14. 4. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 82/91 
Forslag  til Rådets  direktiver  om 
I. tilnærmelse  af medlemsstaternes  lovgivning  om  fælles  bestemmelser  for  bygge-  og 
anlægsmateriel 
II. tilnærmelse  af medlemsstaternes  lovgivning  om  måling  af støjniveau  for bygge-  og 
anlægsmateriel 
III. tilnærmelse  af medlemsstaternes  lovgivning  om  det  tilladelige  støjniveau  for beton-
brækkere  og pneumatiske  pikhamre 
(Forelagt  Rådet  af Kommissionen  den  31.  december  1974) 
I 
Forslag  til Rådets  direktiv  om  tilnærmelse  af medlemsstaternes  lovgivning  om  fælles 
bestemmelser  for  bygge-  og anlægsmateriel 
RÅDET  FOR  DE  EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER  HAR  — 
under  henvisning  til traktaten  om  oprettelse  af Det 
europæiske  økonomiske  Fællesskab,  særlig  arti-
kel 100, 
under  henvisning  til forslag  fra Kommissionen, 
under  henvisning  til udtalelse  fra  Det  økonomiske 
og sociale  Udvalg,  og 
ud fra følgende  betragtninger: 
I den  enkelte  medlemsstat  skal  bygge-  og anlægs-
materiel  opfylde  bestemte,  obligatorisk  foreskrevne 
krav;  bestemmelserne  herom  er forskellige  fra med-
lemsstat  til medlemsstat;  derved  lægger  de hindrin-
ger i vejen  for  handelen  inden  for  Det  europæiske 
Fællesskabs  område; 
virkningen  af disse  hindringer  for  oprettelsen  af det 
fælles  marked  og dets  rette  funktion  kan  nedsættes 
eller  helt  fjernes,  når alle  medlemsstater  enten  udover 
eller  i stedet  for deres  nuværende  lovgivning  gennem-
fører  ensartede  bestemmelser; 
forskrifterne  i dette  direktiv  gælder  for  bygge-  og 
anlægsmateriel;  disse  forskrifter  har  som  vigtigste 
formål  at garantere  beskyttelsen  af miljøet  mod  luft-
støj og arbejdssikkerheden  med  undtagelse  af den, 
der direkte  er knyttet  til løfteapparatur;  som  følge 
deraf  vil byggekraner  og andre  former  for  løfteap-
paratur  i givet  fald  blive  gjort  til genstand  for særlige 
forskrifter; forskrifterne  vedrørende  færdselssikkerhed  for bygge-
og anlægsmateriel  vil først  kunne  fastsættes,  når  de 
tekniske  og økonomiske  betingelser  for  en harmoni-
sering  er bragt  i overensstemmelse; 
for at beskytte  brugerne  og andre  personer  effektivt 
er en kontrol  med  overholdelsen  af de tekniske  be-
stemmelser  nødvendig;  eftersom  de eksisterende  kon-
trolmetoder  er forskellige  fra  medlemsstat  til med-
lemsstat,  er det  nødvendigt  at indføre  en gensidig 
anerkendelse  af kontrollens  gennemførelse  mellem 
medlemsstaterne  for at virkeliggøre  den  frie  samhan-
del med  bygge-  og anlægsmateriel  og for  at undgå 
dobbeltkontrol,  som  ligeledes  udgør  en hindring  for 
den frie  samhandel; 
for at lette  denne  gensidige  anerkendelse  af kontrol-
len må der  blandt  andet  indføres  en egnet  fremgangs-
måde  for  EØF-standardtypegodkendelse  for  bygge-
og anlægsmateriel; 
de nationale  lovbestemmelser  i sektoren  for  bygge-
og anlægsmateriel  omfatter  talrige  kategorier  af 
materiel  og maskiner  til meget  forskelligartede  an-
vendelser;  i dette  direktiv  er det derfor  hensigtsmæs-
sigt at fastlægge  almindelige  bestemmelser  for  EØF-
standardtypegodkendelse;  de forskellige  fremgangs-
måder  i forbindelse  med  kontrol  gøres  i givet  fald  til 
genstand  for  specialdirektiver;  specialdirektiver  for 
hver  kategori  af bygge-  og anlægsmateriel  fastsætter 
forskrifterne  for den  tekniske  udformning,  kontrol-
metoder  for  dette  materiel  og disse  maskiner  og for 
komponenter; 
Nr. C 82/92 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 14. 4. 75 
i visse  tilfælde  kan  overensstemmelse  med  forskrif-
terne  sikres  på mere  enkel  måde  ved  en fremgangs-
måde  alternativ  til  EØF-standardtypegodkendelse; 
denne  alternative  fremgangsmåde  kan  udgøres  af 
EØF-kontrol  af materiellet;  denne  fremgangsmåde 
bør præciceres,  når  specialdirektiver,  som  gør  brug 
af den,  fremlægges; 
da der  kan  opstå  tilfælde  hvor  materiel  eller  maskiner 
for byggepladser  skønt  de opfylder  bestemmelserne  i 
de specialdirektiver  der  vedrører  dem  alligevel  frem-
byder  en sundheds-  eller  sikkerhedsrisiko,  skal  der 
fastsættes  en fremgangsmåde  til imødegåelse  af denne 
fare — 
UDSTEDT  FØLGENDE  DIREKTIV: 
KAPITEL  I 
DEFINITIONER 
Artikel  1 
Anvendelsesområde 
1.1. Ved  »materiel«  forstår  man  i dette  direktiv 
materiel,  udstyr,  installationer  og maskiner  til 
bygge-  og anlægsvirksomhed  eller  komponenter 
til disse,  som  efter  deres  type  og konstruktion 
anvendes  til udførelse  af arbejde  i forbindelse 
med bygge-  og anlægsvirksomhed  uden  fortrins-
vis at være  bestemt  til transport  af varer  eller 
af personer. 
1.2. Uden  for  dette  direktivs  anvendelsesområde  er: 
Traktorer  for land-  og skovbrug,  såvel  som  byg-
gekraner  med  undtagelse  af de harmoniserede 
bestemmelser,  der  gælder  for  »støj«  og for 
» f ær delssikkerhed  «. 
Artikel  2 
Definitioner 
I dette  direktiv  forstår  man  ved: 
2.1. »EØF-standardtypegodkendelse«  en  foranstalt-
ning  hvorved  en medlemsstat  konstaterer  at en 
type  materiel  er i overensstemmelse  med  de 
harmoniserede  forskrifter  og opfylder  de kon-
trolkrav,  der  er fastsat  i det specialdirektiv  der 
vedrører  den. 2.2. »EØF-kontrol«  den  fremgangsmåde,  der gør  det 
muligt  at fastslå,  at hver  materielgenstand  eller 
hver  komponent  til materielgenstand  er i over-
ensstemmelse  med  de harmoniserede  forskrifter 
og de kontrolkrav,  der  er fastsat  i det  special-
direktiv,  der gælder  for dem. 
De specialdirektiver,  som  foreskriver  den,  fast-
lægger  om  denne  EØF-kontrol  udføres  af fabri-
kanten  under  eget  ansvar  eller  af medlemsstaten 
og fastsætter  den  fremgangsmåde,  der  skal 
følges. 
Artikel  3 
Specialdirektiver 
3.1. Specialdirektiverne  præciserer  for  de kategorier 
af materiel,  som  er genstand  for  dem,  de 
tekniske  forskrifter  for fremstilling  og for funk-
tion og præciserer  yderligere  den  af de to frem-
gangsmåder,  EØF-standardtypegodkendelse  eller 
EØF-kontrol,  som  skal  anvendes. 
3.2. Specialdirektiverne  fastsætter  de harmoniserede 
forskrifter,  som  gælder  for  alt materiellet  og 
blandt  andet  dem,  som  vedrører  arbejdssikker-
hed og metode  for måling  af støjniveauer. 
KAPITEL  II 
EØF-STANDARDTYPEGODKENDELSE  AF 
MATERIELLET 
Artikel  4 
Anmodning  om  EØF-standardtypegodkendelse  i 
Enhver  anmodning  om  EØF-standardtypegod-
kendelse  indgives  af fabrikanten  eller  dennes  repræ-
sentant  til medlemsstaten.  Den  ledsages  af en beskri-
velse,  på hvilken  der  findes  et eksempel  i hvert  spe-
cialdirektiv  såvel  som  af de dokumenter,  som  næv-
nes i dette  skema.  For  samme  type  materiel  kan  denne 
anmodning  kun  indgives  til en enkelt  medlemsstat. 
Artikel  5 
EØF-standardtypegodkendelse 
5.1. Medlemsstaterne  typegodkender  enhver  type  af 
materiel,  hvis  den  er i overensstemmelse  med  de 
harmoniserede  forskrifter,  i det tilsvarende  spe-
cialdirektiv. 
14. 4. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 82/93 
5.2. For  hver  materieltype,  som  den  typegodkender 
udfylder  medlemsstaten  alle  rubrikkerne  i den 
typegodkendelsesattest,  hvorpå  et eksempel  fin-
des i bilag  I. 
5.3. Med  en måneds  frist  sender  de kompetente  myn-
digheder  i hver  medlemsstat  til de tilsvarende 
myndigheder  i de andre  medlemsstater  kopier  af 
de beskrivelser  og de typegodkendelsesattester, 
der er udarbejdet  for hver  materieltype,  som  de 
typegodkender  eller  afslår  at typegodkende. 
5.4. Den  medlemsstat,  som  har  foretaget  EØF-
standardtypegodkendelse  overvåger  fabrika-
tionens  overensstemmelse,  efter  behov  i samar-
bejde  med  de  kompetente  myndigheder  i de 
andre  medlemsstater.  Denne  overvågeise  be-
grænses  til stikprøver. 
Artikel  6 
Typeattest 
For hver  materielgenstand  til bygge-  og anlægsvirk-
somhed,  som  er fremstillet  i overensstemmelse  med 
de typegodkendte  prototyper  udstedes  af fabrikanten 
eller  af hans  repræsentant  i indregistreringslandet  en 
typeattest,  på hvilken  der findes  et eksempel  i bilag  II. 
KAPITEL  III 
HARMONISEREDE  TEKNISKE  FORSKRIFTER 
Artikel  7 
Bestemmelse  vedrørende  fri samhandel 
Medlemsstaterne  kan  ikke  af grunde  der  har  for-
bindelse  med  dens  konstruktion  og funktion,  forbyde, 
salg,  ibrugtagning  eller  anvendelse  efter  dens  formål 
af nogen  ny materielgenstand  som  er ledsaget  af den 
typeattest,  hvorpå  der  findes  et eksempel  i bilag  II, 
og som  attesterer  EØF-standardtypegodkendelse  og/ 
eller EØF-kontrol. 
Medlemsstaterne  kan  kræve  at attesten  ved  udbud 
og salg  på deres  område  til endeligt  brug  også  er 
udgivet  på deres  nationale  sprog. 
Artikel  8 
Manglende  overensstemmelse  med  en godkendt  type 
8.1. Hvis  den  medlemsstat,  som  har  udstedt  EØF-
standardtypegodkendelse  konstaterer  at en ma-terielgenstand,  som  ledsages  af en typeattest, 
ikke er i overensstemmelse  med  den  type,  som 
den har  typegodkendt,  træffer  den  de nødven-
dige foranstaltninger  for at sikre  fabrikationens 
overensstemmelse  med  den  godkendte  type.  Dt 
kompetente  myndigheder  i denne  stat  underret-
ter de tilsvarende  i de andre  medlemsstater  om 
de trufne  forholdsregler,  som  i givet  fald  kan  ud-
strækkes  til tilbagekaldelse  af EØF-standardtype-
godkendelsen. 
De nævnte  mydigheder  træffer  de samme  foran-
staltninger,  hvis  de underrettes  af de kompetente 
myndigheder  i en anden  medlemsstat  om  fore-
komsten  af en sådan  mangel  på overensstem-
melse. 
8.2. Medlemsstaternes  kompetente  myndigheder  un-
derretter  gensidigt  hinanden  indenfor  en måned 
om tilbagekaldelsen  af en udstedt  EØF-standard-
typegodkendelse  såvel  som  om  de grunde,  der 
berettiger  denne  foranstaltning. 
Artikel  9 
Sikkerhedsklausul 
9.1. Hvis  en medlemsstat  konstaterer,  at en materiel-
genstand,  skønt  den  er i overensstemmelse  med 
direktivets  forskrifter,  frembyder  en sikkerheds-
eller sundhedsrisiko,  kan  denne  medlemsstat 
midlertidigt  forbyde  markedsføring  af dette  ma-
teriel  på sit område.  Den  underretter  omgående 
Kommissionen  og  de  andre  medlemsstater 
derom,  idet  den  anfører  grundene  til sin beslut-
ning. 
9.2. Kommissionen  foretager  indenfor  en frist  på 
seks uger  høring  af de pågældende  medlemssta-
ter; derefter  afgiver  den  hurtigst  muligt  sin ud-
talelse  og træffer  de påkrævede  foranstaltninger. 
9.3. Hvis  Kommissionen  er af den  mening,  at tek-
niske  tilpasninger  af direktivet  er nødvendige, 
vedtages  disse  tilpasninger  enten  af Kommissio-
nen eller  af Rådet  i overensstemmelse  med  den 
fremgangsmåde,  der er fastsat  ved  artikel  12;  i 
dette  tilfælde  kan  den  medlemsstat,  som  har 
vedtaget  sikkerhedsforanstaltninger  opretholde 
disse,  indtil  tilpasningerne  træder  i kraft. 
KAPITEL  IV 
UDVALG  FOR  TILPASNING  TIL  DEN  TEKNISKE 
UDVIKLING 
Artikel  10 
De ændringer  som  er nødvendige  for  tilpasning  til 
den tekniske  udvikling  r.f: 
— bilagene  I og II til dette  direktiv, 
— de tekniske  bilag  til de specialdirektiver,  som  om-
tales  i artikel  3, 
Nr. C 82/94 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 14. 4. 75 
vedtages  i overensstemmelse  med  den  fremgangs-
måde,  som  er anført  i artikel  12. 
Artikel  11 
11.1  Der  nedsættes  et udvalg  for  tilpasning  af direk-
tiverne  om  fjernelse  af tekniske  hindringer  for 
handel  med  materiel  og  maskiner  til bygge-
pladser  til den  tekniske  udvikling  —  i det 
følgende  benævnt  »udvalget«  — bestående  af 
repræsentanter  for  medlemsstaterne  og med  en 
repræsentant  for  Kommissionen  som  formand. 
11.2.  Udvalget  fastsætter  selv  sin forretningsorden. 
Artikel  12 
12.1.  Såfremt  der  henvises  til den  fremgangsmåde, 
der er fastsat  i denne  artikel,  indbringer  for-
manden  sagen  for  udvalget,  enten  på eget  ini-
tiativ  eller  på  begæring  af en  medlemsstats 
repræsentant. 
12.2.  Kommissionens  repræsentant  forelægger  i ud-
valget  et forslag  til de forholdsregler,  der  skal 
træffes.  Udvalget  afgiver  en udtalelse  om  disse 
foranstaltninger  indenfor  en tidsfrist,  som  for-
manden  kan  fastsætte  under  hensyn  til,  hvor 
meget  det  forelagte  spørgsmål  haster.  Det  ud-
taler  sig  med  et flertal  af enogfyrre  stemmer, 
idet medlemsstaternes  stemmer  tillægges  vægt  i 
henhold  til traktatens  artikel  148,  stk.  2. For-
manden  deltager  ikke  i afstemningen. 
12.3.  a) Kommissionen  vedtager  de  påtænkte  for-
anstaltninger,  når  disse  er i overensstem-
melse  med  udvalgets  udtalelse. 
b) Når  de  påtænkte  foranstaltninger  ikke  er 
i overensstemmelse  med  udvalgets  udtalelse, 
eller  har  udvalget  ikke  taget  stilling  hertil, 
fremsætter  Kommissionen  snarest  over  for 
Rådet  forslag  om  hvilke  foranstaltninger, 
der bør  træffes.  Rådet  træffer  beslutning 
med  kvalificeret  flertal. foreslåede  foranstaltninger  af  Kommis-
sionen. 
KAPITEL  V 
ALMINDELIGE  BESTEMMELSER  OG  SLUT-
BESTEMMELSER 
Artikel  13 
Beslutninger,  bekendtgørelser,  appel 
Enhver  beslutning,  der  indebærer  afslag  eller  tilbage-
kaldelse,  midlertidig  eller  endelig  i forbindelse  med 
forbud  mod  salg,  ibrugtagning  eller  brug  i overens-
stemmelse  med  formål,  i medfør  af bestemmelser,  der 
er vedtaget  under  brug  af dette  direktiv,  motiveres 
nøje.  Den  bekendtgøres  af den  stat,  som  har  truffet 
den,  for  den  pågældende  med  angivelse  af de appel-
muligheder,  som  står  åbne  i medfør  af gældende 
lovgivning  i medlemsstaterne  og  om  fristerne  for 
deres  anvendelse. 
Artikel  14 
Ikrafttræden 
14.1.  Medlemsstaterne  vedtager  og offentliggør  inden 
den 31.  december  1976  de nødvendige  bestem-
melser  for  at bringe  sig i overensstemmelse  med 
dette  direktiv  og  underretter  straks  Kommis-
sionen. 
De anvender  disse  bestemmelser  fra 1. juli 1977. 
14.2.  Efter  meddelelsen  af dette  direktiv  sørger  med-
lemsstaterne  yderligere  for  i god  tid  at under-
rette  Kommissionen  om  ethvert  forslag  til ad-
ministrative  eller  ved  lov  fastsatte  bestemmel-
ser, som  de påtænker  at vedtage  inden  for  det 
område,  som  dækkes  af direktivet  således  at 
denne  kan  fremsætte  sine  eventuelle  bemærk-
ninger  dertil. 
c) Har  Rådet  efter  udløbet  af en frist  på tre 
måneder  efter  sagens  forelæggelse  for dette, 
endnu  ikke  truffet  afgørelse,  vedtages  de Artikel  IS 
Dette  direktiv  er rettet  til medlemsstaterne. 
14. 4. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 82/95 
BILAG  I 
EKSEMPEL  — EØF-TYPEGODKENDELSESATTEST  FOR  MATERIEL,  KOMPONENT  AF 
BYGGE-  OG  ANLÆGSMATERIEL 
Navn  på den  kompetente  myndighed 
Oplysning  om  meddelelse,  nægtelse  eller  tilbagekaldelse  af EØF-standardtypegodkendelse 
vedrørende  den  harmoniserede  forskrift: 
Typegodkendelsesnummer: 
1. Fabrikat  eller  varemærke 
2. Navn  og adresse  på fabrikanten 
3. Navn  og adresse  på fabrikantens  eventuelle  repræsentant 
4. Forelagt  til typegodkendelse  den 
5. I forbindelse  med  følgende  harmoniserede  forskrift: 
6. Prøvelaboratorium 
7. Afprøvningsprotokollens  dato  og nummer 
8. Dato  for  typegodkendelse/afslag  på/tilbagekaldelse  af typegodkendelse  (') 
9. Denne  attest  vedlægges  følgende  aktstykker,  der  er mærket  med  det  ovenanførte  typegod-
kendelsesnummer: 
10. Eventuelle  supplerende  bemærkninger: 
Udstedt  i den 
(underskrift) 
(J) Det  ikke  gældende  overstreges. 
Nr. C 82/96 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 14. 4. 75 
BILAG  II 
EKSEMPEL  — EØF-TYPEATTEST  FOR  BYGGE-  OG  ANLÆGSMATERIELGENSTAND 
Undertegnede 
(efternavn  og fornavn) 
attesterer  at efternævnte  bygge-  og anlægsmaterielgenstand 
1. art 
2. mærke 
3. type 
4. nummer  i materieltypeserien 
5. nummer  i materieltypeserien  for transportchassis,  når  dette  afviger  fra materielgenstandens 
nummer 
6. fabrikationsår 
er fuldstændig  i overensstemmelse  med  prototyperne  (EØF-standardtypegodkendelse)  og med 
de harmoniserede  forskrifter  (EØF-kontrol)  som  anført  i efterfølgende  skema. 
Harmoniserede  forskrifter for EØF-Standardtypegodkendelse 
Harmoniserede  forskrifter 
Nr. Dato 
Udstedt  i 
(underskrift) 
(stilling) 
14. 4. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 82/97 
II 
Forslag  til Rådets  direktiv  om  tilnærmelse  af medlemsstaternes  lovgivning  om  måling 
af støjniveau  for  bygge-  og anlægsmateriel 
RÅDET  FOR  DE  EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER  HAR  — 
under  henvisning  til traktaten  om  oprettelse  af Det 
europæiske  økonomiske  Fællesskab,  særlig 
artikel  100, 
under  henvisning  til forslag  fra Kommissionen, 
under  henvisning  til udtalelse  fra Europa-Parlamentet, 
under  henvisning  til udtalelse  fra  Det  økonomiske 
og sociale  Udvalg,  og 
ud fra følgende  betragtninger: 
I medlemsstaterne  er de tilladelige  støjniveauer  for 
bygge-  og anlægsmateriel  såvel  som  metoderne  for 
måling  af disse  støjniveauer  forskellige  fra medlems-
stat til medlemsstat  og hindrer  derved  samhandelen 
med  bygge-  og anlægsmateriel;  det  er derfor  nød-
vendigt  at foretage  en tilnærmelse  af disse  bestem-
melser; 
i overensstemmelse  med  Rådets  direktiv  af 
bør der  foretages  en tilnærmelse  af de har-
moniserede  forskrifter  (*), som  bygge-  og  anlægs-
materiel  skal  opfylde  for  at kunne  importeres,  han-
delsføres  og bruges  frit  efter  at have  gennemgået  de 
fastsatte  kontrolforanstaltninger  og  være  forsynet 
med  de fastsatte  EØF-typeattester  — 
UDSTEDT  FØLGENDE  DIREKTIV: 
Artikel  1 
Dette  direktiv  gælder  for  bygge-  og anlægsmateriel, 
som omhandles  i Rådets  direktiv  af 
og for  hvilket  det  er påkrævet  at fastsætte  grænse-
værdier  for støjniveauet  for luftstøj. 
Artikel  2 
Medlemsstaterne  typegodkender  enhver  materieltype, 
for hvilken  grænseværdierne  for  støjniveau  er over-holdt,  dersom  denne  er målt  i overensstemmelse  med 
de i bilaget  anførte  forskrifter. 
Artikel  3 
Medlemsstaterne  kan  ikke  af grunde,  der  vedrører 
måling  af støjniveau,  forbyde  salg,  ibrugtagning  eller 
anvendelse  efter  dens  formål,  af nogen  ny materiel-
genstand,  hvis  EØF-standardtypegodkendelse  er at-
testeret  ved  den  EØF-typeattest  hvorpå  der  er vist 
et eksempel  i bilag  II til Rådets  direktiv  af 
Artikel  4 
De ændringer,  som  er nødvendige  for  at tilpasse 
bilagets  forskrifter  til den  tekniske  udvikling,  vedtages 
i overensstemmelse  med  den  fremgangsmåde,  der  er 
fastlagt  ved  artikel  12 i Rådets  direktiv  af 
om tilnærmelse  af medlemsstaternes  lovgivning  ved-
rørende  de fælles  bestemmelser  for materiellet. 
Artikel  5 
5.1. Medlemsstaterne  vedtager  og  offentliggør  de 
nødvendige  bestemmelser  for  at bringe  sig  i 
overensstemmelse  med  dette  direktiv  inden  den 
31. december  1976  og  underretter  omgående 
Kommissionen  derom. 
De anvender  disse  bestemmelser  fra 1. juli  1977. 
5.2. Efter  bekendtgørelsen  af dette  direktiv  sørger 
medlemsstaterne  yderligere  for i god  tid at infor-
mere  Kommissionen  om  ethvert  forslag  til ad-
ministrative  eller  ved  lov  fastsatte  bestemmelser, 
som de påtænker  at vedtage  på det  område,  som 
dækkes  af direktivet,  for  at sætte  denne  i stand 
til at fremsætte  sine  bemærkninger  dertil. 
Artikel  6 
Dette  direktiv  er rettet  til medlemsstaterne. 
(x) vedrørende  måling  af støjniveau. 
Nr. C 82/98 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 14. 4. 75 
BILAG 
MÅLING  AF  LUFTSTØJ  AFGIVET  AF  BYGGE-  OG  ANLÆGSMATERIEL  OG 
MASKINER  TIL  UDENDØRS  BRUG 
AFSNIT  I: AFPRØVNINGSMETODE 
1. OMFANG  OG  ANVENDELSESOMRÅDE 
1.1. Omfang 
Denne  målemetode  anvendes  til måling  af støjemission  fra alle  typer  af maskiner 
og udstyr,  der  anvendes  udendørs. 
Hvis  der  er vigtige  grunde,  f.eks.  sikkerhedshensyn  til at afprøvningen  med  hensyn 
til EF-typegodkendelse  ikke  kan  udføres  i overensstemmelse  med  afprøvnings-
metoden  i afsnit  I, skal  afsnit  II anvendes  til EØF-standardtypegodkendelsesaf-
prøvninger. 
1.2. Anvendelsesområde 
1.2.1.  Støjtyper 
Denne  metode  omfatter  fremgangsmåder,  der anvendes  ved  regelmæssig  støj.  Disse 
fremgangsmåder  kan  også  anvendes  ved  ikke  regelmæssig  støj  med  undtagelse  af 
en isoleret  bølge  af lydenergi  eller  et bølgetog  med  en gentagelseshastighed  på 
mindre  end  10 pr. sekund.  Krav  i forbindelse  med  måling  af impulsstøj  og støj,  der 
indeholder  rene  toner,  findes  i §§ 6.2.3.1  og 6.2.3.2. 
1.2.2.  Lydkildens  størrelse 
Ved udendørs  målinger  i et åbent  område  begrænses  lydkildens  størrelse  kun  af, 
hvorvidt  en udstrakt  reflekterende  flade  står  til rådighed. 
2. DEFINITIONER 
2.1. Reflekterende  flade 
Se bilag  A. 
2.2. Målefladelydtryk 
Er med  henblik  på denne  målemetode  lydtrykgennemsnittet  som  funktion  af tid 
på middelkvadratbasis  og endvidere  udregnet  som  gennemsnit  .på målefladen  ved 
hjælp  af de i afsnit  7 beskrevne  fremgangsmåder  til beregning  af gennemsnit. 
2.3. Måleflade-lydtrykniveau,  Lp 
Ti gange  10-tals  logaritmen  til forholdet  mellem  overfladelydtrykket  i anden  potens 
og reference  lydtrykket  i anden  potens.  Betoningsværket  eller  bredden  af det anvendte 
frekvensbånd  skal  anføres:  f.eks.  A-vejet  lydtrykniveau,  lydtrykniveau  for  oktav-
bånd,  lydtrykniveau  for  V3  oktavbånd,  etc.  Referencelydtrykket  er 20 jxPa.  Enhed: 
decibel  (dB). 
2.4. Lydeffektniveau  Lw 
Ti gange  10-tals  logaritmen  til forholdet  mellem  en given  lydeffekt  og reference-
lydeffekten.  Betoningsnetværket  eller  bredden  af det  anvendte  frekvensbånd  skal 
14. 4. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 82/99 
anføres;  f. eks.  lydeffektniveau,  effektniveau  for  oktavbånd,  effektniveau  for  V3 
oktavbånd  etc.  Referencelydeffekten  er: lpW  (= 1012W).  Enhed:  decibel  (dB). 
Anmærkning:  Middellydtrykniveauet  ved  en eller  anden  radius  er numerisk 
anderledes  end  lydeffektniveauet,  og det  anbefales  ikke  at bruge 
det i stedet  for  lydeffektniveauet. 
2.5. A-vejet  lydeffektniveau,  LWA 
Med  henblik  på denne  målemetode  er en maskines  støjemission  kendetegnet  ved 
den A-vejede  lydeffektniveau. 
2.6. Måleflade 
En hypotetisk  flade  med  areal  S, der  indhyller  støjkilden  og ender  på den  reflek-
terende  flade.  Målepunkterne  er anbragt  på denne  flade  (se pkt.  6.1). 
2.7. Fremmedstøj 
2.7.1.  Baggrundsstøj 
Støjen  ved  målepunkterne,  der  ikke  frembringes  af støjkilden,  der  afprøves. 
2.7.2.  Parasitisk  støj 
Parasitisk  støj  er al støj  ved  målepunkterne,  som  frembringes  af støjkilden,  der 
bliver  underkastet  afprøvning,  men  som  ikke  bliver  direkte  udstrålet  af den. 
3. AKUSTISK  MILJØ 
3.1. Generelt 
Ideelt  bør  afprøvningsmiljøet  være  fri  for  reflekterende  genstande,  bortset  fra 
den reflekterende  flade,  så støjkilden  udstråler  lyd i et frit  felt  over  en reflekterende 
flade.  Der  bør  ikke  befinde  sig nogen  reflekterende  genstand  inden  for  3 gange 
måleafstanden  fra støjkildens  yderflade. 
Afprøvningsmiljøer,  der egner  sig til måling  i overensstemmelse  med  denne  måle-
metode,  omfatter  et fladt  udendørs  område  med  et tilstrækkeligt  lavt  baggrunds-
støjniveau. 
3.2. Korrektioner  for  afprøvningsmiljøet 
Bilag  A beskriver  en fremgangsmåde  til bestemmelse  af korrektionsfaktoren  for 
afprøvningsmiljøet. 
3.3. Kriterium  for  baggrundsstøjniveau 
Ved mikrofonpositionerne  skal  baggrundstøjniveauerne  ligge  mere  end  6 dB 
under  det  lydtrykniveau,  der  skal  måles  i hver  frekvens  inden  for frekvensområdet 
af interesse. 
Parasitisk  støj  kan  holdes  nede  på et minimum  ved  omhyggelig  montering  af 
maskinen,  der  afprøves.  Dette  emne  behandles  mere  detailleret  i de specielle  måle-
dokumenter. 
3.4. Kriterier  for  temperatur  og fugtighed 
Luftabsorptionen  i afprøvningsmiljøet  varierer  med  temperatur  og  fugtighed, 
især  ved  frekvenser  over  1000  Hz.  Ved  målinger,  der  foretages  ved  hjælp  af denne 
målemetode,  skal  temperatur  og relativ  fugtighed  reguleres  under  målingerne  af 
lydtrykniveauet  og holdes  på så konstante  værdier,  som  muligt. 
Nr. C 82/100 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 14. 4.75 
4. INSTRUMENTET 
4.1. Generelt 
Instrumentet  skal  være  indrettet  til at måle  middelkvadratværdien  af det  vejede 
lydtrykniveau  og niveauerne  for  oktav-  eller  1/3  oktavbånd  som  gennemsnits-
værdier  over  tid  og målefladen.  Bestemmelse  af overfladegennemsnit  udføres 
normalt  ved  at måle  tidsgennemsnittene  af lydtrykniveauer  med  en fastlagt  tids-
konstant  for et fast  antal  mikrofonpositioner  (se pkt.  6.2)  og udregne  gennemsnits-
værdien  ifølge  pkt.  7.1. 
4.2. Det  anvendte  instrument  kan  udføre  den  ønskede  tidsgennemsnitsberegning  på 
to forskellige  måder: 
a) Ved  kontinuerlig  gennemsnitsberegning  af det  kvadrerede  signal  med  RC-
filtrering  i forbindelse  med  en tidskonstant  T. En sådan  kontinuerlig  gennem-
snitsberegning  giver  kun  en tilnærmelse  af det  sande  tidsgennemsnit,  og den 
medfører  begrænsminger  af »dæmpningstiden«  og iagttagelsestiden  (se  pkt. 
6.3.3). 
Note:  Et eksempel  på et instrument,  der  anvender  en sådan  gennemsnits-
beregning,  er en støjmåler,  der imødekommer  kravene  i IEC  publikation 
179, 2. udgave  1973  med  »langsom«  (slow)  instrumentkarakteristik. 
b) Ved  integration  af det  kvadrerede  signal  over  et fast  tidsinterval  r £>. Denne 
integration  kan  udføres  med  enten  digitale  eller  analoge  metoder. 
4.3. Mikrofonen  og dens  tilhørende  ledning 
Der skal  anvendes  en kondensatormikrofon  eller  en med  hensyn  til nøjagtighed, 
stabilitet  og frekvensgang  hertil  svarende. 
Dette  krav  imødekommes  normalt  af en mikrofon  i en standardiseret  støj  måler, 
der er i overensstemmelse  med  IEC  publikation  179,  2. udgave  1973,  og kalibreret 
for målinger  i frit felt. 
4.4. Betoningsnetværk,  frekvensanalysator 
Der skal  anvendes  et A-betoningsnetværk,  som  tilfredsstiller  tolerancerne  i IEC 
publikation  179,  2. udgave  1973,  og/eller  et filtersæt  til oktavbånd  eller  1/3 oktav-
bånd  svarende  til kravene  i IEC  publikation  225.  Frekvensbåndenes  midterfre-
kvenser  skal  svare  til de i ISO  226  anførte. 
Hvis  der  anvendes  andre  betoningsnetværk  foruden  A-vejning,  skal  sådanne 
betoningsnetværks  data  angives. 
4.5. Kalibrering 
Under  hver  serie  målinger  skal  der udføres  en akustisk  kalibrering  med  en -nøjagtig-
hed på ± 0,5  dB i forbindelse  med  mikrofonen  til kalibrering  af hele  målesystemet 
ved een  eller  flere  frekvenser  i frekvensområdet  af interesse.  Kalibreringsanord-
ningen  skal  afkontrolleres  en gang  om  året  for at efterprøve,  at dens  ydelse  ikke 
har ændret  sig. Der  skal  desuden  med  regelmæssige  mellemrum  udføres  en elektrisk 
kalibrering  af instrumentet  over  hele  frekvensområdet,  der er af interesse 
5. INSTALLERING  OG  BETJENING  AF  STØJKILDEN 
5.1. Generelt 
I mange  tilfælde  afhænger  den  lydstyrke,  der afgives  af en støjkilde,  af støjkildens 
. understøtnings-  eller  monteringsforhold  samt  af måden,  støjkilden  betjenes  på. 
Dette  afsnit  giver  generelle  anbefalinger  med  hensyn  til montering  og betjening 
af støjkilder.  Mere  udførlige  oplysninger  om  installering  og betjening  af bestemte 
klasser  af støjkilder  fastlægges  i specialdirektiver. 
14. 4. 75 De  Europæiske  Fællesskabers  Tidende  Nr.  C 82/101 
Maskinen,  der skal  afprøves,  bør tydelig  identificeres  såvel  som  alle  komponenter 
og hoveddele,  udstyr,  kraftkilde,  etc.,  der  hører  til den  maskine,  der  afprøves. 
Maskiner  med  udskifteligt  udstyr  eller  værktøj  skal  enten  afprøves  i deres  grund-
form  eller  med  de udskiftelige  dele  monteret  efter,  hvad  der  er mest  hensigts-
mæssigt.  Afprøvningsresultatet  gælder  kun  for  den  afprøvede  kombination. 
5.2. Støjkildens  placering 
Støjkilden,  der skal  afprøves,  skal  installeres  og monteres  i forhold  til den  reflek-
terende  flade,  som  specificeret  i bilag  A, i een eller  flere  positioner,  der hvis  det er 
praktisk  muligt,  er typiske  for normal  anvendelse.  Hvis  der findes  flere  muligheder, 
eller hvis  brugstypiske  installerings-  eller  monteringsforhold  ikke  kendes,  skal 
der laves  særlige  arrangementer,  der  skal  beskrives  i afprøvningsrapporten.  Ved 
placeringen  af støjkilden  i afprøvningsmiljøet  er det vigtigt,  at der  beregnes  til-
strækkeligt  plads  til, at målefladen  kan  omgive  maskinen  i overensstemmelse  med 
kravene  i pkt.  6.1. 
Støjkilden  skal  placeres  i tilstrækkelig  afstand  fra eventuelle  reflekterende  vægge 
eller lofter  og fra enhver  reflekterende  genstand,  så de i bilaget  anførte  krav  imøde-
kommes  på måleoverfladen. 
5.3. Hjælpeudstyr 
Om muligt,  skal  alt hjælpeudstyr,  der kræves  til den  anordning  der  afprøves,  og 
som ikke  udgør  en del af støjkilden  (se pkt.  5.1),  anbringes,  så det ikke  får indflyd-
else på afprøvningen. 
5.4. Støjkildens  betjening  under  afprøvningen 
Under  de akustiske  målinger  skal  støjkilden  betjenes  på en specificeret  måde,  der 
er typisk  for normal  brug.  Ellers  kan  een  eller  flere  af de følgende  driftsforhold 
være  hensigtmæssige.  Disse  defineres  normalt  nøjagtigt  i det pågældende  special-
direktiv. 
1. Anordning  under  normal  belastning  ved  normal  hastighed. 
2. Anordning  under  fuld  belastning  (hvis  anderledes  end  (k)). 
3. Anordning  under  nullast  (tomgang). 
4. Anordning  under  driftsforhold,  der svarer  til maksimal  lydfrembringelse. 
Støjkilders  lydstyrkeniveauer  kan  bestemmes  for  enhver  ønsket  fastsættelse  af 
driftsforhold  (f. eks.  temperatur,  fugtighed,  anordningens  hastighed,  etc.).  Disse 
afprøvningsforhold  skal  vælges  forud  og holdes  konstante  under  afprøvningen. 
Maskinen,  der afprøves,  skal  befinde  sig under  stabile  driftsforhold,  før der fore-
tages  støjmålinger. 
6. BESTEMMELSE  AF LYDTRYKNIVEAUER  PÅ MÅLEFLADE 
6.1. Måleflade 
6.1.1.  Generelt 
Målefladen  omgiver  kilden  og ender  på den  reflekterende  flade.  Målefladens  form 
har geometrisk  relation  til kilden.  Der  tillades  kun  følgende  former  af måleflader: 
a) det  rektangulære  parallelepipedum, 
b) halvkuglen,  sml.  bilag  B. 
Ved defineringen  af målefladen  etableres  en referenceflade.  Denne  referenceflade 
er det mindst  mulige,  rektangulære  parallelepipedum,  der netop  omslutter  kilden 
og ender  på den  reflekterende  flade.  Ved  defineringen  af parallelepipediet  kan 
elementer,  der rager  ud fra kilden,  og som  ikke  er sandsynlige  lydafgivere,  lades 
ude af betragtning. 
Nr. C 82/102 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 14. 4. 75 
Målefladen  (som  mikrofonpositionerne  er anbragt  på)  har  sammenhæng  med 
referencefladen.  Måleafstanden  d karakteriserer  afstanden  mellem  referencefladen 
og målefladen. 
6.1.2.  Vtf/g  af måleflade 
Ved målinger  på en række  ensartede  kilder  (f. eks.  betonblandere,  kompressorer 
etc.) anbefales  det  stærkt  at benytte  måleflader  af samme  form.  Når  et special-
direktiv  definerer  en metode  for  en bestemt  gruppe  af maskiner,  er denne  den 
eneste,  der  må  bruges.  Konstruktionen  af referenceparallelepipediet,  størrelsen 
og formen  af målefladen  samt  måleafstanden  skal  beskrives  i afprøvningsrapporten 
og skal  klart  fastlægges  i de særlige  afprøvningsregler  for den  pågældende  slags 
maskiner. 
Valget  af målefladen  skal  træffes  på basis  af følgende  overvejelser: 
a) Det  rektangulære  parallelepipedum  foretrækkes,  når  dimensionen  D på refe-
rencefladen  er lig med  eller  større  end  måleafstanden  d, hvor 
D = (\\  + \\ + l2)1/2 
li> I2 og I3 er henholdsvis  længde,  bredde  og højde  af referenceparallelepi-
pediet. 
Anmærkning:  Denne  måleflade  har vist  sig brugbar  i forbindelse  med  maskiner, 
der er meget  forskellige  med  hensyn  til størrelse. 
Målefladens  areal  S skal  beregnes  som 
S = 4 ab + bc + ac) 
hvor 
a = 0,5  li + d 
b = 0,5  12  + d 
c = l3  + d 
d er måleafstanden. 
b) Halvkugle  med  radius  R foretrækkes,  når dimensionen  D, som  defineret  ovenfor, 
på referencefladen  er mindre  end  eller  lig med  halvdelen  af måleafstanden  d. 
Måleafstanden  bestemmes  som 
d = R — D0 
hvor 
D0 = ( (0,5  lj)2  + (0,5  12)2  + l2)  1/2 
Anmærkning:  Den  halvkugleformede  måleflade  egner  sig  til bestemmelse  af 
kildens  retningsvirkning,  hvis  måleafstanden  d er mindst  fire 
gange  referencefladens  hoveddimension  D. 
Halvkuglens  centrum  er den  vertikale  projektion  på den  reflek-
terende  flade  af kildens  geometriske  centrum  (se supplement  B). 
6.2. Mikrofonopstilling 
Mikrofonpositionerne  skal  være  på den  valgte  måleflade,  som  beskrevet  i detaljer 
i bilag  B for halvkugle  og i hvert  specialdirektiv  for parallelepipedum. 
6.2.2.  Måling  i operatørens  position 
Hvis  en operatør,  f. eks.  en fører,  er placeret  på et fast  sted  i maskinens  nærhed, 
skal måling  af lydtryk  udføres  på et sted  ved  dennes  ørehøjde  og 20 cm ± foran 
hans  hoveds  midtpunkt.  Mere  detaljeret  vejledning  gives  i specialdirektiver. 
6.2.3.  Påvisning  af arten  af den  af kilden  afgivne  støj 
Det er af miljømæssige  grunde  nyttigt  at kende  den  afgivne  støjs  art (ISO  1996). 
Derfor  er det  nødvendigt  at fastlægge  en metode  til definering  af impulsstøj  og 
støj med  særskilte  toner. 
14. 4. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 82/103 
6.2.3.1.  Påvisning  af impulsstøj 
Tilstedeværelsen  af impulsstøj  kan  påvises  ved  iagttagelse  af støjsignalets  tids-
mæssige  funktion  på skærmen  af et oscilloskop,  der er forbundet  til målesystemet. 
(Brug  at ef kamera  eller  oscilloskop  med  lageranlæg  vil lette  iagttagelsen). 
I mange  tilfælde  kan  sammenligning  af aflæsninger  på en støjmåler,  der er stillet 
på »slow«,  med  aflæsninger  på en støjmåler,  der  er på »impuls«  (sml.  ændring 
til IEC  publikation  179,  2. udgave  1973),  være  til nytte  ved bestemmelsen  af, hvorvidt 
støjen  indeholder  vigtige  impulskomponenter. 
Som en angivelse  af støjens  impulsbeskaffenhed  skal  man  ifølge  denne  målemetode 
tage forskellen  mellem  middelvkadratværdierne  af A-filter  lydtrykniveauerne, 
målt  med  støjmålerne  stillet  på »slow«  og »impuls«  og udregnet  som  gennemsnits-
værdier  over  tiden.  Værdien,  man  får med  »impuls«  aflæsningen  betegnes  »lydtryk-
niveau  for impulsstøj«.  Dette  skal  bestemmes  ved  en af målepositionerne  på måle-
fladen. 
En støj  anses  for at være  en impulsstøj,  hvis  forskellen,  der bestemmes,  som  beskre-
vet ovenfor,  er større  end  eller  lig med  2 dB. 
6.2.3.2.  Påvisning  af støj  med  særskilte  toner 
Tilstedeværelsen  af rene  toner  påvises  i overensstemmelse  med  stk.  6.3 ved  hjælp 
af et filterbånd  til 1/3 oktavbredde. 
En ren tone  anses  for at være  til stede,  når lydniveauet  i et 1/3-oktavbånd  overstiger 
lydniveauet  i de to tilstødende  bånd  med  mere  end  5 dB. 
Når en ren  tones  frekvens  falder  sammen  med  en afskåret  frekvens  for 1/3  oktav 
filtrene,  er der en ren tone  til stede,  når lydniveauet  i de to tilstødende  1/3  oktav 
filterbånd,  der  indeholder  den  rene  tones  frekvens,  overstiger  lydniveauet  af de 
1/3 oktav  bånd,  der støder  op til disse,  med  mere  end  2 dB. 
6.3. Måleforhold 
6.3.1.  Generelt 
Miljømæssige  forhold  kan  have  en ugunstig  virkning  på den  mikrofon,  der bruges 
til målingerne.  Sådanne  forhold  (f. eks.  stærke  elektriske  eller  magnetiske  felter, 
vind,  påvirkning  af eventuel  luftudstrømning  fra  udstyret,  der  afprøves,  høje 
eller  lave  temperaturer)  skal  undgås  ved  rigtigt  valg  og/eller  anbringelse  af mikro-
fonen.  Mikrofonen  skal  altid  vendes  på en sådan  måde,  at lydbølgernes  indfalds-
vinkel  er den,  som  mikrofonen  er justeret  til. 
Lydtrykniveauet  skal  iagttages  over  en periode,  der  er typisk  for  kildens  drift. 
Afløsninger  af lydtrykniveauet  (svarende  til det  middelkvadratiske  lydtrykniveau 
Pav2  skal  foretages  ved  hvert  målepunkt  med  A-filter  og for hvert  frekvensbånd 
inden  for frekvensområdet  af interesse.  Den  anvendte  instrumentering  skal  imøde-
komme  kravene  i afsnit  4. 
For A-vejede  lydniveauer  skal  iagttagelsesperioden  være  mindst  15 sekunder. 
6.3.2.  Måling  med  støjmåler 
Hvis  der  bruges  en støjmåler,  skal  man  bruge  »slow«  karakteristikken.  Når  støj-
målerens  viserudsving  er mindre  end  zt 3 dB på »slow«  indstilling,  anses  støjen 
for værende  konstant,  hvad  angår  denne  internationale  standard,  og niveauet  skal 
tages  som  gennemsnittet  af de højeste  og laveste  niveauer  under  iagttagelsesperio-
den. Hvis  målerens  viserudsving  under  iagttagelsesperioden  er større  end  ± 3 dB, 
anses  støjen  for ikke-konstant,  og man  skal  bruge  metoderne  i stk.  6.2.3.2. 
6.3.3.  Korrektioner  for  baggrundsstøjs  lydtrykniveauer 
De målte  lydtrykniveauer  skal  korrigeres  for  baggrundsstøj  i overensstemmelse 
med tabel  1. 
Nr. C 82/104 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 14. 4. 75 
TABEL  1 
KORREKTIONER  FOR  BAGGRUNDSSTØJS  LYDTRYKNIVEAUER 
Forskel  i decibel  mellem  lydtrykniveau,  målt 
med  lydkilden  i gang  og med  baggrundsstøjens 
lydtryk  alene Korrektion  i decibel,  der  skal  trækkes  fra  lyd-
trykniveauet,  målt  med  lydkilden  i gang,  for 
at få det  lydtrykniveau,  der  kun  skyldes 
kilden 
6 1,0 
7 1,0 
8 1,0 
9 0,5 
10 0,5 
6.3.5.  Korrektion  for  parasitiske  lydtrykniveauer 
Korrektion  foretages  efter  isolering  af kilden  med  skærme.  Disse  skærme  skal  have 
specifik  masse  på mindst  25 kg/m2  og have  en støjabsorberende  side,  der vender 
imod  kilden. 
7. BEREGNING  AF  OVERFLADELYDTRYKNIVEAU  OG  LYDEFFEKTNIVEAU 
7.1. Beregning  af lydtrykniveau,  Lp,  over  målefladen  (overfladelydtrykniveau) 
For et A-filter  lydtrykniveau  og niveauet  i hvert  frekvensbånd  af interesse  skal  der 
beregnes  en middelværdi,  Lp, på basis  de målte  niveauer  Lpj (når  der er foretaget 
korrektioner  i overensstemmelse  med  stk.  6.3.4,  hvis  påkrævet)  ved  anvendelse  af 
følgende  ligning: 
LP =  101°s N 
0.1 Lnr 
. , 10 pr 1=1 k (1) 
hvor  L^ = overfladelydtrykniveau,  i decibel.  Reference:  20 (X Pa 
Lpi = A-filter  eller  båndtrykniveauer,  resulterende  fra inde  måling,  i decibel. 
Reference:  20 fj. Pa. 
N =  samlede  antal  målinger 
K =  miljømæssig  korrektion  i decibel  (se bilag  A) 
Anmærkning:  Når  værdistørrelserne  for  L ikke  overstiger  5 dB,  vil en simpel 
middelværdi  ikke  adskille  sig mere  end  0,7  dB fra den  ved  hjælp 
af ovenstående  ligning  beregnede  værdi. 
7.2. Beregning  af lydeffektniveau 
Lydstyrkeniveauet,  der  frembringes  af kilden,  skal  beregnes  ved  hjælp  af følgende 
ligning: 
Lw = Lp  + 10 log S/So 
hvor  L =  Kildens  A-filter  eller  båndstyrkeniveau,  i decibel. 
Reference:  10"12  W. 
L =  lydtrykniveau  over  målefladen,  bestemt  i overensstemmelse  med  stk. 
7.1, i decibel.  Reference:  20 [i. Pa. 
S —  Målefladens  areal,  i m2. 
14.4.75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 82/105 
Målefladens  areal  S beregnes  ved  hjælp  af vedkommende  geometriske  formel  (se 
stk. 6.1.2). 
Målefladens  areal  kan  fastsættes  tilnærmelsesvis.  En fejl  af størrelsen  25%  vil 
kun svare  til en forskel  på 1 dB i det udregnede  effektniveau  for kilden. 
8. OPLYSNINGER  DER  SKAL  REGISTRERES 
Hvis  aktuelle,  skal  følgende  oplysninger  samles  og registreres  med  hensyn  til alle 
målinger,  udført  i overensstemmelse  med  denne  internationale  standard. 
8.1. Lydkilde  under  afprøvning 
a) Beskrivelse  af lydkilde  under  afprøvning  (inkluderende  dimensioner). 
b) Driftsforhold. 
c) Opstillingsforhold. 
d) Placering  af lydkilden  i afprøvningsmiljøet. 
e) Hvis  afprøvningsemnet  har  flere  støjkilder,  beskrives  kilde(r),  der  er aktiv(e) 
under  målingerne. 
8.2. Akustisk  miljø 
a) Beskrivelse  af afprøvningsmiljøet;  skitse  visende  anbringelse  af kilden  i forhold 
til reflekterende  genstande  og omgivende  terræn  inkluderende  en fysisk  beskri-
velse  af afprøvningsmiljøet. 
b) Afprøvningsmiljøets  akustiske  forudsætninger  ifølge  bilag  A. 
c) Lufttemperatur  i grader  celsius,  barometertryk  i millibar  samt  vindhastighed 
og -retning. 
8.3. Instrumentering 
a) Udstyr  anvendt  til målingerne,  inkluderende  navn,  type,  serienummer  og 
fabrikat. 
b) Frekvensanalysatorens  båndbredde. 
c) Instrumenteringens  frekvensgang. 
d) Metode,  anvendt  til justering  af mikrofonerne,  og dato  og sted  for justeringens 
udførelse. 
8.4. Akustiske  data 
a) Målefladens  form,  måleafstanden,  placering  og orientering  af mikrofonposi-
tioner  eller  -veje. 
b) Målefladens  areal  S. 
c) Eventuelle  korrektioner  i decibel  foretaget  i hvert  frekvensbånd  for mikrofonens 
frekvensgang,  båndpasfiltrets  frekvensgang,  baggrundsstøj,  etc. 
d) Miljøkorrektionen  K, beregnet  ifølge  en af fremgangsmåderne  i supplement  A. 
e) Overfladelydtrykniveauet,  L^,  udregnet  for  filterlydtrykniveau  (med  A eller 
andet  filter),  og niveauet  i hvert  frekvensbånd  af interesse,  i decibel,  med  refe-
rence  til 20 /< Pa. 
f) Lydeffektniveauet  beregnet  på basis  af overfladelydtrykniveauet  for  A-(eller 
andet)  filter  og for  alle  anvendte  frekvensbånd,  i decibel,  med  reference  til 
1 pW  (= 10—  1W). 
Nr. C 82/106 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 14. 4. 75 
g) Lydtrykniveauet  ved  eventuel  operatørs  plads. 
h) Hvor  forskellen  mellem  A-filter  lydtrykniveau  i et målepunkt  og middelværdien 
af A-filter  lydtryk  i alle  målepunkter  overstiger  5 dB,  antallet  af målepunkter, 
der udviser  det højeste  lydtryk  og forskellen. 
i) Bemærkninger  angående  subjektivt  lydindtryk  (hørlige  særskilte  toner,  impuls-
karakter,  spektralindhold,  tidsmæssige  data,  etc.). 
j) Tidspunkt  og dato  for målingernes  udførelse. 
9. OPLYSNINGER  DER  SKAL  REGISTRERES 
Kun de ifølge  kravene  i afsnit  8 optegnede  data,  som  er nødvendige  af hensyn  til 
målingerne,  skal  registreres. 
Rapporten  skal  anføre,  at lydstyrkeniveauerne  er tilvejebragt  i fuld  overens-
stemmelse  med  metoderne  i denne  ISO  standard.  Rapporten  skal  anføre,  at disse 
lydstyrkeniveauer  er givet  i decibel  med  1 pW  som  reference. 
10. REFERENCE  DOKUMENTER 
IEC publikation  225  — 1966  — Båndfiltre  for oktav,  halv  oktav  og 1/3  oktav 
beregnet  til analyse  af lyde  og vibrationer. 
IEC publikation  179,  1973,  2. udgave  — Præcisionsstøjmålere. 
ISO/R  266  — 1962  — Foretrukne  frekvenser  for akustiske  målinger. 
ISO 2204  — 1973  — Vejledning  i måling  af akustisk  støj  og bedømmelse  af dens 
indvirkning  på mennesker. 
IEC publikation  50(08)  — 1966  — International  elektroteknisk  ordfortegnelse. 
(2. udgave)  — gruppe  08: Elektroakustik. 
ISO 3740  — Bestemmelse  af støjkilders  lydeffektniveauer.  Del  0: Vejledning  i 
anvendelsen  af grundstandarder  og i udarbejdelsen  af støj  af prøvningsregler  ('). 
lEC-publikation  179  A (1973)  — Præcisionsstøjmålere.  Yderligere  specifikationer 
for måling  af impulsstøj. 
(') Foreligger  for tiden  kun  som  et udkast. 
BILAG  A 
KORREKTIONSFAKTOR  FOR  DE  AKUSTISKE  MILJØBETINGELSER 
A.l. Generelt 
Afprøvningsmiljøet  skal  være  fri for reflekterende  genstande  med  undtagelse  af 
den reflekterende  flade  (se pkt.  3.1). 
Afprøvningsmiljøet  skal  være  fri for reflekterende  genstande  med  undtagelse  af 
den reflekterende  flade.  En forhindring  skal  anses  for lydreflekterende,  hvis  dens 
størrelse  overstiger  1/10  af dens  afstand  fra kilden. 
Absolut  sammenligningsprøve,  (se pkt.  A.3)  udføres  med  en referencelydkilde. 
A.l. Reflekterende  flades  egenskaber 
Målinger  vil blive  udført  over  en reflekterende  flade  under  forhold,  svarende  til 
frit felt.  Når  afprøvningens  gennemførelse  indebærer  anvendelsen  af en ikke-
reflekterende  overflade  (f.'eks.  en græsoverflade),  skal  korrektionerne,  der  skal 
udføres  i overensstemmelse  med  pkt.  A.3,  tilvejebringes  ved hjælp  af en reference-
lydkilde,  der er anbragt  direkte  på jordoverfladen  på det sted,  hvor  maskinen,  der 
skal afprøves,  skal  anbringes. 
Der skal  udvises  omhu  for at sikre,  at fladen  ikke  afgiver  nogen  væsentlig  lyd på 
grund  af vibrationer. 
14. 4. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 82/107 
Den reflekterende  flade  må ikke  være  mindre  end  målefladens  projektion  på fladen. 
A.3. Absolut  sammenligningsprøve 
A.3.1.  Fremgangsmåde 
Der skal  opstilles  en referencelydkilde  med  karakteristikker,  der  imødekommer 
kravene  i International  Standard  3741  (bilag  B), i afprøvningsmiljøet  på et sted, 
der i alt væsentlig  er det samme  som  kildens  under  afprøvningen. 
Referencelydkildens  lydstyrkeniveau  bestemmes  i overensstemmelse  med  metoderne 
i afsnit  6.0 og 7.0,  idet  man,  om muligt,  anvender  den  samme  måleflade  som  under 
målingerne  i forbindelse  med  maskinen,  der afprøves.  Den  miljømæssige  korrektion 
K gives  så ved 
K =  Lw  — LWr 
hvor  Lw  —  beregnede  båndeffektniveau  i decibel  af referencelydkilde  ifølge 
metoderne  i afsnit  6.0 og 7.0. 
L ^ = referencelydkildens  nominelle  båndeffektniveau  i decibel.  Reference: 
lpW. 
A.3.2.  Fremgangsmåde  hvor  lydkilden  ikke  kan  flyttes 
Hvis  kilden,  der  bliver  bedømt,  ikke  kan  flyttes  fra  åfprøvningsstedet,  så refe-
rencelydkilden  kan  installeres,  kan  målearbejdet  udføres  for en tilsvarende  placering 
af kilden  på den  samme  reflekterende  flade,  forudsat  den  miljømæssige  korrektion 
K for kilden,  der  skal  afprøves,  kan  bestemmes  i den  tilsvarende  placering  med 
fejl, der ikke  er større  end  0,5 dB. 
A.3.3.  Placeringer  af referencelydkilde  i afprøvningsmiljøet 
Een enkelt  placering  for referencelydkilden  er tilstrækkelig,  selv  om der skal  afprøves 
meget  store  maskiner,  forudsat  forholdet  mellem  længden  og bredden  af maskinen, 
der afprøves,  ikke  overstiger  2. Hvis  forholdet  overstiger  2, skal  referencelydkilden 
fungere  på gulvet  ved  hvert  af de fire  punkter.  Hvis  det antages,  at projektionen  af 
kilden,  der  afprøves,  på fladen  er tilnærmelsesvis  rektangulær,  befinder  de fire 
punkter  sig i midtpunkterne  af rektanglets  sider.  For  at få skal  overfladelyd-
trykniveauet  L udregnes  med  referencelydkilden  anbragt  i hvert  af fladens  fire 
punkter.  I hvert  punkt  på målefladen  skal  det gennemsnitlige  lydtrykniveau  udregnes 
for de fire kildeplaceringer  på middelkvadratbasis,  dvs.  ved anvendelse  af ligning  (1). 
BILAG  B 
B.l. Anbefalet  mikrofonopstilling  på halvkuglen  (se stk.  6.1) 
Målinger  skal  foretages  med  12 grundstillinger,  som  beskrevet  i fig. 1 og tabel  2. 
Koordinaterne  x, y og z til grundmålepunkterne  i meter,  defineret  i tabel  2 afhænger 
kun af den  anvendte  halvkugles  radius  R. 
Nr. C 82/108 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 14. 4, 75 
TABEL  2 
Nr. x y z 
Nr. R" R R 
1 1 0 1,5/R 
2 0,7 0,7 1,5/R 
3 0 1 1,5/R 
4 —0,7 0,7 1,5/R 
5 —1 0 1,5/R 
6 -0,7 -0,7 1,5/R 
7 0 —1 1,5/R 
8 0,7 -0,7 1,5/R 
9 0,65 0,27 0,71 
10 —0,27 0,65 0,71 
11 —0,65 —0,27 0,71 
12 0,27 —0,65 0,71 
— Hvis  den  del af kilden,  der tages  i betragtning,  ikke  har nogen  dimension  over-
stigende  4 m, bør  målefladen  fortrinsvis  være  en halvkugle  med  en radius 
på 10 m, 
— Hvis  ingen  af kildens  dimensioner  derimod  er større  end  1,5 m, bør  målefladen 
være  en halvkugle  med  en radius  på 4 m. 
B.2. Anbefalet  mikrofonopstilling  på parallelepipediet  (se stk.  6.1) 
Målinger  skal  i princippet  foretages  med  9 grundstillinger,  som  beskrevet  i fig. 2. 
14. 4. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 82/109 
3 Y 
•> X 
110* 
7 
Fig. 1 
Mikrofonopstilling  på halvkuglen.  Grundmålestillinger. 
5X 
3X 
4 X| 
Nr. C 82/110 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 14. 4. 75 
DEL  II: EFTERMÅLINGSMETODE 
Måling  af lyd,  der  afgives  af maskiner  og installationer,  der  arbejder  udendørs 
Denne  del,  »Eftermålingsprøver«,  definerer  fremgangsmåderne  ved måling,  der an-
vendes  til eftermåling  på materiel,  hvis  prototype  allerede  er blevet  afprøvet  i 
overensstemmelse  med  de i del I anførte  målemetoder. 
Hvis  der  er vigtige  grunde,  f.eks.  sikkerhedshensyn  til at afprøvningen  med  hen-
syn til EØF-typegodkendelse  ikke  kan udføres  i overensstemmelse  med  afprøvnings-
metoden  i del I, skal  del II anvendes  til EØF-standardtypegodkendelsesafprøvninger. 
Nærværende  eftermålingsmetode  afviger  fra del I på følgende  punkter: 
6.1.2.  Vtf/g  af måleflade 
Målefladen  skal  være  den,  der  blev  anvendt  til typegodkendelsesafprøvningerne 
(afkontrollering  af prototypen).  Hvis  denne  del skal  anvendes  til en typegodken-
delsesafprøvning,  skal  specialdirektivet  give  de nødvendige  specifikationer. 
6.2. og  supplement  B: Mikrofonopstilling 
Til halvkuglen  skal  der kun  bruges  den nedre  gruppes  målepunkter,  dvs.  8 punkter. 
Hvis  der ikke  er specificeret  nogen  måleflade  for den  maskine,  der skal  afprøves, 
skal målepunkterne  anbringes  på en linje,  der omslutter  maskinen  i en afstand  af 
8 m fra maskinens  omrids  og i en højde  på 1,5 m. Der  skal  være  mindst  8 måle-
punkter. 
6.2.3.  Konstatering  af arten  af den af kilden  afgivne  støj 
Skal ikke  konstateres,  medmindre  det forlanges  af hensyn  til miljømæssig  beskyt-
telse. 
6.3.3.  Korrektioner  for  baggrundsstøjs  lydtrykniveauer 
Korrektionsværdierne  skal  være,  som  vist  i nedenstående  tabel: 
TABEL  3 
KORREKTIONSVÆRDI  K FOR  BAGGRUNDSSTØJ 
Forskel  mellem  middelværdierne,  bestemt  i over-
ensstemmelse  med  del I. 7.1.  og middelværdier-
ne, udregnet  i overensstemmelse  med  3. 3. Korrektionsværdi  K i dB (skal  trækkes  fra 
måleværdiernes  middelværdi,  bestemt  i overens-
stemmelse  med  7.1) 
3 Måling  ikke  mulig 
3 3 
4 til 5 2 
6 til 9 1 
6.3.5. Korrektion  for  parasitisk  lydtrykniveau 
Den parasitiske  støj  i overensstemmelse  med  6.3.5.  skal  udelades. 
14. 4. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 82/111 
7.2. Beregning  af lydeffektniveau 
Lydeffektniveauet,  udtrykt  i dB,  skal  bestemmes  ved  hjælp  af ligningen  Lw  = Lpm 
+ L5  (se punkt  7.2 i del I). I tilfælde,  hvor  der  ingen  måleflade  er specificeret  (enten 
ved hjælp  af målemetoden  eller  et særligt  bilag),  og målepunkterne  er placeret  på 
en sluttet  linje  med  længden  U, skal  lydeffektniveauet  bestemmes  ved  hjælp  af den 
følgende  ligning: 
LW = LPm  + 10  log y dB 
hvor  U er udtrykt  i meter. 
Nr. C 82/112 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 14. 4. 75 
III 
Forslag  til Rådets  direktiv  om tilnærmelse  af medlemsstaternes  lovgivning  om det tillade-
lige støjniveau  for betonbrækkere  og pneumatiske  pikhamre 
RÅDET  FOR  DE  EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER  HAR  — 
under  henvisning  til traktaten  om  oprettelse  af Det 
europæiske  økonomiske  Fællesskab,  særlig 
artikel  100, 
under  henvisning  til forslag  fra Kommissionen, 
under  henvisning  til udtalelse  fra Europa-Parlamentet, 
under  henvisning  til udtalelse  fra Det  økonomiske  og 
sociale  Udvalg,  og 
ud fra følgende  betragtninger: 
I den  enkelte  medlemsstat  skal  konstruktion  af og 
kontrol  med  betonbrækkere  og pneumatiske  pikham-
re opfylde  præceptive  bestemmelser,  som  afviger  fra 
den ene  medlemsstat  til den  anden,  og som  derved 
hindrer  handelen  med  betonbrækkere  og pneuma-
tiske  pikhamre;  der  må derfor  ske en tilnærmelse  af 
disse  lovgivninger; 
Rådets  direktiv  af om  tilnærmelse  af 
medlemsstaternes  lovgivning  vedrørende  bygge-  og 
anlægsmateriel  har  særlig  defineret  fremgangs-
måderne  for  EØF-standardtypegodkendelse;  i over-
ensstemmelse  med  dette  direktiv  bør  der  fastsættes 
harmoniserede  bestemmelser,  som  hver  materielkate-
gori skal  opfylde; 
visse  medlemsstater  har  meddelt  Kommissionen  for-
slag,  der  særlig  vedrører  fastsættelse  af grænse-
værdier  for  støjniveau  for betonbrækkere  og pneu-
matiske  pikhamre; 
på grund  af den  store  indvirkning,  som  den  af 
materiellet  udviklede  støj  har på arbejdernes  sikker-
hed og på miljøet  og i forbindelse  med  de oven-
nævnte  forslag,  er det  nødvendigt,  på fællesskabs-
niveau,  gradvis  og mærkbart  at sænke  det tilladelige 
støjniveau  for  betonbrækkere  og pneumatiske  pik-
hamre; 
det er nødvendigt  allerede  fra den  1. januar  1978  at 
fastsætte  det  tilladelige  støjniveau  5 dB lavere  end 
før denne  dato  — UDSTEDT  FØLGENDE  DIREKTIV: 
Artikel  1 
Dette  direktiv  anvendes  for tilladeligt  støjniveau  for 
betonbrækkere  og pneumatiske  pikhamre. 
Artikel  2 
2.1. Medlemsstaterne  typegodkender  enhver  type  af 
betonbrækker  eller  pneumatisk  pikhammer,  hvis 
støjniveau,  målt  under  de betingelser,  som  er 
fastsat  i bilag  I, ikke  overskrider  det niveau  for 
tilladelig  støjudvikling  som,  afhængigt  af vægt 
og af tidspunkt,  er anført  i følgende  skema: 
Vægt  af betonbrækker 
eller  pikhammer Tilladeligt  støjniveau 
(vægtet  A, reference  lpW) 
Vægt  af betonbrækker 
eller  pikhammer 
indtil  31. de-
cember  1977 fra 1. januar 
1978 
under  20 kg 112 dB 107 dB 
over  (eller  lig med)  20 kg 
og under  (eller  lig med) 
35 kg 115 dB 110 dB 
over  35 kg 118 dB 113 dB 
2.2. Enhver  anmodning  om  EØF-standardtypegod-
kendelse  af støjniveau  for en type  betonbrækker 
eller pneumatisk  pikhammer  skal  være  ledsaget 
af en beskrivelse,  hvorpå  et eksempel  er vist 
i bilag  II. 
2.3. For  hver  type  betonbrækker  eller  pneumatisk 
pikhammer,  som  den  typegodkender  udfylder 
médlemsstaten  alle  rubrikkerne  på den  EØF-
typegodkendelsesattest  hvorpå  et eksempel  er 
vist i bilag  II til Rådets  direktiv  af 
2.4. For  hver  betonbrækker  eller  pneumatisk  pik-
hammer,  som  er fremstillet  i overensstemmelse 
med den  EØF-standardtypegodkendte  type  ud-
fylder  fabrikanten  den  EØF-typeattest,  hvoraf 
eksempel  er vist  i bilag  II til Rådets  direktiv  af 
med følgende  angivelser: 
14. 4. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 82/113 
— i rubrikken  »Harmoniserede  forskrifter«: 
tilladeligt  støjniveau  .. .. dB 
— i rubrikken  der  vedrører  EØF-standardtype-
godkendelse:  nummer  og dato  for typegod-
kendelsen. 
2.5. På hver  betonbrækker  eller  pneumatisk  pikham-
mer,  der  er fremstillet  i overensstemmelse  med 
den EØF-standardtypegodkendte  type,  skal  der 
forefindes  en påskrift,  der er holdbar,  og som 
ikke kan  fjernes,  angivende  det støjniveau,  som 
garanteres  af fabrikanten,  samt  materielgenstan-
dens  vægt. 
Artikel  3 
Medlemsstaterne  kan  ikke  af grunde,  der  vedrører 
tilladeligt  støjniveau,  forbyde  salg,  ibrugtagning  eller 
brug  efter  dens  formål  af nogen  ny betonbrækker 
eller pneumatisk  pikhammer,  som  ledsages  af den 
EØF-typeattest,  som  omtales  i artikel  2.4  ovenfor, 
og som  bærer  den  påskrift,  der omhandles  i artikel 
2.5. ovenfor. 
Artikel  4 
De ændringer,  som  er nødvendige  for  at tilpasse 
forskrifterne  i bilagene  til den  tekniske  udvikling, 
vedtages  i overensstemmelse  med  den  fremgangsmåde 
som er fastsat  i artikel  12 i Rådets  direktiv  af .... Artikel  5 
Hver  medlemsstat  sender  de andre  medlemsstater  og 
Kommissionen  liste  over  myndigheder,  som  er auto-
riserede  til at foretage  typekontrol  af betonbrækker 
eller af pneumatisk  pikhammer  og til at udstede 
EØF-typegodkendelsesattester  for  tilladeligt  støj-
niveau,  såvel  som  liste  over  adressater  for den  kor-
respondance,  som  omhandles  i artiklerne  6, 8 og 9 i 
Rådets  direktiv  af Den  meddeler  til-
lige enhver  ændring  af disse  lister. 
Artikel  6 
Ikrafttræden 
6.1. Medlemsstaterne  vedtager  og offentliggør  inden 
den 31.  december  1976  de nødvendige  bestem-
melser  for at bringe  sig i overensstemmelse  med 
dette  direktiv  og underretter  straks  Kommis-
sionen. 
De anvender  disse  bestemmelser  fra 1. juli 1977. 
6.2. Efter  meddelelsen  af dette  direktiv  sørger  med-
lemsstaterne  yderligere  for i god  tid at underrette 
Kommissionen  om  ethvert  forslag  til admini-
strative  eller  ved  lov fastsatte  bestemmelser,  som 
de påtænker  at vedtage  inden  for  det  område, 
SQm dækkes  af direktivet  således  at denne  kan 
fremsætte  sine  eventuelle  bemærkninger  dertil. 
Artikel  7 
Dette  direktiv  er rettet  til medlemsstaterne. 
Nr. C 82/114 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 14. 4. 75 
BILAG  I 
ANVENDELSESOMRÅDE 
Følgende  afprøvningsmetode  gælder  for pneumatiske  betonbrækkere  og pikhamre  og fastsætter 
fremgangsmåderne  ved  måling  af støjniveauet  for disse  redskaber  med  henblik  på deres  EØF-
standardtypegodkendelse.  Disse  fremgangsmåder  er i overensstemmelse  med  de forskrifter,  der 
gives  i bilaget  til Rådets  direktiv  af vedrørende  »Måling  af støjniveauet  for bygge-  og 
anlægsmateriel«. 
AFPRØVNINGSMETODER  FOR  PNEUMATISKE  BETONBRÆKKERE  OG  PIKHAMRE 
Hele  bilaget  til Rådets  direktiv  af vedrørende  måling  af støjniveau  for bygge-  og anlægs-
materiel  gælder  for pneumatiske  betonbrækkere  og pikhamre  med  nedenstående  særlige  anven-
delsesformer: 
Artiklerne  1 til 5.1:  uændrede 
Artikel  5.2;  Denne  artikel  suppleres  med  følgende  tekst: 
5.2. Understøtning  af materiellet 
For at sikre  en tilfredsstillende  reproducerbarhed  af afprøvningerne  skal  maskinen 
fungere  på en stand  fastgjort  til en kubikformet  betonblok,  indmuret  med  stor 
nøjagtighed  i en udgravning  i jorden. 
5.2.1.  Blokkens  egenskaber 
Denne  blok  skal  være  kubikformet  med  0,60  m kanter  så regelmæssig  som  mulig 
udført  i armeret  beton,  gennemvibreret  med  stavvibrator  i lag på 0,20  m maks. 
til forhindring  af for stærk  bundfældeise. 
Betonens  sammensætning: 
Til en sæk  på 50 kg Portland  Cement  250/315: 
— 65 1 kalkfrit  sand,  usorteret,  kornstørrelser  0,1 til 5 mm, 
— 115  1 kalkfrit  betongrus,  kornstørrelser  5 til 25 mm 
— 15 1 vand 
— 1,5 1 hærdemiddel 
Denne  kubikblok  skal  være  armeret  med  jern  på 8 mm0  uden  binding  på en sådan 
måde,  at hver  armeringskreds  er for sig.  En skematisk  fremstilling  af udførelsen 
findes  i fig. 1. 
5.2.2.  Maskinstand 
Standen,  der fastgøres  i blokken,  består  af en 220  mm0  standard  stamper  og en 
maskinholder  som  standardmodellen,  men  0,20  m længere. 
De to dele  skal  ved  en egnet  metode  gøres  fast  forbundne.  Denne  stand  skal  fast-
gøres  i blokken  således,  at undersiden  af stamperen  befinder  sig 0,30  m fra blokkens 
overside. 
5.2.3.  Placering  af kubikblokken 
Denne  blok  skal  anbringes  i en grav,  der er cementeret,  og således  at dens  øverste 
flade  er i plan  med  jorden.  Yderligere  skal  blokken  isoleres  fra bunden  og væggene 
af graven  ved  hjælp  af særligt  konstruerede  skærme,  så parasitisk  transmission 
undgås  (jfr.  punkt  6.3.5,  1. del).  Det  slør,  der kan  konstateres,  må i alle  tilfælde 
ikke overstige  1 cm. 
14. 4. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 82/115 
Artikel  5.3:  uændret 
Artikel  5.4:  Denne  artikel  suppleres  med  følgende  tekst: 
PNEUMATISKE  BETONBRÆKKERES  OG  PIKHAMRES  FUNKTION 
UNDER  AFPRØVNING 
5.4. Maskinens  funktion  skal  være  akustisk  stabil,  så den  virker  som  under  vedvarende 
brug,  og som  angivet  i nedenstående  bestemmelser: 
Maskinen  skal  fungere  ved et arbejdstryk  på 600  kPa,  eller  ved det nominelle  tryk, 
hvis dette  anses  for  mere  normalt.  Under  afprøvningen  skal  lufttrykket  måles, 
mens  maskinen  fungerer.  Maskinen  skal  fungere  normalt;  hindringer  af udstød-
ningen,  som  f.eks.  ved dækning  med  rimfrost,  bør undgås.  Type,  kvalitet  og mængde 
af smøremiddel  skal  være  i overensstemmelse  med  fabrikkens  anbefalinger. 
5.4.1.  Arrangement 
Disse  maskiner  skal  fungere  på egen  hånd,  uden  operatør,  på følgende  måde: 
a) Maskinen  skal  fungere  i lodret  stilling  på en anordning  som  beskrevet  i 5.2., 
ved hjælp  af et værktøjsskaft  af dimension  der svarer  til maskinens  skæftning. 
b) Maskinen  skal  holdes  fast  på plads  nedadtil  ved  hjælp  af en fjederanordning, 
således  at der  opnås  en stabil  driftstilstand  svarende  til den,  der forekommer 
under  normale  arbejdsforhold,  når maskinen  arbejder  i betonen,  inden  denne 
knuses. 
c) Der  lægges  vægt  på følgende: 
— maskinens  geometriske  midtpunkt:  1 m fra jorden 
— afstand  fra maskinens  yderpunkt  til jorden:  0,10  til 0,20  m, afhængigt  at 
maskinens  forskydningsanordning. 
5.4.2.  Trykregulering 
Idet maskinen  skal  arbejde  ved 600  kPa  eller  ved  det nominelle  tryk,  hvis  dette  er 
anderledes,  skal  trykket  kontrolleres  ved  indgangen  til den  originale  kobling,  der 
sikrer  tilførselen  til maskinen. 
Trykkontrollen  kan  finde  sted  ved  hjælp  af et visermanometer,  men  på grund 
af maskinens  pulserende  strømningssystem,  foretrækkes  et arrangement  med  en 
puffertank  med  en kapacitet  på mellem  50 og 100  1, der forsynes  af et standardrør 
på 19 mm0  X 20 m. Maskinen  fødes  fra denne  tank  ved  hjælp  af et rør på 25 til 
300  forbundet  med  koblingen,  og 3 m langt,  og som  udelukker  tryktab.  Et tryk-
udtag  på tanken  skal  gøre  det muligt  at aflæse  trykket  i denne. 
Man  kan  regulere  trykket,  enten  ved  hjælp  af kompressorens  afløbshane  eller  på 
tanken,  ved  afladning  via en indstillelig  støjdæmper. 
En skematisk  fremstilling  af dette  arrangement  gives  i fig. 2. 
Artikel  6.1.1.:  uændret 
Artikel  6.1.2.:  Denne  artikel  suppleres  med  følgende  tekst: 
6.1.2.  VWg  <?/ måleoverflade 
Måleoverfladen,  der skal  benyttes  til denne  prøve,  er et parallelepipedum,  i hvilket 
punkt  6.2.  beskriver  dimensionerne  og anbringelsen  i forhold  til maskinen. 
Nr. C 82/116 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 14. 4. 75 
Artikel  6.2.:  Denne  artikel  erstattes  af følgende  tekst: 
6.2. Mikrofonernes  placering 
For alle  maskiner  vil der være  fem  positioner,  en meter  fra maskinen,  i et plan,  der 
går gennem  maskinens  geometriske  midtpunkt  og vinkelret  på dennes  hovedakse. 
Den femte  position  skal  ligge  i en meters  afstand  fra maskinens  hovedkontur,  føl-
gende  dens  hovedakse  og over  for arbejdsværktøjet,  jfr. figur  3. 
Udstødsaksen  på maskinen,  der er til afprøvning,  skal  være  i lige stor  afstand  fra to 
målepunkter  (udstødning  direkte  på en mikrofon  ødelægger  målingen,  som  så må 
kasseres).  Man  bør  undgå  at anbringe  mikrofoner  mellem  maskinen  og refleksions-
fladen.  Man  kan  under  ingen  omstændigheder  have  færre  end  fire  mikrofonposi-
tioner  til gennemførelse  af prøven.  Hvis  en maskine  kan  benyttes  både  lodret  og 
vandret,  skal  den  position,  der fører  til ladeaggregatet  og til de mest  almindelige 
akustiske  miljøforhold  altid  foretrækkes.  I påkommende  tilfælde  og for at kunne 
råde  over  mindst  fire  mikrofonpositioner,  vil man  kunne  vælge  andre  placeringer 
end de ovenfor  nævnte,  anbragt  med  så regelmæssige  mellemrum  som  muligt 
rundt  om maskinen.  Og sådanne  placeringer  skal  være  tydeligt  beskrevet  i prøve-
rapporten. 
For at gøre  målingerne  reproducerbare  skal  alle  slagværktøjer  afprøves  i lodret 
stilling,  når dette  er muligt. 
Hvis  betingelserne  for iværksættelse  kræver  det,  er det tilladt  at lade  maskinen  dreje 
i forhold  til mikrofonen  i stedet  for at flytte  mikrofonen  i forhold  til maskinen. 
Artikel  6.2.2.:  Denne  artikel  suppleres  med  følgende  tekst: 
6.2.2.  Måling  i operatørens  position 
Den femte  position,  der beskrives  ovenfor  under  punkt  6.2.,  er at betragte  som 
operatørens  position. 
Artiklerne  6.2.3  til 10 såvel  som  bilag  A forbliver  uændrede. 
Bilag  B og 2. del,  metoder  på stedet,  skal  ikke  tages  i betragtning. 
14. 4. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 82/117 
jji 
o 
JS s 6 S 
n s ® E 
"T3 T3 
s 3 •§ *2 rt id rt S jv > 
V/") VO ^ ^ 
3 09 m 0 
oe^o 
Nr. C 82/118 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 14. 4. 75 
14. 4. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 82/119 
Måling  af støjniveau  for betonbrækkere  og pikhamre 
1 m 
0,10-  0,20 m 
1 m 
Oversigt  over  målesteder 
Nr. C 82/120 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 14. 4. 75 
BILAG 
EKSEMPEL  PÅ PRØVERAPPORT  VEDRØRENDE  AFPRØVNING  AF  PIKHAMRE 
OG BETONBRÆKKERE 
PRØVERAPPORT  FOR  PIKHAMRE  OG  BETONBRÆKKERE  (STØJ) 
Følgende  afprøvning  er udført  i overensstemmelse  med  ISO  2151 
1. Materiel 
Fabrikant: 
Model:  Serienummer: 
Nominelt  forbrug: 
Hoveddimensioner:  Vægt: 
Beskrivelse: 
2. Arbejdsbetingelser 
Slaghastighed:  Arbejdstryk: 
2.3 — Benyttet  støjdæmpertype 
3. Afprøvningsbetingelser 
Barometertryk:  Omgivende  temperatur: 
Sammensætning  af og mål  på reflekterende  flade: 
Bemærkninger: 
4. Instrumentering 
Mikrofon:  Serienummer: 
Støjmåler:  Serienummer: 
Oktavbåndanalysator:  Serienummer: 
Kalibreringsapparatur:  Serienummer: 
Diverse  (f.eks.  vindskærme  eller 
registrerende  instrument)  Serienummer: 
5. 
Skema  over  mikrofonplacering,  udstødningsretning,  retning  og afstand  til store  gen-
stande  beliggende  mindre  end  25 m fra maskinen  under  prøven. 
Gennemsnitsniveau  af lydintensitet: 
Lydintensitetsniveau  målt  ved  position  5 
Støjniveau  målt  ved  mikrofonposition  nummer 
Resultaterne  af prøverne  er givet  i tabellerne  og skemaerne  på de følgende  to sider. 
Rapporten  udarbejdet  af: Dato: 
Godkendt  af: Dato: 
14. 4. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 82/121 
SKE  MA  1 
Placering  af mikrofon 1 2 3 4 5 
Lydtrykniveau 
Korrektion  for  bag-
grundsstøj 
Korrektionssk  ærm 
Lydtrykniveau 
korrigeret 
BILAG  II 
EKSEMPEL  PÅ  TYPEGODKENDELSESSKEMA  FOR  EN  TYPE  BETONBRÆKKERPNEU-
MATISK  PIKHAMMER  MED  HENBLIK  PÅ DENS  EØF-STANDARDTYPEGODKENDELSE 
FOR  TILLADELIGT  STØJNIVEAU 
0. Almindeligt 
0.1. Mærke  (firmabetegnelse) 
0.2. Type  efter  handelsbetegnelse  (specificer  eventuelt  varianter) 
0.3. Art 
0.4..  Kategori 
0.5. Fabrikantens  navn  og adresse 
0.6. Navn  og adresse  på fabrikantens  eventuelle  repræsentant 
0.7. Placering  og anbringelsesmåde  for foreskrevne  påskrifter  og skilte 
1. Dimension 
1.1. Samlet  vægt:  kg 
2. Funktion 
2.1. Arbejdstryk  pascals 
2.2. Luftforbrug  m3/sek. 
2.3. Slaghastighed  slag/sek.