ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 446 
 
 
 
Vol. 1984/0 184 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 446 endelig udg. 
Bruxelles, den 24 September 1984
BORGERNES EUROPA
opfølgning af konklusionerne fra 
Det europæiske Råd i  Fontainebleau -
(Meddelelse til Rådet fra Kommissionen)
KOM(84) 446 endelig udg.

BORGERNES EUROPA
- opfølgning af konklusionerne fra 
Det europæiske Rad i  Fontainebleau -
I.  Nye forslag til borgernes Europa
1. Det europæiske Rad i  Fontainebleau, som "finder det uomgængelig nødven­
digt, at Fællesskabet indfrier de europæiske befolkningers forventninger 
og vedtager foranstaltninger, som kan styrke og fremme dets identitet 
og image over for dets borgere og i  verden", har anmodet Rådet om at 
træffe en række nærmere angivne foranstaltninger inden udgangen af første 
halvår 1985 og at undersøge forskellige forslag.
Samtidig besluttede det at nedsætte en ad hoc-komité, bestående af re­
præsentanter for stats- og regeringscheferne med henblik på at forberede 
og koordinere disse foranstaltninger.
Kommissionen hilser med tilfredshed denne vilje til at styrke den euro­
pæiske offentligheds grundlæggende enighed om nødvendigheden af at skabe 
et borgernes Europa gennem vedtagelse af foranstaltninger, som kan have 
konkrete følgevirkninger for den enkelte borgers daglige liv. Det euro­
pæiske Råds initiativ forekommer så meget mere hensigtsmæssigt, som den 
ringe deltagelse i  valget til Europa-Parlamentet i  juni viste, at boi—  
gerne har svært ved at affinde sig med, at de politiske opfordringer om 
at skabe Europas enhed på mange områder i  hverdagen ikke giver sig noget 
udslag.
Kommissionen har til hensigt aktivt at støtte dette initiativ, så meget 
mere som den allerede for længe siden har fremsat talrige forslag, som 
vedrører borgernes Europa, og som den for nylig henledte opmærksomheden 
på i  en meddelelse af juni 1984 om en styrkelse af det interne marked.
Nærværende meddelelse til Rådet giver en oversigt over status i  arbej­
det på de fire områder, hvor Det europæiske Råd anmodede om, at der inden 
længe træffes afgørelser: et europæisk pas, et enhedsdokument i  vare­
handelen, ophævelse af politi- og toldformaliteter i  persontrafikken ved 
Fællesskabets indre grænser og en generel ordning med ligestilling af 
eksamensbeviser. Kommissionen vil senere fremsætte sine overvejelser om 
de andre forslag fra Fontainebleau.

-  2 -
De fremskridt, der er sket med disse fire sager, er forskellige, men 
der politiske vilje til at gennemføre denne første skitse til et 
borgernes Europa har ikke været til stede. I tillid til Det europæiske 
Rads engagement og den opgave som impulsgiver, ad hoc-komiteen har 
fået overdraget, afventer Kommissionen nu, at Rådet hurtigt fjerner 
fornindringerne for en løsning af disse sager.
2. Uden at afvente resultaterne af dette arbejde bør der straks gøres 
fremskridt på to konkrete områder.
- en forhøjelse af afgiftsfritagelsen for rejsende fra 280 ECU til 
400 ECU, allerede fra 1. juli 1985 og samtidig en forhøjelse fra
70 ECU til 130 ECU af afgiftsfritagelsen vedrørende småforsendelser, 
der ikke har erhvervsmæssig karakter;
- en generel vedtagelse fra 1. juli 1985 af reglen om fri passage ved
*
Fællesskabets indre grænser for Fællesskabets statsborgere, som foi 
syner deres bil med en særlig plakette, således at kontrollen begræn­
ses til sti kprøver.

- 3 -
II. Status og nye initiativer
3. ET EUROPÆISK PftS
Det europæiske Rad besluttede den 3. og 4. december 1975 i  Rom at indføre en 
ensartet model af et pas. Med støtte i  denne beslutning enedes repræsentan­
terne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i  Rådet, ved en resolution 
af 23. juni 1981 (1) om den ensartede model af passet og om dets anvendelses­
område; de enedes i  øvrigt om, at "medlemsstaterne vil bestræbe sig pa" at 
udstede det europæiske pas senest fra 1. januar 1985.
I henhold til de oplysninger, Kommissionen er i  besiddelse af, har en række 
af medlemsstaterne allerede truffet de nødvendige foranstaltninger til at 
datoen 1. januar 1985 overholdes, og denne dato blev udtrykkeligt stadfæstet 
af Det europæiske Råd i  Fontainebleau til indførelse af det europæiske pas.
I andre medlemsstater synes overholdelsen af denne dato derimod at støde pa 
vanskeligheder, som især skyldes, at drøftelserne om samtidig at udarbejde et 
pas, der kan aflæses maskinelt, endnu ikke er afsluttet.
Kommissionen finder, at den forsinkelse, der sandsynligvis må ventes i  flere 
medlemsstater, før det europæiske pas kan indføres, er uantagelig. Enhver 
medLemsstat, som godkender en sådan forsinkelse, miskender projektets hastende 
karakter som en del af integrationspolitikken og bringer sig i  direkte mod­
strid med Det europæiske Råds konklusioner. Yderligere er en sadan adfærd 
uforståelig, allerede på grund af den forberedelsestid på flere år, der blev 
givet til indførelsen af passet.
Kommissionen har gentagne gange ytret tvivl om indførelse af maskinaflæselige 
dokumenter, for så vidt som anvendelsen af en sådan teknik medfører en risiko 
for systematisk kontrol ved Fællesskabets indre grænser. Man bør under alle 
omstændigheder undgå, at der opstilles "datamatskranker" ved Fællesskabets 
indre grænser, i  modsætning til hvad man kunne foretage ved dets ydre grænser.
(1) EFT C 241 af 19.9.1981, s. 1.

- 4 -
Fremtid-.ns løsning burde snarere bestå i  generelt at ophøre med kontrollen 
af pas eller identitetskort i forbindelse med persontrafikken ved Fælles­
skabets indre grænser og samtidig styrke kontrollen ved Fællesskabets ydre 
grænser (se punkt 4.2 og 4.3).
Derfor opfordrer Kommissionen udtrykkeligt alle medlemsstaterne til straks 
at træffe de nødvendige foranstaltninger, således at der den 1. januar 1985 
kan være et europæisk pas til rådighed for deres statsborgere.
I denne forbindelse kan Kommissionen ikke skjule sin betænkelighed ved at 
konstatere, at flere medlemsstater er tilbøjelige til væsentligt at forhøje 
det beløb, der opkræves for udstedelse af et europæisk pas. Kommissionen 
finder det rimeligt, at medlemsstaterne i  princippet opkræver et beløb til 
at dække deres administrationsomkostninger i  forbindelse hermed. Men man 
må ikke undervurdere risikoen for, at en kraftig forhøjelse af dette beløb 
kan have en afskrækkende og uheldig indflydelse på det europæiske pas' 
omdømme. Som det klart fremgår af de klager, Kommissionen har modtaget, anses 
de beløb, der i  øjeblikket opkræves for pas i  visse medlemsstater, allerede 
for at være for store, og dermed danner de en mulig hindring navnlig for 
unge menneskers rejseaktivitet. Kommissionen opfordrer derfor medlemssta­
terne til på ny at overveje deres politik på dette område og under alle 
omstændigheder at undlade at benytte indførelsen af det europæiske pas til 
at forhøje det beløb, der opkræves for passet.

- 5 -
4. OPHÆVELSE AF ALLE POLITI- OG TOLDFORMALITETER I PERSONTRAFIKKEN VED 
FÆLLESSKABETS INDRE GRÆNSER
Det forhold, at der stadig findes bomme, skilte med "told" og ofte lange 
køer foran Fællesskabets indre grænser, er for den europæiske borger det 
tydeligste symbolske udtryk for, at "Europa" ikke eksisterer. Især på grund 
af turismens betydning i  Fællesskabet (1), men også omfanget af den er­
hvervsmæssige persontrafik, er det helt forståeligt, at borgerne, efter at 
Fællesskabet har eksisteret i  over 26 år, føler, at de nuværende formali­
teter og kontroller ved Fællesskabets indre grænser er meget irriterende. 
Derfor er det med rette, at Det europæiske Råd har besluttet at gøre en 
ende på denne situation.
4.1. "Toi^f 0C5|ii£e£|r"
For at undgå enhver misforståelse skal det her understreges, at de "told- 
formaliteter", der i  øjeblikket stadig findes, næsten udelukkende er for­
maliteter og kontroller af afgiftsmæssig og administrativ art. Den afgørende 
grund til, at de bevares, ligger i  den forskel, der fortsat findes i  med­
lemsstaternes afgiftsstruktur, i  særdeleshed hvad angår moms- og punktafgif­
ter.
Uden at afvente en vidtgående harmonisering af momsen og punktafgifterne, som 
længe har været ønsket, og som kunne gennemføres på mellemlang sigt, er 
det ikke desto mindre lykkedes Fællesskabet gennem en række afgiftsmæssige 
foranstaltninger, og navnlig ved indførelsen af en ordning med afgiftsfri­
tagelse, at opnå de første mærkbare resultater på vejen til en begrænsning 
af "toldformaliteterne". Dette må imidlertid ikke få os til at glemme, at 
der, selv om der fortsat udfoldes bestræbelser på at gennemføre en afgifts­
mæssig harmonisering, er talrige andre lettelser, der kan bidrage til en 
fremskyndet ophævelse af "tolJformaliteterne" for persontrafikken inden 
for Fællesskabet. Ud fra dette synspunkt skal bl.a. betydningen af følgende 
foranstaltninger påpeges:
(1) Jf. K0MC82) 385 endelig udg. "De første retningslinjer for en 
fællesskabspolitik på turistområdet".

-  6 -
4.1.1. .< cgiftsfritagetse for rejsende
I april 1983 forelagde Korr.missionen Rådet et flerårigt program om en gradvis 
forhøjelse af afgiftsfritagelsen indtil et beløb på 400 ECU i  1987 samt en 
vis forhøjelse af den kvantitative afgiftsfritagelse for visse produkter, 
der er underkastet punktafgifter: vin, kaffe og te (1). I første omgang kunne 
Rådet kun enes om pr. 1. juli 1984 at hæve afgiftsfritagelsen fra de tidli­
gere 210 til 280 ECU, en foranstaltning, til hvilken der oven i  købet var 
knyttet visse overgangsbestemmelser til fordel for nogle medlemsstater (2). 
Efter Kommissionens beregninger er denne forhøjelse af afgiftsfritagelsen 
ikke engang tilstrækkelig til at kompensere værditabet på grund af infla­
tionen. En ny forhøjelse i  afgiftsfritagelsen til 320 ECU fra 1. januar 1985 - 
som Kommissionen har foreslået - er i  øjeblikket til drøftelse i  Rådet.
Ordningen med afgiftsfritagelse til fordel for rejsende hviler på princippet 
om, at varer, der er erhvervet i  en medlemsstat og er normalt beskattet 
i  denne, i  tilfælde af indførsel (der ikke har erhvervsmæssig karakter) 
i  en anden medlemsstat ikke skal underkastes yderligere afgifts­
mæssige belasninger inden for rammerne af begrænsede beløb og kvanta, 
der fastsættes på fællesskabsplan. Herved skulle man navnlig undgå dobbelt­
beskatning samt langvarige og besværlige formaliteter ved grænserne. En 
forhøjelse af de værdimæssige og de kvantitative afgiftsfritagelser bidrager 
således væsentligt til at lette persontrafikkens frie passage ved grænserne.
Derfor finder Kommissionen det nødvendigt, for konkret at følge Det europæiske 
Rads mandat op, straks at gå ud over det flerårige program, den foreslog, 
og at forhøje afgiftsfritagelserne for rejsende allerede pr. 1. juli 1985 
fra 280 ECU i  dag til 400 ECU. Herom vil den så hurtigt som muligt forelægge 
et forslag for Rådet.
(1) K0MC83) 117 endelig udg. af 6.4.1983.
(2) Rådets direktiv 84/231/EØF af 30.4.1984, EFT nr. L 117 af 3.5.1984, s. 42.

- 7 -
Selv om en fuldstændig ophævelse af "toldformaliteterne" af afgiftsmæssig 
karakter til syvende og sidst kun kan gennemføres inden for rammerne af 
en udstrakt harmonisering af strukturer, antal afgiftssatser og af deres 
størrelse på området for indirekte beskatning, bør denne harmonisering ikke 
være en betingelse for, at der indrømmes større værdimæssige og kvantitative 
afgiftsfritagelser for persontrafikken, især ikke mellem medlemsstater, 
hvis afgiftssatser ikke afviger synderligt fra hinanden. I dette sidste 
tilfælde burde forhøjelsen af afgiftsfritagelsen ikke være selektiv, men 
principielt omfatte alle fritagelser.
Alt i  alt burde en lettelse i  kontrollen som følge af en forhøjelse af 
afgiftsfritagelsen ikke medføre større risiko for svig, så meget desto mere 
som det stadig ville være muligt at foretage stikprøvekontrol (se punkt 
5.3).
4.1.2. Flytning/bopæIsski ft
Den 1. januar 1984 trådte et direktiv i  kraft, hvorefter privatpersoner ved 
indførsel af deres personlige ejendele i  tilfælde af en bopælsændring fra 
en medlemsstat til en anden medlemsstat fritages for betaling af yderligere 
afgifter i  indførselsmedlemsstaten; med andre ord: de personlige ejendele, 
som omfattes af en flytning, rammes ikke af dobbeltbeskatning eller supple­
rende afgifter, forudsat at de er erhvervet på normale afgiftsbetingelser 
i  det hidtidige hjemland mindst tre måneder før bopælsændringen (mindst 
seks måneder, for så vidt angår motorkøretøjer osv.) (1).
Direktivet om afgiftsfritagelse ved flytning bør ændres i  en for borgeren 
mere fordelagtig retning. Derfor forelægger Kommissionen inden længe 
et forslag, der hovedsagelig går ud på at forenkle formaliteterne
ved indførsel, udførsel og transit i  forbindelse med flytninger inden for 
Fællesskabet (f.eks. ved at begrænse de nuværende krav til dokumentation).
(1) Rådets direktiv 83/183/EØF af 28.3.1983, EFT nr. L 105 af 23.4.1983, s. 64.

-  8 -
4.1.3. Midlertidig indførsel af transportmidler tit privat brug
Den !. januar 1984 trådte et direktiv i  kraft, hvorefter der i  indførsels- 
mec..emsstaten kunne bevilges afgiftsfritagelse ved midlertidig indførsel 
<f 'isse transportmidler til privat brug eller private køretøjer til er­
hvervsmæssig brug (1). Direktivet dækker også i  særdeleshed de tilfælde, 
hvor- en erhvervsaktiv person eller en studerende, der har sit sædvanlige 
opholdssted i  en medlemsstat, anvender sit der registrerede køretøj for 
at udøve sin erhvervsaktivitet eller for at drive sine studier i  en 
anden medlemsstat.
Direktivet vedrørende afgiftsfritagelse ved midlertidig indførsel af 
køretøjer til privat brug markerer det første vigtige gennembrud på vejen 
henimod en regulering af en række praktiske problemer i  den internatio­
nale rejsetrafik, problemer, der har givet anledning til talrige klager, 
fra de implicerede personer, især i  grænseområderne. Yderligere lettelser 
bør imidlertid stadig gennemføres.
Det er f.eks. tilfældet med privat anvendelse af et virksomhedskøretøj, 
som en arbejdsgiver, der er etableret i  en anden medlemsstat, stiller til 
disposition for sin medarbejder til kørsel mellem dennes bopæl og arbejds­
sted, samt når en person i  en begrænset periode i  den medlemsstat, hvor 
han har sit sædvanlige opholdssted, anvender et lånt køretøj, der er regi­
streret i  en anden medlemsstat, f.eks. et køretøj, der tilhører en uden­
landsk ven, som er på besøg. I begge tilfælde medfører brugen af køretøjet 
efter de nuværende forskellige nationale bestemmelser, at der idømmes 
store bøder, ja endog konfiskation af det benyttede køretøj.
Det er sådanne tilfælde fra mange borgeres dagligliv, der virker utåle­
lige på dem, og som derfor i  betydelig grad skæmmer Fællesskabets image.
Kornn.issionen vil inden længe tage initiativer for at løse denne type 
tilfælde under behørig hensyntagen til spørgsmålet om skatteunddragelse.
(1) Rådets direktiv 83/182/EØF af 28.3.1983, EFT nr. L 105 af 23.4.1983, s. 59.

- 9 -
4.1.4. Indførsel af brugte genstande til privat brug
Det fremgår af en vigtig dom fra De europæiske Fællesskabers Domstol fra 
1982, at brugte genstande, der er erhvervet af privatpersoner og beskattet 
i  oprindelseslandet, ikke pi ny kan pålægges fuld beskatning i  bestemmel­
seslandet; i  det mindste skal afgiftsbyrden fra oprindelseslandet, som 
stadig påhviler genstanden, tages fuldt ud i  betragtning i  den medlems­
stat, hvor indførslen finder sted (1).
For at sikre, at denne dom anvendes i  praksis, har Kommissionen for nylig 
forelagt Radet et forslag, som efter dens mening bør drøftes og vedtages 
hurtigst muligt, idet det regulerer dagligdags situationer, der direkte 
har interesse for borgerne (2).
I denne forbindelse skal Kommissionen også gøre opmærksom på sit forslag, 
der har ligget på Rådets bord i  årevis, om anvendelsen af moms på kunst­
genstande, samlerobjekter, antikviteter og brugte genstande; det har også 
til formål at forhindre dobbeltbeskatning (3). Drøftelsen af dette for­
slag bør også genoptages snarest og en afgørelse træffes hurtigst muligt.
4.1.5. Afgiftsfritagelse for småforsendelser
I december 1983 foreslog Kommissionen Rådet et flerårigt program med hen­
blik på en gradvis forhøjelse af afgiftsfritagelsen for småforsendelser, 
der ikke har erhvervsmæssig karakter, og som sendes fra privatpersoner 
i  én medlemsstat til en anden medlemsstat (4). Den foreslog at hæve det 
nuværende beløb for afgiftsfritagelsen fra 70 ECU til 130 ECU i  1987.
Som tilfældet var for afgiftsfritagelsen for rejsende, har forhøjelserne 
af afgiftsfritagelsen for småforsendelser i  de senere år været så små, at 
den reelle værdi af afgiftsfritagelsen på grund af værditabet som følge 
af inflationen nu er væsentlig mindre, end den var i  1974.
Til trods for, at forsendelser af varer til privat brug ikke direkte ved­
rører persontrafikken mener Kommissionen, at en forhøjelse af afgifts­
fritagelsen på dette område, det viser talrige klager fra borgerne, ville 
være en gunstig foranstaltning, som må træffes hurtigt. Den hari lighed
(1) Dom af 5.5.1982 i  sag 15/81 (Schul).
(2) Forslag til sekstende momsdirektiv, K0MC84) 318 endelig udg. af 18.7.1984.
(3) Forslag til syvende momsdirektiv, K0MC79) 249 endelig udg. af 11.5.1979.
(4) K0MC83) 730 endelig udg. af 12.12.1983.

-  10  -
med det, den har anmodet om for afgiftsfritagelse for rejsende (se pkt. 
4.1.1.) den opfattelse, at man bør gå videre end i  det foreslåede flei—  
årije program og gennemføre forhøjelsen af afgiftsfritagelsen for små- 
forsendelser fra de nuværende 70 ECU til 130 ECU fra 1. juli 1985. I  
øvrigt er det vigtigt at fastholde forslaget om at yde en passende af­
giftsfritagelse for forsendelser af aviser, tidsskrifter, brochurer og 
bøger fra en afgiftspligtig til en privatperson i  en anden medlemsstat.
Endvidere vil Kommissionen også hurtigt undersøge de gældende bestemmel­
ser om forsendelser uden erhvervsmæssig karakter, der pålægges afgifter 
(f.eks. nogle flasker vin, afsendt som gave). Den vil forelægge forslag 
om spørgsmålet med henblik på at sikre en mere forstående behandling af 
disse tilfælde i  medlemsstaterne, f.eks. ved på et passende niveau at 
indføre en ensartet tærskel for den afgiftsfritagelse, der skal anvendes.
Endelig er Kommissionen ved at undersøge retstilstanden med hensyn til 
den "afgift for toldbehandling", der opkræves i  flere medlemsstater ved 
afsendelse og modtagelse af småforsendelser.
4.1.6. Passagertransport pr. bus
I øjeblikket er medlemsstaterne i  henhold til undtagelsen i  bilag F til 
sjette momsdirektiv frit stillet over for at opkræve eller undlade at 
opkræve moms for passagertransport i  busser. De fleste medlemsstater 
giver afkald herpå. Imidlertid kræver andre betaling af moms for den 
strækning, der gennemkøres pa deres territorium, når en bus på internatio­
nal rejse fra en anden medlemsstat kører over grænsen. Denne praksis 
bevirker, at formaliteterne ved disse landes grænser forøges betydeligt, 
og at bussernes og passagerernes ophold dermed forlænges tilsvarende.
Visse medlemsstaters praksis med at kræve moms ved grænsen i  tilfælde af 
passagertransport pr. bus inden for Fællesskabet er i  øjeblikket i  over­
ensstemmelse med sjette momsdirektiv. Kommissionen mener imidlertid, at 
det for at lette grænseovergangen, ville være ønskeligt, om medlemssta­
terne hurtigt anvender den endelige ordning, som direktivet fastsætter 
for denne situation. Ifølge ordningen afgiftsbelægges passagertransport 
kun i  afgangsned lemsstaten, idet det overlades til denne stat fuldstæn­
dig at give afkald på moms (så længe undtagelsen i  bilag F til direktivet 
er i  kraft).
Kommissionen vil hurtigst muligt fremsætte forslag med henblik på en har- 
mon sering af de nuværende forskel Hige fremgangsmåder.

-  11  -
4.1.7. Valutakontrol
EØF-traktaten giver modtagerne af tjenesteydelser, såsom turister, personer, 
der foretager en studie- eller forretningsrejse, eller som har fået læge­
behandling, en direkte anvendelig ret til at råde over de nødvendige midler 
til afholdelse af de udgifter, de pådrager sig som følge af tjenesteydelser 
i  andre medlemsstater. Denne ret er udtrykkeligt blevet fastslået i  en dom, 
som Domstolen for De europæiske Fællesskaber afsagde i  begyndelsen af året (1).
For så vidt angår de restriktioner og kontrolforanstaltninger, der endnu fin­
des i  visse medlemsstater med hensyn til valutaudførsel, har Kommissionen 
for nylig tilstillet de pågældende medlemsstater sin fortolkning af EF-Domsto- 
lens dom om problemet vedrørende valutakontrol og har samtidig henstillet til 
dem, at de tilpasser deres nationale lovgivning herom til fællesskabsrettens 
krav. Nogle medlemsstater har allerede foretaget de første lempelser i  valuta- 
kont rollen.
Den nuværende praksis med valutakontrol ved de pågældende medlemsstaters græn­
ser har undertiden ført til komplicerede formaliteter i  den internationale 
rejsetrafik. Ovennævnte tilpasninger af bestemmelserne om valutakontrol skulle 
i  denne henseende bidrage til, at situationen forbedres betydeligt.
4.2. Politiformaliteter
Det er en forudsætning for den fuldstændige afskaffelse af politiformaliteter 
ved Fællesskabets indre grænser, for så vidt angår bevægeligheden for personer, 
at denne bevægelighed, når den ikke kontrolleres, ikke længere betragtes som 
værende i  modstrid med beskyttelsen af de legitime interesser i  at opretholde 
sikkerheden inden for Fællesskabet. Det gælder tværtimod om at slå ind på en 
ny vej. Det betyder bl.a., at man i  forbindelse med integreringen må ophøre 
med at anvende Fællesskabets indre grænser som støttepunkter i  bekæmpelsen af 
kriminalitet og narkotikahandel, mod illegal immigration osv. Til gengæld er 
det så et styrket og effektivt samarbejde mellem de ansvarlige myndigheder i  
medlemsstaterne og en intensivering af kontrollen ved Fællesskabets ydre græn­
ser, der skal være en første løsning på fællesskabsplan.
(1) Dom af 31. 1.1984 i  de forenede sager 286/83 og 26/83 (Luisi og Carbone).

-  12  -
Der kan imidlertid allerede nu træffes foranstaltninger til at lette begræns­
ningen af pol iti formaliteter, for så vidt angår bevægeligheden for personer,  
derved at man øjeblikkelig gennemfører resolutionen om lempelse af person­
kontrollen ved grænserne.
Ridet og medlemsstaterne vedtog den 7. juni 1984 en resolution om foranstalt­
ninger med henblik på at nedsætte ventetiden og kontrollens varighed ved Fæl­
lesskabets indre grænser (1). Det er hensigten at nå dette mål ved i  givet  
fald at indrette særlige kontrolsteder for Fællesskabets statsborgere og ved  
herefter at principielt kun at føre kontrol ved grænserne i  form af stikprøver.  
Endvidere skulle forevisningen af det europæiske pas gøre det lettere at pas­
sere grænserne, idet det giver formodning om, at den pågældende er statsborger  
i  et af Fællesskabets medlemslande. Endelig foreslås det, at der indføres  
større lettelser for personer, der er bosiddende nær ved Fællesskabets indre  
grænser.
Resolutionen om lempelse af personkontrollen ved Fællesskabets indre grænser  
er et første skridt på vejen til den fuldstændige afskaffelse af politiforma­
liteter og -kontrol, men den bør følges op af andre foranstaltninger (jf.  
punkt 4.3.).
For at sikre gennemførelsen af Det europæiske Råds mandat er det under alle  
omstændigheder nødvendigt, at resolutionen straks iværksættes i  praksis.  
Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen om de gennemførelsesforanstalt­
ninger, de træffer.
4.3. Plan for afskaffelse af alle grænseformaliteter i  to etaper
Det europæiske Råd satte sig det utvetydige mål at få "alle politi- og told-  
formaliteter" vedrørende bevægeligheden for personer fuldstændig afskaffet  
ved Fællesskabets indre grænser, og det anmodede om, at dette blev gennemført  
i  nær fremtid og under alle omstændigheder inden udgangen af første halvår  
af 1985.
Kommissionen finder, at afskaffelsen af alle kontrolforanstaltninger og forma­
liteter ved Fællesskabets indre grænser bør finde sted i  to etaper. Til grund  
for sine overvejelser har Kommissionen lagt de allerede eksisterende aftaler  
mellem stater vedrørende afskaffelsen af grænsekontrol, idet den betragter  
disse aftaler som mønstergyldige eksempler på initiativer, der inden for Fæl­
lesskabet kan fremskynde afskaffelsen af grænser for personers bevægelighed.  
Efter dens opfattelse burde en sådan ordning udvides til at omfatte hele Fælles-
(1) EFT nr. C 159 af 19.6.1984, s. 1.

- 13 -
skabet og samordnes på fællesskabsplan. De første overvejelser, der forelægges  
i  det følgende, kan eventuelt tjene som grundlag for denne samordnede forholds­
regel fra Fællesskabets side og således bidrage til, at dette når det af Det  
europæiske Råd fastsatte mål:
4.3.1. I første etape skal Fællesskabet fra og med den 1. juli 1985 indføre et  
system med en særlig plakette, svarende til det, der blev fastsat i  den fransk­
tyske aftale af 13. juli 1984. Bestemmelsen om fri passage over Fællesskabets  
indre grænser for personer skal finde anvendelse på statsborgere fra Fælles­
skabet, som har denne særlige plakette på deres køretøj, og kontrollen bør  
rent faktisk begrænses til stikprøver; der vil kun i  behørigt begrundede undta­
gelsestilfælde kunne afviges fra denne bestemmelse, f.eks. hvis sikkerhedshen­
syn gør det bydende nødvendigt.
Det vil saledes være muligt at foretage en enkel optisk kontrol af køretøjer  
og de personer, der befinder sig i  dem, når de kører over grænsen med nedsat  
fart, uden at det forstyrrer grænsetrafikken. Der kan eventuelt foretages in­
dividuel stikprøvekontrol derved, at den bilist, der skal kontrolleres, ledes  
ind på en tilstødende vejbane.
Det bør også undersøges, om der kan indføres lignende foranstaltninger for Fæl­
lesskabets statsborgere, for så vidt angår bevægeligheden for personer, der  
benytter andre transportmidler.
Parallelt med den konkrete iværksættelse af disse retningslinjer pr. 1. juli  
1985, bør de under punkterne 4.1.1 .-4.1.6. omhandlede skattemæssige foranstalt­
ninger gennemføres i  løbet af første etape.
4.3.2. Den fuldstændige afskaffelse af alle toldformaliteter og -kontrolforan­
staltninger bør finde sted i  løbet af anden etape.  Det forudsætter - foruden  
den allerede nævnte skatteharmonisering (jf. punkt 4.1.) - en harmonisering af  
lovgivningen om udstedelse af visum og om immigration af udlændinge fra tredje­
lande samt indførelse af en hensigtsmæssig og effektiv struktur med henblik
pa at sikre et nært samarbejde mellem politi- og efterforskningstjenesterne i  
medlemsstaterne.
4.3.3. Kommissionen finder i  betragtning af problemets kompleksitet, at et så  
afgørende nyt skridt som det, der er nødvendigt for at sikre den fuldstændige  
afskaffelse af formaliteter og kontrol ved grænserne i  overensstemmelse med  
Det europæiske Råds mandat, kun kan gennemføres i  første etape af planen inden  
for de af Det europæiske Rad fastsatte tidsfrister; gennemførelsen af den anden  
etape bør imidlertid finde sted umiddelbart efter.

- 14 -
4.4. Opholdsret
Mellem 1964 og 1973 iværksatte Fællesskabet flere direktiver om fri bevæge­
lighed og ophold for Fællesskabets statsborgere med henblik pi udøvelse af  
erhvervsmæssig virksomhed. Disse foranstaltninger sikrer bl.a. den frie be­
vægelighed i  Fællesskabet for lønmodtagere og selvstændige erhvervsdrivende.  
Endvidere har Fællesskabet skabt forudsætningerne for, at en statsborger fra  
en medlemsstat kan tage fast ophold i  den medlemsstat, hvor han har udøvet  
sin erhvervsmæssige virksomhed.
Selv om den nu generelle opholdsret for Fællesskabets borgere ikke direkte  
vedrører personkontrollen ved grænserne, vil Kommissionen gerne understrege,  
at der er en hel del problemer pa dette omride, som mi løses, før tanken om  
borgernes Europa kan realiseres.
For at supplere de eksisterende bestemmelser har Kommissionen allerede for  
nogle Ir STden forelagt et forslag, som ligeledes tilsigter at løse problemet  
vedrørende ophold, navnlig for studerende og andre, der - uden at udøve  
erhvervsmæssig virksomhed - af personlige grunde har besluttet at tage lang­
varigt eller fast ophold i  en anden medlemsstat end deres hjemland (1). Efter  
den nugældende lovgivning har denne kategori af personer ikke opholdsret,  
hvilket medfører hyppige klager til Kommissionen, idet de pigældende stiller  
sig fuldstændig uforstiende over for dette (f.eks. en pensionist, der vil sil  
sig ned i  en anden medlemsstat).
Kommissionen finder det ligesom Europa-Parlamentet vigtigt, at drøftelserne  
i  Radet, der allerede har stået pa i  flere Ir, hurtigst muligt fører til en  
positiv afgørelse.
(1) K0M(80) 358 af 27.6.1980.

- 15 -
5-  INDFØRELSE af et enhedsdokument  i varehandelen
På trods af de allerede betydelige lempelser, der er foretaget i  varehandelen  
inden for Fællesskabet, er der stadig alt for mange formaliteter og kontrol­
foranstaltninger ved grænserne, hvilket medfører undertiden langvarige og  
frem for alt kostbare ventetider. De episoder, der sidste forår fandt sted  
ved den fransk-italienske grænse og i  grænseområdet mellem Italien, Østrig og  
Tyskland, har tilstrækkelig tydeligt vist, at det ligeledes haster med at finde  
løsning pa de problemer, der opstår ved grænserne med hensyn til varehandelen.
I en meddelelse fra april i  år har Kommissionen givet en detaljeret redegørelse  
for de vanskeligheder, man har været ude for, og foreslået konkrete  
løsninger (1).
Den anmodning om indførelse af et enhedsdokument i  varehandelen inden for  
Fællesskabet, som Det europæiske Råd allerede fremsatte i  1982 i  København, og  
som det netop har gentaget, bestyrker Kommissionen i  dens overbevisning om, at  
Radet omsider bør træffe en endelig afgørelse om de forslag fra Kommissionen,  
den for længst har faet forelagt. Allerede når Rådet (det interne marked)  
holder sin samling den 9. oktober 1984, bør der træffes en sådan afgørelse  
om indførelse af enhedsdokumentet, så en enkelt blanket kan afløse ca. 100  
nationale blanketter. I denne forbindelse understreger Kommissionen imidlei—  
tid, at der yderligere bør foretages en betydelig indskrænkning i  det antal  
oplysninger, som skal medtages på denne blanket, for således at skabe endnu  
flere forenklinger for de erhvervsdrivende.
I øvrigt vil Kommissionen gerne endnu engang understrege, at indførelsen af  
enhedsdokumentet ikke i  sig selv er tilstrækkelig til at få afskaffet alle  
de kontrolforanstaltninger og formaliteter, der stadig gør sig gældende i  
varehandelen. I denne forbindelse spiller forslaget til fjortende momsdirek­
tiv en afgørende rolle (2). Det er i  dette fastsat, at moms ved indførsel ikke  
længere opkræves af toldkontorerne, men at den i  den normale momsangivelse,  
som importøren med regelmæssige mellemrum indleverer, opgøres i  det kompetente  
finanskontor, han henhører under. Denne foranstaltning er en nødvendig etape  
på vejen til afskaffelsen af grænseformaliteter og -kontrol i  varehandelen  
inden for Fællesskabet.
(1) K0MC84) 134 af 4.4.1984.
(2) K0MC82) 402 endelig udg. af 5.7.1982.

- 16 -
6. UNIVERSITETSEKSAMENSBEVISER OG FRI ETABLERINGSRET
Det europæiske Rid anmoder om, at der indføres en generel ækvivalensordning  
for universitetseksamensbeviser, så den frie etableringsret kan blive gjort  
effektiv inden for Fællesskabet.
Ifølge Kommissionen vedrører Det europæiske Rads konklusioner først og frem­
mest spørgsmålet om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser inden for ram­
merne af etableringsretten samt den frie udveksling af tjenesteydelser, dvs.  
at denne anerkendelse ses ud fra erhvervslivets synspunkt. Den akademiske  
anerkendelse af eksamensbeviser og studieperioder, dvs. anerkendelsen set ud  
fra et uddannelsessynspunkt, har imidlertid også stor betydning, hvis man  
vil skabe et borgernes Europa, og det samme gælder studerendes, forskeres og  
universitetsprofessorers mobilitet.
6.1. |£ibi|cingsrgt
Efter den første succes, man i  løbet af 70'erne havde med arbejdet med den  
gensidige anerkendelse af universitetseksamensbeviser samt udøvelsen af den  
deraf følgende frie etableringsret og frie udveksling af tjenesteydelser,  
navnlig på sundhedsområdet, må det konstateres, at det siden da er gået  
meget langsomt med arbejdet. Rådet fik allerede for over 15 år siden forelagt  
forslag til direktiver om liberalisering af retten for arkitekter og de tek­
niske erhverv. Rådet er for øjeblikket ved at behandle et forslag til Kommis­
sionens direktiv om farmaceutvirksomhed, hvorom der så vidt muligt skal træf­
fes afgørelse inden årets udgang.
Kommissionen udtrykker tilfredshed med det punkt i  Det europæiske Råds man­
dat, der vedrører indførelse af en generel ækvivalensordning for universi­
tetseksamensbeviser. I betragtning af de ringe fremskridt, der er gjort i  de  
seneste år, er den selv nået til den overbevisning, at der må findes en mere  
global og smidigere løsning til gennemførelse af et effektivt fremstød på  
området fri etableringsret. Kommissionens første overvejelser om

-  \ (  -
gennemførelse af mandatet fra Fontainebleau, der bygger på konklusionerne fra
oDet europæiske Rads møde i  Bruxelles den 21. og 22. marts 1983, samt pa  
Rådets resolution af 6. juni 1974 om gensidig anerkendelse af eksamensbevi  
ser, certifikater og andre kvalifikationsbeviser (1), er følgende.
Malet bør være en ordning, der finder anvendelse på et stort antal virksom­
hedsområder. Den grundlæggende idé er den gensidige anerkendelse af eksamens­
beviser uden forudgående harmonisering af studieretninger. For at råde bod  
på denne manglende harmonisering må den, der vil drage fordel af den frie  
bevægelighed, i  sit hjem- eller værtsland have erhvervet en vis faglig erfa­
ring som selvstændig erhvervsdrivende eller lønmodtager, såfremt han i  sit  
værtsland ønsker at få ubegrænset adgang til et i  de påtænkte bestemmelser  
omhandlet erhverv. I denne henseende bør enhver horisontal ordning dække  
såvel selvstændige erhvervsdrivendes som lønmodtageres virksomhed; inden for  
begge disse kategorier kan der nemlig udøves virksomhed pa talrige omrader,  
hvor et universitetseksamensbevis er nødvendigt.
For at sikre, at denne foranstaltning kan gennemføres med held, må der imid­
lertid tages hensyn til indvundne erfaringer. Ud fra en analyse af de alle­
rede opnåede resultater og de overvundne vanskeligheder vil Kommissionen sna­
rest muligt udarbejde forslag, hvori den skitserer hovedlinjerne i  en generel  
ækvivalensordning for universitetseksamensbeviser, der skulle gøre det muligt  
at konkretisere retten til fri etablering.
I  denne forbindelse erindrer Kommissionen i  øvrigt om, at den har forelagt  
Rådet et forslag til afgørelse om sammenlignelighed mellem erhvervsuddan­
nelsesbeviser (2). Hensigten med dette er at fjerne de hindringer for den  
frie bevægelighed for arbejdstagere i  Fællesskabet, som er en følge af, at  
uddannelsesbeviserne er forskellige i  medlemsstaterne. Kommissionen håber,  
at Rådet hurtigt vil udtale sig om dette forslag.
(1) EFT nr. C 98 af 20.8.1974, s. 1.
(2) KOMC83) 482 endelig udg. af 7.9.1983 og K0MC84) 406 endelig udg. af  
12.7.1984.

-  18  -
6.2. NobUiui fot universitetsstuderende, -forskere og -professorer
Rådet og undervisningsministrene, forsamlet i  Rådet, har allerede i  flere  
år drøftet situationen med hensyn til anerkendelse af eksamensbeviser og  
universitetsstudieperioder samt de konkrete betingelser for øget mobilitet  
på universitetsniveau. Kommissionen udtrykker tilfredshed med de initia­
tiver, der hidtil er blevet taget.
Med støtte fra regeringerne har Kommissionen ydet tilskud til studie­
programmer, der udvikles og gennemføres i  fællesskab af institutionerne i  
forskellige medlemsstater. Over 500 universiteter og andre højere lære­
anstalter har hidtil deltaget i  dette arrangement. Endvidere er der ydet  
støtte i  form af stipendier og studietilskud til professorer og admini­
stratorer, for at de kan gøre sig bekendt med højere uddannelsessystemer  
i  andre medlemsstater. Hver medlemsstat har oprettet et informationscenter,  
der giver oplysninger om spørgsmål vedrørende akademisk anerkendelse.  
Kommissionen er for øjeblikket ved at forberede de foranstaltninger, der  
er nødvendige for at støtte denne virksomhed på fællesskabsplan ved op­
rettelse af et koordineringscenter.
I 1984 kunne Kommissionen for første gang tildele et begrænset antal  
stipendier, således at studerende kan gennemføre en del af deres studier  
i  en anden medlemsstat. Det er foranstaltninger af denne art, som er af  
afgørende betydning, hvis man yderligere vil øge studerendes mobilitet inden  
for Fællesskabet; der må imidlertid kræves en meget stor økonomisk og  
praktisk støtte, for at denne foranstaltning kan blive udbygget hensigts­
mæssigt .
Endelig skal der gøres opmærksom på, at Kommissionen ved indeværende års  
begyndelse forelagde Rådet en meddelelse om en plan for stimuleringer af  
videnskabeligt og teknisk samarbejde og udveksling i  Europa; denne plan bør  
godkendes (1).
(1) K0MC84) 46 af 3.2.1984.

- 19 -
7. BORGERNES EUROPA
Det europæiske Rid finder det absolut nødvendigt, at Fællesskabet lever op  
til de europæiske folks forventninger ved at vedtage foranstaltninger, som  
kan styrke og fremme dets identitet og image blandt dets borgere og pi  
verdensplan.
Der vil blive oprettet et ad hoc-udvalg, som skal forberede og koordinere  
disse foranstaltninger. Det vil blive sammensat af repræsentanter for med­
lemsstaternes stats- og regeringschefer.
Det europæiske Rid godkender den principaftale, der er indgiet om indførelse  
af det europæiske pas og anmoder Ridet om at træffe de afgørelser, der er  
hensigtsmæssige for at dette pas rent faktisk er til ridighed for medlems­
staternes statsborgere senest den 1. januar 1985.
Det anmoder Ridet og medlemsstaterne om meget hurtigt at undersøge, hvilke  
foranstaltninger der mi træffes, for at man i  en nær fremtid og under alle  
omstændigheder inden udgangen af 1. halvir af 1985 kan ni frem til:
- et enhedsdokument for varebevægelser;
- afskaffelse af alle politi- og toldformaliteter, siledes at den frie  
bevægelighed for personer sikres ved Fællesskabets indre grænser;
- en generel ækvivalensordning for universitetseksamensbeviser, siledes at  
den frie etableringsret kan blive effektiv inden for Fællesskabet.
Udvalget vil bl.a. gennemgi følgende forslag:
- symboler pi Fællesskabets eksistens, navnlig et flag og en hymne;
- oprettelse af europæiske sportshold;
begrænsning af grænsppnstprnps hptyrlningi
- udmøntning af en europæisk valutaenhed, ECU.

-  20  -
Ligeledes ser udvalget gerne,at medlemsstaterne tager initiativer, der kan  
opmuntre unge til at deltage i  foranstaltninger, som Fællesskabet arrangerer  
uden for sine grænser, og navnlig at de støtter nedsættelse af nationale  
udvalg af europæiske U-landsfrivillige, der kan forene unge europæere, som  
ønsker at arbejde med udviklingsprojekter i  den tredje verden.
Ad hoc-udvalget skal desuden behandle følgende forslag:
- bekæmpelse af narkotika;
- venskabsskoleklasser.
Kommissionen vil under hensyntagen til udvalgets kompetenceomrlder yde  
sit bidrag til dets arbejde.