MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN til Europa-Parlamentet og Raadet om GALILEO

INDHOLDSFORTEGNELSE

Resumé

Indledning

En udfordring for Europa

FOERSTE DEL: DEFINITION AF SYSTEMET

1. Brugernes behov og GALILEO-tjenesterne

2. Systemets arkitektur

3. Integrering af EGNOS i GALILEO

4. Regulering, standardisering og certificering

5. Internationalt samarbejde

ANDEN DEL: OEKONOMISKE OG FINANSIELLE ASPEKTER

1. Omkostningerne ved GALILEO

2. Finansieringen af GALILEO

3. Fordelene ved GALILEO

4. Indtaegtsstroemme

TREDJE DEL: FORVALTNINGSSTRUKTUREN

1. Midlertidig struktur

2. Den endelige struktur

Bilag 1 : Markedet for satellitnavigation

Bilag 2 : Eftersoegnings- og redningstjenesten (SAR)

Bilag 3 : Udviklingsplanen for GALILEO

Bilag 4 : Integrering af EGNOS i GALILEO

Bilag 5 : Kort beskrivelse af GALILEO

Bilag 6 : Oversigt over undersoegelser

Bilag 7 : Finansieringsoversigt

Resumé

Satellitbaseret radionavigation er en avanceret teknologi, som goer det muligt ved hjaelp af en modtager at fange signaler fra flere satellitter, saa modtagerens position naar som helst kan fastslaas meget praecist baade med hensyn til det noejagtige tidspunkt og med hensyn til laengdegrad, breddegrad og hoejde.

Denne teknologi, som foreloebig er udviklet i USA med GPS-systemet og i Rusland med GLONASS-systemet, begge steder finansieret og kontrolleret af forsvaret, bliver i dag stadigt mere udbredt og finder hele tiden nye anvendelsesmuligheder baade i EU-landene og i resten af verden. Disse systemer og deres marked omfatter allerede nu en maengde forskellige aktiviteter raekkende lige fra alle former for transport (lokalisering af koeretoejer og maaling af hastigheden, forsikring m.m.) over laegevidenskab (fjernbehandling af patienter m.m.), retsvaesen (overvaagning af sigtede personer m.m.), toldvaesen (undersoegelser af bestemte geografiske omraader m.m.) til landbruget (justering af goednings- og pesticiddoseringen afhaengigt af terraenet m.m.).

Kommissionen praesenterede i sin meddelelse af 10. februar 1999 et selvstaendigt program for satellitbaseret radionavigation med betegnelsen GALILEO, som blev foreslaaet udviklet i fire faser, hvoraf den foerste er selve definitionsfasen, der slutter med udgangen af 2000:

De successive faser i GALILEO-programmet:

Udviklings- og valideringsfasen (2001-2005)

- Komplet, detaljeret definition af segmenterne (i rummet, paa jorden, brugerne);

- Udvikling af satellitter og jordbaserede elementer

- Validering af systemet "i kredsloeb"

Etablerings- og ibrugtagningsfasen (2006-2007)

- Konstruktion og opsendelse af satellitter

- Etablering af hele jordsegmentet

Driftsfasen (fra 2008)

- Udskiftning af satellitter, drift af centrene, vedligeholdelse.

Raadet understregede behovet for baade at stimulere de europaeiske industrier og servicefag og at sikre Europas uafhaengighed paa et saa vaesentligt teknologisk omraade og opfordrede i sin resolution af 19. juli 1999 Kommissionen til at udvikle et verdensomspaendende satellitnavigationssystem til civil brug, forvaltet af de civile myndigheder og med en vaesentlig mervaerdi i forhold til de eksisterende systemer, som det dog samtidigt skulle vaere kompatibelt med.

I loebet af definitionsfasen i 2000 mobiliserede Kommissionen og Den Europaeiske Rumorganisation en meget stor del af den europaeiske rumindustri tilligemed potentielle udbydere af tjenester for at fastlaegge rammerne for dette projekt.

I den foreliggende meddelelse goeres der rede for resultaterne af denne fase, og der peges paa projektets strategiske og oekonomiske betydning. Det foreslaas at viderefoere projektet i 2001, men der opstilles en raekke betingelser, som Kommissionen anser for noedvendige forudsaetninger for GALILEO's succes.

Det drejer sig om foelgende:

Det er Kommissionens opfattelse:

-at satellitbaseret radionavigation er en noegleteknologi for udviklingen af vore oekonomier, og at EU maa etablere sin egen satellitkonstellation for at bevare sin uafhaengighed

-at GALILEO i lyset af resultaterne af costbenefitanalyserne er rentabelt og tilstraekkelig attraktivt til, at der fra 2007 ikke laengere vil vaere behov for offentlig finansiering i form af tilskud

-at den noedvendige finansiering med offentlige midler allerede er programmeret for udviklings- og valideringsfasen (2001-2005), uden at det bliver noedvendigt at skaffe yderligere offentlige bidrag fra EU-budgettet eller budgettet for Den Europaeiske Rumorganisation

-at finansieringen af etablerings- og ibrugtagningsfasen, som omfatter konstruktion og opsendelse af satellitter samt etablering af det jordbaserede infrastrukturnet, vil kraeve investeringer fra den private sektor paa omkring 1,5 mia. EUR, og at der til dette formaal skal oprettes et offentligt-privat partnerskab allerede i udviklings- og valideringsfasen

-at etableringen af et offentligt-privat partnerskab kraever, at der snarest muligt fastsaettes de noedvendige retlige og finansielle rammer, og at:

*der allerede i 2001 boer oprettes en foreloebig struktur for en samordnet forvaltning af GALILEO-projektet med deltagelse af Kommissionen og Den Europaeiske Rumorganisation

*Kommissionen snarest muligt skal udarbejde de noedvendige forslag med henblik paa oprettelse af en endelig forvaltningstruktur med et investeringsbudget, hvori indgaar alle de midler, der bevilges til projektet

*ovennaevnte struktur boer fungere som ordregiver i relation til EGNOS-projektet

*der hvert aar aflaegges beretning til Raadet og Europa-Parlamentet om projektets forloeb og oprettelsen af programmets forvaltningsstrukturer samt inden december 2004 forelaegges en redegoerelse for finansieringen af etablerings- og ibrugtagningsfasen (2006-2007).

Indledning

Satellitbaseret radionavigation er en avanceret teknologi. Systemet bygger paa, at der i et kredsloeb omkring jorden udsendes signaler, som angiver et tidspunkt med meget stor praecision. En modtager, der fanger disse signaler fra flere satellitter i en bestemt konstellation, kan derefter naar som helst - ud over det helt praecise tidspunkt - fastlaegge sin egen position meget noejagtigt med hensyn til laengdegrad, breddegrad og hoejde.

Denne teknologi, som hidtil er blevet udviklet i USA med GPS-systemet og i Rusland med GLONASS-systemet, begge steder er finansieret og kontrolleret af forsvaret, faar dog stadigt stoerre udbredelse og finder hele tiden nye anvendelsesmuligheder baade i EU-landene og i resten af verden. Disse systemer og deres marked omfatter allerede nu mange forskellige aktiviteter; her skal kun naevnes nogle faa, bl.a. naturligvis alle former for transport (lokalisering af koeretoejer og maaling af hastigheden, forsikring m.m.), men ogsaa laegevidenskab (fjernbehandling af patienter m.m.), retsvaesen (overvaagning af sigtede personer m.m.), toldvaesen (undersoegelser af bestemte geografiske omraader m.m.) og landbruget (goednings- og pesticiddosering afhaengigt af terraenet m.m.). Desuden kan alle for et beskedent beloeb anskaffe sig en GPS-modtager, der kan angive sin egen placering paa vejnettet, til soes eller i bjergomraader, men uden sikkerhed for praecision eller kontinuerlig drift.

Kommissionen, som fik en henvendelse fra Raadet allerede i marts 1998, praesenterede i sin meddelelse af 10. februar 1999 [1] et selvstaendigt program for satellitbaseret radionavigation med betegnelsen GALILEO, som foreslaas udviklet i fire faser: definitionsfasen i 2000, udviklings- og valideringsfasen frem til 2005, etablerings- og ibrugtagningsfasen frem til 2007 og endelige drifts- og udnyttelsesfasen derefter.

[1] KOM(1999) 54 endelig udg. af 10. februar 1999.

Paa Det Europaeiske Raad i Koeln i 1999 og i Feira i 2000 blev GALILEO's strategiske betydning fremhaevet, og det blev understreget, at der noedvendigvis i december 2000 maa traeffes beslutning om programmets viderefoerelse.

Med en understregning af behovet for dels at stimulere de europaeiske industrier og servicefag, dels at sikre Europas uafhaengighed paa et saa vaesentligt teknologisk omraade opfordrede Raadet i sin resolution af 19. juli 1999 [2] Kommissionen til at udvikle et verdensomspaendende system til civil brug, forvaltet af de civile myndigheder og med en vaesentlig mervaerdi i forhold til de eksisterende systemer, som det dog samtidigt skulle vaere kompatibelt med.

[2] EFT C 221 af 3.8.1999, s. 1.

Europa-Parlamentet og Raadet medtog i deres beslutning af 23. juli 1996 [3] om Faellesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropaeiske transportnet navigations- og positions bestemmelsessystemer som integrerede dele af dette net og de dertil knyttede projekter som projekter af faelles interesse. I forordningen af 19. juli 1999 [4] om finansieringen af de transeuropaeiske transportnet forhoejede de to institutioner desuden satsen for EU's bidrag til projekter for navigations- og positionsbestemmelsessystemer til 20% og gav dem en klar fortrinsstilling.

[3] Europa-Parlamentets og Raadets beslutning nr. 1692/96/EF, EFT L 228 af 9.9.1996.

[4] Europa-Parlamentets og Raadets forordning (EF) nr. 1655/1999 om aendring af forordning (EF) nr. 2236/95, EFT L 197 af 29.7.1999, s. 1.

EU har med opbakning fra et stort flertal af lande over hele verden, som stoetter udviklingen af GALILEO som et europaeisk system, der er kompatibelt med de eksisterende systemer, udvirket, at der paa Verdensradiokonferecen (WRC) i Istanbul i maj 2000 blev reserveret de noedvendige frekvenser til formaalet.

Endelig har Raadet ved flere lejligheder understreget betydningen af samarbejdet med Den Europaeiske Rumorganisation; Kommissionen har netop sammen med denne organisation udarbejdet en meddelelse om rummet, der baner vejen for udarbejdelsen i de kommende maaneder af en regulaer europaeisk strategi paa rumomraadet. GALILEO er et afgoerende led i denne strategi.

I loebet af definitionsfasen i 2000 har Kommissionen og Den Europaeiske Rumorganisation mobiliseret en meget stor del af den europaeiske rumindustri samt potentielle udbydere af tjenester for at faa defineret projektets grundlaeggende elementer.

I den foreliggende meddelelse redegoeres der for resultaterne af denne fase, og det staar fast, at projektet har stor strategisk saavel som oekonomisk betydning. Det foreslaas, at projektet viderefoeres i 2001, men dog paa visse betingelser, som Kommissionen anser for noedvendige forudsaetninger for GALILEO's succes.

De successive faser i GALILEO-programmet:

Udviklings- og valideringsfasen (2001-2005)

- Komplet, detaljeret definition af segmenterne (i rummet, paa jorden, brugerne)

- Udvikling af satellitter og jordbaserede elementer

- Validering af systemet "i kredsloeb"

Etablerings- og ibrugtagningsfasen (2006-2007)

- Konstruktion og opsendelse af satellitter

- Etablering af hele jordsegmentet

Driftsfasen (fra 2008)

- Udskiftning af satellitter, drift af centrene, vedligeholdelse

En udfordring for Europa

Kommissionen understregede i sin meddelelse om GALILEO af 10. februar 1999 en raekke vaesentlige problemer, som Europa vil blive stillet over for i de kommende aar.

Satellitbaseret radionavigation goer det muligt at transmittere tidsbestemmelsessignaler, som er en absolut noedvendig referenceoplysning for vore stadigt mere integrerede oekonomier. Banker, telekommunikations- og energinet og synkronisering af signaler til transmission af alle former for data er afgoerende elementer i alle disse komplekse relationer. Europa (og resten af verden) kan ikke forlade sig paa et enkelt eller maaske to ikke-europaeiske systemer, som oven i koebet er under militaerets kontrol, naar der skal fastsaettes standarder paa saa afgoerende omraader, der kraever koordinerede sikkerhedsforanstaltninger paa hoejeste plan.

Der bliver stadigt flere forbrugere af de tjenester, systemerne kan levere, og de optraeder inden for alle brancher og aktiviteter (trafikstyring, lokalisering af objekter, forsikring, geodaesi m.m.). Omsaetningen hos disse brugere vokser dag for dag og goer vore oekonomier stadigt mere afhaengige af saadanne systemer til positionsbestemmelse og hastighedsmaaling baseret paa satellitradio navigation. Selv om man ser helt bort fra, at det er noedvendigt at sikre den fornoedne tekniske redundans af kompatible signaler til praecisionsformaal, der bl.a. beroerer menneskers sikkerhed, er det et stort spoergsmaal, om man virkeligt kan tillade sig at vaere afhaengig af et enkelt ikke-europaeisk signal til at sikre en saadan omsaetning og de dermed forbundne job.

GALILEO giver mulighed for at udvikle applikationer, som man paa nuvaerende tidspunkt slet ikke har forestillet sig, men som kan bidrage til varetagelsen af opgaver inden for det offentlige paa en raekke meget forskelligartede omraader (told, transport, opretholdelse af ro og orden, eftersoegning af forsvundne personer og kriminelle, efterforskning i politi- og retssager, humanitaere operationer m.m.).

Den mest oplagte bruger af et praecist signal til at angive position og beregne hastighed er transportsektoren, som inden for rammerne af en EU-strategi, der er tilpasset den moderne udvikling, bliver GALILEO's "hovedkunde":

*Luftrummet og lufthavnene bliver stadigt mere overfyldt. Der vil efterhaanden blive indfoert en mere effektiv lufttrafikstyring, men det staar klart, at det ikke er tilstraekkeligt. I rapporten fra den hoejtstaaende gruppe om det faelles europaeiske luftrum understreges det, at det er vigtigt at indfoere ny teknologi som et middel til at oege kapaciteten. Satellitbaseret radionavigation indgaar heri, men sikkerhedshensyn vil desuden kraeve redundante systemer (det er ikke acceptabelt kun at basere sig paa et enkelt udenlandsk, militaert kontrolleret system) med den fornoedne integritet, dvs. viden om det benyttede signals kvalitet.

*Udviklingen inden for soetransport kraever ogsaa oeget kontrol og styring. Kommissionen har fremsat forslag til direktiver [5] paa dette felt. De seneste miljoekatastrofer som f.eks. olietankeren Erikas og kemikalietankeren Ievoli Suns forlis viser, at det er noedvendigt at faa en sikker positionsmelding; det kan kun GALILEO [6] levere og understoetter dermed den nye lovgivning om sikkerheden til soes.

[5] KOM(2000) 142 endelig udg. af 21. marts 2000.

[6] De oevrige satellitbaserede navigationssystemer vil ogsaa kunne udfoere denne opgave under forudsaetning af certificering og garanti fra operatoeren.

*Der skal ogsaa gennemfoeres reformer inden for landtransporten, som er den fremherskende transportform for varer og personer i vore moderne oekonomier. Ifoelge Kommissionens hvidbog om den faelles transportpolitik [7] er der ingen infrastruktur, der alene vil kunne styre vaeksten i denne sektor. En velegnet foranstaltning kan f.eks. vaere krav om automatisk og kontrolleret melding eller registrering af koeretoejers ruter og hastighed. Kun GALILEO6 vil saette myndighederne i stand til paa hele EU's omraade ikke blot at skaffe sig oeget viden om trafikstroemmene og dermed mulighed for at styre dem bedre, men ogsaa at reorganisere oekonomien i transportsektoren.

[7] KOM(2000).... endelig udg. af....

*Der er et akut behov for at faa fremskyndet politiets og retsvaesenets procedurer og behandlingen af forsikringsspoergsmaal (med lavere praemier til foelge) og forretningsmaessige tvister i tilknytning til transport (tyveri, ulykker, forsinkede leverancer m.m.), og det vil i meget naer fremtid goere det noedvendigt at indfoere et enten passivt eller aktivt system, som naturligvis skal vaere baade certificeret og garanteret, og som kan give melding om koeretoejers noejagtige position. Ogsaa her vil kun GALILEO kunne opfylde behovene. Det samme certificerede og garanterede system giver brugeren mulighed for at lade sig registrere automatisk ved betalingssteder paa motorveje, ved indfaldsveje til byer og andre steder uden at skulle standse op.

Ud over tidsbestemmelsesfunktionen paa transportomraadet skal Europa deltage aktivt i den "revolution", der foelger i koelvandet paa satellitnavigationsmulighederne. Den seneste europaeiske udvikling inden for GSM og UMTS [8] (de to generationer af baerbare telefoner, som paa et senere tidspunkt skal integrere GALILEO-signalet) og inden da udviklingen af ARIANE og AIRBUS har tydeligt vist, hvilke positive virkninger en beslutsom politisk og sektormaessig moderniseringsindsats kan faa for beskaeftigelsen, den industrielle og oekonomiske udvikling og EU's internationale indflydelse.

[8] Tredje generation af mobiltelefoni, der giver mulighed for at udnytte Internettet med meget hoej hastighed.

Alle anvendelsesmulighederne i forbindelse med positionsbestemmelse (hvad enten de er certificerede eller ej) vil resultere i en lang raekke nye tjenester, der skal udvikles af mange forskellige virskomheder. GALILEO-modtagerne, der baade skal kunne modtage det russiske GLONASS-signal og det amerikanske GPS-signal, skal kunne traenge igennem paa markedet. For GPS' vedkommende fjernede man i maj 2000 under pres fra brugerne og i lyset af udviklingen af GALILEO fra den ene dag til den anden den selektive signalforringelse [9]. Vi kan ikke acceptere, at de europaeiske producenter af modtagere og deres kunder uden varsel skal indrette sig efter, hvordan et signal, der er besluttet et helt andet sted, udvikler sig.

[9] Forringelse af signalets praecision, som begraensede anvendelsen til civile formaal.

En anden udfordring i forbindelse med dette projekt er mobiliseringen af den private sektor. Det fremgaar af den foreliggende meddelelse, at ud over de samfundsoekonomiske fordele, som i sig selv berettiger til at lade det offentlige finansiere hele projektet, er der tilstraekkeligt mange muligheder for oekonomisk gevinst fra udviklingen af GALILEO til at vaekke interesse hos erhvervsfolk og banker.

Mange andre investorer, bl.a. virksomheder, der er interesseret i at levere komponenter, satellitter og jordbaseret udstyr, eller - endnu vigtigere - store, mellemstore og smaa virksomheder, der har specialiseret sig i forskellige tjenesteydelser, har bekraeftet, at de vil deltage i GALILEO, saa snart foelgende to betingelser er opfyldt:

*de politiske og finansielle beslutninger om paabegyndelsen af udviklings- og valideringsfasen skal vaere truffet, og

*der skal vaere udpeget én faelles enhed inden for en specifik institutionel ramme til at forvalte de forskellige aspekter af programmet.

Foerste del: Definitionen af systemet

I denne del af dokumentet praesenteres GALILEO-systemet, saaledes som det fremstaar paa grundlag af de undersoegelser, der er gennemfoert i definitionsfasen. Praesenta tionen tager udgangspunkt i de behov, de potentielle brugere har givet udtryk for; dernaest gennemgaas de tjenester, der er noedvendige for at imoedekomme behovene. Derefter beskrives foerst arkitekturen i systemet, som er udformet til at kunne levere disse tjeneste, derefter behandles problemstillingerne i tilknytning til EGNOS [10], certificeringen og den internationale kontekst, som alle sammen er vigtige og fortsat spiller en afgoerende rolle for programmets udviklings- og valideringsfase.

[10] EGNOS er den europaeiske forloeber for GALILEO, nemlig et satellitbaseret radionavigationssystem, der er afhaengigt af det amerikanske GPS og det russiske GLONASS, og som sikrer disse systemers integritet, dvs. at det meget hurtigt advarer brugeren om alle former for fejlfunktioner, der kan indvirke paa kvaliteten af det signal, som retransmitteres af geostationaere satellitter.

1. Brugernes behov og GALILEO-tjenesterne

1.1. Brugernes behov

Etableringen af en navigationsinfrastruktur er baseret paa kravene fra de potentielle brugere af de tjenester, der tilbydes, dvs. saavel slutbrugeren som udbyderen af tjenester (som er et vigtigt led i vaerditilvaekstkaeden), men ogsaa de offentlige myndigheder, der er ansvarlige for gennemfoerelsen af den relevante lovgivning paa de forskellige omraader.

Der er i GALILEO-programmets definitionsfase gjort en omfattende indsats for at hoere et bredt udsnit af brugere, daekkende ganske mange kategorier. Der blev etableret en raekke fora for de forskellige anvendelsesomraader saasom lufttransport, jernbanetransport, skibstransport, vejtransport, anvendelsesmuligheder for den brede befolkning samt videnskabelige formaal og applikationer i tilknytning til tidsdistribution.

I forbindelse med hvert enkelt forum kontaktede man et halvt hundrede af de mest fremtraedende repraesentanter for de enkelte omraader, fordelt ligeligt mellem de europaeiske lande, der deltager i GALILEO-programmet [11]; de medvirkede ved formuleringen af de generelle krav til de forskellige tjenester i relation til positionsbestemmelse, navigation, tidsbestemmelse samt eftersoegnings- og redningsaktioner.

[11] Dvs. ogsaa de lande, der er medlemmer af Den Europaeiske Rumfartsorganisation, men som ikke er medlemmer af EU, og de lande, der ansoeger af medlemskab af EU.

Disse meget omfattende hoeringer gav et klart indtryk af, at der er behov for en global tjeneste, dvs. en tjeneste, der daekker hele jordkloden, herunder ogsaa have og oerkenomraader, for at man ikke blot kan sikre kontinuerlige tjenester til brug for skibs- og luftfarten [12], men ogsaa for at give leverandoererne af udstyr (primaert producenterne af modtagemateriel) mulighed for stordriftsbesparelser paa et ikke-opdelt marked. Flertallet af de offentlige og private aktoerer, der deltog i hoeringerne, understregede ogsaa det grundlaeggende behov for kommunikationskanaler: kun en perfekt synergi mellem positionsbestemmelses-, navigations- og tidsbestemmelsestjenester paa den ene side og kommunikationstjenester paa den anden side giver mulighed for en optimal drift af de tilbudte tjenester [13]. Begrebet "en buket af tjenester" boer saaledes indgaa som et vaesentligt element i navigationssystemets parametre.

[12] Denne globale daekning giver desuden mulighed for at levere GALILEO-tjenester til de omraader uden for Europa, der hoerer under EU-landene eller Den Europaeiske Rumorganisations medlemslande.

[13] De tekniske valg omkring etableringen af disse kommunikationskanaler er uden betydning for brugerne.

En saadan tjeneste indgaar da ogsaa i den basisloesning, der praesenteres i den foreliggende meddelelse, gennem en certificerbar sammenkobling af GALILEO og de eksisterende jordbaserede eller satellitbaserede kommunikationsnet. En anden teknisk mulighed undersoeges som et alternativ, hvorom der skal traeffes beslutning allerede i foerste halvdel af 2001; den bestaar i at udstyre satellitterne med en vis kommunikationsnyttelast. Den mulighed vil kun vaere relevant, hvis omkostningerne er neutrale for den offentlige investor [14].

[14] Denne vurdering skal omfatte eventuelle juridiske og dermed finansielle risici en saadan loesning kan indebaere i relation til de forpligtelser, der er indgaaet inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen, eftersom telekommunikationssektoren er omfattet af den almindelige overenskomst om handelen med tjenesteydelser (GATS, 1994).

Hvis der ogsaa skal tilbydes kommunikationstjenester, vil det kraeve en grundig gennemgang af de reguleringsmaessige aspekter, navnlig forskellige autorisationsordninger og regler om tilslutning paa det indre marked for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester.

Ogsaa applikationer med henblik paa at forbedre kartografien i Europa og isaer i de udviklingslande, der har saerlige forbindelser med EU, vil blive overvejet. Applikationer i tilknytning til observation af jorden vil ligeledes blive undersoegt naeremre inden for rammerne af strategien for baeredygtig og global udvikling.

GALILEO omfatter udstyr, der giver mulighed for en moderne eftersoegnings- og redningstjeneste [15]. De stater, der har undertegnet den internationale COSPAS-SARSAT-konvention [16], og som i oejeblikket benytter et system af denne art, der daekker hele jordkloden, er blevet kontaktet og har givet udtryk for stor interesse for en ny tjeneste leveret af GALILEO. USA er i faerd med at undersoege etableringen af et tilsvarende system, som eventuelt vil kunne supplere de fremtidige generationer af GPS. Ud over at en saadan tjeneste kan redde menneskeliv, vil den ogsaa helt klart vaere af stor international geopolitisk betydning.

[15] Se bilag 3.

[16] Dvs. Frankrig, Canada, USA og Rusland.

Der er paa grundlag af den samlede analyse af de aktuelle og fremtidige behov hos brugerne og paa markederne i tilknytning til de underliggende anvendelser udarbejdet et saet prognoser (antallet af brugere inden for de enkelte anvendelsesomraader), som er benyttet i costbenefitanalysen.

Endelig har de ovennaevnte analyser ogsaa resulteret i flere parametre, som beskriver de forskellige kvalitetsniveauer, der kraeves til de enkelte applikationer. De vigtigste parametre vedroerer et globalt behov dels for en praecision, som er mindst lige saa hoej som den, GPS kan levere, dels for integritet [17] paa en raekke specifikke omraader - primaert, hvor der staar menneskeliv paa spil [18] - og endelig bedre adgang til de forskellige tjenester baade i byzonerne (lokalt) og i omraaderne laengst mod nord.

[17] Systemets integritet vil for brugeren vises ved en indikator, der i naesten realtid oplyser om kvaliteten af de udsendte signaler og alle former for fundne fejlfunktioner.

[18] Det maa forventes, at kravet til tjenesternes integritet vil brede sig til stadigt flere anvendelsesomraader.

1.2. GALILEO-tjenesterne og deres anvendelser

Paa grundlag af hoeringerne har man defineret tre kategorier af tjenester for at kunne imoedekomme brugernes behov:

En tjeneste med sigte paa den brede befolkning

Denne tjeneste skal sikre positionsbestemmelse, navigation og tidsbestemmelse og vaere kompatibel med de eksisterende tjenester, men virke med stoerre praecision. Den skal kunne benyttes af alle, der er i besiddelse af en GALILEO-modtager, som kan modtage alle de eksisterende signaler. Denne tjeneste skal vaere tilgaengelig uden saerlig tilladelse.

De vigtigste anvendelser bliver vejnavigation for bilister, tidsbestemmelse inden for netvaerk, informationssystemer med trafikoplysninger og anvisning af alternative ruter i tilfaelde af trafikpropper, mobiltelefoni m.m. Der vil blive udviklet mange forskellige typer modtagere til meget varierende priser afhaengigt af anvendelsesformaalet.

I princippet skal brugen af dette signal vaere gratis, men man kan forestille sig et system med et kvalitetscertifikat (se punkt 4 i anden del) for dyrere kvalitetsmodtagere.

En kommerciel tjeneste

De udbydere, der vil benytte denne tjeneste til at give deres produktudbud en mervaerdi, skal betale en afgift til GALILEO-operatoeren. Signalet vil indeholde data vedroerende de yderligere kommercielle tjenester, der tilbydes. Til gengaeld for denne afgift vil GALILEO-operatoeren kunne give visse garantier for tjenesterne.

De vigtigste applikationer tager sigte paa professionelle brugere, som er indstillet paa at betale for at faa adgang til en tjeneste, der er garanteret af GALILEO-operatoeren, bl.a. inden for geodaesi, toldvaesen, synkronisering af net, styring af flaader til soes og til lands, betaling af vejafgifter m.m.

Der bliver tale om en tjeneste med kontrolleret adgang for slutbrugerne og udbyderne af mervaerditjenester. Denne adgangskontrol vil kunne baseres paa beskyttede adgangsnoegler (paa samme maade som pinkoden til GSM-telefonerne) i modtagerne. En saadan loesning, der skal have opbakning fra udbyderne, giver mulighed for at undgaa den noget dyrere teknik, der bestaar i kryptering af signalet, som dog vil blive undersoegt i valideringsfasen. Adgangskontrollen vil saaledes give mulighed for at skaffe abonnementsindtaegter fra brugerne.

En tjeneste med sigte paa det offentlige

Denne tjeneste tilbydes de brugere, som er meget afhaengige af praecisionen, signalets kvalitet og en fuldstaendigt driftssikker transmission. Den skal have en meget hoej grad af integritet [19] og derfor meget hurtigt kunne oplyse brugeren om eventuelle fejlfunktioner. Tjenesten skal vaere certificeret i overensstemmelse med de regler, der gaelder for de forskellige transportformer (ICAO's regler for lufttransport, IMO's regler for skibstransport og de fremtidige EU-regler i forbindelse med den faelles transportpolitik). Denne tjeneste vil kraeve specialmodtagere for at faa adgang til dette saerlige signal af hoejeste kvalitet. Afhaengigt af, hvad der besluttes i de europaeiske eller internationale standardiseringsinstitutioner, vil den kunne begraenses til godkendte brugere. Sikkerhedskravene betyder, at de signaler, der skal benyttes til denne tjeneste, ikke alle kan transmitteres via samme frekvens.

[19] Der findes ikke paa nuvaerende tidspunkt nogen satellitbaseret radionavigationstjeneste af en saadan kvalitet, der kombinerer universel daekning, praecision, certificering og garanti.

Der taenkes isaer paa applikationer til brug for fly- og skibsnavigation, styring og regulering af vej- og jernbanetrafik, udrykningstjenester, vejafgifter, kontrol med bilkoersel i byerne (road pricing), transport af farlige stoffer, befordring og overvaagning af farlige personer samt humanitaere operationer, men ogsaa registrering af de saakaldte "sorte bokse".

Denne tjeneste kan give indtaegter via kontrol med brugernes adgang til signalet; det kan f.eks. vaere flyveledere, luftfartsselskaber, de ansvarlige for forvaltningen af netvaerk af offentlig interesse, jernbaneselskaber, de ansvarlige for regulering af vejtrafikken, toldvaesener m.m. Med henblik paa de tjenester, der har behov for saerlig sikring, er muligheden for kryptering af signalet medtaget i det finansielle overslag. Det vil i valideringsfasen blive besluttet, hvorvidt der skal goeres brug af denne mulighed.

En saerlig offentlig tjeneste til stoette for eftersoegnings- og redningsaktioner [20] vil desuden give mulighed for at lokalisere forulykkede personer og koeretoejer. Koeretoejerne udstyres med reflektorer, der aktiveres i en katastrofesituation og sender et saerligt signal til en alarmcentral. Den noedstedte person vil omgaaende faa tilbagemelding om, at signalet er modtaget.

[20] Der er nedsat en arbejdsgruppe, der skal indarbejde denne tjeneste i COSPAS-SARSAT, som paa nuvaerende tidspunkt hverken kan tilbyde en saadan retransmission af signalet, der kan vaere afgoerende for at holde modet oppe hos de noedstedte eller sikre oejeblikkelig alarmering. Tjenesten skal vaere gratis, men vil kraeve en tilladelse til indkoeb af reflektoren.

Desuden vil en af de tre ovenfor beskrevne tjenester kunne anvendes kombineret med en telekommunikationstjeneste som f.eks. GSM eller UMTS, saa der kan gives eller distribueres positionsoplysninger paa en langt mere brugervenlig maade, eventuelt kombineret med andre oplysninger som f.eks. et vejkort, afstandsoplysninger, lokalisering af eventuelle trafikpropper og angivelse af alternative ruter. Systemet giver ogsaa mulighed for at undgaa at skulle standse op for at betale vejafgifter o.lign.

2. Systemets arkitektur

GALILEO-systemets arkitektur skal udformes, saa det giver mulighed for:

-at tilpasse loesningen til brugernes behov og udviklingen paa markedet

-at integrere andre tjenester ud over navigation

-at minimere udviklings- og driftsomkostningerne

-at minimere de oevrige risici - ud over de finansielle - som er forbundet med et projekt, der er saa enestaaende paa grund af sin stoerrelse og kompleksitet og de meget vaesentlige behov, det skal opfylde [21]

[21] Disse risici kan vaere af politisk eller international karakter og bl.a. tilskrives det faktum, at der skal anvendes flere forskelligartede teknologier (noget af udstyret og nogle af elementerne i GALILEO vil vaere undergivet de gaeldende regler paa omraadet i relation til EU's forpligtelser og maalsaetninger vedroerende ikke-spredning af kernevaaben), eller de kan vaere af rent juridisk karakter paa grund af visse internationale konventioner og forpligtelser (jf. retten til rummet, international lovgivning omkring luftfart og skibsfart, WTO m.m.).

-at fungere sammen med eksisterende systemer, isaer GPS, men som et selvstaendigt og konkurrencedygtigt system.

2.1. Hovedgrundlaget for GALILEO-systemet

Konceptet er globalt, dvs. baseret paa distribution af signaler over hele jordkloden med tre hovedkategorier af navigationstjenester:

-en tjeneste med sigte paa den brede befolkning

-en kommerciel tjeneste

-en tjeneste med sigte paa det offentlige

Alle GALILEO-tjenesterne undtagen tjenesten til brug for den brede befolkning skal omfatte information om systemets integritet [22]. Arkitekturen giver andre regioner (grupper af lande, der har indgaaet partnerskabsaftaler med GALILEO) mulighed for at tilpasse informationen om systemets integritet individuelt.

[22] Systemets integritet vil for brugeren vises ved en indikator, der i naesten realtid oplyser om kvaliteten af de udsendte signaler og alle former for fundne fejlfunktioner.

Af hensyn til interoperabiliteten inden for brugersegmentet og for at goere det lettere for systemet at traenge igennem paa bestemte markeder er det desuden hensigten at formidle informationer om GPS-satellitternes og eventuelt ogsaa GLONASS-satellitternes integritet ud over oplysningerne om GALILEO-satellitterne.

Endelig kan der blive behov for at udveksle informationer eller operere med brugerrelaeer i forbindelse med GALILEO, hvilket kan goere det noedvendigt at integrere kommunikations tjenester med begraenset kapacitet som et supplement til navigationsinformationerne. Disse tjenester skal vaere baseret paa eksisterende infrastruktur paa jorden eller i rummet.

GALILEO-signalerne

Definitionen og optimeringen af tjenesterne er fuldstaendigt afhaengig af egenskaberne ved det signal, der transmitteres fra satellitterne og de lokale jordbaserede elementer, og af begraensningerne for brugen af spektret af elektromagnetiske frekvenser. Man udforsker to strategier med hensyn til frekvenserne til GALILEO-signalerne:

-Den basisloesning, der peges paa i den foreliggende meddelelse, bygger paa de frekvensbaand, der for nylig blev allokeret til GALILEO paa Verdensradiokonferencen (WRC 2000), som giver Europa reelle tekniske muligheder for at definere signalet, selv om der dog er visse tekniske betingelser, der skal efterproeves; forberedelsen af den naeste Verdensradio konference, som efter planen skal finde sted i 2003, indgaar i aktiviteterne i valideringsfasen.

-To supplerende muligheder baseret paa deling og delvis overlapning af de eksisterende systemers frekvensbaand (det amerikanske GPS og det russiske GLONASS) undersoeges med henblik paa at sikre en optimal udnyttelse af frekvenserne og ydeevnen og samtidig goere systemet mere interoperabelt og dermed mere robust, uden at det faar vaesentlig indvirkning paa de samlede omkostninger.

Det endelige valg med hensyn til signalerne boer traeffes paa grundlag af de bedste tekniske loesninger [23] og resultaterne af internationale forhandlinger. Valget skal under alle omstaendigheder traeffes i foerste halvaar af 2001 i valideringsfasen.

[23] Det seneste aars undersoegelser i forbindelse med definitionen viser foelgende:

Sikkerhedsmaessige krav

Fjendtlige magters udnyttelse af GALILEO kan indebaere en fare for de europaeiske interesser, og der boer derfor traeffes foranstaltninger, der kan forebygge eller forhindre en saadan brug (afvisning af at levere tjenesten, kontrol med eksporten af visse foelsomme komponenter). Disse krav skal udmoentes i foranstaltninger vedroerende den fysiske beskyttelse af systemet og kontrol med adgangen til bestemte tjenester. Desuden skal GALILEO beskyttes mod enhver form for indtraengen af uvedkommende eller fjendtlige kraefter i systemet, som vil forsoege at aendre systemet og de tjenester, det leverer (fysisk eller med elektroniske midler).

I en krisesituation skal en uafhaengig politisk instans derfor have mulighed for at traeffe de noedvendige forholdsregler. Desuden skal der indfoeres operationelle procedurer inden for rammerne af FUSP mellem den instans, der udpeges til formaalet, og GALILEO's forvaltningsstruktur med henblik paa styring af eventuelle krisesituationer.

Endelig vil beskyttelsen af data - bl.a. af privat karakter - vaere sikret i henhold til gaeldende lovgivning.

2.2. De vigtigste elementer i arkitekturen [24]

[24] Se ogsaa udviklingsplanen under punkt 4.

GALILEO's arkitektur bestaar af fire hovedelementer:

-rumelementet med global daekning

-de regionale elementer

-de lokale elementer

-brugernes modtagere og terminaler.

Rumelementet med global daekning

Rumelementet med global daekning bestaar af rumsegmentet - i dette tilfaelde en konstellation af 30 satellitter i kredsloeb i mellemhoejde [25] - og det dertil hoerende kontrolsegment paa jorden.

[25] MEO-satellitterne (Medium Earth Orbit) er ligeligt fordelt paa tre kredsloeb i ca. 23 000 km hoejde.

Inden man traf dette valg, havde man undersoegt flere typer konstellationer [26] paa grundlag af forskellige kriterier. Det fremgaar bl.a. af disse undersoegelser, at den anbefalede arkitektur, som udelukkende er baseret paa satellitter i kontinuerligt kredsloeb, giver en mere ensartet ydeevne med hensyn til baade praecision og disponibilitet og er mere modstandsdygtig over for skader (beskadigelser af satellitten), isaer hvad angaar signaler til lande beliggende paa hoeje breddegrader og til byer, og samtidig er det billigere.

[26] Som naevnt i meddelelsen af 10. februar 1999 har man overvejet forskellige typer kredsloeb til konstellationerne: LEO (Low Earth Orbit - satellitter i lavt kredsloeb om jorden). MEO (Medium Earth Orbit - satellitter i middelhoejt kredsloeb om jorden), GEO (Geostationary Earth Orbit - satellitter i geostationaert kredsloeb), IGSO (Inclined Geosynchronos Orbit - satellitter i skraatstillet geosynkront kredsloeb). I definitionsfasen er der gennemfoert flere undersoegelser af konstellationerne baseret paa udelukkende MEO-satellitter (10-35 satellitter paa forskellige inklinationer) og paa en kombination af MEO-satellitter (18-27) og GEO-satellitter (8-9). Desuden er der foretaget mere detaljerede sammenligninger af to typer arkitekturer: 30 MEO-satellitter fordelt paa tre kredsloeb og 24 MEO-satellitter og 8 GEO-satellitter; undersoegelserne er baseret paa forskellige kriterier (ydeevne, geografisk homogenitet, risici og omkostninger, problemer med kontrol og styring). En arkitektur betaaende af 30 MEO-satellitter giver den bedste ydeevne, navnlig paa de hoeje bredder og med vaesentligt lavere omkostninger.

Den dimensionering af satellitterne og den satellitmasse, der overvejes til denne form for opgave, skulle give mulighed for en optimal etablering af konstellationen gennem opsendelse af flere satellitter samtidigt (5-6 satellitter med hver raket).

Det endelige valg af loefteraketter traeffes paa et konkurrencebaseret grundlag og vil afhaenge af den optimale kapacitet med hensyn til nyttelast (antal satellitter) i det paagaeldende tidsrum, driftssikkerheden, den tilbudte pris og kontraktbetingelserne (forsikring).

Jordsegmentet [27] omfatter kontrolcentre for satellitterne (fjernmaalings- og fjernstyrings stationer til at fastholde satellitternes position) og de centraler, der er noedvendige for leveringen af de forskellige tjenester.

[27] Jordsegmentet, som skal sikre leveringen af den paagaeldende tjeneste, omfatter primaert:

De regionale elementer

Systemet er verdensdaekkende, og integriteten distribueres globalt. Systemet er dog udformet paa en saadan maade, at der kan etableres regionale elementer (hoejst 8 i hele verden), som giver mulighed for at "individualisere" integriteten; det skal goeres paa grundlag af partnerskabsaftaler med de paagaeldende lande. Omkostningerne ved dette element finansieres af de enkelte regioner selv.

Et regionalt element bestaar af et supplerende netvaerk af stationer til at overvaage signalernes integritet og en databehandlingscentral, der kan levere denne tjeneste.

De lokale elementer

GALILEO-systemet vil kunne levere brugerne tjenester med meget hoej ydeevne over hele verden, selv der, hvor der ikke findes jordbaseret infrastruktur. Hvor det drejer sig om saerlige anvendelsesformaal i bestemte omraader, bliver der dog behov for endnu mere praecise positionsbestemmelser, og med integreringen af andre funktioner, f.eks. lokal kommunikation, vil der kunne bibringes basistjenesten en vis mervaerdi.

Det betyder, at det bliver muligt med udgangspunkt i en faelles generisk konstruktion at tilpasse de lokale elementer efter behovene [28]: lufthavne, havne, jernbaner, veje, byomraader m.m. Desuden maa der inden for hvert anvendelsesomraade opereres med specifikke tilfaelde: vejtunneler, stoerre bygninger i byomraader, underjordiske parkeringsanlaeg m.m. Der er i definitionsfasen lavet en foreloebig projektering af saadanne lokale elementer; dette arbejde vil blive viderefoert i udviklings- og valideringsfasen.

[28] De specifikke behov vil normalt vaere meget stor praecision (under en meter), lokale informationer om integritet for at kunne give varsling meget hurtigt (f.eks. under et sekund inden for civil luftfart) eller for at sikre kontinuerlig drift i byomraader, naar sigtbarheden til satellitterne er reduceret eller nul.

Et lokalt element vil typisk skulle fungere som relae for signalet og i denne sammenhaeng overvaage integriteten og bearbejde og transmittere data.

Datatransmissionen til brugerens modtager kan foregaa gennem en saerlig forbindelse eller via eksterne systemer: mobile kommunikationsnet (med GSM- eller UMTS-standarder), skibsnavigationssystemet Loran C eller lignende. I sidstnaevnte tilfaelde vil operatoeren samtidig kunne faa praecise oplysninger om brugerens position. Kommunikationsforbindelsen mellem terminalen og centralen indebaerer mulighed for at kombinere basistjenesten med yderligere ydelser: f.eks. lokalisering af ulykker eller tekniske fejl og skader. Det giver anledning til at overveje udviklingen af de nuvaerende standarder med henblik paa at integrere den kapacitet, GALILEO kan bidrage med.

For visse transportomraader, f.eks. luftfarten, vil et lokalt element give mulighed for at tilbyde en landingstjeneste, der er tilpasset de fremherskende meteorologiske forhold i Europa, og det er en vigtig forudsaetning for at kunne rationalisere de eksisterende infrastrukturer og goere satellitnavigation oekonomisk interessant. Det er grunden til, at Kommissionen oensker at fremme de tekniske og oekonomiske undersoegelser og, hvis det viser sig at vaere realistisk, stoette organiseringen af en lokal tjeneste via de strukturer, der etableres.

2.3. GALILEO-modtagerne

Modtagerne bliver et afgoerende led i GALILEO-kaeden. De skal kunne opfylde markedets krav:

-ydeevne og konkurrencedygtige priser i forhold til eksisterende systemer

-daekning af brugernes behov (massemarkedet og det professionelle marked)

-mulighed for videreudvikling og integrering af andre tjenester (f.eks. kommunikation)

-mulighed for multimodale anvendelser.

Der bliver adgang til et bredt udvalg af GALILEO-modtagere, der kan tilbyde de forskellige disponible satellitbaserede radionavigationstjenester eventuelt kombineret med andre funktioner. Desuden vil de teknologiske muligheder resultere i omfattende integrering af disse funktioner (standardchips til hver enkelt funktion). Som eksempel kan naevnes:

-GALILEO-miniterminaler til massemarkedet eller en integreret positionsbestemmelses funktion i mobiltelefoner (UMTS-standard), der giver mulighed for mervaerditjenester eller lokalisering i tilfaelde af "112"-alarmopkald

-integrering af en navigationstjeneste i et flys hjaelpestyringssystem, der er certificeret i henhold til luftfartsstandarderne

-en navigationsplatform, der er integreret i et koeretoej, og som giver foereren mulighed for at kombinere positionsbestemmelse og modtagelse af trafikoplysninger.

Udviklingen paa markedet for GALILEO-modtagere er afgoerende for, hvorvidt det vil lykkes europaeisk industri at traenge igennem paa dette omraade.

2.4. Udviklingsplanen for GALILEO [29]

[29] Se diagrammet i bilag 3.

I forlaengelse af definitionsfasen, der slutter med udgangen af 2000, er udviklingsplanen for GALILEO opdelt i to hovedfaser:

En udviklings- og valideringsfase (2001 - 2005)

Udviklings- og valideringsfasen, der starter i 2001, omfatter foerst detaljeret definition og derefter fremstilling af de forskellige elementer i systemet (satellitter, jordbaserede elementer og modtagere til brugerne).

Denne validering kraever, at der allerede i 2004 saettes prototypesatellitter i kredsloeb, og desuden skal der vaere et minimum af jordbaseret infrastruktur. Det vil goere det muligt at foretage de noedvendige justeringer af jordsegmentet med henblik paa den globale daekning og i givet fald afproeve fly, der er fremstillet sideloebende hermed. Denne fase skal ogsaa goere det muligt at udvikle modtagere og lokale elementer og efterproeve de betingelser, der er fastsat af Den Internationale Telekommunikationsunion i forbindelse med allokeringen af frekvenser.

En fase for etablering af satellitkonstellationen (2006 - 2007)

I denne etableringsfase skal man fra 2006 [30] gradvist saette alle de operationelle satellitter i kredsloeb, og soerge for, at den jordbaserede infrastruktur er fuldt etableret, saa der kan tilbydes en operationel tjeneste fra 2008.

[30] Hvis denne tidsplan skal overholdes, boer man begynde bygningen af satellitterne allerede i 2004.

I valideringsfasen vil man soerge for at reducere risiciene ved programmet via et saerligt teknologistoetteprogram, der skal underbygge de kritiske valg af saavel teknisk som teknologisk art (atomure, modtagere, anvendelse af kortboelgebaandet, telekommunikationsnyttelast, forbindelse mellem satellitterne m.m.). Det er vigtigt ogsaa at overveje disse aktiviteter for at sikre, at anden generation af GALILEO-systemet kan foelge med udviklingen i brugernes behov.

Brugeren vil saaledes fra 2003 faa adgang til en operationel EGNOS-tjeneste (se punkt 3), samtidigt med at der gradvist indfoeres en operationel GALILEO-tjeneste begyndende senest i starten af 2008 [31]; EGNOS-tjenesterne vil fortsat fungere sideloebende med GALILEO, indtil de ophoerer helt.

[31] Adgangen til markedet vil kraeve en kortere udviklingsplan, og her undersoeges flere muligheder, bl.a. levering af en tjeneste, der tager sigte paa massemarkedet og erhvervslivet foer de oevrige tjenester, som er teknisk mere kraevende. Det er dog for tidligt at begynde at opstille en saadan tidsplan i betragtning af de mange risiko momenter, der er ved at blive evalueret (f.eks. udviklingen af ure). Der kan imidlertid efter de foerste tekniske forsoeg indledes kampagner til promovering af GALILEO-satellitapplikationerne, og de anvendelsesformaal, der er underkastet saerlig lovgivning, vil formentlig kunne efterproeves fra 2006.

3. Integrering af EGNOS i GALILEO

EGNOS, som er den europaeiske forloeber for GALILEO, er et satellitbaseret radionavigations system, der er afhaengigt af det amerikanske GPS og det russiske GLONASS, og som sikrer integriteten af disse systemer, dvs. meget hurtigt advarer brugeren om enhver form for fejlfunktion, der kan paavirke kvaliteten af det signal, der retransmitteres via geostationaere satellitter [32].

[32] I cirkulaert kredsloeb 36 000 km over jordens aekvator.

I bilag 4 goeres der rede for EGNOS' karakteristika og fordele og dets evne til at mobilisere europaeisk ekspertise inden for ingenioervidenskab, produktion og tjenester til anvendelsesformaal i rummet; det forklares ogsaa, hvorledes systemet gradvist skal integreres i GALILEO's arkitektur og strukturer for helt at forsvinde omkring 2015.

4. Regulering, standardisering og certificering

GALILEO vil bidrage ganske vaesentligt til effektiv styring af og oeget sikkerhed ved alle transportformer. Det vil saaledes hoejne kvaliteten af de eksisterende systemer, fordi det forvaltes af de civile myndigheder, har en global daekning og en hoej praecision og integritet og giver sikre garantier.

Disse garantier forudsaetter regulering af de planlagte aktiviteter gennem fastsaettelse af standarder, der skal overholdes, og de kompetente EU-instansers kontrol med, at de rent faktisk ogsaa overholdes.

Reguleringen og certificeringen vil kraeve EU-lovgivning. Kommissionen vil i arbejdet med at formulere og gennemfoere denne lovgivning hente hjaelp fra en offentlig struktur, der kan faa overdraget visse reguleringsopgaver inden for nogle praecise rammer, saaledes som det ogsaa overvejes inden for luftfarten og skibsfarten.

Eftersom GALILEO skal levere verdensomspaendende tjenester, boer EU i samarbejde med de europaeiske certificeringsorganer formulere de holdninger, medlemsstaterne skal forsvare i internationale organisationer som f.eks. ICAO og IMO.

5. Internationalt samarbejde

Internationalt samarbejde er en noedvendig forudsaetning for et projekt af verdensomspaendende karakter som GALILEO. Det er ogsaa noedvendigt for at sikre interoperabiliteten med de eksisterende systemer, faa adgang til markederne i tredjelande og installere elementerne i jordsegmentet visse steder paa kloden. Et udvalg betaaende af repraesentanter for medlemsstaterne skal bistaa Kommissionen i forhandlinger/droeftelser med tredjelande.

Kommissionen har i overensstemmelse med det mandat, den fik af Raadet i oktober 1999, indledt formelle forhandlinger for at udforske samarbejdsmulighederne med de lande, der ejer de eksisterende systemer, dvs. USA og Rusland, men ogsaa med tredjelande, der er interesseret i udviklingen af GALILEO.

Verdensradiokonferencen i Istanbul i maj 2000 viste dels, at der er kraftig opbakning til GALILEO fra mange lande i hele verden, dels at det er noedvendigt at koordinere adgangen til nye frekvenser, der tildeles til radionavigation efter Den Internationale Telekommunikations unions regler.

1. Forhandlingerne med USA har givet mulighed for at afklare en raekke vaesentlige punkter.

I foerste omgang droeftede og dokumenterede EU og USA deres planer og oensker med hensyn til spektret, signalet, sikkerheden ved systemerne, fastsaettelsen af standarder og kravene til interoperabilitet. Parterne er enige om, at den vigtigste maalsaetning er at sikre kompatibiliteten og interoperabiliteten mellem GALILEO og GPS.

EU har ved flere lejligheder givet udtryk for, at man oensker at fortsaette de tekniske droeftelser meget hurtigt. Det vigtigste for den nuvaerende amerikanske delegation - og en noedvendig forudsaetning for de videre droeftelser - er formentlig, at Raadet traeffer en afgoerelse i december, og at der derefter udarbejdes en rammeaftale om principperne; denne aftale skal undertegnes paa hoejt niveau og danne grundlag for alle de tekniske droeftelser.

Kommissionen foreslaar dog, at man fortsaetter kontakterne paa alle niveauer for at kunne konsolidere definitionen af de forskellige muligheder for interoperabilitet og deling af frekvenserne med GPS inden midten af 2001 og tildele internationale tekniske positioner til bl.a. ICAO, IMO og COSPAS-SARSAT

2. Forhandlingerne med Rusland foregaar baade paa det politiske og det tekniske plan.

De er baseret paa et samarbejdsscenario, der skulle give mulighed for at lade de to uafhaengige konstellationer, GLONASS og GALILEO, eksistere side om side samtidig med, at man undersoeger mulighederne for at nedbringe investeringsomkostningerne. Forhandlingerne bygger paa principperne om tilbud om interoperabilitet til gengaeld for deling af frekvenser samt et industrielt samarbejde.

Der er under tilsyn af det saerlige forhandlingsudvalg, der er nedsat af Raadet til at bistaa Kommissionen, indledt fire vaesentlige aktioner vedroerende industrielt samarbejde, som finansieres af henholdsvis Den Europaeiske Rumorganisation, Kommissionen og medlemsstaterne.

De foerste droeftelser om en eventuel rammeaftale med Rusland om deling af frekvensspektret fortsaetter i en positiv aand. Det foreslaas at goere foreloebig status over forhandlingerne allerede ved udgangen af 2000.

Paa det seneste topmoede mellem EU og Rusland den 30. oktober i aar blev der vedtaget en faelles erklaering, hvori det bl.a. siges, at parterne er enige om, at det er vigtigt at fortsaette det samarbejde, der er indledt mellem det russiske og det europaeiske satellitbaserede navigationssystem (GLONASS og GALILEO).

3. Kommissionen er meget interesseret i at inddrage andre partnere i GALILEO paa et tidligt stadium. Den vil i overensstemmelse med Raadets opfordring undersoege og efterproeve den interesse for deltagelse i GALILEO, som flere lande har givet udtryk for, bl.a. paa den ovennaevnte Verdensradiokonference.

Systemets konfiguration giver desuden mulighed for at foretage en regional udskillelse af integritetsinformationen, hvilket kan vaere saerligt attraktivt for regionale grupperinger af tredjelande.

En saadan deltagelse vil kunne foregaa paa to niveauer. Der kan vaere tale om direkte investeringer og industrielle opgaver i forbindelse med udviklingen eller operationerne, eller der kan blive mulighed for at medvirke ved udviklingen af applikationerne og fremstillingen af udstyret til brugerne.

I Europa har man allerede tilsagn om medvirken fra Schweiz og EFTA-landene (Den Europaeiske Frihandelssammenslutning), og der er droeftelser i gang med de central- og oesteuropaeiske lande og Ukraine.

Canada bidrager finansielt til undersoegelserne i definitionsfasen. Dette lovende samarbejde tager sigte paa at udvikle det regionale element paa de amerikanske kontinenter, hvilket er en noedvendig forudsaetning for at sikre kontrollen med signalets regionale kvalitet. Kommissionen vil i overensstemmelse med Raadets resolution meget snart kunne praesentere et udkast til officielt forhandlingsmandat i relation til Canada.

Kontakterne med en raekke latinamerikanske lande skal tages op igen og udbygges i 2001 med henblik paa tidstro validering af EGNOS. Der er desuden taget kontakt med Australien for at faa indledt sonderende droeftelser.

Israel og en raekke afrikanske lande (Sydafrika, Kenya, Egypten) og asiatiske lande (Kina, Korea, Indien) har baade paa telekommunikationskonferencen og paa bilaterale moeder udtrykt stor interesse for projektet.

Der vil blive gjort en saerlig indsats for at undersoege GALILEO's anvendelsesmuligheder og disses saerlige tekniske og oekonomiske betydning for udviklingslandene i forbindelse med EU-aftaler som f.eks. Lomé-konventionen.

Anden del: OEkonomiske og finansielle aspekter

Punkt 1 indeholder et skema, der viser dels omkostningerne ved de forskellige faser af programmet (se nedenstaaende oversigt) og ved forvaltningen af det operationelle system, dels de mere generelle samfundsoekonomiske fordele, naar systemet er operationelt, samt de mere umiddelbare finansielle fordele ved leveringen af tjenester og salg af udstyr.

Under punkt 2 redegoeres der for finansieringsplanen for programmets forskellige faser med angivelse af henholdsvis den offentlige og den private sektors bidrag. Kommissionen anfoerer her, at den private sektor i betragtning af den omsaetning, der kan forventes som foelge af programmet, vil kunne bidrage med ca. 1,5 mia. ECU til finansieringen af etablerings- og ibrugtagningsfasen.

Til sidst gennemgaas de forskellige indtaegtskilder, heriblandt en skattelignende afgift, naar foerst GALILEO er i drift.

De successive faser i GALILEO-programmet:

Udviklings- og valideringsfasen (2001-2005)

- Komplet, detaljeret definition af segmenterne (i rummet, paa jorden, brugerne)

- Udvikling af satellitter og jordbaserede elementer

- Validering af systemet "i kredsloeb"

Etablerings- og ibrugtagningsfasen (2006-2007)

- Konstruktion og opsendelse af satellitter

- Etablering af hele jordsegmentet

Driftsfasen (fra 2008)

- Udskiftning af satellitter, drift af centrene, vedligeholdelse.

1. Omkostningerne ved GALILEO

Omkostningsoverslaget vedroerer et GALILEO-system, der kan tilbyde alle de forskellige tjenester, som er beskrevet i punkt 1 i foerste del, dvs. baade tjenesten med sigte paa den brede befolkning, den kommercielle tjeneste og tjenesten med sigte paa det offentlige. Omkost ningerne daekker samtlige udviklings-, validerings- og etableringsfaser for den komplette konstellation, der er en forudsaetning for at kunne tilbyde brugerne en operationel tjeneste. Det drejer sig primaert om foelgende:

-detaljerede definitionsundersoegelser forud for etableringen af rumsegmentet, jordsegmentet og brugersegmentet

-konstruktion af satellitter - foerst prototyper, derefter standardudgaver - og dertil hoerende forsoegsmateriel

-fremstilling af de jordbaserede elementer samt etablering og afproevning af disse

-opsendelse af satellitterne og validering af satellitterne i kredsloeb.

Disse omkostninger er gengivet samlet i nedenstaaende skema, som indeholder de vigtigste poster, idet der sondres mellem udviklings- og valideringsfasen og den fase, hvor de forskellige planlagte anlaeg skal etableres og tages i brug

Man skal vaere opmaerksom paa foelgende forudsaetninger og enkeltheder:

-etableringen af de lokale elementer, ogsaa i Europa, er ikke medregnet [33]; derimod er den generiske definition og projektering medregnet,

[33] Omkostningerne ved de lokale elementer er meget varierende afhaengigt af, hvilke anvendelser der overvejes (som eksempel kan naevnes fra 100 000 EUR til daekning af massemarkedets behov op til 1 mio. EUR til daekning af luftfartens behov). Det faktum, at elementerne kan fremstilles meget hurtigt (fra 3 maaneder til 1 aar), giver mulighed for en loebende tilpasning til en plan for udviklingen i Europa, som skal fastlaegges paa grundlag af anvendelsesformaalene. Disse jordbaserede elementer, som videresender signalet paa de steder, som ikke er direkte tilgaengelige (5% af GALILEO's daekning), er specielt noedvendige for de tjenester, der skal drives med koncession. Markedet vil afgoere behovet, etableringen og finansieringen. Den generiske projektering og definitionen af disse elementer indgaar i udviklings- og valideringsfasen og er medregnet i overslaget.

-en "eftersoegnings- og redningstjeneste", som er integreret i GALILEO, er medregnet,

-etableringen af de jordstationer, der er noedvendige for den fakultative regionale individualisering af integriteten (uden for Europa), er ikke medregnet (hvorimod den generiske definition og projektering er medregnet); omkostningerne ved etableringen af disse stationer skal finansieres af de beroerte lande selv,

-omkostningerne ved at integrere EGNOS i GALILEO er medregnet paa grundlag af den model, der er beskrevet i bilag 5 (den indledende driftsfase for EGNOS (2004-2008) er ikke medregnet, men forventes finansieret af operatoeren),

-teknologistoetteaktiviteter og de foerste undersoegelser med henblik paa den foelgende generation af GALILEO er medregnet,

-prisen for opsendelse af satellitterne er en gennemsnitspris for loefteraketter paa markedet af typen Ariane 5 Proton, der skal kunne medtage flere satellitter paa én gang. I tilfaelde af en mislykket opsendelse, er prisen for en ny opsendelse medregnet i overslaget, men ikke prisen for eventuel udskiftning af satellitten,

-omkostningerne ved de sikkerhedsmaessige aspekter er anslaaet paa grundlag af omkostningerne for foelsomme civile infrastrukturer,

-aspekterne vedroerende certificeringen af GALILEO er medregnet efter samme principper som for EGNOS,

-omkostningerne ved at udvikle en basismodtager til hver tjeneste er medregnet i overslaget, men ikke omkostningerne ved at tilpasse en saadan modtager til multiple anvendelsesformaal.

>TABELPOSITION>

Nedenstaaende skema viser, hvilke aktiviteter uden for den egentlige udvikling og etablering af systemet der er noedvendige for at skabe de relevante markeder. Det anfoerte bidrag udgoer de minimumsudgifter, der skal daekkes for at sikre hele programmets oekonomiske levedygtighed. Der forventes andre bidrag (den private sektor), navnlig i forbindelse med et offentligt-privat partnerskab.

-Udvikling af applikationerne

-Stoette til brugersegmentet

-Udarbejdelse af standarder

-Stoette til etableringen af de lokale elementer // 150 mio. EUR

De aarlige driftsomkostninger ved GALILEO inklusive udskiftning af satellitter i konstellationen anslaas til 220 mio. EUR, heraf 70 mio. EUR i direkte drifts- og vedligeholdelsesomkostninger. De aarlige driftsomkostninger ved EGNOS er 25 mio. EUR fra 2003 til 2007.

>TABELPOSITION>

Omkostninger ved GALILEO-programmet (de enkelte faser) inklusive integreringen af EGNOS

(i mio. EUR) :

Definition (1999-2000):

Udvikling og validering (2001-2005): 1 100

Etablering og ibrugtagning (2006-2007): 2 150

Drift (2008): 220 pr. aar

2. Finansieringen af GALILEO

2.1. Udviklings- og valideringsfasen (2001 - 2005)

Ifoelge de finansielle overslag vil omkostningerne i denne periode beloebe sig til ca. 1,1 mia. EUR.

Dette beloeb skal daekkes fuldt ud med offentlige midler (EU-budgettet og Den Europaeiske Rumorganisations budget).

EU-finansieringen

Programmets EU-dimension og det forhold, at det er et vaesentligt element i den faelles transportpolitik og i initiativet vedroerende transeuropaeiske transportnet, goer det fuldt berettiget, at EU kommer til at spille en vigtig rolle i definitionsfasen baade politisk og finansielt.

Det samme goer sig gaeldende for de efterfoelgende faser af programmet, og rammebevillingen paa EU-budgettet til GALILEO vil, som det fremgaar af Kommissionens meddelelse fra februar 1999, blive baseret paa ressourcer, som allerede er fastlagt i de nuvaerende finansielle overslag (hovedsagelig bevillinger til de transeuropaeiske net og det femte F&U-rammeprogram og eventuelt de fremtidige forskningsaktioner, de sidste dog under forudsaetning af Raadets og Europa-Parlamentets godkendelse).

I forbindelse med programmet for de transeuropaeiske net foreslog Kommissionen i september 2000 Udvalget for de Transeuropaeiske Net at lade GALILEO indgaa i det fleraarige vejledende program; udvalget gav sin principielle godkendelse i overensstemmelse med Raadets og Europa-Parlamentets afgoerelse af 19. juli 1999. Der er til GALILEO-programmets aktiviteter for de kommende aar afsat ca. 550 mio. EUR, og dette beloeb plus bidrag fra budgetpost B5-700 skulle kunne daekke 50% af omkostningerne ved undersoegelsesfasen, herunder ogsaa de tekniske stoetteforanstaltninger.

Det femte F&U-rammeprogram skal fortsat afsaette supplerende midler til GALILEO-programmets udviklings- og valideringsfase. Bidraget fra de fremtidige forskningsaktioner er betinget af Raadets og Europa-Parlamentets godkendelse. Disse midler (femte F&U-rammeprogram og fremtidige forskningsaktioner) skal bl.a. anvendes til at daekke stoetten til udvikling af de applikationer og modtagere, som ikke indgaar i den egentlige arkitektur, men som noedvendigvis skal vaere specificeret, naar de private partnere og operatoeren skal udvaelges.

EU-bidragets stoerrelse er meget afgoerende, fordi det er bestemmende for evnen til at fastholde den politiske kontrol med programmets naeste fase. Det giver ogsaa en vis sikkerhed over for de ulemper, der er forbundet med reglerne om geografisk fordeling i konventionen om oprettelse af Den Europaeiske Rumorganisation.

Bidraget fra Den Europaeiske Rumorganisation

Den Europaeiske Rumorganisation har bekraeftet, at den laenge har regnet med via sine institutionelle mekanismer at anmode sine medlemmer om et tilsagn om at bidrage med 550 mio. EUR [34] til valideringsfasen, saafremt Raadet (transportministrene) den 20. december traeffer den politiske beslutning om at viderefoere programmet.

[34] Denne opfordring var baseret paa Den Europaeiske Rumorganisations programeklaering fra 1999, hvori udgifterne til udviklings- og valideringsfasen er anslaaet til 1 000 mio. EUR.

I korte traek: Omkostningerne ved udviklings- og valideringsfasen beloeber sig til 1,1 mia. EUR til infrastruktur plus yderligere 150 mio. EUR til etablering og ibrugtagning af de lokale elementer og udvikling af applikationerne og modtagerne.

Samtlige finansieringsbehov i relation til udviklingen og valideringen af infrastrukturen er i forvejen daekket med europaeiske offentlige midler (EU og Den Europaeiske Rumorganisation), som allerede er afsat til formaalet. Der bliver saaledes ikke behov for yderligere offentlige bidrag fra medlemsstaterne

2.2. Etablerings- og ibrugtagningsfasen (2006-2007)

Ud over de beloeb, der indgaar i de foreliggende finansielle overslag, skal kilderne til og stoerrelsen af bidraget til denne fase fra EU og Den Europaeiske Rumorganisation fastlaegges i valideringsfasen.

Omkostningerne i denne fase anslaas til 2.1 mia. EUR, hvoraf 1,5 mia. EUR med rimelighed kan forlanges finansieret af den private sektor, og 0,6 mia. EUR af den offentlige sektor.

Ogsaa andre finanseringskilder vil kunne mobilieres via de forskellige ordninger (udbud, auktion m.m.) for tildeling af licenser til udbydere og operatoerer, f.eks. med henblik paa den kommercielle udnyttelse af GALILEO-signalet i tilknytning til de lokale elementer.

Nedenstaaende tabel viser de private og offentlige bidrag til de tre faser; for de offentlige bidrags vedkommende sondres der mellem bidragene fra EU og fra Den Europaeiske Rumorganisation.

>TABELPOSITION>

2.3. Den operationelle fase (efter 2008)

Kommissionen har til hensigt at foreslaa, at der snarest muligt i valideringsfasen oprettes en fond, som omfatter alle de offentlige bidrag, og hvori kan indgaa de private investeringer og i givet fald bidrag fra tredjelande. Denne fond skal have status som selvstaendig juridisk person og egne finansieringsregler, der skal vedtages sammen med bidragyderne.

Efter etablerings- og ibrugtagningsfasen vil der ikke vaere behov for finansiering i form af tilskud. Rent faktisk vil finansieringen kunne sikres via det offentlige-private partnerskab (jf. punkt 2.4.) og via de nye indtaegtsstroemme, som er naermere omhandlet i punkt 4.

2.4. Det offentlige-private partnerskab

Dette partnerskab bliver en afgoerende faktor for GALILEO-programmets succes og skal etableres af den endelige forvaltningsstruktur, som faar ansvaret for baade den juridiske og den finansielle udformning, saa snart udviklings- og valideringsfasen er indledt, for hurtigst muligt at kunne inddrage den private sektor i programmet.

Man skal vaere opmaerksom paa, at omkostningerne i etablerings- og ibrugtagningsfasen foreloebig anslaas til 2,1 mia. EUR, hvoraf 1,5 mia. EUR skoennes at blive finansieret af den private sektor [35], mens 0,6 mia. EUR skal finansieres af den offentlige sektor.

[35] Der henvises til redegoerelsen i punkt 3 om de finansielle fordele ved GALILEO.

Kommissionen har som reaktion paa en opfordring den 17. juli 1999 fra Raadet, som oenskede den private sektor aktivt inddraget i GALILEO, ivaerksat en indkaldelse af interesse tilkendegivelser for at kunne fastlaegge de noedvendige betingelser for etableringen af et offentligt-privat partnerskab. Flere europaeiske industrikonsortier har reageret.

Ud fra de analyser, der er foretaget sammen med disse konsortier, og paa grundlag af en beregning af den forventede omsaetning ved GALILEO's drift forekommer det helt realistisk, at private investorer vil bidrage til programmet med de beloeb, der figurerer i overslaget over etableringen og ibrugtagningen af systemet, de lokale elementer og den efterfoelgende udvikling af modtagere og tjenester. Der er dog visse betingelser, der skal vaere opfyldt:

-Den politiske beslutning om programmets viderefoerelse skal traeffes i december 2000 [36]; alle parter har insisteret paa, at der traeffes en definitiv afgoerelse paa dette tidspunkt.

[36] Der henvises i denne forbindelse til punkt 10 i Raadets konklusioner (transportministrene) af 9. oktober 1997, hvori der staar, at projekter vedroerende de transeuropaeiske net, herunder ogsaa spoergsmaalet om offentlige-private partnerskaber, forudsaetter bindende tilsagn fra medlemsstaterne; Raadet er positivt indstillet til Kommissionens planer om aktivt at stoette bestraebelserne paa at oprette saadanne offentlige-private partnerskaber, men det er medlemsstaterne selv, der traeffer de endelige valg desangaaende.

-Det skal allerede ved fastlaeggelsen af de almindelige betingelser for programmet vurderes, hvilke krav og vilkaar der er noedvendige forudsaetninger for en sund forretningsmaessig drift af de tjenester, som navigationssystemet skal levere; i modsat fald vil en senere tilpasning til saadanne krav og vilkaar kunne fordyre systemet ganske betydeligt.

-Der skal vaere sikkerhed for, at de tekniske risici ved projektet er under kontrol, hvorfor det er noedvendigt at finansiere omfattende forundersoegelser.

Oprettelsen af en faelles offentlig forvaltningsstruktur [37] har vist sig at vaere en absolut noedvendig forudsaetning for at give de potentielle investorer den fornoedne sikkerhed for projektets institutionelle stabilitet og kunne vedtage en realistisk finansieringsplan.

[37] Der henvises i denne forbindelse til punkt 5 i Raadets konklusioner (transportministrene) af 9. oktober 1997, hvori der staar, at det er absolut noedvendigt at skabe et gunstigt miljoe for denne type partnerskaber baade paa nationalt plan og paa EU-plan; desuden understreges det, at den private sektor skal inddrages helt fra starten i forberedelsen af saadanne projekter, samtidig med at der i projekternes udformning skal opretholdes den fornoedne balance mellem de forretningsmaessige og de samfundsoekonomiske kriterier og sikres en rimelig fordeling af risiciene.

Finansieringskilderne til de offentlige bidrag med beloebsangivelser skal oplyses i forbindelse med forfaldsplanen for de forventede udgifter i projektets forskellige faser - helt fra udviklings- og valideringsfasen og frem til den fase, hvor satellitkonstellationen skal opsaettes og de tilhoerende installationer paa jorden etableres.

Alle disse betingelser skulle kunne vaere opfyldt inden 2003, saafremt der i december 2000 traeffes endelig afgoerelse om programmets viderefoerelse.

Aktiv inddragelse af private partnere helt fra starten af udviklings- og valideringsfasen skulle give mulighed for ikke blot at optimere de samlede omkostninger, men ogsaa for at indfoere effektive mekanismer for styring og kontrol af omkostningerne. De private partnere skal ogsaa medvirke ved udarbejdelsen af planer for den forretningsmaessige drift og forvaltningen af indtaegtsstroemmene fra de leverede tjenester.

Det maa formodes, at de forventede bidrag fra de private partnere vil kunne antage mange forskellige former lige fra bidrag i naturalier til direkte finansielle indskud, men ogsaa udvikling af udstyr, gennemfoerelse af pilotprojekter, betaling for driftstilladelser eller overfoersel af teknologisk eller forretningsmaessig knowhow.

Paa trods af de opmuntrende langsigtede finansielle prognoser vil det forhold, at der maa regnes med en meget lang forrentningsperiode for investeringerne, formentlig kraeve, at finansieringen fordeles over hele etablerings- og ibrugtagningsfasen.

Rammerne og mekanismerne for udvaelgelsen af de forskellige private partnere og investorer skal formuleres meget detaljeret for at opnaa en optimal balance i partnerskabet afhaengigt af de successive faser. Man skal ogsaa sikre sig, at de relevante WTO-regler desangaaende overholdes.

3. Fordelene ved GALILEO

Kommissionens tjenestegrene har i et saerligt arbejdsdokument foretaget en detaljeret analyse af omkostninger og fordele ved GALILEO-systemet. Analysen er baseret paa en makrooekonomisk model, der kvantificerer nettofordelene ved etableringen af driften af GALILEO. I det foelgende redegoeres der blot for de elementer, der kan taenkes at vaere relevante for beslutningerne om projektets gennemfoerelse; laesere, der oensker mere detaljerede oplysninger, henvises til arbejdsdokumentet.

Europa bliver stadigt mere afhaengigt af GPS i relation til en lang raekke strategiske og kommercielle applikationer. Paa grundlag af oplysninger om den aktuelle og potentielle anvendelse af GPS paa de markeder, der vedroerer positions- og tidsbestemmelse (primaert transportsektoren, kommunikationssektoren og finanssektoren), er det muligt at saette tal paa denne afhaengighed. Omkostningerne for Europa ved pludselig afbrydelse (af tekniske eller andre aarsager) af leveringen af disse tjenester i blot nogle faa dage vil, ud over de systemforstyrrelser, det kan medfoere, i 2015 kunne loebe op i 1 mia. EUR. Denne strategiske faktor skal naturligvis medtages i analysen af de samlede fordele ved GALILEO.

De fordele, der paapeges i costbenefitanalysen, vedroerer udelukkende de ekstra aktiviteter, GALILEO vil generere i forhold til den nuvaerende situation, som er karakteriseret ved GPS' monopol - ogsaa betegnet "nulloesningen" - og ved udviklingen af positionsbestemmelses systemer baseret paa mobiltelefonnet (GSM, UMTS m.fl.). Tilstedevaerelsen af to uafhaengige, men indbyrdes kompatible rumsystemer vil affoede nye applikationer og anvendelsesmuligheder og medvirke til, at satellitbaserede navigationssystemer kan traenge igennem paa en lang raekke omraader, hvor det er vigtigt, at der findes to forskellige kilder. Som eksempel kan naevnes problemerne med at opfange satellitsignalerne i taet bebyggede omraader, hvilket reducerer muligheden for at tilbyde positionsbestemmelse paa ca. 55% af jordens areal, hvorimod to satellitkonstellationer goer en saadan tjeneste mulig paa 95% af arealet.

Der er en lang raekke elementer, der er med til at markere forskellen og fremme - og i visse tilfaelde skabe - et stort marked for GALILEO. Dels giver det faktum, at systemet er meget paalideligt, mulighed for at indfoere en garanti- og erstatningsordning, som naeppe vil vaere realistisk med de eksisterende satellitbaserede navigationssystemer. Dels vil det forhold, at der helt fra den foerste projektering af GALILEO-systemet tages hensyn til tilstedevaerelsen og i visse tilfaelde den direkte integrering af andre infrastrukturer, andre tjenester (UMTS) og lokale elementer, betyde, at man kan sikre fuldstaendig kompatibilitet gennem hele den kaede af tjenester, der tilbydes brugerne. Som et praktisk eksempel kan naevnes forsikringsomraadet, kontrol med havforurening samt den civile luftfart, der var den allerfoerste sektor til at anvende satellitnavigation.

Med hensyn til metoderne giver en samlet evaluering baseret paa udviklingen af de aktuelle markeder mulighed for at opstille nogle overslag, som blev suppleret og valideret under GALILEO's definitionsfase efter hoering af de potentielle brugere og udbydere af navigations tjenester (vejtransport, jernbanetranspot, lufttransport og skibstransport, kommunikations systemer og systemer til behandling af data i forbindelse med positionsbestemmelse, videnskabelig forskning m.m.). Efter at have sammenarbejdet de indsamlede data har man nu faaet et bedre indtryk af omfanget af de forskellige anvendelsesomraader.

F.eks. tyder overslagene over markedet for satellitbaserede navigationsprodukter og -tjenester paa, at GALILEO vil kunne generere en markedsandel svarende til 9 mia. EUR i 2015. Hvis man kombinerer mobiltelefonien med en positionsbestemmelsestjeneste, vil man formentlig se en kraftig stigning i brugen af disse tjenester (se bilag 1).

Med GALILEO vil Europa blive i stand til at traenge igennem paa markedet for satellitbaserede navigationsprodukter og -tjenester, som i dag i vidt omfang er domineret af andre aktoerer med USA som den foerende. Det vil faa en positiv indvirkning paa europaeisk industris konkurrence evne. Mobiltelefonerne og sandsynligvis ogsaa de baerbare pc'er vil formentlig i meget naer fremtid indeholde en chip til positionsbestemmelse. Den efterspoergsel, der dermed er skabt, vil give Europa mulighed for at oege sin produktion af komponenter og supplere sine aktiver paa omraaderne for integrerede systemer og tjenester, navnlig navigationssystemer til biler og telematiktjenester.

Den makrooekonomiske costbenefitanalyse gav saaledes mulighed for at kvantificere dels de oekonomiske ekstra nettofordele for producenterne [38] (firmaer, der konstruerer rumsystemer, producenter af modtagere og applikationer, tjenesteudbydere m.fl.), dels de samfundsmaessige fordele saasom oeget sikkerhed ved transportmidler, bedre trafikafvikling, stoerre effektivitet inden for vejtransporten, hvilket vil resultere i en nedsaettelse af forurenende og skadelige emissioner m.m. Analysen omfatter ogsaa GALILEO's strategiske vaerdi, ikke blot i relation til infrastrukturens kompatibilitet med de eksisterende systemer, men ogsaa som et muligt instrument til brug for gennemfoerelsen af de europaeiske politikker for transport, landbrug, miljoe m.m. Der er helt bevidst kun lagt meget forsigtige hypoteser til grund for analysen: f.eks. er det kun en meget begraenset procentvis andel af forbedringen af vejtrafikafviklingen, der tilskrives GALILEO, selv om andre undersoegelser viser langt mere markante resultater.

[38] Paa det makrooekonomiske plan betyder det faktum, at forbrugerne, som kun har en bestemt koebekraft, skal betale for navigationsudstyr og -tjenester, at de faar faerre penge til at koebe produkter i andre sektorer, hvilket indebaerer en beskeden samlet fordel, naar man ser paa alle producenter og alle sektorer under ét. Det er derimod indlysende, at for producenterne af navigationsudstyr og udbyderne af de paagaeldende tjenester vil GALILEO affoede et meget stort markedspotentiale og dermed stor fortjeneste.

Resultaterne af den makrooekonomiske analyse viser med al oenskelig tydelighed, at det er noedvendigt for Europa hurtigst muligt at faa etableret et navigationssystem. Den hoeje forrentning, der fremgaar af analysen, viser - ikke overraskende - at et saadant system har en hoej iboende vaerdi, og at det er noedvendigt at inddrage den offentlige sektor i finansieringen af projektet i starten. I betragtning af de omfattende markeder og store fordele vil producenterne i stigende grad blive interesseret i at vaere med, og der er ingen tvivl om, at den private sektor vil bidrage betragteligt til finansieringen, naar vi naar frem til etablerings- og ibrugtagningsfasen.

4. Indtaegtsstroemme

Driften af GALILEO forventes at generere flere forskellige former for specifikke indtaegter, der er beskrevet naermere nedenfor; de foerste vil formentlig hidroere fra de tre former for tjenester, der tilbydes (tjenesten med sigte paa den brede befolkning, den kommercielle tjeneste og tjenesten til brug for det offentlige), medens de oevrige udelukkende vil hidroere fra tjenester med kontrolleret adgang.

4.1. Potentielle indtaegtsstroemme fra samtlige GALILEO-tjenester

Kommissionen skal undersoege, hvorvidt det er hensigtsmaessigt at indfoere en saerlig afgift paa modtagerne samt vilkaarene for en saadan afgift.

Afgift baseret paa industrielle (eller intellektuelle) ejendomsrettigheder

En anden indtaegtskilde vil kunne baseres paa en EU-lovgivning, der giver indehaveren af industrielle (eller intellektuelle) ejendomsrettigheder mulighed for at forlange royalties for sin opfindelse. Det findes i forvejen inden for musik og boeger (afgift paa afspilninger og fotokopier). Det vil let kunne udvides til ogsaa at omfatte GALILEO-modtagere.

Kvalitetsmaerke

Et kvalitetsmaerke, som GALILEO-operatoeren giver ret til at benytte, kan bestaa i en form for maerkat paa modtageren, der viser, at produktet er godkendt af operatoeren. En saadan ordning skal naturligvis ikke vaere obligatorisk. Den kan eventuelt ogsaa vaere ledsaget af visse garantier.

Udbyderne af GALILEO-tjenester kan f.eks. anvende en form for certificering - svarende til ISO-certificeringen - der attesterer tjenesternes kvalitet. Det vil vaere et salgsargument til fordel for en anerkendt tjeneste, der giver mulighed for sikker og paalidelig brug af det signal, den paagaeldende udbyder stiller til raadighed.

En saadan certificering vil skabe stoerre tillid til GALILEO-systemet, men den skal ikke erstatte den certificering, der kraeves af myndighederne for de saakaldt "vitale" applikationer, f.eks. inden for luftfarten.

4.2. Indtaegtsstroemme fra den kommercielle tjeneste og fra de saakaldt "vitale" applikationer, der hoerer under det offentlige

Betaling for licenser og tilladelser

En saadan betaling skal give licensindehaveren mulighed for at skaffe sig indtaegter fra en given tjeneste. Under forudsaetning af, at det er muligt at kontrollere brugen af signalet, kan GALILEO-operatoeren indgaa licensaftaler med udbyderne af mervaerditjenester.

Hvad angaar den kommercielle tjeneste, vil en kaede af licenskontrakter kunne faa multiplikator effekt for indtaegterne.

En pinkode

En pinkode i en chip i hver modtager (svarende til den, der findes i GSM-telefonerne) vil goere det muligt at etablere en tjeneste med kontrolleret adgang til signalet. I praksis skal brugeren taste en kode ind paa modtageren, foer denne aktiveres til at modtage GALILEO-signalerne.

Det er noedvendigt, at GALILEO-operatoeren indgaar en kontrakt med producenterne af modtagere, for at denne loesning kan anvendes. Adgangskoderne skal indgaa som led i kontrakten mellem operatoeren og udbyderne. Indtaegterne vil komme fra slutbrugeren, som koeber en pinkode til sin modtager.

Bidrag fra tredjelande, der benytter systemet

Tredjelande og internationale eller regionale organisationer, der oensker at investere i GALILEO, skal kunne bidrage finansielt mod at faa ret til at benytte den kommercielle tjeneste med visse garantier. Det vil goere det muligt at promovere GALILEO og styrke standardiseringsprocessen.

Tredje del: Forvaltningsstrukturerne

I oejeblikket forvaltes GALILEO-programmet af Kommissionen og Den Europaeiske Rum organisation i faellesskab; hver institution forvalter efter egne administrative og budgetmaessige regler en raekke kontrakter, der indgaar i programmets definitionsfase. Det indebaerer bl.a., at Kommissionen og Den Europaeiske Rumorganisation opererer med hver sit "styringsudvalg", det foerste med repraesentanter for EU's medlemsstater og det andet med repraesentanter for Den Europaeiske Rumorganisations medlemsstater. En programledelse bestaaende af en repraesentant for Kommissionen og en repraesentant for Den Europaeiske Rumorganisation skal med bistand fra et koordineringskontor samle resultaterne af de aktioner, der gennemfoeres, og opstille en samordnet plan for fremtiden.

I betragtning af, at de aktioner, der skal gennemfoeres, bliver stadigt mere omfattende og komplekse fra 2001, hvor ogsaa omkostningerne vil vokse betydeligt, kraever programmets viderefoerelse en ledelsesmaessig og budgetmaessig sammenhaeng for at sikre den fornoedne komplementaritet mellem de aktioner, der gennemfoeres af Kommissionen, der er en politisk institution, og de aktioner, der gennemfoeres af Den Europaeiske Rumorganisation, som er en teknisk organisation.

1. Midlertidig struktur

Inden den endelige struktur kan oprettes, boer der allerede i starten af 2001 etableres en samordnet forvaltningsramme for GALILEO med en klar ansvarsfordeling mellem Kommissionen som den politiske organisation og Den Europaeiske Rumorganisation som den tekniske organisation [39].

[39] I overensstemmelse med den resolution om den europaeiske strategi for rummet, som Raadet (forskningsministrene) vedtog den 16. november 2000.

Det skal ske paa foelgende maade:

-der afholdes faelles og regelmaessige moeder mellem de to eksisterende styringsudvalg, som er nedsat af henholdsvis Kommissionen og Den Europaeiske Rumorganisation, for at de sammen kan definere programmets strategiske retningslinjer, idet de to udvalgs respektive mandater og forretningsregler dog fortsat skal vaere gaeldende;

-Den Europaeiske Rumorganisation opretter en teknisk ledelsesstruktur i henhold til en tjenesteydelseskontrakt med Kommissionen.

2. Den endelige struktur

Den midlertidige struktur skal afloeses af en endelig struktur. Den boer have en vis autonomi paa det retlige og finansielle plan i forhold til de finansielle bidragydere og skal fungere som ordregiver for GALILEO-programmet. Denne struktur skal desuden forvalte et budget, hvori indgaar samtlige bidrag til programmet. Naar GALILEO-systemet er operationelt, skal det forvaltes af en privatretlig enhed (som bl.a. skal have ansvaret for markedsfoeringen og salget af de tjenester, GALILEO kan tilbyde, og systemets vedligeholdelse), som naturligvis skal vaere undergivet de gaeldende EU-regler paa omraadet.

Kommissionen vil fremsaette de fornoedne forslag desangaaende.

KONKLUSION

Det er Kommissionens opfattelse, at:

*satellitbaseret radionavigation er en noegleteknologi for udviklingen af vore oekonomier, og at det er noedvendigt at etablere EU's egen satellitkonstellation til dette formaal, hvis EU skal bevare sin uafhaengighed

*GALILEO vurderet paa grundlag af resultaterne af costbenefitundersoegelserne er rentabel og tilstraekkeligt attraktiv til, at der fra 2007 ikke laengere vil vaere behov for offentlig finansiering i form af tilskud

*den noedvendige finansiering med offentlige tilskud allerede er programmeret for udviklings- og valideringsfasen (2001-2005), saaledes at det ikke bliver noedvendigt at anvende yderligere offentlige midler fra EU-budgettet eller Den Europaeiske Rumorganisations budget

*finansieringen af etablerings- og ibrugtagningsfasen, som omfatter konstruktion og opsendelse af satellitter samt etablering af nettet af infrastrukturer paa jorden, forudsaetter investeringer fra den private sektor paa omkring 1,5 mia. EUR, og at der til dette formaal boer etableres et offentligt-privat partnerskab allerede i udviklings- og valideringsfasen

*oprettelsen af et offentligt-privat partnerskab kraever, at de noedvendige retlige og finansielle rammer fastlaegges snarest muligt, og at:

- der allerede i 2001 boer oprettes en midlertidig struktur med deltagelse af Kommissionen og Den Europaeiske Rumorganisation, som skal sikre en samordnet forvaltning af GALILEO-projektet

- Kommissionen skal udarbejde de noedvendige forslag vedroerende oprettelse af en endelig struktur, der skal forvalte et investeringsbudget, hvori indgaar alle de midler, der bevilges til projektet

- funktionen som ordregiver for EGNOS ligeledes skal varetages af denne struktur

- der hvert aar skal aflaegges beretning til Raadet og Europa-Parlamentet om programmets forloeb og oprettelsen af forvaltningsstrukturerne, og at der inden december 2004 skal forelaegges en grundig redegoerelse for finansieringen af etablerings- og ibrugtagnings fasen (2006-2007).

BILAG

Bilag 1 : Markedet for satellitnavigation

Markedernes stoerrelse og fordelingen efter applikationssegment

(i) Sammenfattende oversigt over markedet i mia. EUR

>TABELPOSITION>

(ii) Stoerrelsen af det europaeiske marked for satellitnavigation 1999 - 2005

>TABELPOSITION>

(iii) GALILEO-verdensmarkedet i 2015

Applikation // 2015

Mio. EUR

Foerere af alle former for koeretoejer // 12 600

Lokaliserings-/kommunikationstjeneste // 5 100

Fodgaengere // 1 500

Drift af koeretoejer // 900

Overvaagning af koeretoejer // 600

Navigation for fritidssejlere // 190

Individuel navigation // 120

Vejvisning // 110

Kartografi // 100

Rednings- og alarmtjenester // 150

Andet // 750

I ALT // (22 mia. EUR

Bilag 2 : Eftersoegnings- og redningstjenesten (SAR)

Den model, der er valgt til GALILEO-programmets eftersoegnings- og redningstjeneste for brugerne, bygger paa principperne i det internationale system til humanitaere formaal og offentlige eftersoegnings- og redningsaktioner, "COSPAS-SARSAT", og vil samtidig goere eftersoegnings- og redningsoperationerne langt mere effektive.

Den nuvaerende situation

Det nuvaerende COSPAS-SARSAT-system bestaar af fire satellitter i lavt kredsloeb og tre geostationaere satellitter, som opfanger og lokaliserer noedopkald til soes og i luften. Disse informationer sendes derefter videre til de saakaldte "Mission Control Centres" og derfra til de centre, der koordinerer eftersoegningen og organiserer og ivaerksaetter redningsindsatsen.

Systemet er udviklet af USA, Canada, Frankrig og Rusland. Mange lande, navnlig i Europa, har deres egen databehandlingsstation i tilknytning til systemet.

Mulige forbedringer

Nedenstaaende skema viser, hvad det nuvaerende COSPAS-SARSAT-system kan praestere, og hvad der kan forventes af SAR GALILEO-tjenesten:

>TABELPOSITION>

For at forbedre eftersoegnings- og redningstjenesten er det hensigten at kombinere GALILEO's kapacitet til positionsbestemmelse og permanent daekning med de traditionelle tjenester til opfangelse af noedsignaler paa 406 MHz-baandet og etablere yderligere forbindelser, der skal sikre videresendelsen og styringen af noedsignalerne.

Konstellationen med 30 satellitter og det dertil hoerende jordsegment vil saaledes forbedre det nuvaerende systems ydeevne paa adskillige punkter:

-kontinuerlig daekning med flere satellitter af hele jordens overflade, herunder ogsaa polaromraaderne

-reduktion af transmissionstiden, fordi hver enkelt satellit altid vil vaere synlig fra en jordstation

-mere noejagtig lokalisering via de navigationsmodtagere, der er integreret i noedradioerne, og mere praecis "Doppler"-lokalisering for de noedradioer, der ikke er udstyret med GALILEO-modtagere

-stoerre sandsynlighed for, at noedsignalerne opfanges, fordi flere satellitter med antenneakserne i forskellige haeldninger vil vaere i sigte samtidig

-mindre og billigere noedradioer dels paa grund af systemets ydeevne, dels paa grund af mulighederne for teknologisk integration omkring 2008.

Ud over disse vaesentlige forbedringer af det nuvaerende system er det hensigten at integrere nye tjenester, som for stoerstepartens vedkommende er baseret paa en kommunikationsforbindelse til de noedstedte personer. Denne saakaldte "returforbindelse" giver redningsholdene mulighed for over for de noedstedte at bekraefte, at man har modtaget deres noedsignal, og at redningsaktionen er sat i vaerk. Denne returforbindelse giver desuden mulighed for at udvikle andre former for applikationer som f.eks. afgoerelse af tvivlstilfaelde (falsk alarm eller formodning om en ulykke), forebyggelse af ulykker (advarsel om en fare), koordinering af redningsindsatsen paa selve ulykkesstedet m.m.

Integreringen af en "eftersoegnings- og redningstjeneste" i GALILEO vil faa EU-landene til at deltage i COSPAS-SARSAT-eftersoegnings- og redningsprogrammet side om side med de lande, der er med i den mellemstatslige aftale, og som leverer rumsegmentet (USA, Frankrig, Canada og Rusland); EU-landene vil saaledes over for det internationale samfund kunne demonstrere deres interesse for at deltage i et omfattende program af humanitaer art.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Bilag 3 : Udviklingsplanen for GALILEO

>TABELPOSITION>

Foerste satellitkredsloeb

Bilag 4 : Integrering af EGNOS i GALILEO

1. Baggrund

EGNOS blev i overensstemmelse med Raadets opfordring fra december 1994 [40] udformet som et supplement til GPS og GLONASS. EGNOS er samtidig det foerste europaeiske initiativ paa omraadet for satellitnavigation.

[40] Raadets resolution af 19. december 1994 om et europaeisk bidrag til udvikling af et verdensomspaendende satellitnavigationssystem (GNSS), EFT C 379 af 31.12.1994, s. 2.

EGNOS vil give brugerne store oekonomiske fordele og vil paa laengere sigt goere det muligt at afvikle nogle af de konventionelle navigationsinfrastrukturer.

Systemet er dog forbundet med visse begraensninger, der reducerer de potentielle fordele. Det er fuldstaendigt afhaengigt af GPS-konstellationen, som er helt uden for europaeisk kontrol; de geostationaere satellitter daekker ikke fuldt ud de nordligste regioner af Europa, og konceptet tager sigte paa regional daekning (Europa og Nordamerika) og ikke global daekning.

En af grundene til, at man oensker at udvikle GALILEO, er - ud over muligheden for at levere nye tjenester - at disse begraensninger paa laengere sigt ikke kan accepteres.

EGNOS omfatter et system til varsling af fejlfunktioner (integritetsbegrebet), som hverken GPS- eller GLONASS-konstellationerne har. Leveringen af denne tjeneste er helt noedvendig for de brugere i transportsektoren, der skal kunne stole helt paa GPS-signalet. EGNOS-tjenesten vil ogsaa opfylde en international standard, der anvendes af den civile luftfart.

En hurtig markedsfoering og udbredelse af EGNOS vil ikke blot betyde, at der kan udvikles et relevant marked, men vil ogsaa vaekke interessen os de fremtidige private partnere i GALILEO.

Den noedvendige infrastruktur til EGNOS vil gradvist blive integreret i GALILEO-infrastrukturen, samtidig med at man vil opretholde de noedvendige minimumselementer til at kunne levere en tjeneste i overensstemmelse med internationale standarder frem til 2015.

EGNOS- og GALILEO-infrastrukturerne skal integreres og forvaltes centralt.

2. Integrering af EGNOS i GALILEO

Arkitekturen

GALILEO vil, saaledes som systemet fremstaar efter definitionsfasen, give mulighed for en optimal integrering af EGNOS i tre etaper.

I den foerste etape, som starter i 2003, vil EGNOS [41] goere det muligt paa et tidligt tidspunkt at introducere en garanteret tjeneste baseret paa et system til varsling af fejlfunktioner i GPS (integritet).

[41] Jordsegmentet til EGNOS vil omfatte foelgende:

I 2008 vil EGNOS-infrastrukturen vaere integreret i GALILEO-arkitekturen, naar denne skal tages i drift. Denne integrering vil faa foelgende konsekvenser:

-konfigurationen af EGNOS-kontrolstationerne og de oevrige infrastrukturer vil blive rationaliseret, saa de ogsaa kan indgaa som et af kontrolelementerne i GALILEO

-EGNOS-referencestationerne og forbindelsen tilbage til satellitterne vil blive opretholdt

-EGNOS-kommunikationskapaciteten vil blive udbygget for at kunne indarbejdes i GALILEO's jordsegment

-de geostationaere satellitter vil fortsat vaere aktive og indeholde navigationsnyttelast frem til 2015.

Herefter vil GPS-tjenesten med garanti for integriteten i fuldt omfang blive varetaget af GALILEO og eventuelt GPS III selv. Optimeringen paa lang sigt af EGNOS-jordsegmentet vil goere det muligt at tilbyde brugerne en bedre tjeneste til en lavere pris.

Forvaltning

Den ordregivende funktion i forbindelse med EGNOS vil blive overtaget af den struktur, der oprettes for GALILEO.

Allerede i 2001 vil den europaeiske trepartsgruppe, der bestaar af Kommissionen, Den Europaeiske Rumorganisation og Eurocontrol, som i oejeblikket administrerer EGNOS, ivaerksaette en udvaelgelsesprocedure [42], saa der kan vaelges en operatoer, som er i stand til at drive EGNOS.

[42] I 2001 skal der udvaelges en EGNOS-operatoer, der skal forvalte EGNOS-infrastrukturerne i henhold til en kontrakt, som bl.a. skal fastlaegge omfanget af den tjeneste, der skal leveres, driftsomkostninger, spoergsmaalet om erstatningsansvar i tilfaelde af fejlfunktioner ved systemet, markedsfoerings- og salgspolitik, indtaegts stroemme og opkraevning af afgifter m.m. samt interoperabiliteten med de eksisterende regionale systemer.

Forvaltningen af EGNOS vil af ordregiveren blive overdraget til den udvalgte operatoer i henhold til en kontrakt. Denne kontrakt vil blive tidsbegraenset, saa den udloeber senest paa det tidspunkt, hvor GALILEO tages i drift, og i oevrigt tages op til fornyet vurdering inden.

Bilag 5 : Kort beskrivelse af GALILEO

TJENESTERNE

GALILEO er et civilt program. Det daekker hele verden og tilbyder tre former for tjenester:

1. En tjeneste med sigte paa den brede befolkning:

-fri adgang til signalerne

-ingen information om integriteten af det benyttede system

2. En kommerciel tjeneste:

-begraenset adgang

-mulighed for information om integriteten

-tidsbestemmelse med meget hoej praecision (100 nanosekunder)

3. En tjeneste med sigte paa det offentlige:

Tjenester i tilknytning til menneskers sikkerhed

-information om signalets kvalitet (integritet: brugeren informeres om en eventuel fejl i loebet af seks sekunder)

-tjenesten disponibel 99,9% af tiden

-begraenset adgang

Tjenester, der giver mulighed for en reguleringsfunktion (transportpolitik o.lign.) eller ivaerksaettelse af foranstaltninger fra myndighedernes side

-samme ydeevne

-garanterede og certificerede tjeneste med kontrolleret adgang

Eftersoegnings- og redningstjeneste

-aktiveres i noedsituationer

-den noedstedte faar omgaaende bekraeftet, at signalet er opfanget.

Alle disse tjenester tillader udveksling i begge retninger af individuelle meddelelser om positionsbestemmelse via de eksisterende systemer (eller via GALILEO-satellitterne - der traeffes endelig beslutning om denne mulighed i 2001).

SYSTEMET

1. Signalerne:

Hver tjeneste kraever anvendelse af to frekvensbaand paa samme tid.

Den basisloesning, der praesenteres i den foreliggende meddelelse, bygger paa foelgende:

- et frekvensscenario betaaende af de frekvenser, der blev allokeret paa WRC 2000 (der traeffes endelig beslutning om denne mulighed i 2001)

- undersoegelse af et scenario, der kraever forhandlinger med Rusland eller USA og giver mulighed for en bedre optimering af de tilbudte tjenester.

2. Arkitekturen.

En konstellation med 30 satellitter i middelhoejt kredsloeb.

Sikring af hele systemet paa samme maade som foelsomme offentlige infrastrukturer.

Systemet er verdensdaekkende, og integriteten distribueres globalt. Det giver desuden mulighed for, at en hel region (hoejst 8 paa hele jordkloden) kan anvende et individuelt integritetssignal.

De lokale relaestationer (lufthavne, byer m.m.) giver mulighed for at modtage signalet i afskaermede rum: definitionsundersoegelserne og fremstillingen af prototyper er medregnet i omkostningsoverslaget; derimod er etableringen af den dertil hoerende infrastruktur ikke medtaget: den skal finansieres af den paagaeldende udbyder.

TIDSPLAN

*GALILEO

Udviklings- og valideringsfase (2001-2005)

-detaljeret definition af samtlige segmenter (rum-, jord-, bruger-)

-udvikling af satellitterne og de jordbaserede elementer

-validering af systemet i kredsloeb

Etablerings- og opsaetningsfase (2006-2007)

-konstruktion og opsendelse af satellitterne

-etablering af hele jordsegmentet

-integrering af EGNOS

Driftsfase (2008-....)

-udskiftning af satellitterne, drift af centrene, vedligeholdelse.

*EGNOS

Der er tale om en jordbaseret infrastruktur, der giver mulighed for at formidle information om GPS-systemets integritet via geostationaere satellitter til brugere, der er udstyret med en saerlig modtager.

Udviklingsfase: i gang - 2003

Driftsfase - EGNOS alene: 2003 - 2008

Drift sideloebende med GALILEO: fra 2008

(integrering af de jordbaserede infrastrukturer)

RESUMÉ

Budgetoverslaget er baseret paa de forskellige ovennaevnte forudsaetninger, bl.a. integreringen af EGNOS.

Valideringsfasen: 100 mio. EUR

Etablerings- og ibrugtagningsfasen: 150 mio. EUR

Driftsfasen: 220 mio. EUR om aaret.

Bilag 6 : Oversigt over undersoegelser

There are several packages of studies:

1. GALA

The objective of this package was to provide the mission specification, the global architecture and system specifications for GALILEO. The programme included the interfacing with the other activities carried out during during the GALILEO definition phase, to ensure that the architectural design was co-ordinated and coherent

Documents carrying a security restriction are not included on the distribution list.

Doc nr // Document Title

Dd001 // Applications Definition & Sizing - Executive Summary (dd001)

Dd005 // Market Research Methods and Overall Results (Volume 1)

Dd005 // Market Research Methods and Overall Results (Volume 2)

Dd043 // Overall Architecture Definition - Component definition

Dd058 // PILOT PROJECTS - Synthesis of LLD (dd058 v1)

dd067 // Development plan.

Dd087 // Conclusions and Recommendations

GALA // Trade-Off Between MEO and MEO+GEO Constellations

GALA // Communication Service

GALA // EGNOS Integration

GALA // Synthesis on Service Definition

GALA // Support Segment - Architecture Co-ordination

2. GEMINUS

The aims of the GEMINUS programme were to define the services that GALILEO has to provide to meet the requirements of thne i