EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 21.9.2018 COM(2018) 661 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Årsberetning til dechargemyndigheden om interne revisioner foretaget i 2017 {SWD(2018) 429 final}



Indhold 1. Introduktion 2. Den interne revisionstjenestes mål: uafhængighed, objektivitet og ansvarlighed – beretningens mål og omfang 3. Oversigt over revisionen 3.1. Gennemførelsen af revisionsplanen for 2017 3.2. Statistiske data vedrørende den interne revisionstjenestes henstillinger 4. Konklusion baseret på revisionen i 2017 4.1. Konklusion – resultatrevision 4.1.1. Kommissionens generaldirektoraters, tjenestegrenes og forvaltningsorganers resultater: horisontale procedurer 4.1.2. Gennemførelse af aktions- og administrationsbevillinger – resultater 4.2. Den interne revisionstjenestes begrænsede konklusioner om situationen med hensyn til intern kontrol til hvert GD 4.3. Generel udtalelse om Kommissionens finansielle forvaltning 5. Konsultationer med Kommissionens instans til behandling af økonomiske uregelmæssigheder 6. Risikobegrænsende foranstaltninger i forbindelse med potentielle interessekonflikter (internationale standarder) – undersøgelse af Den Europæiske Ombudsmand 7. Konklusion



1.Introduktion Med denne beretning informeres Europa-Parlamentet og Rådet som krævet i henhold til finansforordningen om det arbejde, som Kommissionens interne revisionstjeneste (IAS) har udført. Beretningen er baseret på den interne revisors revisionsberetning, der er udarbejdet i henhold til finansforordningen, vedrørende den interne revisionstjenestes revisions- og konsulentrapporter fra 2017 om Kommissionens generaldirektorater, tjenestegrene og forvaltningsorganer . I overensstemmelse med retsgrundlaget indeholder den en oversigt over antallet og typen af interne revisioner og de fremsatte henstillinger samt opfølgningen af disse henstillinger.





2.Den interne revisionstjenestes mål: uafhængighed, objektivitet og ansvarlighed – beretningens mål og omfang Den interne revisionstjenestes mål er at forsyne Kommissionen med uafhængige og objektive revisions- og rådgivningstjenester, som er værdiskabende for Kommissionen og forbedrer dens forretningsgange. Gennem systematisk og grundig vurdering af forretningsgangene bidrager den interne revisionstjeneste til opfyldelsen af Kommissionens mål og til at få risikostyringen, kontrollen og ledelsesprocedurerne til at fungere mere effektivt. Den interne revisionstjenestes opgaver omfatter vurdering og fremsættelse af passende henstillinger til forbedring af ledelsesprocedurerne som et led i tjenestens opfyldelse af følgende mål: fremme af hensigtsmæssige etiske regler og værdier i organisationen, sikring af effektiv resultatstyring og ansvarlighed i organisationen og effektiv formidling af risiko- og kontrolinformation til relevante dele af organisationen. Tjenesten fremmer derved en virkningsfuld og effektiv ledelseskultur i Kommissionen og dens tjenestegrene. Den interne revisionstjenestes uafhængighed er fastsat i finansforordningen og i beskrivelsen af dens opgaver , som Kommissionen har vedtaget. Den interne revisionstjeneste aflægger rapport om alle sine revisioner til revisionsopfølgningsudvalget. Revisionsopfølgningsudvalget bistår kommissærkollegiet ved at sikre, at Kommissionens tjenestegrene tager passende hensyn til den interne revisionstjenestes og Den Europæiske Revisionsrets arbejde, og at der følges op på hensigtsmæssig vis. Den interne revisionstjeneste udfører sit arbejde i henhold til finansforordningen og de internationale standarder for professionel udøvelse af intern revision og IIA's (Institute of Internal Auditors) etikkodeks. Den interne revisionstjeneste reviderer ikke medlemsstaternes systemer til kontrol med midler fra EU. Sådanne revisioner, der går helt ned til den enkelte støttemodtager, foretages af medlemsstaternes interne revisorer, de nationale revisionsmyndigheder, Kommissionens øvrige individuelle generaldirektorater og Den Europæiske Revisionsret. Den interne revisionstjeneste reviderer dog de foranstaltninger, som Kommissionens tjenestegrene træffer for at kontrollere og revidere organer i medlemsstaterne og andre organer, der er ansvarlige for udbetaling af EU-midler, såsom FN. Som fastsat i finansforordningen kan den interne revisionstjeneste udføre disse opgaver på stedet, bl.a. i medlemsstaterne.



3.Oversigt over revisionen 3.1.Gennemførelsen af revisionsplanen for 2017 På skæringsdagen den 31. januar 2018 lå gennemførelsen af den opdaterede revisionsplan for 2017 på 98 % af de planlagte revisionsopgaver i Kommissionen, tjenestegrenene og forvaltningsorganerne . 148 revisionsopgaver (herunder revisionsrapporter, opfølgningsrapporter, undersøgelser og rådgivningsopgaver) blev færdiggjort som anført nedenfor: 2017 2016 2015 Revisionsopgaver Rapporter Revisionsopgaver Rapporter Revisionsopgaver Rapporter Revision 54 58 52 60 38 52 Opfølgning 90 - 95 - 96 - (Begrænset) undersøgelse 2 2 6 6 2 2 Revisionsskrivelse 0 0 0 1 1 1 JSIS-risikovurdering 0 0 0 0 1 1 Rådgivning 2 2 1 1 1 1 I alt 148 62 154 68 139 57 Den oprindelige plan for 2017 omfattede 66 revisionsopgaver (herunder revisionsrapporter, undersøgelser og rådgivningsopgaver, dog ikke opfølgningsrapporter), som efter planen skulle færdiggøres inden skæringsdagen den 31. januar 2018. Planen omfattede endvidere 38 revisionsopgaver, der efter planen skulle påbegyndes inden denne skæringsdag og færdiggøres i 2018. 2017-planen blev opdateret midt på året. Både den oprindelige plan og den opdaterede plan blev gennemgået af revisionsopfølgningsudvalget. I overensstemmelse med tjenestens opgavebeskrivelse og de internationale standarder og med henblik på at sikre effektiv og virkningsfuld gennemførelse af revisionsplanen planlægger den interne revisionstjeneste sit revisionsarbejde på grundlag af en risikovurdering og en kapacitetsanalyse. Gennemførelsen overvåges derefter regelmæssigt, og justeringer foretages efter behov. 3.2.Statistiske data vedrørende den interne revisionstjenestes henstillinger Antallet af henstillinger udstedt af den interne revisionstjeneste (med angivelse af, om de blev accepteret) i 2017 var følgende: Nye henstillinger Fuldt accepteret Delvist accepteret Ikke accepteret Prioritet Nr. Nr. % Nr. % Nr. % Kritisk 1 1 100 0 0 0 0 Meget vigtig 71 71 100 0 0 0 0 Vigtig 126 124 98 2 2 0 0 Ønskelig 1 1 100 0 0 0 0 I alt 199 197 99 2 1 0 0 For alle accepterede eller delvist accepterede henstillinger udarbejdede revisorerne reviderede handlingsplaner, som blev forelagt den interne revisionstjeneste, der vurderede, at de var tilfredsstillende. I sin årlige interne revisionsrapport for 2017 som fremlagt for Kommissionen i maj 2018 rapporterede den interne revisor, at der på det tidspunkt (baseret på en skæringsdag den 31. januar 2018) fortsat manglede to handlingsplaner . Siden udstedelsen af denne rapport er disse to handlingsplaner blevet forelagt den interne revisionstjeneste, som vurderede, at de var tilfredsstillende. De reviderede har fuldt accepteret otte henstillinger (alle vedrørende revisionen af Kommissionens forvaltnings-/tilsynsordninger, der vedrører risikoforvaltning, den finansielle rapportering og den efterfølgende kontrol/revisionsfunktionen). Gennemførelsen af de accepterede henstillinger fremsat i perioden 2013-2017 som vurderet af de reviderede var pr. 31. januar 2018 følgende:

Gennemført Igangværende (efter antal overskredne måneder fra skæringsdagen den 31. januar 2018) År Prioritet I alt Nr. % Nr. % Ingen forsinkelse 0 - 6 6 - 12 12+ 2013 Kritisk 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Meget vigtig 45 44 98 % 1 2 % 0 0 0 1 Vigtig 75 72 96 % 3 4 % 0 0 0 3 Ønskelig 7 7 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2013 I alt 127 123 97 % 4 3 % 0 0 0 4 2014 Kritisk 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Meget vigtig 36 36 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Vigtig 78 70 90 % 8 10 % 1 0 0 7 Ønskelig 11 11 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2014 I alt 125 117 94 % 8 6 % 1 0 0 7 Henstillinger overtaget fra IAC Kritisk 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Meget vigtig 253 252 100 % 1 0 % 0 0 0 1 Vigtig 591 578 98 % 13 2 % 0 0 0 13 Ønskelig 63 63 100 % 0 0 % 0 0 0 0 IAC I alt 907 893 98 % 14 2 % 0 0 0 14 2015 Kritisk 1 1 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Meget vigtig 65 54 83 % 11 17 % 3 2 3 3 Vigtig 131 116 89 % 15 11 % 2 0 2 11 Ønskelig 20 20 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2015 I alt 217 191 88 % 26 12 % 5 2 5 14 2016 Kritisk 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Meget vigtig 115 65 57 % 50 43 % 32 15 3 0 Vigtig 142 76 54 % 66 46 % 21 25 16 4 Ønskelig 3 3 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2016 I alt 260 144 55 % 116 45 % 53 40 19 4 2017 Kritisk 1 0 0 % 1 100 % 1 0 0 0 Meget vigtig 71 1 1 % 70 99 % 63 6 1 0 Vigtig 126 7 6 % 119 94 % 114 5 0 0 Ønskelig 1 0 0 % 1 100 % 1 0 0 0 2017 I alt 199 8 4 % 191 96 % 179 11 1 0 I ALT 2013-2017 1 835 1 476 80 % 359 20 % 238 53 25 43 Heraf kritiske eller meget vigtige 587 453 77 % 134 23 % 99 23 7 5 Generelt blev 1 476 eller 80 % af det samlede antal accepterede henstillinger fremsat i perioden 2013-2017 anset for gennemført af de reviderede, hvilket betyder, at i alt 359 henstillinger (eller 20 %) stadig er igangværende. Ud af disse 359 igangværende henstillinger blev én vurderet som kritisk , mens 133 henstillinger (23 % af det samlede antal accepterede kritiske og meget vigtige henstillinger) blev vurderet som meget vigtige. Af de 359 igangværende henstillinger blev 121 ikke efterkommet inden for fristen, hvilket svarer til 6,6 % af det samlede antal accepterede henstillinger, hvoraf 12 meget vigtige henstillinger ikke var blevet efterkommet længe efter fristen (mere end seks måneder efter den oprindelige frist). Disse udgør kun 0,7 % af det samlede antal accepterede henstillinger i perioden 2013-2017. Det samlede antal accepterede henstillinger fra perioden 2013-2017, for hvilke den interne revisionstjeneste foretog opfølgende revision ved udgangen af 2014, var på 1 361, hvilket skal ses i forhold til de 1 476, der var rapporteret som "parate til undersøgelse" af de reviderede. Af det samlede antal henstillinger, der blev fulgt op i den pågældende periode, var 1 296 (95 %) blevet afsluttet af den interne revisionstjeneste. Dette betyder, at den interne revisionstjeneste i gennemsnit vurderede, at 5 % af henstillingerne ikke var blevet gennemført og derfor ikke kunne afsluttes efter gennemførelsen af den opfølgende revision. Alt i alt mener den interne revisionstjeneste, at status med hensyn til gennemførelse af revisionshenstillingerne er tilfredsstillende og kan sammenlignes med tidligere rapporteringsperioder. Tjenesten giver udtryk for, at Kommissionens tjenestegrene er omhyggelige med at gennemføre de meget vigtige henstillinger og dermed afbøde de udpegede risici. Der skal imidlertid lægges mærke til individuelle henstillinger med vurderingen meget vigtige, som ikke er blevet efterkommet længe efter fristen (dvs. mere end seks måneder). Der er udarbejdet en særlig rapport, som er blevet sendt til revisionsopfølgningsudvalget , og hvoraf et sammendrag findes i arbejdsdokumentet til denne rapport.



4.Konklusion baseret på revisionen i 2017 4.1.Konklusion – resultatrevision Som svar på Kommissionens skridt hen imod en resultatbaseret kultur og øget fokus på merværdi fortsatte den interne revisionstjeneste med at gennemføre resultatrevisioner og revisioner af vigtige resultatelementer (omfattende revisioner) i 2017 som et led i tjenestens strategiske revisionsplan for 2016-2018. Den interne revisionstjeneste har i overensstemmelse med sin metodologi og bedste praksis tacklet effektivitet på en indirekte måde, nemlig ved at foretage en vurdering af, hvorvidt og hvordan forvaltningen skal oprette kontrolsystemer, som har til formål at vurdere og give sikkerhed for resultatet (effektiviteten) af sine aktiviteter. På denne måde tilstræber den interne revisionstjeneste at sikre, at generaldirektorater og tjenestegrene først og fremmest har etableret tilstrækkelige resultatrammer og resultatmålingsværktøjer, nøgleindikatorer og overvågningssystemer. Dette skyldes delvist, at der i mange af retsakterne fastsættes mål, som er bredere end det, Kommissionen har mulighed for at opnå alene. Som følge heraf skal SMART-mål (specifikke, målbare, opnåelige, relevante og tidsbestemte) og benchmarks først fastlægges på kommissionsniveau med henblik på så vidt muligt at adskille Kommissionens specifikke bidrag fra de bidrag, der kommer fra de øvrige nøgleaktører, som bidrager til at gennemføre EU-midlerne og nå de fastsatte mål (medlemsstater, regioner osv.). De følgende afsnit indeholder den interne revisionstjenestes konklusioner vedrørende de forskellige resultatmæssige aspekter af tjenestens revisioner i 2017. 4.1.1.Kommissionens generaldirektoraters, tjenestegrenes og forvaltningsorganers resultater: horisontale procedurer 4.1.1.1. Ledelsesprocedurerne Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 27/2016 "Forvaltning i Kommissionen – bedste praksis?" blev offentliggjort i oktober 2016. Revisionsretten anbefalede blandt andet, at Kommissionen tilskynder den interne revisor til at udføre mere revision af forvaltningsspørgsmål på højt plan . Som følge heraf vedtog kollegiet den 11. januar 2017 en afgørelse (ref. C(2017) 4 final), hvori den interne revisor blev anmodet om at gennemføre en revision af Kommissionens forvaltningsordninger, der vedrører risikoforvaltning, den finansielle rapportering og den efterfølgende kontrol/revisionsfunktionen. Den interne revisionstjeneste gennemførte revisionen i 2017 som supplement til flere andre revisioner, der allerede var blevet planlagt, hvad angår forvaltningsspørgsmål (på højt plan) på andre af Kommissionens områder. Resultaterne af disse revisioner viser, at der på både institutionsplan og operationelt plan findes store svagheder i flere forvaltningsordninger. EU befinder sig p.t. i en udfordrende periode, idet der blandt andet er brug for at styrke borgernes tillid til EU-politikkerne og -institutionerne. Derfor har den interne revisionstjeneste konkluderet, at Kommissionen bør benytte lejligheden til at forbedre sine forvaltningsordninger og således sin evne til at opfylde målsætningerne yderligere. Kommissionen gjorde i tiden efter den administrative reform i 2000 betydelige fremskridt i styrkelsen af sin ansvarlighed, sit ansvar og sine procedurer for opbygning af sikkerhed. Den decentrale økonomiske forvaltningsmodel forstås godt og er indarbejdet i organisationens kultur, og der findes klare regnskabsinstrumenter og en robust sikkerhedsopbygningsproces. Desuden vedtog Kommissionen i oktober 2017 meddelelsen "Governance in the European Commission". På institutionsplan identificerede den interne revisionstjeneste dog et behov for forholdsmæssige forbedringer af de nuværende forvaltnings- og tilsynsordninger, navnlig for så vidt angår risikoforvaltning og de mere generelle aspekter af den forvaltningsmæssige opbygning. Derudover er der siden 2015 – hvor de nye IT-forvaltningsstrukturer blev iværksat – sket betydelige fremskridt inden for den institutionelle IT-forvaltning. På trods af disse fremskridt blev der dog afsløret store svagheder, der kræver en forholdsmæssig, men nødvendig indsats for at forstærke og yderligere styrke forvaltningen på dette område. Formålet med de anbefalede forbedringer er at supplere og udbygge de eksisterende strukturer i Kommissionen ved at give IT-rådet yderligere beføjelser, fastlægge en klar generel institutionel IT-strategi og styrke det institutionelle tilsyn med IT-investeringsporteføljen i hele Kommissionen. Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed, Lønkontoret og Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor råder over en lang række institutionelle informationssystemer, der er helt afgørende for Kommissionens og nogle andre EU-institutioners, EU-forvaltningsorganers og decentraliserede agenturers og andre EU-organers daglige drift. Der blev i den kontekst identificeret betydelige svagheder i forvaltnings- og projektledelsesordningerne for disse systemer. Der er brug for afgørende forbedringer for at sikre den strategiske tilpasning – både på HR-området og med Generaldirektorat for Informationsteknologi som primær IT-system- og -tjenesteleverandør – og herved optimere den værdi, der genereres af IT-investeringerne.

De forvaltningsmæssige mangler er også en grundlæggende årsag til de betydelige svagheder i produktionsprocessen og kvaliteten af de statistikker, der ikke er udarbejdet af Eurostat. Den interne revisionstjeneste anerkender, at der inden for den aktuelle ramme og under hensyntagen til de involverede aktørers ansvarsområder er blevet truffet foranstaltninger både på institutions- (Eurostat) og operationelt niveau (generaldirektorat/tjenestegren) i forhold til at koordinere og forvalte statistikproduktionsprocessen hos generaldirektoraterne/tjenestegrenene med henblik på en forbedret kvalitet. Derudover har de operationelle generaldirektorater iværksat procedurer og aktiviteter med forskellige formaliserings- og kompleksitetsgrader til sikring af, at deres statistiske behov afdækkes af enten eksterne leverandører eller ved at behandle internt tilgængelige data. Den aktuelle ramme i Kommissionen er dog ikke solid nok i forhold til at sikre et generelt tilfredsstillende kvalitetsstandardniveau for de statistikker, der ikke er udarbejdet af Eurostat, og den langsigtede bæredygtighed af de procedurer, der anvendes i øjeblikket. 4.1.1.2. Forvaltningsprocedurer for menneskelige ressourcer På området for menneskelige ressourcer har den interne revisionstjeneste vurderet flere generaldirektorater og forvaltningsorganer med hensyn til, om de har udarbejdet og gennemført effektive strategier for menneskelige ressourcer for at overvinde de udfordringer, der ligger i nye prioriterede mål, ændringer af bemandingsniveauet og omstruktureringer. Generelt blev det ved revisionerne konkluderet, at generaldirektoraterne og forvaltningsorganerne har truffet passende foranstaltninger for at afhjælpe de udfordringer med hensyn til menneskelige ressourcer, som de står over for. Ikke desto mindre blev der identificeret svagheder i den strategiske forvaltning af de menneskelige ressourcer i Generaldirektoratet for Migration og Indre Anliggender og Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur, i fordelingen af de menneskelige ressourcer i Generaldirektoratet for Migration og Indre Anliggender og Generaldirektoratet for Retlige Anliggender og Forbrugere og i den organisatoriske struktur og udvælgelsen af kontraktansatte i Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur. 4.1.1.3. IT-forvaltningsprocedurer Flere revisioner på IT-området konkluderede, at der for så vidt angår IT-sikkerheden i Kommissionen er plads til effektivitetsforbedringer. Cybersikkerheden eller IT-sikkerheden er afgørende for at sikre, at oplysninger inden for en organisation beskyttes mod videregivelse til uautoriserede brugere (fortrolighed), uretmæssig ændring (integritet) og manglende adgang, når dette er krævet (tilgængelighed). I revisionen af IT-sikkerheden i Generaldirektoratet for Informatik konkluderede den interne revisionstjeneste, at modningsniveauet varierer mellem de forskellige analyserede teknologier, selv om de forebyggende kontrolforanstaltninger er tilrettelagt på en hensigtsmæssig måde og er effektive. Derudover er integritetskontrollerne forbundet med betydelige svagheder, idet de i praksis viser sig at være mindre systematiske og effektive. På operationelt plan forvalter Generaldirektoratet for Energi flere IT-systemer til understøttelse af regnskabet med nukleare materialer og inspektionsprocedurerne, der håndterer klassificerede oplysninger inden for rammerne af Det Europæiske Atomenergifællesskab (EURATOM). Der forekommer store problemer på området. I særdeleshed tager de aktuelle sikkerhedsordninger hovedsageligt udgangspunkt i en ca. 16 år gammel vurdering, der ikke er blevet opdateret siden. Derudover var forvaltningsordningerne for IT-sikkerhed, IT-sikkerhedsplanerne og -kontrollerne for det sikre netværk forbundet med organisatoriske svagheder. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) behandler en stor mængde følsomme oplysninger i sine IT-systemer og har specifikke krav til deres fortrolighed og integritet. Den interne revisionstjeneste anerkender, at Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig følger god praksis på en del områder for at nedbringe de iboende sikkerhedsrisici, kontoret er eksponeret for. Den interne revisionstjeneste har dog konstateret en række svagheder, som har fået tjenesten til at konkludere, at de kontroller, der foretages, ikke giver de fornødne garantier for, at IT-sikkerhedsrisikoen afbødes i tilstrækkelig grad. Navnlig content management-systemet, der er det vigtigste system, som Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig bruger i sin daglige sagsbehandling, og mere generelt forvaltningsstrukturen for IT-sikkerhed skal forbedres betydeligt. 4.1.1.4. Andre procedurer Andre af den interne revisionstjenestes revisioner på forskellige områder viste, at der er behov for yderligere foranstaltninger for at gøre de reviderede procedurer mere effektive samlet set. De anvisningsberettigede bemyndigede ved delegation skal tage højde for omkostningseffektiviteten af kontrolforanstaltningerne ved oprettelsen af de interne kontrolsystemer i deres generaldirektorater og skal oplyse kontrolforanstaltningernes omkostningseffektivitet i deres årlige aktivitetsrapporter. Samtidig skal Kommissionen give et estimat over omkostningerne og fordelene forbundet med kontrolsystemerne i forbindelse med revisionen eller fremlæggelsen af nye udgiftsforslag. Revisionen, der omfatter flere generaldirektorater, af Kommissionens ramme/ordninger for vurdering, evaluering og rapportering af kontrolforanstaltningernes omkostningseffektivitet afslørede væsentlige svagheder i den nuværende institutionelle ramme. Dette mindsker i høj grad nytteværdien af de indberettede resultater vedrørende omkostninger og fordele forbundet med kontrolforanstaltningerne – både for Kommissionens forvaltning og de eksterne interessenter. Afgørende dele af rammen trænger til en væsentlig forbedring for at gøre proceduren mere brugbar og relevant. Forvaltningen af landbrugsmarkederne, herunder markedskriser, udgør i henhold til målene i den fælles landbrugspolitik et af kerneansvarsområderne for Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter. Generaldirektoratet har indført passende procedurer, således at det kan reagere rettidigt på markedskrisesituationer. Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikters kapacitet til at trække på erfaringerne fra sådanne situationer med hensyn til risikoforvaltning og opfølgning af kriseforanstaltninger er dog forbundet med en væsentlig svaghed. Den interne revisionstjeneste fandt i forbindelse med kriseberedskabet på fødesikkerhedsområdet frem til, at Generaldirektorat for Sundhed og Fødevaresikkerhed ikke med jævne mellemrum har opdateret sin "generelle plan" for fødevarekriser og de hermed forbundne procedurer og ordninger, ikke har afprøvet planen i samarbejde med størstedelen af de vigtigste interessenter med ansvar for krisestyring på nationalt og Kommissionsniveau og ikke rådede over konkrete planer for planens gennemførelse. Revisionen kunne endvidere afdække kommunikative mangler. Kriseberedskabet er således eksponeret for effektivitetsrelaterede risici. EU's konkurrencepolitik har til formål at sikre, at konkurrencen på det frie indre marked ikke forvrænges af forebyggelsen eller afhjælpningen af konkurrencebegrænsende adfærd inden for kartelbekæmpelse, fusioner og statsstøtte. Det er helt afgørende for politikkens overordnede effektivitet, at et system, hvor både Kommissionen og medlemsstaterne råder over kompetencer til at håndhæve EU's kartelbekæmpelsespolitik, koordineres indbyrdes. Der er alvorlige svagheder i samarbejdet med de nationale domstole, hvilket skyldes den begrænsede informationsstrøm fra deres side. Kommissionen har ikke modtaget komplette oplysninger fra nogle af medlemsstaterne om indholdet i de nationale retsafgørelser vedrørende håndhævelsen af EU's kartelbekæmpelseslovgivning som krævet i henhold til forordning (EF) nr. 1/2003. Denne situation forhindrer Kommissionen i at fremsætte indlæg, hvis en af parterne anker en kendelse, og identificere og vurdere svagheder eller uoverensstemmelser i forbindelse med håndhævelsen af EU's konkurrencelovgivning. Generaldirektoratet for Miljø forvalter et af de højeste niveauer af klager og overtrædelsessager blandt alle Kommissionens tjenestegrene. I løbet af de seneste 10 år har generaldirektoratet gjort en betydelig indsats for at forbedre håndhævelsen af meget kompleks EU-lovgivning på miljøområdet. På trods af bestræbelserne på at styrke behandlingen af det store antal klager og overtrædelser oplever generaldirektoratet dog fortsat store problemer, hvad angår opnåelsen af Kommissionens mål for behandlingen heraf. Derudover forventes det aktuelle pres, som medarbejderne i generaldirektoratet med ansvar for disse processer står over for, at stige yderligere som følge af de nye bestemmelser som anført i Kommissionens meddelelse "EU-retten: Bedre resultater gennem bedre anvendelse". Selv om Generaldirektoratet for Miljø har indført passende procedurer til sikring af miljølovgivningens effektive håndhævelse, forekommer der dog i lyset af ovenstående fortsat en række væsentlige svagheder, der skal afhjælpes, navnlig i forhold til klagebehandlingens effektivitet og håndhævelsen af EU's miljølovgivning. En af Det Fælles Forskningscenters kerneaktiviteter er videnskabelige projekter, som er helt afgørende for frembringelsen af videnskabelige resultater af høj kvalitet, der understøtter EU-politikkerne med uafhængig dokumentation i hele den politiske cyklus. På trods af at de forvaltnings- og kontrolsystemer, der er blevet indført af Det Fælles Forskningscenter i forbindelse med centrets videnskabelige projektforvaltningsaktiviteter, er tilrettelagt på en hensigtsmæssig måde, er der en betydelig svaghed i deres gennemførelse, hvad angår tilsynet med gennemførelsen af de videnskabelige projekter og arbejdspakkerne. Den interne revisionstjeneste konkluderede i revisionen af etik inden for rammerne af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, at kontoret har indført og gennemført nogle etiske rammer, der tager udgangspunkt i klare procedurer, som er tilpasset generaldirektoraternes specifikke forhold og arbejdsopgaver. De interne kontrolforanstaltninger sikrer medarbejdernes overvejende overholdelse af de etiske regler og forpligtelser, navnlig i forhold til uafhængighed, integritet, upartiskhed, diskretion og objektivitet. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svigs medarbejdere bør dog i langt højere grad være opmærksomme på, hvordan de sociale medier og interesserepræsentanterne skal håndteres. Den interne revisionstjeneste har desuden vurderet tilbagekonteringsproceduren inden for Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed for de tjenester, der leveres til kunderne, og har afdækket, at generaldirektoratet allerede har truffet en række foranstaltninger til at tilpasse og forbedre denne procedure for at bringe den i overensstemmelse med de institutionelle retningslinjer. Dette indebar navnlig en revision af omkostningsberegningsmetoderne og en harmonisering af serviceleveranceaftalerne som indgået med de decentraliserede agenturer, som repræsenterer flertallet af de eksterne kunder. Der blev der på tidspunktet for feltarbejdet fortsat fundet en væsentlig svaghed i udkastet til omkostningsmodellen, samtidig med at centrale områder skal styrkes for at opfylde de institutionelle krav og grundlæggende principper fuldt ud. 4.1.2.Gennemførelse af aktions- og administrationsbevillinger – resultater 4.1.2.1. Direkte forvaltning

På området for direkte forvaltede midler blev program- og projektforvaltningsprocedurerne vurderet inden for rammerne af flere revisioner. Der blev ikke fundet væsentlige resultatmæssige svagheder i den henseende. 4.1.2.2. Indirekte forvaltning På området for indirekte forvaltede midler blev der ved flere revisioner fokuseret på de tilsynsordninger, der er indført i generaldirektoraterne og tjenestegrenene. En revision udført af den interne revisionstjeneste af tilsynet med Shift2Rail (S2R) afslørede et alvorligt resultatmæssigt problem, idet Generaldirektorat for Mobilitet og Transport ikke har indført en formel, konsolideret, risikobaseret tilsynsstrategi for Shift2Rail indeholdende generaldirektoraternes tilsynsmål, og hvordan de forskellige tilsynsværktøjer bidrager til en garanteret opfyldelse af de politiske mål. Der foregår ikke en formel opgavetildeling mellem Generaldirektorat for Mobilitet og Transports operationelle og finansielle enheder med ansvar for tilsynet med Shift2Rail, med undtagelse af forberedelserne af fællesforetagendets bestyrelsesmøder. Derudover har Generaldirektorat for Mobilitet og Transport ikke foretaget en formel kortlægning af de Shift2Rail-relaterede opgaver og den tilsvarende vurdering af de nødvendige ressourcer. I forbindelse med revisionen af forvaltningen af investeringsfaciliteterne inden for rammerne af Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling fandt den interne revisionstjeneste frem til, at direktoratet ikke systematisk kontrollerer den internationale finansielle institutions operationelle resultater og de vigtigste aspekter af de blandingsoperationer, den skal indberette på årlig basis til Europa-Parlamentet og Rådet. Den internationale finansielle institutions fremlagte rapporter på EU-delegationsniveau varierer endvidere i kvalitet. EU-delegationerne har således ikke altid adgang til relevante oplysninger til et hensigtsmæssigt tilsyn med projekternes operationelle og finansielle aspekter. 4.1.2.3. Delt forvaltning På området for delt forvaltning blev program- og projektforvaltningsprocedurerne vurderet i flere revisioner, som afslørede en række betydelige resultatmæssige svagheder, hvoraf nogle kan være til fare for opnåelsen af de politiske målsætninger. Ændringsproceduren for det operationelle program (OP) er en mekanisme, hvormed medlemsstaterne kan omlægge mekanismerne til gennemførelse af operationelle programmer. I den forbindelse skal de ansvarlige generaldirektorater gennemføre en grundig analyse forud for vedtagelsen af ændringsforslaget til Kommissionens afgørelse. Selv om den reviderede procedure generelt fungerer godt, og Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion samt Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri har gjort en stor indsats for at sikre en koordineret tilgang inden for det enkelte generaldirektorat og på tværs af generaldirektoraterne, forekommer der en betydelig svaghed i forbindelse med konsistensen, effektiviteten og rettidigheden af ændringsforslagene til de operationelle programmer. Der gøres brug af flere instrumenter til at finansiere initiativer inden for ungdomsbeskæftigelse. Disse forvaltes af Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion. Der blev observeret væsentlige svagheder med hensyn til mekanismerne til sikring af konsistens mellem udarbejdelsen af nye politiske initiativer inden for ungdomsbeskæftigelse, gennemførelsen af finansiering og mekanismen til omfordeling af midler til nye eller presserende politiske prioriteter, hvor det er nødvendigt. Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede gennemføres via forskellige operationelle programmer som forvaltet af Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion. Den største påpegede svaghed vedrører resultatmålingen og rapporteringen. Lovgivningsrammen for Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede mangler elementer til en ramme for resultatmåling, herunder milepæle og målsætninger for delte indikatorer eller specifikke mål. De indikatorer og data, der indberettes på vegne af Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede, er forbundet med iboende begrænsninger, hvilket betyder, at de er mindre anvendelige i forbindelse med indberetningen af fondens overordnede resultater. Derudover mangler retsgrundlaget mekanismer til kontrol af udbredelsen af de ledsagende foranstaltninger, og der modtages ikke jævnligt oplysninger om den praktiske gennemførelse, som ellers skulle fremme det effektive tilsyn med programmet. Endelig afslørede revisionen af store projekter inden for rammerne af Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik væsentlige svagheder i proceduren til godkendelse af og tidligt tilsyn med store projekter som støttet af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden. 4.2.Den interne revisionstjenestes begrænsede konklusioner om situationen med hensyn til intern kontrol til hvert GD Den interne revisionstjeneste har i februar 2018 fremlagt begrænsede konklusioner om status med hensyn til intern kontrol for hvert generaldirektorat og hver tjenestegren. Disse konklusioner udgør et bidrag til de pågældende generaldirektoraters og tjenestegrenes årlige aktivitetsrapporter for 2017. Konklusionerne bygger på det revisionsarbejde, der er udført gennem de sidste tre år, og omfatter alle ikkegennemførte henstillinger udstedt af den interne revisionstjeneste og tidligere interne revisionsfunktioner (i det omfang at den interne revisionstjeneste har overtaget dem). Den interne revisionstjenestes konklusion om situationen med hensyn til intern kontrol er begrænset til forvaltnings- og kontrolsystemer, der er genstand for revision, og omhandler ikke systemer, der ikke er blevet revideret af den interne revisionstjeneste i de sidste tre år. I de begrænsede konklusioner var følgende genstand for særlig opmærksomhed, hvilket har ført til forbehold i de berørte generaldirektoraters årlige aktivitetsrapporter: ·Generaldirektoratet for Klima: for så vidt angår den bemærkede forsinkelse ved gennemførelsen af en meget vigtig IT-sikkerhedsrelateret henstilling (om forvaltningen af sikkerheden ved EU's II-system for emissionshandel), som udsætter generaldirektoratet for en risiko for brud på sikkerheden ·Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling: for så vidt angår den observerede forsinkelse i gennemførelsen af en meget vigtig henstilling udstedt i forbindelse med revisionen af forvaltningen af fredsfaciliteten for Afrika ·Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur: for så vidt angår én kritisk og en række meget vigtige henstillinger udstedt i forbindelse med revisionen af Erasmus+ og Et Kreativt Europa – forvaltning af tilskud, fase 1. Desuden henledte den interne revisionstjeneste især opmærksomheden på Strukturreformtjenesten og problemstillingerne vedrørende offentlige udbud som identificeret i en revision af den økonomiske forvaltning i Strukturreformtjenesten og påpegede, at tjenesten i behørig grad bør vurdere, hvorvidt disse kræver et forbehold i den årlige aktivitetsrapport. På baggrund af de eksisterende institutionelle retningslinjer konkluderede tjenesten, at der ikke var grundlag for et finansielt forbehold, og at det ikke var nødvendigt med et forbehold i den årlige aktivitetsrapport af hensyn til omdømmet, idet de identificerede risici for omdømmet ikke gjorde sig gældende. Den interne revisionstjeneste var enig i denne vurdering. 4.3.Generel udtalelse om Kommissionens finansielle forvaltning Som krævet i opgavebeskrivelsen afgiver den interne revisionstjeneste en årlig generel udtalelse om Kommissionens finansielle forvaltning. Den er baseret på revisionen af Kommissionens finansielle forvaltning gennemført af den interne revisionstjeneste i de seneste tre år (2015-2017). Den inddrager også oplysninger fra andre kilder, herunder rapporter fra Revisionsretten. Den generelle udtalelse udsendes parallelt med denne beretning og dækker det samme regnskabsår.