EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 27.10.2016 COM(2016) 698 final 2016/0344(NLE) Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for 2017 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Meningen med enhver forordning om fastsættelse af fiskerimuligheder er at begrænse udnyttelsen af bestandene til niveauer, som er i overensstemmelse med de overordnede mål for den fælles fiskeripolitik. I denne forbindelse er det Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik (grundforordningen for den fælles fiskeripolitik), der fastlægger målene for de årlige forslag om fangst- og fiskeriindsatsbegrænsninger for at sikre, at Unionens fiskeri er miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtigt. Fiskerimulighederne fastsættes inden for rammerne af en årlig forvaltningsprocedure (hvert andet år, hvis der er tale om dybhavsbestande). Dette udelukker dog ikke, at der også indføres langsigtede forvaltningsstrategier. Unionen har gjort fremskridt på dette område, og der findes nu flerårige forvaltningsplaner for vigtige bestande af kommerciel interesse. De årlige TAC'er og indsatslofter skal fastsættes i overensstemmelse med disse planer. Dette forslag indeholder fiskerimuligheder, som Unionen fastsætter uafhængigt af andre. Det indeholder desuden fiskerimuligheder, som er resultatet af multi- eller bilaterale samråd om fiskeri. Resultaterne af disse samråd gennemføres ved at fastlægge en intern fordeling blandt medlemsstaterne på grundlag af princippet om relativ stabilitet. Dette forslag omfatter derfor foruden bestande, som Unionen træffer autonome afgørelser om: Fælles bestande, dvs. bestande i Nordsøen og Skagerrak, der forvaltes i fællesskab med Norge, eller som forvaltes på grundlag af samråd mellem de kyststater, der er medlemmer af Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEACF). Fiskerimuligheder, der følger af aftaler, som er indgået inden for rammerne af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO ' er). Nogle af fiskerimulighederne i dette forslag er anført som "pm" (pro memoria). Dette skyldes, at: –foreligger rådgivningen om visse bestande ikke på det tidspunkt, hvor forslaget vedtages eller –også foreligger visse fangstbegrænsninger og andre henstillinger fra de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer først efter disse organisationers årsmøder, eller –også foreligger der endnu ingen tal for visse bestande i grønlandske farvande, fælles bestande, og bestande, der udveksles med Norge og andre tredjelande, fordi samrådene med disse lande først afsluttes i november og december 2016, eller –også - når det gælder visse TAC'er - er rådgivningen modtaget, men vurderingen er endnu ikke afsluttet. Det foreslås, at TAC for visse arter med kort livscyklus (tobis, lodde og brisling) fastlægges af Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Dette er nødvendigt, da den videnskabelige rådgivning for disse arter først foreligger, kort tid før fiskeriet påbegyndes, hvilket giver meget lidt tid til lovgivningsprocedurer. Der benyttes også gennemførelsesretsakter til at foretage de nødvendige tilpasninger af fiskeriindsatsordninger. Oversigt over bestandene Kommissionen har som sædvanlig vurderet de forhold, som der skal tages hensyn til i forbindelse med forslaget til fiskerimuligheder ved hjælp af sin årlige meddelelse om høring om fiskerimulighederne (COM(2016) 396 - i det følgende benævnt "meddelelsen"). Meddelelsen indeholder en oversigt over bestandenes tilstand, som er udarbejdet på grundlag af den videnskabelige rådgivning, der er forelagt. Efter anmodning fra Kommissionen forelagde Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) sin årlige rådgivning vedrørende størstedelen af de fiskebestande, der er omfattet af nærværende forslag, den 30. juni 2016. ICES har taget hensyn til de retningslinjer, som Kommissionen har forelagt i sin meddelelse. Den videnskabelige rådgivning fra ICES er i alt væsentligt afhængig af, at der indberettes data. Det er således kun muligt at foretage en dækkende vurdering af de bestande, som der foreligger tilstrækkelige og pålidelige data om, så der kan udarbejdes overslag over bestandenes størrelse og prognoser for, hvordan de vil reagere på de forskellige udnyttelsesscenarier (dette kaldes "fangstmulighedstabeller"). Når der foreligger tilstrækkelige data, kan de videnskabelige organer udarbejde overslag over de justeringer af fiskerimulighederne, der skal foretages for at få bestanden til at frembringe det maksimale bæredygtige udbytte (MSY). Rådgivningen omtales herefter som "MSY-rådgivning". I andre tilfælde baserer de videnskabelige organer sig på forsigtighedsprincippet, når de udarbejder anbefalinger om, hvilket niveau fiskerimulighederne bør fastsættes på. Den metode, som ICES anvender i denne forbindelse, er beskrevet i offentliggjorte ICES-dokumenter vedrørende implementeringen af rådgivning om bestande, som der foreligger begrænsede oplysninger om.

Alle de foreslåede fiskerimuligheder er i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning om bestandenes tilstand, som Kommissionen har fået forelagt, og som den har anvendt som beskrevet i meddelelsen. Landingsforpligtelsen som indført ved forordning (EU) nr. 1380/2013 Den landingsforpligtelse, som er indført ved grundforordningen for den fælles fiskeripolitik, træder i kraft gradvis i perioden 2015-2019. I 2019 skal alle bestande, som der er fastsat TAC'er for, være omfattet af landingsforpligtelsen. Fra den 1. januar 2016 har visse former for bundfiskeri i Nordsøen samt det nordvestlige og sydvestlige Atlanterhav været omfattet af landingsforpligtelsen. Kommissionen har på grundlag af fælles henstillinger forelagt af medlemsstaterne og i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 vedtaget delegerede forordninger om fastsættelse af specifikke planer for udsmid. I 2016 har medlemsstaterne forelagt opdaterede fælles henstillinger med henblik på gradvis at udvide landingsforpligtelsen fra den 1. januar 2017. Med indførelsen af landingsforpligtelsen skal de foreslåede fiskerimuligheder i overensstemmelse med artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 i stedet for at afspejle de mængder, der landes, nu afspejle de mængder, der fanges, idet der tages hensyn til, at udsmid ikke længere er tilladt. Dette skal foregå på grundlag af den videnskabelige rådgivning, som er modtaget for fiskebestandene i de fiskerier, der er omhandlet i artikel 15, stk. 1, i grundforordningen om den fælles fiskeripolitik. Fiskerimulighederne bør også fastsættes i overensstemmelse med andre relevante bestemmelser, dvs. artikel 16, stk. 1, (som omhandler princippet om relativ stabilitet), og artikel 16, stk. 4, (som omhandler den fælles fiskeripolitiks mål og reglerne i de flerårige planer). Kommissionen vil derfor foreslå TAC-forhøjelser for bestande, som bliver omfattet af landingsforpligtelsen i 2017. For de tilfælde, hvor fangster fra en bestemt bestand skal landes, når de fanges i fiskerier, der bliver omfattet af landingsforpligtelsen i 2017, mens andre fangster fra samme bestand stadig kan smides ud (når de fanges i fiskerier, som først bliver omfattet af landingsforpligtelsen i 2018 og 2019), vil Kommissionen på grundlag af de bedste foreliggende videnskabelige data foreslå TAC-forhøjelser svarende til de mængder, som skal landes. For en række bestande vil der blive pålagt tillæg for at kompensere for tidligere udsmid, som skal landes. Disse tillæg vil blive beregnet på grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne forelægger. Det er besluttet, at Kommissionens forslag indtil videre skal indeholde tallene uden tillæg, indtil disse oplysninger er blevet forelagt. Tillæggene vil blive tilføjet, så snart de oplysninger, der skal bruges til beregningen, foreligger. Der bør desuden tages hensyn til forbindelsen mellem den fælles fiskeripolitiks grundforordning og Rådets forordning (EF) nr. 847/96. Ved sidstnævnte fastsættes der supplerende betingelser for forvaltningen af TAC'er fra år til år, herunder i artikel 3 og 4 fleksibilitetsbestemmelser gældende for bestande, der er omfattet af henholdsvis en præventiv eller en analytisk TAC. I henhold til nævnte forordnings artikel 2 skal Rådet ved fastsættelsen af TAC'er navnlig på grundlag af bestandenes biologiske tilstand beslutte, hvilke bestande der ikke skal være omfattet af artikel 3 og 4. Der er for nylig ved artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 indført endnu en fleksibilitetsmekanisme. For at undgå overdreven anvendelse af fleksibilitetsbestemmelserne, hvilket ville undergrave princippet om rationel og ansvarlig udnyttelse af havets levende biologiske ressourcer og hindre realiseringen af den fælles fiskeripolitiks mål, bør det derfor præciseres, at artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 ikke kan finde anvendelse, hvis man gør brug af den årlige fleksibilitet, der er fastsat i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Foranstaltninger for havbarsfiskeriet Ifølge ICES' vurdering af bestanden af havbars i Det Keltiske Hav, Den Engelske Kanal, Det Irske Hav og den sydlige del af Nordsøen konstateres der fortsat en faldende tendens. Dette er dog ikke overraskende, da det forventes, at det tager mellem 4 og 7 år, før de genoprettende foranstaltninger får virkninger og afspejles i vurderingen. Der er en første indikation af højere rekruttering. Det umiddelbare formål med forvaltningsforanstaltningerne er fortsat det samme, dvs. at sørge for at beskytte gydestimer og så vidt muligt at mindske andre årsager til dødelighed. Der har været et betydeligt fald i landingerne i 2015 og 2016, men foranstaltningerne skal styrkes og videreføres. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område De foreslåede foranstaltninger er udarbejdet i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål og regler og er i overensstemmelse med EU's politik for bæredygtig udvikling. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder De foreslåede foranstaltninger er i overensstemmelse med andre EU-politikker, navnlig politikkerne på miljøområdet. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Dette forslags retsgrundlag er artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Unionens forpligtelser, når det gælder bæredygtig udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer, følger af forpligtelserne i henhold til artikel 2 i den fælles fiskeripolitiks grundforordning. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Unionen har enekompetence på det område, som forslaget vedrører, jf. traktatens artikel 3, stk. 1, litra d). Nærhedsprincippet finder derfor ikke anvendelse. •Proportionalitetsprincippet

Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende grunde: Den fælles fiskeripolitik er en fælles politik. I henhold til artikel 43, stk. 3, i traktaten skal Rådet vedtage de foranstaltninger, der tager sigte på at fastsætte og fordele fiskerimulighederne. Den foreslåede rådsforordning fordeler fiskerimulighederne mellem medlemsstaterne. Det står medlemsstaterne frit at tildele sådanne fiskerimuligheder til regioner eller operatører efter eget skøn, jf. artikel 16 og 17 i grundforordningen. Medlemsstaterne har således rige muligheder for at selv at bestemme, hvilken social/økonomisk model de vil anvende i forbindelse med udnyttelsen af de tildelte fiskerimuligheder. Forslaget har ingen nye finansielle virkninger for medlemsstaterne. Denne forordning vedtages af Rådet hvert år, og de offentlige og private midler til gennemførelse af den foreligger allerede. •Valg af retsakt Foreslået reguleringsmiddel: en forordning. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Forordningen om fiskerimuligheder revideres flere gange i løbet af året for at indføre de ændringer, der er nødvendige for at afspejle den seneste videnskabelige rådgivning og andre tiltag. •Høringer af interesserede parter a)Høringsmetoder, hovedmålgrupper og deltagernes generelle profil Kommissionen har hørt interesserede parter, navnlig gennem de rådgivende råd, og medlemsstaterne om den foreslåede tilgang til de forskellige forslag om fiskerimuligheder på grundlag af sin høring om fiskerimuligheder for 2017. Kommissionen har desuden fulgt retningslinjerne i sin meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om forbedret samråd om EF’s fiskeriforvaltning (KOM(2006) 246 endelig), som beskriver principperne for den såkaldte frontloading-procedure. b)Sammenfatning af svarene og af, hvordan der er taget hensyn til dem Reaktionen på Kommissionens meddelelse om fiskerimuligheder som nævnt ovenfor afspejler medlemsstaternes og de interesserede parters synspunkter om Kommissionens evaluering af ressourcernes tilstand og af, hvordan man kan sikre en passende forvaltning. Kommissionen har taget hensyn til svarene under udarbejdelsen af forslaget. •Ekspertbistand Hvad angår den anvendte metode, har Kommissionen som allerede nævnt hørt Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES). Rådgivning fra ICES udarbejdes på grundlag af rådgivningsrammer, der er udviklet af organisationens ekspertgrupper og beslutningsorganer, og forelægges i overensstemmelse med det aftalememorandum, der er indgået med Kommissionen. Det endelige mål er at genoprette bestandene til og opretholde dem på et niveau, som giver det maksimale bæredygtige udbytte (MSY). Dette mål er udtrykkeligt fastsat i den nye grundforordning for den fælles fiskeripolitik, navnlig i artikel 2, stk. 2, som har følgende ordlyd: "[...] skal udnyttelsesgraden for det maksimale bæredygtige udbytte, hvor det er muligt, nås inden udgangen af 2015 [...] senest inden udgangen af 2020 for alle bestande". Dette afspejler det tilsagn, som EU har afgivet i forbindelse tiltrædelsen af konklusionerne af verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002 og den tilhørende gennemførelsesplan. Som allerede nævnt foreligger der for nogle bestande faktisk oplysninger om det maksimale bæredygtige udbytte. Herunder hører de med hensyn til fangstmængde og handelsværdi meget vigtige bestande som kulmule, torsk, havtaske, tunge, glashvarre, kuller og jomfruhummer. For at realisere MSY-målet kan det i nogle tilfælde være nødvendigt med en reduktion af fiskeridødeligheden og/eller en reduktion af fangsterne. Dette forslag bygger derfor på MSY-rådgivningen, i det omfang en sådan rådgivning foreligger. I de tilfælde, hvor TAC'en er foreslået på grundlag af MSY-rådgivning, svarer TAC'en til det niveau, som ifølge nævnte rådgivning sikrer realiseringen af MSY-målet i 2017, hvilket er i overensstemmelse målene i den fælles fiskeripolitik. Denne strategi følger principperne i meddelelsen om fiskerimuligheder for 2017. Når det gælder de bestande, som der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger om, vil de rådgivende videnskabelige organer anbefale, om fangsterne bør reduceres, stabiliseres eller forøges. ICES-rådgivning har i mange tilfælde givet kvantitative retningslinjer om sådanne variationer, hvorved der af forsigtighedsgrunde gælder en højstegrænse på +/- 20 % for forhøjelse eller nedsættelse af fangsten fra det ene år til det andet. Denne vejledning er blevet anvendt som grundlag for fastsættelsen af de foreslåede TAC'er. I de tilfælde, hvor der ikke foreligger videnskabelig rådgivning, er forsigtighedstilgangen blevet fulgt, dvs. præventive nedsættelser af TAC'erne med 20 %. For nogle bestande (hovedsagelig vidt udbredte bestande, hajer og rokker) forelægges rådgivningen i efteråret. Nærværende forslag vil derfor eventuelt skulle ajourføres, når omtalte rådgivning er modtaget. Endelig vil rådgivningen som nævnt ovenfor blive anvendt til at implementere de godkendte forvaltningsplaner.

•Konsekvensanalyse Anvendelsesområdet for forordningen om fiskerimuligheder er nøje afgrænset i traktatens artikel 43, stk. 3. Unionen har vedtaget en række flerårige forvaltningsplaner for bestande af central økonomisk betydning, bl.a. for torsk, tunge, rødspætte m.fl. For sådanne planer gælder der et krav om, at der foretages en konsekvensanalyse, inden de vedtages. Når planerne er trådt i kraft, fastlægger disse de TAC- og indsatsniveauer for det givne år, der skal til for at opfylde deres langsigtede mål. Kommissionen er forpligtet til at foreslå fiskerimuligheder, der er i overensstemmelse med planerne, så længe planerne er videnskabeligt gyldige og i kraft. Derfor er mange af de vigtige fiskerimuligheder i forslaget resultatet af den specifikke konsekvensanalyse, som udføres for den plan, de bygger på. Når det gælder de øvrige fiskerimuligheder tager forslaget - også selv om der måske ikke er vedtaget flerårige forvaltningsplaner - sigte på at undgå kortsigtede strategier og i stedet støtte beslutninger, der sikrer bæredygtigheden på lang sigt, idet der tages hensyn til de berørte parters og de rådgivende råds initiativer, hvis disse er godkendt af ICES eller/og STECF. Kommissionens forslag til en reform af den fælles fiskeripolitik blev desuden, som det sig hør og bør, udarbejdet på grundlag af en konsekvensanalyse (SEC(2011) 891) i forbindelse med hvilken MSY-målet blev analyseret. I konsekvensanalysen identificeres dette mål som en nødvendig betingelse for, at der kan opnås miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed. Når det gælder de regionale fiskeriforvaltningsorganisationers fiskerimuligheder og bestande, som deles med tredjelande, gennemfører dette forslag i alt væsentligt internationalt aftale foranstaltninger. Eventuelle elementer af relevans for vurderingen af mulige konsekvenser for fiskerimulighederne er behandlet i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af internationale forhandlinger, inden for rammerne af hvilke Unionens fiskerimuligheder er aftalt med tredjeparter. •Målrettet regulering og forenkling Forslaget indebærer en forenkling af de administrative procedurer for de offentlige myndigheder (i EU og medlemsstaterne), især hvad angår indsatsforvaltningen. •Grundlæggende rettigheder Ikke relevant 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET De foreslåede foranstaltninger har ingen budgetmæssige konsekvenser. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Forordningens bestemmelser vil blive gennemført, og overholdelsen vil blive kontrolleret i overensstemmelse med den gældende fælles fiskeripolitik. 2016/0344 (NLE) Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for 2017 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1)I traktatens artikel 43, stk. 3, fastsættes det, at Rådet på forslag af Kommissionen skal vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder. (2)Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 skal der vedtages bevarelsesforanstaltninger under hensyn til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder, hvor det er relevant, rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) og andre rådgivende organer, samt i lyset af enhver rådgivning fra de rådgivende råd. (3)Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger, der tager sigte på fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder, herunder visse funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant. I overensstemmelse med artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 bør fiskerimulighederne fastsættes i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks målsætninger som fastsat i nævnte forordnings artikel 2, stk. 2. I overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, i nævnte forordning bør fiskerimulighederne tildeles medlemsstaterne på en sådan måde, at de enkelte medlemsstater sikres relativ stabilitet i fiskeriet efter de enkelte bestande eller i de enkelte fiskerier. (4)De samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) bør derfor i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes på grundlag af foreliggende videnskabelig rådgivning og under hensyntagen til biologiske og socioøkonomiske aspekter, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer, og på grundlag af de holdninger, som er kommet til udtryk under høringen af interessenter, navnlig på møderne med de rådgivende råd. (5)Landingsforpligtelsen i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 indføres særskilt for de enkelte fiskerier. I det område, der er omfattet af nærværende forordning, gælder det, at når et fiskeri er omfattet af landingsforpligtelsen, bør alle arter i det pågældende fiskeri, som er underlagt fangstbegrænsninger, landes. Fra den 1. januar 2017 finder landingsforpligtelsen anvendelse på de arter, der karakteriserer det pågældende fiskeri. I artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes det, at når der indføres landingsforpligtelse for en fiskebestand, skal fiskerimulighederne fastsættes under hensyntagen til, at de i stedet for at afspejle landingerne nu skal afspejle fangsterne. Kommissionen har på grundlag af fælles henstillinger forelagt af medlemsstaterne og i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 vedtaget en række delegerede forordninger om fastsættelse på midlertidig basis og for en periode på højst tre år af specifikke planer for udsmid som forberedelse til, at landingsforpligtelsen kan gennemføres fuldt ud. (6)Fiskerimulighederne for bestande af arter, der er omfattet af landingsforpligtelsen fra den 1. januar 2017, bør kompensere for tidligere udsmid og baseres på videnskabelige oplysninger og rådgivning. Med henblik på at sikre en rimelig kompensation for fisk, der tidligere er blevet smidt ud og skal landes fra den 1. januar 2017, bør et tillæg beregnes efter følgende metode: Det nye landingstal bør beregnes ved at trække de mængder, der fortsat vil blive smidt ud i forbindelse med udøvelsen af landingsforpligtelsen, fra tallet fastsat af Det Internationale Havundersøgelsesråd ICES) for de samlede fangster; efterfølgende bør et tillæg, der anvendes for TAC-tallet, være proportionalt med ændringen mellem det nye beregnede landingstal og det tidligere tal for ICES-landinger. (7)Ifølge den videnskabelige rådgivning er situationen for havbars (Dicentrarchus labrax) i Det Keltiske Hav, Den Engelske Kanal, Det Irske Hav og den sydlige del af Nordsøen (ICES-afsnit IVb, IVc, VIIa og VIId–VIIh) stadig yderst alvorlig, og bestanden er fortsat i tilbagegang. De bevarelsesforanstaltninger, der har til formål forbyde fiskeri efter havbars i ICES-afsnit VIIa, VIIb, VIIc, VIIg, VIIj og VIIk, bør derfor opretholdes, undtagen for de farvande, der ligger inden for 12 sømil fra basislinjen, og som hører under Det Forenede Kongeriges suverænitet. Gydestimer af havbars bør beskyttes gennem en yderligere begrænsning af kommercielle fangster i 2017. På grundlag af de sociale og økonomiske virkninger bør der tillades begrænset fiskeri med anvendelse af kroge og liner, samtidig med at der fastsættes bestemmelser om lukning for at beskytte gydestimer. Eftersom havbars utilsigtet og uundgåeligt tages som bifangster af fartøjer, der fisker med bundtrawl og not, bør sådanne bifangster desuden begrænses til 1 % af vægten af de samlede fangster af marine organismer om bord. Fangster taget af fritidsfiskere bør begrænses med en månedlig begrænsning. (8)Visse TAC'er for bestande af Elasmobranchii (hajer og rokker) har i flere år været sat til 0 med en dertil knyttet forpligtelse om straks at genudsætte utilsigtede fangster af sådanne arter. Grunden til denne særbehandling er, at disse bestandes bevarelsesstatus er meget dårlig, og at udsmid ikke øger fiskeridødeligheden for, men anses for at være til gavn for, disse arter, fordi de har en høj overlevelsesrate. Fra den 1. januar 2015 har fangster af disse arter i pelagisk fiskeri imidlertid skullet landes, medmindre de er omfattet af en af undtagelserne fra landingsforpligtelsen i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013. I henhold til artikel 15, stk. 4, litra a), i nævnte forordning kan sådanne undtagelser anvendes på arter, som der ikke må fiskes efter, og som er identificeret som sådanne i en EU-retsakt, der er vedtaget inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik. Det bør derfor forbydes at fiske efter disse arter i de pågældende områder. (9)I henhold til artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 bør TAC'erne for bestande, der er omfattet af flerårige planer, fastsættes i overensstemmelse med reglerne i disse planer. TAC'erne for bestandene af tunge i den vestlige del af Den Engelske Kanal, rødspætte og tunge i Nordsøen og almindelig tun i den østlige del af Atlanterhavet og Middelhavet bør derfor fastsættes i overensstemmelse med reglerne i Rådets forordning (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007 og (EF) nr. 302/2009. For bestanden af sydlig kulmule er formålet, jf. Rådets forordning (EF) nr. 2166/2005, at genopbygge biomassen af de berørte bestande, så de kommer til at ligge inden for sikre biologiske grænser samtidigt med, at de fortsat er i overensstemmelse med de videnskabelige data. I overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning er det, i mangel af endelige data om et mål for gydebiomassen og samtidigt med, at der tages hensyn til ændringer i sikre biologiske grænser, hensigtsmæssigt, med henblik på at bidrage til opnåelsen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger som fastsat i forordning (EU) nr. 1380/2013, at fastsætte TAC'en på grundlag af rådgivningen fra ICES om det maksimale bæredygtige udbytte. (10)Hvad angår sildebestanden vest for Skotland har ICES på grundlag af nyligt fastlagte benchmarks forelagt rådgivning for den samlede sildebestand i afsnit VIa, VIIb og VIIc (vest for Skotland og vest for Irland). Rådgivningen omfatter to separate TAC'er (dvs. en for VIaS, VIIb og VIIc og en for Vb, VIb og VIaN). Ifølge ICES skal der udarbejdes en genopretningsplan for denne bestand. Eftersom forvaltningsplanen for den nordlige bestand ifølge den videnskabelige rådgivning ikkekan anvendes på den samlede bestand, er det hensigtsmæssigt, med henblik på at bidrage til opnåelsen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger som fastsat i forordning (EU) nr. 1380/2013, at fastsætte TAC'en på grundlag af rådgivningen om det maksimale bæredygtige udbytte. (11)For bestande, som der ikke foreligger tilstrækkelige eller pålidelige data for med henblik på udarbejdelse af størrelsesoverslag, bør forvaltningsforanstaltningerne og TAC-niveauerne følge den forsigtighedstilgang i fiskeriforvaltningen, der er defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 8), i forordning (EU) nr. 1380/2013, samtidig med at der tages hensyn til bestandsspecifikke faktorer, herunder især tilgængelige oplysninger om tendenser for bestande og betragtninger vedrørende blandet fiskeri. (12)Med Rådets forordning (EF) nr. 847/96 blev der indført supplerende betingelser for forvaltningen af TAC'er fra år til år, herunder i henhold til artikel 3 og 4 bestemmelser om fleksibilitet for præventive og analytiske TAC'er. I henhold til nævnte forordnings artikel 2 skal Rådet, når det fastsætter TAC'erne, beslutte, hvilke bestande der ikke er omfattet af artikel 3 eller 4, særlig på grundlag af bestandenes biologiske tilstand. Senest er den årsbaserede fleksibilitetsmekanisme indført af artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 for alle de bestande, der er omfattet af landingsforpligtelsen. For at undgå en uforholdsmæssig høj grad af fleksibilitet, som ville underminere princippet om fornuftig og ansvarlig udnyttelse af havets biologiske ressourcer, hindre opnåelsen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger og forværre bestandenes biologiske tilstand, bør det fastsættes, at artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 derfor kun anvendes på analytiske TAC'er, hvis den årsbaserede fleksibilitet, der er fastsat i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013, ikke anvendes. (13)Den videnskabelige rådgivning for arter med kort livscyklus gives, kort før fiskeriet påbegyndes. For at sikre, at de relevante fangstbegrænsninger er tilpasset i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning med henblik på at gøre det muligt at indlede sådant fiskeri, er det hensigtsmæssigt at give Kommissionen beføjelse til at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte fangstbegrænsninger for tobis i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV, lodde i grønlandske farvande i ICES-underområde V og XIV og brisling i ICES-afsnit IIa og ICES-underområde IV. (14)Hvis en TAC for en bestand kun tildeles én medlemsstat, bør den berørte medlemsstat i henhold til artikel 2, stk. 1, i traktaten bemyndiges til at fastlægge niveauet for denne TAC. Der bør fastsættes bestemmelser for at sikre, at den berørte medlemsstat ved fastlæggelsen af TAC-niveauet handler i fuld overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik. (15)Det er nødvendigt at fastsætte den maksimale tilladte fiskeriindsats for 2017 i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 509/2007, artikel 9 i forordning (EF) nr. 676/2007, artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 1342/2008 og artikel 5 og 9 i forordning (EF) nr. 302/2009, idet der tages hensyn til Rådets forordning (EF) nr. 754/2009. (16)For at sikre fuld udnyttelse af fiskerimulighederne er det hensigtsmæssigt at give mulighed for gennemførelse af en fleksibel ordning mellem visse af TAC-områderne for så vidt angår den samme biologiske bestand. (17)Det er i lyset af den seneste videnskabelige rådgivning fra ICES og i overensstemmelse med de internationale tilsagn inden for rammerne af konventionen om fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) nødvendigt at begrænse fiskeriet efter visse dybhavsarter. (18)For visse arter, såsom visse hajarter, vil selv et begrænset fiskeri kunne udgøre en alvorlig risiko for deres bevarelse. Fiskerimulighederne for sådanne arter bør derfor begrænses helt gennem et generelt forbud mod fiskeri efter sådanne arter.

(19)På den 11. konference mellem parterne i konventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr, som blev afholdt den 3.-9. november 2014 i Quito, blev en række arter tilføjet til konventionens lister over beskyttede arter i tillæg I og II til konventionen med virkning fra den 8. februar 2015. Disse arter bør derfor beskyttes, når det gælder EU-fiskerfartøjer, der fisker i alle farvande, og når det gælder tredjelandsfiskerfartøjer, der fisker i EU-farvande. (20)De fiskerimuligheder for EU-fiskerfartøjer, der fastsættes ved nærværende forordning, skal udnyttes i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009, særlig nævnte forordnings artikel 33 og 34 om registrering af fangster og fiskeriindsats og om indberetning af data om opbrugte fiskerimuligheder. Det er derfor nødvendigt at fastsætte de koder, som medlemsstaterne skal benytte til at sende data til Kommissionen om landinger af bestande, der er omfattet af denne forordning. (21)Ifølge rådgivningen fra ICES bør den særlige ordning for forvaltning af tobis i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV opretholdes. Eftersom den videnskabelige rådgivning fra ICES først forventes at foreligge i februar 2017, bør TAC'er og kvoter for denne bestand midlertidigt fastsættes til nul, indtil rådgivningen foreligger. (22)Unionen har i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i aftalerne eller protokollerne om fiskeriforbindelserne med Norge og Færøerne, holdt samråd om fiskerirettigheder med disse partnere. Efter proceduren i aftalen og protokollen om fiskeriforbindelserne med Grønland har Den Blandede Komité fastsat niveauet for Unionens fiskerimuligheder i grønlandske farvande i 2017. Det er derfor nødvendigt at indarbejde disse fiskerimuligheder i denne forordning. [Betragtningen og de relevante bestemmelser, den henviser til, vil skulle ændres, når de seneste samråd er afsluttet]. (23)På årsmødet i 2015 vedtog NEAFC en bevarelsesforanstaltning for bestanden af rødfisk i Irmingerhavet, hvori der fastsættes TAC'er og kvoter for 2016 for de kontraherende parter, herunder Unionen. [Betragtningen og de relevante bestemmelser, den henviser til, vil skulle ændres, når de seneste samråd er afsluttet]. (24)På årsmødet i 2015 vedtog Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) for perioden 2016-2018 at nedsætte TAC'en og kvoterne for storøjet tun og forlænge TAC'er og kvoter for blå og hvid marlin. Den bekræftede desuden for 2016 de tidligere fastsatte TAC'er og kvoter for almindelig tun, nordatlantisk sværdfisk, sydatlantisk sværdfisk, sydatlantisk hvid tun og nordatlantisk hvid tun. Som det allerede er tilfældet for bestanden af almindelig tun, bør fangster i rekreativt fiskeri af alle andre ICCAT-bestande, som er opført i bilag ID, også være omfattet af de fangstbegrænsninger, der er vedtaget af denne organisation, for at sikre, at Unionen ikke overskrider sine kvoter. EU-fiskerfartøjer med en længde overalt på 20 meter eller mere, som fisker efter storøjet tun i ICCAT-konventionsområdet, bør desuden være underlagt de begrænsninger, som ICCAT har vedtaget i ICCAT-henstilling 15-01. Alle disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten. [Betragtningen og de relevante bestemmelser, den henviser til, vil skulle ændres, når de seneste samråd er afsluttet]. (25)På det 34. årsmøde i 2015 vedtog parterne i Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR) fangstbegrænsninger for både mål- og bifangstarter for 2015/2016 og 2016/2017. Der bør ved fastsættelsen af fiskerimulighederne for 2016 tages hensyn til udnyttelsen af disse kvoter i 2015. [Betragtningen og de relevante bestemmelser, den henviser til, vil skulle ændres, når de seneste samråd er afsluttet]. (26)Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC) vedtog på sit årsmøde i 2016 fangstbegrænsninger for gulfinnet tun (Thunnus albacares). Den vedtog også en foranstaltning, der begrænser brugen af anordninger til tiltrækning af fisk (FAD) samt brugen af forsyningsfartøjer. Eftersom forsyningsfartøjernes aktiviteter og anvendelsen af FAD'er er en integrerende del af den fiskeriindsats, der udøves af notfartøjsflåden, bør foranstaltningen gennemføres i EU-retten. (27)Årsmødet i Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) finder sted den 18.–22. januar 2017. Indtil årsmødet har fundet sted, bør de gældende foranstaltninger i SPRFMO-konventionsområdet opretholdes foreløbigt. Der må dog ikke fiskes efter blå hestemakrel, før der er fastsat en TAC på grundlag af resultaterne af årsmødet. (28)Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC) besluttede på sit 89. årsmøde i 2015 at opretholde sine bevarelsesforanstaltninger for gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit. IATTC fastholdt endvidere sin resolution om bevarelse af hvidtippet haj. Disse foranstaltninger bør fortsat gennemføres i EU-retten. [Betragtningen og de relevante bestemmelser, den henviser til, vil skulle ændres, når de seneste samråd er afsluttet]. (29)Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav (SEAFO) vedtog på sit årlige møde i 2015 en bevarelsesforanstaltning med toårige TAC'er for sort patagonisk isfisk og røde dybvandskrabber, idet de eksisterende TAC'er for sort berycider, orange savbug og Pseudopentaceros spp. fortsat er gældende. De gældende foranstaltninger om tildeling af fiskerimuligheder, som SEAFO har vedtaget, bør gennemføres i EU-retten. [Betragtningen og de relevante bestemmelser, den henviser til, vil skulle ændres, når de seneste samråd er afsluttet]. (30)Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC) bekræftede på sit 12. årsmøde de eksisterende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger. Disse foranstaltninger bør fortsat gennemføres i EU-retten. [Betragtningen og de relevante bestemmelser, den henviser til, vil skulle ændres, når de seneste samråd er afsluttet]. (31)Parterne i konventionen om bevarelse og forvaltning af sejbestandene i det centrale Beringshav foretog ingen ændring af sine foranstaltninger vedrørende fiskerimuligheder på sit årsmøde i 2013. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten. [Betragtningen og de relevante bestemmelser, den henviser til, vil skulle ændres, når de seneste samråd er afsluttet]. (32)Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) vedtog på sit 38. årsmøde i 2016 en række fiskerimuligheder for 2017 for visse bestande i NAFO-konventionsområdets underområde 1-4. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten. (33)På sit 40. årsmøde i 2016 vedtog Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) fangst- og indsatsbegrænsninger for visse små pelagiske bestande for årene 2017 og 2018 i det geografiske underområde 17 og 18 (Adriaterhavet) i GFCM-aftaleområdet. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten. (34)Visse internationale foranstaltninger, der skaber eller begrænser fiskerimuligheder for Unionen, vedtages af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) ved årets udgang og finder anvendelse, før denne forordning træder i kraft. Det er derfor nødvendigt at anvende de bestemmelser, der gennemfører disse foranstaltninger i EU-retten, med tilbagevirkende kraft. Da fangståret i CCAMLR-konventionsområdet løber fra den 1. december til den 30. november, og visse fiskerimuligheder eller forbud i CCAMLR-konventionsområdet derfor fastsættes for en periode, der begynder den 1. december 2016, bør de relevante bestemmelser i denne forordning gælde fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke princippet om berettiget forventning, da det ikke er tilladt for CCAMLR-medlemmer at fiske i CCAMLR-konventionsområdet uden tilladelse. (35)I overensstemmelse med Unionens erklæring til Den Bolivariske Republik Venezuela om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst er det nødvendigt at fastsætte fiskerimuligheder for snapperarter for Venezuela i EU-farvande. (36)For at sikre ensartede betingelser for, at de enkelte medlemsstater kan få tilladelse til at benytte sig af systemet for fiskeriindsatstildelinger i overensstemmelse med en kW-dage-ordning, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (37)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på tildelingen af ekstra havdage for endeligt ophør med fiskeri og for øget videnskabelig observatørdækning og fastlæggelse af formatet for regneark til indsamling og videresendelse af oplysninger vedrørende overførsel af havdage mellem fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag. (38)For at undgå afbrydelser i fiskeriet og sikre EU-fiskernes udkomme bør denne forordning anvendes fra den 1. januar 2017 med undtagelse af bestemmelserne vedrørende fiskeriindsatsbegrænsninger, som bør anvendes fra den 1. februar 2017, og visse bestemmelser i specifikke områder, som bør anvendes fra en bestemt dato. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen.

(39)Fiskerimulighederne bør udnyttes i fuld overensstemmelse med gældende EU-ret — VEDTAGET DENNE FORORDNING: AFSNIT I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER Artikel 1

Genstand 1.Ved denne forordning fastsættes der fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande. 2.Fiskerimulighederne i stk. 1 omfatter: a)fangstbegrænsninger for 2017 og, hvor det er anført i denne forordning, for 2018 b)fiskeriindsatsbegrænsninger for perioden fra den 1. februar 2017 til den 31. januar 2018, medmindre der er fastsat andre perioder for indsatsbegrænsninger i artikel 9, 26 og 27 eller i bilag IIE c)fiskerimuligheder for perioden fra den 1. december 2016 til den 30. november 2017 for visse bestande i CCAMLR-konventionsområdet d)fiskerimuligheder for visse bestande i de områder af IATTC-konventionsområdet, der er fastlagt i artikel 28, for de perioder i 2017 og 2018, der er fastsat i samme artikel. Artikel 2

Anvendelsesområde 1.Denne forordning finder anvendelse på følgende fartøjer: a)EU-fiskerfartøjer b)tredjelandsfartøjer i EU-farvande. 2.Denne forordning finder også anvendelse på rekreativt fiskeri, når dette fiskeri udtrykkeligt nævnes i de relevante bestemmelser. Artikel 3

Definitioner Med henblik på denne forordning finder definitionerne i artikel 4 i forordning (EU) nr. 1380/2013 anvendelse. Derudover forstås ved: a)"tredjelandsfartøj": et fiskerfartøj, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland b)"rekreativt fiskeri": ikke-kommercielt fiskeri, der udnytter marine levende akvatiske ressourcer til rekreation, turisme eller sport c)"internationale farvande": farvande, der ikke er omfattet af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion

d)"samlet tilladt fangstmængde" (TAC): i)i fiskerier, der er omfattet af landingsforpligtelsen i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013, den mængde fisk, der hvert år kan fanges af hver fiskebestand ii)i alle andre fiskerier den mængde fisk, der hvert år kan landes af hver bestand e)"kvote": en andel af den TAC, som er tildelt Unionen, en medlemsstat eller et tredjeland f)"analytiske vurderinger": kvantitative evalueringer af bestandsudviklingen på baggrund af data om en bestands biologi og udnyttelse, som ifølge videnskabelige undersøgelser er af den fornødne kvalitet til at kunne give videnskabelig rådgivning om fremtidige fangstmuligheder g)"maskestørrelse": maskestørrelsen i fiskenet som målt i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 517/2008 h)"EU-fiskerflåderegister": det register, der er oprettet af Kommissionen i henhold til artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013 i)"fiskerilogbog": den i artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009 omhandlede logbog. Artikel 4

Fiskeriområder I denne forordning forstås ved: a)"ICES-områder" (ICES: Det Internationale Havundersøgelsesråd): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til forordning (EF) nr. 218/2009 b)"Skagerrak": det geografiske område, der afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst c)"Kattegat": det geografiske område, der afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen d)"Funktionel enhed 16 i ICES-underområde VII": det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: –53°30'N 15°00'V –53°30'N 11°00'V –51°30'N 11°00'V –51°30'N 13°00'V –51°00'N 13°00'V –51°00'N 15°00'V

–53°30'N 15°00'V e)"Funktionel enhed 26 i ICES-afsnit IXa": det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: –43°00'N 8°00'V –43°00'N 10°00'V –42°00'N 10°00'V –42°00'N 8°00'V f)"Funktionel enhed 27 i ICES-afsnit IXa": det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: –42°00'N 8°00'V –42°00'N 10°00'V –38°30'N 10°00'V –38°30'N 9°00'V –40°00'N 9°00'V –40°00'N 8°00'V g)"Cadizbugten": den geografiske del af ICES-afsnit IXa, der ligger øst for 7°23'48″V h)"CECAF-områder" (CECAF: Komitéen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2009 i)"NAFO-områder" (NAFO: Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 217/2009 j)"SEAFO-konventionsområdet" (SEAFO: Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i det sydøstlige Atlanterhav k)"ICCAT-konventionsområdet" (ICCAT: Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet): det geografiske område, der er defineret i den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet l)"CCAMLR-konventionsområdet" (CCAMLR: Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis): det geografiske område, der er defineret i artikel 2, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 601/2004 m)"IATTC-konventionsområdet" (IATTC: Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk): det geografiske område, der er defineret i konventionen om styrkelse af Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk, der blev oprettet ved konventionen af 1949 mellem Amerikas Forenede Stater og Republikken Costa Rica

n)"IOTC-kompetenceområdet" (IOTC: Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean): det geografiske område, der er defineret i aftalen om oprettelse af Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean o)"SPRFMO-konventionsområdet" (SPRFMO: Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav): højsøområdet syd for 10°N, nord for CCAMLR-konventionsområdet, øst for SIOFA-konventionsområdet som defineret i fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean og vest for de sydamerikanske staters fiskerijurisdiktionsområder p)"WCPFC-konventionsområdet" (WCPFC: Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav q)"GFCM-underområde" (GFCM: Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet): områder som defineret i bilag I til forordning (EU) nr. 1343/2011 r)"Beringshavets højsøområde": det geografiske højsøområde i Beringshavet, der ligger uden for 200 sømil fra de basislinjer, som det ydre territorialfarvands bredde måles fra for kyststaterne ved Beringshavet s)"overlapning mellem IATTC- og WCPFC-områderne": det geografiske område, der er afgrænset som følger: –længdegrad 150°V –længdegrad 130°V –breddegrad 4°S –breddegrad 50°S. AFSNIT II

FISKERIMULIGHEDER FOR EU-FISKERFARTØJER KAPITEL I

Generelle bestemmelser Artikel 5

TAC'er og tildelinger 1.I bilag I fastsættes TAC'erne for EU-fiskerfartøjer i EU-farvande eller i visse andre farvande og fordelingen af disse TAC'er blandt medlemsstaterne samt funktionelt tilknyttede betingelser, hvis det er relevant. 2.EU-fartøjer må inden for de TAC'er, der er fastsat i bilag I, tage fangster i farvande henhørende under Færøernes, Grønlands, Islands og Norges fiskerijurisdiktioner og i fiskeriområdet omkring Jan Mayen på de betingelser, der er fastsat i artikel 15 i og bilag III til nærværende forordning og i forordning (EF) nr. 1006/2008 samt i de dertil hørende gennemførelsesbestemmelser. Artikel 6

TAC’er, som skal fastlægges af Kommissionen og medlemsstaterne 1.TAC'erne for det følgende fiskebestande fastlægges af Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter: a)tobis i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV b)lodde i grønlandske farvande i ICES-underområde V og XIV c)brisling i ICES-afsnit IIa og område IV.

De TAC'er, der fastlægges af Kommissionen, skal være i overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik, navnlig princippet om bæredygtig udnyttelse af bestanden, 2.TAC’erne for visse fiskebestande fastlægges af den berørte medlemsstat. Disse bestande er angivet i bilag I. De TAC’er, en medlemsstat fastlægger, skal: a)være i overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik, navnlig princippet om bæredygtig udnyttelse af bestanden, og b)resultere i: i)en udnyttelse af bestanden, der med den størst mulige sandsynlighed er i overensstemmelse med et maksimalt bæredygtigt udbytte fra 2017 og frem, hvis der foreligger analytiske vurderinger ii)en udnyttelse af bestanden, som er i overensstemmelse med forsigtighedstilgangen i fiskeriforvaltningen, hvis der ikke foreligger analytiske vurderinger, eller disse er ufuldstændige. Hver af de berørte medlemsstater skal senest den 15. marts 2017 indgive følgende oplysninger til Kommissionen: a)de vedtagne TAC’er b)de data, den berørte medlemsstat har indsamlet og vurderet, og som de vedtagne TAC’er er baseret på c)nærmere oplysninger om, hvorledes de vedtagne TAC’er er i overensstemmelse med stk. 2. Artikel 7

Betingelser for landing af fangster og bifangster 1.Fangster, der ikke er omfattet af den landingsforpligtelse, der er fastsat i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013, må kun bevares om bord eller landes, hvis: a)fangsterne er taget af fartøjer, der fører en medlemsstats flag, og den pågældende medlemsstat har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt, eller b)fangsterne udgør en del af en EU-kvote, der ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og denne EU-kvote ikke er opbrugt. 2.De bestande af ikkemålarter, som er inden for sikre biologiske grænser som omhandlet i artikel 15, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013, er anført i bilag I til nærværende forordning med henblik på den undtagelse fra forpligtelsen til at modregne fangsterne i de relevante kvoter, der er fastsat i samme artikel. Artikel 8

Fiskeriindsatsbegrænsninger For de perioder, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b), anvendes følgende fiskeriindsatsforanstaltninger: a)bilag IIA for forvaltningen af visse bestande af torsk, tunge og rødspætte i Kattegat, Skagerrak, den del af ICES-afsnit IIIa, som ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat, ICES-underområde IV og ICES-afsnit VIa, VIIa og VIId og EU-farvande i ICES-afsnit IIa og Vb b)bilag IIB for genopretningen af kulmule- og jomfruhummerbestandene i ICES-afsnit VIIIc og IXa med undtagelse af Cadizbugten

c)bilag IIC for forvaltningen af tungebestanden i ICES-afsnit VIIe. Artikel 9

Fangst- og indsatsbegrænsninger for dybhavsfiskeri 1.Artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2347/2002, hvori der stilles krav om dybhavsfiskeritilladelse, finder anvendelse på hellefisk. Fangst, opbevaring om bord, omladning og landing af hellefisk er underkastet de betingelser, der er omhandlet i nævnte artikel. 2.Medlemsstaterne sørger for, at fiskeriindsatsen i 2017, målt i kW-dage ude af havn, for fartøjer med dybhavsfiskeritilladelse som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2347/2002, ikke overstiger 65 % af den gennemsnitlige årlige fiskeriindsats, som den pågældende medlemsstats fiskerfartøjer udøvede i 2003 på fangstrejser, hvortil der var givet dybhavsfiskeritilladelse, eller hvor der blev fanget dybhavsarter, jf. bilag I og II til samme forordning. 3.Stk. 2 gælder kun for fangstrejser, hvor der fanges over 100 kg dybhavsarter, med undtagelse af guldlaks. Artikel 10

Foranstaltninger for havbarsfiskeriet 1.Det er forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter havbars i ICES-afsnit VIIb, VIIc, VIIj og VIIk samt i de farvande i ICES-afsnit VIIa og VIIg, der ligger mere end 12 sømil fra basislinjen, og som hører under Det Forenede Kongeriges suverænitet. Det er forbudt for EU-fiskerfartøjer at bevare om bord, omlade, flytte eller lande havbars, der er fanget i nævnte område. 2.Det er forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter havbars og at bevare om bord, flytte, omlade eller lande havbars fanget i følgende områder: a) ICES-afsnit IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf og VIIh b) farvande i ICES-afsnit VIIa og VIIg, der ligger inden for 12 sømil fra basislinjen, og som hører under Det Forenede Kongeriges suverænitet. Uanset første afsnit gælder følgende foranstaltninger i de områder, der er omhandlet i nævnte afsnit: a) EU-fiskerfartøjer, der benytter bundtrawl og not, kan bevare fangster af havbars om bord, så længe de ikke overstiger 1 % af vægten af de samlede fangster af marine organismer om bord på en enkelt dag. Fangster af havbars, der bevares om bord på et EU-fiskerfartøj på grundlag af denne undtagelse, må ikke overstige 1 ton pr. måned. b) EU-fiskerfartøjer, der anvender kroge og liner, kan i januar 2017 og i perioden fra den 1. april til den 31. december 2017 fiske efter havbars og bevare om bord, flytte, omlade eller lande havbars fanget i nævnte område, idet fangsten ikke må overstige 10 ton pr. fartøj pr. år. Denne undtagelse finder kun anvendelse på EU-fiskerfartøjer, der har registreret fangster af havbars med anvendelse af kroge og liner fra den 1. juli 2015 til den 30. september 2016. 4.Fangstbegrænsningerne i stk. 2 kan ikke overdrages mellem fartøjer. Medlemsstaterne indberetter fangster af havbars pr. redskabstype til Kommissionen senest 20 dage efter udgangen af hver måned. 5.I januar 2017 og fra den 1. april til den 31. december 2017 må der i rekreativt fiskeri i ICES-afsnit IVb, IVc, VIIa og VIId-VIIh højst beholdes 10 fisk pr. fisker pr. måned. 6.Fra den 1. februar til den 31. marts 2016 skal fangster af havbars i rekreativt fiskeri i ICES-afsnit IVb, IVc, VIIa og VIId-VIIk, også fra kysten, genudsættes. I denne periode er det forbudt at bevare om bord, flytte, omlade eller lande havbars fanget i nævnte område. Artikel 11

Særlige bestemmelser om fordeling af fiskerimuligheder 1.Den fordeling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat ved denne forordning, er ikke til hinder for: a)udvekslinger i henhold til artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013 b)nedsættelser og omfordelinger i henhold til artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009

c)omfordelinger i henhold til artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1006/2008 d)yderligere landinger i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 og artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 e)tilbageholdte mængder i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 og artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 f)nedsættelser i henhold til artikel 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009 g)kvoteoverførsler og -udvekslinger i henhold til artikel 16 i nærværende forordning 2.De bestande, der er underlagt præventive eller analytiske TAC'er, er anført i bilag I til nærværende forordning med henblik på forvaltningen fra år til år af TAC'er og kvoter som omhandlet i forordning (EF) nr. 847/96. 3.Medmindre andet er fastsat i bilag I til nærværende forordning, anvendes artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 på bestande, der er underlagt en præventiv TAC, og artikel 3, stk. 2 og 3, samt artikel 4 i nævnte forordning anvendes på bestande, der er underlagt en analytisk TAC. 4.Artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke, hvis en medlemsstat benytter sig af årsbaseret fleksibilitet som fastsat i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Artikel 12

Fiskeriforbudsperioder 1.Det er forbudt at fiske efter følgende arter og bevare dem om bord i Porcupine Bank i perioden fra den 1. maj til den 31. maj 2017: torsk, glashvarre, havtaske, kuller, hvilling, kulmule, jomfruhummer, rødspætte, lubbe, sej, rokker, almindelig tunge, brosme, byrkelange, lange og almindelig pighaj. Med henblik på dette stykke omfatter Porcupine Bank det geografiske område, der er afgrænset af geodætiske linjer mellem følgende punkter:



Punkt Breddegrad Længdegrad 1. 52°27'N 12°19'V 2. 52°40'N 12°30'V 3. 52°47'N 12°39,600'V 4. 52°47'N 12°56'V 5. 52°13,5'N 13°53,830'V 6. 51°22'N 14°24'V 7. 51°22'N 14°03'V 8. 52°10'N 13°25'V 9. 52°32'N 13°07,500'V 10. 52°43'N 12°55'V 11. 52°43'N 12°43'V 12. 52°38,800'N 12°37'V 13. 52°27'N 12°23'V 14. 52°27'N 12°19'V Uanset første afsnit er det i henhold til artikel 50, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009 tilladt at gennemsejle Porcupine Bank med de arter om bord, der er omhandlet i samme afsnit. 2.Kommercielt fiskeri efter tobis med bundtrawl, vod eller lignende trukne redskaber med en maskestørrelse på under 16 mm er forbudt i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV fra den 1. januar til den 31. marts 2017 og fra den 1. august til den 31. december 2017. Forbuddet i første afsnit gælder også for tredjelandsfiskerfartøjer, der har tilladelse til at fiske efter tobis i EU-farvande i ICES-underområde IV. Artikel 13

Forbud 1.Det er forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter, bevare om bord, omlade eller lande følgende arter: 1)tærbe (Amblyraja radiata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa, IIIa og VIId og i ICES-underområde IV

2)stor hvid haj (Carcharodon carcharías) i alle farvande 3)brun pighaj (Centrophorus squamosus) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa i underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES underområde I og XIV 4)portugisisk fløjlshaj (Centroscymnus coelolepis) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I og XIV 5)brugde (Cetorhinus maximus) i alle farvande 6)chokoladehaj (Dalatias licha) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I og XIV 7)almindelig næbhaj (Deania calcea) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og underområde IV og EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I og XIV 8)skade (Dipturus batis) -artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X 9)lyshaj (Etmopterus princeps) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I og XIV 10)glat lanternehaj (Etmopterus pusillus) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og underområde IV og i EU-farvande og i internationale farvande i ICES-underområde I, V, VI, VII, VIII, XII og XIV 11)almindelig gråhaj (Galeorhinus galeus), der fanges med langliner i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I, V, VI, VII, VIII, XII og XIV 12)sildehaj (Lamna nasus) i alle farvande 13)djævlerokke (Manta alfredi) i alle farvande 14)almindelig djævlerokke (Manta birostris) i alle farvande 15)følgende arter af djævlerokker (Mobula) i alle farvande: i)lille djævlerokke (Mobula mobular) ii)lille guineadjævlerokke (Mobula rochebrunei) iii)pighalet djævlerokke (Mobula japanica) iv)glathalet djævlerokke (Mobula thurstoni) v)djævlerokke af arten Mobula eregoodootenkee vi)djævlerokke af arten Mobula munkiana

vii)chilensk djævlerokke (Mobula tarapacana) viii)djævlerokke af arten Mobula kuhlii ix)vestatlantisk djævlerokke (Mobula hypostoma) 16)følgende arter af savrokke (Pristidae) i alle farvande: i)knivtandet savrokke (Anoxypristis cuspidate) ii)dværgsavrokke (Pristis clavata) iii)småtandet savrokke (Pristis pectinata) iv)almindelig savrokke (Pristis pristis) v)grøn savrokke (Pristis zijsron) 17)sømrokke (Raja clavata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIIa 18)sortbuget rokke (Raja (Dipturus) nidarosiensis) i EU-farvande i ICES-afsnit VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh og VIIk 19)broget rokke (Raja undulata) i EU-farvande i ICES-underområde VI og X 20)spidsrokke (Raja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X 21)guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII 22)havengel (Squatina squatina) i EU-farvande. 2.Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. De genudsættes straks. Artikel 14

Dataindberetning Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 sender Kommissionen data om de landede fangstmængder af de enkelte bestande, anvendes de bestandskoder, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning. KAPITEL II

Tilladelser til fiskeri i tredjelandes farvande Artikel 15

Fiskeritilladelser

1.Det maksimale antal fiskeritilladelser til EU-fiskerfartøjer, der fisker i tredjelandes farvande, er fastsat i bilag III. 2.Hvis en medlemsstat i medfør af artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013 overfører kvoter til en anden medlemsstat som led i en bytteaftale ("swap") i de fiskeriområder, der er nævnt i bilag III, skal overførslen ledsages af en overførsel af de relevante fiskeritilladelser og meddeles Kommissionen. Det samlede antal fiskeritilladelser for hvert fiskeriområde, jf. bilag III til nærværende forordning, må dog ikke overskrides. KAPITEL III

Fiskerimuligheder i regionale fiskeriforvaltningsorganisationers farvande

Artikel 16

Kvoteoverførsler og -udvekslinger 1.Hvis det i henhold til en regional fiskeriforvaltningsorganisations ("RFFO") regler er tilladt at foretage kvoteoverførsler eller -udvekslinger mellem kontraherende parter i RFFO'en, kan en medlemsstat ("den pågældende medlemsstat") drøfte dette med en kontraherende part i RFFO'en og udarbejde udkast til en påtænkt kvoteoverførsel eller -udveksling, hvis det er relevant. 2.Kommissionen kan, efter at have fået meddelelse herom fra den pågældende medlemsstat, godkende udkastet til den påtænkte kvoteoverførsel eller -udveksling, som medlemsstaten har drøftet med den relevante kontraherende part i RFFO'en. Herefter giver Kommissionen uden unødig forsinkelse den relevante kontraherende part i RFFO'en meddelelse om godkendelsen af at være bundet af en sådan kvoteoverførsel eller -udveksling. Kommissionen meddeler RFFO'ens sekretariat den aftalte kvoteoverførsel eller -udveksling i henhold til den pågældende organisations regler. 3.Kommissionen underretter medlemsstaterne om den aftalte kvoteoverførsel eller udveksling. 4.De fiskerimuligheder, der er modtaget fra eller overført til den relevante kontraherende part i RFFO'en i forbindelse med kvoteoverførslen eller udvekslingen, anses for at være kvoter, der er tildelt eller fratrukket den pågældende medlemsstats tildeling fra det tidspunkt, hvor kvoteoverførslen eller -udvekslingen får virkning i overensstemmelse med betingelserne i aftalen med den relevante kontraherende part i RFFO'en eller i henhold til reglerne i den relevante RFFO, alt efter hvad der er relevant. En sådan tildeling må i overensstemmelse med princippet om relativ stabilitet i fiskeriet ikke ændre den bestående fordelingsnøgle for fordeling af fiskerimuligheder blandt medlemsstaterne. 5.Denne artikel anvendes indtil den 31. januar 2018 for kvoteoverførsler fra en kontraherende part i en RFFO til Unionen og for den efterfølgende fordeling mellem medlemsstaterne. Afdeling 1

ICCAT-konventionsområdet Artikel 17

Begrænsninger af fiskeri-, opdræts- og opfedningskapaciteten 1.Antallet af EU-stangfartøjer og EU-dørgefartøjer med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i det østlige Atlanterhav begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 1. 2.Antallet af EU-fartøjer til kystnært ikkeindustrielt fiskeri med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Middelhavet begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 2. 3.Antallet af EU-fartøjer, der fisker aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Adriaterhavet til opdrætsformål, begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 3. 4.Antallet af fiskerfartøjer og den dertil svarende samlede bruttotonnage med tilladelse til at fiske efter, bevare om bord, omlade, transportere eller lande almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 4. 5.Antallet af faststående tunfiskenet, der anvendes i fiskeriet efter almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 5. 6.Tunopdrætskapaciteten, opfedningskapaciteten og det maksimale input af fanget vild almindelig tun til akvakulturbrugene i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 6. 7.Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer med en længde overalt på mindst 20 meter, som fisker efter storøjet tun i ICCAT-konventionsområdet, begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 7. Artikel 18

Rekreativt fiskeri Medlemsstaterne afsætter eventuelt en særlig andel til rekreativt fiskeri fra de kvoter, de tildeles i henhold til bilag ID.

Artikel 19

Hajer 1.Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten storøjet rævehaj (Alopias superciliosus) i enhver form for fiskeri er forbudt. 2.Det er forbudt at drive direkte fiskeri efter rævehajarter af slægten Alopias. 3.Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hammerhaj af familien Sphyrnidae (undtagen Sphyrna tiburo) i forbindelse med fiskerier i ICCAT-konventionsområdet er forbudt. 4.Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i enhver form for fiskeri er forbudt. 5.Opbevaring om bord af arten silkehaj (Carcharhinus falciformis) i enhver form for fiskeri er forbudt. Afdeling 2

CCAMLR-konventionsområdet Artikel 20

Forbud og fangstbegrænsninger 1.Direkte fiskeri efter de arter, der er anført i bilag V, del A, er forbudt i de områder og perioder, der er anført i samme bilag. 2.For forsøgsfiskeri gælder de TAC'er og bifangstbegrænsninger, der er fastsat i bilag V, del B, i de underområder, der er anført i samme bilag. Artikel 21

Forsøgsfiskeri 1.Medlemsstaterne kan deltage i forsøgsfiskeri med langline efter Dissostichus spp. i FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a uden for områder henhørende under national jurisdiktion i fangståret 2017. Hvis en medlemsstat agter at deltage i sådant fiskeri, skal den underrette CCAMLR's sekretariat, jf. artikel 7 og 7a i forordning (EF) nr. 601/2004, og under alle omstændigheder senest den 1. juni 2017. 2.Hvad angår FAO-underområde 88.1 og 88.2 og afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a, er de samlede TAC'er og bifangstbegrænsninger pr. underområde og afsnit og deres fordeling på små forskningsfelter (SSRU'er) i hver af disse fastsat i bilag V, del B. Fiskeriet i et givet SSRU skal ophøre, når den rapporterede fangst når op på den fastsatte TAC, og det pågældende SSRU skal lukkes for fiskeri i resten af fangståret. 3.Fiskeriet skal foregå over så stort et geografisk og batymetrisk område som muligt for at få de nødvendige oplysninger til bestemmelse af fiskeripotentialet og for at undgå overkoncentration af fangst og fiskeriindsats. I FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a er det dog forbudt at fiske på mindre end 550 meters dybde. Artikel 22

Fiskeri efter antarktisk lyskrebs i fangstperioden 2017/2018 1.Hvis en medlemsstat agter at fiske efter antarktisk lyskrebs (Euphausia superba) i CCAMLR-konventionsområdet i fangståret 2017/2018, underretter den senest den 1. maj 2017 Kommissionen ved brug af formatet i nærværende forordnings bilag V, del C, om sin hensigt om at fiske efter antarktisk lyskrebs. På grundlag af oplysningerne fra medlemsstaterne forelægger Kommissionen underretningerne for CCAMLR's sekretariat senest den 30. maj 2017. 2.Den underretning, der er omhandlet i stk. 1, skal for hvert fartøj, som medlemsstaten giver tilladelse til at deltage i fiskeriet efter antarktisk lyskrebs, indeholde de oplysninger, der er omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004. 3.En medlemsstat, der har til hensigt at fiske efter antarktisk lyskrebs i CCAMLR-konventionsområdet, meddeler kun sin hensigt herom for fartøjer med tilladelse, som enten fører dens flag på det tidspunkt, hvor den fremsender underretningen, eller som fører en anden CCAMLR-medlemsstats flag, og som på tidspunktet for fiskeriet forventes at føre den pågældende medlemsstats flag. 4.Medlemsstaterne kan give andre fartøjer end dem, der er anmeldt til CCAMLR's sekretariat i overensstemmelse med stk. 1, 2 og 3, tilladelse til at deltage i fiskeri efter antarktisk lyskrebs, hvis et fartøj med tilladelse er forhindret i at deltage af legitime driftsmæssige årsager eller som følge af force majeure. I sådanne tilfælde skal de berørte medlemsstater straks underrette CCAMLR's sekretariat og Kommissionen herom, og samtidig forelægge: a)alle oplysninger om det (de) påtænkte erstatningsfartøj(er), herunder de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004

b)en udførlig redegørelse for årsagerne til udskiftningen, herunder eventuel relevant dokumentation eller relevante henvisninger. 5.Medlemsstaterne må ikke give et fartøj, der er opført på en af CCAMLR's lister over fartøjer, der udøver ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU), tilladelse til at deltage i fiskeri efter antarktisk lyskrebs. Afdeling 3

IOTC-kompetenceområde Artikel 23

Begrænsning af fiskerikapaciteten for fartøjer, der fisker i IOTC-kompetenceområdet 1.Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, der må fiske efter tropisk tunfisk i IOTC-kompetenceområdet og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet, er fastsat i bilag VI, punkt 1. 2.Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) og hvid tun (Thunnus alalunga) i IOTC-kompetenceområdet og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet, er fastsat i bilag VI, punkt 2. 3.Medlemsstaterne kan foretage en omfordeling af de fartøjer, der er udpeget til det ene af de i stk. 1 og 2 omhandlede to typer fiskeri, til det andet fiskeri, forudsat at de over for Kommissionen kan godtgøre, at ændringen ikke fører til øget fiskeriindsats for de berørte fiskebestande. 4.Medlemsstaterne sørger for, hvis der foreslås overførsel af kapacitet til deres flåde, at de fartøjer, der skal overføres, er opført i IOTC's fartøjsregister eller i andre regionale tunfiskeriorganisationers fartøjsregistre. Det er desuden ikke tilladt at overføre fartøjer, der er opført på en RFFO's liste over fartøjer, der udøver IUU-fiskeri (IUU-fartøjer). 5.Medlemsstaterne må kun øge deres fiskerikapacitet ud over de i stk. 1 og 2 nævnte lofter inden for de grænser, der er fastsat i de udviklingsplaner, der er forelagt IOTC. Artikel 24

Drivende anordninger til tiltrækning af fisk (FAD'er) og forsyningsfartøjer 1.Et notfartøj må højst anvende 425 aktive drivende anordninger til tiltrækning af fisk (FAD'er) ad gangen. 2.Antallet af forsyningsfartøjer, der fører en medlemsstats flag, må ikke overstige halvdelen af de notfartøjer, der fører den pågældende medlemsstats flag. Med henblik på dette stykke skal antallet af forsyningsfartøjer og notfartøjer fastsættes på grundlag af IOTC's register over aktive fartøjer. Artikel 25

Hajer 1.Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af rævehajer af alle arter af familien Alopiidae i enhver form for fiskeri er forbudt. 2.Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i enhver form for fiskeri er forbudt, undtagen for fartøjer med en længde overalt på under 24 m, der udelukkende fisker inden for den eksklusive økonomiske zone (EEZ) i den medlemsstat, hvis flag de fører, og på den betingelse, at fangsten udelukkende er beregnet til lokalt forbrug. 3.Når de arter, der er omhandlet i stk. 1 og 2, fanges utilsigtet, må de ikke skades. De genudsættes straks. Afdeling 4

SPRFMO-konventionsområdet Artikel 26

Pelagisk fiskeri 1.Kun de medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, må fiske efter pelagiske bestande i det pågældende område i overensstemmelse med de TAC'er, der er fastsat i bilag IJ. 2.De i stk. 1 anførte medlemsstater skal begrænse den samlede bruttotonnage for fartøjer, der fører deres flag, og som fisker efter pelagiske bestande i 2017, til den samlede bruttotonnage på EU-niveau på 78 600 tons i det pågældende område.

3.De fiskerimuligheder, som er fastsat i bilag IJ, må kun udnyttes på betingelse af, at medlemsstaterne senest den femte dag i den følgende måned sender listen over fartøjer, som fisker aktivt eller deltager i omladning i SPRFMO-konventionsområdet, oplysninger fra fartøjsovervågningssystemer (FOS'er), månedlige fangstrapporter, og, hvis det er muligt, oplysninger om havneanløb til Kommissionen med henblik på videresendelse af denne information til SPRFMO-sekretariatet. Artikel 27

Bundfiskeri 1.Medlemsstaterne skal begrænse deres fangster af bundfisk eller bundfiskeriindsats i 2017 i SPRFMO-konventionsområdet til de dele af konventionsområdet, hvor bundfiskeri har fundet sted i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006, og til et niveau, der ikke overstiger de årlige gennemsnitlige fangstmængder eller indsatsparametre i nævnte periode. De må kun fiske ud over den dokumenterede indsats eller de dokumenterede fangster, hvis SPRFMO godkender deres fiskeriplan. 2.Medlemsstater, der ikke kan dokumentere fangster af bundfisk eller en bundfiskeriindsats i SPRFMO-konventionsområdet i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006, må kun fiske, hvis SPRFMO godkender deres plan om at fiske uden dokumenteret indsats eller dokumenterede fangster. Afdeling 5

IATTC-konventionsområdet Artikel 28

Fiskeri med notfartøjer 1.Fiskeri med notfartøjer efter gulfinnet tun (Thunnus albacares), storøjet tun (Thunnus obesus) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) er forbudt: a)fra den 29. juli til den 28. september 2017 eller fra den 18. november 2017 til den 18. januar 2018 i det område, der afgrænses af følgende: –de amerikanske stillehavskystlinjer –længdegrad 150°V –breddegrad 40°N –breddegrad 40°S b)fra den 29. september til den 29. oktober 2017 i det område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter: –længdegrad 96°V –længdegrad 110°V –breddegrad 4°N –breddegrad 3°S. 2.De berørte medlemsstater skal inden den 1. april 2017 meddele Kommissionen, hvilken af de i stk. 1 omhandlede lukningsperioder de vælger. Alle notfartøjer fra de berørte medlemsstater indstiller notfiskeriet i det område, der er defineret i stk. 1, i den valgte periode. 3.Notfartøjer, der fisker efter tun i IATTC-konventionsområdet, skal bevare om bord og derefter lande eller omlade hele fangsten af gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit. 4.Stk. 3 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:

a)hvis fiskene af andre årsager end størrelsesmæssige årsager anses for uegnede til konsum, eller b)under det sidste sæt på en fangstrejse, hvor der måske ikke er tilstrækkelig plads tilbage til at opbevare alle de tun, der er fanget i det pågældende sæt. Artikel 29

Forbud mod fiskeri efter hvidtippet haj 1.Det er forbudt at fiske efter arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i IATTC-konventionsområdet og at bevare om bord, omlade, lagre, udbyde til salg, sælge eller lande dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj fanget i det pågældende område. 2.Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Individer af denne art genudsættes straks af fartøjets befragter. 3.Fartøjets befragter sørger for at: a)registrere antallet af genudsætninger med angivelse af status (død eller levende) b)rapportere oplysningerne i litra a) til den medlemsstat, hvor vedkommende er hjemmehørende. Medlemsstaterne sender de oplysninger, der er indsamlet i løbet af det foregående år, til Kommissionen senest den 31. januar. Artikel 30

Forbud mod fiskeri efter djævlerokker Det er i IATTC-konventionsområdet forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter, bevare om bord, omlade, lande, lagre, udbyde til salg eller sælge dele af eller hele kroppe af djævlerokker (familien Mobulidae, herunder arterne Manta og Mobula). Så snart EU-fiskerfartøjer bemærker, at sådanne rokker er blevet fanget, genudsætter de dem straks, levende og uskadte, hvis det er muligt. Afdeling 6

SEAFO-konventionsområdet Artikel 31

Forbud mod fiskeri efter dybvandshajer Direkte fiskeri efter følgende dybvandshajer i SEAFO-konventionsområdet er forbudt: –spøgelseskattehaj (Apristurus manis) –større glat lanternehaj (Etmopterus bigelowi) –korthalet lanternehaj (Etmopterus brachyurus) –lyshaj (Etmopterus princeps) –glat lanternehaj (Etmopterus pusillus) –rokker (Rajidae) –fløjlshaj (Scymnodon squamulosus)

–dybvandshajer af overordenen Selachimorpha –almindelig pighaj (Squalus acanthias). Afdeling 7

WCPFC-konventionsområdet Artikel 32

Begrænsninger for fiskeriet efter storøjet tun, gulfinnet tun,

bugstribet bonit og sydlig hvid tun 1.Medlemsstaterne sikrer, at det antal fiskedage, som tildeles notfartøjer, der fisker efter storøjet tun (Thunnus obesus), gulfinnet tun (Thunnus albacares) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) i den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger i højsøområdet mellem 20°N og 20°S, ikke overstiger 403 dage. 2.EU-fiskerfartøjer må ikke fiske efter sydlig hvid tun (Thunnus alalunga) in WCPFC-konventionsområdet syd for 20°S. 3.Medlemsstaterne sikrer, at fangsterne af storøjet tun (Thunnus obesus) med langliner ikke overstiger 2 000 tons i 2017. Artikel 33

Lukket område for FAD-fiskeri 1.I den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger mellem 20°N og 20°S, er det forbudt for notfartøjer at fiske med indretninger, der tiltrækker fisk (FAD), mellem kl. 00.00 den 1. juli 2017 og kl. 24.00 den 31. oktober 2017. I denne periode må et notfartøj kun fiske i nævnte del af WCPFC-konventionsområdet, hvis det har en observatør om bord, som kan overvåge, at fartøjet ikke på noget tidspunkt: a)benytter eller betjener en FAD eller dertil knyttet elektronisk udstyr b)fisker efter stimer i forbindelse med FAD'er. 2.Alle notfartøjer, der fisker i den del af WCPFC-konventionsområdet, der er omhandlet i stk. 1, skal bevare hele fangsten af storøjet tun, gulfinnet tun og bugstribet bonit om bord og lande eller omlade den. 3.Stk. 2 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde: a)i det sidste sæt på en fangstrejse, hvis fartøjet ikke har tilstrækkelig plads tilbage til at opbevare alle fiskene b)hvis fiskene af andre årsager end størrelsesmæssige årsager er uegnede til konsum, eller c)hvis der opstår en alvorlig driftsforstyrrelse i fryseanlægget. Artikel 34

Begrænsning af antallet af EU-fiskerfartøjer med tilladelse til at fiske efter sværdfisk Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) i områder syd for 20°S i WCPFC-konventionsområdet, er fastsat i bilag VII. Artikel 35

Silkehaj og hvidtippet haj 1.Det er forbudt at bevare om bord, omlade, lagre eller lande dele af eller hele kroppe af følgende arter i WCPFC-konventionsområdet:

a)silkehaj (Carcharhinus falciformis) b)hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus). 2.Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. De genudsættes straks. Artikel 36

Overlapning mellem IATTC- og WCPFC-områderne 1.Fartøjer, der udelukkende er opført i WCPFC's register, anvender de foranstaltninger, der er fastsat i denne afdeling, ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-områderne overlapper hinanden som defineret i artikel 4, litra s). 2.Fartøjer, der er opført i både WCPFC's register og IATTC's register, og fartøjer, der udelukkende er opført i IATTC's register, anvender de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 28, stk. 1, litra a), og stk. 2-4, og artikel 29 ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-områderne overlapper hinanden som defineret i artikel 4, litra s). Afdeling 8

GFCM-aftaleområdet Artikel 37

Små pelagiske bestande i det geografiske underområde 17 og 18 1.EU-fiskerfartøjers fangster af små pelagiske bestande af i det geografiske underområde 17 og 18 må ikke overstige niveauerne i 2014, jf. bilag II. 2.Det antal dage, der tildeles EU-fiskerfartøjer, der fisker efter små pelagiske bestande (sardiner og ansjoser) i det geografiske underområde 17 og 18, må ikke overstige 180 dage pr. år. Der må højst tildeles 144 dage til fartøjer, der fisker efter sardiner. Der må højst tildeles 144 dage til fartøjer, der fisker efter ansjoser. 3.Medlemsstaterne gennemfører for fartøjer, der fører deres flag, følgende midlertidige lukninger: a)for fartøjer, der fisker efter sardiner, lukning i mindst 15 og højst 30 sammenhængende dage i hele Adriaterhavet (GFCM's geografiske underområde 17 og 18) fra 1. januar til 31. marts eller fra 1. oktober til 31. december b) for fartøjer, der fisker efter ansjoser, lukning i mindst 15 og højst 30 sammenhængende dage i hele Adriaterhavet (GFCM's geografiske underområde 17 og 18) fra 1. april til 30. september c) for alle fartøjer med en længde på over 12 meter, der fisker efter små pelagiske bestande, lukning i mindst 6 måneder, der omfatter mindst 30 procent af de områder, som medlemsstaterne har udpeget som opvækstområder eller områder af særlig betydning for beskyttelsen af fisk i tidlige aldersklasser (i territorialfarvande og indre farvand). Afdeling 9

Beringshavet Artikel 38

Forbud mod fiskeri i Beringshavets højsøområde Det er forbudt at fiske efter sej (Theragra chalcogramma) i Beringshavets højsøområde. AFSNIT III

FISKERIMULIGHEDER

FOR TREDJELANDSFARTØJER, DER FISKER I EU-FARVANDE Artikel 39

TAC'er Fiskerfartøjer, der sejler under norsk flag, og fiskerfartøjer, der er registreret på Færøerne, kan tage fangster i EU-farvande inden for de i bilag I til denne forordning fastsatte TAC'er og under overholdelse af betingelserne i nærværende forordning og i kapitel III i forordning (EF) nr. 1006/2008.

Artikel 40

Fiskeritilladelser Det maksimale antal fiskeritilladelser til tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande, er fastsat i bilag VIII. Artikel 41

Betingelser for landing af fangster og bifangster Betingelserne i artikel 7 gælder for fangster og bifangster taget af tredjelandsfartøjer i henhold til de tilladelser, der er omhandlet i artikel 40. Artikel 42

Forbud 1.Det er forbudt for tredjelandsfartøjer at fiske efter, bevare om bord, omlade eller lande følgende arter, når de befinder sig i EU-farvande: 1)tærbe (Amblyraja radiata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa, IIIa og VIId og i ICES-underområde IV 2)følgende arter af savrokke i EU-farvande: i)knivtandet savrokke (Anoxypristis cuspidate) ii)dværgsavrokke (Pristis clavata) iii)småtandet savrokke (Pristis pectinata) iv)almindelig savrokke (Pristis pristis) v)grøn savrokke (Pristis zijsron) 3)brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i EU-farvande 4)skade (Dipturus batis) -artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X 5)almindelig gråhaj (Galeorhinus galeus), der fanges med langliner i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde I, IV, V, VI, VII, VIII, XII og XIV 6)glat lanternehaj (Etmopterus pusillus) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde I, IV, V, VI, VII, VIII, XII og XIV 7)chokoladehaj (Dalatias licha), næbhaj (Deania calcea), brun pighaj (Centrophorus squamosus), lyshaj (Etmopterus princeps) og portugisisk fløjlshaj (Centroscymnus coelolepis) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde I, IV og XIV 8)sildehaj (Lamna nasus) i EU-farvande 9)djævlerokke (Manta alfredi) i EU-farvande

10)almindelig djævlerokke (Manta birostris) i EU-farvande 11)følgende arter af djævlerokker (Mobula) i EU-farvande: i)lille djævlerokke (Mobula mobular) ii)lille guineadjævlerokke (Mobula rochebrunei) iii)pighalet djævlerokke (Mobula japanica) iv)glathalet djævlerokke (Mobula thurstoni) v)djævlerokke af arten Mobula eregoodootenkee vi)djævlerokke af arten Mobula munkiana vii)chilensk djævlerokke (Mobula tarapacana) viii)djævlerokke af arten Mobula kuhlii ix)vestatlantisk djævlerokke (Mobula hypostoma) 12)sømrokke (Raja clavata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIIa 13)sortbuget rokke (Raja (Dipturus) nidarosiensis) i EU-farvande i ICES-afsnit VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh og VIIk 14)broget rokke (Raja undulata) i EU-farvande i ICES-underområde VI, IX og X og spidsrokke (Raja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X 15)guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII 16)havengel (Squatina squatina) i EU-farvande. 2.Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. De genudsættes straks. AFSNIT IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 43

Udvalgsprocedure 1.Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 1380/2013. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.