28. 9. 74 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 115/37 
BILAG 
til udtalelsen  fra Det  økonomiske  og sociale  Udvalg 
Følgende  ændringsforslag  blev  forkastet  under  debatten: 
Afsnit  7 
Sidste  sætning  slettes. 
Resultatet  af  afstemningen: 
Stemmer  for:  29, 
Stemmer  imod:  36, 
Undlod  at stemme:  13. 
Udtalelse  om  Det  økonomiske  og sociale  Udvalgs  placering  og rolle  set i lyset  af en 
udvikling  inden  for de europæiske  institutioner 
Udvalgets  udtalelse  har  ingen  tekst  som  grundlag. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Udvalget  besluttede  på sin 118.  plenarforsamling  afholdt  den  28.  og 29. januar  1974 
på forslag  fra sit præsidium  at afgive  en udtalelse  om det nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin 119.  plenarforsamling  afholdt  i Bruxelles 
den 27. og 28. marts  1974  sin udtalelse  om det  nævnte  emne. 
LTdtalelsens  ordlyd  er følgende: 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til den beslutning,  der blev  truffet  af 
stats-  eller  regeringscheferne  forsamlet  i Paris  den 
21. oktober  1962,  om at opfordre  Fællesskabets  insti-
tutioner  til at tildele  Det  økonomiske  og sociale 
Udvalg  retten  til for fremtiden  at fremsætte  udtalelse 
på eget  initiativ. under  henvisning  til Ministerrådets  beslutning  af 
12. februar  1974  herom, 
under  henvisning  til artikel  20 i den  nye  forretnings-
orden,  der blev  godkendt  af Rådet  den  4. marts  1974, 
under  henvisning  til stats-  eller  regeringschefernes  be-
slutning  om »inden  dette  tiårs  udløb  og under  fuld-
stændig  hensyntagen  til de allerede  indgåede  traktater 
Nr. C 115/38 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 28. 9. 74 
at omdanne  medlemsstaternes  samlede  indbyrdes  for-
bindelser  til en europæisk  union«  og anmoder  Fælles-
skabets  institutioner  om  inden  udgangen  af 1975  »at 
udarbejde  en rapport  om dette  emne  med  henblik  på 
forelæggelse  for et senere  topmøde«, 
under  henvisning  til forsamlingens  beslutning  af 
28. februar  1974  efter  forslag  fra præsidiet,  om  på 
eget initiativ  at fremsætte  en udtalelse  herom  og med 
henblik  herpå  nedsætte  et underudvalg  i henhold  til 
artikel  17 i forretningsordenen,  som  skal  fremsætte 
forslag  til udtalelse. 
under  henvisning  til den  udtalelse,  der blev  afgivet  af 
underudvalget  »Institutionelle  spørgsmål«  ved  mødet 
den 21. marts  1974, 
under  henvisning  til den mundtlige  beretning,  der blev 
aflagt  af ordføreren,  hr. de Bruyn, 
under  henvisning  til forhandlingerne  ved  dets  119. 
plenarforsamling  den  27.  og 28. marts  1974,  mødet 
den 28. marts,  med  104  stemmer  for,  idet  dog  6 undlod 
at stemme, 
VEDTAGET  FØLGENDE  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  mener,  at beslut-
ningen  om  at oprette  en europæisk  union  navnlig 
forudsætter  en klar  forbedring  af det  institutionelle 
system  effektivitet,  samt  en demokratisering  ved  en 
styrkelse  af Europa-Parlamentet  på den  ene  side  og af 
de økonomiske  og sociale  gruppers  medvirken  ved 
udarbejdelsen  af fællesskabsbeslutninger  på den  anden 
side. 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  understreger,  at de 
forslag,  som  det  fremsætter  i det følgende,  fuldt  be-
vidst  fremsættes  inden  for de eksisterende  traktaters 
begrænsede  rammer,  skønt  det  ikke  mener,  at disse 
tildeler  det den  placering  og rolle  i Fællesskabets  insti-
tutionelle  system,  som  det kunne  kræve. 
I. Almindelige  bemærkninger 
Traktaten  af 25.  marts  1957  om  oprettelse  af EØF 
har fastsat  nedsættelsen  af fire  institutioner:  Europa-
Parlamentet,  Rådet,  Kommissionen  og Domstolen. 
Der er endvidere  blevet  oprettet  et økonomisk  og 
socialt  Udvalg  med  rådgivende  beføjelser,  som  obliga-torisk  bliver  hørt  af Rådet  og Kommissionen  i de til-
fælde,  der er fastsat  i traktaten;  men  det kan  tillige 
høres,  når  som  helst  disse  to institutioner  finder  det 
hensigtsmæssigt.  Udvalget  konstaterer  på den  ene side, 
at de forfatningsmæssige  tekster  i det institutionelle 
system  har en tendens  til undertiden  at blive  fortolket 
eller anvendt  restriktivt.  Den  bemærker  på den  anden 
side,  at der efterhånden  er oprettet  talrige  udvalg  og 
organer.  Disse  to konstateringer  gør  det  muligt  at 
bekræfte,  at de forskellige  forslags-  hørings-,  beslut-
nings-,  samt  udøvende,  kontrollerende  og sanktione-
rende  funktioner  ikke  længere  er klart  fordelt  mellem 
de forskellige  institutioner  og organer. 
I en udtalelse  fra den 26. og 27. februar  1969  om »den 
samlede  situation  i Fællesskabet«  (x) fremsatte  Det 
økonomiske  og sociale  Udvalg  allerede  bemærkninger 
herom  og kom  til det resultat,  at der forelå  en »an-
svarsforflygtigelse«  . 
Det konstaterer,  at hidtil  er der  kun  gjort  få frem-
skridt  for at afhjælpe  disse  alvorlige  mangler. 
Det økonomiske  og^sociale  Udvalg  fremhæver  nylige 
officielle  erklæringer  til fordel  for en fremskyndelse 
af den  europæiske  enhedsproces  og en bedre  fordeling 
af kompetenceområderne  mellem  Fællesskabernes 
forskellige  institutioner  og organer. 
I den forbindelse  må der især  erindres  om,  at det i den 
erklæring,  der blev  fremsat  af medlemsstaternes  stats-
eller regeringschefer  på konferencen  i Paris  den  19. til 
21. oktober  1972,  udtrykkeligt  blev  erklæret: 
»Den  økonomiske  ekspansion,  der ikke  er et mål  i 
sig selv,  skal  først  og fremmest  sigte  på at mindske 
forskellene  i livsvilkårene.  Dette  må ske  med  del-
tagelse  af alle  samfundsgrupper..  .«. 
Det slås i denne  erklæring  fast,  at »stats-eller  regerings-
cheferne  understregede,  at de tillæger  en kraftig  hand-
ling på det sociale  område  samme  betydning  som  gen-
nemførelsen  af den  økonomiske  og monetære  union. 
De anser  det for påtvingende  nødvendigt  at nå frem 
til en stigende  deltagelse  af arbejdsmarkedets  parter  i 
Fællesskabets  økonomiske  og sociale  beslutninger«. 
De samme  stats-  eller  regeringschefer  har  endvidere 
»konstateret,  at Fællesskabets  struktur  har  stået  sin 
prøve;  men  de er af den  opfattelse,  at beslutningspro-
cesserne  og institutionernes  arbejdsgang  burde  forbed-
(J) EFT  nr. C 47 af 10.  4. 1969,  s. 1. 
28. 9. 74 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 115/39 
res, så større  effektivitet  kunne  opnås.  De har  derfor 
opfordret  Fællesskabets  institutioner  til at anerkende 
Det økonomiske  og sociale  Udvalgs  ret til fremtidig 
at afgive  udtalelse  på eget  initiativ  om alle  spørgsmål, 
som vedrører  Fællesskabets  arbejde«. 
»De var enige  i bedømmelse  af, at med  henblik  på at 
gennemføre  især  de opgaver,  som  er fastlagt  i de for-
skellige  handlingsprogrammer,  er det  hensigtmæssigt 
i så vid udstrækning  som  muligt  at anvende  alle  trak-
taternes  regler,  herunder  artikel  235 i EØF-traktaten«. 
Stats-  eller  regeringscheferne  understregede  i Køben-
havn,  efter  at have  bekræftet  deres  forpligtelse  til at 
søge  den  europæiske  union  gennemført,  nødvendig-
heden  af: 
— at gøre  det  institutionelle  system  mere  effektivt; 
— at sikre,  at de økonomikse  og sociale  kategorier 
i stigende  grad  deltager  i fællesskabsbeslutninger. 
II. Det  økonomiske  og sociale  udvalg  og det  institu-
tionelle  system 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  kan  ikke  forholde 
sig passivt  over  for udviklingen  af Europa-Parlamen-
tets, Kommissionens,  Rådets  eller  Domstolens  rolle. 
1. I talrige  udtalelser  har Det  økonomiske  og sociale 
Udvalg  i øvrigt  talt for en mere  afbalanceret  og demo-
kratisk  arbejdsgang  for disses  vedkommende. 
a) Således  har  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  i 
sin udtalelse  om  Fællesskabets  samlede  situation, 
der blev  udarbejdet  på plenarforsamlingen  den 
26. og 27. februar  1969,  understreget: 
»...det  er derfor  absolut  nødvendigt,  at demo-
kratiseringen  af den  politiske  magt  gennemføres, 
og at Europa-Parlamentets  kontrol  med  den  ud-
øvende  magt  sikres«. 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  har ligeledes  i 
sin udtalelse  om  Den  økonomiske  og monetære 
Union,  som  blev  vedtaget  på samlingen  den  13. de-
cember  1973,  udtalt  sig til fordel  for at Europa-
Parlamentet 
».. .burde  have  beføjelse  til at godkende  og kon-
trollere  Fællesskabets  budget,  og det  burde  til-
lægges  de beføjelser,  som  gradvist  overføres  fra de forskellige  nationale  parlamenter  til Fællesskabet 
på de økonomiske  monetære  områder«. 
I samme  udtalelse  har  det udtalt  sig til fordel  for, 
at denne  institutions  medlemmer  udpeges  på demo-
kratisk  måde,  idet  det anmodede  om,  at der  blev 
fastsat: 
». . .en dato  for direkte  valg  til dette  organ.  Disse 
valg bør  finde  sted  senest  ved  begyndelsen  af den 
økonomiske  og monetære  unions  afsluttende  fase«. 
b) Hvad  angår  Kommissionen,  der  har  til opgave  at 
sikre  det  fælles  markeds  funktion  og udvikling 
(artikel  155)  og derfor  har  beføjelser  til selvstæn-
digt at træffe  beslutninger,  har Det  økonomiske  og 
sociale  Udvalg  gentagne  gange  og navnlig  i den 
ovennævnte  udtalelse  fra  februar  1969  insisteret 
på 
»Kommissionens  funktion  som  initiativtager,  hvis 
rolle  i udarbejdelsen  af Fællesskabets  beslutninger 
forbliver  et afgørende  element  for  Fællesskabets 
udvikling«. 
c) Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  minder,  om,  at 
Rådets  afgørelser  i henhold  til artikel  148  i trakta-
ten om  oprettelse  af EØF  normalt  træffes  med  et 
flertal  af medlemmernes  stemmer.  Men  Rådet  er i 
de fleste  af sine  handlinger  lammet  af, at denne 
bestemmelse  ikke  til dato  er blevet  taget  i anven-
delse. 
d) Ifølge  artikel  164  skal  Domstolen  værne  om lov og 
ret ved  fortolkningen  og anvendelsen  af traktaten. 
e) Hvad  angår  topmøderne,  mener  Det  økonomiske 
og sociale  Udvalg,  at de skal  styrke  den  politiske 
vilje  inden  for rammerne  af et samråd  mellem  stats-
eller  regeringscheferne  og give  de nødvendige  im-
pulser  for  at gennemføre  den  europæiske  enhed 
uden  dog  at erstatte  Fællesskabets  institutioner. 
2. For  at få disse  forskellige  instanser  til at fungere 
mere  effektivt  mener  Det  økonomiske  og sociale  Ud-
valg,  at det  er bydende  nødvendigt  at indføre  en 
hurtigere  fremgangsmåde  ved udarbejdelsen  af Fælles-
skabets  beslutninger.  Det  understreger,  at forøgelsen 
af antallet  af procedureelementer  forårsager  en træg-
hed i beslutningsprocessen  og risikerer  til slut  at føre 
til en lammelse  af disse  mekanismer,  der  er fastsat  i 
traktaterne.  Det  mener  især,  at samarbejdet  mellem 
Nr. C 115/40 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 28. 9. 74 
Kommissionen  og Rådet  vedrørende  udarbejdelsen 
af udtalelserne  ikke  må ændre  Kommissionens  funktion 
af initiativtager.  Dette  samarbejde  må udformes  såle-
des, at det undgås,  at forslag  til tekster,  der er udarbej-
det af Kommissionen  i samarbejde  med  regerings-
eksperter,  igen  underkastes  de samme  undersøgelser, 
d.v.s.  af de samme  eksperter,  i beslutningsfasen. 
Udvalget  anmoder  desuden  om,  at de forskellige  faser 
i beslutningsprocessen  synkroniseres  bedre  tidsmæs-
sigt, for at forskellige  forslags-,  hørings-  og beslut-
ningsfunktioner  i Kommissionen,  Det  økonomiske 
og sociale  Udvalg,  Europa-Parlamentet  og Rådet  kan 
udøves  successivt  i den  nævnte  orden  og med  fuldt 
kendskab  til sagen. 
3. I denne  forbindelse  bekræftiger  Det  økonomiske 
og sociale  Udvalg  i klar  erkendelse  af værdien  og ræk-
kevidden  af den  højtidelige  forpligtelser,  som  er kom-
met til  udtryk  gentagne  gange  på  topmøderne, 
sin vilje  til fuldt  ud at påtage  sig og udvikle  sin rolle 
som rådgivende  instans. 
a) Det  tager  med  tilfredshed  Rådets  beslutning  til 
efterretning  om at anerkende  dets  ret at til frem-
sætte  udtalelse  på eget  initiativ,  således  som  stats-
eller regeringscheferne  havde  fastsat  det  (Paris, 
oktober  1972). 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg,  der repræsen-
terer  de forskellige  kategorier  i Fællesskabets  øko-
nomiske  og sociale  liv, har  på det  praktiske  plan 
til hensigt  at gøre  brug  af denne  forrettighed  for at 
gøre  disse  kredses  opfattelse  af de store  økonomiske 
og sociale  mål,  der  forfølges  af Fællesskabets,  og 
som de ikke  er blevet  hørt,  om,  kendt. 
På det principielle  plan  mener  det,  at den  kends-
gerning,  at stats-  eller  regeringsstaterne  har  aner-
kendt  denne  vigtige  forrettighed  vidner  om  den 
nye betydning,  som  disse  tillæger  den  repræsen-
tation  af de økonomiske  og sociale  kategorier,  der 
er samlet  i Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  og 
om den  interesse,  de tillæger  en styrkelse  af disse 
kategoriers  medvirken  i opbygningen  af Europa. 
b) Dette  burde  logisk  set medføre,  at Det  økonomiske 
og sociale  Udvalg  fik sin status  mærkbart  forbedret. 
Det burde  tillades  Det  økonomiske  og sociale  Ud-
valg frit  at tilpasse  og ændre  sin forretningsorden 
under  hensyntagen  til den  egentlige  tilrettelæg-
kelse  af sit arbejde.  Det  bør  frit  kunne  råde  over sit budget,  hvis  størrelse  bør  svare  til forøgelsen 
i de forpligtelser,  som  skyldes  dets  udbygning. 
c) Udvalget  minder  om,  at når traktaterne  tildeler  det 
en rådgivende  funktion  med  vidtstrakte  beføjelser, 
er det for at »repræsentanter  for forskellige  grup-
per inden  for det økonomiske  og sociale  liv«  bedre 
kan komme  til at medvirke  ved  udarbejdelsen  af 
Fællesskabets  beslutninger  — en nødvendighed,  der 
blev understreget  på topmøderne  i Paris  og Køben-
havn.  Under  disse  omstændigheder  og for at kon-
kretisere  de officielle  erklæringer  herom  fra top-
møderne  i Paris  og København  var  det  hensigts-
mæssigt  at indrømme  Det  økonomiske  og sociale 
Udvalg  institutionel  karakter,  hvilket  måtte  med-
føre,  at det  kaldtes  Det  økonomiske  og sociale 
Råd. 
Dette  ville  gøre  det  muligt  at styrke  Det  økono-
miske  og sociale  Udvalgs  placering  og rolle,  således 
at det bedre  er i stand  til i fuldt  omfang  at udøve 
den funktion,  som  traktaterne  har  tildelt  det.  Op-
bygningen  af Europa  vil uden  tvivl  finde  større  lyd-
hørhed  i brede  sektorer  i offentligheden. 
III. Det  økonomiske  og sociale  udvalg  og hørings-
funktionen 
Med  henblik  på at forøge  værdien  af Udvalgets  råd-
givende  funktion  skal  det,  i overensstemmelse  med 
traktaterne,  være  Rådets  og Kommissionens  normale 
samtalepartner.  Disse  institutioner  må  derfor  høre 
det i forvejen  og i god  tid  både  vedrørende  fastsæt-
telsen  af de forskellige  former  for  fællesskabspolitik 
og om de foranstaltninger,  der skal  træffes  med  hen-
blik på gennemførelsen  heraf. 
1. Men  Udvalget  konstaterer  en tendens  i retning  af 
en forøgelse  af antallet  af de særlige  rådgivende  orga-
ner og frygter,  at denne  tendens  vil svække  dets  råd-
givende  opgaves  privilegerede  karakter  og føre  til en 
udvanding  af den  rådgivende  funktion  inden  for Fæl-
lesskaberne.  Det  mener,  at denne  tendens  er skadelig 
for institutioners  funktioner  og giver  de økonomiske 
og sociale  kredse,  som  de er repræsenteret  i Udvalget, 
mindre  autoritet,  ligesom  værdien  af de udtalelser, 
der eventuelt  indhentes  fra andre  organer,  formind-
skes. 
a) Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  er klar  over, 
hvad  der  adskiller  dets  egentlige  institutionelle 
funktion,  som  dækker  et meget  bredt  område  inden 
for økonomiske  og sociale  spørgsmål,  fra de særlige 
28. 9. 74 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 115/41 
høringer,  der  foretages  i begyndelsen  af beslut-
ningsprocessen. 
Det vil derfor  ikke  kræve  eneret  til at blive  hørt 
hverken  på alle  stadier  i udarbejdelsen  af en beslut-
ning  eller  på alle  områder. 
Udvalget  beklager  selv,  at det  alt  for  ofte  har 
måttet  ofre  for mange  kræfter  på behandlingen  af 
mindre,  tekniske  spørgsmål  og anerkender,  at de 
særlige  høringer,  som  Kommissionen  foretager 
hos meget  specialiserede  udvalg,  er berettiget.  Det 
kan derfor  anerkende  eksistensen  af udvalg  af 
denne  art (tjenestemandsudvalg,  forvaltningskomi-
teer eller  komiteer  for vareområdet),  der udtaler  sig 
om sådanne  problemer. 
b) Derimod  frygter  Det  økonomiske  og sociale  Ud-
valg,  der i fremtiden  har til hensigt  i sit arbejde  at 
ofre mere  opmærksomhed  på problemer  af generel 
karakter  for at udvikle  sin egenlige  opgave,  at visse 
nyoprettelser  faktisk  fører  til en sand  opløsning 
af den  almene  kompetence,  som  særligt  er givet  det 
af traktaterne  på det  økonomiske  og sociale  om-
råde. 
Det kræver  derfor,  at Kommissionen  og Rådet  an-
moder  det om en udtalelse  inden  enhver  oprettelse 
af et nyt  organ,  hvis  sammensætning  har ligheds-
punkter  med  Det  økonomiske  og sociale  Udvalgs 
sammensætning,  eller  hvis  beføjelser  kunne  med-
føre en uberettiget  sønderlemmelse  af udvolgets 
samlede  kompetence. 
c) Det  mener  desuden,  at det på grund  af sin repræ-
sentative  sammensætning  også  har  til opgave  at 
medvirke  på teksternes  forberedende  stade,  f.eks. 
tekster  om  vigtige  emner,  fastlæggelse  af de store 
økonomiske  og sociale  retningslinjer,  eller  på for-
hånd  udviklingen  af en fælles  politik  på et nyt 
område. 
Der kunne  også  foretages  forbedringer  i udtalelses-
proceduren.  I det  mindste  om  vigtige  spørgsmål 
burde  Kommissionen  anmode  Udvalget  om  at 
foretage  en første  undersøgelse  før  det  endelige 
stadium  i udarbejdelsen  af dets  første  forslag  til 
Rådet,  hvilket  ikke  ville  udelukke  den  udtrykke-
lige anmodning  om  udtalelse,  før  Rådet  træffer 
sin endelige  beslutning.  Denne  procedure  ville 
gøre  samarbejdet  mellem  Kommissionen  og Udval-
get mere  effektivt.  Kommissionens  forslag  ville  kun 
få større  autoritet  over  for Rådet.  Med  hensyn  til 
Udvalget  ville  det vokse  i betydning  i de forskellige 
kredse,  det repræsenterer,  og i den  offentlige  me-
ning  i almindelighed. 
d) Desuden  bør  der  efter  egnede  bestemmelser  for 
fremtiden  gennemføres  en samordning  af de eksi-sterende  udvalgsaktiviteter  med  undtagelse  af ud-
valgene  for tjenestemænd  og varer  og Det  økono-
miske  og sociale  Udvalgs  arbejde. 
2. Desuden  bør  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg, 
hvis rolle  vil blive  styrket,  således,  som  det  tidligere 
er anført,  have  mulighed  for om  nødvendigt  og efter 
egnede  fremgangsmåder  at høre  personligheder  udefra. 
Således  kunne  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg, 
sådan  som  det er dets  opgave,  bedre  dække  visse  aspek-
ter af de økonomiske  og sociale  problemer. 
3. For  at være  i stand  til at bedømme  sin indsats' 
effektivitet  i samspillet  med  Fællesskabets  institutioner 
må det kunne  undersøge  de forslagsstillende  og beslut-
tende  instansers  videre  behandling  af dets  udtalelser. 
I denne  forbindelse  bør  Udvalget  modtage  alle  oplys-
ninger,  der er nødvendige  til at bedømme,  i hvor  Stor 
udstrækning  der er blevet  taget  hensyn  til dets  udtalel-
ser. Det  ville  gøre  det lettere  at oplyse  om  Udvalgets 
arbejde  uden  for institutionerne,  især  igennem  masse-
medierne  for  at inddrage  den  offentlige  mening  i 
Fællesskabets  liv. 
4. Endelig  har  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  på 
grund  af den  voksende  sammenfletning  af de nationale 
økonomier  til hensigt  at oprette  bedre  organiserede 
forbindelser  mellem  dette  og de tilsvarende  eksisteren-
de nationale  organer  for  at sikre  en regelmæssig  ud-
veksling  af oplysninger  om  disse  organers  aktivitet. 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg  og de paritetiske 
sektorudvalg 
Under  afsnittet  »socialpolitik«  i stats-  og regerings-
chefernes  erklæring  fra topmødet  i Paris  anføres  det, 
at det sociale  program  »i særdeleshed  bør  tage  sigte  på 
... at lette  — under  hensyntagen  til situationen  i de 
forskellige  lande  —  indgåelsen  af  europæiske 
kollektive  overenskomster  på egnede  områder«.  Der 
blev her opmuntret  til at oprette  paritetiske  sektorud 
valg. 
Disse  er fuldstændig  forskellige  fra Det  økonomiske  og 
sociale  Udvalg  og de ovenfor  nævnte  rådgivende  ud-
valg.  Da de ikke  har nogen  tvingende  karakter,  kan  de 
kun oprettes  på grundlag  af den  frie  vilje  hos  arbejds-
markedets  parter,  repræsenterende  hver  aktivitets-
sektor. 
Disse  paritetiske  sektorudvalg  bør,  for  at kunne  fun-
gere normalt,  råde  over  en fuldstændig  selvstændig 
beslutningsmyndighed  og et uafhængigt  administrativt 
sekretariat. 
Nr. C 115/42 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 28. 9. 74 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  må understrege,  at 
der ikke  kan  opstå  forvirring  med  hensyn  til den  op-
gave,  som  traktaterne  har  tildelt  det,  og de opgaver, 
som udføres  i disse  udvalg  og komiteer.  Det  kunne  dog 
i det omfang,  de nødvendige  midler  stilles  til dets  rå-
dighed,  opfylde  ovennævnte  nødvendighed  og tilbyde 
dem »husly«. 
Den udvidelse  af opgaverne,  som  følger  af forslagene 
i denne  udtalelse,  medfører  en tilpasning  af Udvalgets 
strukturer  og en forbedring  af dets  arbejdsmetoder. 
De praktiske  foranstaltinger  vedrørende  arbejdsgan-
gen, som  derfor  kunne  blive  nødvendige,  og deres 
virkning  på forretningsordenen  vil yderligere  blive 
gjort  til genstand  for  en grundigere  undersøgelse  i 
Udvalget  i henhold  til de normale  bestemmelser  herom. 
Som  konklusion  ønsker  Udvalget  at præcisere,  at disse 
forslag  udgør  fra dets  side  og inden  for rammerne  af 
de eksisterende  traktater  et første  bidrag  til de over-
vejelser,  som  er blevet  pålagt  på fællesskabsplan  efter 
anmodning  fra stats-  eller  regeringscheferne  med  hen-
blik på definitionen  af en europæisk  union. 
Det anmoder  om,  at denne  udtalelse  medtages  i den 
foreløbige  beretning,  som  skal  forelægges  på det næste topmøde,  der  skal  afholdes  inden  udgangen  af første 
halvår  af 1974. 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  forbeholder  sig ret 
til at uddybe  disse  overvejelser,  for det  kræver  som 
sådant  at blive  draget  ind i de videregående  diskussio-
ner på institutionsplan  med  henblik  på udarbejdelsen 
af den  endelige  beretning  om  den  europæiske  union 
inden  udgangen  af året  1975. 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  ønsker  allerede  nu 
at understrege,  at fremskridt  i denne  retning  er af-
hængig  af en samtidig  udvikling  af de forskellige  for-
mer for  fælles  politik,  navnlig  den  sociale  politik, 
som vil blive  bedømt  i forhold  til fastsatte  og iværk-
satte  konkrete  foranstaltninger  efter  en faktisk  og 
effektiv  høring  af de økonomiske  og sociale  kredse,  for 
hvilke  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  er den  eneste 
institutionelle  stemme  på fællesskabsplan. 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den  28. marts  1974. 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
Alfons  LAPPAS 
Formand 
BILAG 
til udtalelsen  fra Det  økonomiske  og sociale  Udvalg 
Følgende  ændringsforslag  blev  forkastet  under  debatten: 
Udtalelsens  næstsidste  afsnit: 
1 stedet  for »Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  forbeholder  sig. . .«, affattes  begyndelsen  af dette 
afsnit  således: 
»Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  pålægger  sit præsidium  hurtigt  at uddybe  sit arbejde  på 
dette  område,  for det . ..«. 
Resultatet  af  afstemningen: 
Stemmer  for:  29, 
Stemmer  imod:  70, 
Undlod  at stemme:  4.