I henhold til artikel 32 i tiltrædelsesakten stillede Kommissionen årlige faste beløb til rådighed for Bulgarien og Rumænien i perioden 2007-2009 fra likviditets- og Schengenfaciliteten udbetalt i tolvtedele (for det samlede beløb henvises til nedenstående tabel).

Det fastslås i artikel 32, stk. 3, i tiltrædelsesakten, at mindst 50 % af de midler, der tildeles i henhold til instrumentet, skal anvendes til at støtte Bulgarien og Rumænien i de initiativer, de er forpligtet til at finansiere ved EU's nye ydre grænser med henblik på gennemførelse af Schengenreglerne og kontrollen ved de ydre grænser.

Likviditets- og Schengenfaciliteten blev oprettet ved artikel 32, stk. 1, i akten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union (herefter kaldet "tiltrædelsesakten") som et midlertidigt instrument for at bistå Bulgarien og Rumænien med at finansiere aktioner ved EU's nye ydre grænser med henblik på gennemførelse af Schengenreglerne og kontrollen ved de ydre grænser og for at medvirke til en forbedring af likviditeten i de nationale budgetter.

Ex post-evalueringen af Schengenfacilitet II blev gennemført i 2014 af en uafhængig ekstern evalueringsinstans, der blev pålagt at evaluere Schengenfacilitet II's relevans, effektivitet, produktivitet, komplementaritet og sammenhæng, holdbarhed og virkning.

Det skal bemærkes, at Rumænien under Schengenfacilitet II programmerede mere end mindst 50 % af tildelingen under likviditets- og Schengenfaciliteten (301 234 674 EUR), og de samlede anmeldte og bekræftede udgifter (EUR 353 593 864,85) oversteg endda denne tærskel.

I Schengenfacilitet II's vejledende programmer for Rumænien blev der fastsat tre mål. Fordelingen af de programmerede finansielle tildelinger pr. mål under Schengenfacilitet II (og de faktisk anmeldte udgifter) fremgår af tabel 3:

Over 60 % af midlerne til Bulgarien under Schengenfacilitet II var programmerede og blev brugt på mål 1. De fleste midler under mål 1 var programmerede og blev brugt på indkøb af tre helikoptere, ni skibe og på indførelse af et integreret system til kontrol og overvågning af Sortehavsgrænsen bestående af faste og mobile observationsposter udstyret med radarer, kameraer og kommunikationsudstyr.

Under Schengenfacilitet II's vejledende programmer fastsatte Bulgarien otte mål. Fordelingen af de programmerede finansielle tildelinger under Schengenfacilitet II pr. mål (og de faktisk anmeldte udgifter) fremgår af tabel 2:

De bulgarske og rumænske myndigheder udarbejdede flerårige og årlige vejledende programmer, hvori de beskrev behovene i forbindelse med gennemførelsen af Schengenreglerne og grænsekontrol, en strategi til opfyldelse af behovene, mål for støtten inden for rammerne af Schengenfacilitet II og specifikke foranstaltninger, der skulle støttes under instrumentet.

De støttemodtagende medlemsstater var ansvarlige for at udvælge og gennemføre individuelle foranstaltninger inden for rammerne af instrumentet.

Schengenfacilitet II bidrog til denne forberedelse ved at styrke grænseovervågningen, grænsekontrollen, it- og kommunikationssystemerne og visumforvaltningen.

I Rådets konklusioner fra juni 2011 blev det bekræftet, at Bulgarien og Rumænien er tilstrækkeligt forberedte til at tiltræde Schengenområdet.

Det blev navnlig vurderet, i hvilket omfang Schengenfacilitet II bidrog til at gøre Bulgarien og Rumænien klar til at tiltræde Schengenområdet ved at styrke overvågning og kontrol ved de kommende ydre grænser, øge kapaciteten, hvad angår levering af og adgang til Schengenrelaterede data, og opgradere visumforvaltningssystemerne.

Opførelsen og renoveringen af grænseovergangssteder i Rumænien opfyldte et klart behov, da landgrænseovergangssteder havde været negligerede og var vurderet til enten at være for gamle eller ikke formålstjenlige i forhold til kravene i Schengengrænsekodeksen.

Investeringerne i udstyr til overvågning af Bulgariens søgrænser var klart nødvendige, da Sortehavskysten havde været utilstrækkeligt dækket af grænsepatruljefartøjer, der siden 1990'erne i stigende grad var i en dårlig og forældet stand og ikke længere havde kapacitet til at sikre søgrænserne under vanskelige vejrforhold.

Evalueringen konkluderede, at målene og de faktiske konsekvenser af Schengenfacilitet II var relevante for behovene.

Kommissionen godkendte i september 2014 rapporten om ex post-evalueringen af Schengenfacilitet II. Kommissionen finder nedenstående resultater og konklusioner af evalueringen troværdige, da evalueringen godtgjorde, at de var baseret på oplysninger fra pålidelige data og en sund analyse.

De data, der blev indsamlet ved hjælp af ovennævnte værktøjer, blev analyseret gennem 12 casestudies (fem for Bulgarien og syv for Rumænien), hvilket dækkede 79 % af udgifterne under Schengenfacilitet II i Bulgarien og 76 % af udgifterne i Rumænien.

Indførelsen af et integreret system til kontrol og overvågning ved Sortehavsgrænsen i Bulgarien var særdeles effektivt, da det ændrede den måde, hvorpå kontrollen med søgrænsen blev gennemført og sikrede løbende overvågning af søgrænserne. Takket være denne investering blev grænseovervågningen og politiets kapacitet til at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet styrket.

Indkøb af helikoptere styrkede det bulgarske politis grænseovervågningskapacitet. Brugen af helikoptere til grænseovervågning er navnlig effektiv i fjerne bjergområder, f.eks. områder tæt på den tyrkiske grænse, hvor strækninger af den grønne grænse ikke er tilgængelige med patruljekøretøjer. Der har imidlertid været problemer med effektiviteten af udstyret til overvågning fra luften. De retlige begrænsninger for flyvning om natten og manglen på afisningsudstyr, der giver mulighed for flyvninger under alle vejrforhold kombineret med utilstrækkeligt personale i de første to år efter indkøbet, begrænsede kraftigt denne investerings effektivitet. Effektiviteten af investeringer i overvågning fra luften var også begrænset af manglen på brændstof og forsinkelser med leveringer af reservedele.

Investeringen i det rumænske grænsepolitis mobilitet til vands og til lands styrkede politiets kapacitet til at gennemføre overvågningsaktiviteter ved sø- og landgrænserne. Det indkøbte udstyr udvidede kapaciteten til at gribe ind i områder, hvor overvågning tidligere var vanskelig og kun sjældent blev gennemført. Takket været de nye skibes øgede operationelle autonomi har overvågningen til havs siden 2010 været udvidet ud over den tilstødende zones 24 sømil ind i Rumæniens eksklusive økonomiske zone.

I Rumæniens tilfælde er grænsekontrollen blevet styrket gennem investeringer i modernisering af grænseovergangsstederne. Moderniseringen af den eksisterende infrastruktur og de forbedrede arbejdsforhold ved grænseovergangsstederne øgede antallet af ansatte, der kan indlogeres, hvilket igen giver mulighed for mere grænsekontrol i et givet tidsrum.

3.4.Produktivitet

I forbindelse med evalueringen af Schengenfacilitet II i forhold til kriteriet om produktivitet blev det vurderet, i hvilket omfang instrumentets ønskede virkninger var blevet opnået med et rimeligt omkostningsniveau.

Evalueringen konkluderede, at produktiviteten af Schengenfacilitet II kan anses for at være tilstrækkelig, selv om udbudsprocedurerne ikke altid var optimale.

Evalueringen af produktiviteten var baseret på en sammenligning af udgifter inden for Schengenfacilitet II og udgifter inden for sammenlignelige instrumenter og på en analyse af udbudsprocedurer, der blev anset for hensigtsmæssigt at afspejle produktiviteten ud fra den betragtning, at konkurrencebaserede udbud sikrer, at der betales markedspriser for de indkøbte varer og tjenester.

De priser, der blev betalt for helikoptere inden for Schengenfacilitet II-investeringer i luftovervågning i Bulgarien var de samme pr. enhed som de priser, der blev betalt inden for Schengenfacilitet I.

I Bulgarien var konkurrencen begrænset, hvad angår antallet af virksomheder, der deltog i udbudsproceduren for søgrænseovervågning, da fem af de seks tilbudsgivere blev udelukket af tekniske grunde. Udbuddet for skibe blev behandlet på lignende vis. I det ene tilfælde (200 BT skib og 60 BT skib) blev udbuddet aflyst, da begge tilbudsgivere blev udelukket af tekniske grunde, og der blev anvendt en ny procedure med forhandling med en af tilbudsgiverne. I det andet tilfælde (20 BT skib og 15 BT skib) blev to af de tre indgivne bud udelukket af tekniske grunde.

Det samme gælder for overvågning fra luften, hvor udbudsprocedurerne blev annulleret to gange, før den tredje procedure førte til, at der blev tildelt en kontrakt. Alle tre udbud var begrænset til EU-tilbudsgivere, og alle undtagen én (den samme for alle tre udbud) blev udelukket af tekniske grunde, inden de fik mulighed for at fremsætte et økonomisk tilbud. Konkluderende kan det siges, at udbudsproceduren ser ud til at have begrænset konkurrencen, hvilket giver anledning til tvivl om foranstaltningens produktivitet.

I Rumænien var der også problemer med udbudsprocedurernes produktivitet; problemerne ser dog ud til at være blevet løst hurtigere og har således skabt færre forsinkelser end i Bulgarien. Der var ligeledes et problem med, at kontrakternes vejledende værdier ofte var meget højere end de modtagne bud.

Udbud vedrørende mobilitet til lands og til vands havde to komponenter, hvor konkurrencen var forskellig. For de maritime udbuds vedkommende var der færre tilbudsgivere pr. udbud, og mange af dem blev udelukket i den indledende udvælgelse. Hvad angår komponenten mobilitet til lands, blev kun en tilbudsgiver udelukket (ud af i alt 15 tilbudsgivere for de fem tildelte kontrakter) for at have overskredet det maksimale budget. Den elektroniske udbudsprocedure gjorde udbuddet mere effektivt. Udvælgelseskriteriet for alle udbud var den laveste pris, og de priser, der blev tilbudt i de vindende bud, var betydeligt lavere end det tildelte budget (op til 50 % for komponenten mobilitet til lands).

Hvad angår udbud vedrørende modernisering og renovering af grænseovergangsstederne, blev kun 11 ud af 31 udbudsprocedurer betragtet som værende tilstrækkelig konkurrencebaserede til at sikre mest værdi for pengene.

3.5.Komplementaritet og sammenhæng

I forbindelse med evalueringen af Schengenfacilitet II i forhold til kriteriet om komplementaritet og sammenhæng blev det vurderet, om andre foranstaltninger bidrog til målene for Schengenfacilitet II, og om Schengenfacilitet II var i modstrid med andre foranstaltninger med lignende mål.

Evalueringen konkluderede, at Schengenfacilitet II var sammenhængende og komplementær i forhold til grænsekontrolforanstaltninger finansieret fra andre kilder i både Bulgarien og Rumænien.

I både Bulgarien og Rumænien blev der tildelt midler fra forskellige kilder for at nå mål i lighed med målene inden for Schengenfacilitet II. Komplementariteten og synergierne mellem nationale strategier for tiltrædelse af Schengenområdet og Schengenfacilitet II var på et rimeligt niveau.

I forbindelse med overvågningen af søgrænsen i Bulgarien supplerede midlerne fra Schengenfacilitet II andre investeringer i kapacitet til søgrænseovervågning. Tre patruljeringsskibe blev renoveret, og der blev indkøbt seks skibe med støtte fra førtiltrædelsesinstrumentet Phare.