ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.8

Indtil da er følgende tiltag påkrævede (10): — effektive F&U-programmer på nationalt og europæisk plan for at bringe den videnskabelige og teknologiske udvikling på området frem til et punkt, hvor teknologier og individuelle stadier i de forskellige processer kan udvikles og efterprøves på et tilstrækkeligt antal forsøgsanlæg, — for i starten at anspore den kommercielle markedsføring bør der vedtages lovgivning (som f.eks. den tyske lov om levering af elektricitet produceret af fornyelige energikilder til det nationale net samt bestemmelser om rumopvarmning og rumklimatisering) om fremme af private investeringer, som — udelukkende i markedsføringens startfase og efter degressive principper — gør det attraktivt at sælge den ønskede energi, og således at det økonomiske potentiale kan udforskes, forbedres og evalueres. Dette gælder navnlig også for kontraktlige aftaler mellem energileverandører og forbrugere, — tiltag til imødegåelse af de risici, som er forbundet med prospektering og udnyttelse af geotermiske reservoirer, f.eks. i forbindelse med boringer og lokalisering af rentable kilder.
5.5

Et vigtigt skridt i udviklingen af EU's forbindelser med tredjelande blev markeret af Cotonou-aftalen, som blev underskrevet den 23. juni 2000 med AVS-landene (Afrika, Vestindien og Stillehavet). Aftalen, som tydeliggør forbindelsen mellem politik, handel og udvikling, indfører en social dimension ved bl.a. at fremme fuld deltagelse i udviklingsstrategierne af ikke-statslige aktører, herunder også civilsamfundet. Den fastslår endvidere, at ligestilling mellem kønnene er et af de tværgående temaer i aftalen og derfor systematisk skal indgå i overvejelserne (art. 8 og 31). Et positivt aspekt er, at de ikke-statslige aktørers inddragelse indbygges i de forskellige programmeringsfaser i de nationale strategidokumenter, og EØSU håber, at der rettes særlig fokus på indføjelse af kvindeorganisationer. Aftalen giver også EØSU et eksplicit mandat til at rådgive de økonomiske og sociale interessegrupper, hvorved EØSU's rolle som foretrukken dialogpartner institutionaliseres.
5.5

EØSU har i den forbindelse navnlig understreget, at der bør gøres mere for at forøge kvindernes beskæftigelsesfrekvens og for at fjerne de hindringer, der fortsat afholder kvinder fra deltagelse på arbejdsmarkedet, samt at der konsekvent bør tages fat på eksisterende uligheder (f.eks. med hensyn til løn). Eftersom større erhvervsdeltagelse fra kvindernes side i afgørende grad afhænger af, at familiehensyn og job er forenelige — i samme grad for mænd som for kvinder — bør man konsekvent søge dette Lissabon-mål realiseret. EØSU bifalder derfor opfordringerne til medlemsstaterne om på alle niveauer, og dermed også via offentlige instanser, at sikre, at der er gode pasningsmuligheder nok for børn og andre trængende (f.eks. ældre pårørende og syge) til overkommelige priser. Medlemsstaterne skal efterleve henstillingerne herom i de aktuelle beskæftigelsespolitiske retningslinjer ved at opstille konkrete mål og udarbejde handlingsplaner til realisering af dem.
Tilgængelighed og rolle i forbindelse med forsyningssikkerhed. Den stigende brug af vindenergi i Europa har medført udsving, der ligeledes er begyndt at opstå på produktionssiden på grund af den varierende tilgængelighed af vindenergi, hvilket øger behovet for kontrol og medfører stigende net-omkostninger. For at garantere et stabilt net trods store udsving inden for vindkraftenergi har distributionssystemoperatørerne brug for meget præcise beregninger af den forventede vindenergiproduktion.

Den forventede vækst i vindenergi i Europa betyder, at det i fremtiden vil være nødvendigt at være mere opmærksom end tidligere på forsyningssikkerheden, når der udformes nye vindmølleanlæg. På grund af den massive, igangværende vækst i vindenergi er det blevet sværere at stille sikkerhed for elforsyningen, især i tilfælde af strømsvigt. Fremtidige havvindmølleparker vil muligvis resultere i en meget større energiproduktion end vindmølleparker på land.
4.13

I henhold til den nye forordning skal alle slagterier have opstaldningsfaciliteter (5). Dette ville også gælde for håndværksmæssige slagterier, også selv om dyrenes ophold i disse slagterier ikke er langvarigt, og der kun slagtes få dyr pr. uge. Denne bestemmelse tvinger i princippet små virksomheder til at foretage store investeringer, uden at det kan påvises, at hygiejnen forbedres. Det bifaldes derfor, at dette problem tages op i den reviderede udgave af SANCO-retningslinjerne 1514/2005. I punkt 5.2 fremhæves det, at små slagtervirksomheder ikke skal være forpligtet til at have avancerede infrastrukturer (sophisticated or extensive infrastructures), dvs. anlæg til fodring og vanding af dyr.
Kommissionens meddelelse om den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden for perioden 2005-2010 understregede det vigtige i at arbejde for lige muligheder for at opnå et mere solidarisk samfund. Kommissionen bekendtgjorde i meddelelsen, at den har til hensigt at udvikle en ny rammestrategi for ikke-forskelsbehandling og lige muligheder for alle (beskrevet i den meddelelse, der ledsager det her behandlede forslag til beslutning (2)). Et af de større initiativer, der bekendtgøres i meddelelsen, er forslaget om, at 2007 gøres til Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle. Det overordnede formål med året vil være at øge kendskabet til fordelene ved et retfærdigt samfund præget af samhørighed, hvor der er lige muligheder for alle. Dette vil kræve, at barriererne for deltagelse i samfundslivet fjernes, og at et klima, hvor Europas mangfoldighed ses som en kilde til social og kulturel dynamik, fremmes. De specifikke mål for det europæiske år er:

— Rettigheder — Bedre kendskab til retten til ligestilling og ikke-forskelsbehandling,

— Repræsentation — Fremme af debatten om midler til forøgelse af den civile, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle deltagelse i samfundslivet,

— Anerkendelse — Et positivt syn på mangfoldighed,

— Respekt og tolerance — Fremme af et samfund præget af mere samhørighed.

Det her behandlede forslag fastlægger bestemmelserne og budgettet for Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle. Forslaget har hjemmel i artikel 13 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (3).
4.1

EØSU anbefaler, at joint venture-selskaber, der ikke længere betragtes som et instrument for strukturel regulering af flådekapaciteten og et alternativ til ophugning af fiskerfartøjer, i forbindelse med revisionen af den fælles fiskeripolitik og i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 19. juli 2004 (21) anerkendes som et instrument til forsyning af markederne og til omfattende sektoriel intervention. EU kan anvende dette instrument inden for rammerne af dets egne beføjelser, globale og regionale forpligtelser samt bilaterale aftaler med henblik på effektiv gennemførelse af EU's fiskeripolitik i overensstemmelse med FAO's og WTO's principper under behørig hensyntagen til, at der ikke må ske en stigning i fiskerikapaciteten, som kan føre til overfiskning.
2.3.3

Hvis det til sammenligning antages, at kun 50 millioner kinesere vælger at rejse til Europa som turister, og at de tager med fly for at besøge flere lande i EU på forholdsvist korte ophold (10 dage i gennemsnit), er det EØSU's ønske, at EU efter en gennemgang af prognoserne undersøger behovet for kapacitetsudvikling og opfordrer medlemsstaterne til at udstyre sig med tilstrækkelige midler til at kunne drage fordel af den økonomiske vækst, som en sådan udvikling i turismen kan skabe. I modsat fald vil kineserne og inderne — når tiden er inde — opfylde deres behov for mobilitet ved at rejse til lande, der kan tage imod dem.
7.2

EØSU opfordrer Kommissionen til at sikre, at følgende aspekter tillægges øget vægt i forhandlingerne forud for og efter ministerkonferencen i Hongkong: — reelle fremskridt i gennemførelsen af forslag til styrkelse af den særlige og differentierede behandling af de svageste udviklingslande og LDC-landene, idet LDC-landene undtages fra kravet om åbning af markederne, og der skabes mulighed for, at disse lande fortsat kan beskytte produkter, der er vigtige for fødevaresikkerheden og landbrugsudviklingen, med høje toldsatser, — bedre præcisering af udviklingslandenes situationer og kategorier ved at skelne mere klart mellem lande, der konstant halter bagefter i udviklingen, og lande, der allerede viser tegn på at være vækstøkonomier, — effektiv støtte, i form af finansiering og projekter, til teknisk bistand og kapacitetsopbygning i de mindst udviklede lande, — en ihærdig indsats for at afhjælpe problemet med udhuling af toldpræferencer for de fattige lande, herunder eventuel finansiel udligning, — gennemførelse af beslutninger om at fjerne handelsforvridende subsidier til vigtige varegrupper såsom bomuld og sukker, — gennemførelse af afgørelsen af 30. august 2003 om Doha-erklæringens punkt 6 om TRIPS-aftalen og folkesundhed med henblik på at give WTO-medlemmer uden lægemiddelproduktionskapacitet mulighed for at drage reel nytte af bestemmelserne i TRIPS-aftalen, der giver mulighed for at benytte sig af tvangslicenser i tilfælde af nationale nødsituationer med henblik på at bekæmpe alvorlige epidemier.
4.7

Ved udformningen af et nyt udkast til socialpolitikken i EU-indlandsskibsfarten bør Europa-Kommissionen arbejde snævert sammen med arbejdsmarkedsparterne, centralkommissionen for sejlads på Rhinen og Donau-kommissionen. Denne tilgang kræver, at centralkommissionens og Donau-kommissionens medlemmer giver deres instanser de nødvendige beføjelser på det socialpolitiske område og udvider deres kapacitet i overensstemmelse hermed, således at der skabes grobund for et så frugtbart samarbejde med Europa-Kommissionen som muligt. For sit vedkommende bør Europa-Kommissionen sætte mere ind på at opbygge ekspertise med hensyn til indlandsskibsfart.
4.4.3.2

Udvalget imødeser med interesse den bebudede meddelelse om virksomhedernes sociale ansvar, der navnlig skal omhandle positive initiativer, som virksomhederne iværksætter efter samråd med de berørte parter i tilfælde af omstrukturering. Ud over at videreudvikle retsgrundlaget er det nemlig vigtigt også at fremme og udbrede kendskabet til god praksis i forbindelse med tackling af ændringer. Navnlig ønsker udvalget at understrege, at der i processerne også skal tages hensyn til dem, der berøres indirekte af omstruktureringer i bestemte virksomheder (underleverandører, udbydere af tjenesteydelser m.v.).
5.5

Mine- og industriområdet i Peñarroya-Pueblonuevo (Spanien) råder over en værdifuld industriarv og rummer, hvad der resterer af et stort produktionsområde fra det 20. århundrede. Det er under genopretning, idet man søger at skabe forskellige fritidsaktiviteter for lokalbefolkningen og besøgende. Det bemærkes, at flere landsbyer i Alto Guadiato-dalen i Córdoba-provinsen har slået sig sammen om et projekt for at fremme attraktioner så som Museo Geológico Minero de Peñarroya-Pueblonuevo. Med dette initiativ søger man at tiltrække turister, som formår at puste liv i økonomien i de landsbyer, der lider under arbejdsløshed som følge af minernes lukning. Denne erfaring udmønter sig i et samlet, koordineret tilbud, som omfatter tidligere industrielle og geologiske kerneområder, gastronomi, idræt og kultur, og som inddrager forskellige landsbyer som Fuentevejuna, Bélmez og andre småbyer i området.
3.6

Det er nødvendigt at fremme en produktionsmodel, som bygger på andre faktorer end prisen på det fremstillede produkt. Det bør understreges, at konkurrenceevne ikke kan baseres på omkostninger eller skatteincitamenter alene, men at menneskene er en afgørende faktor for virksomhedens konkurrencefordel. Forskning og udvikling af nye teknologier, som gør det muligt at reducere produktionsomkostninger og forbedre produktionskapaciteten, har afgørende betydning, men man bør ikke glemme, at den reelle værdi af disse fremskridt ligger i selve anvendelsen af dem. Det bør derfor prioriteres at have den nødvendige viden til hensigtsmæssig udnyttelse af disse processer, så det er muligt at udnytte det betydelige potentiale for forbedringer og bevidstgøre virksomheder om farerne og behovet for at finde nye anvendelser af eksisterende teknologier, dvs. fremme en innovativ indstilling. Her spiller iværksættere og arbejdstagere uden tvivl en afgørende rolle. I sidste instans er det målet at tilskynde europæiske virksomheder til at basere en stor del af deres værditilvækst og konkurrencefordel på menneskelig kapital. Det er grunden til, at foranstaltninger, som sigter mod livslang uddannelse af arbejdsstyrken og fremme af investering i forskning og innovation har afgørende betydning. Også her spiller de europæiske arbejdsmarkedsparter en vigtig rolle via deres fælles arbejdsprogram (29).
1.4

Den franske udenrigsminister Robert Schumans erklæring den 9. maj 1950 om opbygning af et europæisk fællesskab tager udgangspunkt i, at en forening af Europa bør baseres på en vilje til at samarbejde på lige vilkår for at opnå de opstillede mål, på fælles værdier og forsoning og på borgernes vision om en fælles fremtid. Han konstaterede samtidig, at Europa ikke kan opbygges på kort tid, men kun ved hjælp af praktiske resultater og frem for alt ved at udvikle et ægte fælles ansvar. Ordlyden i erklæringen er også relevante for forbindelserne mellem EU og Rusland og bestræbelserne for at udbygge samarbejdet.
EØSU bifalder Europa-Parlamentets beslutning om GATS (12.3.2003), især punkterne 5, 10 og 11 og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage hensyn hertil under GATS-forhandlingerne.

Punkt 5: minder om, at GATS er frivillig, og at dens principper hverken pålægger WTO-medlemmer privatisering eller deregulering eller fastsætter en særlig grad af liberalisering som sådan; fastholder dog, at der ikke bør lægges pres på udviklingslandene og de mindst udviklede lande med hensyn til liberalisering af tjenesteydelser, især offentlige tjenester;

Punkt 10: glæder sig over forslaget om især at tilbyde udviklingslandene bedre muligheder for at forsyne EU-markedet med tjenesteydelser via midlertidig grænseoverskridende udveksling af kvalificerede arbejdstagere, men kræver, at forhandlingerne sikrer, at grænsearbejderne beskyttes mod enhver form for forskelsbehandling; minder om, at EU-retlige og nationale arbejdsvilkår, krav om minimumsløn og kollektive lønaftaler fortsat er gældende i alle disse tilfælde, uanset om arbejdsgiveren er registreret i EU;

Punkt 11: understreger, at kommerciel tilstedeværelse (investering) fortsat må være omfattet af nationale skatte- og afgiftsmæssige og sociale foranstaltninger og andre lovforanstaltninger; kræver ret til at gøre udenlandsk kommerciel tilstedeværelse betinget af overholdelse af ILO's trepartsprinciperklæring om multinationale selskaber og socialpolitik og af OECD's ændrede retningslinjer for multinationale selskaber.
4.4.2

Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO) besluttede i juni 2004 at gå i gang med at opstille regningslinjer for det sociale ansvar (guidance on social responsibility). Disse retningslinjer (ISO 26000) vil imidlertid i modsætning til ISO 9000-normerne (kvalitetsforvaltning) og ISO 14000 (miljøforvaltning) ikke være nogen generisk standard for forvaltningssystemer og vil ikke være certificerbare. Formandskabet for arbejdsgruppen vil blive varetaget af Brasilien, en af de nye vækstøkonomier, og Sverige, et land, som længe har været industrialiseret. Sekretariatet kommer også fra disse to lande. Arbejdet, der blev påbegyndt i marts 2005, forudsiges at ville vare tre år, og retningslinjerne planlægges udgivet i begyndelsen af 2008. EØSU retter særlig opmærksomhed mod dette initiativ.
1.2

EU har særdeles aktivt slået til lyd for målsætninger, der skal bremse op for klimaopvarmningen. EU og medlemsstaterne har justeret deres politik på forskellige områder for at opnå bedre resultater. EU er på forkant med de internationale bestræbelser for at standse klimaændringerne, som er en af de største miljømæssige, sociale og økonomiske trusler med vidtrækkende og globale konsekvenser. EU bør styrke sin indsats for at øge klimabeskyttelsen og i den forbindelse også mindske drivhusgasudledningerne fra landbrug, skovbrug og fiskeri på baggrund af sine forpligtelser over for FN's rammeaftale om klimaændringer og Kyoto-protokollens bestemmelser. Denne udtalelse ønsker at yde et vigtigt bidrag til styrkelsen af EU's bestræbelser i forbindelser med klimaændringerne og deres indvirkning på skovbruget, landbruget og fiskeriet. Det skal noteres, at forskningen til dato har bidraget betydeligt til at øge vores viden om klimaændringernes indvirkning på skovbruget, mens der foreligger mindre videnskabelig information om indvirkningen på landbruget og endnu mindre om indvirkningen på fiskerierhvervet.
5.7

På den baggrund er det nemmere at forstå, at omstillingen til vedvarende energikilder og fornybare råstoffer til industrien kun udgør en del af problemets løsning. Det drejer sig om at sikre, at der bliver anvendt teknologier, der forbruger markant mindre energi og råstoffer end i dag for at opnå en tilsvarende ydelse. Således er det gennem de seneste fire årtier lykkedes stålindustrien at reducere energiforbruget og CO2-udledningen med ca. 50 %. For at skabe mulighed for yderligere potentielle besparelser planlægger ULCOS (Ultra Low CO2 Steelmaking), det konsortium, som den europæiske stålindustri i fællesskab med visse forskningsinstitutioner har taget initiativ til, en markant reduktion af udledningerne og dermed et gennembrud for en mere energieffektiv stålproduktionsproces. En reduktionsproces, der blev udviklet i 80'erne, giver allerede i dag mulighed for at nedsætte kravene til kullenes kvalitet og for at reducere CO2-udledningen med op til 30 % i forhold til højovnsprocessen.
2.3.5

Det er ofte holdningen, at disse og andre svagheder i den europæiske økonomi og det europæiske samfund, vores sociale model, forværres af nye udfordringer som økonomisk globalisering, nye teknologiers opståen og en aldrende befolkning. Længere forventet levealder og faldende fødselstal rejser alvorlige spørgsmål om finansieringen af de sociale sikkerhedssystemer — især pensionssystemet er et godt eksempel. EØSU advarer mod, at der drages overforenklede politiske konklusioner på baggrund af populære opfattelser: — Selv om globaliseringen indebærer, at flere og flere varer og tjenesteydelser handles internationalt, er det vigtigt at være opmærksom på, at hvis man ser på EU-25 som en samlet økonomisk enhed, eksporteres (eller importeres) kun lidt over 10 % af den europæiske produktion. Dette bevirker, at EU's økonomi er mere åben end USA's (der normalt betragtes som mere uafhængig af de globale markedskræfter). Medlemsstaterne er nødt til at træffe nogle sociale og politiske valg vedrørende deres velfærdssystemer og de nødvendige reformer. Et dårligt udformet socialt system bør med øget sikkerhed for modtagerne for øje reformeres på grund af den højere produktivitet og beskæftigelse, der vil være resultatet — ikke på grund af globaliseringen. — På samme måde bør den teknologiske udvikling hilses velkommen, da den øger arbejdskraftproduktiviteten og medvirker til at skabe den velstand, der er nødvendig for finansieringen af høje levestandarder og et højt socialt beskyttelsesniveau. Reaktionen på den teknologiske udvikling bør være investering i arbejdskraft og støtte til tilpasningsprocesser via gennemtænkte sociale politikker, der øger europæiske virksomheders og arbejdstageres kompetencer. — Demografien påvirker helt sikkert den europæiske sociale model — men det omvendte er også tilfældet. Fornuftige børnepasningspolitikker gør det muligt for kvinder og mænd at arbejde uden at skulle vælge mellem karrieren eller familien. Ved en aktiv politik for aldring kan ældre arbejdstagere forblive i arbejdsstyrken, hvorved de selv og samfundet generelt kan drage fordel af den forventede længere levetid. Livslang læring gavner tilpasningsevnen og øger produktiviteten og beskæftigelsen. Hertil kommer, at alle samfund står over for demografiske problemer. — Endelig er det et almindeligt anerkendt faktum, at Europa skal udvikle og koordinere — og ikke begrænse — europæiske økonomiske politikker, der kan fungere som redskaber til imødegåelse af markedsforstyrrelser som skadelig skattekonkurrence. Sådanne forstyrrelser belaster de sociale systemer og deres økonomiske grundlag. På den anden side er den europæiske integration en stærk drivkraft for handel og økonomisk effektivitet og skaber desudenmulighed for at regulere visse aspekter af arbejds- og samfundslivet på det mere relevante europæiske niveau. I lyset af den institutionelle forskellighed er opnåelse af dette en stor udfordring for politikerne og ikke mindst arbejdsmarkedets parter.
2.4

EU er imidlertid blevet anmodet om at gribe ind i visse tvister, især da Tyrkiet blev vred over, at forskellige europæiske regeringer — med Holland i spidsen — af sikkerhedsmæssige grunde besluttede midlertidigt at inddrage landingsrettighederne for Onur Air, et tyrkisk lavprisflyselskab. Desuden er Grækenland under pres for at gøre fremskridt med sin undersøgelse af det fly, der var ejet af Helios Airways og som styrtede ned under sin flyvning fra Larnaca i Cypern.
4.

EØSU mener,: — at manglen på en klar vision og enighed om målet for og idéen med den europæiske integration har sået tvivl til trods for de mange gode resultater, der er opnået gennem 50 års arbejde med at opbygge EU; — at borgernes modstand i højere grand handler om, hvordan EU fungerer nu, og de aktuelle EU-politikker end om selve forfatningstraktaten, hvis nyskabende karakter ikke er blevet forklaret offentligheden tilstrækkeligt godt; — at det nuværende institutionelle system, der bygger på Nice-traktaten, ikke tillader EU at fortsætte integrationen. De nuværende traktater lever ikke op til kravene til en moderne europæisk forvaltning og levner desuden alt for lidt plads til civilsamfundsorganisationerne, når det handler om udformning af EU-politikkerne og om forberedelse af beslutningerne i EU på alle niveauer; — at det er op til Kommissionen og Det Europæiske Råd på deres respektive ansvarsområder at udforme nogle egnede forslag, der kan skabe et bredt afsæt for en fremtidsvision for EU, som indeholder fremtidsperspektiver for dets borgere, og give EU's politikker et indhold, der svarer til de europæiske befolkningers forventninger. I den forbindelse ser EØSU det som noget positivt, at den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev indgået den 4. april 2006, øger beløbene for de finansielle perspektiver 2007-2013 i forhold til det, som Det Europæiske Råd oprindeligt havde tildelt. Udvalget konstaterer imidlertid, at der kun er tale om en begrænset øgning, og beklager derfor dybt, at de finansielle perspektiver ikke gør det muligt at rejse budgetmidler i et omfang, der kan stå fuldt mål med ambitionerne for EU. Udvalget henviser i den forbindelse til sin udtalelse herom af 15. september 2004 (3); — En vellykket kommunikationsstrategi forudsætter først og fremmest,: — at der opstilles en klar fremtidsvision for Europa; — at der fastlægges og iværksættes politikker, som skaber en reel merværdi for borgerne; — at EU-projektet og dets målsætninger i højere grad er forståelige og synlige; — at EU fungerer mere demokratisk, ved at der navnlig sikres øget inddragelse af borgerne og en mere struktureret dialog med det organiserede civilsamfund.
M.

Under alle omstændigheder forudser EØSU, at det bliver nødvendigt at styrke udvalgets rolle — eller mere generelt det organiserede civilsamfunds rolle i globaliseringens procedurer. Den overordnede begrundelse for en sådan styrkelse ligger i ønsket om at fremme EU's generelle bestræbelser på området i det 21. århundredes virkelighed. En mere specifik årsag til styrkelsen — som ikke mindst gælder for EØSU — ligger i metoden til at fremme de generelle bestræbelser. Den har med andre ord at gøre med den nye funktionsmåde, som EØSU er i færd med at etablere, inden for rammerne af videnssamfundet og dets betingelser, og med udvalgets enestående mulighed for at intervenere på en troværdig måde på samfundsniveau uden for EU og med midler, som man kunne beskrive som »blødt diplomati«.