TREDIVTE FINANSBERETNING om DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGS- OG GARANTIFOND FOR LANDBRUGET EUGFL, GARANTISEKTIONEN - REGNSKABSÅRET 2000 -

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Budgetprocedure

1.1. Aftale på topmødet i Berlin og budgetdisciplin

1.2. Foreløbigt budgetforslag

1.3. Samrådsprocedure - budgetforslag - første behandling i Parlamentet

1.4 Ændringsskrivelse nr. 4/2000

1.5. Budget

2. Likviditet og forvaltning af bevillingerne

A. FORVALTNING AF BEVILLINGERNE

2.1. Bevillinger i det oprindelige budget for 2000

2.2. Bevillinger på ændrings- og tillægsbudgetterne

2.3. Overførsler af bevillinger inden for EUGFL, Garantisektionen

2.4. Overførsler fra eller til den monetære reserve

2.5. Disponible bevillinger i regnskabsåret 2000

2.6. Udnyttelse af de disponible bevillinger i regnskabsåret 2000

2.6.1. Budgettransaktioner

2.6.2. Bevillinger, der skal fremføres automatisk

2.6.3. Bevillinger, der ikke skal fremføres automatisk

2.7. Bevillinger, der er fremført automatisk fra regnskabsåret 1999

2.8. Bevillinger vedrørende ikke-automatiske fremførsler fra regnskabsåret 1999

B. ORDNINGEN MED FORSKUD OG DIREKTE BETALINGER

2.9. Forskud til medlemsstaterne

2.9.1. Ordningen med månedlige forskud på konteringen

2.9.2. Beslutninger om forskud for regnskabsåret 2000

2.9.3. Nedsættelse og suspension af forskuddene

2.10. Direkte betalinger

3. Analyse af budgetgennemførelsen

A. GENERELT

3.1. Gennemførelse af budgettet

3.2. Kursudviklingens virkning

3.3. Dobbeltkurs

3.4. Prisbeslutning

3.5. Agromonetære beslutninger

B. ANALYSE AF FINANSIERINGEN AF MARKEDERNE

3.6. Agenda 2000

3.6.1. Vegetabilske produktioner

3.6.2. Animalske produktioner

3.7. Udgifternes fordeling efter kapitel

3.7.1. Vegetabilske produktioner

3.7.2. Animalske produktioner

3.7.3. Tilknyttede foranstaltninger

3.8. Udgifternes fordeling efter økonomisk art

3.8.1. Restitutioner

3.8.2. Direkte støtte

3.8.3. Oplagring

3.8.4. Tilbagekøb og ligestillede foranstaltninger

3.8.5. Andre interventioner

C. SÆRLIGE FINANSIERINGER

3.9. Levering af levnedsmidler fra interventionslagre til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet

3.10. Fødevarehjælp

3.11. Landdistrikternes udvikling

3.12. Veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger

3.13. Fiskeri

3.14. Oplysningskampagner

4. Kontrolaktiviteter

4.1. Integreret forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS)

4.2. Kontrolkontorer for olivenolie

4.3. Medfinansiering af øget kontrol

5. Regnskabsafslutning

5.1. Generelt

5.2. Regnskabsafslutning for regnskabsåret 1995

5.3. Regnskabsafslutning i forbindelse med den nye procedure for regnskabsafslutning

5.4. Regnskabsmæssig regnskabsafslutning for regnskabsåret 1999

5.5. Søgsmål, der er anlagt ved EF-domstolen mod beslutninger om regnskabsafslutning

6. Forbindelser til EF-parlamentet/Revisionsretten

6.1. Forbindelser til EF-parlamentet

6.2. Forbindelser til Revisionsretten

6.2.1. Revisionsrettens opgave

6.2.2. Årsberetning 1999

6.2.3. Revisionsrettens særberetninger

7. Liste over grundreglerne for EUGFL, Garantisektionen, og dens opbygning - hovedregler og ændringer i regnskabsåret 2000

7.1. Generelt/forskudsordning

7.2. Kontrol

7.3. Regnskabsafslutning

7.4. Offentlig oplagring

7.5. Agromonetære foranstaltninger

FORTEGNELSE OVER BILAG

Bilagene til den tredivte finansberetning foreligger på fransk i papirudgave i GD AGRI eller på GD AGRI's websted.

TREDIVTE FINANSBERETNING

om Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, EUGFL, Garantisektionen - regnskabsåret 2000 -

TABEL 1

GENNEMSNITLIGE OMREGNINGSKURSER FOR REGNSKABSÅRET 2000

>TABELPOSITION>

1. BUDGETPROCEDURE

1.1. Aftale på topmødet i Berlin og budgetdisciplin

Topmødet i Berlin den 24.- 25. marts 1999 mundede ud i forslagene om Agenda 2000. Desuden blev forordningen om budgetdisciplin vedtaget i 2000 og trådte i kraft den 1. oktober 2000.

Det erindres om, at man i konklusionerne på topmødet i Berlin fastholdt den landbrugsretningslinje, som Kommissionen havde foreslået (idet den kom til at omfatte foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne, veterinærforanstaltninger, førtiltrædelsesinstrumentet på landbrugsområdet (SAPARD) og det beløb, der står til rådighed for landbruget som led i tiltrædelsen), men indførte udgiftslofter under landbrugsretningslinjen.

Det drejer sig i virkeligheden om to årlige underlofter for perioden 2000 til 2006, ét for de traditionelle markedsudgifter (underudgiftsområde 1a) og ét for udgifter til udvikling af landdistrikterne (underudgiftsområde 1b) Disse lofter blev fastlagt på et niveau svarende til de udgifter, der forventes efter vedtagelsen af Agenda 2000. Det vil sige, at de nye lofter ligger på niveau med de forventede udgifter, og at der ikke er nogen frimargen for uforudsete situationer, der kan opstå, som det ofte var tilfældet førhen. Disse lofters niveau er anført i nedenstående tabel:

Udgifter 2000-2006 (i mio. EUR, 1999-priser [1])

[1] Til beregning af udgifterne i løbende priser anvendes en deflator på 2%.

>TABELPOSITION>

Konklusionerne på topmødet i Berlin blev fulgt op af Parlamentets og Rådets vedtagelse af:

- en ny interinstitutionel aftale om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren, de finansielle overslag (lofterne) og budgetproceduren, som medtager disse konklusioner og giver Kommissionen formel mulighed for til efteråret at fremlægge en ændringsskrivelse til det foreløbige budgetforslag (FBF) for det kommende år, så at der i budgetoverslagene tages hensyn til den seneste udvikling.

- en ny forordning om budgetdisciplin (forordning (EF) nr. 2040/2000, EFT L 244 af 29.9.2000, s. 27), hvor det bl.a. er fastsat følgende: Ved alle lovgivningsinitiativer, der træffes i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, skal underloft 1a og 1b, der er fastsat i de finansielle overslag, overholdes, og bevillingerne skal holde sig inden for disse lofter. For at overholde beløbet i underudgiftsområde 1a (Garantisektionens traditionelle udgifter) kan Rådet beslutte at justere udgiftsniveauet for de støtteforanstaltninger, der skal gælde fra begyndelsen af det næste produktionsår i de enkelte berørte sektorer. Kommissionen fremlægger sammen med FBF en analyse af afvigelserne mellem de oprindelige overslag og de faktiske udgifter i de foregående regnskabsår, og den gennemgår situationen på mellemlang sigt. Til beregning af budgetskønnene ved udarbejdelsen af budgettet, ændringsskrivelsen eller et ændrings- og tillægsbudget (ÆTB) anvender Kommissionen generelt den gennemsnitlige dollarkurs, der blev konstateret i det seneste kvartal. Endelig vil den monetære reserve blive nedbragt til 250 mio. EUR i 2002 og vil blive afskaffet fra regnskabsåret 2003.

1.2. Foreløbigt budgetforslag

Det foreløbige budgetforslag (FBF) for 2000 blev udarbejdet af Kommissionen og forelagt budgetmyndigheden i slutningen af april 1999. De samlede foreslåede bevillinger til EUGFL, Garantisektionen, androg 40 901 mio. EUR, nemlig 37 314 mio. EUR til underudgiftsområde 1a og 3 587 mio. EUR til underudgiftsområde 1b. FBF skulle overholde loftet for underudgiftsområde 1a (37 352 mio. EUR i løbende priser) og loftet for underudgiftsområde 1b (4 386 mio. EUR i løbende priser) som fastsat i de finansielle overslag: skønnene for bevillingsbehovet for underudgiftsområde 1a oversteg loftet med 212 mio. EUR. De foreslåede bevillinger blev derfor nedsat lineært med 250 mio. EUR og holdt sig således inden for loftet. Det beregnede bevillingsbehov for underudgiftsområde 1b lå et godt stykke under loftet. De foreslåede bevillinger svarede således til behovet.

1.3. Samrådsprocedure - budgetforslag - første behandling i Parlamentet

Rådet vedtog budgetforslaget i juli 1999. Bevillingerne for underudgiftsområde 1b forblev uændret, mens bevillingerne for underudgiftsområde 1a blev nedsat med 375 mio. EUR. De samlede bevillinger til EUGFL, Garantisektionen, androg således 40 526 mio. EUR.

Ved førstebehandling genindførte Parlamentet bevillingerne i FBF for underudgiftsområde 1a undtagen budgetlinjerne for restitutioner og forøgede bevillingerne til udvikling af landdistrikterne i underudgiftsområde 1b med 547 mio. EUR.

1.4. Ændringsskrivelse nr. 4/2000

I oktober 1999 vedtog Kommissionen en ændringsskrivelse til FBF. Den tog hensyn til udviklingen i landbrugskonjunkturerne og den seneste landbrugslovgivning.

Den ugunstige udvikling på daværende tidspunkt i landbrugskonjunkturerne gjorde, at det forventede bevillingsbehov for det samlede underudgiftsområde 1a lå over loftet trods et mindre fald i det forventede behov i forhold til FBF på 67 mio. EUR.

De kapitler, hvor bevillingsbehovet blev mærkbart revideret i nedadgående retning, er:

- regnskabsafslutning (- 300 mio. EUR) som følge af større negative korrektioner end forventet (beløb, der skal krediteres budgettet for EUGFL, Garantisektionen)

- oksekød (- 191 mio. EUR) som følge af mindre bevillingsbehov til offentlig oplagring og eksportrestitutioner

- fåre- og gedekød (- 186 mio EUR) som følge af stigningen i gennemsnitsprisen på EF-markedet og endelig

- olivenolie (- 159 mio. EUR) som følge af revision af produktionen i visse medlemsstater i nedadgående retning.

Disse besparelser blev dog mere end opvejet af stigningerne i kapitlerne for:

- svinekød (+ 236 mio. EUR) som følge af krisens vedvaren

- sukker(+ 158 mio. EUR) som følge af større eksportrestitutioner på grund af faldet i verdensmarkedspriserne

- markafgrøder (+ 115 mio. EUR) som følge af lavere markedspriser på olieafgrøder end forventet, hvorfor den forventede nedsættelse af støtten ikke finder sted, og endelig

- mælk og mejeriprodukter (+ 102 mio. EUR) som følge af den større produktion af smør og skummetmælkspulver og forhøjelsen af visse satser for eksportrestitutioner.

I underudgiftsområde 1b blev de forventede udgifter i forhold til FBF forhøjet med 200 mio. EUR for derved at foregribe en fremskyndelse af medlemsstaternes fremlæggelse af nye programmer for udvikling af landdistrikterne og Kommissionens godkendelse af dem.

Det supplerende bevillingsbehov som følge af den seneste landbrugslovgivning udgjorde kun 38 mio. EUR (udelukkende i forbindelse med underudgiftsområde 1a). Der var næsten ikke sket nogen ændringer af grundreglerne siden fremlæggelsen af FBF, da der allerede heri var taget højde for virkningerne af beslutningerne om Agenda 2000. I øvrigt fik Rådets beslutning om prispakken 1999/00 kun mindre finansielle følger i forhold til Kommissionens oprindelige forslag.

Det således fastlagte bevillingsbehov for EUGFL, Garantisektionen, ved udarbejdelsen af ændringsskrivelsen androg 41 324 mio. EUR [2]. Da bevillingsbehovet for underudgiftsområde 1a oversteg loftet, blev de foreslåede bevillinger i ændringsskrivelsen nedsat med 200 mio. EUR, hvilket skete lineært i de forskellige budgetkonti og efterlod en margen på 15 mio. EUR i forhold til det tilsvarende underloft.

[2] Det beregnede behov i ændringsskrivelsen dækkede ikke bevillingsbehovet på 20,9 mio. EUR for kapitel B1-50.

1.5. Budget

Den 16. december 1999 blev trepartsmødet om budgettet for 2000 afsluttet og budgettet vedtaget. Resultaterne for EUGFL, Garantisektionen, var som følger:

I underudgiftsområde 1a androg bevillingsbeløbet 36 889 mio. EUR, dvs. 463 mio. EUR under underloftet i Berlin, som følge af en supplerende nedsættelse, som budgetmyndigheden foretog lineært i de forskellige budgetkonti.

For underudgiftsområde 1b androg bevillingerne i afsnit B1-4 4 084 mio. EUR, dvs. 297 mio. EUR over det beløb, Kommissionen havde anmodet om i sin ændringsskrivelse. Parlamentet forøgede således bevillingerne til miljøvenlige foranstaltninger i landbruget og oprettede desuden et nyt afsnit B1-50 "Støtte til forvaltning af ressourcer til støtte for den fælles fiskeripolitik" med en bevillingsramme på 20,9 mio. EUR. Bevillingerne til underudgiftsområde 1b androg således i alt 4 104,9 mio. EUR, dvs. 281 mio. EUR under underloftet i Berlin.

Desuden blev der afsat 500 mio. EUR til den monetære reserve, der kun kan anvendes i tilfælde af udsving i forholdet euro/dollar efter bestemmelserne i artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 2040/2000 om budgetdisciplin.

Formålsbestemte reserver på 24,9 mio. EUR i kapitel B0-40 til veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger samt til støtte til forvaltning af ressourcer - fiskeri er også inkluderet.

De samlede oprindelige budgetbevillinger for regnskabsåret 2000 androg således 41 493,9 mio. EUR.

De nærmere detaljer om budgetproceduren er anført i bilag 2.

2. LIKVIDITET OG FORVALTNING AF BEVILLINGERNE

A. FORVALTNING AF BEVILLINGERNE

De disponible budgetmidler for regnskabsåret 2000 bestod af følgende elementer:

- budgetbevillinger for 2000

- bevillinger, der er fremført automatisk fra regnskabsåret 1999

- bevillinger vedrørende ikke-automatiske fremførsler fra regnskabsåret 1999

2.1. Bevillinger i det oprindelige budget for 2000

Som anført i punkt 1 omfattede det oprindelige budget for regnskabsåret 2000, der blev vedtaget i december 1999, oprindelige bevillinger på 41 493,9 mio. EUR, hvoraf:

- bevillingerne i underudgiftsområde "Traditionelle udgifter for EUGFL, Garantisektionen, og veterinærudgifter" (benævnt underudgiftsområde 1a, som omfatter afsnit B1-1 til B1-3) udgør 36 889 mio. EUR

- bevillingerne i underudgiftsområde "Udvikling af landdistrikter og ledsageforanstaltninger" (benævnt underudgiftsområde 1b, som omfatter afsnit B1-4 og B1-5) udgør 4 104,9 mio. EUR

- bevillinger på 500 mio. EUR til den monetære reserve, der kun kan udnyttes i tilfælde af udsving i forholdet euro/dollar.

2.2. Bevillinger på ændrings- og tillægsbudgetterne (ÆTB)

Den 2. august 2000 vedtog budgetmyndigheden ændrings- og tillægsbudget nr. 1/2000. Dette ÆTB ændrede ikke de oprindelige bevillinger, men vedrørte tekniske ændringer i EUGFL, Garantisektionen.

2.3. Overførsler af bevillinger inden for EUGFL, Garantisektionen

Budgetmyndigheden godkendte tre overførsler fra kapitel til kapitel i 2000.

overførsel nr. 43/00 på 137 mio. EUR:

- fra kapitel B1-15 frugt og grøntsager (-87,0 mio. EUR) og kapitel B1-20 mælk og mejeriprodukter (-50,0 mio. EUR)

- til kapitel B1-16 produkter henhørende under vinsektoren (+ 36,0 mio. EUR), kapitel B1-18 andre sektorer eller vegetabilske produkter (+ 15,0 mio. EUR), og B1-21 oksekød (+ 50,0 mio. EUR) og B1-39 andre foranstaltninger (+ 36,0 mio. EUR).

overførsel nr. 76/00 på 100 mio. EUR:

- fra kapitel B1-37 afslutning af regnskaber for tidligere regnskabsår og nedsættelser/tilbageholdelser af forskud (- 100,0 mio. EUR)

- til kapitel B1-40 landdistrikternes udvikling (+ 100,0 Mio EUR).

overførsel nr.°79/00 på 544,0 mio. EUR (herunder overførsel til den monetære reserve, se punkt 2.4):

- fra kapitel B1-11 sukker (- 54,0 mio. EUR), B1-20 mælk og mejeriprodukter (- 135,0 mio. EUR), B1-22 fåre- og gedekød (- 85,0 mio. EUR) og B1-37 afslutning af regnskaber for tidligere regnskabsår og nedsættelser/tilbage holdelser af forskud (- 270,0 mio. EUR),

- til kapitel B1-10 markafgrøder (+ 31,0 mio. EUR), B1-12 olivenolie (+ 21,0 mio. EUR), B1-13 tørret foder og bælgplanter (+ 2,0 mio. EUR), B1-16 produkter henhørende under vinsektoren (+ 35,0 mio. EUR), B1-17 tobak (+ 19,0 mio. EUR), B1-18 andre sektorer eller vegetabilske produkter (+ 24,0 mio. EUR), B1-21 oksekød (+ 25,0 mio. EUR), B1-25 andre foranstaltninger vedrørende animalske produkter (+ 2,0 mio. EUR), B1-30 restitutioner for visse varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter (+ 22,0 mio. EUR), B1-36 kontrol og forebyggelse EUGFL-Garantisektionen (+ 19,0 mio. EUR), B1-39 andre foranstaltninger (+ 34,0 mio. EUR) og B1-60 den monetære reserve (+ 310,0 Mio EUR).

2.4. Overførsler fra eller til den monetære reserve

Dollarens gennemsnitlige paritet i regnskabsåret var højere end den paritet, der blev lagt til grund ved udarbejdelsen af budgettet for 2000, hvilket medførte budgetbesparelser på 510 mio. EUR. Ifølge bestemmelserne i forordning (EF) nr. 2040/2000 om budgetdisciplin kan EUGFL, Garantisektionen, kun delvist nyde godt af disse besparelser. De besparelser, der overstiger fribeløbet på 200 mio. EUR, overføres til den monetære reserve og kan ikke benyttes til at finansiere andre foranstaltninger. 310 mio. EUR blev således overført til den monetære reserve.

2.5. Disponible bevillinger i regnskabsåret 2000

De bevillinger, der i sidste ende blev disponible for regnskabsåret, androg 40 683,9 mio. EUR, dvs. 41 493,9 mio. EUR oprindelige bevillinger minus den monetære reserve på 500 mio. EUR og de 310 mio. EUR, der blev overført til den monetære reserve.

2.6. Udnyttelse af de disponible bevillinger i regnskabsåret 2000

2.6.1. Budgettransaktioner

Nedenstående tabel viser den detaljerede situation for budgettransaktionerne i regnskabsåret 2000:

i EUR

>TABELPOSITION>

2.6.2. Bevillinger, der skal fremføres automatisk

De bevillinger, der skal fremføres automatisk, udgør forskellen mellem forpligtelserne og konteringerne. I dette regnskabsår andrager de et beløb på 52,27 mio. EUR svarende til de bevillinger, som Kommissionen indgik forpligtelser for med henblik på udgifter, som den selv afholder direkte, og som endnu ikke er betalt ved regnskabsårets afslutning.

2.6.3. Bevillinger, der ikke skal fremføres automatisk

Budgetmyndigheden har ikke truffet nogen beslutning om ikke-automatisk fremførsel af bevillinger fra regnskabsåret 2000 til regnskabsåret 2001.

2.7. Bevillinger, der er fremført automatisk fra regnskabsåret 1999

Nedenstående tabel viser samlet udnyttelsen af disse fremførte bevillinger i regnskabsåret 2000:

i EUR

>TABELPOSITION>

2.8. Bevillinger vedrørende ikke-automatiske fremførsler fra regnskabsåret 1999

Budgetmyndigheden godkendte den ikke-automatiske fremførsel af bevillinger på i alt 33,09 mio. EUR fra regnskabsåret 1999 til regnskabsåret 2000. Det drejer sig om:

- uudnyttede bevillinger til et beløb af 4,09 mio. EUR i artikel B1-319. De bevillinger, der ikke blev udnyttet i 1999, vil gå til finansiering af revisionsprogrammet, forlængelse af visse kontrakter om ekstern teknisk assistance og finansiering af udgifter til tilsyn. Da der ikke var afsat nogen bevilling for fødevarehjælp til Rusland på budgettet for 2000, var det nødvendigt at forlænge gyldigheden af de bevillinger, der ikke blev udnyttet I 1999.

- uudnyttede bevillinger til et beløb af 29 mio. EUR i artikel B1-390. Som følge af revalueringen af de monetære pariteter i visse medlemsstater besluttede Rådet i april 1997 at medfinansiere agromonetær støtte i tre rater. I forbindelse med denne støtte blev der på budgettet for 1999 afsat 130 mio. EUR til Italien. Da denne medlemsstat ikke foretog nogen betaling i regnskabsåret 1999 og der på budgettet for 2000 kun var afsat 101 mio. EUR, blev der anmodet om en ikke-automatisk fremførsel af 29 mio. EUR for at dække det supplerende behov i regnskabsåret 2000. Alle disse bevillinger blev der indgået forpligtelser om i regnskabsåret 2000, og beløbene blev udbetalt i samme regnskabsår.

Udnyttelsen af de fremførte bevillinger var følgende:

i EUR

>TABELPOSITION>

B. ORDNINGEN MED FORSKUD OG DIREKTE BETALINGER

2.9. Forskud til medlemsstaterne

2.9.1. Ordningen med månedlige forskud på konteringen

I artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 af 17. maj 1999 om finansiering af den fælles landbrugspolitik [3] er det fastsat, at Kommissionen træffer beslutning om de "månedlige forskud på konteringen af de udgifter, som de godkendte betalingsorganer har afholdt". Forskuddene udbetales til medlemsstaterne i begyndelsen af den anden måned efter de udbetalende organers afholdelse af udgifterne.

[3] EFT L 160 af 26.6.1999, s. 103.

Det drejer sig ikke om forskud i ordets strengeste betydning, men snarere om refusion af udgifter, som medlemsstaterne allerede har afholdt. Udtrykket "forskud" understreger disse udbetalingers foreløbige karakter: forskuddene beregnes på grundlag af de månedlige regnskaber over udgifter, som medlemsstaterne fremsender. Disse udgifter vil definitivt blive konteret efter kontrol på stedet i løbet af de følgende regnskabsår (jf. 5. Regnskabsafslutning).

De betalinger, som medlemsstaterne foretog fra den 16.10.1999 til den 15.10.2000, er underlagt forskudsordningen. Det drejer sig om mere end 99% af de udgifter, som EUGFL, Garantisektionen, finansierer. For restens vedkommende foretager Kommissionen direkte betalinger i forbindelse med et begrænset antal foranstaltninger.

2.9.2. Beslutninger om forskud for regnskabsåret 2000

I regnskabsåret 2000 vedtog Kommissionen 12 beslutninger om månedlige forskud (bilag 4).

Et ekstraordinært forskud, der skulle tilpasse de ydede forskud for de samlede udgifter, der kan konteres regnskabsåret, blev vedtaget i december 2000.

2.9.3. Nedsættelse og suspension af forskuddene

a. Nedsættelse af forskuddene som følge af manglende overholdelse af lofterne og betalingsfristerne.

I medfør af artikel 13 i Rådets beslutning 94/729/EF af 31. oktober 1994 om budgetdisciplin [4] konstaterede EUGFL's tjenestegrene, at visse medlemsstater ikke altid overholdt de betalingsfrister, der i EF-reglerne er fastsat for udbetaling af støtten til støttemodtagerne.

[4] EFT L 293 af 12.11.1994, s. 14.

Betalingsfristerne blev indført for dels at sikre støttemodtagerne i alle medlemsstater lige behandling og for dels at undgå, at støtten på grund af betalingsforsinkelsen ikke længere har den forventede økonomiske virkning. Hvis de forskellige udbetalende organer havde frihed til at foretage betalingerne, når det passer dem bedst administrativt, ville det desuden ikke være muligt at overholde budgetdisciplinen.

På grund af overskridelserne af fristerne besluttede Kommissionen tre gange i forbindelse med de månedlige forskud at nedsætte disse med et samlet beløb på 15,69 mio. EUR.

b. Nedsættelse af forskuddene som følge af mangler i kontrolordningerne

På grund af svaghederne i Grækenlands kontrolordning nedsatte Kommissionen udgifterne med 75,22 mio. EUR.

c. Nedsættelse af forskuddene som følge af manglende opkrævning af tillægsafgiften for produktionsårene 1998/99 og 1999/2000

Under gennemgangen af de udgifter, der blev anmeldt for regnskabsåret 2000, blev det konkluderet, at fire medlemsstater ikke havde opkrævet den samlede tillægsafgift for produktionsåret 1999/2000 efter artikel 5, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 536/93.

Kommissionen besluttede at nedsætte de pågældende medlemsstaters forskud med 280,19 mio. EUR.

Som følge af ajourføringen af spørgeskemaet om mængderne af mejeriprodukter blev det desuden konstateret, at den mængde, der oversteg den nationale kvote, i produktionsåret 1998/99 i en medlemsstat havde været større end tidligere meddelt. Da den pågældende medlemsstat ikke havde foretaget en supplerende indbetaling, blev forskuddene nedsat med 134,70 mio. EUR.

d. Tilbagebetaling af opkrævet tillægsafgift for produktionsårene 1994/95, 1995/96 og 1996/97

Under gennemgangen af de udgifter, der blev anmeldt for regnskabsårene 1995, 1996 og 1997, blev det konstateret, at fire medlemsstater ikke havde opkrævet den samlede tillægsafgift for produktionsårene 1994/95, 1995/96 og 1996/97 efter artikel 5, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 536/93.

Kommissionen havde ved bogføringen af udgifterne for disse regnskabsår derfor besluttet at nedsætte forskuddene til de pågældende medlemsstater.

I regnskabsåret 2000 opkrævede disse medlemsstater endelig tillægsafgiften for disse produktionsår. Da EUGFL allerede havde indkasseret disse beløb via nedsættelserne af forskuddene for ovennævnte tidligere regnskabsår, blev de tillægsafgifter , der blev anmeldt i 2000 for disse produktionsår, betalt tilbage til de pågældende medlemsstater (5,25 mio. EUR).

e. Korrektioner for offentlig oplagring

Der blev foretaget korrektioner i medlemsstaternes udgiftsanmeldelser til et beløb af + 19,21 mio. EUR, hvoraf en korrektion på 19 mio. EUR for Italien. Sidstnævnte korrektion blev foretaget som følge af en uoverensstemmelse mellem månedsregnskabet og anmeldelsen i tabellerne over offentlig oplagring.

f. Korrektioner for udvikling af landdistrikterne

Der blev foretaget en korrektion på - 8,51 mio. EUR i medlemsstaternes anmeldelser. Det drejer sig om en korrektion på - 1,4 mio. EUR for overskridelse af loftet og en korrektion på - 7,1 mio. EUR for kontering af udgifter inden datoen for formel godkendelse af udviklingsplanen.

g. Andre korrektioner

Der blev foretaget andre korrektioner til et beløb af + 2,38 mio. EUR. Det drejer sig om en korrektion på - 3,4 mio. EUR for støtte til de socialt dårligst stillede personer, en korrektion på - 0,5 mio. EUR for fødevarehjælp til Rusland og en korrektion på - 1,4 mio. EUR for diverse regnskabsfejl.

2.10. Direkte betalinger

I visse tilfælde foretager Kommissionen direkte betalinger til de erhvervsdrivende. Det drejer sig om betalinger for visse foranstaltninger, der ikke har karakter af traditionelle markedsforanstaltninger, men som tager sigte på at udvide mulighederne for afsætning af produkter bl.a. inden for olivenolie og spindhør, og finansiere aktioner til bekæmpelse af svig, foranstaltninger til fremme af kvaliteten og forskning i tobak.

Bilag 5 viser de nærmere tal for direkte betalinger.

Det skal bemærkes, at nogle af disse foranstaltninger finansieres over beløb, der tilbageholdes i den støtte, der skal udbetales til producenterne. Bilag 6 giver et overblik over de tilbageholdte beløb i forhold til de afholdte udgifter.

3. ANALYSE AF BUDGETGENNEMFØRELSEN

A. GENERELT

3.1. Gennemførelse af budgettet

Udnyttelsen af Garantisektionens bevillinger for regnskabsåret 2000 (medlemsstaternes udgifter fra den 16. oktober 1999 til den 15. oktober 2000) ligger på 40 466,7 mio. EUR, herunder udgifter finansieret over fremførte bevillinger på 29,3 mio. EUR, eller 98,7% af bevillingerne i budgettets rubrik B1.

- De samlede udgifter i underudgiftsområde 1a (traditionelle udgifter for EUGFL, Garantisektionen, og veterinærudgifter, som omfatter afsnit B1-1 til B1-3) udgør 36 261 mio. EUR eller 1 091 mio. EUR under det underloft, der blev fastsat i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999, og 628 mio. EUR under de disponible bevillinger.

- De samlede udgifter i underudgiftsområde 1b (landdistrikternes udvikling og ledsageforanstaltninger, som omfatter afsnit B1-4 og B1-5) udgør 4 176,4 mio. EUR eller 209,6 mio. EUR under underloftet og 71,5 mio. EUR under de disponible bevillinger.

3.2. Virkningen af udviklingen i kursen euro/dollar

Udgifternes niveau afhænger bl.a. af dollarens udvikling. For en væsentlig del af eksportrestitutionerne for landbrugsprodukter, bl.a. for korn og sukker, samt for nogle former for intern støtte såsom støtte til bomuld påvirkes udgiftsniveauet nemlig af udviklingen i dollarkursen. Den faktiske eurokurs viste sig klart lavere end den vekselkurs, der forventedes ved udarbejdelsen af budgettet. Den gennemsnitlige dollarkurs fra den 1.8.1999 til den 31.7.2000 (referenceperiode for beregning af dollarkursens indvirkning) afviger fra den budgetterede vekselkurs (1 EUR = 0,99 dollar), og medlemsstaternes udgiftsniveau er lavere som følge af udviklingen i dollarkursen. Besparelserne andrager 510 mio. EUR. EUGFL, Garantisektionen, kan dog kun delvist nyde godt af disse besparelser. De besparelser, der overstiger det fribeløb på 200 mio. EUR, der er fastsat i reglerne for budgetdisciplin, blev overført til den monetære reserve ved regnskabsårets udgang og kan ikke anvendes til at finansiere andre foranstaltninger.

3.3. Dobbeltkurs

Dobbeltkurserne giver sig udslag i betydeligt lavere udgifter end i de foregående år. Afskaffelsen af de grønne kurser har resulteret i, at dobbeltkursens virkning er forsvundet i eurozonen, og der er dermed opstået betydelige besparelser. De omkostningerne ved dobbeltkursen, som EUGFL, Garantisektionen, ved udarbejdelsen af ændringsskrivelsen anslog til 119 mio. EUR, viste sig dog større end 106 mio. EUR og androg i sidste ende 225 mio. EUR.

3.4. Prisbeslutning

På mødet den 17. juli 2000 traf ministerrådet (landbrugsministrene) en beslutning om landbrugspriserne for produktionsåret 2000/01. Denne beslutning vedrørte endvidere en række andre foranstaltninger med tilknytning til landbruget. Beslutningerne vedrørte hovedsageligt følgende punkter:

- Opretholdelse af de institutionelle priser for sukker, fåre- og svinekød, støtte til silkeorme, månedlige forhøjelser for ris og de månedlige refusioner for oplagring af sukker på niveauet for produktionsåret 1999/00. Disse priser og beløb skal ikke blot gælde for 2000/01, men også for de følgende produktionsår.

- Nedsættelse af de månedlige forhøjelser for korn med 7,5% fra produktionsåret 2001/02 (årlig besparelse på 8 mio. EUR fra 2002). Opretholdelse af den særlige støtte til de portugisiske kornproducenter for produktionsåret 2001/2002 på niveauet for produktionsåret 2000/01 (omkostning på 3 mio. EUR i 2002).

- Opretholdelse af betalingerne til nøddeproducenterne i 2001 for de programmer, der udløber i 2000 (omkostning på 24 mio. EUR i 2001).

- Nedsættelse af støttesatsen for mælk til skoleelever fra 95% til 75% af indikativprisen fra den 1. januar 2001 (besparelser på 11 mio. EUR i 2001 og på 22 mio. EUR i 2002 og følgende år).

- Reformen af støtteordningen for spindhør og hamp fra 2001/02. Opretholdelse af støtteordningen som i produktionsåret 2000/01, men med et budget på højst 88 mio. EUR for regnskabsåret 2001.

3.5. Agromonetære beslutninger

År 2000 er det første år, hvor bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 2799/98 om den agromonetære ordning for euroen anvendes. De anvendes især for de fire medlemsstater, der ikke har indført euroen, nemlig Grækenland. Danmark, Sverige og Det Forenede Kongerige.

Med hensyn til udligningsstøtte i tilfælde af et fald i vekselkurserne for de forskellige priser og beløb i forbindelse med den fælles landbrugspolitik ligner den agromonetære ordning i stor udstrækning den ordning, der var gældende indtil den 31. december 1998.

Medlemsstaterne kan yde en udligningsstøtte i tilfælde af en væsentlig revaluering, der overstiger 2,6%, og som er defineret som "en situation, hvor det årlige gennemsnit for vekselkursen ligger under den tærskel, der udgøres af den laveste værdi af de gennemsnitlige årlige omregningskurser i de tre foregående år og af vekselkursen pr. 1. januar 1999". Disse betingelser var opfyldt for det britiske pund og den svenske krone i 2000. Maksimumsbeløbet for første rate af udligningsstøtten er fastsat i forordning (EF) nr. 654/2001. Det andrager henholdsvis 224,12 mio. EUR og 11,12 mio. EUR. 50% af den udligningsstøtte, der rent faktisk udbetales, finansieres af Den Europæiske Union. Den anden og tredje rate nedsættes med mindst en tredjedel af det beløb, der blev ydet som første rate.

Er vekselkursen for "direkte støtte" lavere end den, der gjaldt førhen, kan den pågældende medlemsstat yde en udligningsstøtte til landmændene i tre rater efter hinanden. Nedenstående tabel omfatter den udligningsstøtte, der er fastsat for de forskellige former for "direkte støtte".

>TABELPOSITION>

B. ANALYSE AF FINANSIERINGEN AF MARKEDERNE

3.6. Agenda 2000

3.6.1. Vegetabilske produktioner

Udgifterne til hovedafgrøder udgør en vigtig del af de samlede udgifter for EUGFL, Garantisektionen. Denne andel udgjorde 40,8% af budgettet for 2000. Siden reformen i 1992 er den direkte støtte til producenterne blevet altdominerende i udgifterne til sektoren. Det blev konstateret, at efter en begyndelsesperiode, hvor budgetudgifterne steg fra 1994 i takt med reformens gradvise indførelse, nåede de en relativ stabilitet mellem 1997 og 1999.

Siden da er markafgrøderne trådt ind en ny fase af reformen med vedtagelsen af landbrugsafsnittet i Agenda 2000. Denne fase træder først helt i kraft fra regnskabsåret 2001. Afskaffelsen af forskud på den direkte støtte til de store producenter af oliefrø lettede dog regnskabsåret 2000 med over en mia. EUR.

Med reformen af sektoren i 1992 og beslutningerne i forbindelse med Agenda 2000 blev interventionsprisen for korn stærkt nedsat for at tilnærme den til verdensmarkedspriserne. Det heraf følgende indkomsttab opvejes af en hektarstøtte. Oliefrø, proteinplanter og frø af ikke-spindhør og fra 2001 spindhør og hamp udgør også en del af denne ordning for direkte støtte med en støttesats differentieret efter produkttype i en overgangsperiode.

Støtten omfatter fire former:

- støtte til mindre producenter, der udbetales uden forpligtelse til jordudtagning

- støtte til store producenter, der har pligt til at foretage jordudtagning

- en supplerende støtte til producenter af hård hvede

- jordudtagning (obligatorisk og frivillig jordudtagning)

For 2000/01 blev satsen for obligatorisk jordudtagning fastsat til 10%, hvilket førte til en høstprognose på ca. 205 mio. t.

Reformen Agenda 2000 for hovedafgrøder er kort kendetegnet ved følgende elementer:

- for korn sænkes interventionsprisen gradvist (110,25 EUR/t for produktionsåret 2000/01) sideløbende med den gradvise forhøjelse af den direkte hektarstøtte

- for oliefrø skal grundbeløbet for udbetaling af direkte støtte pr. ha gradvist bringes på niveau med grundbeløbet for korn og jordudtagning

- for hård hvede forbliver det faste supplement til hektarstøtten uændret

- for proteinplanter formindskes betalingen pr. t udbytte

- for oliehør formindskes udligningsgodtgørelsen pr. t udbytte også

- i områder uden majsavl vil arealer med græs til ensilage også kunne omfattes af hektarstøtte

- mindsteprisen pr. t vil blive formindsket for kartoffelstivelse

- i Finland og visse områder i Sverige vil et fast supplement blive udbetalt for oliefrø og korn

- arealbetalingerne for hør og hamp vil blive rettet ind efter arealbetalingerne for oliehør.

3.6.2. Animalske produktioner

Sektoren for mælk og mejeriprodukter er den tredjevigtigste sektor set ud fra Garantisektionens udgifter. Dens andel af landbrugsudgifterne er dog faldet stærkt mellem 1980 (42%) og 2000 (6,3%). Sektoren for mælk og mejeriprodukter er en af dem, som Rådet i Berlin (marts 1999) besluttede en reform af. Det drejer sig hovedsageligt om en nedsættelse af priserne med 15% over tre år fra 2005 parallelt med indførelsen af en udligningsstøtte, der udbetales direkte til producenterne. Virkningen af denne reform er endnu ikke mærkbar i regnskabsåret 2000.

I 2000 udgjorde udgifterne til oksekød 11,3% af udgifterne for EUGFL, Garantisektionen. Reformen Agenda 2000 forhøjede eller indførte visse former for direkte støtte i denne sektor som udligning for en nedsættelse af de institutionelle priser. Denne reform har dog endnu kun få virkninger for regnskabsåret 2000.

3.7. Udgifternes fordeling efter kapitel

3.7.1. Vegetabilske produktioner

Udgifterne til vegetabilske produktioner androg 25 812 mio. EUR eller 55 mio. EUR under bevillingerne på budgettet, som udjorde 25 867 mio. EUR.

Markafgrøderne, som den direkte hektarstøtte udgør hen ved 90% af udgifterne for, tegnede sig for 16 663 mio. EUR på EF-budgettet eller 22 mio. EUR mere end budgetteret. Det skal bemærkes, at et stort underforbrug af bevillinger blev konstateret for udgifterne til intervention i form af oplagring, da der var en kombination af mindre interventionsopkøb og langt større salg som følge af en betydelig udførsel. Dette betydelige underforbrug af bevillinger blev opvejet af større betalinger for direkte hektarstøtte for de store producenter.

Udgifterne til kapitlet sukker androg 1 910 mio. EUR eller 86 mio. EUR mindre end budgetteret. Dette underforbrug af bevillinger skyldes hovedsageligt færre udgifter til eksportrestitutioner.

I sektoren for olivenolie blev der konstateret en overskridelse på 20 mio. EUR, der hovedsageligt skyldes større udgifter til støtte til produktion og forbrug. Udgifterne beløb sig til 2 210 mio. EUR.

For tørret foder og bælgsæd udgjorde udgifterne 381 mio. EUR dvs. kun 1 mio. mere end de opførte bevillinger.

For spindplanter og silkeorme var udgifterne 33 mio. EUR mindre end budgetteret, i og med de kun androg 991 mio. EUR, især på grund af de færre udgifter til hektarstøtten for hør og hamp.

Udgifterne på 1 551 mio. EUR til frugt og grøntsager var 103 mio. EUR mindre end de opførte bevillinger. Forskellen forklares hovedsageligt ved de betydeligt færre udgifter til driftsfondene for producentorganisationerne, til bananer og udligning for forarbejdning af citrusfrugter.

For produkter henhørende under vinsektoren beløb udgifterne sig til 765 mio. EUR, dvs. en overskridelse på 70 mio. EUR i forhold til de opførte bevillinger som følge af større udgifter til destillation og støtte til most.

For tobak var overskridelsen på 14 mio. EUR, idet udgifterne beløb sig til 989 mio. EUR. Næsten samtlige udgifter vedrørte præmierne.

For andre sektorer eller vegetabilske produkter androg udgifterne 350 mio. EUR, dvs. en overskridelse på 38 mio. EUR især på grund af frø og ris.

3.7.2. Animalske produktioner

Udgifterne til animalske produktioner androg 9 276 mio. EUR eller 245 mio. EUR mindre end de 9 521 mio. EUR, der var opført på budgettet.

For mælk og mejeriprodukter blev der konstateret et underforbrug på 191 mio. EUR, i og med at udgifterne kun beløb sig til 2 544 mio. EUR. Der blev nemlig konstateret en besparelse på 328 mio. EUR for intervention for skummetmælkspulver, der delvis blev neutraliseret ved en lavere indtægt fra mælkeproducenternes finansielle bidrag.

Udgifterne til oksekød androg 4 540 mio. EUR, dvs. 75 mio. mere end de opførte bevillinger. Den betydelige stigning i udgifterne til intervention undtagen til oplagring blev delvis opvejet af et betydeligt fald i udgifterne til restitutioner.

For fåre- og gedekød blev der opnået en besparelse på 96 mio. EUR især på grund af præmierne for geder og moderfår. Udgifterne androg 1 736 mio. EUR.

For svinekød, æg og fjerkrækød blev der konstateret en besparelse på 30 mio. EUR især inden for svinekød. De samlede udgifter udgjorde 435 mio. EUR.

For andre aktioner til fordel for animalske produkter androg udgifterne 11,7 mio. EUR, dvs. en overskridelse på 1,7 mio. EUR på grund af den særlige støtte til biavl.

De udgifter, der blev konteret for Den Europæiske Garantifond for Fiskeriet, androg 9,5 mio. EUR, dvs. en besparelse på 4,5 Mio EUR.

3.7.3. Tilknyttede foranstaltninger

Bevillinger i afsnit 3 udgjorde 2 094,5 mio. EUR, og udgifterne beløb sig i sidste ende til 2 135,4 mio. EUR, dvs. en overskridelse på 41 mio. EUR.

For restitutioner for varer uden for bilag I androg udgifterne 572 mio. EUR, dvs. en overskridelse på 21 mio. EUR trods en gunstig vekselkurs for euro/dollar.

For fødevarehjælp blev der konstateret et underforbrug på 26 mio. EUR, der især skyldes en lavere udgift til støtte til de fattige. De samlede udgifter andrager 309 mio. EUR.

Udgifterne til programmerne til fordel for de fjerntliggende områder i Det Ægæiske Hav beløb sig til 227 mio. EUR, hvilket indebærer et underforbrug på 16 mio. EUR.

Udgifterne til veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger androg 102,5 mio. EUR, dvs. lige det beløb, der var budgetteret, hvis der ikke tages hensyn til de 4 mio. EUR, der blev overført til reserven i kapitel B0-40.

Derimod oversteg udgifterne til kontrol og forebyggelse, Garantisektionen, de opførte bevillinger med 18 mio. EUR. Udgifterne androg 77 mio. EUR.

I forbindelse med afslutning af regnskaber for tidligere regnskabsår og nedsættelser/tilbageholdelser af forskud beløb inddrivelserne sig til 1 078 mio. EUR, dvs. 378 mio. EUR mere end forventet, som følge af langt større nedsættelser/tilbageholdelser af forskud end oprindeligt forventet, især på grund af den manglende opkrævning af tillægsafgiften for mælk.

Udgifterne til forbrugsfremmende foranstaltninger og oplysningskampagner androg 59 mio. EUR eller 12 mio. EUR mindre end budgetteret.

For andre foranstaltninger androg udgifterne 933 mio. EUR, dvs. en overskridelse på 98 mio. EUR, der for en stor dels vedkommende kan tilskrives den agromonetære støtte.

3.8. Udgifternes fordeling efter økonomisk art

Garantisektionens udgifter fordeler sig på to store kategorier: udgifter til restitutioner (et beløb på i alt 5 646,2 mio. EUR) og såkaldte interventionsudgifter (et beløb på i alt 30 537,1 mio. EUR), under hvilke hovedsageligt hører direkte støtte, oplagring, tilbagekøb og lignende transaktioner samt andre interventionsudgifter.

Hertil kommer yderligere de udgifter til veterinær- og plantesundheds foranstaltninger, oplysningskampagner og udvikling af landdistrikterne, der hverken er anført under restitutioner eller interventioner, og som androg 4 281,7 mio. EUR. Bilag 13 til 15 viser de forskellige udgifter efter deres økonomiske art.

3.8.1. Restitutioner

Udgifterne til restitutioner androg 5 646,2 mio. EUR, dvs. 14% af Garantisektionens samlede udgifter for regnskabsåret 2000, og holdt sig således på niveauet for det foregående regnskabsår.

3.8.2. Direkte støtte

Udgifterne til direkte støtte androg 25 529,2 mio. EUR eller 83,6% af de samlede udgifter til intervention, der udgjorde 30 537,2 mio. EUR. De udgjorde 63,1% af Garantisektionens samlede udgifter. Udgifterne til direkte støtte er nævnt i bilaget til Rådets forordning (EF) nr. 1259/1999 af 17. maj 1999 (EFT L 160, s. 113). Det drejer sig hovedsageligt (ikke en udtømmende liste) om hektarstøtte og jordudtagning for hovedafgrøder, produktionsstøtte for olivenolie, hektarstøtte for hør, hamp, tørrede grøntsager, ris, tørrede druer, tobakspræmier, ammekøer, handyr, moderfår og geder samt agromonetær støtte.

3.8.3. Oplagring

Udgifterne til oplagring androg 951,2 mio. EUR eller 3,1% af udgifterne til intervention og 2,3% af Garantisektionens samlede udgifter. Mellem den 1. Oktober 1999 og den 30. september 2000, hvor regnskaberne for offentlig oplagring blev lukket, udviste mængderne og den bogførte værdi af produkter på offentlig lager en faldende tendens. Lagrenes bogførte værdi faldt fra 1 630,65 mio. EUR ved udgangen af regnskabsåret 1999 til 884,94 mio. EUR ved udgangen af regnskabsåret 2000.

Lagrene af korn faldt således fra 14 944 589 t til 8 517 214 t, lagrene af olivenolie fra 47 997 t til 25 360 t, lagrene af skummetmælkspulver fra 228 725 t til 1 007 t, lagrene af oksekød fra 160 924 t til 832 t og lagrene af alkohol fra 2 108 150 hl til 1 602 258 hl.

Kun lagrene af smør, der voksede fra 46 120 t til 71 625 t, og lagrene af ris, der øgedes fra 502 741 t til703 145 t, steg i regnskabsåret 2000.

Med hensyn til fordelingen af lagrenes bogførte værdi voksede korns og ris' andel fortsat, eftersom disse to produkter alene udgør 85% af de oplagrede produkters samlede værdi. De resterende 15% fordeler sig på olivenolie (4%), mælk og mejeriprodukter (10%) og oksekød og alkohol (1%).

Som hvert år siden 1988 foretog Kommissionens tjenestegrene en nedskrivning af værdien af de produkter, der er opkøbt ved offentlig intervention. Denne værdinedskrivning blev foretaget i to etaper: ved opkøbet blev produkterne nedskrevet med mindst 70% af det samlede forventede værditab. Ved udgangen af regnskabsåret evalueres lagret, og om nødvendigt foretages der en supplerende værdinedskrivning for at bringe produkternes bogførte værdi ned på den forventede salgspris. For regnskabsåret 2000 androg værdinedskrivningen ved opkøbet 478,7 mio. EUR, og den supplerende værdinedskrivning ved udgangen af regnskabsåret (herunder acontobeløbet for omkostningerne ved afsætning af visse destillater) 44,8 mio. EUR.

3.8.4. Tilbagekøb og ligestillede foranstaltninger

Udgifterne til tilbagekøb og ligestillede foranstaltninger androg 517 mio. EUR eller 1,7% af det samlede beløb til interventioner og 1,3% af Garantisektionens samlede udgifter.

3.8.5. Andre interventioner

De andre udgifter til intervention androg 3 539,8 mio. EUR eller 11,6% af det samlede beløb til interventioner og 8,7% af Garantisektionens samlede udgifter. Under denne benævnelse henhører hovedsageligt udgifter, der ikke indgår i de foregående kategorier, eller hovedsageligt andre interventioner end udgifter til oplagring af sukker, producentstøtte for tørret foder, støtte til bomuld, producentorganisationernes driftsfonde, producentstøtte og udligningsgodtgørelse for at fremme forarbejdning af citrusfrugter, støtte til anvendelse af most til produkter henhørende under vinsektoren, støtte til anvendelse af skummetmælkspulver og foranstaltninger for smørfedt, ekstraordinære foranstaltninger for at støtte oksekødet, udgifter til fødevareprogrammer og POSEI, korrektioner ved regnskabsafslutning og nedsættelser/tilbageholdelser af forskud og inddrivelser.

C. SÆRLIGE FINANSIERINGER

Ud over finansieringen af støtten til ovennævnte markeder finansierer EUGFL, Garantisektionen, uddeling af levnedsmidler til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet, fødevarehjælp, veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger, foranstaltninger for fiskeriet og oplysningskampagner.

3.9. Levering af levnedsmidler fra interventionslagre til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet

I vinteren 1986-1987, der var særlig streng, indførte Fællesskabet et nødprogram for gratis uddeling i en begrænset periode af levnedsmidler til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet.

Da dette nødprogram udløb, rejste der sig mange røster i Fællesskabet for at gøre denne type foranstaltning permanent. Kommissionen udarbejdede et forslag i denne retning til Rådet, der vedtog det i form af forordning (EØF) nr. 3730/87 om almindelige regler for levering til visse organisationer af levnedsmidler fra interventionslagre med henblik på uddeling til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet [5]. Kommissionen vedtog en gennemførelsesforordning (forordning (EØF) nr. 3149/92 [6], senest ændret ved forordning (EF) nr. 267/96 [7]),

[5] EFT L 352 af 15.12.1987, s. 1.

[6] EFT L 313 af 30.10.1992, s. 50.

[7] EFT L 36 af 14.2.1996, s. 2.

Siden da vedtager Kommissionen hvert år en uddelingsplan, hvor budgetmidlerne og de mængder produkter, der tildeles de forskellige medlemsstater, der deltager i denne aktion, fastlægges.

Ti medlemsstater ønskede at deltage i denne action i 2000. Bevillingerne blev delt mellem dem efter en fordelingsnøgle, der afspejler antallet af dårligt stillede personer i hver medlemsstat. Der tages endvidere hensyn til et eventuelt betydeligt underforbrug i de tre foregående år.

Årsplanen udarbejdes efter høring af velgørenhedsorganisationerne på stedet. Den forvaltes på nationalt plan af den offentlige administration i de deltagende lande. Hver medlemsstat udpeger således de organisationer, der uddeler produkterne til de socialt dårligst stillede personer på dens område.

Denne aktion tillader endvidere, at hver deltagende medlemsstat forsyner sig med produkter, der er oplagret i en anden medlemsstat, når der ikke på dens eget område findes interventionslagre for et af de produkter, der er tildelt den i forbindelse med denne aktion.

For planen for 2000 (beslutning 2000/32/EF [8]) blev 196 mio. EUR fordelt mellem de medlemsstater, der deltager i aktionen, som vist i nedenstående tabeller.

[8] EFT L 11 af 15.1.2000, s. 51.

>TABELPOSITION>

Planen for 2000 Produkter, der skal hentes fra interventionslagre (i t)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

3.10. Fødevarehjælp

Ved udgangen af 1999 besluttede Kommissionen, at programmet for fødevarehjælp til Rusland kunne anses for afsluttet, og at de restmængder, som der endnu ikke var indgået forpligtelse om, ikke ville blive sendt. De eneste resterende juridiske forpligtelser i 2000 for programmet for fødevarehjælp til Rusland vedrører ekstern teknisk bistand til tilsyn, kontrol og evaluering af aktionens korrekte gennemførelse. Da der ikke var afsat nogen bevilling til fødevarehjælp til Rusland på budgettet for 2000, var det nødvendigt at forlænge gyldigheden af de bevillinger i 1999, som den fælles tjeneste for eksterne forbindelser ikke udnyttede, indtil den 31. December 2000. En anmodning om en ikke-automatisk fremførsel af bevillinger til et beløb af 4 094 000 EUR blev indgivet til budgetmyndigheden for at afholde de kontroludgifter, der stadig var nødvendige for at afslutte aktionen.

3.11. Landdistrikternes udvikling

EUGFL, Garantisektionen, medfinansierer over bevillinger i underudgiftsområde 1b (Forordning 1257/1999) programmer for udvikling af landdistrikterne, der for fire foranstaltningers vedkommende (førtidspensionering, udligningsgodtgørelse, skovrejsning og miljøvenligt landbrug) omfatter hele Unionen og for seks andre foranstaltningers vedkommende (investeringer i landbrugsbedrifter, unge landbrugere, uddannelse, skovbrug, forarbejdning og afsætning, samt tilpasning og udvikling af landdistrikterne) anvendes uden for mål 1-områder (som finansieres af EUGFL, Udviklingssektionen).

I underudgiftsområde 1b blev der for perioden 2000-2006 afsat en bevilling på 32 907 Mio EUR. Denne bevilling var blevet fordelt på de medlemsstater, der skulle udarbejde programmer for udvikling af landdistrikterne.

Selv om det loft for 2000, som blev fastsat på Rådsmødet i Berlin, var på 4 386 mio. EUR (i løbende 2000-priser), var den bevilling, som budgetmyndigheden opførte på budgettet, på 4 084 mio. EUR, eller 302 mio EUR lavere end loftet i de finansielle overslag) ud fra den antagelse, at da år 2000 var det første programmeringsår, ville hele tranchen for 2000 ikke blive opbrugt.

89 programmer blev fremlagt, men kun 52 programmer blev vedtaget i 2000 (de andre vil blive godkendt i 2001).

I 2000 blev der brugt 4 176,4 mio. EUR, der omfatter alle de anmeldte udgifter for de 52 godkendte programmer og forskuddet på 12,5% af et gennemsnitligt årsbudget samt betalingerne for de tidligere ledsageforanstaltninger. Den samlede udgift var større end budgetbevillingen på 92,4 mio. EUR, men da budgetbevillingen var lavere end loftet, kunne den forøges ved en overførsel fra underudgiftsområde 1a.

3.12. Veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger

Udgifterne til veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger androg 102,5 mio. EUR, eller det beløb, der var budgetteret, hvis der ikke tages hensyn til de 4 mio. EUR i reserven i kapitel B0-40. Disse udgifter forvaltes direkte af Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse ifølge Rådets beslutning 90/424/EØF.

Der blev foretaget flere interne overførsler i løbet af året i kapitel B1-33 med henblik på at styrke konto B1-332 (nødfond for dyresygdomme) for at bekæmpe fjerkræpesten i Italien og betale restbeløbene i forbindelse med klassisk svinepest, der ramte visse medlemsstater i 1997 og 1998. Fællesskabet medfinansierer 50% af visse foranstaltninger (erstatning til opdrætterne for slagtningen af deres dyr, omkostninger ved rengøring og desinfektion af bedrifterne osv.). I alt blev 64,76 mio. EUR anvendt i 2000 til denne type intervention.

Resten af bevillingerne i kapitlet blev anvendt til at dække udgifterne til visse prorammer for udryddelse af sygdomme (medfinansiering af 50%), finansiering af EF-referencelaboratorier (tilskud på 100%) og indkøb af vacciner bl.a. for at opbygge et strategisk lager af vaccine mod mund- og klovesyge.

3.13. Fiskeri

Budgetbevillingen for fiskeriet androg 14 mio. EUR, hvoraf 9,3 mio. EUR blev brugt, dvs. en afvigelse på 4,7mio. EUR.

Underforbruget af bevillingen vedrører næsten udelukkende udligningsgodtgørelsen for tun. Et tvistemål mellem to spanske producentorganisationer om fordelingen af udligningsgodtgørelsen forsinkede dels vedtagelsen af en ændringsforordning for 3. og 4. kvartal 1999 og dels udbetalingen af udligningsgodtgørelsen for de følgende kvartaler (- 3 mio. EUR).

Der konstateres endvidere ringe autonom tilbagetagelse og prolongation (- 1,5 mio. EUR) på grund af et godt prisniveau på markedet.

3.14. Oplysningskampagner

Konto B1-382 er beregnet til finansiering af oplysning om den fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikterne. Den erstattede konto B2-5122 og har sit retsgrundlag i Rådets forordning (EF) nr. 814/2000 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1390/2000.

Støtteansøgninger indgives bl.a. af landbrugsorganisationerne i form af aktivitetsprogrammer eller punktforanstaltninger. Disse aktioner ligger på linje med de retningslinjer, der er defineret i forbindelse med en indkaldelse af forslag, der offentliggøres hvert år.

Satsen for finansiering af aktivitetsprogrammerne eller punktforanstaltningerne er 50%. I visse tilfælde, bl.a. for aktioner af usædvanlig interesse ud fra udvælgelseskriterierne og på visse betingelser kan denne sats dog forhøjes til 75%.

Ifølge reglerne kan der desuden finansieres oplysningskampagner, der foretages på Kommissionens initiativ. Endelig vil fra 2001 udgifter til levering af tjenesteydelser og udstyr med henblik på "oplysning om den fælles landbrugspolitik" blive finansieret over denne budgetkonto.

Den budgetbevilling, der blev afsat til oplysning i 2000, androg 4 500 000 EUR. De vejledende beløb for de forskellige typer aktiviteter var følgende:

>TABELPOSITION>

I regnskabsåret 2000 - der var et overgangsår på grund af offentliggørelsen af reglerne på området i løbet af året - blev følgende oplysningskampagner finansieret:

>TABELPOSITION>

4. KONTROLAKTIVITETER

4.1. Integreret forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS)

Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) blev indført parallelt med reformen af den fælles landbrugspolitik i 1992 og udviklingen hen imod en ordning med direkte betalinger til landmændene, for at Kommissionen kunne råde over effektive instrumenter til at bekæmpe den øgede risiko for uregelmæssigheder og svig i forbindelse med det øgede antal direkte betalinger.

IFKS består hovedsageligt af systemer for alfanumerisk identifikation af dyr og marker, der gør det muligt at foretage kontrol ved edb-eftersøgninger for f.eks. at undgå, at der indgives flere ansøgninger for den samme mark og/eller det samme dyr.

Ifølge IFKS skal der endvidere foretages en minimumskontrol på stedet af støtteansøgningerne, der skal udvælges efter en risikoanalyse, samt indføres en sanktionsordning, der i nødstilfælde endog kan føre til fuldstændig afvisning af en ansøgning.

De sektorer, som IFKS dækker, omfatter markafgrøder og jord, der er taget ud af produktion, foderarealer, ris, bælgsæd, dyrepræmier og nogle andre direkte betalinger. I andre forordninger om forskellige sektorer henvises der også til IFKS (f.eks. foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne).

Afdelingen for regnskabsafslutning A.I.2 i GD AGRI fører tilsyn med IFKS og aflægger kontrolbesøg så vel før som efter betalinger i alle medlemsstater.

4.2. Kontrolkontorer for olivenolie

I medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 2262/84 [9] og Kommissionens forordning (EØF) nr. 27/85 [10] blev der oprettet kontrolkontorer for olivenolie i de vigtigste producerende lande: Italien, Grækenland, Spanien og Portugal (se s. 53-54 i den attende finansberetning om EUGFL).

[9] EFT L 208 af 3.8.1984, s. 11.

[10] EFT L 4 af 5.1.1985, s. 5.

De fire kontrolkontorer udførte deres kontrolopgaver i produktionsåret 1999/00 efter planerne i handlingsprogrammerne og de foreløbige opgørelser, som medlemsstaternes myndigheder og Kommissionen havde godkendt.

I Italien kontrollerede kontrolkontoret i produktionsåret 1999/00 2 537 møller, 123 producenter, 16 producentsammenslutninger og en forening. Det foretog 2 696 kontroller på 919 bedrifter og møller i forbindelse med de regionale udbytter (møller + producenter). Kontrolkontoret foretog også 2 986 krydskontroller, hovedsagelig dokumentkontroller, på møller og hos producenter. Der blev foreslået bøder for 980 møller, og tilbagetrækning af godkendelsen blev foreslået for 493 møller. For tilsluttede producenter og forarbejdningsvirksomheder var der henholdsvis 32 og 20 forslag om administrative sanktioner. I alt beløber de administrative sanktioner sig til ± 1,2 mio. EUR. De fleste af disse tilfælde blev meddelt den retslige myndighed og/eller de andre kontrolmyndigheder.

I Grækenland kontrollerede kontrolkontoret i produktionsåret 1999/2000 1 133 møller (heraf 218 summariske kontroller), 21 producentsammenslutninger, 2 754 producenter og foretog 2 141 kontroller på bedrifter og møller i forbindelse med de regionale udbytter (møller + producenter). Der blev i alt foretaget 2 339 krydskontroller mellem møller-producenter, 115 kontroller mellem møller-opkøbere et 28 kontroller mellem møller-presserestvirksomheder (28). Kontrolkontoret foreslog tilbagetrækning af godkendelsen for 131 møller, 5 inddrivelser af støtte fra producentsammenslutninger, 452 korrektioner af dyrkningserklæringer og gav 2 275 afslag på støtte til producenter især på grund af visse mangler i begrundelsen for de producerede oliers bestemmelse. De foreslåede inddrivelsers samlede beløb andrager 10,8 mio. EUR.

I Portugal kontrollerede kontrolkontoret i samme produktionsår 1 962 producenter, 799 møller og 18 producentsammenslutninger. Det foretog 9 178 krydskontroller og 28 kontroller på forarbejdningsvirksomheder for spiseoliven. Efter disse kontroller foreslog kontrolkontoret 226 tilbagetrækninger af godkendelser af møller, 1 tilbagetrækning af godkendelse af en producentsammenslutning, 102 afvisninger af støtte og 170 korrektioner af beløb til producenter. Disse forslag blev helt fulgt af medlemsstaten, der generelt pålagde den foreslåede sanktion. Der er i øvrigt siden 1996 konstateret en indhentning af efterslæbet med hensyn til pålæggelse af sanktioner over for producenterne.

I Spanien kontrollerede kontrolkontoret i produktionsåret 1999/2000 1 164 møller, 2 foreninger, 25 producentorganisationer, 633 producenter, 64 forarbejdnings virksomheder for spiseoliven og foretog 1 328 krydskontroller i leddene før og efter møllerne. Det foreslog tilbagetrækning af godkendelse for 31 møller, afvisning af støtten for 107 producenter og en korrektion af de betalte beløb for 77 olivenavlere.

Medlemsstaterne fulgte dog generelt, undtagen hvis andet er anført, ikke i tilstrækkelig grad de forslag til sanktioner, som kontrolkontorerne meddelte dem.

4.3. Medfinansiering af øget kontrol

I forbindelse med Rådets forordning (EF) nr. 723/97 af 22. april 1997 yder Fællesskabet tilskud til medlemsstaternes udgifter til nye aktionsprogrammer, der følger af de nye EF-forpligtelser, der gælder efter den 15. oktober 1996. Disse aktionsprogrammer, som Kommissionen godkender, skal tage sigte på at forbedre strukturen eller effektiviteten af kontrollen med udgifterne under EUGFL, Garantisektionen.

I forbindelse med samme forordning (artikel 4, stk. 3) kan Kommissionen udføre arbejde med henblik på at opretholde og videreudvikle kontrolsystemer og den direkte edb-information mellem medlemsstaterne og den selv.

Efter høring af EUGFL-komitéen fastsætter Kommissionen i national valuta for hver årstranche maksimumsbeløbet for EF's medfinansiering under hensyntagen til de disponible bevillinger og på grundlag af de programmer, som medlemsstaterne har fremlagt. Fællesskabet medfinansierer 50% af medlemsstaternes betalinger af støtteberettigede udgifter i regnskabsåret. Hvis betalingerne af de støtteberettigede udgifter er større end de disponible budgetmidler, nedsættes satsen for EF's medfinansiering forholdsmæssigt.

Det fjerde år, hvor ordningen anvendes, bekræfter den betydning, som medlemsstaterne tillægger indførelsen af nye kontrolsystemer. De fleste programmer vedrører stadig databasen for identifikation og registrering af kvæg som krævet i forordning (EF) nr. 820/97. Det drejer sig om følgende medlemsstater: Østrig, Belgien, Spanien, Finland, Frankrig, Irland, Luxembourg og Portugal.

Formålet med det tyske program var at fastlægge ensartede tekniske standarder for at rationalisere de udbetalende organers iværksættelse og forvaltning af støtteforanstalt ningerne inden for EUGFL, Garantisektionen. For Grækenland bestod programmet i ansættelse af kontrollører som fastsat i den nye fælles markedsordning ifølge forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 2202/96. Sveriges program tog sigte på at oprette svineregistret ifølge Rådets direktiv 97/12/EF (om veterinærpolitimæssige problemer ved handel inden for Fællesskabet med kvæg og svin). Endelig tog Det Forenede Kongeriges program sigte på at fortage ændringer i edb-systemet for at overholde de nye forpligtelser, der blev indført ved forordning (EF) nr. 1678/98.

Danmark og Italien havde ikke fremlagt noget program, og de programmer, som Nederlandene fremlagde, var ikke støtteberettigede.

Nedenstående tabel viser i euro Fællesskabets tilskud for regnskabsåret 2000 (ifølge Kommissionens beslutning C(2000) 493 endelig af 24. februar 2000, hvor beløbene er fastsat i national valuta). Det samlede beløb andrager 16 778 415 EUR.

Forordning (EF) nr. 723/97 - regnskabsåret 2000

>TABELPOSITION>

5. REGNSKABSAFSLUTNING

5.1. Generelt

I regnskabsåret 2000 vedtog Kommissionen seks beslutninger om regnskabs afslutning for EUGFL, Garantisektionen. Det drejer sig allerførst om de to beslutninger 2000/197/EF og 2000/448/EF, som Kommissionen vedtog henholdsvis den 1. marts 2000 og den 5. juli 2000 om regnskabsafslutning for regnskabsåret 1995. De to beslutninger vedrørte en finansiel korrektion på 39,7 mio. EUR.

I forbindelse med den regnskabsmæssige regnskabsafslutning for regnskabsårene 1998 og 1999 blev beslutning 2000/179/EF og beslutning 2000/314/EF vedrørende en finansiel korrektion på 10,3 mio. EUR vedtaget henholdsvis den 14. februar 2000 og den 28. april 2000.

Derudover blev der vedtaget to andre beslutninger om regnskabsafslutning i forbindelse med den nye procedure for regnskabsafslutning, nemlig beslutning 2000/216/EF og beslutning 2000/449/EF af henholdsvis den 1. marts 2000 og den 5. juli 2000 til en samlet finansiel korrektion på 587,8 mio. EUR.

Det øvrige arbejde i 2000 vedrørte hovedsageligt følgende områder:

- fortsættelse af proceduren for regnskabsafslutning for regnskabsårene 1997, 1998 og 1999, herunder udarbejdelsen af den sammenfattende rapport (dok. VI/17758/00)

- dialoger med alle medlemsstater om resultaterne af kontrolbesøgene vedrørende de finansielle procedurer i artikel 5, stk. 2, litra c), i forordning (EØF) nr. 729/70

- deltagelse i COCOBU's arbejde i Europa-Parlamentet i forbindelse med decharge for 1998-budgettet

- Revisionsrettens udtalelse om beslutningen om regnskabsafslutning for regnskabsårene 1995 (kontrol af udgifternes lovformelighed), 1996, 1997 og 1998 (regnskabsmæssig regnskabsafslutning)

- Revisionsrettens revisionserklæring om udgifter for EUGFL, Garantisektionen, i regnskabsåret 1999

- forberedelse og aflæggelse af kontrolbesøg i forbindelse med regnskabsafslutningen for regnskabsårene 1999 og 2000

- ændring af forordning (EØF) nr. 3508/92 om et integreret system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger

- tilsyn med indførelsen i medlemsstaterne af Det Geografiske Informationssystem (GIS) for oliven og vin

- besøg i de nye ansøgerlande i forbindelse med SAPARD og førtiltrædelsesscreeningen

- aktiv deltagelse efter forespørgsler fra forligsorganet som følge af indvendinger, som medlemsstaterne fremsatte i forbindelse med regnskabsafslutningen for regnskabsårene 1995, 1996 og 1998

- deltagelse i forligsorganets arbejde.

5.2. Regnskabsafslutning for regnskabsåret 1995

Den niogtyvende finansberetning - EUGFL, Garantisektionen - regnskabsåret 1999 behandler i afsnit IV årsagerne til de finansielle korrektioner efter kontrolbesøgene i alle medlemsstater.

De finansielle korrektioner, der følger af de to beslutninger af 1. marts 2000 og 5. Juli 2000, androg 39,7 Mio EUR.

De landbrugssektorer, der berøres af disse to beslutninger, er:

>TABELPOSITION>

5.3. Regnskabsafslutning i forbindelse med den nye procedure for regnskabsafslutning

De finansielle korrektioner, der følger af de to ad hoc-beslutninger, der blev vedtaget i forbindelse med den nye procedure for regnskabsafslutning, er følgende:

i mio. EUR

>TABELPOSITION>

5.4. Regnskabsmæssig regnskabsafslutning for regnskabsåret 1999

Indledning

Ved reformen af regnskabsafslutningen i 1996 blev proceduren for regnskabsafslutning opdelt i to dele: en første beslutning om regnskabsafslutning er en kontrol af, om de modtagne årsregnskaber er fuldstændige, nøjagtige og pålidelige (artikel 5, stk. 2, litra b), i Rådets forordning (EØF) nr. 729/70). En senere beslutning tager sigte på at afvise alle de udgifter, der ikke blev afholdt efter EF-reglerne (artikel 5, stk. 2, litra c), i Rådets forordning (EØF) nr. 729/70).

Kommissionens tjenestegrene gennemgik de årsregnskaber, attester og revisionsrapporter, der blev fremsendt inden den 10. februar 2000, og aflagde besøg på stedet for at kontrollere visse udbetalende organer. Formålet med disse besøg var at evaluere attesteringsorganernes arbejde, de påviste problemers omfang og de udbetalende organers foranstaltninger for at løse de konstaterede problemer. Disse problemer er ikke begrænset til, om regnskaberne er nøjagtige, men vedrører også de udbetalende organers driftssystemer. Attesteringsorganerne har pligt til at undersøge, om disse systemer er tilstrækkelig pålidelige til at give en rimelig sikkerhed for, at udgifterne er afholdt i overensstemmelse med EF-reglerne.

Beslutning 2000/314/EF af 28. april 2000

Det blev besluttet at afslutte regnskaberne for de udbetalende organer, for hvilke det på grundlag af de modtagne oplysninger blev bekræftet, at deres regnskaber er fuldstændige, nøjagtige og pålidelige. De andre udbetalende organers regnskaber blev udskilt fra den pågældende beslutning og vil blive omfattet af en senere beslutning. Resultaterne af gennemgangen kan sammenfattes således:

- regnskaberne for de udbetalende organer i Catalonien, De Kanariske Øer (Spanien), Bremen (Tyskland) og MMM (Finland) udskilles fra beslutningen

- attesteringsorganernes revisionsrapporter og Kommissionens kontrolbesøg på stedet viser, at fire år efter indførelsen af reformen fører visse udbetalende organer stadig ikke tilstrækkelig kontrol og tilsyn med de opgaver, som andre organer end det udbetalende organ udfører. Dette er væsentligt for at give en rimelig sikkerhed for, at alle udgifter, der konteres EF-budgettet, er afholdt i overensstemmelse med EF-reglerne. Hvis de udbetalende organers systemer ikke giver en sådan sikkerhed, opfordres medlemsstaterne til hurtigt at råde bod på disse mangler. I modsat fald bliver de underkastet de foranstaltninger, der er fastsat i bestemmelserne for budgetdisciplin. Desuden tjener attesteringsorganernes rapporter til at rette kontrollørernes arbejde mod de sektorer, hvor kontrollen er svagere.

Korrektioner af regnskaberne

- Korrektioner af de anmeldte beløb Der blev vedtaget korrektioner efter attesteringsorganernes bemærkninger eller Kommissionens undersøgelser. Det samlede beløb for disse korrektioner er - 0,2 mio. EUR (Tyskland), 1,3 mio. EUR (Spanien), 1,3 mio. EUR (Grækenland), 1,5 mio. EUR (Irland), 2,2 mio. EUR (Det Forenede Kongerige), 0,2 mio. EUR (Nederlandene) og 0,5 mio. EUR (Portugal).

- Andre korrektioner Der blev foretaget visse korrektioner i form af nedsættelse af de månedlige forskud bl.a. for manglende indførelse af IFKS i Grækenland og Portugal og for manglende opkrævning af tillægsafgiften for mælk i Italien og Spanien. Disse korrektioner androg i alt 40,7 mio. EUR.

5.5. Søgsmål, der er anlagt ved EF-domstolen mod beslutninger om regnskabsafslutning

EF-domstolens domme

Siden udarbejdelsen af den sammenfattende rapport AGRI/17822/2000 af 22.6.2000 i beslutning nr. 5 har EF-domstolen afsagt tre domme i forbindelse med de søgsmål, som medlemsstaterne har anlagt mod beslutningen om regnskabsafslutning.

Domstolen afviste søgsmålene i følgende tilfælde:

- dom af 6. juli 2000 (sag C-45/97) om 11 af de 13 spanske virksomheder, der havde modtaget forbrugerstøtte for olivenolie. For de to andre virksomheder annullerede EF-domstolen Kommissionens beslutning 96/701/EF.

- dom af 13. juli 2000 (sag C-46/97) om produktionsstøtte for olivenolie, præmier for endelig nedlæggelse af vinarealer, producentstøtte for bomuld og præmier for bladtobak i Grækenland.

- dom af 13. juli 2000 (sag C-243/97) om produktionsstøtte for olivenolie, overskridelse af fristerne for udbetaling af produktionsstøtte for olivenolie, udførsel af olivenolie fra Grækenland til tredjelande, præmier for bladtobak, præmier for endelig nedlæggelse af vinarealer, offentlig oplagring af korn og mankoer af hård hvede.

Verserende søgsmål

Situationen pr. 16. oktober 2000 for verserende søgsmål og de involverede beløb er vist i bilag nr. 18 til 23.

6. FORBINDELSER TIL EF-PARLAMENTET OG REVISIONSRETTEN

6.1. Forbindelser til EF-parlamentet

EF-parlamentet, der er en af budgetmyndighedens grene sammen med Rådet, er en af de vigtigste forhandlingspartnere for Kommissionen og dermed også for EUGFL's tjenestegrene. Denne interinstitutionelle forbindelse har sit naturlige forum i parlamentsmøderne, hvor alle EF's budgetspørgsmål behandles.

EF-parlamentet har tre parlamentsudvalg - landbrugsudvalget, budgetudvalget og budgetkontroludvalget - der i forskellig grad beskæftiger sig med budgetspørgsmål inden for landbruget.

EUGFL's tjenestegrene deltog i 2000 i den dialog, som Kommissionen etablerede med Parlamentet bl.a. for at drøfte forslaget til EF-budgettet for regnskabsåret 2001 i budgetudvalget og i udvalget for landbrug og udvikling af landdistrikterne. Parlamentsdebatten mundede ud i vedtagelsen af budgettet for 2001.

6.2. Forbindelser til Revisionsretten

6.2.1. Revisionsrettens opgave

Revisionsrettens grundliggende opgave er at sikre kontrol med regnskaberne i Fællesskabet. Denne EF-institution blev desuden i Maastricht-traktaten tillagt en betydelig øget rolle, eftersom den skal afgive en revisionserklæring om EF-regnskabernes pålidelighed samt de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. En sådan erklæring attesterer, at regnskaberne giver et sandt billede af det pågældende regnskabsår. Erklæringen er også afgørende ved budgetmyndighedens procedure for decharge, hvor budgetmyndigheden bruger den under debatten om decharge.

Revisionsretten foretager mange revisioner i Kommissionen for at udføre sine kontrolopgaver. Revisionsrettens ansatte besøger ofte EUGFL's tjenestegrene for at indsamle de nødvendige data og oplysninger, for at den kan afgive udtalelser og udarbejde breve om de enkelte sektorer eller særberetninger. Efter disse undersøgelser fremsætter Revisionsretten ofte henstillinger til Kommissionen om, at denne forbedrer sin budgetforvaltning for at øge EF-kontrolforanstaltningernes effektivitet.

6.2.2. Årsberetning 1999

Revisionsretten udarbejder en generel årsberetning om det forløbne regnskabsår, hvor den i flere kapitler gennemgår forvaltningen af EF-budgettet. Et kapitel er viet Garantisektionens aktiviteter.

Før offentliggørelsen af beretningen afholdes der møder mellem Revisionsretten og Kommissionen, hvor Kommissionen kan tage stilling til Revisionsrettens argumenter og konklusioner og Revisionsretten til Kommissionens svar og forklaringer. Denne beretning er resultatet af Revisionsrettens revisioner i EF-institutionerne samt kontrolbesøgene i de forskellige medlemsstater.

Årsberetningen om regnskabsåret 1999, ledsaget af Kommissionens svar, indeholdt et kapitel (kapitel nr. 2) om EUGFL, Garantisektionen. Revisionsrettens vigtigste bemærkninger og Kommissionens svar vedrørte følgende punkter:

- budgetforvaltning

- revisionserklæring

- regnskabsafslutning

- opfølgning af Revisionsrettens tidligere beretninger om:

* vin

* mælkekvoter

* skummetmælkspulver til foder

* præferenceindførsel af newzealandsk smør og schweizisk ost.

6.2.3. Revisionsrettens særberetninger

I 2000 offentliggjorde Revisionsretten otte særberetninger (SB) samt et brev fra sin formand om Fléchard-sagen. Der drejer sig om følgende beretninger:

- SB nr. 1/00 om klassisk svinepest

- SB nr. 3/00 om foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen af unge (EUGFL - Udviklingssektionen)

- SB nr. 8/00 om EF-foranstaltninger for afsætning af smørfedt

- Skrivelse fra Revisionsrettens formand om udførsel af interventionssmør til det tidligere Sovjetunionen (Fléchard-sagen)

- SB nr. 11/00 om støtteordningen for olivenolie

- SB nr. 14/00 om en grønnere fælles landbrugspolitik("Greening the CAP")

- SB nr. 18/00 om programmet for levering af landbrugsprodukter til Den Russiske Føderation

- SB nr. 20/00 om forvaltningen af den fælles markedsordning for sukker

- SB nr. 22/00 om evaluering af den reviderede procedure for regnskabsafslutning.

Den fulde tekst til årsberetningen og særberetningerne med Revisionsrettens bemærkninger og Kommissionens svar kan ses på Revisionsrettens websted (http://www.eca.eu.int).

7. LISTE OVER GRUNDREGLERNE FOR EUGFL, GARANTISEKTIONEN, OG DENS OPBYGNING - hovedregler og ændringer i regnskabsåret 2000

7.1. Generelt/Forskudsordning

- Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 (17. maj 1999) om finansiering af den fælles landbrugspolitik (EFT L 160, s. 103).

- Rådets forordning (EØF) nr. 1883/78 af 2. august 1978 om almindelige regler for finansiering af interventioner gennem Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen (EFT L 216, s. 1).

Ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1259/96 af 25. juni 1996 (EFT L 163, s. 10).

- Kommissionens forordning (EF) nr. 296/96 af 16. februar 1996 om de oplysninger, som medlemsstaterne skal fremsende, og om månedlig bogføring af de udgifter, der finansieres gennem Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen (EUGFL), og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2776/88 (EFT L 39, s. 5).

Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2761/1999 af 23. December 1999 (EFT L 331, s. 57).

- Rådets forordning (EF) nr. 2040/2000 af 26. september 2000 om budgetdisciplin (EFT L 244, s. 27).

- Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger (EFT L 160, s. 80).

- Kommissionens forordning (EF) nr. 1750/1999 af 23. juli 1999 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) (EFT L 214, s. 31).

Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2075/2000 af 29 september 2000 (EFT L 246, s. 46).

7.2. Kontrol

- Rådets forordning (EØF) nr. 4045/89 af 21. december 1989 om medlemsstaternes kontrol med de foranstaltninger, der indgår i ordningen for finansiering gennem Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen, og om ophævelse af direktiv 77/435/EØF (EFT L 388, s. 18).

- Rådets forordning (EØF) nr. 3508/92 af 27. november1992 om et integreret system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger (EFT L 355, s. 1).

Ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1593/2000 af 17 juli 2000 (EFT L 182, s. 4).

Denne forordning tager sigte på dels at integrere den nye lovgivning i forbindelse med ændringerne af Agenda 2000 i IFKS og dels yderligere at forbedre visse elementer i IFKS, især obligatorisk brug af edb-teknikker i geografiske informationssystemer (GIS) til indførelse af særlige geografiske identifikationssystemer (pr. mark),også inkl. brugen af ortofotografi.

- Rådets forordning (EØF) nr. 3887/92 af 31. december 1992 om gennemførelsesbestemmelser for det integrerede system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger (EFT L 391, s. 36).

Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2721/2000 af 13 december 2000 (EFT L 314, s. 8).

Hovedformålet med de forskellige ændringer af denne forordning var at specificere visse forpligtelser for kontrol af dyr og regioner, vedtage detaljerede regler for at reformere den fælles landbrugspolitik, muliggøre vedtagelsen af nationale regler, der tillader indgivelse af støtteansøgninger i elektronisk form i forbindelse med det integrerede system og fastsætte regler for overdragelse af en bedrift.

- Rådets forordning (EF) nr. 820/97 af 21. april 1997 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter (EFT L 117, s. 1).

7.3. Regnskabsafslutning

- Kommissionens forordning (EF) nr. 1663/95 af 7. juli 1995 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 729/70 for så vidt angår proceduren for regnskabsafslutning for EUGFL, Garantisektionen (EFT L 158, s. 6).

Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2245/1999 af 22. Oktober 1999 (EFT L 273, s. 5).

- Kommissionens forordning (EF) nr. 2390/1999 af 25. oktober 1999 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1663/95 hvad angår form og indhold af de regnskabsoplysninger, som medlemsstaterne skal stille til rådighed for Kommissionen i forbindelse med proceduren for regnskabsafslutning for EUGFL, Garantisektionen (EFT L 295, s. 1).

Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2644/2000 af 20 november 2000 (EFT L 307, s. 1).

Kommissionen vedtog også en række beslutninger om regnskabsafslutning for medlemsstaterne:

- for regnskabsåret 1995 beslutning 2000/197/EF af 1. marts 2000 og beslutning 2000/448/EF af 5. juli 2000

- for regnskabsåret 1999 beslutning 2000/179/EF af 14. februar 2000 og beslutning 2000/314/EF af 28.april 2000

- i henhold til artikel 5, stk. 2, litra c), i forordning (EØF) nr. 729/70, beslutning 2000/216/EF af 1. marts 2000

- i henhold til artikel 5, stk. 2, litra c), i forordning (EØF) nr. 729/70, beslutning 2000/449/EF af 5. juli.

7.4. Offentlig oplagring

a) Grundregler

- Kommissionens forordning (EØF) nr. 411/88 af 12. februar 1988 om den metode og den rentesats, der skal anvendes ved beregningen af finansieringsomkostninger i forbindelse med interventioner i form af opkøb, oplagring og afsætning (EFT L 40, s. 25). Ændret ved forordning (EF) nr. 2623/1999 af 10. december 1999 (EFT L 318, s. 14).

- Kommissionens forordning (EØF) nr. 1643/89 af 12. juni 1989 om fastsættelse af de faste beløb, der anvendes ved finansieringen af materielle operationer ved offentlig oplagring af landbrugsprodukter (EFT L 162, s. 12).

- Rådets forordning (EØF) nr. 3492/90 af 27. november 1990 om fastlæggelse af de elementer, der skal tages i betragtning i årsregnskaberne for de interventionsforanstaltninger i form af offentlig oplagring, som finansieres gennem Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen (EFT L 337, s. 3).

- Kommissionens forordning (EØF) nr. 3597/90 af 12. december 1990 om reglerne for bogføring af interventionsforanstaltninger, under hvilke interventionsorganerne opkøber, oplagrer og sælger landbrugsprodukter (EFT L 350, s. 43).

- Kommissionens forordning (EØF) nr. 147/91 af 22. januar 1991 om definition og fastsættelse af tolerancer for svind i landbrugsprodukter på offentlige interventionslagre (EFT L 17, s. 9).

- Kommissionens forordning (EØF) nr. 3149/92 af 29. oktober 1992 om gennemførelsesbestemmelser for levering af levnedsmidler fra interventionslagre til de socialt dårligst stillede personer i Fællesskabet (EFT L 313, s. 50).

- Kommissionens forordning (EF) nr. 2148/96 af 8. november 1996 om regler for evaluering af og kontrol med mængderne af landbrugsprodukter på offentlige interventionslagre (EFT L 288, s. 6). Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 808/1999 af 16 april 1999 (EFT L 102, s. 70).

b) Værdinedskrivning ved opkøb i regnskabsåret 2000

- Kommissionens forordning (EF) nr. 1518/1999 af 12. juli 1999 om fastsættelse af acontobeløbet på omkostningerne ved afsætning af visse destillater for 2000 (EFT L 177, s. 7).

I denne forordning er for regnskabsåret 2000 acontobeløbet for omkostningerne ved afsætning af alkohol, der stammer fra destillation af vin som omhandlet i artikel 35 og 36 i forordning (EF) nr. 822/87, fastsat under hensyntagen til den tilsvarende værdinedskrivning for alkohol, der stammer fra den i artikel 39 i nævnte forordning omhandlede destillation.

- Kommissionens forordning (EF) nr. 1519/1999 af 12. juli 1999 om fastsættelse af de værdiforringelsesprocenter, der skal benyttes ved interventionsopkøb af landbrugsprodukter for regnskabsåret 2000 (EFT L 177, s. 8).

I denne forordning er der for regnskabsåret 2000 fastsat værdiforringelsesprocenter, der systematisk skal anvendes ved opkøb af hvert landbrugsprodukt i offentlig intervention, samt de procenter, som interventionsorganerne skal anvende på produkternes månedlige opkøbspriser, for at interventionsorganerne kan konstatere værdiforringelsen.

c) Supplerende værdinedskrivning ved udgangen af regnskabsåret 2000

- Beslutning C(2000) 2954 endelig af 9. oktober 2000 (ikke offentliggjort) om fastsættelse af beløbene og betingelserne for værdiforringelse af lagrene af visse landbrugsprodukter, der blev opkøbt ved offentlig intervention i regnskabsåret 2000.

- Beslutning C(2000) 2980 endelig af 11. oktober 2000 (ikke offentliggjort) om de samlede forskud i 2000 på omkostningerne ved afsætning af visse destillater, som interventionsorganerne ligger inde med ved udgangen af regnskabsåret.

I disse to beslutninger fastsættes størrelsen af den supplerende værdinedskrivning ved udgangen af regnskabsåret 2000.

d) Fastsættelse af en ensartet rentesats for regnskabsåret 2000

- Kommissionens forordning (EF) nr. 52/2000 af 10. januar 2000 om fastsættelse af den rentesats, der skal anvendes ved beregningen af finansieringsomkostninger i forbindelse med interventioner i form af opkøb, oplagring og afsætning (EFT L 6, s. 19).

I denne forordning fastsættes den rentesats, der er omhandlet i artikel 3 og artikel 4, stk. 1, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 411/88, for regnskabsåret 2000.

7.5. Agromonetære foranstaltninger

Rådet vedtog ved udgangen af 1998 to forordninger om indførelse fra den 1. Januar 1999 af en ny agromonetær ordning, der er forenelig med indførelsen af euroen:

- Rådets forordning (EF) nr. 2799/98 af 15. december 1998 om den agromonetære ordning for euroen (EFT L 349, s. 1) og

- Rådets forordning (EF) nr. 2800/98 af 15. december 1998 om overgangsforanstaltninger for euroens indførelse i den fælles landbrugspolitik (EFT L 349, s. 8).

FORTEGNELSE OVER BILAG Foreligger på fransk i papirudgave hos GD AGRI og på GD AGRI's websted

Generelt

1. Omregningskurser i regnskabsåret 2000

Budgetprocedure

2. Budgetbehandlingen

Likviditet og forvaltning af bevillingerne

3. Oversigt over budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2000

4. Forskud til medlemsstaterne for regnskabsåret

5. Direkte betalinger

6. Opgørelse over tilbageholdelser i produktionsstøtten og forbrugerstøtten for olivenolie samt midlernes anvendelse

6forts.Opgørelse over tilbageholdelser i producentstøtten og forbrugerstøtten for spindhør, druesaft og tobak samt midlernes anvendelse

Analyse af budgetgennemførelsen

7. Udgifter, der blev konteret på budgettet for 2000

8. Udgifter for EUGFL, Garantisektionen, efter kapitel og medlemsstat på budgettet for 2000

9. Udviklingen i udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, pr. kapitel

10. Udviklingen i udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, pr. medlemsstat

11. Udvikling i udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, pr. sektor

12. Udvikling i udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, pr. sektor og i procent (1996-2000)

13. Fordeling af Garantisektionens udgifter pr. sektor efter foranstaltningernes økonomisk art (1996-2000)

14. Fordeling af Garantisektionens udgifter pr. sektor efter foranstaltningernes økonomisk art - regnskabsåret 2000

15. Interventionsudgifternes fordeling pr. kapitel efter foranstaltningernes økonomisk art - regnskabsåret 2000

16. Fordeling af udgifter til intervention i form af oplagring - regnskabsåret 2000

17. Mængde og værdi af produkter på offentligt lager hos interventionsorganerne

Regnskabsafslutning

18. Situation pr. 16.10.2000 for verserende søgsmål, der er anlagt mod beslutningen om regnskabsafslutning for 1993

19. Situation pr. 16.10.2000 for verserende søgsmål, der er anlagt mod beslutningen om regnskabsafslutning for 1994

20. Situation pr. 16.10.2000 for verserende søgsmål, der er anlagt mod beslutningen om regnskabsafslutning for 1995

21. Situation pr. 16.10.2000 for verserende søgsmål, der er anlagt mod beslutningen om regnskabsafslutning 1999/603/EF (tredje beslutning)

22. Situation pr. 16.10.2000 for verserende søgsmål, der er anlagt mod beslutningen om regnskabsafslutning 2000/216/EF (fjerde beslutning)

23. Situation pr. 16.10.2000 for verserende søgsmål, der er anlagt mod beslutningen om regnskabsafslutning 2000/449/EF (femte beslutning)

EUGFL og dens finansielle midler - indtægter i sukkersektoren

24. Udligning af oplagringsomkostninger i EF's sukkersektor

25. Indtægter i sukkersektoren - regnskabsåret 2000

26. Selvfinansieringssystem i sukkersektoren - produktionsårene 1995/96 til 1999/2000.