KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 248 endelig udg. 
Bruxelles, den 14.06.1994 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
SATELLITBÅRNE NAVIGATIONSYDELSER: 
EN EUROPÆISK STRATEGI 
UDKAST 
RÅDETS RESOLUTION 
om et europæisk bidrag til udvikling af et 
verdensomspændende satellitnavigationssystem 
(forelagt af Kommissionen) 
- A -
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
SATELLITBÅRNE NAVIGATIONSYDELSER: 
EN EUROPÆISK STRATEGI 
Baggrund 
1. GNSS 
1.1 
1.2 
1.3 
1.4 - ICL -
IDHOLDSFORTEGNELSE 
1.5 Civil anvendelse 
1.1.1 Transportsektoren 
1.1.2 Geodæsi, landmåling, offshore udvinding 
1.1.3 Andre anvendelsesområder 
Civile brugerkrav 
1.2.1 Generelle krav 
1.2.2 Luftfartsspecifikke krav 
1.2.3 Søfartsspecifikke krav 
1.2.4 Andre brugerspecifikke krav 
Udviklingen af GNSS 
1.3.1 Forsøgsfase 
1.3.2 Iværksættelse af et supplement 
1.3.3 Iværksættelse af et verdensomspændende civilt 
multimodalt system 
Økonomiske og industrielle perspektiver 
1.4.1 Ombordværende modtager 
1.4.2 Rumsegment 
1.4.3 Jordbaseret infrastruktur 10 
1.4.4 Brugerfordele 
Konklusion 1 4r 
S 
S 
4 
$ 
£ 
6 
f 
$ 
$ 
9 
5 
ic 
4.0 
10 
li 
2. SITUATIONEN I EUROPA OG EU'S ROLLE 
2.1 Den nuværende situation 
2.2 Den Europæiske Rumorganisation (ESA) 
2.3 EUROCONTROL 
2.4 De europæiske teleselskaber 
2.5 Den Europæiske Union 
2.5.1 Del af de transeuropæiske transportnet 
2.5.2 Del af det transeuropæiske telekommunikationsnet 
2.5.3 Del af det fjerde rammeprogram for forskning 
og udvikling 
3. FORANSTALTNINGER, DER BØR GENNEMFØRES I EU-REGI 
3.1 Foranstaltninger, der skal gennemføres 
3.1.1 Tilbundsgående undersøgelser af GNSS 
3.1.2 GNNS 1 
3.1.3 GNNS 2 
3.1.4 Det europæiske samarbejde il 
iz 
it 
U 
*y 
14 
i k 
i$ 
ir 
M ±6 
it 
3.2 Konklusion it 
1&-
BAGGRUND 
Indledning 
Formålet med denne meddelelse er at oprette et EU-program for satellitnavigation. 
Der må hurtigt vedtages et handlingsprogram for Kommissionen, da dette er af stor 
betydning for såvel industrien som mulige brugere. 
1- Satellitnavigation/positionsbestemmelse 
Satellitnavigation er en særlig form for radionavigation, hvorved positionen 
bestemmes ved at beregne afstanden mellem et antal satelliter og brugeren. 
Afstandene beregnes ud fra den tid, det tager for signalerne at komme fra 
satelliterne til brugerne. Med systemet kan et ubegrænset antal brugere betjenes af 
et enkelt satellitsystem, da udsendelse af signaler fra brugeren ikke er nødvendig 
for positionsbestemmelsen, og da systemet kan anvendes til alle former for 
transport. 
Positionsbestemmelse via satellit er under udvikling som en ny anvendelse af 
verdensrummet og forventes at indebære talrige fordele for mange 
erhvervssektorer, eksempelvis fiskeri og fiskerikontrol, offshore olie- og 
gasudvinding, ressourceprospektering og geodæsi, national og regional 
planlægning osv. 
Ydelserne bygger på en satellitkonstellation, der udsender signaler, som analyseres 
af modtagerudstyr, der kan være såvel bærbart som fast monteret i et køretøj. De 
seneste fremskridt på området gør det muligt for en bruger udstyret med en lille 
billig modtager at bestemme sin position, hastighed og kurs et hvilket som helst 
sted på jorden. 
2. Sammenhæng med andre EU-politikker 
Artikel 129 C i traktaten om Den Europæiske Union giver Kommissionen 
beføjelse til at opstille retningslinjer for gennemførelsen af de transeuropæiske net. 
Det er Kommissionens opfattelse, at satellitnavigation udgør en integrerende del af 
disse net. 
Det skal ligeledes nævnes, at projektoversigten i hvidbogen om vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse omfatter et multimodalt 
positionsbestemmelsessystem via satellit af stor betydning for de systemer, der 
indgår i styringen af vej-, skibs- og lufttrafikken, og udgør den vigtigste 
komponent i den fremtidige Europæiske Radionavigationsplan. 
Vismandsrapporten om forholdene i lufttransportsektoren understreger ligeledes 
behovet for at fremskynde iværksættelsen af satellitteknologi for at forbedre 
styringen af lufttrafikken i Europa. 
Europa-Parlamentet vedtog for nyligt en resolution1 om rumpolitikken for det 
næste tiår. Heri anbefales det udtrykkeligt, at der hurtigt indledes en europæisk 
indsats på området satellitnavigation, ligesom Kommissionen anmodes om at 
opstille en europæisk strategi, således at europæisk industri kan deltage i 
iværksættelsen af de verdensomspændende satellitnavigationssystemer, og at der i 
en mellemliggende periode skabes adgang til de eksisterende 
satellitnavigationsfaciliteter. 
Kommissionen erklærer i sin meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet med 
titlen "Det Europæiske Fællesskab og rummet" (KOM(92) 360 endelig udg.), at 
den har til hensigt sammen med alle berørte parter at sikre de europæiske brugeres 
adgang til pålidelige og effektive positionsbestemmelsesydelser. 
Satellitnavigation er et af de mest betydende områder, hvor EU kan fremme en 
markedsstyret udvikling af den europæiske rumfartsindustri. Det anslås, at det 
årlige verdensmarked for tilhørende satellitbrugerudstyr i 1998 vil nå op på 
5 mia. ECU2. Det samlede verdensmarked vurderes over de næste 15 år til 
mellem 50 og 100 mia. ECU. Hovedparten heraf vil falde i kategorien 
forbrugerelektronik. 
3. Den internationale situation 
Internationalt er der ikke de store forskelle mellem landenes og verdensdelenes 
grad af deltagelse og investering i satellitnavigation. USA har sat et GPS - Global 
Positioning System - i kredsløb. Systemet omfatter en fuldstændig konstellation af 
operationelle militære satelliter, som gratis og på verdensomspændende og 
permanent basis tilbyder civile brugere positionsbestemmelse (indtil år 2003 i det 
mindste) med en nøjagtighed på 100 m. 
Den Russiske Føderation planlægger at indføre et lignende militært system, som 
påbegyndtes under USSR og betegnes GLONASS (Global Satellite Navigation 
System). Dette system vil muligvis også kunne tilbyde ydelser til civile 
brugergrupper, men på grund af tekniske vanskeligheder og finansielle spørgsmål 
tegner der sig imidlertid en uvis fremtid for systemet. 
Betænkning om Fællesskabet og rummet (PE 298-366) maj 1994. 
Kilde: "Assessment of the potential of satellite navigation systems and the European 
dimension of their utilisation" - Undersøgelse foretaget af Europa-Kommissionen. 
Hverken GPS eller GLONASS er i stand til at imødekomme alle de krav, som 
civile brugere stiller i forbindelse med navigation. 
INMARSAT'S3 nye generation af geostationære satelliter (de fire INMARSAT III) 
vil være i drift fra og med 1996. Hver af satelliterne bliver forsynet med en 
transponder, der er udformet med henblik på at transmittere navigationssignaler 
udsendt fra en hensigtsmæssig jordbaseret infrastruktur for at gøre 
GPS/GLONASS' bedre egnet til civilt brug. De vil dermed kunne udgøre en 
udbygning af samme systemer. INMARSAT leder allerede nu efter kunder, som 
kunne udnytte denne ressource. 
Har Europa ikke viljen til at handle, vil USA alene gribe chancen og resultatet vil 
være, at USA konsoliderer sin dominans på området, som den der kontrollerer 
hele systemet og bestemmer standarderne samt certificeringsordningerne for 
udstyr. Ved at transmittere navigationssignaler gennem det militære system (GPS) 
har USA allerede tilegnet sig en værdifuld ekspertise, som sætter landet i stand til 
at oprette et verdensomspændende civilt navigationssystem, som ønsket af de 
potentielle brugere. 
Den japanske regering traf for ikke længe siden afgørelse om et fuldt finansieret 
program for opsendelse af geostationære satelliter med en navigationskomponent 
for at forbedre GPS/GLONASS-satellitternes betjening af det asiatiske område, 
hovedsageligt til luftfartsformål. 
4. Den europæiske situation 
For Europas vedkommende er man i mange lande og i en række organisationer 
som EUROCONTROL og ESA4 samt transportsammenslutninger nået til en 
forståelse af, hvad satellitnavigation indebærer af fremtidige operationelle og 
industrielle muligheder, og af de politiske, institutionelle, tekniske og finansielle 
spørgsmål, som er forbundet med udbud af rumsegmentkapacitet og brug af 
modtagerudstyr. 
Der er dog endnu ikke oprettet nogen form for organisatorisk struktur, som kan 
danne ramme om en fælles europæisk strategi og et derpå følgende program for 
iværksættelsen. 
INMARSAT er en internationalt ejet sammenslutning, som på verdensomspændende 
basis leverer mobile kommumkationsydelser. Den blev oprettet i 1979 for at betjene 
søfarten, men har siden udviklet sig til at være den eneste leverandør af 
verdensomspændende mobile satellitkommunikationsydelser til såvel kommercielle 
som rednings- og sikkerhedsmæssige anvendelser til vand, til lands og i luften. 
Den Europæiske Rumorganisation 
I den følgende analyse redegør man for nødvendigheden af, at EU tager del i 
denne nye strategiske teknologi for at skabe de nødvendige betingelser for en øget 
europæisk kompetence i forbindelse med denne teknologi, som vil sætte den 
europæiske industri i stand til på fordelagtig vis at imødekomme de mange og de 
meget forskellige brugerkrav. 
5. Behovet for en hurtig indsats 
Denne meddelelse forelægges netop nu, fordi det er nødvendigt, at der hurtigt 
træffes afgørelse om, hvordan Europa kan involveres i oprettelsen af det 
verdensomspændende satellitnavigationssystem GNSS. Som nævnt ovenfor leder 
INMARSAT efter kunder til de navigationstransponders, som befinder sig om 
bord på INMARSAT III-satelliterne. INMARSAT indhenter derfor forslag i 
begyndelsen af sommeren 1994 og forventer at tildele disse transponders før 
vinteren 1994. Det er på denne baggrund vigtigt, at en europæisk indsats 
påbegyndes allerede så tidligt som oktober 1994. 
Sker dette ikke, vil det kunne forhindre EU's, og hele Europas, evne til at bMrage 
til oprettelsen af et verdensomspændende civilt satellitnavigationssystem. Som 
følge heraf vil Europa miste sin uafhængighed på et strategisk felt. 
1. GNSS 
USA var på nuværende tidspunkt med GPS monopol på satellitnavigation. GPS blev 
oprindeligt udformet for at betjene militære brugere og kan derfor ikke uden videre 
imødekomme hovedparten af civile brugeres forventninger. GPS og GLONASS, ifald 
sidstnævnte videreudvikles, kræver begge betydelige tilpasninger for at kunne bruges 
til civile formål. Et fremtidigt system, som tilfredsstiller civile brugerkrav, herunder 
især transportsektorens, vil få fællesbetegnelsen GNSS - Global Navigation Satellite 
System. 
11 Civil anvendelse 
GNSS vil blive historiens første radionavigationssystem med mulighed for at 
opfylde kravene på praktisk talt alle de områder, hvor positionsbestemmelse og 
navigation via radio kan anvendes. Det er derfor sandsynligt, at GNSS kan komme 
til at udgøre en uundværlig del af en verdensomspændende infrastruktur. 
1.1.1 Transportsektoren 
Luft- og søfart, som vi kender det i dag, ville være umuligt uden 
brug af radionavigation. Begge områder vil kunne drage talrige 
fordele af satellitnavigation. 
Mulige fordele for luftfart er: billigere og lettere navigationsudstyr, 
billigere jordbaserede infrastrukturer, større nøjagtighed og 
ubegrænset systemkapacitet, som er forudsætningen for et afgørende 
gennembrud i trafikstyringen. 
Mulige fordele for søfart omfatter: lave udstyrsomkostninger; et 
enkelt verdensomspændende system i stedet for de nuværende mange 
forskellige systemer; en stor nøjagtighed, hvorved satellitnavigation 
vil kunne anvendes ved havneindsejling og ved sejlads i snævre 
farvande, hvor den eksisterende form for radionavigation ikke er 
tilstrækkelig nøjagtig; enklere navigation med integreret 
positionsbestemmelsesudstyr og digitale søkort; let installation af 
positionsrapporteringssystemer, til især overvågning af fiskerfartøjer 
og farligt gods. 
Hidtil er der kun i ganske få tilfælde gjort brug af 
positionsbestemmelse ved lastbiltransporter over lange afstande. Den 
forventede udvikling på mellemlang og lang sigt er imidlertid, at 
køretøjer ligeledes udstyres med positionsbestemmelsesudstyr, der 
arbejder via satellit, på samme måde, som biler nu til dags har 
bilradio. Mulige anvendelser i en kombination med andet 
kommunikationsudstyr er: kørselsvejledning med digitale kort og on­
line information, databaser, styring af vognparker (offentlig 
transport, fragt- og udbringning, ruteovervågning for værdifuldt eller 
farligt gods osv.), optimering af trafikken og beregning af 
vejafgifter. 
1.1.2 Geodæsi, landmåling, offshore udvinding 
Landmålerne udgør en mindre men vigtig brugergruppe. De store 
omkostninger, som er forbundet med opretholdelsen af de nationale 
referencenet og med de nuværende måleopgaver kan reduceres 
betydeligt ved brug af stedbestemmelse via satellit. Der kan opnås 
betydelige økonomiske fordele i offshore-sektoren, idet 
mdtjeningsberegning for udnyttelsen af forekomster i et 
prospekteringsområde afhænger af en præcis afgrænsning af området. 
Î.Î3 Andre anvendelsesområder 
Når først GNSS er operationel efter at være blevet tilstrækkeligt 
videreudviklet, vil der være mange andre anvendelsesområder. 
Anvendelse i landbrug kan f.eks. komme på tale, idet der kan opnås 
en optimal gødningsspredning ved at sammenkæde nøjagtige 
positionsoplysninger med in situ-målinger af udbyttet. 
Hertil kommer, at dette system for tidsfordeling og -synkronisering 
har et så højt kvalitetsniveau, at det kan anvendes til 
tidsbestemmelsesopgaver på jorden. 
Endeligt er der umådelige muligheder for anvendelse af 
satellitnavigation i forbindelse med fritidsaktiviteter, nemlig for 
vandrere, amatørpiloter og fritidssejlere som de mest almindelige 
eksempler på brugergrupper, hvis sikkerhed og fornøjelse bedre kan 
sikres. 
1.2 ÇivUe brugerkrav 
1.2.1 Generelle krav 
Følgende to grundlæggende betragtninger bidrager til en forståelse af 
den nuværende situations kompleksitet: 
- man kan i løbet af kort tid forvente, at der vil blive adgang til et 
GNSS-system, som kan fungere som en offentlig og/eller kommerciel 
service. En sådan adgang eksisterer endnu ikke. Det eksisterende 
GPS giver kun en svag fornemmelse heraf, 
- brugere og tjenesteudbydere undersøger de anvendelsesmuligheder 
for GNSS, som de har kunnet skabe sig forestilling om gennem den 
forsøgsvise anvendelse af GSP, men generelt har brugerne endnu 
ikke dannet sig et klart billede af deres behov. 
Brugerne vil i større og større grad gå over til at bruge GNSS, 
efterhånden som systemet tilfredsstiller deres driftskrav, forudsat at 
cost-benefit-forholdet er tilfredsstillende, og at der vedtages 
hensigtsmæssig lovgivning under hensyn til opgavernes art og 
funktionsmåde. 
Sådanne driftskrav kan omskrives til præstationskrav til systemet 
med hensyn til: 
- nøjagtighed: acceptabel fejlmargen ved positionsbestemmelse 
afhængig af anvendelsens art, 
- driftssikkerhed: systemets evne til inden for den givne 
tidsramme at kunne alarmere ved funktionsfejl, 
- disponibilitet: beregning af det tidsrum, hvor systemet ikke vil 
kunne bruges, 
- ydelsernes kontinuitet: vedrører tjenesteudbyderens garanti for 
permanente ydelser på stabile finansielle vilkår. Dette omfatter 
det institutionelle spørgsmål om, hvem der skal kontrollere 
systemet, samt det finansielle spørgsmål om, hvordan 
omkostningerne dækkes. 
1.2.2 Luftfartsspecifikke krav 
Blandt brugerne er det luftfartssektoren, der stiller størst krav, men 
denne er også er længst fremme med kvantitativt at vurdere, hvad 
behovet er. 
De civile luftfartsmyndigheder samarbejder inden for rammerne af 
ICAO og baner vejen for indførelsen af GNSS og en videreudvikling 
af systemet hen imod et autonomt navigationssystem, som kan 
erstatte de traditionelle jordbaserede radionavigationsinstrumenter, 
både for den egentlige flyvning og for indflyvnings- og 
landingsfaserne. 
Et luftfartøjs meget dynamiske miljø og de høje sikkerhedskrav inden 
for lufttransport bevirker, at de krav, der stilles inden for luftfart, er 
de skrappeste blandt brugerkategoriernes behov. Luftfartssektoren er 
den drivende kraft i videreudviklingen af alle aspekter af GNSS-
teknologien og må derfor i størst mulig udstrækning løse alle 
institutionelle, juridiske, tekniske og omkostningsrelaterede 
spørgsmål. 
1.2.3 Søfartsspeciflkke krav 
Kravene, der stilles i søfart, anses normalt for at være mindre 
skrappe end dem, der stilles i luftfart, men det kan alligevel godt 
være, at en grundig analyse vil vise, at det ikke er tilfældet. 
The International Association of Lighthouse Authorities (IALA) har 
med aktiv støtte fra en række nationale administrationer nedsat et 
særudvalg, som skal undersøge kravene i sektoren. 
1.2.4 Andre brugerspeciflkke krav 
De øvrige brugerkategorier, der i mellemtiden foretager en endelig 
vurdering af deres forventninger - forventninger, som under alle 
omstændigheder vil være lettere at indfri end luftfartssektorens vil 
drage nytte af den afklaring af alle større vanskeligheder, som vil 
finde sted i forbindelse med GNSS's anvendelse i luftfartsnavigation. 
De udgør tillige et stort antal brugere, hvorfor de vil lette 
finansieringen af ethvert system. 
1.3 Udviklingen af GNSS 
På denne baggrund forventes det, at udviklingen af GNSS, for at matche de 
endelige brugerkrav, vil ske som følger: 
1.3.1 Forsøgsfase (kort sigt) 
GPS tilbydes på nuværende tidspunkt gratis til civile brugere med en 
garanteret nøjagtighed på 100 m, men uden garanti for hverken 
driftssikkerhed, disponibilitet eller kontinuitet på et internationalt 
acceptabelt grundlag. Systemet kan derfor anvendes på 
forsøgsmæssig basis eller som en supplerende sensor i forbindelse 
med positionsbestemmelse eller navigation ved anvendelser, der ikke 
er sikkerhedskritiske. 
1.3.2 Iværksættelse af et supplement (mellemlang sigt) 
Luftfartssektoren påbegynder i år udviklingen af første generation 
GNSS - GNSS 1 - på basis af GPS- og, muligvis, GLONASS-
konstellationer udbygget med yderligere satelliter og jordsegmenter. 
Det forløb omfatter i dets nuværende udformning, at der leases 
navigationskapacitet på de geostationære INMARSAT III-satelliter og 
opførelse af jordbaserede overvågningsstationer og analysecentre. 
Disse skal udarbejde de egnede signaler, som transmitteres via 
INMARSAT til brugernes modtagerudstyr. Udbygningen skulle i 
nogen grad kunne råde bod på nogle af de mangler, der for 
øjeblikket præger GPS (GLONASS), og yde større nøjagtighed, 
disponibilitet og driftssikkerhed. Det er muligt, at der vil blive 
opkrævet brugerbetaling for disse ekstra tjenester (de basale GPS-
tjenester forbliver dog gratis mindst til år 2003), og tjenesterne vil 
kunne omfatte kommercielle transaktioner ved anvendelse af GNSS 
1, forudsat at en eventuel certificering er tilendebragt. 
Sideløbende hermed vil der på basis af AIM (autonomous integrity 
monitoring), som er særlig nyttig på nordlige breddegrader, hvor en 
INMARSAT-udbygning ikke kan anvendes, blive udviklet andre 
forbedrende teknikker. 
De politiske og institutionelle spørgsmål, der er forbundet med 
USA's ejerskab og kontrol over GPS, må dog stadig løses for at 
sikre kontinuiteten af ydelserne for de europæiske lande og andre 
lande uden for USA og for at muliggøre afviklingen af de 
traditionelle radionavigationsinstrumenter. Dette indebærer aktive 
forhandlinger i internationale institutioner. Et stort antal 
brugerkategorier vil dog kunne bruge systemet allerede inden 
afslutningen på sådanne forhandlinger, også selvom GNSS 1 i den 
første fase endnu ikke har nået sin fulde kapacitet. Andre 
brugerkategorier vil kunne færdigbearbejde deres tanker om 
anvendelse og planlægge deres fremtidige transaktioner effektivt. 
1.3.3 Iværksættelse af et verdensomspændende civilt multimodalt system (lang 
sigt) 
Fra et europæisk synspunkt vil der senere, når alle institutionelle, 
tekniske og finansielle problemer er løst, blive indført et anden 
generations system - GNSS 2 - som skal gøre det muligt som et 
autonomt navigationsmiddel at tilbyde brugerne en egentlig civil, 
internationalt kontrolleret, offentlig tjeneste på et retfærdigt grundlag 
samt med en gennemsigtig omkostningsdækning. Teknisk er GNSS 2 
som sådan endnu ikke defineret og kommer måske til at udvikle sig 
som en gradvis udbygning af GNSS 1 eller en gradvis erstatning af 
GNSS med en ny teknologi (men selvfølgelig kompatibel med den 
forudgående). 
•1.4 Økonomiske og industrielle perspektiver 
1.4.1 Ombordværende modtager 
Det forhold, at adgangen til GPS er gratis, har i vidt omfang udvidet 
brugergrundlaget for satellitbaseret positionsbestemmelse. Markedet 
for satellitnavigationsmodtagere er stort. Det samlede salg af 
satellitnavigationsudstyr på verdensmarkedet vil i 1996 være nær ved 
10 
3 mio. stk.5. Antages det, at gennemsnitsprisen pr. stk. er 
1000 ECU, vil det årlige marked i 1996 kunne være ca. 3 mia. ECU 
med mulighed for yderligere vækst i årene derefter. 
Navigationsudstyr i køretøjer vil sandsynligvis blive lige så normalt 
og udbredt som bilradio. En del af dette udstyr vil være 
satellitbaseret. Med flere end 120 mio. biler på vejene i Europa i dag 
er der således et enormt markedspotentiale. 
"GPS vinder stærkt frem som det vigtigste navigationssystem inden 
for alle transportformer. Markedet er for enkelte segmenters 
vedkommende, f.eks. søfart, snart mættet, hvorimod systemet først 
nu er ved at blive indført i luftfart og vejtransport. Salg af 
brugerudstyr i 1996 anslås til 2 700 000 modtagere, hvilket svarer til 
mellem 3 000 og 5 000 mio. ECU, hvoraf det nye markedssegment, 
nemlig navigation til lands, vil tegne sig for 74%, søfartsnavigation 
for 16% og luftfartsanvendelser for 2% . Denne opdeling af 
markedet i segmenter kan diskuteres, men tallene illustrerer, at 
satellitnavigation kan blive en betydelig økonomisk faktor. " 
1.4.2 Rumsegment 
Selvom rumsegmentet (selve satelliterne) i første omgang stilles til 
rådighed af GPS, GLONASS og INMARSAT, vil det være 
nødvendigt at udskifte dette på den anden side af år 2003/2005, 
hvorefter det skal fornyes hvert tiende år. 
Det medfører mulighed for et betydeligt marked for den europæiske 
industri, hvis den opnår den nødvendige ekspertise og knowhow. 
Som en rettesnor kan det nævnes, at omkostningerne til en 
fuldstændig navigationskonstellation bestående af 16 satelliter anslås 
til 650 mio. ECU, hvortil kommer en årlig omsætning på 
70 mio. ECU til fornyelse af forældede satelliter. 
1.4.3 Jordbaseret infrastruktur 
Den nødvendige jordbaserede infrastruktur, der kræves for at opfylde 
de operationelle civile krav (kontrol af driftssikkerhed og 
vedligeholdelse af satellitsystemet), medfører et betydeligt marked, 
som sandsynligvis langt overstiger selve satellitomkostningerne. 
1.4.4 Brugerfordele 
De europæiske lande driver for øjeblikket en omfattende 
radionavigationsinfrastruktur. Denne omfatter flere forskellige 
navigationsinstrumenter for luftfarten, såsom systemerne DME, 
VOR, NDB og ILS, og søfartssystemer som LORAN-C, OMEGA og 
Kilde: Undersøgelse foretaget af Deutsche Aerospace - 1993. 
11 
DECCA samt søfartsradioer og lysfyr, for ikke at nævne 
navigationsforsøg til lands ved brug af kortrækkende 
radiokommunikationsfyr og cellulære mobilradionet. 
Driften og vedligeholdelsen af den nuværende infrastruktur er meget 
dyr. De nuværende driftsomkostninger i forbindelse med 
radionavigationssystemer i luftfarten alene i Europa er blevet anslået 
til ca. 100 mio. ECU om året. En stor del af dette beløb kan spares, 
hvis satellitnavigation bliver anvendt som det primære 
navigationsinstrument. 
Størsteparten af det nuværende udstyr er under alle omstændigheder 
forældet og bør udskiftes i løbet af de næste ti år. 
Anvendelse af satellitbåret positionsbestemmelse i vejtrafikken kan 
bidrage betydeligt til en mere effektiv brug af den eksisterende 
vejinfrastruktur og bilpark. 
Satellitnavigation er vigtig, ikke blot fordi den giver brugerne direkte 
fordel, men også fordi den indebærer socioøkonomiske og 
industrielle fordele, og det i en sådan grad, at satellitnavigation alt i 
alt bør gøres til et politisk spørgsmål. 
1.5 Konklusion 
Positionsbestemmelse via satellitsystemer er et nyt fænomen, som vil revolutionere 
mange aktiviteter, der gør brug af stedbestemmelse eller navigation, skabe 
markeder for nyt udstyr og nye serviceformer og indebære en gradvis afvikling af 
andre forældede aktiviteter. Hidtil har Europa sået uden for udviklingen af 
teknologien og blot iagttaget USA's opbygning af et monopol gennem GPS. 
I 1994 påbegyndes på USA's inititativ oprettelsen af GNSS ved en udbygning af 
GPS med et geostationært overlay baseret på INMARSAT-transponder'en. 
Handler Europa ikke øjeblikkeligt, vil hele systemet blive oversøisk kontrolleret 
ved at der oprettes et civilt amerikansk supplement til det militære GPS-system. 
Standarder for brugerkrav og certificeringsordninger for udstyr vil blive fastsat af 
dem, der ejer og driver det forbedrede system. Resultatet vil være, at Europa gør 
sig afhængig af, at andre kan stille dette strategiske aktiv til rådighed i fremtiden, 
og at industriens muligheder for at få del i det enorme marked, der er forbundet 
med brugerudstyret, mindskes. 
12 
2. SITUATIONEN I EUROPA OG EU'S ROLLE 
2.1 Den nuværende situation 
Der er en udbredt erkendelse af, at den endelige målsætning, nemlig et egentligt, 
internationalt styret, offentligt, civilt navigationssystem (GNSS 2), der kan 
anvendes til alle transportformer, ikke kan nås i første omgang. Tekniske detaljer 
for komponenterne i GNSS 2 er eksempelvis endnu ikke fuldt færdigudviklede. 
Den seneste forskning (Det Forenede Kongerige, Frankrig og Tyskland) har vist, 
at der ikke er uløselige tekniske problemer, som vil kunne hindre udviklingen af 
GNSS 2. 
Vejen frem (som beskrevet i det foregående) er i første omgang at udvikle et civilt 
system, GNSS 1, som gør brug af de eksisterende systemer i en overgangsfase 
henimod GNSS 2. Dette kan ske på europæisk plan ved, at EU, de europæiske 
teleselskaber, Den Europæiske Rumorganisation og EUROCONTROL samordner 
indsatsen. Dette initiativ for også sage højde for den igangværende udvikling på 
nationalt niveau 
2.2 Den Europæiske Rumorganisation (ESA) 
ESA er en europæisk organisation uden gevinst for øje, hvis vigtigste formål, som 
fastlagt i organisationens konvention, er at fremme anvendelsen af europæisk 
rumteknologi til fredelige formål. Organisationen har udviklet MARECS-
satelliterne, som er blevet anvendt af INMARSAT-organisationen, og de 
europæiske kommunikationssatelliter (ECS), som stadig anvendes af EUTELSAT-
organisationen til faste kommumkationsydelser. ESA's undersøgelser har på 
området satellitnavigation bidraget til INMARSAT'S tilpasning af den europæisk 
fremstillede navigationskapacitet til INMARSAT'S tredje generations rumsegment. 
ESA forelagde for nyligt sine medlemsstater et forslag til arbejdsprogram for 
navigation. Det foreslåede program skal udføres som en del af element 9 under 
ARTES ("Advanced Research in Telecommunication Systems"). Programmet 
omfatter F&U-aktiviteter i forbindelse med det første verdensomspændende 
satellitnavigationssystem (GNSS), herunder de supplerende systemkomponenter, 
der skal udvikles og opstilles for at give GPS og GLONASS en bedre ydeevne og 
gøre disse systemer velegnede til brug bl.a. inden for luftfarten. Det forberedende 
arbejde i forbindelse med de videre perspektiver for GNSS vil ligeledes blive 
udført som en del af element 9 under ARTES. 
ESA ser installeringen af navigationskapacitet ombord på INMARSAT Ill-satelliter 
som begyndelsen til et eventuelt GNSS 2. GNSS 2 vil dog også indebære 
satelliter i mellemhøj jordbane (MEO). Det forberedende arbejde i denne 
forbindelse vil også blive udført som en del af element 9 under ARTES 
sideløbende med aktiviteterne i tilknytning til GNSS 1. 
2.3 EUROCONTROL 
13 
EUROCONTROL's forvaltningsudvalg nedsatte i november 1991 en SATCNS-
arbejdsgruppe6 til at beskæftige sig med satellitnavigation og GNSS, 
satellitkommunikation og ADS (automatic dependent surveillance). 
Det indledende arbejde koncentreredes om udarbejdelsen af et arbejdsprogram for 
de væsentligste aktiviteter i den indledende fase, hvilket for satellitnavigations 
vedkommende omfattede en undersøgelse af mulige arkitekturer for 
GPS/GLONASS-udbygningen. Det første grundlæggende udkast blev senere 
videreudviklet til RGIC (Ranging and Geostationary Integrity Channel). Det blev 
dog også erkendt, at RAIM (Receiver Autonomous Integrity Monitoring) og 
AAIM (Aircraft Autonomous Integrity Monitoring) ligeledes har stor betydning 
som supplerende teknik. 
I marts 1994 vedtog EUROCONTROL's forvaltningsudvalg en strategi og et 
standpunkt om det fremtidige arbejde inden for satellitteknologi, hvori indgår 
iværksættelse af satellitnavigation som eneste navigationssystem for samtlige faser 
af en flyvning ved i første omgang at anvende de eksisterende satellitsystemer 
efter en hensigtsmæssig udbygning ved hjælp af de transponders, der hører til 
INMARSAT III. Denne afgørelse understreger yderligere behovet for, at der 
fortsat arbejdes med andre udbygningsteknikker. 
2.4 De europæiske teleselskaber 
Resultaterne af en europæisk deltagelse i GNSS 1 vil i betydeligt omfang afhænge 
af, hvorvidt de europæiske teleselskaber er villige til at støtte de europæiske 
initiativer over for INMARSAT som medlemmer af organisationen og tilligemed 
leverandører og driftsansvarlige for jordstationerne. Hertil kommer, at 
teleselskaberne med deres deltagelse i den efterfølgende udvikling af GNSS 2 er 
særdeles nyttige samarbejdspartnere. 
2.5 Den Europæiske Union 
Satellitsystemer til positionsbestemmelse og navigation kan ses som et fremtidigt 
element i de transeuropæiske transport- og telekommunikationsnet, der tilgodeser 
principperne om effektivitet, sikkerhed og minimal miljøpåvirkning. 
Positionsbestemmelsesfaciliteterne vil ligeledes kunne anvendes til fiskeri, 
geodæsi, offshore udvinding, planlægning af jordudnyttelse, overvågning, mere 
effektiv gødningsspredning... 
Det er derfor et behov for, at EU spiller en ledende rolle i udviklingen og 
gennemførelsen af systemerne for at opretholde uafhængigheden på et strategisk 
vigtigt område. 
SATCNS: Satellitkommunikation, -navigation, -overvågning. 
14 
2.5.1 Del af de transeuropæiske transportnet 
Det er derfor Kommissionens ønske at deltage i udviklingen af et 
system for positionsbestemmelse og navigation via satellit: dette 
udgør en naturlig del af de transeuropæiske net i henhold til 
Maastricht-traktatens artikel 129 C og er i overensstemmelse med 
nærhedsprincippet. Kommissionen vedtog derfor for nylig et forslag 
til Rådets og Europa-Parlamentets beslutning om retmngslinjer for 
udviklingen af de transeuropæiske transportnet, hvori satellitbåren 
infrastruktur til positionsbestemmelse og navigation indgår som et 
projekt af fælles interesse for alle øvrige komponenter i 
transportnettet (artikel 24)7 og som et centralt element i den 
europæiske radionavigationsplan. 
Især bør positionsbestemmelse og navigation via satellit udgøre et af 
de centrale elementer, som er nødvendige for en omkostningseffektiv 
oprettelse af det net for styring af og oplysning om skibstrafikken, 
som for øjeblikket er under udformning. 
Den europæiske løsning bør ligeledes indgå i den komponent i det 
transeuropæiske transportnet, der vedrører styring af lufttrafikken. 
2.5.2 Del af det transeuropæiske telekommunikationsnet 
Da satellitnavigationssystemer er nært forbundet med de 
transeuropæiske telekommunikationsnet, må dertil knyttede 
infrastrukturprojekter være i overensstemmelse med den på dette 
område gældende politik. 
2.5.3 Del af det fjerde rammeprogram for forskning og udvikling 
EU bør udnytte alle de midler, der står til sin rådighed gennem det 
fjerde rammeprogram for forskning og udvikling, for at udvikle den 
nødvendige ekspertise for oprettelsen af navigationssystemet, og 
Kommissionen har faktisk allerede nævnt et sådant projekt i 
særprogrammet for telematiksystemer.8 
KOM(94) 106 af 29. marts 1994. 
KOM(94) 68 endelig udg. af 30. marts 1994. 
15 
Man har allerede haft diskussioner med Den Europæiske 
Rumorganisation (ESA) og Den Europæiske Organisation til Sikring 
af Luftfarten (EUROCONTROL) for at udarbejde fælleseuropæiske 
retningslinjer, som udnytter den enkelte partners bidragsmuligheder. 
Et sådant samarbejde med mulighed for at omfatte alle interesserede 
medlemsstater er blevet et led i EC ARD A-programmet.9 Det 
forhindrer ikke Kommissionen i at organisere bilaterale kontakter. 
ECARDA: European Coherent Approach for R&D in Air Traffic Management. 
16 
3. FORANSTALTNINGER, DER BØR GENNEMFØRES I EU-REGI 
Det er Kommissionens faste overbevisning, at det fremover vil være af største 
betydning, at EU tager initiativer på området satellitnavigation for hermed at fastholde 
europæisk indflydelse på egen fremtid inden for området ved at begunstige europæisk 
deltagelse i udviklingen af et verdensomspændende multimodalt 
satellitnavigationssystem. 
Som nævnt i det foregående bør initiativet omfatte en indsats på to hovedområder: 
- udvikling og gennemførelse af et europæisk supplement til de eksisterende 
systemer ved at anvende INMARSAT IH-satelliterne og enhver anden nødvendig 
teknisk udbygning (GNSS 1), 
- iværksættelse af de nødvendige aktiviteter for udformning og færdigudvikling af 
det fremtidige civile positionsbestemmelses- og navigationssystem via satellit 
(GNSS 2). 
3.1 Foranstaltninger, der skal gennemføres 
For at nå disse mål vil Kommissionen støtte følgende foranstaltninger: 
3.1.1 Tilbundsgående undersøgelser af GNSS 
Sigtet med denne forberedende foranstaltning af afgørende betydning er at gennemføre 
de undersøgelser, som er beskrevet under punkt 1.2 ovenfor med henblik på at 
fastlægge de krav, som satellitnavigationssystemerne må opfylde. 
Omkostningerne i forbindelse med foranstaltningen anslås til 13 mio. ECU. 
Kommissionen mener, at omkostningerne bør afholdes af EU og brugerne af det 
fremtidige system efter en fordelingsnøgle, som skal forhandles. 
3.1.2 GNNS I 
Denne foranstaltning består i at gennemføre og godkende selve det europæiske 
supplement til GPS/GLONASS-systememe baseret på de muligheder, der skabes, når 
de fire geostationære satelliter opsendes af INMARSAT i slutningen af 1995, samt de 
forskellige AIM-teknikker (autonomous integrity monitoring), som er under udvikling 
i Europa. 
Foranstaltningen indebærer således opbygning af prototyper for jordstationerne og de 
ombordværende modtagere samt forsøgsmæssig drift for at nå til et operationelt 
system. 
Det vil på et senere tidspunkt afhængig af forsøgsresultaterne eventuelt blive 
nødvendigt også at beregne omfanget af de investeringer, som bliver nødvendige for 
at et driftsselskab reelt sættes i stand til at udbyde den rette ydelse. 
- 17 
Kommissionen har afsat et bidrag10 i de særprogrammer under det fjerde 
rammeprogram for forskning og udvikling, som er under vedtagelse, og vil fra de 
midler, der er tildelt gennemførelsen af de transeuropæiske net, frigøre de nødvendige 
beløb til en operationel drift af systemet. 
3.1.3 GNNS 2 
Sigtet med denne foranstaltning er at oprette et verdensomspændende system, der 
bygger på en konstellation af satelliter, som kontrolleres og drives af et neutralt 
driftsselskab til fordel for alle civile brugere uden nogen form for diskrimination. 
EU's rolle er at sikre sig, at Europa får kapacitet til at deltage i oprettelsen af driften 
af dette verdensomspændende anden generations system. 
Det drejer sig derfor om at: 
- identificere den teknologi, som er nødvendig for henholdsvis rum- og 
jordsegmenterne samt det ombordværende udstyr, og at bistå den europæiske 
industri med at skaffe sig den nødvendige erfaring, 
- deltage i den nødvendige institutionelle opbygning i forbindelse med oprettelsen af 
et neutralt driftsselskab og i nødvendig udstrækning finansiere startinvesteringerne. 
På nuværende tidspunkt er det kun nødvendigt med en betydelig forsknings- og 
udviklingsindsats gennem de næste fem år. Kommissionen har derfor i det fjerde 
rammeprogram for forskning og udvikling afsat.40 
3.1.4 Det europæiske samarbejde 
De mange implicerede parter og de nødvendige erfaringer gør, at ovennævnte initiativ 
kun kan lykkes, hvis der tilrettelægges en stram og vedvarende koordinering på 
europæisk plan. 
10 De samlede bevillinger til GNSS under det fjerde rammeprogram for forskning of 
udvikling beløber sig til 45mio. ECU 
- 18 -
Det er på denne baggrund nødvendigt at styrke samarbejdet mellem alle involverede 
parter (medlemsstaterne, teleselskaberne, Den Europæiske Rumorganisation, 
EUROCONTROL) og styrke deres position over for såvel tredjelande som de 
internationale fora, hvor spørgsmålet drøftes (ICAO, OMI, ECAC11, CEPT12, 
INMARSAT...). 
Kommissionen vil derfor nedsætte en arbejdsgruppe på højt niveau for at sikre denne 
koordination. Arbejdsgruppens vigtigste formål vil være at skabe gunstige vilkår for 
en korrekt gennemførelse af ovennævnte foranstaltninger og at skabe sammenhæng 
mellem de mvolverede parters forskellige initiativer. 
3.2 Konklusion 
Tiden er inde, hvor EU må vise sin vilje til at beherske et væsentligt instrument 
for sin økonomiske udvikling. 
Det er på denne baggrund, at Kommissionen vil virke som en katalysator ved at 
nedsætte en arbejdsgruppe på højt niveau, som får til opgave at samle alle de 
implicerede parters bestræbelser og sikre sammenhæng i initiativerne for at undgå 
dobbeltarbejde. 
Sideløbende hermed foreslår Kommissionen Rådet at gennemføre et egentligt 
europæisk supplement til det verdensomspændende satellitnavigationssystem 
gennem foranstaltninger inden for rammerne af retningslinjerne for de 
transeuropæiske transport- og kommunikationsnet samt særprogrammerne for 
telematik (dvs. automatiseret telekommunikation) og transport under det fjerde 
rammeprogram for forskning og udvikling. Særprogrammerne er under vedtagelse. 
Med dette for øje foreslår Kommissionen, at Rådet vedtager vedlagte udkast ttt 
resolution, dog selvfølgelig således, at de pågældende bindende afgørelser træffes 
i overensstemmelse med gældende procedurer vedrørende ovennævnte finansielle 
instrumenter. 
11 Den Europæiske Civile Luftfartskonference. 
12 Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer. 
-09 
RÅDETS RESOLUTION 
UDKAST 
om et europæisk bidrag til udvikling af et 
verdensomspændende satellitnavigationssystem 
som henviser til meddelelse fra Kommissionen, og om et europæisk bidrag til udvikling 
af et verdensomspændende satellitnavigationssystem 
1) oprettelse af et navigationssystem bidrager til gennemførelsen af vigtige EF-
målsætninger, såsom virkeliggørelsen af det indre marked og styrkelsen af den 
økonomiske og sociale samhørighed; 
2) oprettelse og udvikling af et satellitnavigationssystem, som dækker hele det 
europæiske område, har også det sigte at sikre en varig bevægelighed for personer 
og varer på bedst mulige sociale og miljømæssige vilkår; 
3) for at nå disse målsætninger er det nødvendigt at fastlægge EF-retningslinjer, der 
tilgodeser nærhedsprincippet; 
4) det fastlægges i artikel 75 C, at Den Europæiske Union fastsætter foranstaltninger til 
forbedring af transportsikkerheden; 
5) en hurtig etablering af et civilt navigationssystem i Europa forudsætter, at de 
eksisterende systemerog og den løbende udvikling udnyttes; 
6) på grund af de højteknologiske aspekter er det af afgørende betydning, at arbejdet 
gennemføres i faser; 
7) de igangværende initiativer, herunder ICAO's vedtagelse af fremtidens 
navigationsform i luftfarten, medfører, at Kommissionen bør arbejde snævert sammen 
med EUROCONTROL, Den Europæiske Rumorganisation og de europa iske 
operatorer af telekommunikation; 
8) Den Europæiske Unions og Den Europæiske Rumorganisations koordinerede 
foranstaltninger bør kunne bibringe industrien en konkurrenceevne, der sætter denne 
i stand tU at tage del i oprettelsen af det verdensomspændende 
satellitnavigationssystem (GNSS) ; 
9) hvidløgene om vækst, konkurrenceforhold og beskæf tigelse forudser behovet for es 
europæisk initiativ inden for satellis positionering 
ZO 
DE RÅDETS OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL: 
at træffe de fornødne foranstaltninger med henblik på at deltage i et europæisk bidrag til 
satellitnavigattonssystemerne og sikre et fælles standpunkt, især inden for rammerne af 
internationale organisationer som ICAO, IMO, ECAC, CEPT og INMARSAT samt i 
forbindelserne til tredjelande, 
TAGER TIL EFTERRETNING, 
at Kommissionen nedsætter en koordinerende arbejdsgruppe på højt niveau sammensat 
af repræsentanter for de nationale administrationer, brugerne, teleselskaberne, relevante 
internationale organisationer, herunder især Den Europæiske Rumorganisation, ICAO, 
EUROCONTROL, og industrien, hvis opgave vil være at sikre sammenhæng mellem de 
foranstaltninger, der skal gennemføres i Europa inden for området satellitnavigation, 
OG 
OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL: 
1. allerede nu at påbegynde arbejdet med at udvikle og gennemføre et europæisk 
supplement til de eksisterende systemer ved at anvende INMARSAT DI-satelliterne 
og enhver anden nødvendig udbygningsteknik (GNSS 1); 
2. at iværksætte de nødvendige forsknings- og udviklingsaktiviteter for udformningen 
og færdigudviklingen af det fremtidige civile satellitsystem til navigation og 
positionsbestemmelse (GNSS 2); 
3. at koordinere tilvejebringelse af de nødvendige midler for gennemførelsen af 
førnævnte målsætninger ved at gøre brug af fællesskabsinstrumenter som de 
transeuropæiske net og forsknings- og udviklingsprogrammerne; 
4. at tage de nuværende udviklinger på nationalt plan i betragtning for at nå til en 
samordnet strategi og dermed undgå dobbelt arbejde. 
21 
FINANCEERINGSOVERSIGT 
DEL l: FINANCIELLE KONSEKVENSER 
1. Betegnelse for aktionen: Satellit Navigering 
2. Budgetposter: Artikel B2-704, B5-700, B6-71H, B6-7161 
3. Retsgrundlag: Traktatens artikel 
- Forslag til en Parlaments- og Rådsbeslutning vedrørende fællesskabsretningslinier 
for udviklingen af de Transeuropæiske transportnet 
-KOM (94) I06af7.4.l994 
- Forslag til et Rådsregulativ om financiel støtte fra Kommissionen vedrørende de 
transeuropæiske net 
(KOM (94) 62 endelig af 2.3.1994). 
- Forslag til særprogrammer under det fjerde rammeprogram [4.FTU]: Telematik og 
transport (KOM (94) 6^ endelig af 30.3.1994) 
4. Beskrivelse af aktionen: 
4.1 Konkrete målsætninger med aktionen: 
Den foreslåede aktion skal muliggøre et europæisk bidrag til udviklingen af et 
verdensomspændende og multimodalt system for satellitnavigering. 
Formålet med opsætningen for et satellit-navigeringssystem er at forbedre 
transportsystemernes produktivitet gennem at tilbyde et system, der gør det muligt for 
brugerne at foretage en geografisk positionsbestemmelse. Denne aktion bidrager 
derfor til udviklingen af en vedvarende og sikker mobilitet for personer og for de 
værdier, som ligger til grund for den fælles transportpolitiks målsætninger. 
Der foreslås en gradvis tilgang: 
Den første fase omfatter en europæisk komplettering af det eksisterende militære 
system med det sigte at give Europa tilstrækkelig kontrol over navigeringssystemet. 
Den anden fase vil bestå i så hurtigt som muligt at opstarte en forberedende 
definering af det fremtidige navigeringssystem i verden. 
Tre hovedaktioner er nødvendige: 
Aktion l : Definition af de operationelle specifikationer og strukturen for satellit-
og positioneringssystemet. 
Aktion 2: Opsætning af et europæisk supplement til det amerikanske GPS, som 
vil garantere kontinuitet, integritet og præcision (25 millioner ECU) 
1995. 
Z 4 
Aktion 3: Aktioner for det fremtidige navigeringssystem (20 millioner ECU) 
1996 - 1997 - 1998. 
4,2 Varighed: 
Dette omfatter en aktion, der forløber over mindst en fem års periode. 
5. Klassificering af udgifter eller indtægter 
5.1 DNO 
5.2 CD 
6. Udgifternes eller indtægternes art 
- 100% tilskud: Under særlige omstændigheder. 
- Tilskud til samfinanciering med andre offentlige eller private kilder. 
- Fællesfinancierede forskningsprojekter 
7. Financiel indvirkning 
Beregningsmetode af udgifterne (forbindelse mellem de individuelle udgifter og de 
samlede omkostninger). 
Definering af de operationelle specifikationer og af strukturen for systemet vil 
nødvendiggøre feasibility-analyser svarende til et beløb på ca. 13 millioner ECU, i 
det mindste for ESA, som er projektkoordinatorer. 
Omkostningerne i forbindelse med forskningsprojekterne var også vurderet af ESA 
på grundlag af deteljerede undersøgelser. 
7.2 Fordeling på aktionens elementer (i millioner ECU) 
Fordeling 1995-98 
Aktion 1 13 
Aktion 2 & 3 45 
Total 58 
7.3 Tidsplan der udfyldes flerårigt af MEN for de parallelle aktioner 
(Registrerede stemmeafgivelser i ?) 
Z 3 
-MEN: 
Perioden 1994 - 1998 
( Beløb i ) Millioner ECU 
Akkumuleret beløb 
ved slutningen af 
1993 
-Budget 
1994 
3 Indikative Programbeløb 
1995 
5 1996 
15 1997 
15 1998 
20 1999 og 
foregåen 
de år 
Total 
-Efterføl 
gende 
år 
58 
I 1994 og 1995 vil det blive nødvendigt at gennemføre forberedende aktioner i form af 
feasibility-analyser (fînancieret af B2-704 og/eller B5-700 poster). 
De beløb, der er angivet for 1996-1998, er vejledende og vedrører hovedsageligt 
forskningsbudgettet. 
(B6-7111 ogB6-7161) 
^v 
8. FORUDSETE ANTI-BEDRAGERI FORHOLDSREGLER (OG RESULTATER AF 
DERES IVÆRKSÆTTELSE) 
Kontrol-forholdsregler/midler tilladt i henhold til forordningerne (lovene) som anført i stk. 
3. 
9. ANALYSE AF OMKOSTNINGER/EFFEKTIVITETS ELEMENTER 
9.1 Omfanget af specielle formål vedrørende befolkningen 
- Specielle formål: at etablere omgivelser, gunstige og fordelagtige for de 
europæiske fabrikanter; at sikre tilstrækkelig kontrol af transport-infrastrukturen, at 
udvikle et teknologisk resultat som vil kunne imødekomme behovet for et stort antal 
af potentielle brugere, som kommer fra forskellige sektorer. 
- Hvad angår befolkningen: alle brugere af transport systemet, landbrugssektoren, 
forskellige fritidsaktiviteter (lyst-bådssejllads, lette flyvemaskiner osv.) og industri. 
9.2 Motivering for aktionen 
- Behov for EUs budgetmæssige indblanding: 
Med hensyn til op-starten af et projekt som skal organiseres på kontinentalt niveau, 
er samarbejde (koordination) mellem de berørte parter absolut nødvendig. Derudover 
kan budgetmæssige ressourcer der er brug for til ansøgningen ikke blive mobiliseret 
med kun eet medlemsland, hvor et antal initiativer mellem bestemte stater eksisterer, 
og blandt hvilke konvergens må sikres for at undgå en gentagelse. 
- Valg af indbindingsmetoder 
Aktion 1 består af nødvendige gennemførlighedsundersøgelser for opstarten af et 
demonstrationsprojekt. Den fjerde PCRD blev også tibageholdt som en indblandings-
metode for de tre aktioner set i lyset af forskningsprojekternes gennemførelse. 
De samme aktioner udført på nationalt niveau, vil blive fînancieret af forskningsbudgettet. 
Usikkerhedsfaktorer 
Der er en del usikkerhed omkring den foreslåede aktions tidsskema og dens nøjagtige 
bredde. 
9.3 Opfølgning og evaluering af aktionen 
Metoder, der er tilladt af den lovbestemte som nævnt i pkt.3. 
9.4 Sammenhæng med den financielle planlægning 
- aktionen er forudset i den financielle planlægning af det pågældende 
Generaldirektorat. 
IS 
- Formålet ligger indenfor rammerne af den almindelige transport politik (sikkerheds 
forskrifter) og det trans-europæiske netværk. 
10. Admimstrativt forbrug: 
Ingen begræsning 
<? 6 ISSN0254-1459 
KOM(94) 248 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 07 15 
Katalognummer : CB-CO-94-262-DA-C 
ISBN 92-77-70213-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg