I.INDLEDNING

Dette er den ottende månedlige statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion, og den beskriver udviklingen i to hovedsøjler: bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet og midlerne til understøttelse heraf samt styrkelse af vores forsvar og opbygning af modstandsdygtighed over for disse trusler.

I de seneste uger er Europa endnu engang blevet ramt af en række terrorangreb. Den 22. maj 2017 blev Manchester offer for et rystende terrorangreb, da en bombe blev sprængt uden for et koncerthus, og 22 mennesker, heraf mange teenagere, blev dræbt. 12 dage senere, den 3. juni 2017, blev London endnu engang angrebet, da terrorister pløjede ind i tilfældige fodgængere på vej over London Bridge og siden fortsatte til fods og foretog deres morderiske overfald med knive på det nærliggende Borough Market. Den 18. juni fandt et lignede lastbilangreb sted uden for en moské, hvor uskyldige medlemmer af menigheden blev dræbt og såret. Senest forsøgte en terrorist den 19. juni 2017 at angribe politibetjente på Avenue des Champs-Élysées i Paris, men blev skudt og dræbt. Den 20. juni 2017 skød og dræbte belgiske sikkerhedsstyrker en selvmordsbomber i Bruxelles' Gare Centrale, hvis bombe ikke eksploderede. Disse angrebs omfang og tempo understreger igen den afgørende betydning af at bekæmpe voldelig ekstremisme og den udfordring, medlemsstaterne står over for, både med hensyn til at modarbejde angreb og med hensyn til at forebygge og bekæmpe den radikalisering, som nærer dem.

I denne rapport gøres der rede for de foranstaltninger, der er truffet på EU-niveau for at forebygge og bekæmpe radikalisering, og der gøres status over de fremskridt, der er gjort som reaktion på radikaliseringens udfordringer et år efter vedtagelsen af Kommissionens meddelelse i juni 2016 om støtte til forebyggelse af radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme . Rapporten indeholder også en orientering om de fremskridt, der er sket med gennemførelsen af andre prioriterede sikkerhedsspørgsmål, idet de næste skridt er taget til at styrke informationsudvekslingen gennem interoperabiliteten mellem informationssystemerne og til at gennemføre handlingsplanen om finansiering af terrorisme for at spore og forebygge terrorfinansiering.

I sine konklusioner fra mødet den 22.-23. juni 2017 gentog og understregede Det Europæiske Råd Unionens vilje til at samarbejde for at bekæmpe spredningen af radikalisering på internettet, koordinere arbejdet med at forebygge og bekæmpe voldelig ekstremisme og adressere ideologien, modarbejde finansieringen af terrorisme, lette hurtige og målrettede informationsudvekslinger mellem retshåndhævende myndigheder, herunder med betroede partnere, og forbedre interoperabiliteten mellem databaser. Erklæringen fra det seneste G7-topmøde i Taormina om bekæmpelse af terrorisme og voldelig ekstremisme sendte et stærkt signal om den internationale vilje til at bekæmpe den voksende terrortrussel og understregede behovet for en yderligere samordnet indsats på globalt plan.

Endelig omhandler denne rapport den voksende cybertrussel, og der redegøres for foranstaltninger til bekæmpelse heraf på kort sigt på grundlag af erfaringerne fra reaktionen på WannaCry-angrebet.

II. EU-AKTIONER TIL STØTTE FOR FOREBYGGELSE AF RADIKALISERING

Skønt voldelig radikalisering ikke er et nyt fænomen, har de seneste terrorangreb i EU vist både den alarmerende hastighed, hvormed nogle EU-borgere er blevet radikaliseret, og i hvor stort omfang det er sket. Ved rekruttering af terrorister benyttes der en række forskellige teknikker målrettet sårbare personer. Anvendelsen af digitale kommunikationsværktøjer skaber nye og særlige udfordringer for medlemsstaternes myndigheder. Bekæmpelse af radikalisering gennem en mangesidet reaktion på EU-plan, både online og offline, spiller derfor en central rolle i støtten til medlemsstaternes bekæmpelse af terrorisme.

Med henblik på at bekæmpe radikalisering på internettet har Kommissionen i de sidste to år arbejdet med centrale internetplatforme, bl.a. EU's internetforum, for at sikre frivillig fjernelse af terrorrelateret indhold. I forbindelse med disse aktiviteter er der gjort reelle fremskridt med at fjerne terrorrelateret indhold på internettet og bekæmpe ulovlige hadefulde udtalelser på internettet, men der mangler stadig meget. I det Europæiske Råds konklusioner af 22.-23. juni 2017 hedder det: "Med udgangspunkt i arbejdet i EU's internetforum forventer Det Europæiske Råd, at industrien opretter et industriforum og udvikler nye teknologier og værktøjer til at forbedre den automatiske påvisning og fjernelse af indhold, som tilskynder til terroristiske aktiviteter. Dette bør i nødvendigt omfang suppleres af de relevante lovgivningsmæssige foranstaltninger på EU-plan". Kommissionen var vært ved et møde på højt embedsmandsplan i EU's internetforum den 27. juni 2017 for at aftale en yderligere indsats med centrale internetudbydere for at bekæmpe terrorrelateret indhold på internettet. Målet er, at internetplatforme skal gøre mere, især for at intensivere den automatiske sporing af terrorrelateret indhold, dele teknologi og værktøjer hertil med mindre virksomheder og udnytte "hashdatabasen" i fuldt omfang, bl.a. ved at give Europol adgang til centrale oplysninger og oprette et indberetningssystem om fjernet terrorrelateret indhold. For at supplere det arbejde, som gøres af Europols Internetindberetningsenhed, opfordrer Europa-Kommissionen alle medlemsstater til at oprette nationale internetindberetningsenheder og udvikle et netværk imellem dem, så de kan samarbejde med internetplatforme og Europols internetindberetningsenhed.

Som de seneste angreb vidner om, kræver radikaliseringens hidtil usete omfang også en yderligere indsats for at støtte forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering på nationalt og lokalt plan. Kommissionen vil hurtigt nedsætte en ekspertgruppe på højt plan om radikalisering for at lette videreudviklingen af EU-politikker på dette område. Gruppen vil få til opgave at skabe dynamik i det videre arbejde på højt prioriterede områder såsom radikalisering i fængsler, terrorrelateret propaganda på internettet og tilbagesendelse af fremmede terrorkrigere. Gruppens arbejde skal styrke netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering (RAN), som har ledet Kommissionens arbejde med at støtte medlemsstaterne på dette område gennem samarbejde med fagfolk i lokalsamfundet. Senest præsenterede netværket den 19. juni 2017 en håndbog i håndtering af hjemvendte fremmedkrigere, "Responses to Returnees", for at støtte medlemsstaterne i tacklingen af udfordringerne med hjemvendte udenlandske terrorkrigere. Håndbogen giver en oversigt over metoder fra fagfolk til at håndtere forskellige scenarier med personer, der vender tilbage fra konfliktområder. I de kommende måneder afholder netværket en række workshops for nationale myndigheder for at videreudvikle disse metoder og fremme bestræbelserne i medlemsstaterne.

De komplekse udfordringer omkring radikalisering kræver en mangesidig reaktion, bl.a. langsigtede foranstaltninger som anført i meddelelsen om forebyggelse af radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme, fra juni 2016. I løbet af det seneste år har Kommissionen gennemført de fleste af de centrale aktioner, der er afdækket inden for andre områder i forbindelse med forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering. For at støtte medlemsstaterne med at bekæmpe radikalisering i fængsler blev der oprettet en særlig fængsels- og kriminalforsorgsgruppe under netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering, som skal yde vejledning til fagfolk i forreste linje såsom fængsels- og kriminalforsorgsmedarbejdere, psykologer og religiøse repræsentanter. Uddannelse spiller en central rolle for forebyggelsen af radikalisering, og Kommissionen har taget en række skridt til at gennemføre Pariserklæringen om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse. Erasmus+-programmet er centralt i den henseende. I betragtning af forbindelserne mellem marginalisering, sårbarhed og radikalisering er den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev vedtaget den 26. april 2017, et vigtigt element i afhjælpningen af nogle af de grundlæggende årsager til radikalisering og voldelig ekstremisme. For at styrke samhørigheden mellem de europæiske samfund er Kommissionen også i gang med at gennemføre handlingsplanen for integration af tredjelandsstatsborgere med en lang række foranstaltninger til at støtte medlemsstaterne og andre aktører i deres integrationsbestræbelser.

Udadtil arbejder EU i internationale fora – især Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og institutioner, der udspringer af Det Globale Forum for Terrorbekæmpelse – for at støtte forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering i partnerlande i det vestlige Balkan, Mellemøsten og Nordafrika, herunder uddannelse af relevante fagfolk og økonomisk støtte til græsrodsinitiativer, der arbejder med forebyggelsesforanstaltninger. Der vil i 2018 blive lanceret et nyt Erasmus+-initiativ med virtuelle udvekslinger af unge for at øge interkulturel bevidsthed og forståelse mellem unge i og uden for EU. Netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering udsendte også eksperter til at støtte den forebyggende indsats i Tyrkiet, Vestbalkan og Tunesien.

III. EU-AKTIONER TIL BEKÆMPELSE AF CYBERTRUSLER OG CYBERKRIMINALITET

Angrebet med ransomwaren WannaCry i maj 2017 var en øjenåbner, der satte fokus på huller i de nuværende cybersikkerhedsrammer, især med hensyn til beredskab og samarbejde. Som det allerede før angrebet blev bebudet i midtvejsrevisionen af det digitale indre marked, fremskynder Kommissionen sit arbejde om cybersikkerhed, bl.a. gennem sin revision af strategien for cybersikkerhed af 2013. Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten er i gang med at vurdere de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af den nuværende strategi. Målet er at afdække huller, som skal afhjælpes ved revisionen af strategien i september 2017.

Sideløbende hermed og som opfølgning på erfaringerne fra reaktionen på WannaCry-angrebet bør der nu tages en række skridt til på kort sigt at styrke vores beredskab med henblik på den øgede cybertrussel. Dette inkluderer behovet for at handle hurtigt og styrke vores modstandsdygtighed, især vedrørende spørgsmål i forbindelse med operationelt samarbejde.

WannaCry-angrebet var den første hændelse, som udløste samarbejde i netværket af nationale enheder, der håndterer IT-sikkerhedshændelser (CSIRT-netværket), som er oprettet under net- og informationssikkerhedsdirektivet (NIS-direktivet). Hændelsen viste, at systemet endnu ikke var fuldt operationelt. Den viste også et klart behov for at fremskynde det igangværende arbejde med at forbedre eksisterende IT-værktøjer og opbygge supplerende kapacitet for at muliggøre yderligere samarbejde mellem nationale CSIRT'er. For at styrke disse enheder vil Kommissionen stille en støtte på 10,8 mio. EUR til rådighed for 14 medlemsstater under Connecting Europe-faciliteten med toårige projekter, der starter senest i september 2017. En anden indkaldelse af forslag er i øjeblikket åben, og alle de resterende medlemsstater opfordres til at indgive deres støtteansøgninger.

Retshåndhævelsen over for dette angreb blev ledet af Europols Europæiske Center for Bekæmpelse af Cyberkriminalitet (EC3). For at styrke centret og dets ydelser er det nødvendigt at udstyre det med yderligere IT-ekspertise. Med henblik herpå bør Europols bestyrelse inden september 2017 forbedre mulighederne for rekruttering af IT-specialister under Europols interne regler. Dette arbejde i Europol vil blive støttet yderligere med flere medarbejdere i 2018.