[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 30.1.2008

KOM(2008) 32 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Anden strategisk gennemgang af programmet for bedre lovgivning i Den Europæiske Union

{KOM(2008) 33 endelig}{KOM(2008) 35 endelig{SEK(2008) 120}

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Anden strategisk gennemgang af programmet for bedre lovgivningi Den Europæiske Union

I. INDLEDNING

Denne Kommission har sat sig som højeste prioritet at forenkle og forbedre lovgivningsmiljøet i Europa. Dette indgår i den overordnede målsætning om at opnå resultater for borgerne og erhvervslivet. Den dagsorden for bedre lovgivning, der blev vedtaget i 2005, sigter både på at sikre, at alle nye initiativer er af god kvalitet, og på at modernisere og forenkle den eksisterende lovgivning. Kommissionen ønsker hermed at stimulere iværksætterånd og innovation, at udnytte alle muligheder ved det indre marked og dermed fremme vækst og jobskabelse. Bedre lovgivning er således et centralt led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. Dagsordenen for bedre lovgivning bidrager også til EU's evne til at påvirke globaliseringen aktivt snarere end at blive formet af den.

Kommissionen indfører forbedringer på flere forskellige stadier af det politiske arbejdsforløb. Bedre lovgivning betyder ikke, at man skal deregulere eller holde igen med nye europæiske regler, hvis de er nødvendige. Bedre lovgivning betyder derimod, at nye politiske og forskriftsmæssige forslag nu analyseres systematisk, og at en bred vifte af muligheder – såvel forskriftsmæssige som administrative – undersøges for hvert enkelt initiativ. Et uafhængigt udvalg for konsekvensanalyse (Impact Assessment Board - IAB) fører tilsyn med analysernes kvalitet. Eksisterende retsakter forenkles og kodificeres, og der gøres en samordnet indsats for at nedbringe de administrative omkostninger som følge af EU-lovgivning. Fremsatte forslag gennemgås og trækkes tilbage, hvis de ikke længere er relevante eller stemmer overens med Kommissionens prioriteringer. Der udarbejdes i partnerskab med medlemsstaterne en mere effektiv tilgang til takling af vanskeligheder i iværksættelsen af fællesskabsretten og for at sikre overensstemmelsen.

Dagsordenen for bedre lovgivning skaber allerede nu konkrete fordele for erhvervslivet og forbrugerne. Fordelene vil dog først kunne mærkes i fulde drag, hvis samtlige europæiske institutioner og medlemsstater arbejder sammen. Denne meddelelse gennemgår fremskridt i arbejdet og kortlægger de områder, hvor der er behov for en yderligere indsats, og skal ses som et oplæg til Det Europæiske Råds status over bedre lovgivning på mødet i marts 2008.

II. MODERNISERING AF EKSISTERENDE LOVGIVNING

Europæisk lovgivning betyder ofte forenkling for erhvervsliv, borgere og offentlige forvaltninger, idet 27 regelsæt erstattes med kun et enkelt. I en verden under hurtig forandring må lovgivning, der er indført gennem de seneste 50 år, imidlertid konstant efterses og moderniseres.

1. Forenkling af eksisterende lovgivning

Kommissionens rullende forenklingsprogram har til formål at forenkle og modernisere EU-lovgivning. Det omfatter 164 foranstaltninger for 2005-2009 og udgør nu en del af det årlige arbejdsprogram. Kommissionen har allerede foreslået eller vedtaget 91 af foranstaltningerne og agter at forelægge 44 nye foranstaltninger i 2008.

Denne forenkling fører til håndgribelige fordele. F.eks. arbejder landmænd og fødevareindustrien nu inden for langt enklere forskriftsmæssige rammer: 21 fælles markedsordninger er lagt sammen til en enkelt ordning. Erhvervslivet har fået enklere emballageregler, idet krav til færdigpakninger for ca. 70 forbrugsvarer er ophævet. Der er indført færre gebyrer for og større administrativ bistand til SMV, der registrerer lægemidler. Forenklet typegodkendelse vil gøre det lettere at indregistrere og sælge motorkøretøjer, uden at det går ud over sikkerhedsstandarderne. Et mere effektivt og konkurrencedygtigt betalingsmarked vil gøre betalinger inden for EU lige så lette, billige og sikre, som betalinger inden for en medlemsstat er det i dag. Erhvervslivet får fordel af enklere forsikringsregler, når revisionen af den eksisterende forsikringslovgivning (Solvens II) vedtages i nær fremtid. Erhvervslivet vil også drage fordel af en moderniseret toldkodeks, og drager allerede fordel af det papirløse system inden for told og samhandel.

Arbejdet med at forenkle EU-lovgivningen er nu oppe på fuld hastighed. Kommissionen agter at opretholde denne fremdrift. Kommissionen vil tilendebringe sin gennemgang af al eksisterende EU-lovgivning for at kortlægge mulige fremtidige indsatsområder for forenklingen, og resultaterne af gennemgangen skal indgå i det ajourførte rullende forenklingsprogram, der forventes forelagt primo 2009. Flere forenklingsinitiativer vil blive udarbejdet med konsekvensanalyse[1]. Kommissionen vil prioritere forenkling til fordel for SMV højest og i højere grad inddrage interessenterne i forberedelsen. Den vil også bruge konsekvensanalysesystemet til at sikre, at nye lovgivningsmæssige initiativer i så vid udstrækning som muligt også udgør en forenkling.

Kommissionen foretager i stadigt højere grad en omarbejdning[2] af lovgivning og ønsker at intensivere kodificeringstiltag[3]. Af de ca. 400 retsakter, der kan kodificeres, har Kommissionen færdiggjort 152: 87 er vedtaget og 65 under behandling i Rådet og Europa-Parlamentet. Kodificeringsprogrammet bør afsluttes inden for de næste atten måneder. Kommissionen kortlægger og ophæver tillige forældede love, der ikke længere har nogen egentlig virkning, men fortsat er i kraft. Dette arbejde, som omfatter ca. 2 500 retsakter, vil kunne fremskyndes, hvis Europa-Parlamentet og Rådet kan blive enige om særligt hurtige procedurer for ophævelse af forældet lovgivning.

Endelig foretager Kommissionen regelmæssigt en gennemgang af forslag, der er forelagt for, men endnu ikke vedtaget af den lovgivende myndighed med henblik på at sikre sig, at forslagene stadigt er relevante og lever op til kvalitetsstandarderne. Siden 2005 er 78 forslag trukket tilbage, og yderligere 30 indgår i Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2008.

2. Mindre administrationsbyrder

Kommissionen forelagde i januar 2007 et handlingsprogram for inden 2012 at nedbringe de administrative byrder for virksomhederne i Den Europæiske Union med 25 %[4]. Det Europæiske Råd godkendte handlingsprogrammet i marts 2007. Det Europæiske Råd tilsluttede sig målet for administrative byrder som følge af EU-lovgivning og opfordrede medlemsstaterne til at "fastsætte deres egne nationale mål med et tilsvarende ambitionsniveau inden for deres kompetenceområder senest i 2008"[5]. Dette har tolv medlemsstater allerede gjort[6].

Et centralt element i handlingsprogrammet er at måle de administrative byrder for virksomhederne i tilknytning til deres oplysningspligter i henhold til EU-lovgivning og nationale gennemførelsesbestemmelser. Denne måling blev iværksat i juli 2007 og dækker 43 retsakter (på 13 prioriterede områder), der anslås at tegne sig for over 80 % af de administrative byrder som følge af EU-lovgivning[7].

Der identificeres og kortlægges for øjeblikket hundreder af forpligtelser i medfør af EU-lovgivning. Den måde, hvorpå EU-kravene er omsat i national lovgivning, gennemgås også i samarbejde med de centrale kontaktpunkter, hver medlemsstat har udpeget. Begge forløb forventes tilendebragt i begyndelsen af 2008. Kommissionen vil derefter evaluere den tid og de penge, som virksomheder bruger som følge af kravene. Dermed får vi et billede af, hvilke forpligtelser der går ud over EU-kravene, og hvad det koster. En så omfattende sammenligning er hidtil ukendt og vil bidrage til at identificere bedste praksis i gennemførelsen. Henstillinger med henblik på at reducere administrative byrder bør kunne ligge klare ved udgangen af 2008. Sammenligningen er længere fremme end tidsplanen, for så vidt angår selskabsret, så Kommissionen vil kunne forelægge forslag på det område allerede i sommeren 2008. Medlemsstaternes målinger synes at vise, at der er betydelige byrder på området, så tidlig indgriben vil derfor medføre store fordele.

Kommissionen gennemgår også forslag fremsendt af medlemsstaterne og andre interesserede som svar på en online-høring om reduktion af administrative byrder[8]. Den får også råd fra "Gruppen af højtstående uafhængige interesserede parter vedrørende administrative byrder", der med Dr. Edmund Stoiber som formand påbegyndte arbejdet i januar 2008. Gruppens medlemmer består af lederne af flere organer, der fører tilsyn med programmer for at nedbringe bureaukrati i medlemsstaterne, og repræsentanter fra industrien, små og mellemstore virksomheder samt miljø- og forbrugerorganisationer, alle med direkte erfaringer med bedre lovgivning. Kommissionen vil også videreføre nedbringelsen af unødvendige administrative byrder ved at fremme brugen af informations- og kommunikationsteknologi.

For hurtigt at nå til resultater blev der i handlingsprogrammet også kortlagt ti "hurtige aktioner", der forventes at skabe væsentlige fordele (anslået til 1,3 mia. EUR) gennem forholdsvis små ændringer i den underliggende lovgivning. Fire dertil hørende forskriftspakker blev vedtaget af Kommissionen på ca. 6 måneder. Et forslag blev vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure på rekordtid. De resterende fem skulle kunne vedtages i begyndelsen af 2008. Kommissionen vil inden Det Europæiske Råds forårsmøde forelægge en række yderligere hurtige aktioner[9].

III. BRUG AF KONSEKVENSANALYSE I DET POLITISKE FORLØB

Kommissionens integrerede system for konsekvensanalyser hjælper EU-institutionerne til at udforme bedre politikker og lovgivning. Konsekvensanalyse gør det lettere at træffe beslutninger på et velinformeret grundlag i alle faser i lovgivningsforløbet. Konsekvensanalysen forbedrer forslagenes kvalitet, fremmer hensynet til nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet og sikrer overensstemmelsen med overordnede målsætninger såsom Lissabonstrategien og strategien for bæredygtig udvikling. Konsekvensanalyser sætter også Kommissionen i stand til mere effektivt at oplyse om politikkerne. Kommissionen har siden 2003 færdiggjort og offentliggjort 284 konsekvensanalyser. Disse er offentligt tilgængelige, og der findes et resumé på samtlige officielle sprog[10].

Som led i en mere generel forandring af arbejdskulturen er konsekvensanalysen nu en del af Kommissionens arbejds- og beslutningspraksis, og det har ændret udformningen af politikkerne. Kommissionens beslutninger om, hvorvidt et initiativ skal videreføres eller ej, træffes på grundlag af klar dokumentation, bidrag fra interessenter og en grundig analyse af valgmuligheder, herunder også selvregulering og samregulering. Kommissionen bremsede f.eks. i 2007 tre planlagte initiativer på grundlag af konsekvensanalyser, der viste, at EU-tiltag ikke ville tilføje større værdi på det pågældende tidspunkt[11]: indførelsen af fuld proportionalitet mellem kapital og kontrol, om ændring af det 14. selskabsretlige direktiv vedrørende grænseoverskridende flytning af det vedtægtsmæssige hjemsted og om vidnebeskyttelse. Det sker også, at Kommissionens tjenestegrene tager initiativ til at foretage en konsekvensanalyse, selv når de ikke formelt er forpligtede dertil[12]. Udvalget for konsekvensanalyse giver en uafhængig kvalitetskontrol og bidrager til udviklingen af metoder.

Kommissionen er fast besluttet på at forbedre konsekvensanalysesystemet yderligere. Når Kommissionen ajourfører metoderne og konsoliderer konsekvensanalysen i det politiske arbejdsforløb, trækker den på intern ekspertise, forslag fra de øvrige institutioner, medlemsstaterne og interessenter, samt resultaterne af den eksterne evaluering i 2007[13]. Evalueringen konkluderede, at Kommissionen gør fremskridt med hensyn til sine målsætninger for konsekvensanalysen: forbedre kvaliteten af forslagene, tilvejebringe en effektiv støtte for beslutningstagningen og øge åbenheden. Evalueringen fandt dog tillige et behov for at præcisere begrebet forholdsmæssig analyse (dvs. analyse i tråd med forslagets betydning) og dermed i højere grad at identificere de forslag, der skal analyseres. Evalueringen anbefalede, at der udarbejdes konsekvensanalyser tidligere i det politiske udformningsforløb, og at de kvalitetsunderstøttende elementer, herunder adgang til datakilder, forbedres. Evalueringen påpegede, at det kan synes som om, at der udarbejdes for mange konsekvensanalyser for at begrunde et politisk valg fastlagt på forhånd.

Kommissionen efterkom anbefalingerne ved at foretage de forbedringer, der er nævnt nedenfor. Andre forbedringer vil blive foretaget som led i revisionen af Kommissionens retningslinjer for konsekvensanalyser, som vil blive tilendebragt, når Det Europæiske Råd i marts 2008 har vurderet, hvilke fremskridt, der er gjort med hensyn til bedre lovgivning.

1. Konsolidering af konsekvensanalyse i udformningen af politikker

Konsekvensanalysesystemet er sundt og har bevist sin værdi som værktøj i beslutningstagningen, først og fremmest for Kommissionen selv, men også for de øvrige institutioner. Kommissionen har endvidere sikret sig, at konsekvensanalyserne og de dertil hørende udtalelser fra udvalget for konsekvensanalyser anvendes i alle faser i beslutningsforløbet. På grundlag af disse fremskridt er der områder, hvor systemet kan forbedres. Et af disse områder er tidspunktet. Konsekvensanalyserne bør foretages så tidligt i den politiske udformning, at alternative fremgangsmåder kan undersøges grundigt, inden der forelægges et forslag . Hermed skal initiativerne udvælges med henblik på konsekvensanalyse tidligere, og der skal på et tidligere tidspunkt indhentes udtalelse fra udvalget for konsekvensanalyse om det planlagte arbejde. Kommissionen vil fortsat udbygge denne tidligere koordinering og kvalitetsunderstøttende elementer for konsekvensanalyser vedrørende initiativer af central betydning.

2. Koncentration af ressourcerne der, hvor der tilføjes størst værdi

Da konsekvensanalysesystemet blev lanceret, skulle samtlige elementer i Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram analyseres. Erfaringerne viser, at denne tilgang bør finjusteres. Der bør foretages en konsekvensanalyse af de vigtigste forslag og af de forslag, der vil få størst virkning, uanset om de står opført i lovgivnings- og arbejdsprogrammet eller ej. Konsekvensanalyserne bør stå i forhold til initiativets betydning, hvorfor konsekvensanalyser for initiativer med mindre vidtrækkende virkning eller kun generel virkning bør neddrosles eller frafaldes. Kommissionen agter i 2008 at foretage ca. 180 konsekvensanalyser sammenholdt med 130 i 2007. Flere end halvdelen af disse vedrører initiativer, der ikke er opstillet i lovgivnings- og arbejdsprogrammet, herunder foranstaltninger der vedtages i udvalgsprocedure.

3. Flere kvalitetsunderstøttende elementer

Kvalitetsunderstøttende elementer og vejledning bør styrkes, og Kommissionen vil især forestå dette gennem sine retningslinjer for konsekvensanalyser og udvalget for konsekvensanalyse. De områder, der især behøver opmærksomhed, er bl.a. følgende:

- For hver enkel konsekvensanalyse bør analysens forholdsvise omfang identificeres under hensyntagen til, hvor omfattende virkningerne er, og hvor politisk omtåleligt initiativet er .

- Subsidiaritet og proportionalitet: Beslutning om, hvorvidt og hvordan EU bør handle, er en iboende del af hele konsekvensanalyseforløbet. Kommissionen erkender, at regionale og nationale virkninger – ofte af stor betydning for at kunne sikre overholdelsen af principperne om subsidiaritet og proportionalitet – bør have større opmærksomhed. Der bliver behov for nye værktøjer.

- Styrket analyse af specifikke konsekvenser: Kommissionens tjenestegrene skal være mere opmærksomme på analysen af visse områder, såsom sociale og fordelingsmæssige konsekvenser, konsekvenser for det indre marked, for forbrugerne og de små og mellemstore virksomheder, for regionerne og de lokale myndigheder samt internationale konsekvenser. Der er ligeledes behov for at foregribe bedre gennemførelse i national ret og andre gennemførelsesspørgsmål.

- Kvantificering: Konsekvensanalysen bør også indeholde en kvantificering af konsekvenser, når dette er muligt og proportionelt – uden at skjule underliggende usikkerhedsmomenter. På trods af fremskridtene (f.eks. tages administrative omkostninger systematisk i betragtning og, hvis de er omfattende, måles de efter metoden i standardomkostningsmodellen) er utilstrækkelige eller upålidelige data ofte en hindring for kvantificering. Bedre understøttelse og vejledning betyder, at samarbejdet med medlemsstaterne, Regionsudvalget, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og andre interessenter på områder bør styrkes.

- Bidrag fra interessenter og sagkyndige er af afgørende betydning. Høring er nu rutine, og interessenternes synspunkter tages med i betragtningerne helt fra starten af det politiske forløb. Eksterne sagkyndige inddrages i vidt omfang. Kommissionen foretog i 2007 en gennemgang af sine mindstestandarder for offentlige høringer. Den bekræftede de gældende regler og besluttede at anvende dem mere effektivt ved at forbedre feedback, sikre at forskellige synspunkter afspejles osv.[14]. Udvalget for konsekvensanalyse efterprøver, om standarderne er korrekt anvendt.

4. Sikre streng kvalitetskontrol

Ved udgangen af 2006 nedsatte Kommissionen under formandens ansvar udvalget for konsekvensanalyse bestående af embedsmænd på højt niveau, der arbejder uafhængigt i forhold til de afdelinger, de er udpeget af. Udvalget rådgiver og kontrollerer den anvendte metode samt kvaliteten og trækker om nødvendigt på ekstern ekspertise. Der tages hensyn til udvalgets udtalelser, når Kommissionen træffer endelig afgørelse, og de offentliggøres, når initiativet er vedtaget[15].

Kommissionen har nu evalueret erfaringerne efter det første år, delvis på grundlag af udvalgets egen beretning[16]. Kommissionen udtrykker tilfredshed med udvalgets upartiske myndighed og sætter pris på udvalgets professionelle anbefalinger, som i de fleste tilfælde har ført til reelle forbedringer i konsekvensanalyserne. Udvalget har bidraget til at hæve standarderne og givet nyttig rådgivning om metoder. De interne arbejdsmetoder og -procedurer vil blive yderligere forbedret. F.eks. bør det sikres, at tjenestegrenenes konsekvensanalyser for visse forslags vedkommende tager højde for udvalgets anbefalinger, før de pågældende forslag fremlægges med henblik på politisk vedtagelse af Kollegiet.

IV. FÆLLES ANSVAR

EU-regler foreslås af Kommissionen og vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet. Nationale regeringer og parlamenter gennemfører dem i national ret og vedtager også på eget ansvar lovgivning, som ofte suppleres af regionale og lokale regler. Samtlige sådanne regler påvirker erhvervsliv og borgere. Dagsordenen for bedre lovgivning bør derfor forfølges i en fælles indsats blandt EU-institutionerne og medlemsstaterne[17]. Kommissionen vil i denne sammenhæng videreføre sine værdifulde udvekslinger med Gruppen af Højtstående Nationale Reguleringseksperter.

1. Resultater overalt i EU's beslutningstagning

Initiativet for bedre lovgivning fører først til håndgribelige fordele, når de lovgivningsmæssige forbedringer, som Kommissionen har foreslået, er vedtaget og trådt i kraft. Dette tager tid. Højere kvalitetsstandarder øger den nødvendige tidsramme for forberedelsen af Kommissionens initiativer. Det tager gennemsnitligt to år at opnå de lovgivende myndigheders vedtagelse. Sammen med de nødvendige frister for nye direktivers gennemførelse i national ret og ikrafttræden[18] går der fire år og ofte det dobbelte fra udformningen af et EU-initiativ til iværksættelsen.

På denne baggrund er der således behov for at sikre, at det rullende forenklingsprogram får fuld støtte i samtlige europæiske institutioner. Hidtil er kun 16 initiativer fra det rullende program vedtaget af Rådet og Europa-Parlamentet. Kommissionen vil fortsat fremsætte forenklingsforslag i 2008 i forventning om, at de lovgivende myndigheder vil prioritere vedtagelsen inden foråret 2009. På lignende vis forventer Kommissionen, at de lovgivende myndigheder i 2008 og begyndelsen af 2009 vil prioritere vedtagelsen af forslagene om reduktion af de administrative byrder.

Europa-Parlamentet og Rådet gør i stadig videre udstrækning brug af Kommissionens konsekvensanalyser, når de gennemgår forslag, men de bør styrke deres indsats. De bør også foretage egne konsekvensanalyser, når de påtænker at ændre Kommissionens forslag betydeligt på områder, der ikke er omfattet af Kommissionens konsekvensanalyse. Kommissionen vil også forsøge at sikre sig, at konsekvensanalyserne bedre foregriber de spørgsmål, der kan blive rejst i Rådet og i Europa-Parlamentet, f.eks. om valg af retsakt for EU's indsats. Rådet og Europa-Parlamentet kan ligeledes anmode Kommissionen om at uddybe visse aspekter af den oprindelige konsekvensanalyse. Selv om konsekvensanalyserne oprindeligt var tænkt som en vejledning for Kommissionens beslutningstagning, vil Kommissionen fra sag til sag konstruktivt tage stilling til, hvordan sådanne anmodninger kan imødekommes. De tre institutioners revision i løbet af 2008 af "den interinstitutionelle fælles indstilling til konsekvensanalyse"[19] bliver en lejlighed til at skabe yderligere fremskridt vedrørende disse spørgsmål.

2. Anvendelse af fællesskabsretten

For Kommissionen er det af største vigtighed, at fællesskabsretten anvendes korrekt. Kommissionen fremsatte i september 2007 forslag til, hvordan den sammen med medlemsstaterne kan arbejde på at forbedre den nuværende problemløsning og frembringe hurtigere og bedre resultater[20]. Den kortlagde også, hvordan Kommissionen og medlemsstaterne kan fokusere på forebyggelse, og hvordan Kommissionen mere effektivt kan forvalte overtrædelser og øge sin oplysningsindsats. Kommissionen vil i de kommende måneder udbygge og iværksætte disse initiativer og evaluere fremskridt i 2009.

V. Påvirke global regulering

I en stadigt mere globaliseret verden og efter i mange år at have fjernet toldbarrierer synes ikke-toldmæssige hindringer som f.eks. forskriftsmæssige forskelle i stadigt højere grad at udgøre hindringer for international samhandel og investering. Mange forskriftsmæssige forskelle er udtryk for legitime politiske valg og er i overensstemmelse med WTO og andre internationale aftaler. Andre afspejler imidlertid utilsigtede bivirkninger af den måde, som hver af parterne regulerer på, og kan være unødvendige eller direkte skadelige for erhvervslivet og forbrugerne.

Kommissionen drager allerede nu i sin udformning af initiativer fordel af bidrag fra tredjelande under høringsforløbet. Konsekvensanalysesystemet kræver deslige, at eksterne konsekvenser tages i betragtning. Kommissionen vil sikre, at eksterne konsekvenser f.eks. for samhandel og investeringer og for udviklingslandene undersøges grundigt. Når der findes internationale standarder, vil det i konsekvensanalysen blive undersøgt, om sådanne bør anvendes snarere end et specifikt EU-initiativ.

Kommissionen har mange års erfaring med dialog om forskriftsspørgsmål i internationale organisationer som OECD og FN og med centrale samhandelspartnere. For at udbrede Lissabonstrategien udadtil vil Kommissionen bruge den internationale dialog til at få fjernet horisontale og systemiske hindringer og samtidigt fremme konvergens, når det er muligt. EU's tilgang til bedre lovgivning kan være en kilde til inspiration for andre og omvendt.

VI . DE NÆSTE INITIATIVER

Denne gennemgang viser, at EU opfylder sin forpligtelse til at lovgive godt. Der kan imidlertid gøres endnu mere, hvis Kommissionen, Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne arbejder sammen på følgende områder:

Forenkling af lovgivning

- Kommissionen planlægger at forelægge 45 initiativer i det rullende forenklingsprogram som led i arbejdsprogrammet for 2008 og 8 initiativer i 2009. Kodificeringsprogrammet afsluttes inden for de næste atten måneder.

- Rådet og Parlamentet bør sikre hurtig vedtagelse af endnu ikke vedtagne forenklingsforslag, hvilket for øjeblikket vil sige ca. 45, og sikre, at forenklingerne opretholdes i processen.

- Kommissionen opfordrer Rådet og Parlamentet til sammen at undersøge mulighederne for hurtige procedurer til ophævelse af forældet lovgivning.

- Kommissionen vil fortsat gennemgå fællesskabsretten , da dette skaber en stadig strøm af nye initiativer. Den agter at tilendebringe gennemgangen inden udgangen af mandatperioden.

- Kommissionen vil fortsat gennemgå forelagte, men endnu ikke vedtagne forslag som en del af sit årlige arbejdsprogram . Den gentager sin anbefaling om, at fremtidige Kommissioner gennemgår endnu ikke vedtagne forslag ved mandatperiodens begyndelse for at sikre, at lovgivningsudkastene fortsat er i tråd med de politiske prioriteringer.

Reduktion af de administrative omkostninger

- Da det kun er ved en fælles indsats, der kan opnås mindre bureaukrati, foreslår Kommissionen, at de medlemsstater, der endnu ikke har vedtaget eller annonceret reduktionsmål, gør det inden marts 2008, således at Det Europæiske Råd på forårsmødet kan evaluere fremskridt og udstikke retningslinjer for fremtiden.

- Kommissionen opfordrer Rådet og Europa-Parlamentet til at vedtage de udestående hurtige aktioner før Det Europæiske Råds forårsmøde og prioritere de hurtige aktioner, som Kommissionen stiller forslag om i 2008.

- Kommissionen vil samarbejde med medlemsstaterne og yde dem bistand.

- Kommissionen vil inden udgangen af året fremlægge resultaterne af målingerne sammen med en række yderligere foranstaltninger for at nå målet på 25 %. Der vil inden sommeren blive forelagt forslag om reduktion af byrderne som følge af de selskabsretlige forskrifter. Erfaringerne i denne forbindelse vil hjælpe medlemsstaterne til at nedbringe byrderne i tilknytning til gennemførelsen i national ret af EU-lovgivning og iværksættelsen heraf.

Konsekvensanalysens rolle i udformningen af initiativer

- Kommissionen forventer i 2008 at foretage over 180 konsekvensanalyser.

- Kommissionen vil i foråret 2008 revidere sine retningslinjer for konsekvensanalyser og udarbejde vejledninger og opbygge kvalitetsunderstøttende tjenester i tråd med denne meddelelse.

- Kommissionen vil styrke den rolle, udvalget for konsekvensanalyse spiller.

- Rådet og Parlamentet bør udbygge brugen af konsekvensanalyser i lovgivningsprocessen ved at gennemgå Kommissionens konsekvensanalyser og selv foretage konsekvensanalyser af større ændringer. Kommissionen opfordrer samtlige øvrige institutioner til at være mere åbne om deres eget konsekvensanalysearbejde som forudset i den fælles metode for konsekvensanalyse.

- Som led i revisionen af den fælles metode for konsekvensanalyse forventer Kommissionen, at der indføres en forpligtelse til at foretage konsekvensanalyser af medlemsstaternes initiativer inden for kapitel VI i EU-traktaten (rets- og politisamarbejdet i straffesager) .

Fælles ansvar

- Det Europæiske Råd vil i 2008 gennemgå arbejdet med at skabe bedre lovgivning, og Parlamentet, Rådet og Kommissionen vil sammen revidere "den fælles metode for konsekvensanalyse" .

Anvendelse af fællesskabsretten

- Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med den for at sikre en korrekt anvendelse af fællesskabsretten .

Øget påvirkning af den globale regulering

- Kommissionen vil, hvor det er relevant, styrke analysen af de internationale konsekvenser af EU-initiativer for at fremme international samhandel og investering og understøtte udviklingslandene.

- Kommissionen vil arbejde snævert sammen med internationale organisationer og tredjelande for at opbygge indbyrdes samstemmende fremgangsmåder for udarbejdelsen af regler og fremme konvergens der, hvor det er muligt.

VII. KONKLUSION

Der er opnået gode resultater i udviklingen af bedre lovgivning i EU. At forbedre lovgivningen og skabe fordele for borgerne og erhvervslivet er noget, der tager tid og kræver finansielle og menneskelige ressourcer samt tilpasning af de institutionelle og administrative strukturer. Dette kan kun opnås med vedvarende politisk støtte.

Kommissionen er stærkt opsat på at udføre sin del af arbejdet og engagere sig fuldt ud i sit rullende forenklingsprogram og sit handlingsprogram for at reducere de administrative byrder og til stadighed styrke konsekvensanalysesystemet. I sidste ende afhænger resultaterne af et engagement fra de øvrige europæiske institutioners side, fra medlemsstaternes, fra de lokale og regionale myndigheders og andre interessenters side. Kommissionen opfordrer alle disse parter til at involvere sig i denne kollektive indsats.

[1] Næsten halvdelen af fremtidige forslag fra Kommissionen vil i henhold til det rullende forenklingsprogram (76) blive ledsaget af en konsekvensanalyse sammenholdt med omkring 10 % før i tiden.

[2] Omarbejdning samler en retsakt og alle tidligere ændringer i en enkelt retsakt i forbindelse med vedtagelsen af nye ændringer.

[3] Kodificerin g samler eksisterende retsakter med alle efterfølgende ændringer i en enkelt retsakt, uden nye ændringer. Dette nedbringer mængden af lovgivning og skaber større retlig klarhed i teksterne.

[4] KOM(2007) 23.

[5] Formandskabets konklusioner, Det Europæiske Råds møde i marts 2007, s. 10.

[6] Se Kommissionens arbejdsdokument "Reduktion af de administrative byrder i EU", KOM(2008) 35.

[7] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/admin_burdens_en.htm. Hertil kommer, at der allerede er foretaget og offentliggjort en undersøgelse, der vurderer de administrative byrder for landbrugsbedrifter som følge af den fælles landbrugspolitik.

[8] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/index_en.htm.

[9] Se KOM(2008) 35.

[10] Det bør også nævnes, at Kommissionen i 2007 styrkede sin evalueringspolitik (meddelelse med titlen "Responding to Strategic Needs: Reinforcing the use of evaluation" (SEK(2007) 213) og planlægger mere systematisk at evaluere lovgivning og anden aktivitet for at efterprøve formodningerne fra konsekvensanalysefasen.

[11] Disse konsekvensanalyser er offentliggjort (Se http://ec.europa.eu/governance/impact/cia_2007_en.htm og KOM(2007) 693). Fra og med 2008 vil Kommissionen også offentliggøre konsekvensanalyserne for initiativer i lovgivnings- og arbejdsprogrammet, når sådanne suspenderes som følge af konsekvensanalyse.

[12] Kommissionens tjenestegrene foretog i 2006 og 2007 henholdsvis ca. [10] og [15] "frivillige" konsekvensanalyser. Der er planer om 50 for 2008.

[13] Denne evaluering af Kommissionens konsekvensanalysesystem af The Evaluation Partnership er offentlig tilgængelig på følgende adresse: http://ec.europa.eu/governance/impact/key_en.htm. Kommissionen drøftede evalueringen med interessenterne på en konference afholdt i juni 2007 og med Gruppen af Højtstående Nationale Reguleringseksperter.

[14] Meddelelse med titlen Opfølgning af Grønbogen om et "europæisk åbenhedsinitiativ", KOM(2007) 127 af 21.3.2007.

[15] http://ec.europa.eu/governance/impact/cia_2007_en.htm.

[16] Se vedlagte beretning for 2007.

[17] Vedrørende fremskridt i medlemsstaterne henvises til Anden årlig statusrapport om gennemførelsen af den fornyede Lissabon-strategi, KOM(2006) 816.

[18] Forenklingsinitiativet med henblik på at ændre direktiv 70/156/EØF om godkendelse af motordrevne køretøjer blev f.eks. offentliggjort i EU-tidende i oktober 2007, men træder først i kraft i april 2009. Kommissionens forslag blev forelagt i juli 2003 KOM(2003) 418.

[19] Vedtaget inden for rammerne af den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning fra 2003.

[20] Meddelelse med titlen "Et resultatorienteret Europa - anvendelse af fællesskabsretten", KOM(2007) 502.