DA Den Europæiske Unions Tidende C 157/14

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2009/C 157/08

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006. Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»FARINE DE BLÉ NOIR DE BRETAGNE« ELLER »FARINE DE BLÉ NOIR DE BRETAGNE — GWINIZH DU BREIZH«

EF-Nr.: FR-PGI-005-0555-26.09.2006

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse:

»Farine de blé noir de Bretagne« eller »Farine de blé noir de Bretagne — Gwinizh du Breizh«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Produkter tilhørende kategori 1.6: »frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet«.

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Der er tale om mel opnået ved maling af boghvede (Fagopyrum esculentum), der traditionelt dyrkes i Bretagne.

Den variant, der anvendes, er Harpe og/eller Tetra Harpe, sølvfarvet type.

Melets farve skal være lig med eller ligge over 75. Til afgørelse heraf måles melets farve på en skala fra 0 til 100 (jo lavere denne værdi L (1) er, desto kraftigere er melets farve). Bretonsk boghvedemel har en intens farve.

Melets pH-værdi skal ligge over 6.

Det lagrede slutprodukt skal have en fugtighedsgrad på eller under 14,5 %.

Bretonsk boghvedemel er kendetegnet ved en karakteristisk parfumeret duft og en markant smag.

3.3. Råvarer:

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Dyrkningen, tørringen, sorteringen og opbevaringen af boghvede og forarbejdningen heraf til mel skal finde sted inden for BGB-området.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

Bretonsk mel sælges i løs vægt eller i pakker à 0,5-25 kg.

3.7. Specifikke mærkningsregler:

Produktet sælges under betegnelsen »Farine de blé noir de Bretagne« eller »Farine de blé noir de Bretagne — Gwinizh du Breizh«.

Emballagen er mærket med angivelsen »Indication Géographique Protégée« (beskyttet geografisk betegnelse) og/eller EU-logoet.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Det geografiske område for bretonsk boghvedemel svarer til det historiske Bretagne, dvs. departementerne Côtes d’Armor (372 kommuner), Finistère (283 kommuner), d’Ille et Vilaine (352 kommuner), Morbihan (261 kommuner) og Loire Atlantique (221 kommuner) samt kantonerne Pouancé og Candé (Maine et Loire) og Saint-Aignan sur Roe (Mayenne).

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

Bretagne har det ideelle klima til dyrkning af boghvede, der kræver meget vand. I dyrkningsperioden er temperaturen optimal takket være kystklimaet. I maj måned er der kun små temperatursvingninger, og der er stort set ingen risiko for frost.

Vandmanglen i begyndelsen af sommeren opvejes af en nedbørsmængde, der er jævnt fordelt over året. Dette er gunstigt for boghvedeplantens spiring efter såningen.

Der er tale om en etårig plante med en meget kort vækstperiode (såning i maj-juni og høst i september-oktober), som er velegnet til et tempereret klima.

De geologiske og hydrografiske forhold er gunstige for dyrkningen af boghvede. Boghvedeplanten egner sig særlig godt til dyrkning i den let syrlige jord, der er kendetegnende for det afgrænsede geografiske område. Undergrunden, der består af sure bjergarter (granit, skifer, sandsten), er ikke særlig dyb og indeholder kun en beskeden vandreserve. I hele vækstperioden skal luftfugtigheden være høj for at sikre en hurtig spiren og en god befrugtning (juli og august).

Den jord, der benyttes til dyrkning af boghvede, må ikke have en pH-værdi på over 6,5.

5.2. Produktets egenart:

Melet er farvet. Ved forarbejdning af bretonsk boghvedemel noteres der en kraftig farvning sammenlignet med mel fremstillet af fransk eller importeret boghvede. Det skyldes forskellen i tykkelse mellem bretonske boghvedekorn (0,10-0,15 mm) og de andre (0,15-0,23 mm).

Bretonsk boghvede giver som følge af den lille kornstørrelse et mindre udbytte end boghvede fra andre produktionsområder.

Alle disse faktorer gør, at produkter fremstillet med bretonsk boghvedemel har en kraftigere farvning og afgiver en typisk duft af boghvede.

Produktet danner grundlag for mange af de fødevarer, der konsumeres i området, eftersom bretonsk boghvedemel oprindeligt blev anvendt til fremstilling af især pandekager (crêpes) og galetter (galettes).

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Knowhow inden for produktion af bretonsk boghvedemel

Produktionen af boghvede og de lokale dyrkningsmetoder har en lang tradition. Allerede i det 14. århundrede blev der dyrket boghvede i det pågældende område. Boghvede udviklede sig til den vigtigste afgrøde i de tørlagte sumpe og på de nyopdyrkede landområder.

Falske såbed-teknikken og det forhold, at der ikke tilsættes næringsstoffer, gør boghvede beregnet til produktion af bretonsk boghvedemel til et helt særligt produkt.

Planten kræver ikke nogen større jordbearbejdning. De bretonske bønder har udviklet falske såbed-teknikken og forbereder jorden på samme måde som til et normalt såbed. Denne teknik består i først at lade ukrudtet spire og så derefter anlægge det egentlige såbed, hvilket gør det muligt at undgå brug af plantebeskyttelsesmidler. Der er en bemærkelsesværdig forskel i forhold til andre forårs- og vinterafgrøder, der kræver store forberedelser.

Det er en afgrøde, der passer godt til den magre jord i det pågældende geografiske område. Den har ikke behov for meget kvælstof og kræver heller ikke meget gødning. Boghvede betragtes som en sædskifteafgrøde og er økonomisk at dyrke.

En tradition for forarbejdning af boghvede til mel

Bønderne i Bretagne dyrkede boghvede til især eget forbrug.

Traditionen med forarbejdning af boghvede til mel har rødder tilbage i det 15. århundrede. Der har altid været mange møller til maling af boghvede i Bretagne. Der findes stadig omkring 30 sådanne møller.

Melproduktionen følger den traditionelle metode. Efter rensning foregår malingen ved hjælp af en cylinder eller møllesten.

Produktets omdømme

Produktets omdømme hænger navnlig sammen med det traditionelle bretonske køkken. I århundreder er dette mel blevet anvendt til pandekager og galetter. I Bretagne eksisterer der en veritabel knowhow om pandekager og galetter fremstillet af boghvede, og den overleveres fra generation til generation. Spisevanerne i området er ældgamle (en gang om ugen samledes man for at spise boghvedepandekager og medbragte smør, æg og marmelade, og man spiste regelmæssigt pølsegaletter). Alle bønder var i besiddelse af en særlig pande (en galetière eller billig) til bagning af pandekager over bålet. Denne tradition har udviklet sig til en vigtig økonomisk aktivitet med eksport til alverdens lande.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/IGP2008/cdchFarinedeBleNoirdeBretagnesept2008.pdf