesforanstaltninger ikke i  sig selv er jobska­
bende, kan de dog indirekte på væsentlig måde bidrage til en begrænsning af 
arbejdsløsheden, især ledigheden blandt kvinder. For de unge kvinders vedkommende 
kan man ikke noksom understrege betydningen af de forskellige uddannelsesprogram­
mer, -faciliteter og undervisningsmetoder. Medlemsstaterne bør bestræbe sig 
for at nedbryde eller bekæmpe de stereotype holdninger, der findes overalt 
i  uddannelsessystemet omkring kvindernes rolle i  samfundet og på arbejdsplad­
sen, ved at øve en positiv indflydelse, især på det tidspunkt, hvor de unge 
skal til at træffe diverse afgørelser, der for indvirkning på deres fremtidige 
arbejdsliv. Der bør på EF-plan rettes en særlig opmærksomhed mod disse proble­
mer i  forbindelse med det andet program for pilotprojekter med henblik på forbe-
2)redeisen af de unge til erhvervsarbejde og i  forbindelse med handlingsprogrammet 
om indførelsen af den ny informationsteknologi i  uddannelsen^.
1 ) Fællesskabets nye handlingsprogram til frem m e af lige muligheder 1982-1983 
- K 0 M C 8 1 ) 758 endelig udg. - Foranstaltning 5.
2 ) E F T  C  193 af 28. juli 1982.
3) E F T  C  256 af 24. september 1983.

- 25 -
7. For sa vidt angar den grundlæggende erhvervsuddannelse for de unge efter 
undervisningspligtens ophør, har Kom m issionen allerede udstukket en række 
detaljerede retningslinjer (1) o m  retten til uddannelse i form af en ung­
domsgaranti, der skal ydes alle unge, si m a n  bl.a. sikrer, at de unge 
kvinder ikke k o m m er ud pi arbejdsmarkedet m e d  ringere kvalifikationer end 
deres mandlige kolleger.
I forbindelse m e d  bestræbelserne i de næste fem  år for at øge mulighederne 
for erhvervsuddannelse, m e d  uddannelsestilbud, der im ødekom m er den fremtidige 
efterspørgsel efter arbejdskraft (2), opfordres medlemsstaterne til at sikre, 
at de unge piger og kvinder ikke automatisk ledes over i de traditionelle 
uddannelsessektorer eller udelukkende får en traditionel erhvervserfaring, 
hvilket er en m eget nærliggende fare f.eks. i de tilfælde, hvor der t i l ­
bydes praktikophold inden for det private erhvervsliv. I sa m m e forbindelse 
opfordres medlemsstaterne til at drage omsorg for, at mulighederne for at 
blive uddannet inden for den ny informationsteknologi især tilbydes unge 
arbejdsløse, hvis hidtidige uddannelse gør d e m  uegnede til at blive integre­
ret pi arbejdsmarkedet (3). M a n  bør sikre at de unge piger effektivt be­
nytter sig af disse muligheder, hvis m a n  vil skabe m ere ligelig repræsenta­
tion af kvinder i de sektorer, der er i fremtidig vækst. Kommissionen 
har til hensigt nøje at følge udviklingen på dette område i snævert samar­
bejde m e d  de enkelte medlemsstater, og den agter at anvende D e n  europæiske 
Socialfond til at forfølge disse uddannelsesmål, herunder udarbejdelse af 
programmer til positiv særbehandling til fordel for unge kvinder.
8. Inden for området Uddannelse og omskoling af arbejdsløse kvinder eller 
af kvinder, der atter ønsker at k o m m e  ud på arbejdsmarkedet, råder der 
endnu store forskelle mellem de enkelte medlemsstater, bl.a. m e d  hensyn til 
omfanget af de programmer for pisitive særforanstaltninger, so m  er blevet 
iværksat. Medlemsstaterne har forpligtet sig til fremover at gøre en øget
(1) K0MC82) 637 endelig udg., pkt. 24-34.
(2) EFT C 193 af 20.7.1983, s. 4, afdeling III.
(3) EFT C 166 af 25.6.1983, afdeling II (b).

- 26 -
indsats på dette område C 1 ) og være særlig o p m æ rk so m m e på omskolingen af de 
kvinder, hvis beskæftigelse er truet so m  følge af indførelsen af ny teknologi 
eller so m  atter ønsker at k o m m e  ud på arbejdsmarkedet (2).
G en n em  D e n  europæiske Socialfond og i samarbejde m e d  D et europæiske center 
for udvikling af Erhvervsuddannelse (C E D E F O P ) agter Kom m issionen at videre­
føre og intensivere sit arbejde m e d  at støtte nyskabende projekter og bistå 
ved evaluering heraf og ved udvekslingen af erfaringer.
U d  over at iværksætte programmer der specielt tager sigte på kvinderne, bør 
medlemsstaterne også gøre en alvorlig indsats for at opnå en m ere ligelig 
repræsentation af m æ n d  og kvinder i de enkelte landes vigtigste uddannelses­
programmer, bl.a. ved aktivt at tilskynde kvinderne til at deltage heri inden 
for de uddannelsessektorer, hvor de normalt er underrepræsenteret. Landene 
bør i stigende grad fastsætte vejledende m ål for kvindernes deltagelse, 
bl.a. i de uddannelsesprogrammer, so m  hænger direkte sam m en  m e d  den ny 
teknologi, og o m  nødvendigt tilbyde en forberedende undervisning for at sætte 
kvinderne i stand til at følge disse uddannelsesprogrammer.
9. E n  veltilrettelagt videreuddannelse.er en vigtig foranstaltning m e d  henblik 
pa at forebygge arbejdsløshed so m  følge af strukturomlægninger og andre 
former for industriel innovation, der især ram m er kvinderne, der er stærkt 
repræsenteret inden for de arbejdskraftintensive og ofte lidet kvalifika­
tionskrævende aktiviteter. Kommissionen agter at videreføre sit arbejde 
m e d  at udarbejde retningslinjer for indførelse af positive særforanstaltninger 
på dette område inden for den offentlige sektor og i det private erhvervsliv, 
inspireret af de erfaringer, den har gjort m e d  de pisitive særforanstaltninger, 
den har igangsat inden for banksektoren.
C D  E F T  C  193 af 20.7.1983, s. 3, afdeling II.
(2) E F T  C  166 af 25.6.1983, s. 2, afdeling II (e).

- 27 -
D e n  europæiske Socialfond vil kunne yde tilskud til visse initiativer pa 
dette område, bl.a. i forbindelse m e d  de sm å  og mellemstore virksomheder, 
der berøres af indførelsen af ny teknologi. D o g  påhviler det først og 
fremmest arbejdsmarkedets parter at sikre, at de kollektive aftaler, der 
indgås vedrørende strukturomlægningsproblematikken i rimeligt om fang 
indeholder bestemmelser o m  positiv særbehandling.
10. D e  eksisterende arbejdsformidlings- og erhvervsvejledningskontorer er ikke 
blot utilstrækkelige - i visse tilfælde endog i alarmerende grad - når det 
drejer sig o m  at betjene det stadig stigende antal arbejdssøgende, m e n  de 
er også ofte alt for dårligt rustet til at klare de problemer og im ødekom m e 
de behov, so m  de kvindelige arbejdssøgende stiller m ed. Medlemsstaterne bør 
træffe foranstaltninger til at sikre, at der er tilstrækkeligt m e d  personale 
t i l , at der kan ydes en personlig betjening, og at m a n  dermed kan bidrage 
til en effektivisering af de beskæftigelsesfremmende foranstaltninger af 
bl.a. uddannelsesmæssig karakter.
D et bør her bemærkes, at der til uddannelsen af specialister på dette om råde 
kan ydes tilskud fra D e n  europæiske Socialfond. Medlemsstaterne bør frem m e 
bevidstgørelsen og større ekspertise omkring de særlige problemer de arbejds­
løse kvinder er stillet overfor.. I denne sam m enhæ ng bør m a n  understrege 
betydningen af at der i de ansvarlige kontorer findes adækvet uddannet per­
sonale, so m  kan tage initiativer på specielle områder og følge dette arbejde 
op (1). Kommissionen har allerede indført et informationsnet omkring 
spørgsmålet o m  lige muligheder for m æ n d  og kvinder navnlig i forbindelse m e d  
erhvervsvejledning og uddannelse (2).
Ledsageforanstaltninger
11. Ud over den nødvendige indsats, der må gøres inden for den økonomiske og 
erhvervsfremmende politik med henblik på at mindske arbejdsløsheden, bør 
særlig omtales visse supplerende foranstaltninger på det social- og beskæf­
tigelsespolitiske område, der er absolut nødvendige foren nedbringelse
af ledigheden specielt blandt kvinder, ikke mindst så snart der atter viser 
sig tegn på et økonomisk opsving.
(1) Jf. eksempelvis ligestillingsridgivere i  Danm ark, regionale repræsentan­
ter for kvindernes rettigheder i Frankrig m .m .
(2) K 0 M C 8 1 ) 758 endelig udgave - Foranstaltning B1.

- 28 -
En forbedring af den sociale infrastruktur (vuggestuer, fritidshjem, småbørns 
skolegang og offentlige transportmuligheder) vil f.eks. være af altafgørende betydning 
for de arbejdsløse kvinder, således at de kan deltage på effektiv måde i  
de forskellige uddannelsesprogrammer eller tage imod diverse tilbud om 
beskæftigelse.
Alle de foranstaltninger, der træffes m e d  henblik på at tilskynde til 
en m ere ligelig fordeling af de familiemæssige opgaver, bidrager til at skabe 
en større grad af ligeberettigelse på arbejdsmarkedet, m e d  henblik herpå 
fremsætte Kommissionen forslag til direktiv o m  forældreorlov og orlov af 
familiemæssige årsager (1).
S o m  allerede anført i Fællesskabets handlingsprogram til frem m e af lige mulig­
heder for m æ n d  og kvinder (2) bør der gennemføres en række oplysningskampag­
ner for at bevidstgøre kvinderne o m  deres rettigheder og for at tilskynde til 
en generel holdningsændring m e d  hensyn til kvindernes stilling i samfundet, 
således at de i fuldt om fang vil kunne drage fordel af den generelle for­
bedring af beskæftigelsessituationen, der vil indtræde i forbindelse m e d  
et k o m m en d e økonomisk opsving. Medlemsstaterne bør ikke tøve m e d  at gøre 
en indsats på dette område, der bør betragtes so m  et supplement til de 
øvrige arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger.
12. Indsamling af oplysninger og udveksling af erfaringer
D er er endnu m eget at udrette i medlemsstaterne m e d  hensyn til at forbedre 
indsamlingen af oplysninger o m  kvindernes situation på arbejdsmarkedet 
(beskæftigelse, ledighed, uddannelse og arbejdsformidling), ikke blot m e d  
hensyn til at følge de fremskridt, der gøres henimod et mindre kønsopdelt 
arbejdsmarked, m e n  også m e d  henblik på m ere præcist at indkredse de tenden­
ser, der gør sig gældende omkring ledigheden, f.eks. blandt enlige fædre
(1) K0M(83) 555.
(2) K0M(81) 758, endelig udg. - foranstaltning nr. 13.

- 29 -
og mødre, kvinder, der er hovedfamiLieforsørgere, og kvinder, der ønsker 
atter at k o m m e  ud pi arbejdsmarkedet efter et vist afbræk. Kommissionen vil 
videreføre sit arbejde pi dette område (1), Ligesom  den viL søge at effek­
tivisere udvekslingen af oplysninger medlemsstaterne imellem o m  de foran­
staltninger, der træffes til bekæmpelse af arbejdsløsheden blandt kvinder, 
bl.a. inden for ram m erne af M IS E P  (Gensidigt informationssystem o m  beskæf­
tigelsespolitik i Europa).
Ovennævnte retningslinjer fremlægges herm ed for de offentlige myndigheder 
og arbejdsmarkedets parter til nærmere drøftelse, samt for alle dem , der 
direkte eller indirekte berøres af beskæftigelsespolitikken og politikken 
til frem m e af lige muligheder for m æ n d  og kvinder.
Resultaterne af drøftelserne i D et stående Udvalg for Beskæftigelse bør 
være af en sådan art, at Rådet sættes i stand til at drage de nædvendige 
konklusioner og udstikke de generelle retningslinjer for videreførelsen af 
indsatsen på dette område såvel i de enkelte medlemsstater so m  på fælles­
skabsplan.
(1) K 0 M C 8 1 ) 758, endelig udg.

B IL A G  I
F O R T E G N E L S E  O V E R  B IL A G
T . 1  - Samlede erhvervsaktive befolkninger fordelt efter køn
1.2  - Samlet erhvervsfrekvens fordelt efter køn
T. 3  - Kvindernes andel af det samlede antal lønmodtagere
T. 4  - Deltidsarbejde
T. 5  - Lønmodtagere fordelt efter erhvervssektor
Kvindernes andel af lønmodtagerne fordelt efter erhvervssektor
T . 6  - Registrerede arbejdsløse
T . 7  - Arbejdsløshedsprocent
T. 8  - Kvindernes andel af det samlede antal arbejdsløse
T . 9  - D e n  andel, de arbejdsløse kvinder under 2 5  ir udgør af det
samlede antal arbejdsløse kvinder
T . 9bis -Den %  kvinderne udgør af det samlede antal arbejdsløse under 2 5
T. 10 - D e n  andel, de arbejdsløse under 2 5  ir udgør af det samlede antal
arbejdsløse
T . 1 1  - Procenten af arbejdsløse, der har været registreret i over 6  mdr.
T. 12 - Procenten af arbejdsløse, der har været registret i over 12 mdr.
T. 13 - Registrerede arbejdsløse fordelt efter alder
T. 14 - Registrerede arbejdsløse fordelt efter arbejdsløshedens varighed
T. 15 - Arbejdsløse inden for de vigtigste beskæftigelsesgrupper
T. 16 - D e  vigtigste grupper beskæftigelsessøgende
T. 17 - Arbejdsløse fordelt efter grund til at de er beskæftigelsessøgende
T. 18 - Samlet antal elever og studerende
T. 19 - Antal piger pr. 100 drenge pi de forskellige undervisningstrin
T. 20 - Fordeling efter uddannelsens art
- Fordeling efter erhvervsuddannelsens art (heltids, deltids i 1979) T. 2 1005

T. 1
Forbunds-;. i M eder- r ,  ·T .  Frankrig;rtaLien i ,  ,  -8eLgienrep.Tyskll i i  L an d en e i a■ Luxem -  
i bourai  ^or^·  jrLand i D a n m a rk  i i K ongerige i i.b jrV  | 10 !i  L a n d  «  1
1970 26 817 2 1 630 20 8731975 2 6 884 22 205 2 1 3401976 2 6 651 22 461 2 1 6391977 2 6 577 2 2 695 22 034197 a 2 6 692 2 2 696 22 14219/9 2 6 915 23 050 22 49?1980 27 1 9 1 2 3 147 22 8061931 2 7 395 2 3 230 23 1 0 01982 27 501 23 394 23 1833. S a m L e d e  erhvervsaktive befoLknina. fordeL t efter k øn 
M æ n d  og kvinderx 1 000
4795 3630 139.9 25 300 1118 2380 106 683 3
'3430 ■ 110 113»
4991 4003 157.2 25 849 1146 2466 109 061 434 - 112 495 «
5036 4032 156.6 2 6 120 1154 2531 109 611 ,3498 · 113 309 ·
5090 4056 157,3 2 6 209 1172 2579 uo 569 '351« * 114 037 ·
5152 4079 157,7 2 6 342 1195 2645 111 299 3537 « 114 6 36·
5233 4133 156.3 2 6 559 1219 2627 112 396 3560 · 115 954·
S339 4152 159,9 2 6 701 1239 2662 113 445 3636 ► 117 0611
5547 41 6 1 160,6 2 6 543 1264 2671 114 077 1 117 713·
5696 4174 160,9 26 303 1263 2664 114 364 113 020·
1970 1 7 179 13 936 1 4 8641975 1 6 825 1 4 027 1 4 9221976 1 6 630 1 4 1 2 1 1 4 9851977 1 6 539 1 4 164 1 4 9741976 1 6 662 1 4 245 1 5 0301979 1 6 798 1 4 221 1 5 1 1 71980 1 6 693 1 4 238 1 5 2151 9 3 1 1 6 958 1 42 C l 1 5 3371982 1 6 9 6 6 1 4 194 1 5 362M æ n d
3560 2604 1 6 363 629 1463 70 699 i t
3607 2626 112.0 1 6 109 836 1463 70 529
3625 2623 111,2 1 6 232 642 1460 70 649 1 1
3635 26 1 2 110,4 1 6 220 657 1490 70 651 2507 · 73 158»
3643 2604 111,6 1 6 219 669 1507 70 691 2521 · 73 412»
3662 2619 111,0 1 6 193 832 1478 7 l061 2543· 73 624 ■
3707 606 112,1 1 6 241 692 1487 7 1 391 2599· 73 990 t
3755 2592 112,5 1 6 236 906 1476 7 1 575 74 174«
3794 2565 112,8 1 6 027 914 l430 71 456 74 055·
1970 9636 7494 60091975 1 0 059 6178 64161976 1 0 021 8320 67041977 9963 3531 70601976 1 0 030 6649 71121979 1 0 117 3629 73801960 1 0 293 5909 75391931 1 0 437 9029 77631932 1 0 515 9200 7826K vinder
l235 1226 8937 269 917 35 783 1 j
1334 1375 45.2 9740 310 1023 38 532 1
1411 1409 45.4 9863 312 1051 39 161 * t s
l455 l444 46,9 9989 315 1069 39 916 1011 « 40 929 ·
1509 147* 46,1 1 0 123 326 113 3 40 406 1016 - 41 424 ·
15 7 1 1519 47,3 1 0 3 6 6 337 1149 4 1 315 1017 · 42 332»
1682 1546 47,8 1 0 460 347 1175 42 054 1037 r 43 091»
1791 1570 47.9 1 0 312 356 1193 42 502 j 43 539»
1902 1589 .  46,1 1 0 27b 369 1204 42 926 43 965«
iForb.repir ,  .  i T .  ,  .  i Neder- i„ ,  .  iLuxenr iDet f. i _  .  ,  i „  ,  i_ _  .i, ,, -.iFrankrigi -ItaLieni;. ,  ■ ■ · ■ ■■rBeLgieni, -  i,. .i  I r L a n d  i D a n m a rk  i E U R  9iT yskL andi i jLandene i 3  ioourg i K ongerige i ij Græken-*  
i L a n dfU R  1 0
4 S a m L e t erhvervsfrekvens,. fordeLt efter k øn (i % )T. 2
M æ n d  og kvinder
1970 44.2 42.2 38,9 36,6 39,7 41,2 45,6 37,9 48,3
1975 43,5 42,1 36,2 36,5 40,9 43,6 46,2 36,1 49,1
1976 43,3 42,4 36,6 36,6 41,1 43,4 46,7 35,8 49,9
1977 43,3 42,6 39,0 36.7 41.3 43,5 46,9 35,6 50,7
1978 43.5 43,0 39,0 37,0 41,5 43,5 47,1 36,1 51,6
1979 43,9 43,1 39,5 37,3 42,1 43,5 47,5 36,2 51,3
1 980 44.2 43,1 40,0 38,1 42,2 43,6 47,7 36,4 52.0
1981 44,4 43,0 40,4 38,9 42,2 43,9 47,2 36,7 52,2
1982 44,6 43,1 * 39.3 44,1 1 36,6 52,442,4 39,0· 42,3”
42,2 38,0· 42,1*
42,4 36,2· 42,3»
42,6 37.8 · 42.5»
42,6 37,5« 42.7»
43,2 37,3* 43,0«
43,4 37,? »· 43,2»
43,5 1 43,2*
M æ n d
1970 59.5 56,2 56,7 54,7 55,2 60,9 60,7 55,9 59,8
1975 57,0 54,3 54,6 53,0 54,6 62,6 59,1 52,3 56,4
1976 56,7 54,5 54,6 52,9 54,6 62,3 59.5 51,9 59.0
1977 56.7 54,5 54.3 52,6 54,4 61,6 59,5 52,1 59,2
1978 57,0 54,6 54,2 52,6 54,2 6 2,6 59,6 52,2 59.7
1979 57.4 54.3 54,4 52,5 54,5 62,3 59,4 52,1 58,5
1980 57.4 54,1 54.6 52.6 54,2 62,6 59,5 52.2 58.6
1961 57,5 53,7 54,9 53,2 53,9 63.1 59,3 52,4 58,5
1962 57,6 53,4 53,5 52,3 56.758,0 t t
56,1 1 t
56,1 J t
56,0· 56,0 55,0»
56,1 54,6 ■ 56,0«
56,1 54.3* 56,0«
56,2 54.9 ► 54,1»
56,1 56,1#
K vinder
1970 30.3 28,8 21,9 18.9 24,9 22,2 31,3 19.7 36,9
1975 31,1 30.4 22,5 20,2 27.5 24,9 33,9 19,6 40.0
1976 31,1 30.8 23.4 20,4 28,1 24,9 34,5 19,4 41,0
1977 31.1 31,5 24,5 20,9 28.8 25,6 34.8 19,4 42.3
1978 31.2 31,8 24,5 21.5 29,4 25.1 35.3 19,6 44,1
1979 31,5 32,4 25,4 22,2 30,2 25.5 36,1 20,1 44,4
1 930 32,0 32.5 26,0 23,6 30,7 25,6 36,4 20,5 45,3
1 9 8 1 32.4 32,8 26.5 24,9 31,1 25.6 35.7 20,9 46,0
1932 32,7 33.3 26,3 21.3 46,427,7 129.1 11 i 129,5 .129,7· 30,0 11 21,3»30,321.1 »30,0·30,920,9·30,5*31,421,1»31,Or31.6 :31,2*
K i L d e  :  E U R O S T A T  :BeskæftigeLse og arbejdeLøshed 3-1983

T. 3 
%
TForb.repu,. .  .  i  
-..T y sk lan d i rankngiT .  .  . i Neder- ' · i Luxem -Italierj ,  <Belqneni,.i L an d en e i a {oourgi"Jet*Tor5 
gongeri"Irland jiB ahm ar^l E U R  9i
Kvindernes andel af det samlede antal lønmodtagere
1470 35,1 35,1 28,8 25,8 32,0 27,5 35,3 25,8 38,5 33,5 1
1175 37,4 34,8 30.1 27,7 34,3 28.8 37,7 27,1 41.2 35.3 | t
1174 37,4 37,  1 30.1 28,0 34,1 21,0 37,1 27,0 * 41,5 35,7 t
1177 37,4 37,4 32.0 28,4 35,4 24,8 38,1 24,1 42,2 34,1 1 28,7 · 35,1*
1178 37.4 37,8 32,1 21,3 34,2 21,2 38,4 27,3 43,0 34,3 28,7« 34,1*
1171 37.4 38,3 32.8 30,0 34,7 21,1 31,0 27,4 43,7 34,8 28,4 » 34,5·
1180 3 7 .  1 38.5 33,3 31,2 37.2 21.4 31.2 28,0 44,1 37.1 28,5 ►‘  34,8»
1181 38,1 38,1 33.4 32.3 37,7 21.1 38,8 28,3 44,7 37,3 1 37,0*
1112 38.2 31.3 33.8 33,4 38,1 21,1 31.1 28,8 44,1 37,5 1 37,3·
Kilde :  E U R O S T A T  :  Beskæftigelse og arbejdsløshed 3-1983
DELTIDSARBEJDET. 4
Personer, hvis hovedbeskæftigelse består i deltidsarbejde, beregnet 
på grundlag af 21,5 timers gennemsnitligt ugentligt arbejde, fordelt 
efte r køn (EUROSTAT :  stikprøveundersøgelse af arbejdsstyrken 1973- 
1975-1977-1979-1981).
1975 1977 1979 1981
*
K M K M K M K
7. % % 7. % 7 7. X
D 1,1 22,8 1,1 24,4 0,9 24,2 1,0 25,7
F 2,1 14,0 2,3 15,2 2,0 15,2 1,9 15,9
I 2,7 9,9 1,2 5,9 1,2 , 6,0 1,4 5,8
N L 1,5 18,6 1,5 19,0 1,8 23,2 8,9 45,2
B 0,6 11,6 1,0 16,1 0,8 16,0 1,3 16,3
L 0,9 15,4 0,8 12,3 0,7 17,2
U.K. 2,2 40,9 2,1 40,4 1,3 37,7 1,4 37,1
IR L 1,8 9,9 1,6 9,6 1,3 8,0
D K 1,9 40,3 2,7 42,4 2,3 43,0 3,0 43,6
G R 1,1 4,3
E U R  91,9 23,6 1,6 23,7 1,3 23,0 1,8 23,9

Lønmodtagere fordelt efter erhvervssektor
X  1000Forbu
rep.T
Hnds-
ysklara
Fs  Frank
Hrig
FItalic
H1
;n
FNederl 
ne
Hande-
FBelgie
H1
n
FForen
K onge
Hede
rige
FI riar
Hid
FD a n m <
Hark
F
1979 
*  198213830
139318297
344310514.4
10314.56976
71329834
98784666
48132956
28851273
14482023
19341105
111213449
119779658
9114554
546282 
.  3031141
10979S5
985
Land- 1 9 7 3  
brug ]9 a2186
18157
64303.4
283.559
59684
640429
37159
575
710
102
1278
26590
8827
221
245
417
7
Indù- 1 9 7 9  
strien 19<i23020
75322678
25505323
50271767
16314992
49211565
16141301
nea182
184994
910234
2116357
56092327
1847267
24970
66518
452155
133
1979
Service-^·
sektaren*3 2552·»
57185562
53294883
50045150
54424158
43172672
28231596
16601086
12571019
1014869
9006314
61037241
7179260
275211
235578
604793
845
o/oKvindernes andel af lønmodtagerne fordelt efter erhvervssektor
I-alt
lønmodtagers 37· 138.5 39.8 40.8 32.1 32.7 30.1 33.4 35.3 36.5 41,7 43.2 33.8 35.5 4S.5 47,6
Lancbrug 23.4 26.1 16.0 17.2 38.5 38.1 7.8 10.9 16.6 9.0 24.4 24.9 3.5 8.3 13.4 14.5
Industrien25.0 25.1 24.9 24.4 23.8 25.2 12.2 13.6 19.0 19.7 25.3 24.7 20.7 20.6 23.0 23.1
Service­
sektoren*»7.4 50.4 48.5 52.0 36.2 39.5 40.4 43.0 46.0 47.0 53.4 54.0 44.7 46.0 58.2 58,3
KILDE, ; eurostat  (co jo s ).
eurostat  : Beskæftigelse og arbejdsløshed 3-1983, 
U ) :  Italien og Belgien : 1979 og. 1981

T. 6
Forb.r.
rysklaiKFrarr 
1 '  krig'Ita­
lienN eder­
landeneB el­
gienL u x e m ­
bourgD et f . 
K onger.Irland D a n m a rk (
EU R  9*)iræ ken-
landEU R  10*
Registrerede
arbejdsløse (x 1000)ftrsgennem snit
M æ n d  og kvinder 1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981 
1982p273.5
582.5
1074.2
1060.3 
1030,0
992.9 
876,1
888.9 
1271,6 -  
1833,2393,9
497.7
839.7 
933,5
1071.8
1166.9
1349.9 
1450,6
1772.9 
2007,81044.8 
997,2
1106.9 
1181,7
1381.9
1528.6 
1653,4
1776.2
1992.6
2377.2109.9
134.9
195.3 
210,8
206.9
205.6 
210,0 
248,0
385.3
541.7111,2
124,1
207.8 
266,6
307.6 
333,4
351.8 
382,3
471.6 
535,00,046
0,057
0,264
0,456
0,820
1,166
1,055
1,094
1,559
2,039595,6
599,5
940,9
1301.7
1402.7
1382.9
1295.7
1664.9 
2520,4
2916.962,0
67.2
96.2
107.8
106.4
99.2 
89,6
101.5
127.9
156.617.8
47.9
113.5 
118,2
147.0 
169,8
137.5
161.5 
218,4
235.12595.0
3092.0 
4632,9 
5242,4
5713.7
5937.7
6023.1
6739.1 
8840,3
10718;427.1
35.0
28.5 
27,7 
30,9
31.6
37.2
42.1
50.23119,1
4667.9
5270.9 
5741,4
5968.6
6054.7
6776.3
8882.4 
10768,6
M æ n d 1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981 
1982p149,9
324.7 
622,6 
566,5
518.1
488.8
416.9 
426,4
652.2 
1021,1193.4 
234,6
427.5
443.5
499.1
551.4
632.5 
658,4
859.2 
1004,8663.0
638.6 
700,3
741.0
841.0
894.6 
926,8
958.6 
1043,1 
1223,088,4
106.7
153.0
159.8
145.9
136.4
132.4
159.9
262.1 
376,257,9
58.0
99.1
114.7
124.6
132.4
132.4
143.8
198.6
242.90,014
0,022
0,171
0,280
0,494
0,659
0,535
0,526
0,830
1,090505,2
509,8
764,6
1005,6
1044,8
1009.5 
930,1
1180.6 
1843,3 
2133,250.8
54.4
77.4
87.0
84.8 
78,6
69.1
77.2
97.9 
118,813.7
35.2
80.3 
74,2 
84,9 
93,1
69.7 
87,6
127,2
134,01752*, 1
1998.0 
2976,3
3246.2
3392.3 
3430,7
3354.3
3740.3
5140.1 
6324,917.0 
22,9
17.6
16.6 
18,6 
18,6
22.1 
25,4 
30,72015,C
2999.2
3263.8
3408.9
3449.3
3372.9
3762.4
5165.5 
6355,f
K vinder 1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981 
1982p123.6
257.8
451.6
493.8
511.9
504.1
459.2 
462,5 
619,4
812.2200.5
263.1
412.2 
490,0
572.7
615.5 
717,4
792.2
913.7 
1003,1341.8
358.6
406.6
440.7
540.9 
634,0
726.6
817.6 
949,5
1154,221,5
28,2
42,3
51.0
61.0 
69,2 
77 „6 
88,1
123,2
165,553,3
66,1
108,7
151,9
183.0
201.0
219.4
238.5
273.0
292.10,032
0,035
0,093
0,176
0,326
0,507
0,520
0,568
0,729
0,94990,4
89,7
176.3 
296,1 
357,9
373.4
365.6 
484,3 
677,0
783.711,2
12,8
18,8
20,8
21,6
20,6
20,5
24,3
30,0
37,84,1
12.7
33.2
44.0
62.1
76.7
67.8
73.9
91.2 
101,0843,0
1093,9
1650,6
1996.3
2321.4 
2507,0 
2668,8 
2998,8 
3700,2
4393.510,1
12,1
10,9
11,1
12,3
13.0
15.1 
16,7 
19,51104.0
1668.7 
2007,.? 
2312,6 
2519,3
2681.8 
3013/* 
3 7 1 6 /'
4413.0
A rbe j ris Løshedsprocent 
M æ n d  og kvinder 1 9 7 3
1974
1975
1976
1977
1978
1979 
I960 
1981 
1962p1,0
2,2
4.1
4.1 
4,0 
3,8
3.3
3.3
4.7
6.81,8
2.3 
3,9
4.3
4.8 
5,2 
6,0
6.4
7.8
8.95 1
4,9
4.8
5.3 
5,6
6.4
7,1
7 .5  
8,0
8.8 
10,5*  af den erhvervsaktive· civilbefolkning
2 .3  2 ,9  0 ,0  2,4 5,6 0,7 
2 ,8  3,2 0 ,0  2 ,4  6 ,0  2,0
4 .0  5,3 0 ,2  3 ,7  8 ,5  4,6
4.3 6 ,8  0 ,3  5,0 9,5 4,7
4.1 7,8 0 ,5  5,4 9,2 5,8
4.1 8,4 0 ,7  5,3 8,4 6,5
4.1 8 ,7  0 ,7  4,9 7,4 5,3 
4 ,7  9,4 0 ,7  6 ,3  8 ,3  6,1
7 .2  11,6 1,0 9,6 10,2 8,3 
12,0* 13,2 1,3 11,1 12,5 8,9T. 7
2,4
2.9
4.3
4.9
5.3
5.4
6.5 
6,1
7.9 
9,00,8 
0,9 
0,9 
1.1 
1,2 
1,57, -  
9,·'·
M æ n d 1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981 
1982p0,9
2,0
3,8
3.5
3.2
3.0
2.6 
2,6
4 .0
6.21,4
1.7
3.2
3.3
3.7 
4 ,0  
4,6
4 .8
6.3
7.44.7 
4 ,5  
4,9
5.1
5.8
6.2
6.4
6 .5  
7,1 
8,32 ,5
3.0
4.4
4.5
4.1 
3,9 
3,7
4 .5
7.2 
12,2*2.3
2.3
3.9 
4 ,5
4.9
5.3 
5,2
5.7
7.9
9.70,0*
0,0*
0,2*
0,3*
0,4*
0,6*
0,5*
0,5*
0,7*
1,0*3.2
3.3
4.8
6.3 
6,6
6.3
5.9
7.4 
11,6 
13,46.3 
6,6
9.4 
10,£ 
10,1
9,2
8 ,0
8,8
11,0
13,31,0
2.5
5.6
5.1
5.8 
6,3
4.8 
6,0
8 .8
9.22,6
2.9
4.4 
4 ,7
5.0
5.0
4.9
6.4
7.4
9.10,7 
0,8 
0,8 
0,9 
1  .1 
1,3• i .·· 
4 , ‘  
4 ,
7,.
8 / ·
K vinder 1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981 
1982p1,2
2,6
4.5
4.9 
5,1 
5,0
4 .5
4 .5
5.9 
7,8■  2,6 
3,3
5.0
5.9
.  6,7
7.1
8.1
8.9 
10,1 
11,15.5
5.7 
6,3
6.6
7.7 
8,9
9 .8  
10,8 
12,2 
14,81,6
2,1
3.1
3.6
4.2
4.6 
4,9
5.3 
7,1
11,6*4,1
4.9
7.9 
10,8
12.7
13.7
14.5
15.5 
17,4
18.60,1*
0,1*
0,2*
0,4*
0,7*
1,1*
1,1*
1,2*
1,5*
2,0*1,0
0,9
1,8
3,0
3.6
3.7
3.5
4.6
6.6 
7,63.7 
4,4 
6,1
6.7 
0,9
6.3 
6,1 
7,0
8.4 
10,60,4
1,3
3.2
4.2 
5,7 
0,7 
5,9
6.3 
7,6 
8,52.3
2,9
4.3
5.1 
5,8
6.2 
6,6 
7,1
8,7
10,31,1
1,2
1,3
1.5
1.6 
1,96. ;  
6, ·  
‘  7,0· 
8 /. 
10,7
lòr 1 982 er arbejdsløshedsprocenterne udregiet på grundlag af den aktive civil­
befolkning i 1 9 8 1  (1980 for G ræ kenlands v ed k o m m en d e)
Kilde :  E U R O S T A T  :  Arbejdsløshed 4-1983

T. 8
Forb.r.j Fran- 
Tyskland krigItalien N eder­
landeneBel­
gien-L u x e m ­
bo u rg .D et f. 
K o n g e ­
rigeIrland D a n m a rklun iG ræ k e n ­
landlun io
Kvindernes andel af det samlede antal arbej Is løse - årsgennems ii t
1970 37,6 44,4 30,1 21,6 42,1 8 2 ,5 15,3 17,0 18 0 27,9%
1971 45,5 44,4 3 2 ,0 18,5 41.5 90,0 15,9 19,9 19 5 29,3
1972 42,9 45,9 32,7 15,9 41,5 78,6 16,8 18,6 18 8 29,7
1973 45,2 50,9 3 4 ,0 19,6 47,9 69,6 16,7 18,1 23 0 33,2
1974
197544,3
4 2 ,052,9
49,136,0
36,720,9
21,753.3
52.359,6
34,816.5
2 0 .519,0
19,525
297
335,9
36,337,3
34,0i4 ,, >
.H , , J
1975 46,6 52,5 37,3 24,2 57,0 38,7 24,7 19,3 37 2 38,7 28,3 3b, 7
1977 4 9 ,8 53,4 39,1 2 9 ,5 59,5 39,6 27,9 20,3 42 2 41,3 40,1 41 , J
1978 5 0 ,8 52,7 41,5 33,7 60,3 43,5 29,5 2 0 ,8 45 2 42,8 39,8 42, rt
1979 52,4 53,1 4 3 ,8 37,0 6 2 ,4 49,3 3 0 ,7 22,9 49 3 44,8 41,1 44,8
1980 5 2 ,0 54,6 46,1 35,5 62,4 51,9 31,3 23,9 45 7 45,0 40,6 4.1, ‘i
1981 '4 8 ,7 51,5 47,6 32,0 57,9 46,8 28,9 23,5 41 8 42,2 39,7 4.’, 2
K i L r ie -  -  :  E U R O S T A T  :  beskæftigelse og arbejdsløshed 2-1932
T  9
D e n _  andel, de arbejdsløse kvinder under 25 år udgør af det samlede antal arbeidsløse 
•  kvinder ~  ~ i  — --------------------- ------- --------------
D ~
~  F  IT N L  B  L U X  U K  IRL D K  E U R  9
1978 29,9 62,9 71,3 74,2 46,7 71,5 83,7 *  38,7 60,0
1982 31,2 57,4 59,1 73,8 45,5 72,8 65,7 46,8 37,1 53,7
T. 9 bis
D en /o, kvinder udgør af det samlede antal arbejdsløse under 25 år
1980 1981 1982
D 60,5 54,2 45,9
3 6 1 ,6 58,5 58,5
D K 55,5
6 353,2 53,5
F 58,6 57,1
G R - -
IRL' 33,6 33,8 36,2
IT 54,3 55,7 53,5
L 64,8 55,9 56
N L 49,9 45,9 A4,5
U.K. 42,3 4P ,0 39,5
E U R  9 (1) 50/i * r so, & 4S,3
(1) E U R O S T A T  skøn
Kilde :  beskæftigelse og arbejdsløshed 1-1983

(O pgørelse for 
oktober m å n e dDFIHL B1.UKIRLDKEUR 9GREUR 10
T .10M æ n d  og kvinder D E N  A N D E L , D E  A R B E J D S L Ø S E  U N D E R  2 5  A R  U D G Ø R  A F  D E T  S A M L E D E  A N T A L  A R B E J D S L Ø S E  (i % )
1 9 7 91 9 8 01 9 8 11 9 8 22 6 ,127.329.330.346 .346 .4  46 ,946.44 7 .35 1 .454 .05 1 .14 7 .147.2 4 7 ,446.34 1 ,141,441.34 0 .458 ,65 3 ,351 .850 .941,244,64 3 ,139,525,1·25,227.529.530,932,631.029.041,9·43.643.7 41,6
M æ n d  19791 9 8 0  -1 9 8 11 9 8 22 1 ,42 4,127 ,928,83 7 * . 0 38 ,440 .340.44 1 ,44 4 .74 6.746.734,737.238 .3  37 ,639;040,639,838,046,941.739.8 4 2 ,531,936,53 5,734,021,823,825,022.526.6 25,7 2 5 ,137,037.33 6 .4
K vinder 1 9 7 9
1 9 8 01 9 8 1  1 9 6 22 9.7 29,931 .8  32,46 3 ,462 .95 2 .9  62 ,254 ,358 ,96 1,655 ,865,06 4 ,565,765,242.3 41,84 2 .4  42,36 9,162,865,660,363.264.2 62,5 5 2,836,039,643,337 .439 .4  37,8 33,65 1,752,248,6
, M æ n d  og kvinder P R O C E N T E N  A F  A R B E J D S L Ø S E , D E R H A R  V Æ R E T  R E G IS T R E R E T  I O V E R  6 M Å N E D E R  (i % )
T. 1 11 9 7 91 9 8 01 9 8 11 9 8 239,93 6,238 ,146 ,438.23 8 .74 0.742.35 1,65 2.95 1.9 5 5,041 .1  3 6,34 6 .1  5 4,661,068,262,662,51 7,2 44.338.3 5 3,2 5 9 ,139,1·47.247.3 48,51 4 .412 .5  1 0 ,41 1 ,344,5·4 2.1 46,751.2
M æ n d  19791 9 8 01 9 8 11 9 8 24 0 .136.236.2 46,637,236 ,638,941,55 1 ,451.048 .1  5 4 ,644,636.3 46,056.350.645.7 54,359.746,739,955,561,449,8
53,552 ,314,51 1 ,4
10,011 ,31
40,9 ‘46,652 ,4
K vinder 1979
1 9 8 01 9 8 11 9 8 239,73 6 .239.3 46,239,040.5 4 2 ,443.651.8 5 5 ,155 .8  5 5 ,436.03 6 .343.451 .066,966,26 R ,96 4 ,736.634.6 47,2 5 3 ,13 9 ,140,336,514 .2  1 3 .7  1 0 ,9
11.243.5 46,949.5
P R O C E N T E N  A F A R B E J D S L Ø S E , D E R  H A R  V Æ R E T  R E G IS T R E R E T  I O V E R  1 2  M Å N E D E R  (i % )
M æ n d  og kvinder
1 9 7 91 9 8 01 9 8 11 9 8 21 9,21 5.81 4 .9  20 ,121,82 2,3
22,225,232.8 3 6,434.839.925,7
2 1 .12 4 ,233 ,649.0 46,246.049.028,220,928,335,54 0 ,6 *31,330,530,06 ,4 ·6 .73 .7  5 .0127,7·25.8 :20.9 1  31,8 :T. 12
M æ n d  19791 9 8 01 9 8 11 9 8 221,41 6,91 4.61 9.71 9.4 20,21 9 .4  2 3,133.9 36,232 .9  39,828,921 ,22 4 ,234,538 .1  3 2 ,436.24 4 .231.6 23,230.7 39,634.1 34,034.26.13,4
4,925.326.4 32,9
K vinder 1 9 7 9
1 9 8 01 9 8 11 9 8 21 7.6 1 4 ,9  1 6 ,220.623.7 
2 4 ,02 4 .7  27,231 ,436.636.7 39,921.220.724.231 .756.355,156,953,52 0 ,11 5 ,522,125,721.91 9 .31 7,07,64.05.026.42 7.4 3 0 ,3
Ki Lde :  EUROSTAT beskæftigelse og arbejdsløshed 2-1983

T. 13
0KT03ER 1982D
(a)r I N L B L U K IR L D K E U R  9
R E G IS T R E R E D E  A R B E JD S L Ø S E , F O R D E L T  E F T E R  A L D E R  (i % )
M æ n d  og kvinder x  lcoc1 818,6 
100,02 176,7 
100,02 500,0 
300,0591,9
100,0571,7
100,02,419
100,03 295,1 
100,0163,4
100,0217,9
100,011 337,7 
100,0
<  18 
18 -  19 
20 -  24 
25 -  34 
35 -  44 
45 -  54 
55 -  59 
60 -  .64
65 *2.7 
8,0
19,6
26,9
17,8
14,2
7.8 
3,05,1 
26,1* 
15,1« 
22,4« 
10,3« 
11,0« 
7,3«
j. 2,612,2
10.7
25.8 
21,2
12.9 
12,0
4.0
1.0 
0,14.8
13.1
28.4
27.5
14.1
7.9 
2,4 
0,23.1
4,6
32,7
28,2
13,0
12,3
6,0
0,018,7 
|  32,2
|  48,7
|  0,38,3
11,6
19.7 
21,4 
13,0
11.8 
7,2 
7,0 
0,11,2
7.1 
20,7
28.5
18.5 
13,2
5,6
5.20,3
7.2 
22,6 
31,0 
17,5 
U,7
6.3 
2, B 
0,57,0 
13,2· 
21, >  
23,4* 
13,5- 
1 1 ,9" 
6,2 
|  3,5
x iooo 982,4
100,01 072,0 
100,01 270,3 
100,0404,4
100,0259,6
100,01,273
100,02 318,7 
100,0123,3
100,0120,4
100,06 552,5 
100,0
<  18 · 
18 -  19
20 -  24 
25 -  34 
35 -  44 
45 -  54 
55 -  59 
60 -  64 
i 652,2
7,6
18.7 
25,5
18.8 
15,2
7,8
4,14,9 
12,5« 
23,0« 
21,2« 
11,1« 
13,6« 
10,5« 
j- 3,211.5 
8,6
26,2
20.5 
11,9 
13,2
6,2
1,8
0,23.3
9.0 
25,3 
30,6 
16,8
9,7
3.0
2.33.7
4.8
29.6
23.1
13.1 
15,0
10.6 
0,015,6 
}  26,9
|  s? · 1
j 0,46,6
9,4
18,0
21,7
14,1
12,4
7,9
9,8
0,21,0
5,6
18,1
28,8
20,2
14,4
6,0
5,90,2
5,4
19,4
30.0
19.1 
13,6
7.7
3.8 
0,86,1
i 9,1»  
21,4*
1 22,8*  
14,2*  
13,2*  
7,8*  
|  5,4
Kvinder « iooo 836,2
100,01 104,7 
100,01 229,5 
100,0187,5
100,0312,1
100,01,146
100,0976,5
100,040,2
100,095,5
100,04 705,2 
100,0
<  18 
18 -  19 
20 -  24 
25 -  34 
35 -  44 
45 -  54 
55 -  59 
60 -  64 
>  653,2
8,5
20,7
28,6
16,5
13,1
7.7
1.85,3
39,4«
7,5«
23,6«
9,4«
3,4«
4,3«
}  2>113.0 
12,9 
25,4
22.0 
14,1 
10,8
1,6
0,2
0,1• 8,0 
21,9 
35,3 
20,7 
8,3 
4,1 
1,0 
0,62,6
4,5
35,3
32,5
12,9
10,1
2,122,2 
ƒ 38,1
|  39,4
|  0,312.5
16.3 
23,7
20.6 
10,5
10.4 
5,4 
0,32,0
11,8
28,8
27,6
13,1
9,7
4,1
3,00,3
9.4
26.5 
32,2
15.6
9.4 
4,7
1.5 
0,23.2
18,7·
21,2·
24,1*
12,4·
10,2·
4,2·}  l>0
- '  *  '  ■ " T. 14
R E G IS T R E R E D E  A R B E JD S L Ø S E , F O R D E L T  E F T E R  A R B E JD S L Ø S H E D E N S  V A R IG H E D  (i % )
M æ n o  og kvincfc ?r 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0
<  1  
1- « . 3  
3-< c 6 
6-^12 
12-x24 
·? 24måned
månecjerm§neder
m§nedermaneder
måneder12,0
23,4
18,3
25.1
15.2 
6,115,1
24,7
17,6
17.4
16.4 
8,813,6
17,5
13,9
15,3
39,87,9
16,8
20,7
21,0
21,9
11,66,1
14.8
13.3
13.8 
18,7
33.331.7
31.7
|  36,59,7
19.3
16.3 
19,2 
21,0 
14,513.8 
21,4
15.9 
18,7 
30,231,2
36,8
17,4
7,0
5,512,2
20,6
16.4
18.5 
23,1
9,2
M æ n d100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0
<· 1  
1 -^ 3
3- ■« 6 
6—12 
12-^24 
• 5 24m|ned
iii|nec|ermgneoer
mgneder
m|nedermaneder12,6
23,2
17,7
25.6
14.7 
6,216,6
24.3 
17,7
18.4 
15,1
8,014.2 
17,9
13.3 
14,8 
39,68,3 
16,6 
18,6 
21,8
22.7
11.77,5
17,1
14,5
15,9
21,3
23,832.1
33.1
|  34,89,0
17,4
15,1
18,8
22,9
16,712.3 
20,0 
15,0
18.3
34.433.1
37.1 
17,3
7,0
5.412,2
19.8
15.8
18.8 
23,5
9,8
Kvinder100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0
- c 1  
1-* . 3
3 -^ 6  
6-<rl2  
12-^24 
^2 4m|ned
m§nedermgneder
m|neder
månedermanederU.3
23.5 
18,9
24.6
15.7 
5,913,7
25,1
17.6 
16,4
17.6 
9,712,9
17,1
14,5
15.7
39.76,8
17,4
24,8
19.3
20.3
11.44,9
13.0 
12,3
12.1 
16,5 
41,231,3 
- 30,3
‘  38,411,4
23,7
19.1
20.1 
16,6
9,118,4
25.7
18.7 
19,9 
17,328.9
40.9 
17,4
7,0
5,712,1
21,7
17,3
18,1
22,5
8,3
(a ) SeDtemhpr
Ki Ide : EUROSTAT : beskæftigelse o g  arbejdsløshed  2-1983

T 15/1
ARBEJDSL0SE INDEN F O R  D E  VIGTIGSTE BESK/EFTIGELSESGRUPPER -  O KTO BER  1978-1982
X—1970 X-1979 X—1980 X-1981 X-1982
B RD E UTSCHL AND
M æ nd
- - - - - - - -  X  1  0 0 0
< *
)308,7
100,0316,4
100,0367,8
100,0(a)
616,2
100,0(a)
963.0
100.0X  1 000 MAENNER i  
(X) 1
Prod, of metal and metal goods 
locksmith, mech.and the like 16,0 14,5 14,9 16,7 19,4Metallerzeuger, -bearbeiter, 
Schlosser, Mechaniker, nsw.
Building trad**, fittings and 
furnishings, upholstery, pain­
ting and allied trades 9,4 8,4 11,2 15,4 17,4Bauberufe, Bau-, Raumausst., 
Polsterer, Tischler, Maler u.verw. 
Berufe
Warehouse managers,storage and 
transport workers10,9 11,0 10,2 9,3 8,5 Lagervarwalter, Lager- und Trans­
portarbeiter
Organiz., adm. and cleric, staff 7,6 8,2 7,0 5,6 5.1 Org.«Verwalt.,  und Bueroberufe
Other metal workers 5,6 5,4 6,2 5,4 4,6 Montierer, Metallberufe
Unskilled labourers 6,1 5,9 5,1 4.3 3.5 Hilfsarb.o.n.Taetigkei tsangabe
Goods and serv.sales pers* 4,9 5,2 4,8 4,3 4,2 Warenkaufleute
Transport, road haulage 4,2 4,2 4,7 5,5 5,5 Verkehrsberufe
Kvinder x i o o o  
(x)475,6
100,0420,4
100,0454,8
100,0640,2
100,0837.0
100.0X 1 000 FRAUEN 
(X)
Organ.,admin, and cleric.staff 22,9 21,8 20,9 20,7 20,6 Organ., Verwalt.und Bueroberufe
Goods and serv. soles pcrs. 13,1 13,0 12,7 12,4 13,1 Warenkaufleute
Other metal workers6,1 6,1 6,5 6,7 6.2 Montierer, Metallberufe
Soc.serv.,educ..research work. 5,3 5,8 6,0 5,9 6.4 Sozial- und Erziehungsberufe
Checkers and packers5,2 5,5 •  5,6 5,4 5,3 Warenpruefor
Cleaning staff 5,7 5,9 5,6 5,5 Reinigungsberufe
Textile and clothing occup. 5,1 5,1 5,4 5.9 5.7 Textil- und Bekleidungsberufe
Health service workers 5,9 5,8
F5,4
R A N C E5.2
(·)5,4 Gesundheitsdienstberufe
M æ nd * i o o o  
< x )621,2
100,0664,9
100,0710,6
100,0917,3
100,01031,9 
100,01
X  1 000 ' HOMMES ,
(X)
Conversion of common metals 16,8 16,6 16,8 17,7 17,2 Transform, des métaux ordinaires
Handling and storage 12,0 12,0 11,8 11,5 11,5 Manutention et stockage
Clerical work and Uie lik<· 11 ,0 3 1,3 10,6 9,8 9,2 Emplois de bureau
Construction 11,7 10,5 10,6 12,5 14,8 Construction
Driving5,3 5,6 6,6 7.1 7,0 Conduite des automobiles
Commerce and the like 5,3 5,5 5,5 5,4 5,2 Emplois du commerce
Electricity 4,5 4,7 4,9 5,1 4,9 Electricité
Designers and technical staff 5,1 4,8 4,5 4,3 4,2 Dessinateurs,agents techniques
Kvinder x  i o o o
(X)722,9
100,0615.0
100.0874,5
100,0994,8
100,01067,3
100,0x 1 OOO FEMMES 
(X)
Clerical work and the like 36,2 35,6 34,6 34,9 35,0 Emplois de bureau et assimilés
Commerce and the like 14,1 14,5 14,9 15,0 15,4 Emplois du commerce et assimilés
Domestic service end the like 7,2 5,1 7,2 7,0 7,5 Emplois des services domestiques
Conversion of common metals 6,5 6,5 7,0 7,0 0,5 Transfer®, des métaux ordinaires
Domestic services and the like 4,6 5,1 5,4 7,0 6,0 Emplois dômest.et métiers connexes
Use of text.and assoc, goods 4,6 4,4 4,9 5,4 4,8 Util. des tissus et mat. connexes
Handling and storage 5,1 4,9 4,7 4,5 4,2 Manutention et stockage
Soc.and health serv. occupât.<,24,4 1  ’4,3 3,9
14,0 Emplois des serv,soc.et de santé
(a ) september K ilde : EUROSTAT : beskæ ftigelse og arbejdsløshed 2-1983

T 15/2
ARBEJ DSL0SE INDEN FO R  D E VIGTIGSTE BESK/EF TI GELSESG RUPPE R  -  OKTOBER 1978 -  1982
X—1978 X-1979 X—1980 X-1981 X-1982
I TALIA■
M Æ N D  x  1 ooo 
(x)697,1
100,0908,5
100,0944,6
100,01080,7
100,01270,3
100,0X 1 000 UOKINI
(X)
Unskilled labourers 19,5 20,3 21.4 20,6 Manodopera generica
Monag.,employ.and junior staff 18,0 19.3 21.1 20,7 Dirigenti, impiegati e subalterni
Construction work 15,9 IS,4 ■ 14,6 14,3 Lavorazioni edili
Farmw.,horti..animal husbandry 12,8 11,7 10,2 13,0 Lavorazione delle terre, etc.
Production of metals and 
mechanical work11,7 11,7 11,2 10,9 Produzione dei aetalli e lavora­
zioni metall. e mec.
Production, distribution and 
utilization of electric power 4,2 4,3 4,0 3.9Produzione, distribuzione ed 
impiego di energia elettrica
Transport and ancilj. services3.1 3,1 3,1 3.1 TraBp.e relat. servizi ausilari
Carp., etc.,manufac.of furn. 
and wooden vehicles3,0 2,9 2,7 2,8Lavorazione del legno e affini
KVIN D ER  x l ooo 673,4
100,0765,1
100,0852,1
100,01032,8
100,01229,5
100,0X 1 000 DONNE '
(%)
Manag., employ.and jun.staff 37,7 40,7 40,8 40,5 Dirigenti, impiegati e subalterni
Unskilled labourers19,5 20,5 21,5 21,6 Manodopera generica
Karmwork, horticultire,etc.16,1 13,4 11,8 14,6 Lavorazione della terra, etc.
Manuf.of cloth.and dresswear 
furnishing and the like8,0.  7,9 7,6 7,0Confezione di articoli psr 
vestiario, abbigliamento
After-sales service4,0 4,1 3,9 3,7 Servizi di vendite
Hotel and restaurant serv.2.7 2,5 2,5 2,4 Servizi di albergo e mensa
Hanufac.of foods.and drink2,2 2,0 2.1 2,0 Lavor.derr.aliment. e bevande
Sanitary and hyg.services1,91 . 9 2.0 2.0 Servizi igienici e sanitari
NEDERL AND
IW JD x  l  ooo 
( * )129,2
100,0122,3
100,0176,5
100,0285,7
100,0404,4
100,0X 1 000 MANNEN
(X)
Not fully able for work 24,1 25,8 20,7 17,8 14,3 Minder geschlkten
Construction workers: 20,8 23,2 23,3 Bouwvakarbeiders
Persons in general service 13,2 12,7 12,8 13,6 14,2 Personeel in algemene dienst
Clerical work, teachers 15,5 15,6 12,4 11,0 10,9 Kantoor-, onderwijzend personeel
Metal workers12,0 9,8 10,0 12,2 14,0 Metaalbewerkers
Commerce6,0 5,9 5,1 4,8 5,1 Handelspersoneel
Transport workers3,4 3,2 3,6 4,1 4,8 Niet-varend verkeerspersoneel
Hotels, restaurants, etc. 3,9 4,1 3,2 3,1 3,2 Hotel-, rest.- en cafépersoneel
KVIN D ER  x l ooo 
(*)79,0
100,085,1
100,0101,7
100,0141,5
100,0187,5
100,0X 1 000 VROUWEN
(X)
Clerical work, teachers31.5 30,3 29,6 29,6 29,8 Kantoor-, onderwijzend personeel
Coamerce15,0 15,9 15,7 15,9 16,9 Handelspersoneel |
Not fully able for work *11,8 12,6 13:, 2 13,3 10,7 Minder geschlkten
Medical and social welfare12,2 11,7 11,6 11,8 13,0 Sociaal en geneeskundig personneel
Persons m  general service 8,4 9.1 10,2 9,9 9,6 Personeel in algemene dienst
Domestic servants5,9 5,6 5,1 5,1 5,2 Huishoudelijk personeel
Hotels, restaurants, etc. 5,2 5,2 5,0 5,3 5,6 Hotel-, rest.- en cafépersoneel
Hairdr.and cleaning workers 2,1 2,1 2,1 2,0 2,1 Kappers en wasser!jpersoneel

T. 15/3
ARBEJ DSL0SE INDEN F O R  D E  VIGTIGSTE BESK/EFTIGELSESGRUPPER - O KTO BER  1978 -  1982
X-1970 X-1979 X-1980 X-1981 X—1982
BE L G I Q U E / l E  L G I E
FKND x i ooo 
(X )138,2
100,0136,3
100,0166,1
100,0222,0
100,0259,6
100,0X  1 000 MANNEN
(X )
Employees24,9 25,6 23,5 22,1 22,5 Bedienden
Unskilled labourers15,1 15,6 14,7 12,9 12,5 Gewone handarbeiders
Mech.,tool makers,electricians 15,5 13,8 14,1 14,9 14,8 Werktuigkund..geredschapsraaker*
Bricklayers, floor tilers, 
ceiling plasterers8,7 9,1 12,0 14,0 13,9Metselaars, vloerenmakers, stuka­
doors
Carp., Joiners, cab. makers 5,2 5,5 6,6 7,5 7,6 Timmerlieden en schrijnwerkers
Transport and communications 4,4 4,4 4,4 4,7 4,8 Verknem. in sect. vervoer en verbind
Electricians3,9 3,5 3,7 3,7 3,7 Elektriciens
Dock work, and warehousemen 2,7 2,8 2,8 2,7 2,8 Dokwerkers en pakhuisknechten
KVINDER x i ooo 
(X )215.0
100.0235,8
100,0259,6
100,0294,7
100,0312,1
100,0x 1 000 VROUWEN
(X )
Employed persons 39,8 40,0 40,9 43,8 46,1 Bedienden
Tailors, cutters, furriers 15,3 14,8 14,7 14,0 13,0 Kleermakers, coupeurs^ bontwerkers
Other spec.service workers 10,7 11,4 11,5 11,4 11,5 In andere dienst.gespéc. werknemers
Houuek., cooks, chambermaid» 4,7 4,9 5,0 5,2 5,1 Huish.,koks, kamermeisjes, kelners
Unskilled labourers 4,8 4,8 4,7 4,3 4,0 Gewone handarbeiders
Packers and allied workers 4,3 4,3 4.1 3,8 3,5 Pakkers en gelijkgest. werknemers
Spinners, weavers, knitters 4,1 4,0 3,7 3,3 3,0 Spinners, wevers, breiers
Electricians3,1 3,1 3,1 2,9 2,7 Elektriciens
L U XENBOURG
M S N D  x i ooo 
(X)0,482
100,00.499
100,00,552
100,00,966
100,01,273 
100,0x 1 OOO HOMMES 
(X)
Specialist service workers 65,1 61,1 55,6 50,4 49,8 Travailleurs qualifiés
of which: employees21,0 20,8 16,0 14,9 12,7 dont: employés de bureau
Unskilled labourers 34,9 38,9 44,4 49,6 50,2 Travailleurs non qualifiés
of which: others not defined 31,5 36,5 44,4 47,0 46,3 dont: autres ouvr. non qualifiés
KVINDER x l ooo 
(X)0,573
100,00,521
100,00,675
100,00,840
100,01,146
100,0x 1 000 FEMMES
(X)
Specialist service workers 63,7 63,9 59,3 52,4 47,7 Travailleurs qualifiés
of which: employees38,2 33,3 26,4 28,9 27,7 dont: employés de bureau
Unskilled labourers 36,3 36,1 40,7 47,6 52,3 Travailleurs non qualifiés
of which: others not definod 29, l 26,9 29,3 35,7 43,7 dont: autres ouvr.non qualifiés
UNITE D KINGDOM ( a )
MiND x i o o o  
( X )970,4
100,0924,4
100,01506,1
100,02104,6
100,02123,0
100,0x 1 000 MALES
(X)
Cencrul labourers42,6 43,6 40,5 35,9 34,3 General labourera (
Processing making, reparing 
(metal and electrical)9,9 9,8 12.1 14,1 18,2 Processing making, reparing 
(métal and electrlcal)
Transport operating, materials 
moving and storing and 
related9,7 9.5 10,8 11,3 11,2Transport operating.moterials 
moving and storing and 
related
Clerical and related 9,0 9.1 7,6 6,4 6,6 Clérical and related
Construction, mining and 
related not identified 
elsewhere6.9 6,2 7,1 7,7 7,1Construction, mining and 
related not ldentified 
elsewhere
U) Septemoer

T. 15/4
ARBEJDSLØSE INDEN F O R  D E  VIGTIGSTE BESKÆ FTIGELSESGRUPPER -  O KTO BER  1978 -  1982
X-1978 X—1979 X-1980 X—1981 X-1982
U NI T E D K I N G D O M  (( 'ont.  )
K V IN D ER x 1 ooo 
(X)421,6
100,0430,8
100,0656,8
100,0894,2
100,0(a)
830,5
100,0x 1 000 FEMALES
(X)
Clerical and related31,5 31,9 30,8 30,5 30,1 Cl.rlc.l and rel.ttd
General labourers 21,1 20,6 20,6 18,5 16,1 General labourers
Catering, cleaning, hairdr. 
and other personal services 13,9 14,0 13,8 14,6 15,6Catering, cleaning, hairdr. 
and other personal services
Selling 13,4 13,5 13,6 14,0 15,0 Selling
Professional and .related in 
educ., welfare and health 6,7 6,6 5,6 6,0 6,8!  .
Professional and related in 
educ., welfare and health
IRELAN D  ( ■ )
MÆND x  l  ooo 
( X )71,7
100,062,7
100,073,2
100,096,9
100,0121,3
100,0X 1 000 MALES
(X)
Agriculture and fishing 25,9 26,1 22,6 18,1 15,6 Agriculture and fishing|
Conuful labourers 17,7 18,2 15,3 17,4 17,2 General labourera i
Other und undefined workers 10,5 10,6 11,0 14,0 IS.3 Other and undefined workers
Unskilled building workers 9,3 9,2 10,0 10,4 11,0 Unskilled building workers
Skilled workers not else­
where classified 6,3 5,7 7,9 7,5 7,9Skilled workers not else­
where classified
K V IN D ER x l ooo 
(X)20,5
100,019,9
100,023,3
100,030,4
100,038,9
100,0x 1 000 FEMALES
(X)
Clercs, typists, bookkeepers 21,6 18,4 17,2 17,5 17,2 Clercs, typists, bookkeepers
Textile and clothing workers 14,2 12,0 13,4 10,2 9.6Textile and clothing workers
Other and undefined workers 14,7 18,2 20,0 23,8 24,6 Other and undefined workers
Domestic servants 12,3 13,4 12,7 11,8 11,6 Domestic servants
Sales men and shop assistantsU,1 U.7 10,0 10,3 10,4 Sales men and shop assistants
DE N M A R K
MÆND x l ooo 
(X)85,3
100,056,1
100,0131,3
100,0127,2
100,0132,3
100,0x 1 000 MAEND
(X)
Unskilled male workers 48,7 35,6 40,3 38,6 38,1 Specialarbejderne
Metal workers 10,4 a , 6 8,7 9,5 9,6Metalarbejderne
Joiners and carpenters 3,0 2,2 5,7 4,9 3,8Snedker- og tomrerfaget-
Con.ncrc.  and cleric .employees 5,6 6,6 4,4 4,6 4,4Handela- og kontorfunktlonaereme
Bricklayers1.3 1,2 3,1 3,0 2,3Murerfaget
Workers of wood industry 1,6 0,9 1,9 1,7 1,9Traeindustriarbejderne
fclectncians 1,5 1,4 1,0 2 , 2 2 , 2EL-Faget
K V IN D ER * i ooo 
(X)82,6
100,068,4
100,091,5
100,098,8
1 0 0 ,01 1 1 ,1
100,0x 1 0 0 0  KVINDER 
(X)
Commerc.and cleric.employees 26,7 21,3 18,6 19,1 17,4 Handels- og kontorfunktion.
Specialized female workers6 , 2 7,2 7,2 7,2Ikke Specialarbejderne i
•.iarnifnt an.} textile workers9 , 9 6 , 0 6 ,1 4 .2 5,2Beklaedmnga- og Texti Larbejderne j
1  ·;' *jsI i<: servants
13 , 4 4. b 4 , 6 4 , 4 4 ,1Huslige Arbejdere i
'“'.t-'ic *.«5rvunta 4,9 4 ,1 3 , 8 3,9 4 , 9Punkt jori.ici e : . ·,. T ■  \ : · - s  wc·.. ·
·· O· -a] wnr*« el · .0,8 3 , 2 " i,  6 4 ,  -K.»m u.rid )  i.i .... t
Preventive child care4 .1 f . 1 K ..... T
September

T. 16
T5Z de VIGTIGSTE G R U PPER  BESKffFTIGELSESSØGENDE
l0 0 #  100010001000
0FINL 1BUKXRLOKEUR 9 GREUR 10
uiemploteo  PERSONS  
PERSOWES SANO EMPLOIT
r i776
Idi1537
444112*
5*4273
109*52
1911900
13911
131
102257
1304530
3605130
774660
3602
F3*0073500 04241597 29119ERSE 532904
OF WHXCH:AFTER VOlUNTARY INTERRUPTION TIti142 2911 jt417OONT:APRE! INTERRUPIIOH VOLONTAIRE nM3412 4 1*3 7150
FlOi124 17 5.. 0262 5E*7
o r nhich:seeking a first job
OONT:RECHERCHAKT UN PREMIER ENPLOIT
r i132
17229
01043
3934*
22•9
(51•21
91279
5604*
171323
504
F751AB450 22 .(41 12711 20739
NON-ACTIV! PERSONS SEEKING EMPL0TT1EHT 
PERO. NON ACTIVES CftERCHAKT UN ENPLOIT
n107
09341
43020
274242
49•747
207•54
222412
00523
724 35 
013
F902995*4173 *41 321607 161422
OP MUCH:AFTER. VOLUNTART INTERRUPTION T 1*5 *413* 3144 tOONTlAPRES INTERRUPTION VOLONTAIRE n ,(5) 27410 651 52
F •1*0 45104 100 0407121409
Or VR4ICH :  SEEKINO A FIRST JOB 
OONTsRECHERCHAKT UN PREMIER EMPLOIT
r i•07
27254
7*94
30•225
103•33
13697
25410
(3)707
ISO
F •40102 57 .122 .19*41 0449
TOTAL IHOCCUP. PERS. SEEKING WORK 
TOTAL PERS. SANS EMPL. CHERCH. EMPLOITti 31099194* 5154522735 1313110950 1539103n*757270202501911477 1021604*11 044495
«f*0011721124 2572411050 E*1S14539 494400
PERS. MITH AN OCCUP. .SEEKING ANOTHER 
PERS.ATANT IM EMPL »  CHERCHANT UN AUTRET275722320203 507 432251 502301
n150302204103m320 201205 401325
F1103*111*100 •259 •35944 10974
TOTALT123924212244 790*523322 13137*11201 20311405
n43111001024 4*11912006 1021005694 12*5020
F40415131230 3572411317 291065505 795505
T. 17™  ARBEJDSLØSE FORDELT EFTER G R U N D  T IL, AT D E  E R  BESKÆ FTIGELSESSØGENDE
7. X
0 F X HL B UK 1RL OKCUR9GRCUR 10
LOSS OF OCCUPATION T50.07*519979,0 995 07971357071,0
PCRTC o*u n cnpioi n*2.*02*23«0*,5 99* 92A703*9*70,0
f53,*AS517I*«,5 99I , S27*2739l*2,2
BY 0X3NXS5AL T*2»1Al2S250.0 S*I S3EA273*7A2 ,*
PAR LICENCIEMENT (1*9.0SO010.* *7,* **2 0*052 **752,0
F35.233»*03*,* 373 79931022230,0
BY RESIGNATION T1*.1ISs2217,9 t*7 1*910.*IA.S
PAR OCnlSSION H11,712*25!*»2 105 ,12910,712,9
Fl*.51**192*,* 39« •17*10.517,2
BY RCTXRCnCNT T(0.31 0.7 0A,0,*
PAR A0MIS3IQN A U  RETRAITE H(0,9) t 0.0 ,05 .0,5
F . * . • •(0,2) *(0,2)
LOSS OF SELF-EMPLOYED EMPLOYMENT T 1.01>10.9(1**1 0.9 *S113,*1,2
PERTE D'UN EMPLOI IN0EPEN3ANT n(0.911,*(1.3111,*) 1 *11*(5.0)1,5
F11.0)(0.91 • • •(2.*) «7•0,0
LOSS OF AN OCCASIONAL OCCUPATION T 10»*0.51.4 17,2 #122*,212.1
PERTE O'UN EMPLOI OCCASIOFMEL M 17*03(1.21 1*,9 ,ii2*»011 » 1
F •1916712,*) 223 13*(5.*) 13,2
VOLUNTARY SPELL ANAT FROM WORK T25.010 2 *,1 37*99.0*.*
INTERRUPTION VOLONTAIRE n22.75*233,2, , **6,7*»5
F27.31*.530A.S •*,7to19,*10,0
SEEKING A FIRST JOB T17.01*977.51 * ·  9 0.5 0*2103*.022.0
RECHERCHE O'UN PREMIER EMPLOI fl1*»71227*012.3 10»*) *,517*21,917,5
F19.317000027,3 (0,7) 10*27351>*27,7
TOTAL T100.0100»01000100,0 100 100.0100,0 10001000100.0100,0
n100.0100.01000100,0 1000too.0100,0 10001000100.0100,0
F100.0100.0100.0100,0 too 100.0100,0 100,0100,0 100,0 100,0
KILDE :  EUROSTAT :  EEC labour force sample survey 1981
Enquete par sondage sur les forces de travail 1981

T. 18
SAMLET ANTAL ELEVER OG STUDERENDE
FORBUNDSREP. NEDER-
X  1000TYSKLAND FRANKRIG ITALIEN LANDENE BELGIEN LU X E M B O U R G FRANKRIG IRALND DANMARK GRÆKENLAND E U R 10
HFHFHFHFHFHFHFHFHFHFHF
I ALT 7e-79 8688 6242 6848 6683 6731 6105 1903 1682 1198 1125 31 29 6037 5675 : 453:
441 560 520 1022 873 31475 29378
SC-81 6436 6019 6759 6683 6576 6047 1860 1653 1177 1111 29 28 5732 5478 : 460 450 565 537 - - 30660* 28880*
1.
trin73-79 1744 1641 2564 2392 2361 2223 776 723 461 436 1514 2762 2617 218 206 228 219 478 444 10325 10920
ao-81 1480 1395 2527 2382 2284 2151 738 687441 415 13 . 12 2549 2413 220 209 222 212 - - 10925* 10320»
2o
trin78-79 3444 3375 2481 2601 2788 2507 724 652 433 418 12 12 2787 2689 141 151 245 221 397 312 1344012941
S O -ei 3453 3371 2489 2637 2767 2542 730 665 429 419 12 12 2752 2679 145 155 256 242 - - 13440* 13050*
3«78-79 657 446 520 467 604 436 177 92 102 780.4 0.2 316 204 21 15 56 49 - 49 2532* 1839
trin 80-81 713 499 524 500SBS 452 180 100 109 87 0.5 0.3 319 216 23 18 54 52 - - 2680* 1970»
KILDE :  EUJOSIM· -· Education and Training, Statistical Bulletin - 2-1982"
* Estimation EUROSTAT.

T. 19
ANTAL PIGER PR. 100 DRENGE P8 DE FORSKELLIGE UNDERVISNINGSTRIN
F0RBUNDSREP.
TYSKLANDFRANK­
RIG .ITALIENNEDER­
LANDENEBELGIEN LU X E naO U R GDE
FORENEDE
KONGERIGEIRLANDDANMARKGRÆ­
KEN­
LANDE U R  10
I ALT78/79 93 98 91 88 94 92 94 97 93 85 93
80/81 94 97 92 89 94 95 94 98 95 94*
1.78/79 94 93 94 93 94 94 95 96 96 93 94
trin 80/81 94 94 94 93 94 93 95 95 95 94*
2.78/79 98 105 90 90 97 100 97 107 91 79 96
trin80/81 98 106 92 91 98 100 97 107 94 97*
3.78/79 68 90 72 52 76 48 65 73 89 64 73
trin 80/81 70 95 77 56 1  80 62 68 78 96 76*
KILDE : eurostat -  Education and Training, Statistical Bulletin - 2-1982
s Estimation de 1'EUROSTAT.

T. 20FORDELING EFTER UDDANNELSENS ART (1)
jFORBUNDSREP. i I I NEDER- ' }  j L  D E
j TYSKLAND j FRANKRIG j ITALIEN i LANDENE 5  BELGIEN. ilU ü E B O O O S G  i FO RENEDE, ,  •  
•  \  \  ] »KONGERIGE
) 14-44 ;  - 25 i 14-44 
0/0 ;  ans ans j ans-25 J14-44 
ans j ans*25 .  ;  14-44!  -25 ;i4-44: -25 ! .14-44! -2S Ï14-44' -25 
ans ; ans ans •  ans ans •  ans ans >  ans ans|  : |  t !  : ! :
i Fb l  Lowi ng j j j j  
•  i n i t i a l  ! h •  76 .1 _ !  77.5  [79.5 
j t r a i n i n g  I— I ............. :.............. r..........i !
 F  !  82,2 83.2 )65,4
!--------------------------1 ------1------------ !------------ i_ _ _ _ _89.
6 j79.6
87.6 J78.6
91.6 !80.7 
 i82.9 [71,4 '.87.5 j89.7 '.92,6 (87,1 ’ .89i0 175.1 Jsi.l 
82,5 ;68.6 [86,7 j87,9 [91.7 |b3,9 J s6.4 ;69.1 j 77.3 
83,3 '74,7 [88,3 191,7 :93.4 !91,2 :92,4 i82,7 ies.3
Ï F i r s t  I t i 17.9 ; is . 7 j 6.7
j t r a i n i n g  j H  j 2o.o ! 21,4  i 8.1 
■  p o s t - s c h o o li— • • ............. — I ..................
! !
 F  !  15,5 !  15.8 i 5.36.8 9.4
8.5 f10.0 
5.2 a.a10,0 I 3.4 ,  3.1 3,7 ‘ 3.6 i 9.2 : 9.5 !12,0 ,12.3
......... f.......... ;.......... i.......... i.......... \.......... i.......... f.......... ;..........
10
.8 ! 3,8 , 3.5 | 4,1 j 4,0 j 11.7 jl2.1 |lS,B .17,5 
9.1 | 3,0 ; 2,5 i 3,2 ! 3.2 !(5 .9)!(601 i 6.0 [ 5.9
I  Improving 
ithe requirs 
jvoca tion al 
•tra in in g
jFurther 
iv o ^ tio n a  L  
*  tra in in gT j 2,1 ; 0.8
H ! 2.8 ! 0.9I . . . . . .
F j 1.3 *  0.6
T  I 0.4 ' (0.11
H  I 0.5 *  (0.1)
f i 0 . 3  ; . |6.8 ; 2.1 j 2.7 j 1,1 jl4 ,4  ; 6.2 i 2.3 ! 1.0 1(2.6)* . i 8.8 ! 3,4- — :..}...7..»..;..}..i..i..i..)...i..
®*
2_: 2"4 I 2‘ 8 , 1.0 :19,0 j 7,2 | 3,2 ' 1.3 j[3 .4 i; . | 8.3 : 4.2
5.5 I 1,7 j 2.5 ; 1.2 : 8.2 | 5,1 j 1.2 j 1.7 j . ' ! 4,9 ! 2.6
-------- ;----------- !-------- ;------------ j--------- --------- i---------- :-------- 1_______ i_ _ _ _ _ i_ _ _ _ J
2.5
 : 1.1 ! 1,6 \ 1.2 | 4,1 I 1,6 j 2,1 j 1,3 { . | . | 4.5 i 2.4
=  1l !  1  1 1 L L 11L1 s  1,5 Ï 2.5 *  1.5 ! . ! . j 4.3 i 2.3
2.5 ; 1.0 j 1.6 ; 1.3 i 4,2 *  1.6 i 1.7 *  1.2 T i '
KILDE  » euhosist , Education and T ra in in g  (Rapid in form a tion ) 1- 1981 
O) personer, der fø lg e r undervisning i  100 tim e r og derover.
T. 21
FORDELING EFTER ERHVERVSUDDANNELSENS AR T 
H e ltid s , d e ltid s  i 1979
FQ R BU N D SR EP 
' TYSKLANDFRANK­
RIGITALIBN EDER­
LANDENEBELGIEN LUXEMBOURGD E
FO R EN ED EKONGERIG E
I p e r s o n s  c ]4 _ 4 4 )  I T  I 100,0 ] 100,0 I 100,0 ! 100,0 j 100,0 i 100,0 i 100,0
| in  vocational j H  i 1 0 0 .0  | 1 0 0 .0  i 1 0 0 ,0  j 1 0 0 ,0  | 1 0 0 .0  | 1 0 0 .0  | 1 0 0 ,0
j tra in in g  j F  i 1 0 0 .0  i 1 (jo,o j 10Qj0 j 100i0 j i00>0 | 100>0 j 100|,o
;------------------------------------------------i— j-------------------------j ---------------- 1--------------- j-------------------- j------------------- 1 -----------------------, ----------- , --------
I j
 T i 95,1 [ 73,6 •  64,9 i 14,0 j 79,4 ; 79,6 j 73,1
I PuLl-tirae |h I 9 4 .7 j 7 2 .8 j 5 4 ,3 j 1 4 .3 j - 7 6 ,2 | eo.i I 7 4 ,6
i I F i 95,6 i 74.5 j 65,7 j 13,5 : *4’2 j 78,5 j 70,0
|------------------------ j— i------------ 1-------- i------- j---------- j--------- j----------- 1----------
j i
 T j 4,9 j 26.4 j 35,1 j 86.0 ; 20,6 j 20,4 j 26.9
| P a rt-tim e  | j L i ......... ^_____________________ ^__________________ I__________
! i
 F | 4,4 i 25,5 i 34,2 j 86,5 j 15,8 (21,5) | 30,0
of which persons i  t i77.9 i 7 4,1 i79.0 j 35.1 81.B ] 82.9 j 73,9
under 25 yearsi  " i
!H i73,1 j 71.6 i 79.2 j 31,7 77.9 f
iF i05,0i 77-° i78.8 j 41,0 87.4 i 85.0 j 73.4
i  <
i t j76.3i  i
j 66.3 i1
61.0 i 9.61
73.7 j 74.0 | 61,4
fuLl-timei  i
i h j71.6t i
j 64.3 it
51,0 i 9.31
69.1 j 74.4 | 62.91 1
iF i83.2i i
i 60,6 i1
59.9 j 10.2i i
i 00,7 i 72.4 i 58.5
i t j1 . 6i  7.4 :s1 0 . 0 |25.5
part-timei  :  i  i  :  t  ;
H  !  1,« i  7.5 !  17.3 j  22.5 j  «.7 I  .  i  11.2
F  i  1 ,(1  i  (1 .2  I  19.3 ;  ’C .fl i  6.7 j  .  j  14.9
KILDE  : eupdstat, Education and T ra in in g  (Rapid in fo rm a tio n ) 1  -  1981

-  1 -V/1494/83-DA
BILAG I I
Vigtigste foranstaltninger til fordel for beskæftigelsen af kvinder inden  
for de enkelte medlemslande i  EF.
Resumé (1).
BELGIEN
PRO MEMORIA:  Kvinderne udgør 53,8% af de arbejdsløse (december 1982) og  
37,7% af den samlede erhvervsaktive befolkning (1981).
1) LIGESTILLINGSLOVGIVNING
Kønsdiskrimination er forbudt, og ifølge artikel 119 i  lov af 4. august 1978  
kan der træffes forholdsregler for at afbøde de faktiske uligheder, der for­
ringer kvindernes muligheder.
2) GENERELLE FORHOLDSREGLER TIL MODVIRKNING AF ARBEJDSLØSHED
2.1. - Offentlige instanser med over 50 lønmodtagere har pligt til, at mindst  
2% af de ansatte skal være arbejdsløse under 30 ir, der ikke tidligere har  
haft ansættelse, og som herved opnår midlertidig beskæftigelse som prakti­
kanter (1 år).
2.2. - Specielle midlertidige, foranstaltninger (ansættelse af arbejdsløse  
til udførelse af opgaver af samfundsmæssig værdi).
Programmet er siden 1980 udvidet til langtidsprojekter for arbejdsløse,  
der har oppebåret understøttelse i  to år (overvejende kvinder).
2.3. - Tildeling af uddannelses- og omskolingspræmier til nye arbejdsgivere,  
som betaler social sikring i  forbindelse med det nye program for jobskabelse  
for langtidsledige.
2.4. - Udvidelse af de overenskomstfastsatte programmer om nedsættelse af  
arbejdstiden ved udvidet adgang til nedsat arbejdstid og deltidsarbejde.
(1) Den nøjere redegørelse for disse bestemmelser og resultaterne heraf  
findes i  medlemsstaternes rapporter til arbejdsgruppe nr. 6 vedrørende  
OECD1s økonomi og i  deres svar på Kommissionens rundspørger og spørge­
skemaer.
(4)

-  2 -
3) SPECIELLE FORHOLDSREGLER TIL FORDEL FOR KVINDERNE
3.1. - Forbedring af kvindernes uddannelse og erhvervsorientering:
3.1.1. - Oprettelse af modtagelses- og erhvervsvejledningscentre under Office  
National de l'Emploi, hvor unge kvinder, der søger arbejde i sekundærsektoren,  
får tilbud om anlægsorientering og erhvervsvejledning i 6 måneder. Disse  
centre har allerede stående stillingstilbud til kvinder.
3.1.2. - Office National de l'Emploi-projekt af 1980, som skal lette voksne  
kvinders placering eller genplacering i nye erhverv.
3.1.3. - Visse sammenslutningers initiativer inden for uddannelse med hen­
blik på traditionelle beskæftigelser ("Vrouwen Overleg Komittee" "Centre  
féminin d'éducation permanente", "Repartir").
3.1.4. - Det belgiske postvæsens eksperiment til fordel for ansættelsen  
af flere kvinder på flere områder end hidtil.
3.2. - Utraditionelle ansættelser
Pilotprojekter med tilskud fra Den europæiske Socialfond i to belgiske  
regioner med stor kvindelig arbejdsløshed til uddannelse og ansættelse af  
kvinder i utraditionelle erhverv ved hjælp af de særlige præmier til ar­
bejdsgivere og arbejdsløse, som Office National de l'Emploi uddeler.
3.3. - Forebyggelse af arbejdsløshed
Office National de l'Emploi uddeler præmier til omskoling af de ansatte  
i  virksomheder inden for truede sektorer. Omskolingen er tilgængelig for  
kvindelige arbejdsløse i oplandet.
DANMARK
PRO MEMORIA: Kvinderne udgør 44% af de arbejdsløse (december 1982) og 44,7%  
af den samlede erhvervsaktive befolkning (1981).
1) LIGESTILLINGSLOVGIVNING
Loven af 1978 om ligebehandling sikrer lige adgang til al erhvervsuddannelse,  
forbyder indirekte diskrimination og pålægger arbejdsgiverne at ændre den  
hidtidige praksis i forbindelse med erhvervsuddannelse.

- 3 -
2) SPECIELLE FORANSTALTNINGER
2.1. - Flere uddannelsesmuligheder
2-1-1. - Tilrettelæggelse af særlige uddannelseskurser med henblik pi ikke-  
traditionelle jobs i samarbejde med Ligestillingsridet.
2.1.2. - Forsøgsvis støtte til kvinder, der forsøger at kvalificere sig  
til jobs, som hidtil har været forbeholdt mænd.
2.1.3. - Bevillinger til virksomheder, som hidtil kun har haft mandligt  
personale, til installering af toiletter og omklædningsrum for kvinder.
2.2. - Tilrettelæggelse af erhvervsorienterinaskurser for unge mødre, der  
ellers ville miste kontakten med arbejdsmarkedet samt for unge arbejds­
løse kvinder, der endnu ikke har bestemt sig for nogen uddannelse.
2.3. - Kurser for arbejdsløse indvandrede kvinder. Disse kurser omfatter  
både sprogundervisning og erhvervsuddannelse.
3) LEDSAGEFORANSTALTNINGER
3.1. - Børnepasning til aflastning af de kvinder, som er under uddannelse.
3.2. - Deltidsuddannelser.
4) FORBEDRET ARBEJDSFORMIDLING
4.1. - Udnævnelse af konsulenter inden for arbejdsformidlingen i 1981, der  
skal sørge for ens muligheder for mænd og kvinder med henblik pi at ændre  
de hidtidige holdninger hos arbejdsgivere og vejledere.
5) GENERELLE FORANSTALTNINGER TIL BEKÆMPELSE AF ARBEJDSLØSHED
5.1. - Aktioner til fordel for demindst begunstigede arbejdsløse, særligt  
de unge.
5.1.1. - Særlig støtte og uddannelse til de mindst kvalificerede unge (er­
hvervsintroducerende kurser for langtidsledige eller EIFL), navnlig kurser,  
der forbereder en indtræden i  arbejdslivet.

- 4 -
5.1.2. - I forbindelse med ungdomsgarantien (uddannelse for alle arbejds­
løse) gennemføres en række kurser af samme varighed, og der findes andre  
uddannelsestilbud, der specielt henvender sig til kvinder.
Disse initiativer i  forbindelse med ungdomsgarantien bliver regelmæssigt  
evalueret med henblik på at udarbejde en landsomfattende jobtilbudsforteg­
nelse, der snart vil komme ledige unge kvinder til nytte.
5.2. - Jobskabelsesforanstaltninger.
5.2.1. - Jobskabelse inden for den offentlige sektor, især deltidsbeskæfti­
gelse.
5.2.2. - Forsøg med jobdeling (jobsharing).
FRANKRIG
PRO MEMORIA:  Kvinderne udgør 49,7% af de arbejdsløse (december 1982) og  
38,9% af den samlede erhvervsaktive befolkning (1981).
1) LIGESTILLINGSLOVGIVNING
1.1. - Loven om erhvervsmæssig ligestilling (som Parlamentet er i færd med  
at vedtage) indfører bl.a. foreløbig positiv forskelsbehandling samt flere  
lighedsmilsætninger og instanser til gennemførelse heraf (udvalg med videre).
1.2. - I henhold til loven af 7. maj 1982 om offentlige tjenestemænd m/k
og cirkulæret af 23. februar 1983 gennemføres et program om lige muligheder.
2) SPECIELLE FORANSTALTNINGER
2.1. - Ansættelsesmuligheder
2.1.1. - Forhøjelse af aldersgrænserne inden for den offentlige sektor i  
almindelighed og i særdeleshed, når det begrundes i den familiemæssige  
situation.
2.1.2. - Ophævelse af hindringerne for adgang til bestemte ansættelser ved
ændring af arbejdsforholdene (vægten af postsække eller pengesække __)
og
 en smidigere fortolkning af ansættelsesforbud (ændring af definitionen  
af såkaldte nattetimer).

- 5 -
2.2. - Udvidelse af kvindernes erhvervsmuligheder
2.2.1. - Adgang for kvinder til samtlige erhvervsuddannelser. Bevillinger  
til den hertil fornødne indretning af lokaler.
2.2.3. - Lærere og erhvervsvejledere gøres opmærksom på, hvilke erhvervs-  
uddannelser der med størst sandsynlighed medfører ansættelse.
2.2.3. - Kritisk gennemgang af skolebøger og håndbøger med henblik på at  
udrydde kønsdiskriminerende udtryk.
2.2.4. — Nyt informationsmateriale og nyt pædagogisk materiale beregnet  
på familier og elever fra ONISEP (1) og lærere ved CNDP (1).
2.2.5. - Fjernsynskampagner om erhvervsorientering for unge kvinder og om  
det nødvendige i  at udvide deres erhvervsmuligheder; omdeling af materiale,  
som kan gøre opmærksom herpå, plakater, brochurer osv.
2.3. Bedre uddannelse af kvinderne
2.3.1. - Omskoling af kvinder med løn i  uddannelsestiden og fortrinsvis  
beregnet på enlige kvinder i vanskelige sociale forhold.
I 1983 gennemføres et landsomfattende pilotprojekt til fordel for enlige  
mødres integration i arbejdslivet med økonomisk støtte.
2-3.2. - Ministeriet for kvinders rettigheder gennemfører aktioner på for­
søgsbasis med henblik på udvidede erhvervsmuligheder i  de forskellige  
regioner, navnlig i forbindelse med de nye teknologier og nyoprettede  
stillinger (54 aktioner i  1982, hvortil kommer 27 aktioner, som ikke er  
pa forsøgsbasis, men som finansieres af samme ministerium).
Med disse aktioner blæses nyt liv i de uddannelser, som blev startet i  
1978-80, samarbejde med nogle faglige organisationer inden for mine- og  
metalindustrien samt bygge- og anlægssektoren).
2.3.3. - Punktforanstaltninger til opfølgning af uddannelses- og omsko­
lingsaktionerne, såsom tilvejebringelse af børnepasning, transport, refusion  
af udgifter.
(1) Offre National d'informations sur les enseignements et les professions.  
(Kontoret for oplysning om undervisning og erhverv). Centre National  
de documentation pédagogique. (Centret for pædagogisk dokumentation.

-  6 -
3) GENERELLE FORANSTALTNINGER TIL BEKÆMPELSE AF ARBEJDSLØSHEDEN
3.1. Jobskabelse
3.1.1. - Flere stillinger i  den offentlige sektor svarende til kvindernes  
kvalifikationer.
3.1.2. - Præmier ved nye ansættelser og foranstaltninger til fremme af  
lokale initiativer til oprettelse af flere stillinger i forbindelse med  
eksperimentet med samfundsnyttige opgaver.
3.1.3. - Forhandlinger om nedsættelse af arbejdstiden med henblik på at  
oprette nye stillinger ved solidaritetskontrakter og hermed forbundne  
offentlige tilskud. Lettere betingelser for at opnå deltidsbeskæftigelse  
inden for den offentlige sektor.
3.2. - Forbedring af jobkvaliteten
3.2.1. - Bekæmpelse af utilfredsstillende arbejdsvilkår ved love og bekendt­
gørelser af 1982 til forbedring af beskyttelsen af deltidsansatte og ind­
skrænkning af mulighederne for tidsbegrænset kontraktansættelse og midler­
tidigt arbejde.
3.3. Uddannelse og integration af unge
3.3.1. - Ungdomsfremtidsplanen afløser ansættelsesoverenskomsterne og følges  
op af programmerne for de 16-18-årige samt for de 18-25-årige.
Oprettelse af modtagelses- og erhvervsvej ledningsstrukturer samt uddannelse  
og forberedelse til arbejdslivet for unge.
Der tages specielt hensyn til de mindst kvalificerede.
3.3.2. Ændring af praktikantkontrakten, der har fået permanent karakter  
med en forlænget ansættelsesperiode og ansættelsespræmie fra de offentlige  
myndigheder.
Unge kvinder har en fortrinsret til disse ungdomsforanstaltninger, for at  
de kan opnå en ligeså stor del heraf, som deres andel i  den samlede  
arbejdsløshed udgør (60% i  1981). Der er også brug for særligt hensyn til  
enlige mødre.

- 7 -
IRLAND
PRO MEMORIA:  Kvinderne udgør 24,9% af de arbejdsløse (december 1982) og  
27,7% af den erhvervsaktive befolkning (1980).
1) LIGESTILLINGSLOVGIVNING
Ved loven af 1977 om beskæftigelsesmæssig ligestilling oprettedes kontoret  
for beskæftigelsesmæssig ligestilling (EEA), der skulle sørge for, at loven  
blev iværksat. Dette kontor har taget initiativet til flere informations­
kampagner over for et bredt publikum til modvirkning af kønsdiskriminationen  
(f.eks. guidelines for eliminating discrimination from job advertissements).  
Efter at ovennævnte lov er blevet indført, er forbudet mod natarbejde op­
hævet.
2) SPECIELLE FORHOLDSREGLER
Loven om beskæftigelsesmæssig ligestilling gør det muligt at træffe positive  
særforanstaltninger for at indhente uddannelsesmæssige mangler.
2.1. - Aktioner til fordel for kvinder
2.1.2. - Offentlige og statslige instanser gir i spidsen for at indføre  
lige muligheder for mænd og kvinder.
2.1.3. - Udvidet indsats fra ANCD (Industrial Training Authority) for uddan­
nelse af kvinder.
2.1.4. - Tilrettelæggelse af forvaltningskurser for kvinder i samarbejde  
med virksomhederne og suppleret med støtte til arbejdsundersøgelser.
2.2. - Udvidelse af kvindernes erhvervsmuligheder
2.2.1. - Informationskampagner over for det store publikum i almindelighed  
og specielt over for eleverne i afgangsklasserne for at gøre opmærksom pi  
mulighederne inden for ikke konventionelle tekniske uddannelser.
2.2.2. - Forholdsregler for at 40% af de forhåndenværende klasser i uddan­
nelsescentre, der forbereder til såkaldt ikke traditionelle beskæftigelser,  
reserveres for kvinder.

-  8 -
2.3. - Integrering i arbejdslivet
2.3.1. - Pilotprogrammer til erhvervsvejledning og social integrering.
2.3.2. - Udvidelse af de forhåndenværende børnepasningsordninger.
GRÆKENLAND
PRO-MEMORIA: I 1982 udgjorde kvinderne 30,1% af den erhvervsaktive befolk­
ning og 41% af de arbejdsløse.
1) LIGESTILLINGSLOVGIVNING
Artikel 4, paragraf 2, i  den græske grundlov af 1975 indfører lige rettig­
heder og pligter for mænd og kvinder.
2) SPECIELLE FORHOLDSREGLER
2.1. - Aktiv erhvervsorientering for kvinder på over 25 år, der søger  
arbejde og har brug for information. Der gøres specielt opmærksom på mulig­
hederne inden for sektorer, der traditionelt er forbeholdt mænd.
2.2. - Erhvervsuddannelse for lederne i  kvindeorganisationer og kvindelige  
ledere inden for kooperative sammenslutninger.
2.3. - Barnepasningsordninger for mødre, der arbejder.
2.4. - Moderskabsbeskyttende foranstaltninger. Lov 1082 af 1980 forbyder  
afskedigelse under og efter svangerskab.
3) GENEREL FORHOLDSREGEL
3.1. - Tilskud til oprettelse af stillinger for unge inden for den private  
sektor i 1982. Lignende tilskud til ansættelse af unge i  tertiærsektoren.
Indførelse af forskellige tilskud, alt efter hvilke køn det drejer sig om  
(30% for piger og 20% for drenge) ved ansættelse inden for industrien for  
at opnå udvidede erhvervsmuligheder for kvinder.

- 9 -
3.2.- Det er blevet fastlagt, at kvinderne skal udgøre 33% af dem,  
der nyder godt af programmerne til fordel for hjemvendte vandrende  
arbejdstagere bade med hensyn til uddannelse og ansættelsespræmier.
ITALIEN
PRO MEMORIA:  kvinderne udgør 48,3% af de arbejdsløse (december 1982)  
og 33,6% af den erhvervsaktive befolkning (1981).
1) LIGESTILLINGSLOVGIVNING
Lov 9Q3/77 af 9. december 1977 forbyder alle afvigelser fra prin­
cippet om ligebehandling.
2) SPECIELLE FORHOLDSREGLER
2.1.- Informationskampagner om ligestillingen. Information i  for­
bindelse med loven har forbedret resultaterne inden for arbejds­
formidlingen, idet man i 1979 har fundet beskæftigelse til 44,7% af  
de arbejdsløse kvinder mod 40% i  1977.
2.2.- Loven har også medført ansættelse af kvinder pi ikke traditionel­
le arbejdspladser.
2.3.- Afskaffelsen af juridiske hindringer for ansættelsen af kvinder  
såsom forbud mod natarbejde eller regler i  forbindelse med transport  
eller vægtmæssige bestemmelser har gjort det muligt at ændre regler  
og stillingsopslag for offentlige ansættelser.
3) GENERELLE FORHOLDSREGLER  
Udvidet undervisning.
Rammelov 845 af 21. december 1978 om erhvervsuddannelse har gjort  
det muligt for de faglige.sammenslutninger at tage initiativer, der  
medfører nye uddannelsesmuligheder for kvinder.

-  10  -
LUXEMBOURG
PRO MEMORIA: Kvinderne udgør 46% af det samlede antal arbejdsløse  
(december 1982) og 29,9% af arbejdsstyrken (1981).
D  SÆRLIG LOVGIVNING
1.1.- Lov om gennemførelse af ligebehandlingsdirektivet.
1.2.- Ministeriel bekendtgørelse af 19. februar 1980 om oprettelse  
af et ligestillingsrid under arbejds- og socialsikringsministeriet.
2) GENERELLE FORANSTALTNINGER
2.1. - Erhvervsuddannelsesforanstaltningerne er for begge køn, men  
der er planer om at oprette et "Retravai ller"-center for kvinder der  
ønsker at komme i arbejde igen.
2.2. - Der afholdes bevidstgørelses- og oplysningskampagner for elever  
og forældre med henblik pi at sprede kvindernes erhvervsvalg over et  
større felt.
NEDERLANDENE
PRO MEMORIA: Kvinderne udgør 31% af det samlede antal arbejdsløse  
(december 1982) og 31,6% af arbejdsstyrken (1981).
1) LIGESTILLLINGSLOVGIVNING
Loven af 1. marts 1980 om ligebehandling af mænd og kvinder har medført,  
at begrebet familieoverhoved er blevet afskaffet, samt at der ikke  
længere må refereres til ægteskabelig stilling.
2) GENERELLE FORANSTALTNINGER TIL BEKÆMPELSE AF ARBEDJSLØSHEDEN
2.1.- Beskæftigelsesforanstaltninger
Ti Iskud tTl nedbringelse af omkostningerne ved ansættelse af lang­
tidsledige, deltidsbeskæftigede, unge og handicappede, I alle disse  
ordninger er kvinderne underrepræsenteret undtagen for si vidt angår  
midlertidigt tilskud til ansættelse af unge.

-  11  -
2.2.1. ~ Oprettelse af midlertidige stillinger (6 måneder) inden  
for den haLvoffentLige sektor.
Bestræbelserne pi at opnå en mere ligelig kønsfordeling er siden 1980  
begyndt at bære frugt.
2.2.2. - Jobskabelse med henblik på at reintegrere langtidsledige  
i  produktionslivet.
2.2.3. - Forsøgsordning med længerevarende beskæftigelsesprojekter  
(mindst 4 år), af samfundsnyttig og overvejende socialt bevidstgørende  
art, der henvender sig til unge arbejdsløse, som på grund af deres  
uddannelsesmæssige baggrund har svært ved at blive integreret i  arbejds­
livet (45% kvinder).
2.3. - Uddannelsesforanstaltninger
2.3.1. - Tilskud til uddannelse af beskæftigelsessøgende, som på grund  
af manglende uddannelse har svært ved at opnå og fastholde beskæftigelse  
(36% kvinder).
2.3.2. - Uddannelse, der tilrettelægges i  samarbejde med erhvervslivet  
med henblik på personer, som har svært ved at fastholde beskæftigelse  
(8% kvinder).
2.3.3. - Uddannelses-, omskolings- og genopfriskningskurser for ledige  
eller ledighedstruede ufaglærte arbejdere eller for særl-iqe qrupper  
(3% kvinder).
2.3.4. - For unge under 23 år
- støtte til lærlingeuddannelse. Tilskud til virksomheder, der tilbyder  
praktikpladser (8% kvinder)
- Uddannelse for unge arbejdsløse, der på grund af manglende uddannelse  
er særlig udsat på arbejdsmarkedet. Der er tale om uddannelser,
der er særlig afpasset etter beskæftigelsesmulighederne.
- Center for erhvervsvejledning og erhvervsforberedelse for arbejds­
løse, der ikke kan klare et ufaglært arbejde eller en almindelig  
erhvervsuddannelse (25% kvinder).

-  1 2  -
2.4. - Fremme af deltidsbeskæftigelse inden for den offentlige sektor
2.4.1. - Forsøgsordning iværksat af socialministeriet i 1980/81 inden  
for de lokale arbejdsformidlinger. For at gøre indtægtsnedgangen glid­
ende ydes der 2 præmier - én til arbejdsgiveren og én til lønmod­
tageren.
2.4.2. - Ordning iværksat af indenrigsministeriet inden for den  
offentlige sektor (udvidelse af forsøgsordningen). Det har imid­
lertid ikke kunnet undgås, at det især er kvinderne, der er blevet  
deltidsbeskæftigede.
3) SÆRLIGE FORANSTALTNINGER
3.1. - Særbehandling
For uddannelses-, placerings- og jobskabelsesforanstaltningerne  
er der fastsat særlige kvoter for hvert køn med henblik pi at give  
mænd og kvinder mulighed for at nyde godt heraf i  samme udstræk­
ning, som deres andel af arbejdsløsheden i  det pågældende område  
berettiger dem til.
3.2. - Bredere erhvervsvalg
3.2.1. - Iværksættelse af en forsøgsordning for pigers adgang  
til erhvervsuddannelse for drenge. Dette sker til opfølgning af  
betænkningen om forbedring af pigernes erhvervsuddannelse.
3.2.2. - Pilotforsøg vedrørende bredere erhvervsvalg i  5 regionale  
erhvervsuddannelsescentre (fra 1980).
3.2.3. - Program, der tager sigte på at skabe tillid til kvinderne  
som teknikere. Oplysningskampagner i  erhvervsvejledningsinstitu­
tionerne og i  skolerne.
3.2.4. - Oplysningskampagner, der køres af arbejdsformidlingen,  
og som tager sigte på at få arbejdsgiverne til at oprette utradi­
tionelle jobs.
3.3. - Hensyn til den familiemæssige situation
3.3.1. - Øget adgang til deltidsbeskæftigelse som middel til at  
udvide uddannelses- og karrieremulighederne forkvinderne inden  
for den offentlige sektor.
3.3.2. - Afholdelse af uddannelseskurser med henblik på beskæf­
tigelse inden for sundheds- og socialsektoren for kvinder, der  
på ny søger ud på arbejdsmarkedet.

-  13  -
FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND
P R O  MEMORIA: Kvinderne udgør 42,4% af det samlede antal arbejdsløse 
(december 1982) og 38,4% af arbejdsstyrken (1981).
1) LIGESTILLINGSLOVGIVNING
Med loven af 21. august 1980 er kønsdiskrim ination blevet forbudt 
og k o lle k tiv  beskyttelse af kvinder a fs k a ffe t, således at der 
nu kun findes in d iv id u e l beskyttelse (f.e k s . bekendtgørelse af 
29. j u l i  1980 om  fa rlig e  s to ffe r ) .
2) GENERELLE BESKÆ FTIGELSESFREMMENDE FORANSTALTNINGER
2.1. -  Forbundsregeringens b e skæ ftig e lse sp o litiske  program fo r 
de områder, der er hårdest ramt af arbejdsløshed om fa tter:
. uddannelse af ansatte i virksomheder, der er under om stru ktu re rin g , 
. genoptræning af arbejdsløse uden e rh v e rv s k v a lifik a tio n e r og 
la n g tid s le d ig e ,
. o p re tte ls e  af s t illin g e r  inden fo r den so cia le  service samt 
øget udbud af supplerende d e ltid s s tillin g e r .
2.2. -  F le rå rlig t erhvervsforberedelsesprogram  fo r unge.
2.3. -  TiIskud t i  l arbejdssøgende samt underholdsgodtgørelse t i l  
personer der delta ger i udd anne lsesforanstaltninger, som skal 
forbedre deres chancer på arbejdsmarkedet.
2.4. -  tils k u d  t i l  nedbringelse af omkostningerne ved ansættelse 
af a rb e jd s k ra ft med henblik på at fremme nyansæ ttelser.
2 .4 .1 . -  T ilsku d , præmier og lån fra  a rb e jd s d ire k to ra te t med hen­
b lik  på at fremme ansættelsen af arbejdløse i den o ffe n tlig e  og 
p riv a te  sektor ( i medfør af loven om  beskæ ftigelsesarbejder).

-  14  -
2 .4 .2 . -  Tilskud t i l  erhvervsmæssig indpasning af vanske ligt 
placerbare arbejdstagere.
2.5. -  Fortrinsadgang t i l  efteruddannelse og omskoling fo r arbejds­
løse, ledighedstruede samt personer uden erhvervsuddannelse.
3) SÆ RLIGE FORANSTALTNINGER
3.1. -  Tilskud t i l  erhvervsmæssig genindpasning.
3 .1 .1 . -  Særlig godtgørelse t i l  hjemmearbejdende kvin d e r, som 
søger ud p i arbejdsmarkedet.
3 .1 .2 . -  Børnepasningstilskud t i l  kvin d e r, der delta ger i uddan­
n e ls e s fo ra n s ta ltn in g e r.
3 .1 .3 . -  Godtgørelse t i l  arbejdsløse kvinder under uddannelse.
3 .2. -  F oranstaltninge r t i l  fo rb e d rin g  af chancerne p i arbejds­
markedet .
3 .2 .1 . -  F oranstaltninge r med henblik p i rådgivnin g, ve jle d n in g , 
s tø tte  og p ra k tis k  e rfa rin g .
3 .2 .2 . -  F oranstaltninge r vedrørende s tillin g s b e te g n e ls e r samt 
fle re  s t illin g s tiIb u d f o r  kvinder gennem arbejd sfo rm id lin g e n .
3.3. -  forb edring af kvindernes erhvervsuddannelse.
Særlig indsats fra  a rb e jd s d ire k to ra te ts  og lig e s tillin g s rå d e ts  
side med henblik på at fremme og le tte  kvindernes adgang t i l  de 
ta lr ig e  udd anne lsesforanstaltninger, der gennemføres af de o ffe n t­
lig e  myndigheder og af e rh v e rv s liv e t.
3 .4. -  Udvidelse af kvindernes erhvervsm uligheder.
. Systematisk p la n la g t forsøgsordning med henblik p i en udvidelse 
af kvindernes erhvervsmuligheder i virksomhederne med henblik 
på at få fle re  kvinder ind i mandefag.

-  15  -
DET FO R EN EBE KONGERIGE
P R O  MEMORIA: Kvinderne udgør 26,8% af det samlede antal arbejdsløse 
(december 1982) og 38,7% af arbejdsstyrken (1981).
1) LIGESTILLINGSLOVGIVNING
I. medfør af loven om  forbud mod kø nsdiskrim ination (Sex d is c rim i­
nation act) fra  1975 oprettedes lig e s tillin g s r id e t (Equal Ορροί— 
tu n itie s  Commission), som har vidtgående ju rid is k e  b e fø je lse r 
og re t t i l  at fremsætte fo rs la g  med henblik p i at s ik re  lovens 
gennemførelse.
2) SÆ RLIGE FORANSTALTNINGER
2.1. -  Bredere v if t e  af erhvervsuddannelsesmuligheder
I medfør af § 47 i lig e s tillin g s lo v e n  skal der tilre tte læ g g e s  
sæ rlige udd anne lsesforanstaltninger, der forbeholdes kvinder.
2 .1 .1 . -  D e o ffe n tlig e  uddannelsesprogrammer.
2 .1 .1 .1 . -  TO P S  (T ra in in g  O pportunities Scheme), som henhører 
under den o ffe n tlig e  a rb e jd s fo rm id lin g , tilb y d e r et bredt udvalg 
af efteruddannelsesm uligheder fo r voksne, som enten ønsker at
tage en ny uddannelse e lle r  at få genopfrisket en a lle re d e  erhvervet 
uddannelse. Disse fo ra n s ta ltn in g e r foregår i o ffe n tlig e  e lle r  
p riv a te  uddannelsescentre, og der er i en v is  udstrækning mulighed 
fo r at tilre tte læ g g e  uddannelserne på d e ltid s b a s is .
2 .1 .1 .2 . - W O W  (Wider O pportunities fo r Women) henvender sig 
t i l  kvin d e r, der skal genindpasses på arbejdsm arkedet, og foregår 
ved 13 uddannelsescentre.
2 .1 .1 .3 . -  S tip endier t i l  unge kvin d e r, der delta ger i uddannelses­
fo ra n s ta ltn in g e r inden fo r p ro d u ktio n ste kn ik, der afholdes af 
"engineering in d u s tria l tra in in g  board" (I.T .B .) e lle r  andre in ­
s titu tio n e r .

-  16  -
2 .1 .2 . -  F o ra n sta ltn in g e r, der henvender sig t i l  arbejdsgiverne.
2 .1 .2 .1 . -  Forskningsprogrammer m ed henblik p i at fin d e  frem t i l  
nye beskæftigelsesområder fo r kvinder.
2 .1 .2 .2 . -  S tø tte t i l  kurser, der forbereder kvinder t i l  ledende 
s ti l l i  nger.
2.2. -  Oplysnings- og bevidstgørelseskampagner
2 .2 .1 . -  Udsendelse af ta lr ig e  oplysende pjecer om  lig e s t illin g s ­
loven, udsendelse af m ateriale mod kø nsdiskrim ination ("F a ir Dealing" 
-  "jo b  Evaluation fre e  of sex b ia s" -  "c e n s u lta tiv e  d ra ft code
of p ra c tic e ") samt oplysningskampagner, der henvender sig  t il. d e t  
brede publikum.
2 .2 .2 . -  L ig e s tillin g s rå d e ts  og den b r itis k e  landsorganisations 
(TUC) indsats med henblik på p o s itiv  særbehandling.
3) GENERELLE FORANSTALTNINGER TIL BEKÆ M PELSE AF ARBEJDSLØSHEDEN
3.1. -  Kvinderne -  og ikke mindst de unge arbejdsløse kvinder -  
delta ger ta ls tæ rk t i de tr a d itio n e lle  fo ra n s ta ltn in g e r vedrø­
rende erhvervsuddannelse, forberedelse med henblik på det alminde­
lig e  arbejdsmarked e lle r  arbejde i lokalsamfundet og m id le rtid ig  
beskæ ftigelse (Work experience program, community work).
3.2. -  Uddannelsesgaranti fo r unge under 18 år samt et erhvervs­
forberedelsesprogram (U n ifie d  Vocational Preparation Program), 
som indeholder in te g re re t almen og fa g lig  uddannelse fo r unge 16- 
18-årige uden erhvervsuddannelse.