ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(b)

hvad angår struktureret samarbejde: — projektgrupper, normalt med deltagelse af et begrænset antal lande, der nedsættes for en begrænset periode for at nå et på forhånd defineret mål med et præcist defineret resultat, herunder samarbejde eller benchmarking — eksperthold, dvs. strukturerede former for samarbejde af midlertidig eller permanent karakter, som samler ekspertise til at udføre opgaver inden for særlige områder eller til at udføre operationelle aktiviteter, eventuelt med støtte fra onlinesamarbejdstjenester, administrativ bistand og infrastruktur og udstyr — multilateral eller samtidig kontrol, der omfatter koordineret kontrol af en eller flere indbyrdes forbundne personers skattetilsvar tilrettelagt af et eller flere lande, herunder mindst to medlemsstater, i fælles eller komplementær interesse — fælles revisioner, der omfatter fælles kontrol af en eller flere indbyrdes forbundne personers skattetilsvar foretaget af et samlet revisionshold bestående af et eller to lande, herunder mindst to medlemsstater, i fælles eller komplementær interesse — alle andre former for administrativt samarbejde som fastlagt i direktiv 2011/16/EU, forordning (EU) nr. 904/2010, forordning (EU) nr. 389/2012 eller direktiv 2010/24/EU
Unionen og OLT'erne bestræber sig på at sikre, at internationalt anerkendte standarder for regulering og tilsyn i sektoren for finansielle tjenesteydelser og for bekæmpelse af skattesvig og -unddragelse gennemføres og anvendes på deres territorium. Disse internationalt anerkendte standarder er bl.a. Baselkomitéens »Core Principles for Effective Banking Supervision«, Den Internationale Forsikringstilsynsorganisations »Insurance Core Principles«, Den Internationale Børstilsynsorganisations »Objectives and Principles of Securities Regulation«, OECD's aftale om udveksling af oplysninger i skattesager, G20-landenes erklæring om gennemsigtighed og udveksling af oplysninger til skatteformål og Rådet for Finansiel Stabilitets liste over nøglekarakteristika for effektive afviklingsordninger for finansielle institutioner.

Unionen og OLT'erne bestræber sig på at sikre, at internationalt anerkendte standarder for regulering og tilsyn i sektoren for finansielle tjenesteydelser og for bekæmpelse af skattesvig , skatteunddragelse og skatteundgåelse gennemføres og anvendes på deres territorium. Disse internationalt anerkendte standarder er bl.a. Baselkomitéens »Core Principles for Effective Banking Supervision«, Den Internationale Forsikringstilsynsorganisations »Insurance Core Principles«, Den Internationale Børstilsynsorganisations »Objectives and Principles of Securities Regulation«, OECD's aftale om udveksling af oplysninger i skattesager, G20-landenes erklæring om gennemsigtighed og udveksling af oplysninger til skatteformål og Rådet for Finansiel Stabilitets liste over nøglekarakteristika for effektive afviklingsordninger for finansielle institutioner samt endvidere De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og protokollerne hertil .
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

FÆLLES ERKLÆRING FRA EUROPA-PARLAMENTET OG KOMMISSIONEN

Europa-Parlamentet og Kommissionen er enige om betydningen af et tæt samarbejde om overvågningen af gennemførelsen af aftalerne i bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/287 af 13. februar 2019 om iværksættelse af beskyttelsesklausuler og andre mekanismer for midlertidig tilbagetrækning af præferencer i visse aftaler mellem Den Europæiske Union og tredjelande (1). De er i denne henseende enige om, at såfremt Europa-Parlamentet vedtager en henstilling om indledning af undersøgelse af beskyttelsesforanstaltninger, undersøger Kommissionen omhyggeligt, hvorvidt betingelserne indeholdt i forordningen for indledning på eget initiativ er opfyldt. Såfremt Kommissionen ikke anser disse betingelser for opfyldt, forelægger den Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg en beretning med en redegørelse for alle de faktorer, der er relevante for igangsættelsen af en sådan undersøgelse.

(1) EUT L 53 af 22.2.2019, s. 1.
(11) Ikkeforskelsbehandling er et af Unionens grundlæggende principper. Artikel 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde giver mulighed for at træffe foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Forbuddet mod forskelsbehandling er også forankret i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder. Der bør tages hensyn til de særlige kendetegn ved de forskellige former for forskelsbehandling, og hensigtsmæssige aktiviteter bør udvikles sideløbende for at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling af en eller flere grunde. Programmet bør støtte tiltag til at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling, racisme, fremmedhad, antisemitisme, had mod muslimer og andre former for intolerance. I den forbindelse bør der også rettes særlig opmærksomhed mod at forebygge og bekæmpe alle former for vold, had, segregation og stigmatisering samt at bekæmpe intimidering, chikane og intolerant behandling. Programmet bør gennemføres på en sådan måde, at det og andre EU-aktiviteter med samme mål gensidigt styrker hinanden, navnlig de aktiviteter, som er omhandlet i Kommissionens meddelelse af 5. april 2011 med titlen »En EU-ramme for de nationale strategier for romaers integration frem til 2020 (10)« og i Rådets henstilling af 9. december 2013 om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne (11).

(11) Ikkeforskelsbehandling er et af Unionens grundlæggende principper. Artikel 19 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde giver mulighed for at træffe foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Forbuddet mod forskelsbehandling er også forankret i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder. Der bør tages hensyn til de særlige kendetegn ved de forskellige former for forskelsbehandling, herunder direkte, indirekte og strukturel forskelsbehandling, og hensigtsmæssige aktiviteter bør udvikles sideløbende for at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling af en eller flere grunde. Programmet bør støtte tiltag til at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling, racisme, fremmedhad, afrofobi, antisemitisme , antiziganisme , had mod muslimer , homofobi og andre former for intolerance , såvel online som offline over for personer, der tilhører minoriteter, idet der tages hensyn til de mange lag af diskrimination, som kvinder udsættes for . I den forbindelse bør der også rettes særlig opmærksomhed mod at forebygge og bekæmpe alle former for vold, had, segregation og stigmatisering samt at bekæmpe intimidering, chikane og intolerant behandling. Programmet bør gennemføres på en sådan måde, at det og andre EU-aktiviteter med samme mål gensidigt styrker hinanden, navnlig de aktiviteter, som er omhandlet i Kommissionens meddelelse af 5. april 2011 med titlen »En EU-ramme for de nationale strategier for romaers integration frem til 2020 (10)« og i Rådets henstilling af 9. december 2013 om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne (11).
—

der henviser til udkast til protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Kirgisiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union (12659/2017),
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 19. december 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring fra Europa-Parlamentet

Europa-Parlamentet lægger stor vægt på at blive holdt fuldt underrettet under udarbejdelsen af delegerede retsakter og navnlig på punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning, hvori det fastsættes, at Europa-Parlamentet og Rådet for at sikre lige adgang til alle oplysninger skal modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter.

Erklæring fra Kommissionen

Kommissionen tilslutter sig fuldt ud principperne om bedre lovgivning og de forpligtelser, der er fastsat i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. Den vil derfor bestræbe sig på snarest muligt at forelægge et forslag til retsakt for Rådet og Europa-Parlamentet med henblik på at bringe Rådets forordning (EF) nr. 32/2000 i overensstemmelse med de retlige rammer, der blev indført med Lissabontraktaten.
2. For at sikre en effektiv vurdering af programmets udvikling hen imod opfyldelsen af dets mål har Kommissionen i henhold til artikel 17 beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for at ændre bilag 2 med henblik på at gennemgå eller supplere indikatorerne, hvis det anses for at være nødvendigt, og supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende etablering af en ramme for overvågning og evaluering.

2. Indikatorer for rapportering om programmets resultatopnåelse hen imod opfyldelsen af de specifikke målsætninger, jf. artikel 3, findes i bilag 2. For at sikre en effektiv vurdering af programmets udvikling hen imod opfyldelsen af dets mål har Kommissionen i henhold til artikel 17 beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for at ændre bilag 2 med henblik på at gennemgå eller supplere indikatorerne, hvis det anses for at være nødvendigt, og supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende etablering af en ramme for overvågning og evaluering med henblik på at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet ajourførte kvalitative og kvantitative performanceoplysninger vedrørende programmet .
(5)

Niveauet for vejtransportafgifter varierer fortsat betydeligt inden for EU. Derfor er det for at undgå skattemæssige forvridninger stadig berettiget at have visse begrænsninger, som også indirekte kan påvirke den frie levering af tjenesteydelser inden for billeje. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for i henhold til de betingelser, der er fastlagt i dette direktiv, og inden for deres respektive territorier at begrænse længden af den tidsperiode, hvori i hvilken en etableret virksomhed kan anvende et lejet køretøj, der er lejet registreret eller taget i brug i en anden medlemsstat end den, hvor den lejende virksomhed er etableret, kan anvendes inden for . De bør desuden kunne begrænse antallet af sådanne køretøjer, der lejes af en virksomhed, der er etableret på deres respektive områder område. [Ændring 4]
(14a)

Det er afgørende, at de endelige modtageres og støttemodtagernes legitime interesser beskyttes på behørig vis, når der vedtages foranstaltninger i tilfælde af generaliserede mangler. Når Kommissionen overvejer, hvilke foranstaltninger der skal vedtages, bør den tage hensyn til deres potentielle indvirkning på de endelige modtagere og støttemodtagerne. For at styrke beskyttelsen af de endelige modtagere eller støttemodtagerne bør Kommissionen stille information og rådgivning til rådighed via et websted eller en internetportal sammen med passende værktøjer til at underrette Kommissionen om enhver overtrædelse af offentlige enheders og medlemsstaters retlige forpligtelse til at fortsætte med at foretage betalinger, efter at der er vedtaget foranstaltninger på grundlag af denne forordning. Hvor det er nødvendigt for at sikre, at beløb, der skal betales af offentlige enheder eller af medlemsstater, reelt betales til endelige modtagere eller støttemodtagere, bør Kommissionen være i stand til at inddrive betalinger foretaget til disse enheder eller, hvis det er relevant, foretage en finansiel korrektion ved at reducere støtten til et program og overføre et tilsvarende beløb til EU-reserven, der skal anvendes til fordel for endelige modtagere eller støttemodtagere.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 16. januar 2019 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
(13)

Gennemførelsen af infrastrukturprojekter på TEN-T-hovednettet bør også understøttes af retningslinjer fra Kommissionens side, som skaber mere klarhed med hensyn til gennemførelsen af visse former for projekter, idet Unionens regelsæt respekteres. For eksempel er der i handlingsplanen for naturen, mennesket og økonomien (16) fastsat sådanne retningslinjer for at skabe øget klarhed med henblik på at respektere fugledirektivet og habitatdirektivet. I forbindelse med offentlige udbud bør der stilles direkte støtte til rådighed for projekter af fælles interesse for at sikre , at de eksterne omkostninger mindskes mest muligt, og at der opnås det størst mulige udbytte af de afsatte offentlige midler (17). Endvidere bør der stilles tilstrækkelig teknisk bistand til rådighed under de mekanismer, der er udviklet til den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, med det mål at yde økonomisk støtte til TEN-T-projekter af fælles interesse. [Ændring 13]
(6)

For at sikre en rimelig grad af gensidighed med hensyn til de rettigheder, som Unionen og Det Forenede Kongerige ensidigt indrømmer den anden parts luftfartsselskaber, og sikre, at EU-luftfartsselskaber kan konkurrere med Det Forenede Kongeriges luftfartsselskaber på rimelige vilkår i forbindelse med udøvelsen af lufttrafik , bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår genoprettelse af ækvivalens eller afhjælpning af situationer med illoyal konkurrence ved hjælp af passende foranstaltninger . Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (1a) . For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.
1. Som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning er instrumentets overordnede målsætning at støtte toldunionen og toldmyndighederne for at beskytte Unionens og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser, for at skabe sikkerhed internt i Unionen og for at beskytte Unionen mod unfair og ulovlig handel, samtidig med at det gøres lettere at udføre lovlige handelsaktiviteter.

1. Som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning og med henblik på det langsigtede mål om, at alle toldmyndigheder i Unionen standardiseres, er instrumentets overordnede målsætning at støtte toldunionen og toldmyndighederne for at beskytte Unionens og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser for at fremme grænsesamarbejde mellem agenturer for så vidt angår kontrol af varer og personer , for at skabe sikkerhed internt i Unionen og for at beskytte Unionen mod ulovlig handel, samtidig med at det gøres lettere at udføre lovlige handelsaktiviteter.
(14)

Mens det overordnede investeringsniveau i Unionen stiger, foretages der stadig ikke tilstrækkelige investeringer i mere risikobetonede aktiviteter såsom forskning og innovation. Da den offentlige finansiering af forskning og innovation er en drivkraft for produktivitetsvækst og er afgørende at booste private forsknings- og innovationsaktiviteter, skader den deraf følgende underinvestering i forskning og innovation skader Unionens industrielle og økonomiske konkurrenceevne og forringer borgernes livskvalitet. InvestEU-fonden bør tilvejebringe passende finansielle produkter til at dække forskellige stadier af innovationscyklussen og en bredere vifte af interessenter, navnlig for at give mulighed for opskalering og kommerciel udbredelse af løsninger i Unionen, så de også kan konkurrere på verdensmarkedet , og for at fremme Unionens ekspertise inden for bæredygtige teknologier på et globalt niveau . For at imødekomme behovet for at støtte investeringer i mere risikobetonede aktiviteter såsom forskning og innovation er det afgørende, at Horisont Europa, navnlig Det Europæiske Innovationsråd, arbejder i synergi med de finansielle produkter, som skal anvendes under InvestEU-programmet. Desuden har innovative SMV'er og opstartsvirksomheder vanskeligt ved at opnå finansiering, navnlig dem, der fokuserer på immaterielle aktiver, og det er derfor nødvendigt, at Det Europæiske Innovationsråd arbejder i tæt komplementaritet med de specifikke finansielle produkter under InvestEU-programmet for at sikre en kontinuerlig støtte til sådanne SMV'er. I denne henseende bør erfaringerne fra de finansielle instrumenter, der anvendes under Horisont 2020, såsom InnovFin og lånegarantien for SMV'er under COSME, udgøre et stærkt grundlag for at yde denne målrettede støtte.
(8)

På grundlag erfaringerne med de interregionale samarbejdsprogrammer under Interreg og manglen på et sådant samarbejde inden for programmer under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst i programmeringsperioden 2014-2020 bør komponenten vedrørende interregionalt samarbejde i højere grad fokusere på at styrke samhørighedspolitikkens effektivitet. Denne komponent bør derfor begrænses til to programmer, et for at gøre det muligt at opnå alle former for erfaringer , innovative tilgange og kapacitetsopbygning til programmer under begge mål og at fremme europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS), der er oprettet eller skal oprettes i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 (24) , og et for at forbedre analysen af udviklingstendenser. Projektbaseret samarbejde i hele Unionen bør integreres i den nye komponent vedrørende interregionale innovationsinvesteringer og knyttes tæt til gennemførelsen af Kommissionens meddelelse »Styrkelse af innovation i Europas regioner: Strategier til robust, inklusiv og bæredygtig vækst« (25) , navnlig for at støtte tematiske platforme for intelligent specialisering på områder såsom energi, industriel modernisering eller landbrugsfødevarer . Endelig bør integreret territorial udvikling med fokus på funktionelle byområder eller byområder være koncentreret inden for programmer under målet om investeringer i beskæftigelse og vækst og et ledsagende instrument , det »europæiske initiativ for byområder«. De to programmer under komponenten vedrørende interregionalt samarbejde bør omfatte hele Unionen og bør også være åbne for tredjelandes deltagelse .
(20) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (25) finder anvendelse på medlemsstaternes behandling af personoplysninger i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv. EU-nødpassystemet kræver behandling af de personoplysninger, der er nødvendige for at verificere ansøgerens identitet, trykke EU-nødpasmærkaten og gøre det lettere for den registrerede at rejse. Det er nødvendigt at præcisere de sikkerhedsforanstaltninger, der gælder for de behandlede personoplysninger, såsom den maksimale opbevaringsperiode for indsamlede personoplysninger. Det er nødvendigt at have en maksimal opbevaringsperiode på tre år for at forhindre muligt misbrug. Sletningen af ansøgeres personoplysninger bør ikke berøre medlemsstaternes mulighed for at overvåge anvendelsen af dette direktiv.

(20) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (25) finder anvendelse på medlemsstaternes behandling af personoplysninger i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv. EU-nødpassystemet kræver behandling af de personoplysninger, der er nødvendige for at verificere ansøgerens identitet, trykke EU-nødpasmærkaten og gøre det lettere for den registrerede at rejse. Det er nødvendigt at præcisere de sikkerhedsforanstaltninger, der gælder for de behandlede personoplysninger, såsom den maksimale opbevaringsperiode for indsamlede personoplysninger. Det er nødvendigt at have en maksimal opbevaringsperiode for at forhindre muligt misbrug. Denne periode bør være forholdsmæssig og bør ikke overstige 90 dage efter udløbet af gyldighedsperioden for det udstedte EU-nødpas. Anonymiseringen eller sletningen af ansøgeres personoplysninger bør ikke berøre medlemsstaternes mulighed for at overvåge anvendelsen af dette direktiv.
c) at udvikle forbindelser og udvekslinger mellem interesserede parter i Unionen vedrørende nuklear dekommissionering med sigte på at udvikle potentielle synergivirkninger i Unionen.

c) at udvikle forbindelser og udvekslinger mellem interesserede parter i Unionen , navnlig industrien, vedrørende nuklear dekommissionering og håndtering og deponering af radioaktivt affald med sigte på at sikre formidling af viden og udveksling af erfaringer på alle relevante områder såsom forskning og innovation, regulering og uddannelse og på at udvikle potentielle synergivirkninger i Unionen.
1. Målet med denne forordning er at supplere de samarbejdsforanstaltninger på det nukleare område, som finansieres inden for rammerne af [forordningen om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde], især for at fremme et højt nukleart sikkerhedsniveau, strålingsbeskyttelse og gennemførelse af effektiv sikkerhedskontrol med nukleart materiale i tredjelande, idet der bygges på foranstaltningerne i fællesskabet, i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning.

1. Målet med denne forordning er at supplere de samarbejdsforanstaltninger på det nukleare område, som finansieres inden for rammerne af [forordningen om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde], især for at fremme et højt nukleart sikkerhedsniveau, strålingsbeskyttelse og gennemførelse af effektiv sikkerhedskontrol med nukleart materiale i tredjelande, idet der bygges på regelsættene og den bedste praksis i Fællesskabet, i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning , og idet der bidrages til en rent civil anvendelse af nukleart materiale, og derved at borgerne og miljøet beskyttes. Inden for rammerne af dette mål har denne forordning desuden til formål at støtte gennemførelsen af gennemsigtighed i tredjelandes myndigheders beslutningstagning på det nukleare område.