KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 20.11.1996 
KOM(96) 595 endelig udg. 
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Mod femte rammeprogram: 
nye punkter til debatten om 
retningslinjerne 

2-
Indledning 
Med titlen "Forske for Fremtiden" forelagde Kommissionen den 10. juli 1996 en række 
retningslinjer, som den foreslår som grundlag for femte rammeprogram for forskning og 
teknologisk udvikling. Disse retningslinjer blev forelagt for Rådet (forskning) den 7. 
oktober og behandles for øjeblikket i Europa-Parlamentet. 
For at få den debat, der således er sat i gang i institutionerne, til at køre videre og gå 
mere i dybden, drejer det sig nu om at tage et yderligere skridt. Dette er formålet med 
nærværende dokument, der er udformet som et første arbejdsdokument. 
Det nærmere formål med arbejdsdokumentet er at komme med nøjere redegørelser for og 
præciseringer af, hvad Kommissionen har tænkt sig med hensyn til opbygning, 
målsætninger og gennemførelsesmidler. 
På dette trin, hvor der ventes på konklusionerne fra evalueringsrapporten om EU's 
forskningsaktiviteter de sidste fem år og på Europa-Parlamentets initiativrapport, drejer 
det sig hovedsageligt om at præcisere de foreslåede retningslinjer inden Rådets møde 
(forskning) den 5. december. 
En detaljeret gennemgang af det indhold, der foreslås til femte rammeprogram, vil først 
blive foretaget i et andet arbejdsdokument, som Kommissionen har til hensigt at forelægge 
først på året 1997. Dette andet dokument vil gå forud for det formelle forslag, som 
Kommissionen har til hensigt at forelægge i marts 1997. 
Der er bred erkendelse af, at forberedelsen af det femte rammeprogram er en passende 
lejlighed til at tage en række aspekter ved EU's forskningspolitik op tilfornyet overvejelse. 
Den generelle fremgangsmåde, der er foreslået i "Forske for Fremtiden", og som er 
kendetegnet ved en mere udtalt vægt på de sociale og økonomiske behov, er der generel 
enighed om, og det samme gælder tanken om, at EU's forskning bør sættes i stand til at 
reagere hensigtsmæssigt og i tide på den konstante og hurtige udvikling. 
Som hjælp til fastlæggelse af, hvorledes dette kan gøres, behandles følgende aspekter i 
nedenstående tekst: opbygningen, målsætningerne, gennemførelsesmidlerne (herunder 
forvaltningen), de finansielle midler og tidsplanen-
-3-
/. Opbygningen 
For at gøre det lettere at nå de påtænkte store sociale og økonomiske mål, og for at gøre 
programmet let at læse samtidig med at det fungerer effektivt, bør femte rammeprogram 
bygges enkelt Op- Den enkle opbygning bør også præge de retsforskrifter, som 
Kommissionen senere formelt vil foreslå (med den begrænsning, der ligger i, at det er 
nødvendigt at anvende to forskellige retsgrundlag, nemlig EF-traktaten og Euratom-
traktaten). 
En idé til en enkel opbygning kan hentes i den redegørelse, der er givet i "Forske for 
Fremtiden". På dette grundlag foreslår Kommissionen at lade femte rammeprogram bygge 
på seks programmer svarende til de seks prioriterede områder, der er afstukket i "Forske 
for Fremtiden". 
Disse programmer er sammensat, således at der tages hensyn til offentlighedens interesser 
og de sociale og økonomiske behov i Europa set ud fra et globalt synspunkt; integrering, 
med dette for øje, af ny viden og af teknologier, der er under udvikling; koncentration af 
indsatsen på en række præcise målsætninger; og mobilisering, med dette for øje, af de 
mange forskellige fag- og kompetenceområder. 
Programmerne 
- Tematiske aspekter 
Disse programmer vil henholdsvis kunne vedrøre følgende emner: 
• Forskning i bioressourcer og økosystemer 
• Udvikling af et brugervenligt informationssamfund 
• Fremme en konkurrence- og bæredygtig vækst. 
Disse emner, der anses for at være prioriterede og er beskrevet i generelle vendinger i 
meddelelsen KOM(96) 332 "Forske for Fremtiden", er taget op til nærmere overvejelse i 
Kommissionens tjenestegrene med henblik på en nøjere præcisering af indholdet1*. 
Hvert af disse programmer bør omfatte: 
• Flere målrettede forsknings- og udviklingsaktiviteter med et kraftigt koordinerings-
og integreringsislæt samt demonstrationsaktiviteter til påvisning af teknologiernes 
tekniske og økonomiske levedygtighed. 
• Udvikling af generiske teknologier og mere grundlæggende forskning, en 
aktivitetskategori der bør opretholdes på et tilstrækkeligt niveau i femte 
rammeprogram. 
« Særlige aktiviteter i disse programmer svarende til de generelle målsætninger for 
politikken på områderne internationalt samarbejde, innovation og 
formidling/udnyttelse af forskningsresultaterne, støtte til små og mellemstore 
l) Aktiviteterne i forbindelse med anvendelsen af kernekraft vil senere blive behandlet i overensstemmelse 
med bestemmelserne i Euratom-traktatens artikel 7. 
-4-
virksomheder, uddannelse og mobilitet, undersøgelse og opfølgning af 
socioøkonomiske aspekter og udnyttelse af viden og teknologi opnået gennem 
finansierede projekter. 
Gennemførelsen af støtteforanstaltninger for SMV som led i tematiske programmer 
(som støtter indførelsen af en "one-stop-shopping" og rationaliseringen af 
informationsnettene) vil endvidere gøre det muligt for disse virksomheder at drage 
fordel af de forbindelser, som de har knyttet med store virksomheder, 
forskningscentre og universiteter i forbindelse med projekterne. 
Tværgående aspekter 
Disse programmer vil kunne vedrøre følgende emner: 
• Befæstelse af den europæiske forsknings internationale rolle 
• Innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse 
• Øge det menneskelige potentiale. 
De bør bidrage til gennemførelsen af en sammenhængende og velstruktureret politik inden 
for de tre områder, internationalt videnskabeligt og teknologisk samarbejde, innovation og 
fremme af menneskelige ressourcer. Som for de tre ovennævnte emner bør 
Kommissionens tjenestegrene gå videre med deres overvejelser med hensyn til at 
præcisere disse områders nærmere indhold. 
Med dette for øje bør disse programmer tilskynde til: 
• En indsats og aktioner, som samordner og understøtter aktiviteter, der gennemføres 
på de samme områder inden for de programmer, der tager sigte på tematiske 
aspekter 
• Initiativer af mere generel art inden for hvert af de tre emner. 
Denne opbygning, som giver mulighed for en væsentlig effektivisering af 
rammeprogrammet som helhed, svarer til den måde, hvorpå EU's FTU-indsats er 
organiseret i traktatens afsnit XV. 
Det Fæltes Forskningscenter 
Som det var tilfældet med de foregående rammeprogrammer, bidrager Det Fælles 
Forskningscenter til gennemførelsen af femte rammeprogram. På baggrund af sine 
enestående ressourcer på talrige områder og den kapacitet, som FFC har opbygget og 
vedligeholdt takket være sin sonderende forskning, stiller centret sin neutrale og 
uafhængige ekspertise til rådighed for EU1 s politik samtidig med at det fortsætter med at 
udbygge sine forbindelser med industrien. FFC's indsats i forbindelse med femte 
rammeprogram bør svare til en række kriterier med hensyn til et klart påvist behov, en 
anerkendt kompetence og en europæisk merværdi. Endvidere vil en del af centrets 
aktiviteter fortsat blive gennemført på et konkurrencebaseret grundlag ved at iværksætte 
nye interventionsformer på markedet, herunder navnlig nye former for samarbejde med 
industrien. 
//. Målsætningerne 
Behovet for at koncentrere EU's forskningsindsats blev understreget i "Forske for 
Fremtiden". Dette behov blev også fremført i talrige bidrag til overvejelserne om femte 
rammeprogram fra medlemsstaterne samt fra forskningsinstitutioner og 
industriorganisationer. 
Dette betyder konkret, at der bør gøres en indsats inden for et begrænset antal emner, 
som svarer til de sociale og økonomiske behov i Europa. Som det skal ses, er dette faktisk 
hvad der foreslås. 
Men at koncentrere indsatsen betyder også, at der må træffes et valg inden for hvert 
enkelt hovedemne og foretages en udvælgelse blandt de mulige videnskabelige og 
teknologiske målsætninger. 
På hvilket grundlag skal denne udvælgelse foretages? Kommissionen foreslår en generel 
fremgangsmåde og et sæt kriterier, som skal anvendes systematisk. 
De udvalgte videnskabelige og teknologiske målsætninger skal under alle omstændigheder 
svare til aktioner med en kraftig europæisk merværdi i relation til den offentlige interesse 
og den sociale acceptabilitet. 
Før de undersøges i lyset af dette grundlæggende krav, skal de pågældende målsætninger 
imidlertid have opfyldt to andre kriterier: 
• De store politiske valg, der blev nævnt i "Forske for Fremtiden". De opstillede 
videnskabelige og teknologiske mål bør først og fremmest klart bidrage til at nå de 
sociale og økonomiske målsætninger, der blev formuleret i "Forske for 
Fremtiden": livskvalitet, sundhed og miljø (målsætninger hvis samfundsmæssige 
betydning gør, at de bør ofres særlig opmærksomhed); udvikling af 
informationssamfundet; industriens konkurrenceevne, bæredygtig udvikling og rig 
vækst i beskæftigelsen; bevarelse og styrkelse af Europa som et sted med 
fremragende forskning og et attraktivt sted for investering og innovation 
(udnyttelse af menneskelige ressourcer og mobilitet fortjener særlig 
opmærksomhed); bidrag til realiseringern af EU's store indsatsområder. 
• Situationen med hensyn til viden og teknologi samt Europas stilling på de 
pågældende områder. Der bør ikke blot vælges målsætninger, som svarer til de 
områder, hvor der åbner sig nye forsknings veje, som bør udnyttes, eller hvor der 
er alvorlige huller i vores viden, men også områder, hvor Europa råder over en 
reel styrke, som der kan bygges videre på, eller tværtimod lider af svagheder, som 
der kan afbødes på ved hjælp af aktioner på europæisk plan. Det centrale i EU's 
forskningspolitik, nemlig støtte til den europæiske konkurrenceevne, bør tjene som 
ledetråd. 
Med hensyn til de målsætninger, der svarer til emner, som allerede er omfattet af det 
fjerde rammeprogram, må der, inden de foreslås videreført, foretages en omhyggelig 
undersøgelse af resultaterne fra indsatsen i forbindelse med disse emner (navnlig på 
grundlag af evalueringsrapporterne fra uafhængige eksperter); det skal også kontrolleres, 
om begrundelsen for disse aktioner på lanceringstidspunktet stadig er gyldig. 
Det skal tilføjes, at målene skal kunne kontrolleres og, om muligt, kunne opgøres i tal, 
samt at der bør være sat en bestemt tidsfrist for opnåelse af målene. 
///. Gennemførelsesmidlerne 
Femte rammeprograms succes vil i høj grad afhænge af, hvorledes det gennemføres i 
praksis, hvilket igen er forbundet med kvaliteten af de midler, der anvendes til dette 
formål. Fra de retningslinjer, der er formuleret i "Forske for Fremtiden", og fra de talrige 
diskussioner og oplæg, der har været om dette emne, kan der udledes fire hovedemner 
hvor der bør gøres en større indsats: 
• Bedre koordinering 
• Større smidighed og øget reaktionsevne 
• Større indvirkning fra forskningen på konkurrenceevnen 
• Forvaltning 
Bedre koordinering 
Spørgsmålet om koordineringen vedrører tre punkter: koordinering inden for 
forskningsprogrammerne og mellem de forskellige programmer indbyrdes; koordinering 
mellem forskningsprogrammerne og EU's øvrige indsatsområder; koordinering mellem 
nationale og europæiske initiativer. 
Koordinering inden for forskningsprogrammerne og mellem de forskellige 
programmer indbyrdes 
En begrænsning af antallet af programmer vil lette koordineringen inden for det enkelte 
program, men også mellem de forskellige programmer i kraft af det reducerede antal 
grænseflader. 
De forskningsaktiviteter, der er nært forbundet med forskellige områder under ét eller 
flere programmer, bør koordineres gennem ordninger som sikrer, at de supplerer 
hinanden, og at der er sammenhæng i forskningen. 
På dette dobbelte plan vil taskforcerne for forskning/industri kunne spille en særlig rolle. 
Oprettelsen af taskforcer var en vigtig fornyelse (bekræftet under høringen om grønbogen 
om innovation) i gennemførelsen af det fjerde rammeprogram. 
Taskforcerne er et virkemiddel, som Kommissionen anvender som ekspertiseredskab, til 
koordinering og rådgivning, for at finde ud af, hvilken retning forskningen bør følge på 
europæisk plan for at få udviklet de nøgleteknologier, der er nødvendige af hensyn til 
borgernes velfærd. 
Erfaringen med deres anvendelse er positiv og kan udnyttes i femte rammeprogram. 
Taskforcerne virker som "katalysatorer", der kan sætte skub i målrettede aktioner. De kan 
anvendes til at samordne forskellige programmer og de pågældende tjenester. 
-7-
Den forbindelse, der er skabt mellem de programmer, der tager sigte på tematiske 
aspekter og de programmer, der vedrører tværgående aspekter, gør det endvidere muligt 
at opnå bedre koordinering inden for rammeprogrammet som helhed. 
Koordinering mellem forskningsprogrammerne og forenelighed med EU's øvrige 
foranstaltninger eller politik 
Forskningsprogrammerne skal supplere og hænge ordentligt sammen med målsætningerne 
for Fællesskabets øvrige indsatsområder. 
Spørgsmålet om koordinering mellem forskningsindsatsen og EU's øvrige indsatsområder 
vedrører navnlig forbindelserne mellem rammeprogrammet og strukturfondene samt de 
store programmer og rammerne for økonomisk og teknisk bistand til tredjelande (PHARE, 
TACIS, MEDA, EUF og indsatsen for udviklingslandene og landene i Asien og 
Latinamerika): 
Det samvirke, der de seneste år er opnået mellem FTU-politikken og 
regionalpolitikken, udbygges yderligere. Strukturfondene anvendes temmelig 
systematisk til at udbygge forskningskapaciteten i modtagerlandene i den dobbelte 
form af forskningsinfrastrukturer og menneskelige ressourcer 
(uddannelsesforanstaltninger). På grundlag af en grundig analyse har 
Kommissionen til hensigt snart at forelægge en meddelelse om emnet forskning og 
samhørighed. Denne meddelelse skal blandt andet bidrage til en yderligere 
udbygning af samvirket mellem de to områder. 
Virkemidlerne til teknisk, finansielt og økonomiskt samarbejde med tredjelandene 
bidrager allerede i høj grad til en bæredygtig udvikling i modtagerlandene og til 
deres økonomiske samarbejde med EU, herunder samarbejde inden for forskning 
samt overførsel og tilpasning af teknologi. Disse lande bør ved hjælp af de 
muligheder, der ligger i disse virkemidler, tilskyndes til et kraftigere samvirke med 
de særlige aktiviteter under rammeprogrammet, der imødekommer deres behov. 
Der bør klart skelnes mellem den politiske støtte til finansieringen af tredjelandenes 
deltagelse i rammeprogrammet, som kan opnås gennem EU's internationale 
samarbejdsordninger, og den finansiering, der opnås gennem forhandlingen af 
internationale forskningsaftaler, som skal være omfattet af rammeprogrammet. 
Koordineringen vil også blive styrket mellem rammeprogrammet og andre aktioner og 
programmer, som dem der vedrører undervisning og erhvervsuddannelse. 
Koordinering mellem nationale og europæiske initiativer 
Rammeprogrammet står, som bekendt, kun for en brøkdel af den samlede europæiske 
forskning. Det europæiske forskningspotentiale kan derfor kun udnyttes fuldt ud ved at 
sørge for en effektiv koordinering af den indsats, der gøres inden for de forskellige 
rammer. Der bør opnås fremskridt i denne retning, først og fremmest i forbindelse med 
præcise målsætninger. Dette kan opnås ved at støtte sig både til de eksisterende 
virkemidler og til nye ordninger: 
Eksisterende virkemidler. Aktionsrammerne EUREKA (for markedsrelateret 
forskning) og COST (for projektorienteret grundforskning) egner sig særdeles godt 
til koordineringen mellem de nationale initiativer og EU's initiativer. 
-8-
Informationsudvekslingerne mellem de forskellige rammer skal styrkes, og 
medlemsstaterne tilskyndes til en bedre koordinering på nationalt plan. De 
eksisterende forbindelser skal også styrkes i retning af større operationalitet: der 
bør indføres enkle samordningsordninger. 
Nye ordninger. Traktatens artikel 130 K (supplerende programmer), L (deltagelse 
i nationale initiativer) og N (fællesforetagender) giver mulighed for supplerende 
gennemførelsesmidler til programmerne i deres klassiske form (som også fortsat 
skal være det væsentligste led i EU's indsats). Disse virkemidler kan anvendes 
under særlige omstændigheder, hvor gennemførelsen af dem kan give en yderligere 
merværdi. 
Artikel 130 K og L skaber mulighed for aktioner, som omfatter forskningsemner, 
der er af særlig interesse for bestemte medlemsstater. De aktioner, der 
gennemføres på dette grundlag, skal kunne supplere de aktioner, som resten af 
rammeprogrammet består af, og der må derfor våges over, at der opnås en 
overordnet ligevægt. Disse aktioner bør koncentreres omkring særlige initiativer, 
der er af klar interesse for hele EU. 
Større smidighed og øget reaktionsevne 
Behovet for større smidighed i programmerne og øget reaktionsevne fra EU's side over 
for en uforudset teknisk-videnskabelig udvikling eller fremkomsten af uventede problemer 
er indlysende og ofte blevet understreget. Det er umuligt inden starten på et 
rammeprogram, der gælder for fem år, at forudse alle de store behov, der vil opstå, eller 
den udvikling, der vil ske i løbet af den pågældende periode. 
Problemet med konstant tilpasning af den europæiske forskningsindsats har to aspekter: 
en direkte opfølgning for at følge med udviklingen og reaktionsmekanismer til at foretage 
en tilpasning: 
• Direkte opfølgning for at følge med den videnskabelige og teknologiske udvikling 
og udviklingen i samfundets og industriens behov kan opnås ved at styrke 
aktiviteterne inden for "teknologisk overvågning" og ved at knytte nærmere 
forbindelser mellem disse aktiviteter og programmernes aktiviteter. Behovene, 
herunder navnlig behovene for supplerende målrettede aktiviteter, kan analyseres 
kontinuerligt på grundlag af evaluerings- og tilsynsrapporter samt regelmæssig 
høring af industrien, forskersamfundet og brugerne. 
• En hurtig og smidig reaktion kan opnås ved forskellige midler, herunder navnlig: 
regelmæssig tilpasning af arbejdsprogrammerne, ideelt på årsbasis, 
oprettelse af et "råderum" af begrænset omfang, med en stram 
beslutningsprocedure, og med det udtrykkelige formål hurtigt at kunne 
reagere på oprindeligt uforudsete behov. 
Det skal tilføjes, at det begrænsede antal programmer i sig selv udgør en vigtig faktor for 
større smidighed. Det skal især understreges, at det, at der findes egnede ordninger, ikke 
er tilstrækkeligt til at garantere, at der er politisk vilje ti! at anvende disse ordninger. 
-9-
Større indvirkning fra forskningen på konkurrenceevnen 
EU bør lægge særlig vægt på gennemførelse af forskning, som har positiv indflydelse på 
konkurrenceevnen, navnlig gennem demonstrationsprojekter, som er kendetegnet ved et 
større bidrag fra privat finansiering end i de klassiske projekter med omkostningsdeling, 
samt passende bestemmelser om intellektuel ejendomsret for at opnå større tilskyndelse til 
at udnytte resultaterne. 
Forvaltning 
Alle kommentatorerne erkender, at en sund og effektiv forvaltning er af afgørende 
betydning for succes med EU's FTU-programmer. I sin indsats for yderligere at forbedre 
forvaltningen af projekter og programmer vil Kommissionen fortsætte med at bygge på de 
grundlæggende principper, der anvendes for øjeblikket: effektivitet, kvalitet, lige chancer 
og sund administration af offentlige midler. 
På grundlag af de fremskridt, der er opnået med det fjerde rammeprogram, vil 
Kommissionen bestræbe sig på at opnå øget sammenhæng og kvalitet i forvaltningen af 
programmerne. Hovedmålet er klart at rette op på den nuværende situation med 
"overbooking" af programmerne, som bidrager til en væsentlig besværliggørelse af 
forvaltningen. 
Dette fænomen kan bekæmpes med foranstaltninger på tre planer: 
• Koncentration: begrænsningen af arbejdsprogrammerne til et begrænset antal 
prioriterede mål, som er fastlagt med stor nøjagtighed vil kunne føre til en 
begrænsning af antallet af indsendte forslag. 
• Gennemskuelighed: Kommissionen vil bestræbe sig på at give tilstrækkeligt 
præcise oplysninger til at bremse indsendelsen af forslag, som ikke er tilstrækkeligt 
begrundet og ikke er omfattet af programmernes sigte. Medlemsstaterne og de 
organisationer i medlemsstaterne, der har fået til opgave at formidle oplysninger 
om programmerne, bør hjælpe Kommissionen med denne opgave. 
• Forhåndskontrol med at forslagene opfylder kravene: oplysning på et tidligt 
tidspunkt til eventuelle deltagere, navnlig små og mellemstore virksomheder, om 
hvorvidt deres forslag opfylder de formelle deltagelseskrav og i hvor høj grad de 
er i overensstemmelse med programmets målsætninger. 
Opbygningen af rammeprogrammet omkring et begrænset antal programmer af tværfaglig 
art, som dækker flere områder kræver i øvrigt, at der gås væk fra en forvaltningsmetoder, 
der er koncentreret omkring selve programmerne, til fordel for en metode der baseret på 
en mere kollegial forvaltning. 
IV. Budgetsammenhæng og tidsplan 
Femte rammeprogram skal finansieres inden for grænserne af et "samlet 
maksimumsbeløb", der fastlægges af den lovgivende myndighed. I den periode, som 
forpligtelserne dækker (1999-2002), skal dette beløb holdes inden for et loft, der årligt 
fastsættes i EU's finansielle overslag. 
- 10-
For øjeblikket figurerer forskningsudgifterne i kategori 3 (interne politikker) i de 
finansielle overslag. De udgør langt den største del, idet de står for 60% af de disponible 
midler under denne kategori i overensstemmelse med ånden fra Edinburgh-aftalerne 
(mellem halvdelen og to tredjedele af kategori 3 i de finansielle overslag). Denne 
fremgangsmåde vil også kunne følges ved femte rammeprogram. 
Ved beregningerne af, hvad der anses for at være et passende niveau for EU's 
forskningsudgifter, tages der hensyn til den forventede vækst i BNP. 
Der tages endvidere højde for, at indsatsen hos andre teknologiske stormagter, USA og 
Japan, ikke bliver mindre. Medens Japan anvender 3% af sit BNP på forskning, og USA 
2,5%, har EU's indsats i flere år været begrænset til 2% i gennemsnit. 
Amerikas offentlige forskningsbudget, som er faldet i løbet af de seneste år, stiger i 1997 
med næsten 3 mia. dollar (NIH's budget stiger for eksempel med 6,9%), og de offentlige 
forskningsinstitutter i Japan fortsætter med den store stigning, der har været i flere år 
(+ 8,3% til styrelsen for videnskab og teknologi og + 16,4% til MITI). Over for denne 
indsats hos vore konkurrenter/partnere er det vigtigt at holde fast ved en betydelig 
investering i forskningsudgifter, offentlige såvel som private, i Europa. 
Konklusion 
Alt i alt er det vigtigt og afgørende nødvendigt at gennemføre femte rammeprogram inden 
for de planlagte frister. Hvis det som planlagt skal starte i 1999 må der i betragtning af 
beslutningsprocessens sandsynlige varighed holdes en ret stram rytme. Som anført i 
begyndelsen af denne meddelelse påtænker Kommissionen at forelægge et detaljeret 
arbejdsdokument i begyndelsen af 1997 og at forelægge et formelt forslag i marts 1997. 
som imidlertid ikke kan foregribe Kommissionens senere forslag om Fællesskabets 
fremtidige finansielle rammer, der vil blive forelagt umiddelbart efter afslutningen af 
regeringskonferencen. Der stræbes efter en formel vedtagelse i begyndelsen af 1998. 
Med hensyn til udarbejdelsen af femte rammeprogram har Kommissionen med vilje valgt 
at gå frem i etaper for at sikre sig, at de foreslåede retningslinjer hele tiden i tilstrækkelig 
grad er forstået og bliver støttet. 
Nærværende dokument er netop udarbejdet med det formål at orientere debatten omkring 
klare retningslinjer. 
Kommissionen håber på grundlag af konklusionerne fra denne debat hurtigst muligt at 
kunne udarbejde og derpå forelægge det påtænkte detaljerede arbejdsdokument og derpå 
dens formelle forslag. Disse to dokumenter skulle gøre det muligt at danne sig en endnu 
bedre og konkret idé om, hvorledes vi kan nå de samfundsmæssige og økonomiske 
målsætninger, der er omhandlet i "Forske for Fremtiden", og som der er bred enighed 
om. 
Il 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 595 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
OB-CG-96H613-DA-C 
ISBN 92-18-11889-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg