Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (TEN-T)

(2022/C 498/12)

Ordfører: Isabelle BOUDINEAU (FR/PES) Medlem af regionalrådet i Nouvelle-Aquitaine Basisdokumenter: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, om ændring af forordning (EU) 2021/1153 og forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1315/2013 COM(2021) 812 final Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Handlingsplan til fremme af grænseoverskridende personbefordring med jernbane over lange afstande COM(2021) 810 final Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, ændring af forordning (EU) 2021/1153 og forordning (EU) nr. 913/2010 og ophævelse af forordning (EU) nr. 1315/2013 COM(2022) 384 final

I. ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, om ændring af forordning (EU) 2021/1153 og forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1315/2013

COM(2021) 812 final

Anbefalet ændring 1

Betragtning 4

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (4) Gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet skaber gunstige betingelser i form af et infrastrukturgrundlag, der gør det muligt at gøre alle transportformer mere bæredygtige, økonomisk overkommelige og inklusive, gøre bæredygtige alternativer bredt tilgængelige i et multimodalt transportsystem og indføre de rette incitamenter til at fremme omstillingen, navnlig ved at sikre en retfærdig omstilling, i overensstemmelse med målene i Rådets henstilling (EU) […] af […] om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet. (4) Gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet skaber gunstige betingelser i form af et infrastrukturgrundlag, der gør det muligt at gøre alle transportformer mere bæredygtige, økonomisk overkommelige og inklusive i alle Unionens regioner , gøre bæredygtige alternativer bredt tilgængelige i et multimodalt transportsystem og indføre de rette incitamenter til at fremme omstillingen, navnlig ved at sikre en retfærdig omstilling, i overensstemmelse med målene i Rådets henstilling (EU) […] af […] om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet.

Begrundelse

Ingen af Den Europæiske Unions regioner skal lades i stikken i omstillingsindsatsen.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 16

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (16) Der bør i projekters planlægnings- og anlægsfase tages behørigt højde for de interesser, der er kendetegnende for de regionale og lokale myndigheder og den offentlighed, der påvirkes af et projekt af fælles interesse. (16) Der skal i projekters planlægnings- og anlægsfase tages behørigt højde for de interesser, der er kendetegnende for de regionale og lokale myndigheder og den offentlighed, der påvirkes af et projekt af fælles interesse.

Begrundelse

Det er helt nødvendigt, at de regionale og lokale myndigheder inddrages i projektplanlægningen. Der er derfor tale om et krav og ikke kun en anbefaling.

Anbefalet ændring 3

Betragtning 52

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (52) Medlemsstaterne bør oprette et nationalt SUMP-støtteprogram, der skal fremme udviklingen af planer for bæredygtig bytrafik og forbedre koordineringen mellem regioner og byer. Det bør støtte regioner og byområder i udviklingen af planer for bæredygtig bytrafik af høj kvalitet og styrke overvågningen og evalueringen af gennemførelsen af planer for bæredygtig bytrafik gennem lovgivningsmæssige foranstaltninger, vejledning, kapacitetsopbygning, bistand og eventuelt finansiel støtte. (52) Medlemsstaterne bør oprette et nationalt SUMP-støtteprogram, der skal fremme udviklingen af planer for bæredygtig bytrafik og forbedre koordineringen mellem regioner og byer. Det bør støtte regioner og byområder i udviklingen af planer for bæredygtig bytrafik af høj kvalitet og styrke overvågningen og evalueringen af gennemførelsen af planer for bæredygtig bytrafik gennem lovgivningsmæssige foranstaltninger, vejledning, kapacitetsopbygning, bistand og eventuelt finansiel støtte. For at supplere støtten fra de nationale støtteprogrammer letter Kommissionen udvekslingerne mellem knudepunkterne i forbindelse med korridorforaene.

Begrundelse

Kommissionen skal støtte de lokale myndigheder, der ikke har erfaring med udviklingen af SUMP, ved navnlig at lette erfaringsudvekslingen.

Anbefalet ændring 4

Betragtning 66

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag (66) De europæiske transportkorridorer bør medvirke til at udvikle infrastrukturen i det transeuropæiske transportnet på en måde, der tackler flaskehalse, udbygger de grænseoverskridende forbindelser og forbedrer effektiviteten og bæredygtigheden. De bør bidrage til samhørigheden ved at forbedre det territoriale samarbejde. De bør også forfølge transportpolitikkens bredere målsætninger og fremme interoperabilitet, modal integration og multimodale aktiviteter. Korridortilgangen bør være gennemsigtig og tydelig, og forvaltningen af sådanne korridorer bør ikke medføre en overdreven stigning i de administrative omkostninger eller byrder. (66) De europæiske transportkorridorer bør medvirke til at udvikle infrastrukturen i det transeuropæiske transportnet på en måde, der tackler flaskehalse, udbygger de grænseoverskridende forbindelser og forbedrer effektiviteten og bæredygtigheden. De bør bidrage til samhørigheden ved at forbedre det territoriale samarbejde. De bør også forfølge transportpolitikkens bredere målsætninger og fremme interoperabilitet, modal integration og multimodale aktiviteter. Korridortilgangen bør være gennemsigtig og tydelig, og forvaltningen af sådanne korridorer bør ikke medføre en overdreven stigning i de administrative omkostninger eller byrder. Den bør ligeledes tilskynde til opbygning af integrerede forvaltningsstrukturer som f.eks. de europæiske grupper for territorialt samarbejde med henblik på fremskyndelse af virkeliggørelsen af de grænseoverskridende afsnit. Kommissionen og medlemsstaterne hører regionerne og disse interessenter, når de træffer afgørelse om gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet.

Begrundelse

De integrerede forvaltningsstrukturer såsom de europæiske grupper for territorialt samarbejde har vist, at de kan bidrage til at afhjælpe de vanskeligheder, der opstår inden for det grænseoverskridende samarbejde, navnlig med virkeliggørelsen af de grænseoverskridende afsnit af TEN-T. Dette bør forordningen henvise til.

Anbefalet ændring 5

Artikel 3, litra f)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag f) »byknudepunkt«: et byområde, hvor elementer af transportinfrastrukturen i det transeuropæiske transportnet, som f.eks. havne, herunder passagerterminaler, lufthavne, banegårde, busterminaler, logistiske platforme og faciliteter og godsterminaler i og omkring byområdet, er forbundet med andre elementer af denne infrastruktur og med infrastrukturen for regional og lokal trafik f) »byknudepunkt«: et funktionelt byområde, hvor elementer af transportinfrastrukturen i det transeuropæiske transportnet, som f.eks. havne, herunder passagerterminaler, lufthavne, banegårde, busterminaler, logistiske platforme og faciliteter og godsterminaler i og omkring byområdet, er forbundet med andre elementer af denne infrastruktur og med infrastrukturen for regional og lokal trafik

Begrundelse

Et funktionelt byområde afspejler bedre et integreret transportsystem i en by og dens pendlingsopland og spiller en central rolle i planlægningen af byområder og dekarboniseringen af dets transportsystem. Tilføjelsen af »funktionelt« til definitionen af byknudepunkter stemmer bedre overens med logikken bag planerne for bæredygtig bytrafik i artikel 3, litra o).

Anbefalet ændring 6

Artikel 3, nr. l)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag l. »multimodalt passagerknudepunkt«: et forbindelsespunkt mellem mindst to transportformer for passagerer, hvor der er adgang til rejseinformation, offentlig transport og transit mellem transportformer, herunder P&R-anlæg og aktive transportformer, og som fungerer som grænseflade mellem byknudepunkter og langdistancetransportnet l. »multimodalt passagerknudepunkt«: et forbindelsespunkt mellem mindst to transportformer for passagerer, hvor der er adgang til rejseinformation, offentlig transport og transit mellem transportformer, herunder P&R-anlæg og aktive transportformer, og som fungerer som grænseflade mellem og inden for byknudepunkter og langdistancetransportnet

Begrundelse

Med denne ændring vil projekter for multimodale passagerknudepunkter mellem og inden for byknudepunkter kunne opnå finansiering.

Anbefalet ændring 7

Artikel 3, litra o)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag o) »plan for bæredygtig bytrafik« (SUMP): et dokument til strategisk trafikplanlægning, der har til formål at forbedre adgangen til og trafikken i det funktionelle byområde (herunder pendlingsoplande) for mennesker, virksomheder og varer o) »plan for bæredygtig bytrafik« (SUMP): et dokument til strategisk trafikplanlægning, der har til formål at forbedre adgangen til og trafikken i det funktionelle byområde (herunder pendlingsoplande) for mennesker, virksomheder og varer . Planer for bæredygtig bytrafik kan indgå i eksisterende planer og/eller i bredere planer, som også integrerer planer for arealanvendelse, f.eks. på grund af de indbyrdes forbindelser mellem arealanvendelse og mobilitet

Begrundelse

Med dette ændringsforslag sikres det, at planerne for bæredygtig bytrafik må bygge på eksisterende og/eller bredere planer på lokalt og regionalt plan.

Anbefalet ændring 8

Artikel 3, litra z)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag z) »søhavn«: et land- og vandområde bestående af infrastruktur og udstyr, primært til modtagelse af søfartøjer, disses lastning og losning, opbevaring af varer, modtagelse og levering af disse varer eller ind- og udskibning af passagerer, besætning og andre personer og enhver anden infrastruktur, der er nødvendig for transportoperatører i havneområdet z) »søhavn«: et land- og vandområde bestående af infrastruktur og udstyr, primært til modtagelse af søfartøjer, disses lastning og losning, opbevaring af varer, modtagelse og levering af disse varer eller ind- og udskibning af passagerer, besætning og andre personer og enhver anden infrastruktur, der er nødvendig for transportoperatører i havneområdet , og som udgør et forbindelsesled for handel, industriklynger og energiknudepunkter

Begrundelse

I forordningen bør søhavne defineres ved henvisning til samtlige de betydninger, som deres infrastrukturer har for den bedst mulige løsning på de udfordringer, de står over for.

Anbefalet ændring 9

Artikel 4, stk. 2, litra c)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag viii) tilpasning af forskrifterne til virkeligheden

Begrundelse

For at sikre kontinuiteten i nettet og virkeliggørelsen heraf inden for de i forordningens artikel 6 fastsatte frister er det helt nødvendigt at tilpasse de tekniske foranstaltninger til de udfordringer, der kan være ved anvendelsen heraf i visse regioner, navnlig de i betragtning 26 i forordningen nævnte, dvs. regionerne i den yderste periferi og andre afsidesliggende regioner, øregioner, perifere regioner og bjergområder eller tyndt befolkede områder eller isolerede eller delvis isolerede net.

Anbefalet ændring 10

Artikel 8, stk. 2, litra b)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag b) er økonomisk levedygtigt på grundlag af en socioøkonomisk cost-benefit-analyse b) er økonomisk levedygtigt, hvilket underbygges af en socioøkonomisk cost-benefit-analyse , hvor der ved fortolkningen af bæredygtighed også tages hensyn til de socioøkonomiske forhold i medlemsstaterne og projekternes bredere økonomiske virkninger

Begrundelse

I medlemsstater med en passager- og godstrafikmængde, der ligger under gennemsnittet, anses jernbaneprojekter generelt ikke for at være levedygtige alene på grundlag af en cost-benefit-analyse. Ved fortolkning af levedygtigheden skal der tages hensyn til de særlige omstændigheder og projekternes bredere virkning.

Anbefalet ændring 11

Artikel 15, stk. 3, litra b)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag b) i behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat indrømme andre undtagelser fra de i stk. 2 omhandlede krav ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Enhver anmodning om undtagelse skal være baseret på en socioøkonomisk cost-benefit-analyse og en vurdering af indvirkningen på interoperabiliteten. En undtagelse skal opfylde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 og koordineres og aftales med nabomedlemsstaten eller nabomedlemsstaterne i påkommende tilfælde. b) i behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat , en regional myndighed eller en gruppe kompetente myndigheder indrømme andre undtagelser fra de i stk. 2 omhandlede krav ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Enhver anmodning om undtagelse skal være baseret på en socioøkonomisk cost-benefit-analyse og en vurdering af indvirkningen på interoperabiliteten og bidraget til bekæmpelsen af klimaændringer . En undtagelse skal opfylde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 og koordineres og aftales med nabomedlemsstaten eller nabomedlemsstaterne i påkommende tilfælde.

Begrundelse

For at sikre en effektiv gennemførelse af nettet inden for de i forordningens artikel 6 fastsatte frister bør de administrative byrder begrænses og indrømmelsen af undtagelser lettes.

Fremskridtene med gennemførelsen af det samlede TEN-T-net er ikke tilstrækkelige til, at samtlige krav kan forventes opfyldt inden 2050. Det forudsætter nemlig en alt for stor mobilisering af budgettet, idet visse afsnit endvidere ikke er tilpasset til at opfylde visse krav som f.eks. elektrificering af samtlige jernbanelinjer. Derfor bør fremskridtene med nettet prioriteres, og identificeringen af de afsnit, hvor tilpasning til forordningens krav vil være mest relevant, bør lettes.

Anbefalet ændring 12

Artikel 16, stk. 2, litra c)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag c) opfylder kravet om en gældende minimumshastighed på 160 km/t for passagertog på det udvidede hovednets passagerlinjer. c) opfylder kravet om en gældende gennemsnitlig minimumshastighed på 160 km/t for passagertog på det udvidede hovednets passagerlinjer.

Begrundelse

Opfyldelsen af dette tekniske krav, som kan vise sig at være alt for bekostelig, tilfører ikke nogen væsentlig merværdi. Det forekommer mere fornuftigt at vælge en mere realistisk og effektiv fremgangsmåde med henblik på at sikre gennemførelsen af nettet inden for de fastsatte frister og tilbyde nettets brugere effektive og driftssikre forbindelser.

Anbefalet ændring 13

Artikel 16, stk. 5, litra b)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag b) i behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat indrømme andre undtagelser fra de i stk. 2-4 omhandlede krav ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Enhver undtagelse skal være baseret på en socioøkonomisk cost-benefit-analyse og en vurdering af indvirkningen på interoperabiliteten. En undtagelse skal opfylde kravene i direktiv (EU) 2016/797 og koordineres og aftales med nabomedlemsstaten eller nabomedlemsstaterne i påkommende tilfælde. b) i behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat , en regional myndighed eller en gruppe kompetente myndigheder indrømme andre undtagelser fra de i stk. 2-4 omhandlede krav ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Enhver undtagelse skal være baseret på en socioøkonomisk cost-benefit-analyse og en vurdering af indvirkningen på interoperabiliteten og bidraget til bekæmpelsen af klimaændringer . En undtagelse skal opfylde kravene i direktiv (EU) 2016/797 og koordineres og aftales med nabomedlemsstaten eller nabomedlemsstaterne i påkommende tilfælde.

Begrundelse

For at sikre en effektiv gennemførelse af nettet inden for de i forordningens artikel 6 fastsatte frister bør de administrative byrder begrænses og indrømmelsen af undtagelser lettes.

Talrige jernbaneafsnit i hovednettet og det udvidede hovednet er ikke tilpasset til opfyldelsen af de fastlagte krav. Virkeliggørelsen af dem kan vise sig umulig på grund af specifikke geografiske forhold eller betydelige fysiske forhindringer for gennemførelsen, som udløser meromkostninger, som ikke kan forsvares.

Anbefalet ændring 14

Artikel 17, stk. 6

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 6. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat indrømme undtagelser fra de i stk. 1-5 omhandlede krav ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Enhver anmodning om undtagelse skal være baseret på en socioøkonomisk cost-benefit-analyse og en vurdering af indvirkningen på interoperabiliteten. En undtagelse skal opfylde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 og koordineres og aftales med nabomedlemsstaten eller nabomedlemsstaterne i påkommende tilfælde. 6. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat , en regional myndighed eller en gruppe kompetente myndigheder indrømme andre undtagelser fra de i stk. 1-5 omhandlede krav ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Enhver anmodning om undtagelse skal være baseret på en socioøkonomisk cost-benefit-analyse og en vurdering af indvirkningen på interoperabiliteten. En undtagelse skal opfylde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 og koordineres og aftales med nabomedlemsstaten eller nabomedlemsstaterne i påkommende tilfælde.

Begrundelse

På visse afsnit af nettet kan ERTMS-udrulningen ikke færdiggøres inden de fastsatte frister, navnlig på grund af de påkrævede investeringers omfang. For at sikre en effektiv gennemførelse af nettet inden for de i forordningens artikel 6 fastsatte frister bør de administrative byrder begrænses, og indrømmelsen af undtagelser lettes, i det omfang undtagelserne ikke påvirker interoperabiliteten i nettet på europæisk plan.

Anbefalet ændring 15

Artikel 19, litra g)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag g) udvikling af innovative teknologier for alternative brændstoffer til jernbaner, f.eks. brint for strækninger, der er undtaget fra kravet om elektrificering. g) udvikling af innovative teknologier til rullende materiel og alternative brændstoffer til jernbaner, f.eks. brint , biobrændstoffer eller batteridrevne tog til strækninger, der er undtaget fra kravet om elektrificering.

Begrundelse

De strækninger, der er undtaget fra kravet om elektrificering, skal opfattes som laboratorier, hvor der kan udvikles innovative teknologiske løsninger, som kan bidrage til bekæmpelse af klimaændringer. Til det formål skal EU vælge en teknologineutral tilgang for især at sikre sig, at de udviklede teknologier er klimamæssigt og økonomisk effektive.

Anbefalet ændring 16

Artikel 28, stk. 1, litra a)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag xi) fodgænger- og cykelinfrastruktur

Begrundelse

Vejinfrastrukturer af høj kvalitet til trafik over lange afstande skal ledsages af udvikling af fodgænger- og cykelinfrastruktur, især i byknudepunkter.

Anbefalet ændring 17

Artikel 33, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 2. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat indrømme undtagelser fra kravene i stk. 1, litra a), b), c) og g), ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Enhver anmodning om undtagelse skal være baseret på en socioøkonomisk cost-benefit-analyse eller vedrøre de specifikke geografiske eller væsentlige fysiske begrænsninger, herunder at der ikke findes et jernbanesystem på området. 2. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat , en regional myndighed eller en gruppe kompetente myndigheder indrømme undtagelser fra kravene i stk. 1, litra a), b), c) og g), ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Enhver anmodning om undtagelse skal være baseret på en socioøkonomisk cost-benefit-analyse eller vedrøre de specifikke geografiske eller væsentlige fysiske begrænsninger, herunder at der ikke findes et jernbanesystem på området.

Begrundelse

For at sikre kontinuiteten i nettet såvel som virkeliggørelsen heraf inden for de i forordningens artikel 6 fastsatte frister er det helt nødvendigt at tilpasse de tekniske foranstaltninger til de udfordringer, der kan være ved anvendelsen heraf i visse regioner.

Anbefalet ændring 18

Artikel 35, stk. 3, sidste stykke

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne rådfører sig med afskibere og transport- og logistikoperatører, der opererer på deres område. De tager højde for resultaterne af høringen i deres analyse. Medlemsstaterne rådfører sig med lokale og regionale myndigheder i byknudepunkter, afskibere og transport- og logistikoperatører, der opererer på deres område. De tager højde for resultaterne af høringen i deres analyse.

Begrundelse

De lokale og regionale myndigheder har et omfattende ansvar for multimodale godsterminaler og TEN-T-transportinfrastrukturkravene (artikel 37) og bør derfor høres, når medlemsstaterne udarbejder deres handlingsplaner for multimodale godsterminaler.

Anbefalet ændring 19

Artikel 37, stk. 5

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 5. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat indrømme undtagelser fra forpligtelserne i stk. 1-4 ved hjælp af gennemførelsesretsakter, hvis investeringer i infrastruktur ikke kan berettiges ud fra socioøkonomiske cost-benefit-hensyn, navnlig hvis terminalen er beliggende i et geografisk afgrænset område. 5. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat indrømme undtagelser fra forpligtelserne i stk. 1-4 ved hjælp af gennemførelsesretsakter, hvis investeringer i infrastruktur ikke kan berettiges ud fra socioøkonomiske cost-benefit-hensyn, navnlig hvis terminalen er beliggende i et geografisk afgrænset område , især i byknudepunkter . Der bør også være mulighed for undtagelser i byknudepunkter, hvor markedsefterspørgslen ikke gør det muligt at opfylde de specificerede terminalkrav.

Begrundelse

De platforme, der ligger i byknudepunkter (jf. artikel 40), skal forene et meget stort pres på naturområderne med et begrænset område. Deres beliggenhed komplicerer opfyldelsen af visse tekniske krav fastsat i denne artikels stk. 1-4. For sidstnævntes vedkommende bør logistikopgaver i byområder, hvis gennemførelse ikke kræver en for stor ekspansion, prioriteres.

Anbefalet ændring 20

Artikel 40, litra b), nr. ii) og sidste afsnit

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag indsamling og indsendelse til Kommissionen af data om bytrafik pr. byknudepunkt, der som minimum omfatter drivhusgasemissioner, trafikbelastning, ulykker og skader, transportandel og adgang til mobilitetstjenester samt data om luft- og støjforurening i byerne. Derefter indsendes disse data hvert år […] Kommissionen vedtager senest et år efter denne forordnings ikrafttræden en gennemførelsesretsakt, der fastlægger en metode for de data, der skal indsamles af medlemsstaterne, jf. litra b), nr. ii). Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 59, stk. 3. årlig orientering af Kommissionen om fremskridtene med gennemførelsen af planerne for bæredygtig bytrafik […]

Begrundelse

Selv om det er forståeligt, at Kommissionen ønsker at skærpe opfølgningen på gennemførelsen af planerne for bæredygtig bytrafik, forekommer det ikke hensigtsmæssigt at foretage en årlig indsamling af data i den størrelsesorden. I øvrigt vil en sådan indsamling medføre inflation i antallet af undersøgelser, hvilket vil være alt for byrdefuldt for de lokale og regionale myndigheder. Der bør fortsat holdes øje med, at forberedelsen af planerne for bæredygtig bytrafik og de tilhørende indikatorer ikke genererer administrative byrder, der ikke gavner gennemførelsen af TEN-T-målene. Det foreslås derfor at lette opfølgningsproceduren for gennemførelsen af planerne for bæredygtig bytrafik og samtidig fastholde pligten til at informere om fremskridtene hermed.

Anbefalet ændring 21

Artikel 40, litra d)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag d) inden den 31. december 2040: udvikling af mindst én multimodal godsterminal med tilstrækkelig omladningskapacitet i eller i nærheden af byknudepunktet. d) inden den 31. december 2040: udvikling af mindst én multimodal godsterminal med tilstrækkelig omladningskapacitet i eller i nærheden af byknudepunktet for at sikre logistikken i byområder og den sidste kilometer .

Begrundelse

Det forekommer risikabelt at foreskrive udvikling af multimodale godsterminaler uden at tage hensyn til dynamikken i trafikstrømmene på regionalt plan og sikre den bedst mulige opfyldelse af erhvervslivets behov, samtidig med at det geografiske områdes økonomiske og tekniske muligheder tages i betragtning. Det foreslås derfor at understrege disse platformes bylogistiske formål.

Anbefalet ændring 22

Artikel 44, litra a)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag a) støtte og fremme dekarboniseringen af transportsektoren gennem overgang til nul- og lavemissionskøretøjer, skibe og luftfartøjer og andre innovative og bæredygtige transport- og netværksteknologier såsom hyperkredsløb a) støtte og fremme dekarboniseringen af transportsektoren gennem overgang til nul- og lavemissionskøretøjer, -skibe , rullende -jernbanemateriel og -luftfartøjer og andre innovative og bæredygtige transport- og netværksteknologier såsom hyperkredsløb

Begrundelse

Der bør tilskyndes til teknologisk innovation for alle transportformer med henblik på at opfylde målsætningerne for den europæiske grønne pagt. Innovation er også muligt og ønskeligt i jernbanesektoren, navnlig i de afsnit, der er undtaget fra opfyldelsen af de tekniske standarder.

Anbefalet ændring 23

Artikel 44, litra a)

(Nyt litra)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag tilskynde til forskning og udvikling af grønne og innovative alternative løsninger i de områder, der er undtaget fra de tekniske foranstaltninger i TEN-T som f.eks. øregionerne og regionerne i den yderste periferi

Begrundelse

Selv om de undtagelser, der er indrømmet visse områder i forbindelse med forordningen eller på anmodning, gør det muligt for disse at gennemføre TEN-T ved at tilpasse sig områdernes udfordringer, skal opfindelsen af alternative teknologier eller energiløsninger fremmes ved at gøre disse områder til innovationslaboratorier.

Anbefalet ændring 24

Artikel 52, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 2. »Korridorforummet« oprettes formelt og ledes af den europæiske koordinator. De berørte medlemsstater skal give deres tilslutning til medlemskabet af korridorforummet for deres del af den europæiske transportkorridor og sikre, at jernbanegodsforvaltningen er repræsenteret. 2. »Korridorforummet« oprettes formelt og ledes af den europæiske koordinator. De berørte medlemsstater skal give deres tilslutning til medlemskabet af korridorforummet for deres del af den europæiske transportkorridor og sikre, at jernbanegodsforvaltningen , de lokale og regionale myndigheder, virksomhederne og industrien samt byknudepunkterne i TEN-T er repræsenteret.

Begrundelse

De regionale myndigheder står for en stor del af samfinansieringen af projekterne i TEN-T. De har endvidere kompetencer med hensyn til planlægning af nettet og forvaltning af de kollektive trafiktjenester på regionalt plan. De er ligeledes den uundværlige løftestang for borgernes mobilitetsbehov. De bør derfor fuldt ud knyttes til forvaltningen af korridorerne i TEN-T.

Anbefalet ændring 25

Artikel 52, stk. 6

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 6. Den europæiske koordinator kan rådføre sig med regionale og lokale myndigheder, infrastrukturforvaltere, transportvirksomheder, navnlig dem, der er medlemmer af jernbanegodsforvaltningen, forsyningsindustrien, transportbrugere og repræsentanter for civilsamfundet, om arbejdsplanen og dens gennemførelse. Den europæiske koordinator for ERTMS arbejder desuden tæt sammen med Den Europæiske Unions Jernbaneagentur og fællesforetagendet for Europas jernbaner og den europæiske koordinator for det europæiske maritime rum med Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed. 6. Den europæiske koordinator rådfører sig med lokale myndigheder, infrastrukturforvaltere, transportvirksomheder, navnlig dem, der er medlemmer af jernbanegodsforvaltningen, forsyningsindustrien, transportbrugere og repræsentanter for civilsamfundet, om arbejdsplanen og dens gennemførelse. Den europæiske koordinator for ERTMS arbejder desuden tæt sammen med Den Europæiske Unions Jernbaneagentur og fællesforetagendet for Europas jernbaner og den europæiske koordinator for det europæiske maritime rum med Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed.

Begrundelse

Koordinatorerne har alle indført ordninger for samråd med samtlige relevante aktører inden for deres felt. Det bør tages i betragtning.

Anbefalet ændring 26

Artikel 53, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 2. Arbejdsplanen udarbejdes i tæt samarbejde med de berørte medlemsstater og i samråd med korridorforummet og jernbanegodsforvaltningen eller det rådgivende forum for horisontale prioriteter. Arbejdsplanen for de europæiske transportkorridorer godkendes af de berørte medlemsstater. Kommissionen forelægger arbejdsplanen for Europa-Parlamentet og Rådet til underretning. 2. Arbejdsplanen udarbejdes i tæt samarbejde med medlemsstaterne og de berørte regionale myndigheder og i samråd med korridorforummet og jernbanegodsforvaltningen eller det rådgivende forum for horisontale prioriteter. Arbejdsplanen for de europæiske transportkorridorer godkendes af de berørte medlemsstater. Kommissionen forelægger arbejdsplanen for Europa-Parlamentet og Rådet til underretning.

Begrundelse

På grund af deres rolle i gennemførelsen af arbejdsplanen og den virkning, som denne plan har for deres område, skal de regionale myndigheder inddrages i udarbejdelsen heraf.

Anbefalet ændring 27

Artikel 56, stk. 1, litra b)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag b) undlade at medtage søhavne og lufthavne i det samlede net , hvis det er dokumenteret, at deres gennemsnitlige trafikmængde over de seneste seks år ligger 85 % under det relevante loft b) indlede en ledsageprocedure inden det undlades at medtage søhavne og lufthavne, hvis det er dokumenteret, at deres gennemsnitlige trafikmængde over de seneste seks år ligger 85 % under det relevante loft . I forbindelse med ledsageproceduren tager Kommissionen i tæt samarbejde med de kompetente myndigheder hensyn til de kvalitative indikatorer og de eventuelle konjunkturfaktorer, der kan forklare trafiknedgangen i infrastrukturen. Ændringer i transportbehovet som følge af midlertidige eller ekstraordinære faktorer må ikke være en grund til udelukkelse fra nettet

Begrundelse

Da de investeringer, som integrationen i TEN-T kræver, og de gode processer, som denne medfører med hensyn til især grønnere infrastrukturer, er det ønskeligt at undgå at udelade søhavne og lufthavne af det samlede net. Da dynamikken i transportstrømmene er under evig forandring, skal nettet dog altid kunne tilpasses. Frem for udeladelser anbefales det således at indlede en ledsageprocedure, der muliggør en mere nøjagtig evaluering af de dynamikker, der er på spil i de pågældende søhavne eller lufthavne, før der eventuelt træffes afgørelse om at undlade af medtage dem.

Anbefalet ændring 28

Artikel 57

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Artikel 57 Inddragelse af offentlige og private interessenter Nationale procedurer for inddragelse og høring af regionale og lokale myndigheder og civilsamfundet, der er berørt af et projekt af fælles interesse, skal i påkommende tilfælde overholdes i et projekts planlægnings- og anlægsfase. Kommissionen fremmer udveksling af god praksis i denne henseende, navnlig med hensyn til høring og inklusion af personer i sårbare situationer. Artikel 57 Inddragelse af offentlige og private interessenter Nationale procedurer for inddragelse og høring af regionale og lokale myndigheder og civilsamfundet, der er berørt af et projekt af fælles interesse, skal overholdes i et projekts planlægnings- og anlægsfase. Kommissionen fremmer udveksling af god praksis i denne henseende, navnlig med hensyn til høring og inklusion af personer i sårbare situationer.

Begrundelse

De regionale og lokale myndigheder skal inddrages, når de er berørt af udviklingen af et projekt af fælles interesse.

Anbefalet ændring 29

Bilag V, punkt 4

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 4. Et effektivt fungerende TEN-T: I en plan for bæredygtig bytrafik bør der tages behørigt hensyn til indvirkningen af forskellige byforanstaltninger på trafikstrømmene, både af passagerer og gods, på det transeuropæiske transportnet med henblik på at sikre problemfri transit, omgåelse eller sammenkobling gennem og omkring byknudepunkter, herunder for nulemissionskøretøjer. Den skal navnlig omfatte foranstaltninger til at mindske trafikbelastningen, forbedre trafiksikkerheden og fjerne flaskehalse, der påvirker trafikstrømmene i TEN-T. 4. Et effektivt fungerende TEN-T: I en plan for bæredygtig bytrafik bør der tages behørigt hensyn til indvirkningen af forskellige byforanstaltninger på trafikstrømmene, både af passagerer og gods, på det transeuropæiske transportnet med henblik på at sikre problemfri transit, omgåelse eller sammenkobling gennem og omkring byknudepunkter, herunder for nulemissionskøretøjer. Den skal navnlig omfatte foranstaltninger til at mindske trafikbelastningen, forbedre trafiksikkerheden og fjerne flaskehalse, der påvirker trafikstrømmene i TEN-T. Samtidig bør TEN-T-foranstaltningerne tage højde for indvirkningen på regionale og lokale trafikstrømme, både af passagerer og gods.

Begrundelse

Regionale og lokale trafikstrømme af passagerer og gods og deres samspil med trafikstrømmene i de internationale TEN-T-korridorer er kendetegnet ved en tovejsproces, hvor den gensidige indvirkning af foranstaltninger bør tages i betragtning for at sikre et gnidningsløst trafiksystem med effektive forbindelser mellem første og sidste kilometer.

II. POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

1. glæder sig over den gennemgående kvalitet i Kommissionens forslag. Udvalget finder det altafgørende at have en forordning, der gør det muligt at lægge en planlægningsstrategi for transportinfrastrukturerne på europæisk plan. Kun en sådan forordning kan sikre et tilfredsstillende niveau af samhørighed, samordning og interoperabilitet;

2. finder, at TEN-T's tværnationale dimension har stor europæisk merværdi. De regionale og lokale myndigheder beretter om socioøkonomiske gevinster ved de grænseoverskridende projekter på deres område;

3. noterer sig de geopolitiske konsekvenser af den russiske aggression i Ukraine og behovet for at afhjælpe den sårbarhed, der præger det europæiske transportsystem, som nu er delvist afkoblet fra det globale marked, især markedet for fødevarer. Udvalget støtter suspensionen af EU-investeringer under TEN-T-nettet til projekter, der involverer Rusland og Hviderusland, men opfordrer til, at der udvikles bedre jernbaneforbindelser med Ukraine, navnlig med henblik på at fremme transporten af basale råstoffer. I den forbindelse hilses forhøjelsen af CEF-budgettet velkommen;

4. bifalder TEN-T-målene. Udvalget fremhæver vigtigheden af forordningens bidrag til bekæmpelsen af klimaændringerne, navnlig gennem støtten til udviklingen af de hertil bedst egnede transportformer. Udvalget fremhæver samtidig nødvendigheden af at tilpasse transportinfrastrukturerne efter virkningerne af klimaændringerne og fremvæksten af nye risici.

Territorial samhørighed

5. Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over bekræftelsen af territorial samhørighed som forordningens primære målsætning for hovednettet, det udvidede hovednet og det samlede net under ét. Udvalget konstaterer i den forbindelse, at TEN-T følger den anbefaling, der blev givet i den ottende rapport om samhørighed, hvorefter hver enkelt EU-politik bør bidrage til den europæiske samhørighed;

6. anbefaler Kommissionen at definere princippet om »ikke at skade samhørigheden«, som den anvender i den ottende samhørighedsrapport, så det bliver muligt at overvåge anvendelsen heraf på TEN-T og navnlig på projekter af fælles interesse;

7. mener, at TEN-T bør tage hensyn til de mange forskellige udfordringer, som EU's regioner står over for. Udvalget glæder sig i den forbindelse over den opmærksomhed, der rettes mod landdistrikter, fjerntliggende områder, bjergområder, tyndt befolkede områder, randområder, øområder og regioner i den yderste periferi, og minder om, at de regioner, som ikke falder ind under disse kategorier, også er meget forskelligartede og har forskellige udfordringer;

8. minder om, at opfyldelsen af målet om territorial samhørighed kræver, at nettet som helhed forbindes solidt og effektivt med de sekundære transportnet, også uden for rammerne af TEN-T;

9. anerkender relevansen af de fælles og ambitiøse tekniske foranstaltninger, der kan sikre kontinuiteten og interoperabiliteten i nettet. Udvalget påpeger dog, at de europæiske regioners forskellighed gør det vanskeligt at holde den tidsplan, der er lagt for gennemførelsen af de tekniske standarder i Kommissionens forslag, navnlig kravene om minimumshastighed, elektrificering eller profiler i de jernbaneafsnit, hvis virkeliggørelse kræver alt for betydelige investeringer;

10. påpeger, at der parallelt med de store europæiske transportakser i hovednettet og det samlede net også kan ydes et væsentligt bidrag til at udbygge de grænseoverskridende jernbaneforbindelser, hvis der rettes op på de manglende regionale jernbaneforbindelser. Når der skabes bedre forbindelser mellem grænseregioner vokser Europa sammen på en håndgribelig måde og giver borgerne mulighed for at nyde godt af en klimavenlig mobilitet på tværs af grænserne.

Styring

11. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at de regionale og lokale myndigheder aktivt bidrager til planlægning og finansiering af transportinfrastrukturerne på deres område, hvoraf nogle indgår i TEN-T. Udvalget opfordrer derfor til at inddrage dem bedre i styringsordningen for TEN-T, især ved at knytte dem fuldt ud til korridorforummet i stedet for den observatørstatus, de har i øjeblikket;

12. anerkender dog, at Kommissionens forslag på trods af disse mulige forbedringer overholder nærhedsprincippet: det transeuropæiske transportnet bidrager faktisk med en klar europæisk merværdi på tværs af medlemsstaternes grænser, idet det afstemmer landenes, regionernes og byernes planlægning, bl.a. via den større rolle, som byknudepunkterne har fået tildelt i forslaget til forordning;

13. konstaterer, at der er et utal af eksempler på grænseoverskridende afsnit, hvis virkeliggørelse lider under manglende politisk opmærksomhed på nationalt niveau, mangel på koordinering og besværlige, ukoordinerede administrative procedurer;

14. opfordrer til en mærkbar skærpelse af styringen af TEN-T for at lette gennemførelsen heraf, navnlig af de manglende grænseoverskridende forbindelser. Udvalget glæder sig i den forbindelse over Kommissionens forslag om at styrke koordinatorernes rolle og tilskynde til samordning af de nationale planer med EU-politikkerne;

15. mener, at sammenlægningen af hovednetkorridorerne og godstogskorridorerne inden for de europæiske transportkorridorer i væsentlig grad forbedrer forvaltningen af nettet og burde gøre det muligt at forbedre koordineringen og gennemførelsen heraf. Udvalget undrer sig i den forbindelse over, at den tilpasning, Kommissionen foretager i sit forslag, ikke vedrører søhavne, der er beliggende langs godstogskorridorerne.

Byknudepunkter

16. Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at bytrafikkens bæredygtighed kombineret med bæredygtigheden af rejser over lange afstande er et centralt element i opfyldelsen af TEN-T-målene og målsætningerne for den europæiske grønne pagt generelt;

17. understreger, at den tredje rapport fra FN's Klimapanel ser en mulighed i byudviklingspolitikkerne, og især i bymobiliteten, for at reducere drivhusgasemissionerne. Udvalget minder i den forbindelse om betydningen af aktiv mobilitet, hvis udvikling kræver sammenhængende infrastrukturer mellem byknudepunkter;

18. bemærker, at det er nødvendigt at indføre planer for bæredygtig bytrafik. Efter udvalgets opfattelse bidrager planerne for bæredygtig bytrafik til at styrke en model med forvaltning på flere myndighedsniveauer ved at forene strategierne for trafikplanlægning og fysisk planlægning på lokalt og regionalt plan inden for TEN-T-nettet;

19. bemærker, at der i tyndt befolkede områder og øregioner bør vælges en tilgang, der er bedre tilpasset disses særlige karakteristika;

20. foreslår, at fleksibilitet fremhæves som et kriterium for planer for bæredygtig bytrafik, således at disse planer med succes kan integreres i eksisterende planer. Byknudepunkter bør ikke belastes af massiv levering af data og dertil knyttede procedurer. I takt med, at antallet af byknudepunkter stiger, bør de dertil knyttede EU midler øges tilsvarende.

Transportformer

21. Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at søtransport og jernbanetransport er klimamæssigt fordelagtige transportformer. Udvalget tilskynder i den forbindelse til udvikling af disse i forbindelse med TEN-T;

22. bifalder de betydelige forbedringer af behandlingen af jernbaneinfrastrukturerne. Udvalget understreger den indsats, der endnu mangler at blive gjort med hensyn til interoperabilitet og kontinuitet, inden jernbanenettet er effektivt på europæisk plan for både gods og passagerer;

23. glæder sig over styrkelsen af den maritime søjle i TEN-T og navnlig udvidelsen af finansieringsberettigelsen til alle maritime afsnit mellem havnene i TEN-T, der bør gøre det muligt at fremme udviklingen af cabotagesejlads og dermed tilskynde til at overflytte transport ad vej til transport ad søvejen og til at sikre konnektivitet for øregioner og regioner i den yderste periferi.

Finansiering af TEN-T

24. Det Europæiske Regionsudvalg minder om, gennemførelsen af TEN-T inden for de fastsatte frister er en prioritet for de regionale og lokale myndigheder. Udvalget understreger dog, at budgettet for Connecting Europe-faciliteten stadig er forsvindende i forhold til størrelsen af de summer, der skal mobiliseres, og beklager, at det er umuligt for mange regioner at søge støtte fra strukturfondene til at lukke dette finansieringshul. Derudover bør der i vurderingen af den økonomiske bæredygtighed for projekter af fælles interesse, ud over cost benefit-analysen, tages hensyn til de forskellige socioøkonomiske og geografiske forhold i medlemsstaterne, såsom afstande og trafikmængde, samt projekternes bredere økonomiske virkninger. Desuden bør der tages behørigt hensyn til gennemførligheden af de tidsmæssige og finansielle krav, der stilles til medlemsstaterne;

25. bemærker, at den tredje rapport fra FN's klimapanel anbefaler, at der tilskyndes til, at man træffer mere klimavenlige mobilitetsvalg. Udvalget beklager derfor, at der ikke er nogen incitamentsordning for trafikoverflytning til de mest klimavenlige transportformer;

26. understreger den altafgørende finansielle støtte til vedligeholdelsen af TEN-T hele vejen gennem projekternes levetid og nødvendigheden af at garantere uafbrudt finansiering af transportinfrastrukturerne på langt sigt.

Handlingsplan for fremme af jernbanepassagertransport over lange afstande og på tværs af grænserne

27. Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at handlingsplanen tilskynder til indførelse af en ensartet europæisk ramme og fjernelse af forhindringerne for jernbanetransport på tværs af grænserne og over lange afstande;

28. understreger, at nattog spiller en central rolle med hensyn til at nå handlingsplanens mål;

29. mener, at fremme af personbefordring med jernbane over lange afstande og over landegrænser kræver udvikling af incitamenter og finansieringsredskaber på EU-niveau, samtidig med at det er nødvendigt at sikre lige konkurrencevilkår i forhold til lufttransport;

30. fremhæver de regionale og lokale myndigheders interesse i opfyldelsen af disse målsætninger; vil derfor holde øje med Kommissionens lovgivningsforslag om at lette brugernes udnyttelse af togbilletter.