4.Tilrådighedsstillelsen af trancherne i overensstemmelse med finansieringsaftalen er betinget af, at der er midler til rådighed, og at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om at Letland på tilfredsstillende vis har opfyldt de relevante milepæle og mål, som er udpeget i relation til gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen. Med forbehold for ikrafttrædelsen af de retlige forpligtelser i stk. 1, skal milepæle og mål være opfyldt senest den 31. august 2026, for at udbetalingen kan foretages.

2.Kommissionen stiller Unionens finansielle bidrag til rådighed for Letland i trancher i overensstemmelse med bilaget. Et beløb på 237 380 000 EUR, svarende til 13 % af det finansielle bidrag, stilles til rådighed som forfinansiering. Forfinansieringen og trancherne kan udbetales af Kommissionen i en eller flere rater. Raternes størrelse afhænger af de midler, der er til rådighed.

1.Unionen stiller et finansielt bidrag til rådighed for Letland i form af ikketilbagebetalingspligtig støtte, som beløber sig til 1 826 000 000 EUR. Et beløb på 1 640 779 642 EUR stilles til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Med forbehold for, at der i forbindelse med ajourføringen, jf. artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241, beregnes et beløb til Letland, som svarer til eller overstiger dette beløb, stilles et yderligere beløb på 185 220 358 EUR til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse mellem den 1. januar 2023 og den 31. december 2023.

Vurderingen af Letlands genopretnings- og resiliensplan på grundlag af kriterierne i artikel 19, stk. 3, i forordning (EU) 2021/241 godkendes. Reformerne og investeringsprojekterne i genopretnings- og resiliensplanen, ordningerne og tidsplanen for overvågning og gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen, herunder de relevante milepæle og mål, de relevante indikatorer vedrørende opnåelsen af de planlagte milepæle og mål og ordningerne for Kommissionens fulde adgang til de underliggende relevante data, er fastlagt i bilaget til denne afgørelse.

(48)Denne afgørelse bør ikke berøre udfaldet af eventuelle sager vedrørende tildeling af EU-midler inden for rammerne af andre EU-programmer end forordning (EU) 2021/241 eller sager om forvridning af det indre markeds virkemåde, som indledes i henhold til navnlig traktatens artikel 107 og 108. Den fritager heller ikke medlemsstaterne for i henhold til traktatens artikel 108 at underrette Kommissionen om eventuel statsstøtte —

(45)I henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 skal beregningen af det maksimale finansielle bidrag til Letland ajourføres senest den 30. juni 2022. I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 23, stk. 1, bør der stilles et beløb til rådighed for Letland her og nu med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Hvis det er nødvendigt efter ajourføringen af de maksimale finansielle bidrag bør Rådet på forslag af Kommissionen uden unødigt ophold ændre denne afgørelse med henblik på at medtage det ajourførte maksimale finansielle bidrag.

(44)De anslåede samlede omkostninger i Letlands genopretnings- og resiliensplan udgør 1 826 000 000 EUR. Eftersom genopretnings- og resiliensplanen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241 og de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen desuden beløber sig til mindre end det maksimale finansielle bidrag, der er til rådighed for Letland, bør det finansielle bidrag, der tildeles Letlands genopretnings- og resiliensplan, være lig med de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen, uden at det berører en ajourføring af planen, som tager hensyn til det maksimale finansielle bidrag i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 18, stk. 2.

(43)Eftersom Kommissionens vurdering af Letlands genopretnings- og resiliensplan er positiv, idet den finder, at planen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, bør denne afgørelse i henhold til artikel 20, stk. 2, og samme forordnings bilag V fastsætte, hvilke reformer og investeringsprojekter der er nødvendige for gennemførelsen af planen, de relevante milepæle, mål og indikatorer samt det beløb, der stilles til rådighed fra Unionen til gennemførelse af planen i form af ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte.

(42)Det er hensigten, at interessenternes deltagelse i gennemførelsen skal etableres gennem det forvaltnings- og kontrolsystem, der anvendes til gennemførelsen af støtten under samhørighedspolitikken, hvor interessenternes repræsentanter udgør en integrerende del af overvågningsudvalget for EU-midler. For at sikre de relevante aktørers ejerskab er det afgørende at inddrage alle berørte lokale myndigheder og interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, i hele gennemførelsen af de investeringer og reformer, der indgår i planen.

(41)Der blev afholdt en række tematiske offentlige høringer for civilsamfundsorganisationer, arbejdsmarkedets parter, lokale myndigheder og andre interessenter mellem december 2020 og marts 2021. Repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, erhvervsorganisationer, lokale myndigheder og andre interessenter deltog i drøftelserne om planen mellem Kommissionen og de lettiske myndigheder. Parternes forslag til planen er offentligt tilgængelige og offentliggjort sammen med planen.

(40)Planen bidrager til forskellige flerlandeprojekter og planlagte vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse: Via Baltica 5G-korridoren, nettet af europæiske digitale innovationsknudepunkter, den europæiske fælles datainfrastruktur og -tjeneste (gennem oprettelse af et potentielt vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse om næste generation af clouds), forbundet offentlig forvaltning, Genome Europe, de baltiske staters system til udveksling af røntgenbilleder (Baxe) samt mikroprocessor- og halvlederteknologier. Disse projekter finansieres også af andre programmer, såsom programmet for et digitalt Europa eller Connecting Europe-faciliteten, og af strukturfondene.

(39)Planen omfatter en generel selvevaluering af sikkerheden for hver komponent og anfører, hvilke foranstaltninger der har en sikkerhedsdimension. Selv om den lettiske selvevaluering af sikkerheden er generel, omhandler planen cybersikkerhed og andre aspekter vedrørende digital sikkerhed. Det konkluderes i selvevalueringen, at de pågældende foranstaltningers sikkerhed vil blive styrket med de planlagte investeringer.

(38)Med hensyn til ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle indeholder planen en beskrivelse af udfordringer med hensyn til ligestilling mellem kønnene og behov hos personer med handicap. I planen redegøres der også for, hvilke investeringer der forventes at bidrage til at overvinde de identificerede udfordringer. Ifølge den lettiske genopretnings- og resiliensplan skal der gennemføres forskellige foranstaltninger til fremme af ligestilling mellem kønnene og lige muligheder. For at imødekomme de særlige behov hos personer med handicap omfatter planen en foranstaltning, der skal sikre tilgængeligheden af offentlige og private bygninger. Desuden ventes alle nye køretøjer til offentlig transport at få let adgang for bevægelseshæmmede personer. Der fokuseres generelt på sårbare gruppers situation, navnlig på sundhedsområdet. Planen omfatter også foranstaltninger til forbedring af uddannelsesmulighederne for alle skolebørn. For så vidt angår ligestilling mellem kønnene omfatter planen foranstaltninger, der specifikt er rettet mod kvinders deltagelse i karrieremuligheder inden for informations- og kommunikationsteknologi med henblik på at øge kønsbalancen blandt specialister inden for dette område. Arbejdsmarkedssituationen for kvindelige jobsøgende forventes at blive forbedret ved hjælp af målrettede foranstaltninger, der i højere grad skal gøre det muligt at forene arbejdsliv og familieliv ved at skabe muligheder for telearbejde og deltidsarbejde i husstande med børn. I forbindelse med forvaltningen og gennemførelsen af projekter bør der sikres lige løn for arbejde af samme værdi samt mangfoldighed i ledelsen. Desuden bør projektudvælgelsen være underlagt princippet om ikkeudelukkelse og forpligtelsen til at bekæmpe enhver forskelsbehandling på grund af ikke blot køn, men også race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder og seksuel orientering.

(37)Den lettiske genopretnings- og resiliensplan er sammenhængende med konsekvente reformer og investeringer, der gensidigt styrker hinanden, og synergier mellem de forskellige komponenter. Genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger til gennemførelsen af reformer og offentlige investeringsprojekter, der repræsenterer sammenhængende tiltag De seks komponenter strukturerer investeringerne og reformerne og viser deres tematiske forbindelse og indbyrdes forbindelser godt. Der sikres sammenhæng inden for komponenterne med investeringer, der ledsager relevante reformer, samt mellem de forskellige komponenter i planen. De komponenter, der indgår i planen, udgør en fælles ramme for reformer og investeringer, som primært skal fremme produktiviteten, mindske ulighederne og fremme den grønne og den digitale omstilling. De seks komponenter er gensidigt forstærkende og sammenhængende i deres mål.

(35)Letland har anført, at der i forbindelse med eksisterende IT-værktøjer kan være behov for ændringer eller nyudvikling, f.eks. et genopretnings- og resiliensfacilitetmodul i ledelsesinformationssystemet for midler under samhørighedspolitikken, og brug for midlertidige IT-værktøjer til at opfylde specifikke forvaltnings- og rapporteringskrav, som beskrives i planen. I overensstemmelse med artikel 20, stk. 5, litra e), i forordning (EU) 2021/241 bør Letland gennemføre denne ændring af de eksisterende IT-værktøjer for at overholde nævnte forordnings artikel 22 og bekræfte gennemførelsen i forbindelse med den første betalingsanmodning. Hvis nævnte betalingsanmodning ikke fuldt ud er baseret på funktionaliteterne i de ændrede IT-værktøjer som beskrevet i planen, bør der udarbejdes en særlig revisionsrapport om systemet. I forbindelse med denne kontrol skal der foretages en analyse af alle konstaterede svagheder og udførte eller planlagte korrigerende handlinger.

(33)Det kontrolsystem og de ordninger, der foreslås i genopretnings- og resiliensplanen, er baseret på robuste processer og strukturer, der anvendes inden for den eksisterende nationale ramme for gennemførelsen af strukturfonde. I planen udpeges aktører (organer/enheder) samt disses roller og ansvar for udførelsen af de interne kontrolopgaver tydeligt. De relevante funktioner er behørigt adskilt. Kontrolsystemet og andre relevante ordninger, herunder vedrørende indsamling og tilrådighedsstillelse af data om endelige modtagere, er tilstrækkelige.

(32)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra j), og afsnit 2.10 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 er de ordninger, der er foreslået i genopretnings- og resiliensplanen, tilstrækkelige (A-rating) til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler ydet i henhold til nævnte forordning, og ordningerne forventes effektivt at forhindre dobbeltfinansiering inden for rammerne af nævnte forordning og andre EU-programmer. Dette berører ikke anvendelsen af andre instrumenter og værktøjer til at fremme og håndhæve overholdelsen af EU-retten, herunder til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter og til beskyttelse af Unionens finanser i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092.

(31)Letland har fremlagt individuelle udgiftsskøn for alle investeringer i genopretnings- og resiliensplanen. Omkostningsfordelingen er generelt detaljeret og velunderbygget. Skønnene er baseret på sammenligninger med tidligere investeringer af lignende art og på markeds- og prisanalyser. Vurderingen af omkostningsskønnene og de tilhørende bilag viser, at de fleste omkostninger er velbegrundede og rimelige. De beløb, der blev foreslået til finansiering, blev anset for at være passende og for i moderat grad at fastslå plausibiliteten af omkostningsskønnene. Selv om omkostningerne ved de fleste foranstaltninger anses for særdeles plausible (dvs. at skønnene ligger på et lavt til mellemhøjt niveau sammenlignet med omkostningerne ved lignende reformer eller investeringer), er der et begrænset sæt foranstaltninger, for hvilke omkostningsskønnene anses for i ringe grad at være plausible. Endelig er genopretnings- og resiliensplanens anslåede samlede omkostninger i overensstemmelse med princippet om omkostningseffektivitet og står mål med den forventede nationale økonomiske og sociale indvirkning.

(29)Medlemsstaterne bør sikre, at finansiel støtte under faciliteten kommunikeres og anerkendes i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) 2021/241. Der kan anmodes om teknisk støtte i henhold til instrumentet for teknisk støtte til at bistå medlemsstaterne med gennemførelsen af deres plan.

(28)I den lettiske genopretnings- og resiliensplan lægges det til grund, at den administrative plan for gennemførelsen i Letland baseres på den eksisterende nationale ramme for gennemførelsen af midler under delt forvaltning. I planen skitseres de planlagte overvågnings- og rapporteringsprocesser, og aktører samt disses roller og ansvar for udførelsen af de interne kontrolopgaver udpeges tydeligt. Finansministeriet vil få til opgave at koordinere gennemførelsen af planen, mens statskancelliet, ressortministerierne og det centrale organ for finansiering og indgåelse af kontrakter skal sikre og overvåge gennemførelsen. Milepæle og mål er realistiske, og de foreslåede indikatorer er relevante og robuste. Foranstaltningerne i planen er til en vis grad fragmenterede, hvilket resulterer i et stort antal milepæle og mål. Der er en tendens til, at foranstaltningerne falder hen imod 2026, navnlig i forbindelse med infrastrukturinvesteringer og horisontale ordninger for erhvervsinvesteringer.

(26)Gennemførelsen af de planlagte reformer og investeringer forventes at medføre strukturelle forbedringer af økonomien. Navnlig reformen af forvaltningen af de videregående uddannelsesinstitutioner ventes have en varig indvirkning på kvaliteten af uddannelse og forskning i Letland. Andre foranstaltninger omfatter reformer, der skal fremme digitalisering og støtte digitale færdigheder, omorganiseringen af kommuner, en reform af skatteforvaltningen for at mindske den sorte økonomi og en centraliserings- og professionaliseringsstrategi med hensyn til udbud. Der forventes også strukturelle forbedringer fra gennemførelsen af investeringer, der har til formål at sikre højere energieffektivitet i bygninger gennem renovering, investeringer inden for digitalisering, til støtte for den administrative territoriale reform, i sundhedsinfrastrukturen for universitetshospitaler og regionale hospitaler, i infrastrukturen for leverandører af sekundære tjenesteydelser inden for ambulant behandling, såvel som i infrastrukturen for industriparker. Planens varige virkning kan også øges gennem synergier mellem planen og andre programmer, herunder dem, der finansieres gennem midler under samhørighedspolitikken, navnlig ved med grundighed at imødegå de dybt rodfæstede territoriale udfordringer og fremme en afbalanceret udvikling.

(24)De digitale foranstaltninger i planen dækker forskellige aspekter af den digitale omstilling, herunder den offentlige og den private sektor, færdigheder og konnektivitet — med fokus på at forbedre den lettiske økonomis konkurrenceevne på mellemlang og lang sigt. Ringe grundlæggende digitale færdigheder, ringe udbredelse af digitale løsninger blandt virksomhederne samt mangel på specialister inden for informations- og kommunikationsteknologi er Letlands vigtigste digitale udfordringer, som påvirker udbuddet af arbejdskraft, konkurrenceevnen, modstandsdygtigheden, brugen af offentlige e-tjenester og innovationen. Som reaktion herpå omfatter Letlands plan betydelige investeringer i grundlæggende og avancerede digitale færdigheder. Letlands plan omfatter også foranstaltninger til digital modernisering af den offentlige forvaltning og den digitale omstilling af offentlige tjenester, herunder centraliserede offentlige løsninger. Planen imødegår endvidere udfordringerne i forbindelse med den digitale omstilling ved at støtte virksomhedernes digitale omstilling og skabe et bedre miljø for forskning og innovation med foranstaltninger til forbedring af digitaliseringen af små og mellemstore virksomheder samt ved at skabe de nødvendige rammer for Letlands deltagelse i nettet af europæiske digitale innovationsknudepunkter. Planen indeholder foranstaltninger til udbredelse af højhastighedsbredbånd, som skal bidrage til en yderligere forbedring af den digitale infrastruktur.

(23)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra f), og afsnit 2.6 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den digitale omstilling eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for digitale mål omfatter et beløb, der svarer til 21 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VI til forordning (EU) 2021/241.

(22)Letlands genopretnings- og resiliensplan fokuserer især på bæredygtig mobilitet. Revisionen af storbyområdet i Riga og det tilhørende investeringsprogram for grønnere bymæssig offentlig transport og infrastruktur forventes i høj grad bidrage til dekarboniseringen af den lettiske transportsektor. Genopretnings- og resiliensplanen omfatter også foranstaltninger, som er rettet mod forbedring af energieffektiviteten i ejendomme med flere lejligheder og offentlige bygninger og virksomheder samt opgradering af elnettet. Dette ventes at bidrage til at forbedre energieffektiviteten i og reducere drivhusgasudledningen fra ejendomssektoren. Genopretnings- og resiliensplanen er tillige rettet mod tilpasning til klimaændringer som følge af investeringer i oversvømmelses- og brandsikring, som forventes at bidrage direkte til målet om tilpasning til følgerne af klimaændringer. Planen indeholder ingen foranstaltninger, som er målrettet mod biodiversitet. Nogle af foranstaltningerne til modvirkning af klimaændringer kan imidlertid også være til gavn for bevarelsen af biodiversiteten, da klimaændringer er en af de største trusler mod biodiversiteten.

(21)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra e), og afsnit 2.5 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den grønne omstilling, herunder biodiversitet, eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for klimamål omfatter et beløb, der svarer til 37,6 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VI til forordning (EU) 2021/241. I overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) 2021/241 er genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med oplysningerne i den nationale energi- og klimaplan for 2021-2030.

(20)Den vurdering af overholdelsen af princippet om ikke at gøre væsentlig skade, som Letland har fremlagt i sin genopretnings- og resiliensplan, er foretaget i overensstemmelse med Europa-Kommissionens tekniske vejledning om anvendelsen af princippet om ikke at gøre væsentlig skade (2021/C 58/01). Den dækker de seks miljømål, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, nemlig modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer, cirkulær økonomi, forebyggelse og bekæmpelse af forurening samt beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer. Miljøvirkningerne vurderes på foranstaltningsniveau, dvs. en individuel vurdering pr. reform eller investering. Letland har, hvor det er nødvendigt, foreslået gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger for at undgå væsentlig skade. Dette er især tilfældet for foranstaltninger til beskyttelse mod oversvømmelse, hvor overholdelsen af princippet om ikke at gøre væsentlig skade er sikret ved at medtage en specifik milepæl. Investeringer i beskyttelse mod oversvømmelser skal derfor sikre nøje overholdelse af Unionens miljølovgivning og sikre, at vandområdernes tilstand ikke forringes. Moderniseringen af veje ledsages af en investering i dekarboniseret transport for at forhindre, at målet om modvirkning af klimaændringer tilsidesættes.

(19)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra d), og afsnit 2.4 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at sikre, at ingen foranstaltning (A-rating) til gennemførelse af reformer og investeringsprojekter i genopretnings- og resiliensplanen gør væsentlig skade på miljømål som omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (princippet om ikke at gøre væsentlig skade — DNSH-princippet).

(18)Investeringer og reformer med henblik på at forbedre den sociale inklusion og sundhedsplejen forventes at styrke den sociale samhørighed og den sociale beskyttelse. Indeksering af mindstebeløbene for indkomstoverførsler skal sikre, at ydelserne justeres årligt efter lønudviklingen, og indførelsen heraf bidrager således til ydelsernes tilstrækkelighed. Sammen med forhøjelsen af mindstebeløbet med ikke mindre end 20 % af medianindkomsten forventes disse foranstaltninger at mindske indkomstuligheden og forbedre effektiviteten af de sociale overførsler, dvs. at imødegå forhold, som henregnes til Letlands vigtigste sociale udfordringer. Desuden forventes investeringer i sundhedsinfrastruktur kombineret med en reform, der skal tiltrække flere menneskelige ressourcer til sundhedssektoren, at afhjælpe den manglende adgang til sundhedsydelser, som primært har ramt lavtlønnede og personer i yderområderne.

(17)Investeringer i og reformer inden for grøn og digital infrastruktur, regional udvikling, forskning og innovation samt omfattende støtteordninger for erhvervsinvesteringer vil styrke Letlands vækstpotentiale på mellemlang til lang sigt. Investeringer og ledsagende reformer af Rigas transportsystem vil styrke byens konkurrenceevne og muligheder for at tiltrække investeringer og talent. Foranstaltninger til fremme af private investeringer i vindenergi vil bidrage til at nå målene for vedvarende energi og om at blive en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi. Støtteordninger for erhvervsinvesteringer vil fremskynde Letlands bestræbelser på at øge eksportkapaciteten og produktivitetsvæksten, idet der bygges på de industrielle grundpiller — nemlig innovation, konkurrence og et stærkt og velfungerende indre marked. Letlands plan omfatter investeringer og reformer, der har til formål at styrke befolkningens kvalifikationer. Investeringer i boliger og infrastruktur i randområder vil styrke vækstmulighederne i lettiske regioner med udviklingsefterslæb. Samlet set imødegår disse foranstaltninger de udfordringer, som den lettiske økonomi længe har stået over for — lave innovationsudgifter, ringe udbredelse af moderne teknologier samt betydelige regionale forskelle.

(16)Kommissionens simuleringer viser, at planen kan øge Letlands BNP med 2 % frem mod 2026. Letlands stabilitetsprogram for 2021 peger på, at planen har en klar additionalitetsvirkning, da niveauet for de offentlige investeringer forventes at ligge betydeligt over niveauet før pandemien, nemlig på gennemsnitligt 5,9 % af BNP i perioden 2021-2024 sammenlignet med 5,1 % af BNP i gennemsnit i perioden 2017-2019.

(15)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra c), og afsnit 2.3 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at have stor indvirkning (A-rating) med hensyn til at styrke medlemsstatens vækstpotentiale, jobskabelse og økonomiske, sociale og institutionelle resiliens, bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder gennem fremme af politikker for børn og unge, og afbøde covid-19-krisens økonomiske og sociale indvirkning, hvorved den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og konvergens i Unionen styrkes.

(14)Planen styrker investeringerne i forskning og innovation betydeligt og støtter forskellige reformer af den offentlige forvaltning. Den letter også de socioøkonomiske omkostninger ved den grønne og den digitale omstilling, samtidig med at der tages hensyn til regionale forskelle. Planen har til formål at gennemføre en væsentlig ændring af den fragmenterede forvaltning af innovationssystemet og skabe bæredygtige innovationsøkosystemer og dermed fremme større investeringer samlet set. Der er planlagt betydelige investeringer i den grønne og den digitale omstilling, herunder investeringer i energieffektivitet, modernisering af elnettet, IT-systemer i den offentlige sektor samt grundlæggende og avancerede digitale færdigheder, både i den offentlige og den private sektor. Foranstaltninger til forbedring af den intermodale transportinfrastruktur i og omkring Riga skal både fremme arbejdskraftens mobilitet og bidrage til at bremse det voksende energiforbrug og drivhusgasudledningen fra personbiler. For at afhjælpe regionale forskelle er planen baseret på den administrative territoriale reform og omfatter betydelige investeringer i industriparker, kommunal transport, vejrenovering, skoler og økonomisk overkommelige boliger. Den offentlige forvaltnings ansvarlighed og effektivitet bør styrkes gennem reformer og investeringer med henblik på at bekæmpe sort økonomi og økonomisk kriminalitet og forbedre udbudssystemet og innovationen i den offentlige sektor. I kraft af planen forventes arbejdet med gennemførelsen af strategien til bekæmpelse af hvidvask fortsat gennem en reform af samarbejds-, informationsudvekslings- og uddannelsessystemerne mellem de retshåndhævende myndigheder, der er involveret i identifikation, efterforskning og retsforfølgning af økonomisk kriminalitet, samtidig med at deres tekniske kapacitet styrkes.

(13)Fortsat konvergens er stadig Letlands vigtigste udfordring, når det drejer sig om at forbedre befolkningens levestandard. Reformerne og investeringerne i kvalifikationer, uddannelse, sundhed og social inklusion ventes at bidrage til at forbedre Letlands produktivitet og langsigtede inklusive vækst. Der er planlagt betydelige investeringer i form af opkvalificerings- og omskolingsforanstaltninger, der skal give arbejdsstyrken de nødvendige kvalifikationer, og nye økonomisk overkommelige boliger, som skal forbedre arbejdskraftens regionale mobilitet. Planen omfatter reformer og investeringer med henblik på at øge sundhedssystemets modstandsdygtighed og tilgængelighed, støtte leveringen af integrerede plejeydelser og øge sundhedsinstitutionernes tilpasningsevne i krisesituationer. Planen bidrager til at imødegå de sociale udfordringer ved yderligere at forbedre mindstebeløbene i indkomststøttesystemet gennem en ordning med årlig indeksering, hvor beløbene knyttes til udviklingen i medianindkomsten. Også andre investeringer i tilgængelighed og rehabiliteringsinfrastruktur for personer med nedsat mobilitet og handicap samt investeringer i langtidspleje for ældre skal bidrage til at gøre fremskridt med hensyn til at imødegå de aktuelle udfordringer.

(12)Planen indeholder et omfattende sæt af gensidigt forstærkende reformer og investeringer, der bidrager til effektivt at imødegå alle eller en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, der er skitseret i de landespecifikke henstillinger, Rådet rettede til Letland som led i det europæiske semester 2019 og 2020, navnlig inden for sundhedsområdet, f.eks. sektorens modstandsdygtighed, tilgængelighed, kvalitet og omkostningseffektivitet; uddannelse og kvalifikationer, f.eks. uddannelsessystemets kvalitet og effektivitet samt digitale færdigheder; social inklusion, f.eks. mindstebeløb for indkomstoverførsler; forskning og innovation; investeringer, f.eks. den grønne og den digitale omstilling, økonomisk overkommelige boliger; offentlig forvaltning og erhvervsklima.

(11)Henstillingerne vedrørende den umiddelbare finanspolitiske reaktion på pandemien kan anses for at falde uden for Letlands plan, selv om Letland generelt har reageret hensigtsmæssigt og tilstrækkeligt på det umiddelbare behov for at støtte økonomien gennem finanspolitiske midler i 2020 og 2021 i overensstemmelse med bestemmelserne i den generelle undtagelsesklausul. Henstillingen om at nå den mellemfristede budgetmålsætning i 2020 er desuden ikke længere relevant, både på grund af udløbet af den pågældende budgetperiode og aktiveringen i marts 2020 af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul i forbindelse med pandemien.

(10)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra b), og afsnit 2.2 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at bidrage delvist til at håndtere alle eller en betydelig del af de udfordringer (A-rating), der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, herunder finansielle aspekter heraf, som er rettet til den pågældende medlemsstat, eller udfordringer identificeret i andre relevante dokumenter, som Kommissionen vedtager officielt inden for rammerne af det europæiske semester.

(8)Planen omfatter en afbalanceret række af reformer og investeringer, der tager sigte på at imødegå landets vigtigste udfordringer, stimulere genopretningen efter covid-19-krisen og lægge fundamentet for landets langsigtede vækst. Planen omfatter 85 foranstaltninger til imødegåelse af Letlands vigtigste udfordringer og de politikområder, der har europæisk relevans, og dækker således alle seks søjler. Planen omfatter seks komponenter: grøn omstilling, digital omstilling, nedbringelse af ulighed, sundhed, produktivitet og retsstatsprincippet. Komponenternes mål supplerer hinanden, og reformerne fungerer som løftestang for virkningerne af de tilknyttede investeringer, navnlig ved at skabe strukturelle ændringer og øge deltagelsen og finansieringen fra den private sektor.

(5)Genopretnings- og resiliensplanerne bør forfølge de overordnede mål for genopretnings- og resiliensfaciliteten, som er oprettet i henhold til forordning (EU) 2021/241, og for EU-genopretningsinstrumentet, som er oprettet i henhold til Rådets forordning (EU) 2020/2094, til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen. De bør fremme Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at bidrage til de seks søjler, der er omhandlet i artikel 3 i forordning (EU) 2021/241.

(3)[I Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet henstillede Rådet til medlemsstaterne i euroområdet at træffe foranstaltninger, herunder gennem deres genopretnings- og resiliensplaner, til bl.a. at sikre en politisk kurs, der støtter genopretningen, samt til at forbedre konvergensen, modstandsdygtigheden og den bæredygtige og inklusive vækst yderligere. Rådet henstillede også til medlemsstaterne at styrke de nationale institutionelle rammer, sikre makrofinansiel stabilitet samt fuldføre ØMU'en og styrke euroens internationale rolle.] [Hvis Rådets henstilling ikke er vedtaget på tidspunktet for vedtagelsen af Rådets gennemførelsesafgørelse, skal betragtningen fjernes].

(2)Den 9. juli 2019 og den 20. juli 2020 rettede Rådet henstillinger til Letland som led i det europæiske semester. Rådet henstillede navnlig til at sænke beskatningen af lavtlønnede ved at flytte den over på andre kilder, især kapital og fast ejendom, og ved at forbedre overholdelsen af skattereglerne og fortsætte fremskridtene med reglerne for bekæmpelse af hvidvask af penge. Det henstillede også til at styrke det sociale sikkerhedsnet og afhjælpe den sociale udstødelse, navnlig ved at øge mindstebeløbene for indkomstoverførsler og ældrepension og indkomststøtten til personer med handicap, således at disse bliver mere tilstrækkelige, til at øge kvaliteten og effektiviteten på uddannelsesområdet, navnlig for personer med lav uddannelse og jobsøgende, herunder ved at styrke deltagelsen i erhvervsuddannelse og voksenuddannelse, og til at forbedre sundhedssystemets modstandsdygtighed, tilgængelighed, kvalitet og omkostningseffektivitet. Rådet henstillede til at målrette investeringer mod den grønne og den digitale omstilling, navnlig mod forskning og innovation, ren og effektiv produktion og anvendelse af energi, bæredygtig transport og digital infrastruktur. Med hensyn til bekæmpelse af krisens virkninger henstillede det, at der ydes en passende indkomststøtte til de grupper, der er hårdest ramt af krisen, og at krisens følgevirkninger for beskæftigelsen afbødes, herunder gennem fleksible arbejdsordninger, aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger og kvalifikationer. Endelig henstillede Rådet til at styrke ansvarligheden og effektiviteten i den offentlige sektor, navnlig hvad angår de lokale myndigheder og statsejede og kommunale virksomheder samt en forbedring af ordningen til håndtering af interessekonflikter. Kommissionen har vurderet fremskridtene med gennemførelsen af disse landespecifikke henstillinger på tidspunktet for indgivelsen af genopretnings- og resiliensplanen og har konstateret, at der er opnået væsentlige fremskridt med hensyn til henstillingerne om finanspolitik, bekæmpelse af hvidvask samt indkomststøtte og likviditetsstøtte til bekæmpelse af krisens virkninger.

(1)Covid-19-udbruddet har haft ødelæggende konsekvenser for Letlands økonomi. I 2019 udgjorde Letlands bruttonationalprodukt pr. indbygger (BNP pr. indbygger) 51,0 % af gennemsnittet for EU. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2021 faldt Letlands reale BNP med 3,6 % i 2020, mens det ventes at falde med 0,3 % i 2020 og 2021 samlet set. Blandt de mere varige forhold med indvirkning på de økonomiske resultater på mellemlang sigt er navnlig overholdelse af skattereglerne, mangel på kvalificeret arbejdskraft, dårlige sundhedsresultater og svage resultater på innovationsområdet.

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 22.6.2021 COM(2021) 340 final BILAG

til forslag til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af vurderingen af Letlands genopretnings- og resiliensplan {SWD(2021) 162 final}



BILAG AFSNIT 1: REFORMER OG INVESTERINGER INDEN FOR RAMMERNE AF GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANEN 1.Beskrivelse af reformer og investeringer A. KOMPONENT 1: KLIMAÆNDRINGER OG MILJØMÆSSIG BÆREDYGTIGHED Det overordnede mål for denne komponent i den lettiske genopretnings- og resiliensplan er at bidrage til den grønne omstilling og navnlig bidrage til miljømålene om modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. Hver delkomponent fokuserer på nogle af udfordringerne i forbindelse med den grønne omstilling. Delkomponent 1.1 fokuserer på bæredygtig mobilitet med henblik på at reducere emissionerne i transportsektoren, navnlig i Riga og dens periferi, ved at investere i ren offentlig transport (navnlig jernbaneinfrastruktur). Delkomponent 1.2 sigter primært mod at øge energieffektiviteten ved at støtte forskellige energirenoveringsprogrammer i offentlige og private bygninger og støtte bæredygtige energinet. Endelig bidrager delkomponent 1.3 til klimatilpasning ved at forebygge risici i forbindelse med klimaændringer såsom brande og oversvømmelser. Komponenten støtter gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger om transport, navnlig om bæredygtighed, energieffektivitet og sammenkoblinger af energi (landespecifik henstilling nr. 3 fra 2019). Den bidrager også til at fremskynde modne offentlige investeringsprojekter og fokusere på den grønne og digitale omstilling, navnlig ren og effektiv produktion og anvendelse af energi og bæredygtig transportinfrastruktur (landespecifik henstilling nr. 3 fra 2020). Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). A.1 Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Reform: 1.1.1 grønnere storbytransportsystem i Riga Det overordnede mål med foranstaltningen er at bidrage til at reducere Letlands drivhusgasemissioner med fokus på transport, som udgør den største kilde til drivhusgasemissioner (28,5 % af de samlede drivhusgasemissioner (eksklusive arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug) i 2018 og 36,7 % af drivhusgasemissionerne uden for ETS). Denne foranstaltning fokuserer specifikt på storbyområdet Riga, som dækker ca. 65 % af Letlands befolkning. Et specifikt mål er at konsolidere og rationalisere det nuværende fragmenterede transportsystem for at tilskynde til anvendelse af offentlig transport. Foranstaltningen består i en generel revision af Rigas transportsystem. Der skal etableres et multimodalt offentligt transportnet med en fælles og sammenhængende køreplan, en fælles pris- og rabatpolitik og et fælles billetsystem. Foranstaltningen skal også omfatte et omfattende investeringsprogram i ren mobilitet og infrastruktur med fokus på jernbaneløsninger (elektrificering af 81 km jernbane) og offentlig nulemissionstransport (erhvervelse af fire sporvogne med lavt gulv, 17 elbusser og syv ladestationer for elbusser, anlæg af cykelbaner). Dette skal suppleres med etablering af miljøvenlige mobilitetsknudepunkter (seks regionale og to lokale mobilitetspunkter), en uafhængig højhastighedslinje til offentlig transport og en udvidelse af sporvognslinjen med 3,5 km til støtte for multimodal transport. Foranstaltningen gennemføres senest den 31. august 2026. Investeringer: 1.2.1.1.i.I. Forbedring af energieffektiviteten i ejendomme med flere lejligheder og overgang til vedvarende energiteknologier Det overordnede mål med denne foranstaltning er at forbedre bygningers energieffektivitet. Da energiforbruget i bygningssektoren tegner sig for op til 40 % af det endelige energiforbrug, forventes foranstaltningen at mindske indvirkningen på miljøet og bidrage til modvirkning af klimaændringer. Et andet mål er at reducere energiregningerne for indbyggerne og øge energiforsyningssikkerheden. Andre specifikke mål omfatter nedbringelse af energifattigdommen og støtte til beskæftigelsen. Denne foranstaltning fokuserer specifikt på ejendomme med flere lejligheder. Foranstaltningen består af et støtteprogram for energirenovering af ejendomme med flere lejligheder. Den skal have form af et finansielt instrument (lån) med en kapitalrabat på op til 49 % af lånebeløbet. Der må kun ydes støtte til bygninger, hvor projektet forventes at opnå energibesparelser på mindst 30 %.

Foranstaltningen gennemføres fra den 1. september 2021 til den 31. august 2026. Investeringer: 1.2.1.2.i. Øget energieffektivitet i erhvervslivet i form af et kombineret finansielt instrument Det generelle mål med denne foranstaltning er at forbedre energieffektiviteten i lettiske virksomheder. Investeringer i virksomheders energieffektivitet har til formål at fremme en rationaliseret anvendelse af energiressourcer, mindske de negative indvirkninger på miljøet og klimaet samt forbedre virksomhedernes produktivitet, konkurrenceevne og eksportkapacitet. Denne foranstaltning fokuserer specifikt på virksomheder. Foranstaltningens første søjle består af et støtteprogram i form af et kombineret finansielt instrument (lån med et tilskud i form af en kapitalrabat). Investeringsprogrammet skal finansiere virksomheders investeringer i forbedring af energieffektiviteten, indførelse af vedvarende energiteknologier og relaterede forsknings- og udviklingsaktiviteter, gennemførelse af energisyn samt investering i bæredygtig transport og indførelse af nye energieffektive teknologier i produktionen. En anden søjle i foranstaltningen skal bestå af tilskud til udvikling (gennem industriel forskning, eksperimentel udvikling, gennemførlighedsundersøgelser) af nye produkter og teknologier med relation til lavemissionsøkonomien, modstandsdygtighed over for klimaændringer og tilpasning. Foranstaltningen gennemføres fra den 1. januar 2022 til den 31. august 2026. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), skal støtteberettigelseskriterierne i mandatet for kommende indkaldelser af projekter udelukke følgende liste over aktiviteter: i) aktiviteter i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) aktiviteter i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet. Mandatet skal desuden kræve, at kun aktiviteter, der er i overensstemmelse med relevant EU- og national miljølovgivning, kan udvælges. Investeringer: 1.2.1.3.i.I. Forbedring af kommunale bygninger og infrastrukturer ved at fremme overgangen til vedvarende energiteknologier og forbedre energieffektiviteten Det generelle mål med denne foranstaltning er at forbedre energieffektiviteten i lettiske kommunale bygninger. En stor del af de eksisterende kommunale bygninger var blevet opført, før varmebehovet for bygninger blev øget, og har derfor en lav energimæssig ydeevne. Mere specifikt er formålet med foranstaltningen at forbedre energieffektiviteten i lokale offentlige bygninger og infrastrukturer med henblik på at reducere det årlige primærenergiforbrug og reducere drivhusgasemissionerne. Som et supplerende mål forventes denne foranstaltning også at reducere omkostningerne til vedligeholdelse af kommunale bygninger. Foranstaltningen består af investeringer i energieffektivitetsrenovering i bygninger, der ejes af lokale myndigheder (og blandede ejendomme, hvor kommunerne er majoritetsaktionærer), herunder bygninger til socialt boligbyggeri, sundhedspleje, uddannelse og sociale tjenester. Foranstaltningen gennemføres fra den 1. januar 2022 til den 31. december 2025. Investeringer: 1.2.1.4.i.I. Forbedring af energieffektiviteten i offentlige bygninger, herunder historiske bygninger Det overordnede mål med denne foranstaltning er at forbedre energieffektiviteten i den lettiske offentlige bygningsmasse. Den finder anvendelse på bygninger, der ejes af staten, herunder historiske og retslige bygninger. Foranstaltningen har til formål at forbedre deres energieffektivitet, fremme overgangen til vedvarende energi i energiproduktionen og opnå reduktioner af drivhusgasemissionerne. Foranstaltningen består i investeringer i energieffektivitetsforbedringer i offentlige bygninger. Støtten skal sikre, at gennemførelsen af alle projekter i gennemsnit resulterer i energibesparelser på mindst 30 % under programmet. Foranstaltningen gennemføres fra den 1. januar 2022 til den 31. august 2026. Investeringer: 1.2.1.5.i. Modernisering af eltransmissions- og distributionsnet Det overordnede mål med denne foranstaltning er at bidrage til at nå målene om klimaneutralitet ved at skabe en bæredygtig netinfrastruktur, hvor grønne teknologier, navnlig vindenergi, lettere kan udbredes. Investeringer i grøn omstilling af elektricitetsnet og digital infrastruktur er nødvendige for at tilvejebringe passende elforsyningsinfrastruktur til elektromobilitet og bæredygtig og effektiv systemdrift. Foranstaltningen forventes også at bidrage til synkroniseringen af de baltiske elektricitetssystemer med kontinentale europæiske net og målsætningerne og aktiviteterne i planen for integration af det baltiske elektricitetsmarked. Foranstaltningen består af direkte investeringer i opgradering af elnettet, udvikling af IT-løsninger for at øge fleksibiliteten og sikkerheden i transmissionssystemet og distributionssystemet og oprettelse af bl.a. en national platform for udveksling og lagring af elektricitetsmarkedsdata og et automatiseret intelligent målersystem. Foranstaltningen skal også forbedre de lovgivningsmæssige rammer og grundforudsætningerne for at lette udbredelsen af vindkraft på land på land og mindske retsusikkerheden for investeringer i vindkraft. Foranstaltningen gennemføres fra den 1. januar 2022 til den 31. august 2026. Reform: 1.3.1.r. Tilpasning af katastrofehåndteringssystemer til klimaændringer, redningstjenester og hurtige reaktionstjenester Det overordnede mål med denne foranstaltning er at bidrage til klimamålene ved at styrke katastrofe- og brandredningstjenesternes indsatskapacitet. Foranstaltningen skal bidrage til klimatilpasning ved at afkorte svartiden for brandredningstjenester (inden for rammerne af en mere generel reform, der integrerer forskellige tjenester i indenrigsministeriet under ét tag). Foranstaltningen forventes også at bidrage til modvirkning af klimaændringer ved at flytte disse tjenester til nye energieffektive bygninger. Foranstaltningen består i opførelsen af otte nye energieffektive katastrofehåndteringscentre.

Foranstaltningen gennemføres fra den 1. januar 2022 til den 31. marts 2026. Investeringer: 1.3.1.2.i. Investeringer i infrastruktur til begrænsning af oversvømmelsesrisici Det overordnede mål med denne foranstaltning er at bidrage til tilpasning til klimaændringer ved at forebygge oversvømmelser. Det skal føre til renovering af bygninger, der beskytter mere end 59 000 ha mod oversvømmelsesrisici. Foranstaltningen består af investeringer i infrastruktur til begrænsning af oversvømmelsesrisikoen, herunder renovering af pumpestationer til poldere, genopretning af beskyttende diger og genopretning af regulerede dele af floder. Foranstaltningen gennemføres fra den 1. januar 2022 til den 31. august 2026. A.2 Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte Løbenummer Relevant foranstaltning (reform eller investering) Milepæl/mål Betegnelse Kvalitative indikatorer

(for milepæle) Kvantitive indikatorer

(for mål) Vejledende tidsplan for færdiggørelse Beskrivelse af hver milepæl og hvert mål Måleenhed Referencescenarie Målsætning Kvartal År 1 1.1.1 grønnere storbytransportsystem i Riga Milepæl Koordineret tilgang til planlægning, bestilling og organisering af passagertransport i storbyområdet i Riga Der er gennemført en koordineret tilgang til planlægning, bestilling og organisering af storbyområdet i Riga. Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant 4. kvartal 2023 Færdiggørelse af de nødvendige skridt til at gennemføre en koordineret tilgang. Dette gælder bl.a. for:

— nedsættelse af en arbejdsgruppe til koordinering af planlægningen af offentlig transport i Rigas hovedstadsområde

— Planen for offentlig personbefordring i Rigas hovedstadsområde er blevet vedtaget i overensstemmelse med udviklingen af personbefordring med jernbane i Letland. 2 1.1.1 grønnere storbytransportsystem i Riga Milepæl Reform af den offentlige transport RMA Ibrugtagning af et samlet multimodalt offentligt transportnet for storbyområdet i Riga Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant 4. kvartal 2025 Ibrugtagning af et multimodalt offentligt transportnet i Rigas storbyområde med en fælles og harmoniseret tidsplan, en fælles pris- og rabatpolitik og en enkelt billet til et integreret offentligt transportsystem i Rigas hovedstadsområde 3 1.1.1.1i. Konkurrencedygtig personbefordring med jernbane inden for Rigas fælles offentlige transportsystem Målsætning Længden af de elektrificerede banestrækninger, der er anlagt, og den eksisterende jernbane opgraderet til passagertransport Km 0 81 1. kvartal 2026 Elektrificering (ændring af kontaktnettet med henblik på overgang til et elektrificeringssystem på 25 kV, forøgelse af den samlede længde af elektrificerede strækninger) og dertil knyttede aktiviteter (anlæg af tosporede strækninger, forbedring af stationsplaner, istandsættelse (herunder forbedring af sporplanen, genopbygning af passagerperroner og bygning af sikre tosporede passager og adgang til perroner), tilpasning af signalsystemer. 4 1.1.1.1i. Konkurrencedygtig personbefordring med jernbane inden for Rigas fælles offentlige transportsystem Målsætning Antal elektriske tog i by- og forstadsområdet (batterielektriske tog) Antal 0 7 3. kvartal 2026 Levering af nulemissionskøretøjer (batterielektriske tog (BEMU)). 5 1.1.1.2i. Miljøvenlige forbedringer af Rigas offentlige transportsystem Målsætning Antal elektriske transportenheder, der drives af Riga by (elbusser, sporvogne) Antal 0 21 3. kvartal 2026 Levering af nulemissionstransportenheder i byer såsom elbusser og sporvogne. 6 1.1.1.3.i. Færdiggøre cykelinfrastruktur Målsætning Længden af nyopført eller renoveret cykelinfrastruktur i Riga og Pieriga (en del af storbyområdet Riga) Km 0 60 3. kvartal 2026 Idriftsættelse af nyopført eller renoveret cykelinfrastruktur. 7 1.2.1.1.i.I. Forbedring af energieffektiviteten i ejendomme med flere lejligheder og overgang til vedvarende energiteknologier Milepæl Ikrafttrædelsen af støtteprogrammet til forbedring af energieffektiviteten i beboelsesejendomme Ikrafttrædelsen af støtteprogrammet til forbedring af energieffektiviteten i beboelsesejendomme Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant 1. kvartal 2022 Ikrafttrædelsen af et støtteprogram til forbedring af energieffektiviteten i beboelsesejendomme med kriterier for støtteberettigelse for at afspejle kravene i det relevante interventionsområde "025a — energieffektivitetsrenovering af eksisterende boliger, demonstrationsprojekter og støtteforanstaltninger, der opfylder energieffektivitetskriterierne" i bilag VI til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. 8 1.2.1.1.i.I. Forbedring af energieffektiviteten i ejendomme med flere lejligheder og overgang til vedvarende energiteknologier Målsætning Godkendte projekter til en værdi af mindst 40 097 400 EUR EUR. 0 40 097 400 3. kvartal 2024 Godkendte projekter af Altum, der repræsenterer mindst 40 097 400 EUR. Godkendelsen foretages af udviklingsfinansieringsinstituttet Altum. 9 1.2.1.1.i.I. Forbedring af energieffektiviteten i ejendomme med flere lejligheder og overgang til vedvarende energiteknologier Målsætning Reduktion af primærenergiforbruget i ejendomme med flere lejligheder med forbedret energieffektivitet MWh/år 0 14 423 3. kvartal 2026 Reduktion af primærenergiforbruget i ejendomme med flere lejligheder ved hjælp af forbedrede energieffektivitetsrenoveringer under foranstaltningen. 10 1.2.1.2.i. Øget energieffektivitet i erhvervslivet, som efter planen skal gennemføres på nationalt plan i form af et kombineret finansielt instrument Milepæl Ikrafttrædelsen af støtteprogrammet til fremme af energieffektivitet Forordningens ikrafttræden Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant 1. kvartal 2022 Ikrafttræden af en forordning, der er godkendt af ministerkabinettet, og som støtter gennemførelsen af programmer til forbedring af virksomhedernes energieffektivitet.

Støtteprogrammerne gennemføres i form af et kombineret finansielt instrument, som er et tilbagebetalingspligtigt lån og en kapitalrabat.

Som kriterier for støtteberettigelse for at afspejle kravene i det relevante interventionsområde "024.ter — Energieffektivitets- og demonstrationsprojekter i SMV'er eller store virksomheder og støtteforanstaltninger, der opfylder energieffektivitetskriterierne [3]" i bilag VI til RRF-forordningen, skal støttebetingelserne fastsætte en primærenergibesparelse på mindst 30 % for energieffektivitetsprojekter i bygninger og for udstyr, mindst 30 % af de gennemsnitlige primærenergibesparelser i genopretnings- og resiliensfacilitetens projektportefølje (med mindst 25 % for energieffektivitetsprojekter). For at sikre, at resultaterne opnås, skal betingelserne omfatte en minimumstærskel for energibesparelser pr. euro af den investerede offentlige finansiering som et kriterium for støtteberettigelse for projektet. Betingelserne skal omfatte kriterier for støtteberettigelse for at sikre overholdelse af DNSH'-princippet i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) og relevant EU-lovgivning og national lovgivning.

Støtten ydes gennem konkurrencebaserede udbud for projekter med de største forventede energibesparelser pr. 1 EUR investeret. 11 1.2.1.2.i. Øget energieffektivitet i erhvervslivet, som efter planen skal gennemføres på nationalt plan i form af et kombineret finansielt instrument Målsætning Planlagte drivhusgasemissionsbesparelser CO2-ækvivalenter i t/år 0 11 498 3. kvartal 2026 Drivhusgasbesparelser i CO2-ækvivalenter pr. ton baseret på de forventede emissionsbesparelser som følge af foranstaltningen. 12 1.2.1.2.i. Øget energieffektivitet i erhvervslivet, som efter planen skal gennemføres på nationalt plan i form af et kombineret finansielt instrument Målsætning Godkendte projekter til en værdi af mindst 72 351 600 EUR EUR. 0 72 351 600 4. kvartal 2024 Godkendte projekter til en værdi af mindst 72 351 600 EUR. 13 1.2.1.3.i.I. Forbedring af kommunale bygninger og infrastrukturer ved at fremme overgangen til vedvarende energiteknologier og forbedre energieffektiviteten Milepæl Ikrafttrædelsen af de retlige rammer for et støtteprogram til forbedring af energieffektiviteten i kommunal infrastruktur, som støtter projekter med en planlagt reduktion af primærenergi eller CO2 på mindst 30 %. Ikrafttræden af kabinetsforordningen 4. kvartal 2022 Ikrafttræden af regeringsforordningen om fastsættelse af gennemførelsesbetingelser for forbedring af lokale myndigheders bygninger og infrastruktur, fremme af overgangen til anvendelse af vedvarende energiteknologier og forbedring af energieffektiviteten med kriterier for støtteberettigelse for at afspejle kravene på det relevante interventionsområde "026a — Energigenvinding eller energieffektivitetsforanstaltninger for offentlig infrastruktur, demonstrationsprojekter og støtteforanstaltninger, der opfylder energieffektivitetskriterierne" i bilag VI til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten 14 1.2.1.3.i.I. Forbedring af kommunale bygninger og infrastrukturer ved at fremme overgangen til vedvarende energiteknologier og forbedre energieffektiviteten Målsætning Tildeling af kontrakter til gennemførelse af projekter til forbedring af energieffektiviteten for lokale myndigheders bygninger og infrastruktur for mindst 27 838 800 EUR EUR. 0 27 838 800 4. kvartal 2024 Meddelelse om tildeling af kontrakter for mindst 27 838 800 EUR. 15 1.2.1.3.i.I. Forbedring af kommunale bygninger og infrastrukturer ved at fremme overgangen til vedvarende energiteknologier og forbedre energieffektiviteten Målsætning Reduktion af primærenergiforbruget i kommunale bygninger og infrastrukturer kWh/år 0 4 544 563 4. kvartal 2025 Reduktion af primærenergiforbruget i kommunale bygninger og infrastruktur som følge af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten i kommunale bygninger og infrastrukturer, der støttes under foranstaltningen. Energiattester kan anvendes til at påvise faldet i primærenergiforbruget. Foranstaltningerne skal sigte mod at reducere primærenergiforbruget med mindst 30 %. 16 1.2.1.4.i.I. Forbedring af energieffektiviteten i offentlige bygninger, herunder historiske bygninger Milepæl Ikrafttrædelsen af støtteprogrammet til forbedring af energieffektiviteten i nationale og historiske bygninger Iværksættelse af et støtteprogram til forbedring af energieffektiviteten i nationale og historiske bygninger, der er godkendt af ministerkabinettet Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant 1. kvartal 2022 Ikrafttræden af et støtteprogram til forbedring af energieffektiviteten i nationale og historiske bygninger med kriterier for støtteberettigelse, der afspejler kravene i det relevante interventionsområde 026a — Energigenvinding eller energieffektivitetsforanstaltninger for offentlig infrastruktur, demonstrationsprojekter og støtteforanstaltninger, der opfylder energieffektivitetskriterierne i bilag VI til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten. 17 1.2.1.4.i.I. Forbedring af energieffektiviteten i offentlige bygninger, herunder historiske bygninger Målsætning Meddelelse om kontrakttildeling for en værdi af mindst 16 769 200 EUR EUR. 0 16 769 200 3. kvartal 2024 Meddelelse til modtagere af kontrakttildeling, der repræsenterer mindst 16 769 200 EUR. 18 1.2.1.4.i.I. Forbedring af energieffektiviteten i offentlige bygninger, herunder historiske bygninger Målsætning Reduktion af primærenergiforbruget i offentlige bygninger med forbedret energieffektivitet MWh/år 0 4 456 3. kvartal 2026

Reduktion af primærenergiforbruget i offentlige bygninger med forbedret energieffektivitet som følge af de investeringer, der støttes under foranstaltningen. Energiattester kan anvendes til at påvise faldet i primærenergiforbruget. 19 1.2.1.5.i. Modernisering af eltransmissions- og distributionsnet Målsætning Meddelelse om tildeling af kontrakter til godkendte projekter for 80 000 000 EUR. EUR. 0 80 000 000 1. kvartal 2023 Underretning af støttemodtagere om tildeling af kontrakter til projekter, der er godkendt for 80 000 000 EUR. 20 1.2.1.5.i. Modernisering af eltransmissions- og distributionsnet Målsætning Tilslutningspunkter for elektriske køretøjers opladnings- og/eller mikroproduktionsanlæg Antal 0 2060 3. kvartal 2026 Kombineret antal operationelle tilslutningspunkter til opladning af elektriske køretøjer og/eller drift af mikroproduktionsanlæg 21 1.2.1.5.i. Modernisering af eltransmissions- og distributionsnet Milepæl Ikrafttrædelse af lovrammer, der skal sikre transmission af elektricitet fra vedvarende energikilder til net (herunder brug af skove og andre offentlige arealer til vindenergiproduktion) og fremme udviklingen af vindenergiinfrastruktur. Ikrafttrædelse: a) Lovgivning/regulering, der stiller statslige skove til rådighed for anvendelse af vindenergi, udpegning af egnede områder til udvikling og tilrådighedsstillelse af dem for private investorers udbud. b) Lovgivning/regulering, der mindsker retsusikkerheden for investeringer i vindenergi ved at specificere de tilfælde, hvor investeringer kan afvises efter konsekvensanalysen, og ved at indføre en fast-track-afviklingsmekanisme i sådanne tilfælde Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant 2. kvartal 2024 Ikrafttrædelse: a) Lovgivning/regulering, der stiller statslige skove til rådighed for anvendelse af vindenergi, udpegning af passende områder til udvikling og tilrådighedsstillelse af dem for private investorer b) Lovgivning/regulering, der mindsker retsusikkerheden for investeringer i vindenergi ved at specificere de tilfælde, hvor investeringer kan afvises efter konsekvensanalysen, og ved at indføre en fast-track-afviklingsmekanisme i sådanne tilfælde. Foranstaltningen skal sikre overensstemmelse med DNSH-princippet i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), navnlig for så vidt angår foranstaltningens indvirkning på skovene som følge af ændringer i arealanvendelsen, og med EU's miljølovgivning. 22 1.3.1.r. Tilpasning af katastrofehåndteringssystemer til klimaændringer, redningstjenester og hurtige reaktionstjenester Milepæl Offentliggørelse af en rapport om gennemførelsen af katastroferisikostyringssystemet Offentliggørelse af en informationsrapport om gennemførelsen af katastroferisikostyringssystemet godkendt af ministerkabinettet Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant 1. kvartal 2022 Efter aftale med de institutioner, der er involveret i katastrofehåndteringssystemet, offentliggør indenrigsministeriet en informativ rapport til ministerkabinettet om byggepladser i katastrofecentre, byggepladser og omkostninger på hver byggeplads samt en vejledende tidsplan for gennemførelsen af de katastrofehåndteringsplaner, der skal iværksættes på hver lokalitet, og om indgåelsen af byggekontrakter, herunder i rapporten. Rapporten skal også indeholde en samlet statusrapport om reformen og en gennemførelsesplan for følgende reformkomponenter: i) den tekniske kapacitetsopbygning (navnlig med hensyn til opgradering af specialiserede indsats- og redningskøretøjer), ii) tidsplanen for gennemførelsen af relaterede IKT-løsninger i forbindelse med katastrofehåndtering og iii) fremskridt med gennemførelsen af uddannelses- og forebyggelsesforanstaltninger. 23 1.3.1.1.i. Tilpasning af katastrofehåndteringssystemer til klimaændringer, redningstjenester og hurtige reaktionstjenester Målsætning Opførelse af næsten 0 energitransmissionsstyrings- og beredskabscentre Antal 0 8 1. kvartal 2026 Antal nybyggede centre, der tages i brug. Investeringen skal anvendes til opførelse af næsten energineutrale katastrofehåndteringscentre. 24 1.3.1.r. Tilpasning af katastrofehåndteringssystemer til klimaændringer, redningstjenester og hurtige reaktionstjenester Målsætning Samlet brandområde for naturbrande i løbet af 5-årsperioden (2020-2024) Areal (ha) 3 923,1 2 635,3 1. kvartal 2025 Det samlede areal, der er berørt af naturbrande, er beregnet som et gennemsnit over de seneste fire år i træk. Ved "naturbrande" forstås tørv, tørt græs, buske, træer, stubmarker, hø og rør, skovarealer, individuelle træbrande, kumulative statistikker over statens brandvæsen og redningstjeneste. 25 1.3.1.2.i. Investeringer i infrastruktur til begrænsning af oversvømmelsesrisici Milepæl Bygge- og anlægskontrakter tildelt for halvdelen af det samlede antal renoveringer Bygge- og anlægskontrakter tildelt for halvdelen af det samlede antal renoveringer % 0 50 4. kvartal 2024 Bygge- og anlægskontrakter tildelt for mindst 50 % af det samlede antal renoveringer pr. 31. december 2024 26 1.3.1.2.i. Investeringer i infrastruktur til begrænsning af oversvømmelsesrisici Målsætning Område beskyttet mod oversvømmelsesfare Areal (ha) 0 59 000 3. kvartal 2026 Område beskyttet mod oversvømmelsesfare som følge af de foretagne investeringer i hektar. . Principperne og beregningerne til fastlæggelse af området er fastsat i kabinetsforordning nr. 329 af 30.6.2015 "Regulations on Latvijon Construction Standard LBN 224-15" Meliorisation Systems and Hydrotechnical Buildings ". For at sikre overholdelse af DNSH-princippet i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) skal foranstaltningen: I)hvis det er relevant, omfatte "passende vurderinger" som omhandlet i habitatdirektivets artikel 6, stk. 3, med henblik på at vurdere virkningerne af de foreslåede foranstaltninger på beskyttede arter og naturtyper (som defineret i fugledirektivet (direktiv 2009/147/EF) og habitatdirektivet (Rådets direktiv 92/43/EØF)). Disse relevante vurderinger bør foretages for alle projekter i eller nær biodiversitetsfølsomme områder; II)sikre, at de lokaliteter, for hvilke der foretages en passende vurdering, har lokalitetsspecifikke bevaringsmålsætninger, og at de nødvendige bevaringsforanstaltninger er på plads i overensstemmelse med habitatdirektivet III)sikre fuld overensstemmelse med vandrammedirektivet (direktiv 2000/60/EF) og ikke forårsage nettoforringelse af vandområdernes tilstand i overensstemmelse med artikel 4, stk. 7, i dette direktiv. B. KOMPONENT 2: DIGITAL OMSTILLING Komponenten tager fat på de vigtigste digitale udfordringer — mangel på grundlæggende og avancerede digitale færdigheder og lav digital integration af virksomhederne. Desuden omhandler komponenten alle aspekter af den digitale omstilling — den offentlige og den private sektor, færdigheder og konnektivitet. Investeringerne fokuserer primært på infrastruktur og tjenesteydelser. Komponentens mål er at bidrage til den digitale omstilling af samfundet og økonomien, herunder genopretningen efter covid-19-krisen, ved at udvikle den nødvendige infrastruktur, kapacitet og færdigheder forbedre effektiviteten, de digitale processer og dataforvaltningen i den offentlige forvaltning yde støtte til virksomhedernes digitale omstilling og forbedre konnektiviteten. Komponenten vedrører de landespecifikke henstillinger om færdigheder og voksenuddannelse (landespecifik henstilling nr. 2 fra 2019, landespecifik henstilling nr. 2 fra 2020). Det skal navnlig bidrage til at øge kvaliteten og effektiviteten af uddannelse og erhvervsuddannelse med fokus på digitale færdigheder. Omskolings- og opkvalificeringsforanstaltninger for arbejdstagere og arbejdsløse er omfattet, dog uden at være rettet mod lavtuddannede (landespecifik henstilling nr. 2 fra 2019). Investeringer i digital omstilling er rettet mod de investeringsrelaterede landespecifikke henstillinger (landespecifikke henstillinger nr. 3 fra 2019 og nr. 3 fra2020) — der er planlagt investeringer i IT-systemer i den offentlige sektor, grundlæggende og avancerede digitale færdigheder, virksomheders digitale tilpasning og konnektivitet. Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). B.1. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Reform: 2.1.1r modernisering af nationale processer og tjenester og digital omstilling Formålet med foranstaltningen er at modernisere den offentlige forvaltning og dens tjenester ved hjælp af digital omstilling med fokus på den offentlige forvaltnings vigtige funktioner, processer og tjenester, som endnu ikke er blevet digitaliseret, er ved at blive udviklet eller styrket væsentligt. Den anden søjle består af moderniseringsforanstaltninger, som er knyttet til behandlingen af vigtige datasæt fra den offentlige forvaltning og dermed baner vejen for gennemførelsen af dataforvaltningsreformen. Reformen består i at opbygge den fælles IKT-konceptuelle arkitektur for offentlige forvaltningstjenester og deres forvaltningsstøtte, definere kvalitative og kvantitative parametre for tjenester. Gennemførelsen af reformen koordineres og forvaltes af den nationale IKT-forvaltningsorganisation, mens gennemførelsen af de specifikke opgaver i forbindelse med gennemførelsen af reformen varetages af den myndighed, der er ansvarlig for hver opgave. Reformen gennemføres senest den 30. juni 2022. Investeringer: 2.1.1.1i. Modernisering af administrationen og digital omstilling af tjenester, herunder erhvervsklima

Formålet med foranstaltningen er at omdanne de offentlige forvaltningstjenester og deres leveringsprocesser med henblik på en effektiv gennemførelse af den digitale omstilling af økonomien. Det skal ske gennem anvendelse af innovative teknologier og tilgange, herunder kunstig intelligens og maskinlæringsløsninger, samt ved at indføre en databaseret fremsyns- og beslutningstagningstilgang til service- og processtyring og sikre fuld gennemførelse af engangsprincippet. Foranstaltningen består af investeringer i 11 individuelle systemer eller løsninger: 1) digitale elementer i valgprocessen, 2) procedurer for tilsyn med civilbeskyttelse og brandsikkerhed 3) processer til overvågning af den offentlige sikkerhed, 4) processer til beskyttelse af biblioteker, museer og kulturmonumenter; 5) informationsrumsovervågningsprocesser; 6) bæredygtige offentlige medier, 7) registreringsprocesser for veterinærlægemidler 8) behandling af transport- og logistikdata i havne 9) databehandling i virksomhedsregistre 10) behandling af skatteoplysninger; og 11) databehandling i forbindelse med offentlige indkøb. Investeringen gennemføres senest den 31. august 2026. Reform: 2.1.2.r øget effektivitet og interoperabilitet i anvendelsen af nationale IKT-ressourcer Formålet med reformen er at ændre tilgangen til IKT-levering i den offentlige forvaltning ved at centralisere udbuddet af ensartede IKT-delingstjenester i kompetencecentre, der støtter flere institutioner. Reformen består i udvikling af centrale systemer og platforme for offentlig forvaltning og konsolidering af databehandlingsinfrastrukturtjenester, der muliggør automatisering og effektivitet i udbudsprocesserne, sikrer grænseoverskridende adgang til offentlige forvaltningstjenester og konsolidering af den offentlige forvaltnings databehandlings- og datalagringsinfrastrukturtjenester. Reformen gennemføres senest den 30. juni 2022. Investeringer: 2.1.2.1.i. Centraliserede forvaltningsplatforme og -systemer Formålet med investeringen er at sikre, at administrationen fungerer som en enkelt organisation, hvilket vil omfatte indførelse af standardiserede støttefunktioner såsom regnskabsføring, personaleadministration, ressourceregnskab og -forvaltning. Investeringen består af fire platforme for levering af offentlige tjenester, fem afdelings- og støttefunktionsplatforme. og seks platforme og systemer for kommunerne. Investeringen gennemføres fra den 1. april 2022 til den 31. august 2026. Investeringer: 2.1.2.2i. Letlands nationale cloudsammenslutning Formålet med investeringen er at stille fælles databehandlings- og dataforvaltningsinfrastruktur og -tjenester til rådighed for den offentlige forvaltning og udvikle kompetencecentre for IKT-infrastruktur til lagring og databehandling (Letlands cloudsammenslutningsknudepunkter). Investeringen består i oprettelsen af den lettiske cloudsammenslutning, som indeholder bestemmelser om konsolidering af den offentlige sektors datalagrings- og databehandlingskapacitet inden for rammerne af et koordineret projekt. I første omgang består det i at integrere fire leverandører af delte tjenester — Letlands radio- og tv-center, Letlands nationalbibliotek, informationscentret for indenrigsministeriet og landbrugsministeriet i den nationale cloudsammenslutning. I alt tre platforme og tjenester for levering af offentlige tjenester og syv afdelings- og støttefunktionsplatforme skal integreres i den nationale cloudsammenslutning b. Investeringen gennemføres senest den 31. august 2026. Reform: 2.1.3 udvikling af den nationale økonomi med data og digitale tjenester Formålet med reformen er at sikre tilgængeligheden og udvekslingen af offentlige og private data og tjenester ved at skabe grundlaget for data- og platformsøkonomiens udvikling og interoperabilitet med europæiske dataområder og ved at sikre datadeling inden for EU. Reformen består i at udvikle den offentlige sektors kapacitet til at indsamle og håndtere data og fastlægge passende forvaltningsprincipper for at sikre en one-stop-shop-tilgang til dataudveksling mellem sektorer og europæiske dataområder. Reformen gennemføres senest den 31. december 2023. Investeringer: 2.1.3.1.i. Datatilgængelighed, -deling og -analyse

Formålet med investeringen er at fremme datadeling inden for den offentlige sektor og mellem den offentlige og den private sektor, indførelse af engangsprincippet og deling af data på nationalt og europæisk område. Investeringen består i at skabe dataindlæsnings- og genopretningsløsninger med høj tilgængelighed og et sæt dataobjekter fra sektorerne uddannelse, erhvervsliv, statsborgerskab og identitetsdokumenter (senest i 2023) og fra socialforsikring og -sikkerhed. jord og fast ejendom og skattesektorer (inden 2026). Investeringen gennemføres senest den 31. august 2026. Reform: 2.2.1.r etablering af hele den digitale omstillingscyklus for virksomheder med regional dækning Formålet med reformen er at oprette et europæisk digitalt innovationsknudepunkt (EDIH), sikre dets regionale tilstedeværelse gennem regionale kontaktpunkter og skabe et fælles og koordineret støtteøkosystem for at lette den digitale omstilling af kommercielle aktiviteter. Reformen består i at etablere EDIH, en fælles platform/økosystem, der understøtter digital omstilling som en kvikskranke, og etablere et testsystem for digital modenhed. sikre, at de regionale kontaktpunkter leverer følgende nye støttefunktioner til digital omstilling: test af den digitale modenhed i regionerne adgang til afprøvning og pilotforsøg mentorordninger og uddannelse i digitale færdigheder. Reformen gennemføres senest den 30. september 2022. Investeringer: 2.2.1.1i. Støtte til oprettelse af digitale innovationsknudepunkter og regionale kontaktpunkter Formålet med investeringen er at fremme virksomhedernes digitale omstilling ved at tilbyde skræddersyede støtteforanstaltninger baseret på virksomhedernes identificerede digitaliseringsbehov. Investeringen består i at give virksomhederne en digital modenhedstest uddannelse af virksomhedsrepræsentanter, identificering af investerings- og infrastrukturbehov og fremme af international synlighed. Investeringen gennemføres senest den 30. juni 2026. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), skal støtteberettigelseskriterierne i mandatet for kommende indkaldelser af projekter udelukke følgende liste over aktiviteter: i) aktiviteter i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) Aktiviteter i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet. Mandatet skal desuden kræve, at kun aktiviteter, der er i overensstemmelse med relevant EU- og national miljølovgivning, kan udvælges. Investeringer: 2.2.1.2.i. Støtte til digitalisering af processer i kommercielle aktiviteter Formålet med investeringen er at fremme øget produktivitet gennem målrettede investeringer af ressourcer og at skabe større merværdi i forretningsprocesserne. Investeringen består af en tilskudsordning til digitalisering af processer og funktioner i virksomheder. Der kan ydes støtte til erhvervelse af it-løsninger, både software og hardware, erhvervelse af sensorer, indkøb af IT-udstyr, IT-infrastruktur og gennemførelse af digitale integrationsprocesser. Investeringen gennemføres senest den 30. juni 2026. Investeringer: 2.2.1.3.i. Støtte til indførelse af nye produkter og tjenesteydelser i erhvervslivet Formålet med investeringen er at fremme skabelsen af nye højteknologiske digitale produkter og tjenester.

Investeringen består af en tilskudsordning for indførelse af moderne automatiserings-, robotiserings- og arbejdsstyringsværktøjer i fremstillings- og tjenesteudviklingsprocesserne samt støtte til indførelse af skræddersyede e-handelsløsninger. Støttede aktiviteter for nye digitale produkter og tjenester omfatter gennemførlighedsundersøgelser, industriel forskning eksperimentel udvikling, herunder prototypefremstilling og støtte til projekter under programmet for et digitalt Europa. Investeringen gennemføres senest den 30. juni 2026. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), skal støtteberettigelseskriterierne i mandatet for kommende indkaldelser af projekter udelukke følgende liste over aktiviteter: i) aktiviteter i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) Aktiviteter i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet. Mandatet skal desuden kræve, at kun aktiviteter, der er i overensstemmelse med relevant EU- og national miljølovgivning, kan udvælges. Investeringer: 2.2.1.4i. Finansielle instrumenter til fremme af de økonomiske aktørers digitale omstilling Formålet med investeringen er at øge produktiviteten og produktionsprocessens effektivitet med henblik på at maksimere afkastet ved at støtte storstilede og produktivitetsorienterede investeringer i digitale omstillingsværktøjer. Investeringerne skal lette indførelsen af Industri 4.0-løsninger i produktionsprocesserne. Investeringen består af en ordning for finansielle instrumenter, der yder lån med tilskudselementer til at foretage væsentlige ændringer i den samlede produktions- eller tjenesteudviklingsproces, til at digitalisere traditionelle processer i virksomheder, indføre Industri 4.0-løsninger (tingenes internet, kunstig intelligens, maskinlæring, blockchain, big data, cloud computing højtydende databehandling) til virksomhedernes kerneaktiviteter. Investeringen gennemføres senest den 30. juni 2026. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), skal støtteberettigelseskriterierne i mandatet for kommende indkaldelser af projekter udelukke følgende liste over aktiviteter: i) aktiviteter i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) Aktiviteter i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet. Mandatet skal desuden kræve, at kun aktiviteter, der er i overensstemmelse med relevant EU- og national miljølovgivning, kan udvælges. Investeringer: 2.2.1.5i. Fremme af medievirksomheders digitale omstilling Formålet med investeringen er at lette den digitale omstilling af mediesektoren og lette medievirksomhedernes tilpasning til moderne medieforbrugstendenser i det digitale miljø. Investeringen består af en støtteordning for investeringer i udvikling af teknologiske løsninger og forbedring af digitale færdigheder og forretningsmodeller i mediesektoren. Investeringen gennemføres senest den 30. juni 2026. Reform: 2.3.1.r. Udvikling af en bæredygtig og socialt ansvarlig støtteramme for voksenuddannelse Formålet med reformen er at øge deltagelsen i voksenuddannelse til 8 % (voksne i alderen 25-64 år) senest den 31. december 2025 og gøre det lettere at nå andre mål, der er fastsat i retningslinjerne for udvikling af uddannelse for 2021-2027. Reformen skal fastlægge og styrke de retlige rammer for et bæredygtigt og socialt ansvarligt støttesystem for voksenuddannelse tilskynde virksomhederne (især SMV'er) til at give deres ansatte mulighed for at forbedre deres færdigheder og kompetencer og skabe flere muligheder og rettigheder for medarbejderne for at deltage i uddannelse. Reformen består af de milepæle for politikudvikling, der er fastsat i retningslinjerne for uddannelsesudvikling 2021-2027, der træder i kraft. fastlæggelse af virksomhedernes ansvar for uddannelse af deres ansatte oprettelse og styring af individuelle læringskonti og pilotforsøg med tre kvalifikationsfonde. Reformen gennemføres senest den 30. juni 2026. Investeringer: 2.3.1.1.i.: Sikring af tilegnelse af højtudviklede IT-færdigheder

Formålet med investeringen er at øge antallet af specialister med digitale færdigheder på højt niveau (DESI-niveau 3-5) betydeligt, som er i stand til at anvende højteknologisk viden og teknologiintensive nye produkter og tjenester til udvikling af nye produkter og tjenester i forskellige sektorer inden for de næste seks år. Investeringen består i at udvikle ca. 20 uddannelsesmoduler for højtudviklede digitale færdigheder inden for kvanteteknologier, højtydende databehandling og sprogteknologier, der skal indgå i formelle uddannelsesprogrammer og voksenuddannelsesprogrammer. Investeringen gennemføres senest den 31. august 2026. Investeringer: 2.3.1.2.i. Udvikling af virksomheders digitale færdigheder Formålet med investeringen er at øge virksomhedernes digitale færdigheder. Investeringen består i, at de europæiske digitale innovationsknudepunkter i samarbejde med sektorsammenslutninger, uddannelsesinstitutioner og de eksisterende regionale erhvervscentre tilbyder uddannelse i grundlæggende digitale færdigheder på mellemniveau og højt niveau. Investeringen skal gennemføres senest den 30. juni 2024 med henblik på uddannelse af mentorer for digitale færdigheder og senest den 30. juni 2026 med henblik på uddannelse i digitale færdigheder for ansatte i 3000 virksomheder. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), skal støtteberettigelseskriterierne i mandatet for kommende indkaldelser af projekter udelukke følgende liste over aktiviteter: i) aktiviteter i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) Aktiviteter i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet. Mandatet skal desuden kræve, at kun aktiviteter, der er i overensstemmelse med relevant EU- og national miljølovgivning, kan udvælges. Investeringer: 2.3.1.3.i udvikling af en selvstyret uddannelsesstrategi for IKT-specialister Formålet med investeringen er at udvikle en ny tilgang til forberedelse af IKT-specialister ved at skabe et læringsmiljø for selvstyrede IKT-læringsskoler med henblik på at øge andelen af IKT-specialister, herunder kvinder i medarbejderstrukturen. Investeringen består i udvikling af et læringsmiljø for selvforvaltet IKT-uddannelse og uddannelse af mindst 1000 fagfolk i selvstyret IKT-uddannelse. Investeringen gennemføres senest den 31. august 2026. Investeringer: 2.3.1.4.Udvikling af tilgangen med individuelle læringskonti Formålet med investeringen er at udvikle og godkende begrebet individuelle læringskonti (ILA'er) for at stimulere voksnes deltagelse i uddannelse, navnlig ved at forbedre digitale færdigheder. Investeringen består i at hjælpe 3 500 voksne med at erhverve digitale færdigheder gennem individuelle læringskonti. Dette skal gennemføres ved at stille de bedste digitale læringsværktøjer til rådighed anvendelse af specialiserede løsninger til maskinoversættelse af høj kvalitet og andre teknologier inden for kunstig intelligens med inddragelse af uddannelseseksperter i validering og tilpasning af lokalt indhold. Investeringen gennemføres senest den 31. august 2026. Reform: 2.3.r digitale færdigheder med henblik på den digitale omstilling af samfundet og forvaltningen Målet med reformen er som minimum at nå et niveau for grundlæggende digitale færdigheder for 54 % af indbyggerne i alderen 16-74 år. Reformen består af en udvikling af en fælles ramme for vurdering af grundlæggende digitale færdigheder, identifikation og planlægning af uddannelsesbehov og vurdering. Reformen gennemføres senest den 31. december 2022 i forbindelse med fastlæggelse af rammen, den 31. december 2022 for ændring af standarderne for videregående uddannelse og den 31. august 2026 med henblik på at nå målene for digital opkvalificering.

Investeringer: 2.3.2.1.i digitale færdigheder for borgere, herunder unge Formålet med investeringen er at yde støtteforanstaltninger til erhvervelse af digitale færdigheder for borgere fra alle samfundsgrupper, navnlig unge; indførelse af en systemisk tilgang i kommunerne til udvikling af digitale færdigheder udvikling af digitale og teknologiske færdigheder hos unge uden for det formelle uddannelsessystem. Investeringen består i udvikling af e-læringskurser i digitale selvbetjeningsfærdigheder selvuddannelse og andre digitale uddannelsesforanstaltninger på lokalt plan teknologiske innovationsaktiviteter i overensstemmelse med de fælles retningslinjer for teknologisk kreativitet med henblik på udvikling af ungdomsteknologi og innovationskapacitet kommunale programmer for unge. Investeringen har til formål at give mindst 50 000 mennesker grundlæggende digitale færdigheder og færdiggøre programmer for digitale færdigheder for unge i alle 42 kommuner. Investeringen skal gennemføres senest den 31. december 2024 med henblik på udvikling af e-læringskurser uddannelse, teknologisk innovation og kommunale programmer skal være gennemført senest den 31. august 2026. Investeringer: 2.3.2.2.i. Udvikling af færdigheder og kapacitet inden for digital omstilling på stats- og lokalforvaltningsområdet Formålet med investeringen er at øge de offentlige forvaltningers kvalifikationer inden for digital omstilling og deres anvendelse af teknologier med henblik på at udvikle politikker, der passer til den digitale tidsalder. Investeringen består i at øge de nationale myndigheders og de lokale myndigheders digitale kompetencer og kapacitet, herunder planlægning og forvaltning af digital omstilling, brug af dataanalyse, kunstig intelligens og andre moderne teknologier til modernisering af aktiviteter og tjenester, fleksibel IKT-projektstyring, anvendelse af moderne digital infrastruktur og forvaltning. Investeringen skal gennemføres senest den 30. juni 2023 for så vidt angår rammerne for digitale færdigheder og kompetencer og senest den 31. august 2026 for at forbedre de digitale færdigheder for ansatte i den offentlige forvaltning. Investeringer: 2.3.2.3i. Mindskelse af den digitale kløft for socialt sårbare lærende og uddannelsesinstitutioner Formålet med investeringen er at give adgang til læringsindhold og give elever fra socialt udsatte grupper mulighed for at deltage i fjernundervisning. En ramme for tilrettelæggelse og gennemførelse af fjernundervisning i uddannelsesinstitutioner vil blive godkendt inden udgangen af 2021. Investeringen består i indkøb af informations- og kommunikationsteknologisk udstyr til almene uddannelsesinstitutioner med målrettet støtte til elever fra socialt udsatte grupper, lærere og oprettelse af et "computerbibliotek" på uddannelsesinstitutioner. Investeringen gennemføres senest den 31. december 2023. Reform 2.4.1r. Udvikling af bredbåndsinfrastruktur Formålet med reformen er at fremme opkoblet automatiseret kørsel og støtte bæredygtig mobilitet, bl.a. ved at forbedre trafiksikkerheden gennem innovation. Reformen består i vedtagelse af tekniske krav til opkoblet og automatiseret kørsel og vedtagelse af en fælles model for udvikling af den sidste kilometer. Reformen gennemføres senest den 31. december 2021. Investeringer: 2.4.1.1.i. Anlæg af passiv infrastruktur på Via Baltica-korridoren med henblik på 5G-dækning Formålet med investeringen er at etablere 5G-korridoren i overensstemmelse med 5G-handlingsplanen for Europa med indledende fokus på Via Baltica som et pilotprojekt til udvikling af andre vejstrækninger i fremtiden. Investeringen består i at bygge passiv infrastruktur i Via Baltica-korridoren til 5G-dækning under hensyntagen til det konstaterede investeringsunderskud og behovene hos virksomheder inden for elektronisk kommunikation. På et senere udviklingsstadium forventes private investeringer at etablere aktiv infrastruktur og levere "sidste kilometer" -tjenester, herunder i synergi med Connecting Europe-faciliteten.

Investeringen gennemføres senest den 31. december 2025. Investeringer: 2.4.1.2i.Udbygning af bredbåndsnet eller net med meget høj kapacitet "last mile" -infrastruktur Formålet med investeringen er at skabe muligheder for regional udvikling og stimulere efterspørgslen efter nye digitale tjenester. Investeringen består i at give 1500 husstande, virksomheder og socioøkonomiske drivkræfter adgang til bredbåndsnet med meget høj kapacitet. Investeringen gennemføres senest den 31. december 2025. B.2. Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte Løbenummer Relevant foranstaltning (reform eller investering) Milepæl/mål Betegnelse Kvalitative indikatorer

(for milepæle) Kvantitive indikatorer

(for mål) Vejledende tidsplan for færdiggørelse Beskrivelse af hver milepæl og hvert mål Måleenhed Referencescenarie Målsætning Kvartal År 27 2.1.1 Modernisering af nationale processer og tjenester og digital omstilling Milepæl Etablering af en ramme for ensartet forvaltning af IKT-udviklingsaktiviteter i den offentlige forvaltning Ikrafttrædelse af de retlige rammer Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant 1. kvartal 2022 Forordninger fra ministerkabinettet om fælles procedurer for overvågning af IKT-udviklingsaktiviteter trådte i kraft. For at de nye regler kan finde anvendelse på alle IKT-udviklingsaktiviteter inden for rammerne af foranstaltningerne i den lettiske genopretnings- og resiliensplan (herunder kommuner), udvides anvendelsesområdet for loven om statslige informationssystemer. Hvis vedtagelsen af lovændringerne forsinkes, udstedes der midlertidig regulering som supplement til specifikke normative rammer for specifikke regler for de respektive IKT-projektaktiviteter. 28 2.1.3 Modernisering af nationale processer og tjenester og digital omstilling Milepæl Etablering af en normativ ramme for modtagelse af støtte inden for digital omstilling af offentlige forvaltningsprocesser og -tjenester Ikrafttrædelse af de retlige rammer Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant 2. kvartal 2022 Ministerkabinetsforordningen trådte i kraft med henblik på at yde støtte til digital omstilling af offentlige forvaltningsprocesser og -tjenester 29 2.1.1.1i. Modernisering af administrationen og digital omstilling af tjenester, herunder erhvervsklima Målsætning Beskrivelser af udviklingen af IKT-løsninger, der er udviklet og harmoniseret Antal 0 11 3. kvartal 2023 Konceptmodellerne for IKT-løsningerne (systemerne) skal udvikles i overensstemmelse med de vedtagne retlige rammer for IKT-forvaltning. Beskrivelser definerer IKT-udviklingsaktiviteter med henblik på at udvikle eller modernisere IKT-løsninger på følgende områder: 1) digitalt transformerede elementer i valgprocessen; 2) procedurer for tilsyn med civilbeskyttelse og brandsikkerhed 3) processer til overvågning af den offentlige sikkerhed, 4) processer til beskyttelse af biblioteker, museer og kulturmonumenter; 5) informationsrumsovervågningsprocesser; 6) bæredygtige offentlige medier, 7) registreringsprocesser for veterinærlægemidler 8) behandling af transport- og logistikdata i havne 9) databehandling i virksomhedsregistre 10) behandling af skatteoplysninger; 11) databehandling og analyse af offentlige indkøb. 30 2.1.1.1i. Modernisering af administrationen og digital omstilling af tjenester, herunder erhvervsklima Målsætning Levering af IKT-løsninger til moderniserede offentlige forvaltningsfunktioner (herunder systemer) Antal 0 11 3. kvartal 2026 Den offentlige forvaltnings funktion moderniseres med følgende IKT-løsninger og -systemer, der er fuldt operationelle: 1) digitalt transformerede elementer i valgprocessen; 2) procedurer for tilsyn med civilbeskyttelse og brandsikkerhed 3) processer til overvågning af den offentlige sikkerhed, 4) processer til beskyttelse af biblioteker, museer og kulturmonumenter; 5) informationsrumsovervågningsprocesser; 6) bæredygtige offentlige medier, 7) registreringsprocesser for veterinærlægemidler 8) behandling af transport- og logistikdata i havne 9) databehandling i virksomhedsregistre 10) behandling af skatteoplysninger; 11) databehandling og analyse af offentlige indkøb. 31 2.1.r. Øget effektivitet og interoperabilitet i anvendelsen af nationale IKT-ressourcer Milepæl Etablering af de retlige rammer for modtagelse af støtte inden for udvikling af centrale systemer og platforme for offentlig forvaltning og konsolidering af computerinfrastrukturtjenester Ikrafttrædelse af de retlige rammer Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant 2. kvartal 2022 Ikrafttrædelse af de retlige rammer for tildeling af støtte til udvikling af centrale IT-systemer og platforme for offentlig forvaltning og konsolidering af IT-infrastrukturtjenester 32 2.1.2.1i. Centraliserede forvaltningsplatforme og -systemer Målsætning Godkendelse af koordinerede planer for oprettelse, transformation eller ibrugtagning af centraliserede funktioner eller tjenester Antal 0 15 1. kvartal 2023 Inden aktiviteten påbegyndes med henblik på at udvikle IKT-løsninger, skal den ansvarlige institution udarbejde og koordinere godkendelsen af den centraliserede IKT-funktion eller -tjenesteudviklingsplan (herunder med hensyn til finansiering af tjenester). 33 2.1.2.1i. Centraliserede forvaltningsplatforme og -systemer Målsætning Vedtagelse af harmoniserede beskrivelser af udviklingen af centraliserede IKT-løsninger Antal 0 15 3. kvartal 2023 Den centrale platform eller systemudvikler udvikler og harmoniserer opfattelsen af udviklingen af IKT-løsninger, der skal udvikles i overensstemmelse med de retlige rammer for IKT-styring. 34 2.1.2.1i. Centraliserede forvaltningsplatforme og -systemer Målsætning Antal oprettede og operationelle centraliserede IKT-platforme og -systemer Antal 0 15 3. kvartal 2026 Følgende centrale IKT-platforme eller -systemer skal være i drift: 1) platforme for levering af offentlige tjenester — 4; 2) platforme for afdelings- og støttefunktioner — 5; 3) platforme og systemer for kommunerne — 6. 35 2.1.2.2i. Letlands nationale cloudsammenslutning Målsætning Antal udbydere af delte tjenester, der er integreret i den nationale sammenkoblede cloud-cloud-løsninger Antal 0 4 Q4 2024 Resultatindikatoren anses for at være opfyldt, når fire leverandører af delte tjenester (Letlands radio- og tv-center, Letlands nationalbibliotek, informationscentret for indenrigsministeriet og landbrugsministeriet) er integreret i den nationale cloudsammenslutning, hvilket sikrer interoperabilitet som minimum med hensyn til gensidig backup og tilvejebringelse af ekstra databehandlingskapacitet. 36 2.1.2.2i. Letlands nationale cloudsammenslutning Målsætning Offentlige forvaltningers informationssystemer, der er ændret til moderne IS-arkitektur og hostet i den nationale cloudsammenslutning Antal 0 10 3. kvartal 2026 Målet skal opfyldes, når ti offentlige forvaltningssystemer eller -platforme er bygget eller ændret for at være i overensstemmelse med kravene til en modulopbygget og interoperabel IKT-arkitektur og effektivt anvende den nationale transformerede cloudtjenester. Systemer eller platforme, der anvender den nationale kombinerede cloud:

1) platforme og tjenester for levering af offentlige tjenester — 3 (vejledende liste: digital leveringsplatform Latvija.lv, dataaggregator, forvaltningsplatform for subsidier)

2) platforme for afdelings- og støttefunktioner — 7 (vejledende liste: Ressourceforvaltningsplatform VIRSIS, projektforvaltningsplatform MAP, platform til forvaltning af miljødata, Eksporterplatform, Administrationsplatform, Systemer inden for sundhed og velfærd). 37 2.1.3 Udvikling af den nationale økonomi for økonomiske data og digitale tjenester Milepæl Ikrafttrædelse af de normative rammer for modtagelse af støtte i forbindelse med omdannelsen af økonomisk dataforvaltning Ikrafttrædelse af de retlige rammer Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant 2. kvartal 2022 Ikrafttrædelse af de retlige rammer for ydelse af støtte til omdannelsen af økonomisk dataforvaltning, der er harmoniseret af ministerkabinettet 38 2.1.3 Udvikling af den nationale økonomi for økonomiske data og digitale tjenester Milepæl Retlige rammer for driften af den nationale platform for dataudveksling Ikrafttrædelse af de retlige rammer Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant 4. kvartal 2023 En vellykket gennemførelse af reformen sikres ved, at de retlige rammer, der præciserer følgende aspekter af den nationale platform, træder i kraft: 1.forvaltning af datadeling, herunder dataudvekslingsprocessen i den centrale dataudvekslingsplatform 2.de deltagende institutioners rettigheder og pligter i forbindelse med udveksling og rundsendelse af data inden for den centrale dataudvekslingsplatform 3.ensartet og lettere behandling af personoplysninger inden for den centrale dataudvekslingsplatform. 39 2.1.3.1.i. Datatilgængelighed, -deling og -analyse Målsætning Sektorer, for hvilke relevante datasæt er tilgængelige på den nationale dataoverførselsplatform (dataaggregeringer i miljøet) Antal 0 6 3. kvartal 2026 Dataaggregeringsmiljøet skal give en dataindlæsnings-/genoprettelsesløsning med stor tilgængelighed og tilvejebringe et sæt dataobjekter fra følgende sektorer: 1) uddannelse; virksomhed statsborgerskab og identitetsdokumenter senest i 2023 2) social sikring og sikkerhed; jord og fast ejendom skatter senest i 2026. 40 2.2.r. Etablering af den fulde cyklus af støtte til digital omstilling til erhvervslivet med regional dækning Milepæl Det europæiske digitale innovationsknudepunkt (EDIH) er blevet oprettet Det europæiske digitale innovationsknudepunkt (EDIH) er blevet oprettet. Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant 2. kvartal 2022 EDIH skal være fuldt operationelt i overensstemmelse med prioriteterne i programmet for et digitalt Europa og være en del af netværket af et fælles europæisk digitalt innovationsknudepunkt. Det fungerer som en one-stop-shop for koordinering af virksomhedernes digitale omstilling. (Tilvejebringer en fælles tilgang og udveksling af oplysninger mellem regionale erhvervscentre, digital modenhedstest. 41 2.2.r. Etablering af den fulde cyklus af støtte til digital omstilling til erhvervslivet med regional dækning Milepæl Regionale erhvervsstøttecentre tilbyder nye støttefunktioner til digital omstilling Regionale erhvervsstøttecentre tilbyder støttefunktioner i forbindelse med digital omstilling Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant 3. kvartal 2022 De regionale erhvervsstøttecentre skal være begyndt at levere følgende nye støttefunktioner til digital omstilling: 1.Test af den digitale modenhed i regionerne 2.Adgang til afprøvning og pilotforsøg 3. Mentorordninger og uddannelse i digitale færdigheder. 42 2.2.r. Etablering af den fulde cyklus af støtte til digital omstilling til erhvervslivet med regional dækning Milepæl Etablering af et testsystem for digital modenhed, så virksomhederne kan identificere de foranstaltninger, som virksomhederne har brug for, og statsstøtte. Testsystem for digital modenhed på plads Ikke relevant Ikke relevant Ikke relevant 2. kvartal 2022 Den digitale modenhedstest er et digitalt værktøj, der er tilgængeligt på EDIH's websted, og som vurderer en virksomheds digitale modenhed i forskellige henseender og kan udfyldes af virksomheden selv eller med hjælp fra en konsulent. 43 2.2.1.1i. Støtte til oprettelse af digitale innovationsknudepunkter og regionale kontaktpunkter Målsætning Antal virksomheder, der støttes af det europæiske digitale innovationscenter Ikke relevant Støttede økonomiske aktører 0 3 500 2. kvartal 2024 Antal virksomheder, der har modtaget ikkefinansiel støtte (test af digital modenhed og mentorordninger med henblik på at skabe et kort over den digitale omstilling) fra EDIH. Udvælgelseskriterierne skal sikre, at de udvalgte projekter overholder den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) ved hjælp af en udelukkelsesliste og kravet om overholdelse af den relevante EU- og nationale miljølovgivning. 44 2.2.1.1i. Støtte til oprettelse af digitale innovationsknudepunkter og regionale kontaktpunkter Målsætning Antal virksomheder, der støttes af det europæiske digitale innovationsknudepunkt (EDIH) Ikke relevant Støttede økonomiske aktører 0 7000 2. kvartal 2026 Antal virksomheder, der har modtaget ikkefinansiel støtte (test af digital modenhed og mentorordninger med henblik på at skabe et kort over den digitale omstilling). Udvælgelseskriterierne skal sikre, at de udvalgte projekter overholder den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) ved hjælp af en udelukkelsesliste og kravet om overholdelse af den relevante EU- og nationale miljølovgivning. 45 2.2.1.2i. Støtte til digitalisering af processer i kommercielle aktiviteter Målsætning Antal virksomheder, der har modtaget støtte til at digitalisere processer inden for kommercielle aktiviteter, og