Udtalelse om Kommissionens forslag til Raadets beslutning om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for industri- og materialeteknologi (1994-1998) (1) (94/C 295/17)

Raadet besluttede den 14. april 1994 under henvisning til EU-Traktatens artikel 130 I, stk. 4, at anmode om Det oekonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om det ovennaevnte emne.

Det oekonomiske og sociale Udvalg besluttede at overdrage det forberedende arbejde til Giovanni Barbagli som hovedordfoerer.

Det oekonomiske og sociale Udvalg vedtog paa sin 316. plenarforsamling moedet den 2. juni 1994, med et flertal af stemmer for (33 stemmer hverken for eller imod) foelgende udtalelse.

1. Praeambel

1.1. OESU beklager staerkt, at den korte frist, som Raadet har givet det til udtale sig om det foreliggende forslag og sideloebende om to andre forslag til saerprogrammer, forhindrer det i fuldt ud at udoeve den raadgivende funktion, som tillaegges det i traktaten med hensyn til forskning og teknologisk udvikling; OESU har ikke haft tid til en detaljeret gennemgang af det foreslaaede programs videnskabelige og tekniske indhold.

1.2. Forslaget indgaar i et saet paa 17 forslag til saerprogrammer, som Kommissionen forelaegger samtidig; med disse programmer ivaerksaettes det 4. rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998), som blev vedtaget efter faelles beslutningstagning af Europa-Parlamentet og Raadet i april 1994 (2).

1.3. Kommissionen har benyttet en ensartet praesentation, som baade tager sigte paa forenkling og rationalisering af procedurerne, hvilket OESU udtrykker tilfredshed med.

1.4. I denne forbindelse ville OESU gerne have fremsat en raekke bemaerkninger om Kommissionens forslag set under ét og om selve rammeprogrammet. Tidnoed forhindrer desvaerre OESU i at goere dette i denne udtalelse.

1.5. OESU forbeholder sig dog ret til at fremsaette saadanne bemaerkninger i den udtalelse, som senere skal afgives om de oevrige forslag til saerprogrammer og om de tre forslag til saerprogrammer, hvorved man gennemfoerer rammeprogrammet for den faelles indsats inden for forskning og undervisning for Det Europaeiske Atomenergifaellesskab (1994-1998), som Raadet ligeledes vedtog i april 1994 (3).

1.6. Angaaende de generelle rammevilkaar for deltagelse i saerprogrammer og disses gennemfoerelse henviser OESU ligeledes til de talrige bemaerkninger og forslag i den udtalelse, som sideloebende afgives om de to forslag til beslutning om reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i saerprogrammerne for forskning (4).

2. Indledning

2.1. Det foreslaaede program henhoerer under den foerste af de fire foranstaltninger, som det fjerde rammeprogram omfatter, nemlig gennemfoerelse af programmerne for forskning, teknologisk udvikling og demonstration via fremme af samarbejdet med og mellem virksomheder, forskningscentre og universiteter; denne foranstaltning daekker hovedparten af EF`s aktiviteter paa forskningsomraadet.

2.2. Dette program, hvortil Kommissionen foreslaar bevillinger, som skal afholdes over EF-budgettet, paa 1,623 milliarder ECU, er en viderefoerelse af det program om samme spoergsmaal, som blev vedtaget den 9. september 1991 for perioden 1990-1994 (5); OESU afgav udtalelse om forslaget til sidstnaevnte program den 20. november 1990 (6).

2.3. Kommissionens forslag tager udgangspunkt i erfaringerne fra de foregaaende programmer, saaledes at der sikres kontinuitet, samt i de nye behov, der er opstaaet som foelge af verdensmarkedets stigende internationalisering. Kommissionen har ved udarbejdelsen af dette forslag taget saerligt hensyn til Unionstraktatens maal om konkurrenceevne og livskvalitet og til de problemer, der peges paa i hvidbogen om beskaeftigelse.

2.4. Kommissionen vil med dette forslag til program koncentrere den europaeiske industris forskningsindsats om 3 vigtige problemkomplekser, som har afgoerende betydning for Unionens fremtid:

- fremstillingsteknologi til fremtidens industri. Det drejer sig om at hjaelpe den europaeiske industri ud af det lineaere produktionsmoenster, som i vid udstraekning er baseret paa Taylors teorier, og i stedet udforme nye produktionssystemer, der er mere smidige, effektive, hurtige og konkurrencedygtige paa verdensplan,

- teknologier til produktinnovation. Maalet er at bidrage til industriens egen indsats for dels at forbedre de traditionelle produkter gennem indfoerelse af hoejteknologi i produktions- og fremstillingsprocesserne, dels at udforme nye produkter med hoej tilvaekstvaerdi, som opfylder forbrugernes behov og overholder miljoekravene,

- transportmiddelteknologi. Forbedring af de eksisterende transportmidler og paa laengere sigt udvikling af nye transportmidler, som er mere oekonomiske, sikre, konkurrencedygtige, komfortable og miljoevenlige, hvilket har afgoerende betydning for Faellesskabets integration.

2.5. Programmet sigter mod tre maal (paa henholdsvis kort, mellemlangt og langt sigt) og gennemfoeres ved hjaelp af tre specifikke aktivitetsformer:

- aktiviteter af industriel karakter, som er rettet mod maal af strategisk betydning for den europaeiske industris fremtid,

- aktiviteter i og til fordel for smaa og mellemstore virksomheder, dvs. foranstaltninger til teknologisk stimulering, som bygger paa erfaringerne fra CRAFT-foranstaltningerne, og gennemfoerlighedspraemier, som skal tilskynde de smaa og mellemstore virksomheder, isaer i mindre gunstigt stillede regioner, til at deltage og goere det lettere for dem,

- aktiviteter, der er noedvendige for udvikling og formidling af viden, og som koncentreres omkring generiske teknologier og grupperes efter temaomraade.

2.5.1. Paa kort sigt skal der gives hoejeste prioritet til forskning, der kan foere til tilpasning af eksisterende teknologi eller udvikling af ny industriteknologi, som oeger konkurrenceevnen i de sektorer, hvor det teknologiske niveau er lavest; de smaa og mellemstore virksomheder (SMV) inden for disse sektorer udgoer en stor del af det europaeiske erhvervsliv og staar for broderparten af beskaeftigelsen;

- paa mellemlangt sigt skal indsatsen koncentreres om den forskning, som industrien allerede gennemfoerer for at udvikle ny teknologi og frembringe nyskabelser med henblik paa en bedre udnyttelse af de menneskelige ressourcer og en mere miljoevenlig produktion,

- paa langt sigt skal forskningsindsatsen koncentreres om ny fremstillingssteknologi og teknologi til produktudformning, saa der kan skabes nye industrier og markeder inden for rammerne af en baeredygtig udvikling.

3. Samlet vurdering

3.1. Kommissionens forslag til program synes at vaere klart formuleret og konkret i sit indhold. Den anfoerte prioritering svarer til industriens behov og boer kunne understoette den igangvaerende omstrukturering i industrisektoren, navnlig i den traditionelle og aeldre industri. De aspekter, der har relation til konkurrenceevnen, er behandlet i taet sammenhaeng med miljoe- og beskaeftigelsesproblematikken samt den europaeiske integration.

3.2. Opdelingen i tre maal (kort, mellemlangt og langt sigt) boer give industrien og navnlig de smaa og mellemstore virksomheder stoerre muligheder for deltagelse og samarbejde med universiteter og forskningscentre.

3.3. Afgraensningen af indholdet synes at vaere konsekvent og i god overensstemmelse med industriens oensker.

3.4. Programmet indeholder klart definerede strategiske maal for den industrielle forskning og udvikling, hvori samtlige aktoerer i Europa boer inddrages. Selve programmets opbygning, der er baseret paa industripolitiske - og ikke teknologiske - maal, maa kunne tilskynde alle industrisektorer til at deltage og fremme et vaerdifuldt samvirke mellem de forskellige industrigrene, saa resultaterne hurtigt slaar igennem paa markedet.

4. Generelle bemaerkninger

4.1. Arbejdsloesheden, navnlig naar det gaelder de unge, er efter sektionens mening det stoerste problem i Europa i dag. Den europaeiske integration kan stoede paa alvorlige hindringer og forsinkelser af denne grund, hvis der ikke traeffes saerlige foranstaltninger for at finde en loesning paa kort sigt. Det begyndende oekonomiske opsving boer give mulighed for, at de unge, som for foerste gang soeger ud paa arbejdsmarkedet, kan finde deres plads i produktionslivet, saa man undgaar farlige uligheder og spaendinger. Den teknologiske forskning er et vigtigt middel til at gengive industrien dens konkurrencedygtighed gennem effektivisering. En uforsigtig anvendelse af dette middel, som ikke favoriserer de beskaeftigelsesfremmende teknologier, kan dog faa en negativ indvirkning paa hele Europas oekonomiske system og bidrage til marginalisering.

4.1.1. OESU giver udtryk for denne bekymring og understreger over for Kommissionen, at dette aspekt maa tillaegges saerlig stor vaegt gennem indfoerelse af passende udvaelgelseskriterier og betingelser for deltagelse i programmet, som kan fremme beskaeftigelsen i forbindelse med forskningsprojekterne.

4.2. Skoent Kommissionen har bestraebt sig paa klart at afgraense indholdet af programmet for industri- og materialeteknologi, mener OESU, at der stadig er risiko for overlapning med andre programmer, isaer programmerne vedroerende »Miljoe og klima«, »Transport«, »Informationsteknologi« og »Kommunikationsteknologi«. Kommissionen anmodes om at vaere saerlig opmaerksom herpaa, saaledes at disse overlapninger undgaas. Koordineringen mellem de forskellige programmer kan ganske vist mindske denne risiko, men det ser ikke ud til, at koordineringen er tilstraekkelig.

4.3. Et af de stoerste problemer for den europaeiske integration er det ringe samarbejde mellem de forskellige aktoerer inden for forskningen, saavel i industrien som i det akademiske miljoe.

4.3.1. Naar Raadet vedtager Kommissionens forslag, boer det undgaa yderligere at sprede de finansielle midler, der er foreslaaet til de tre hovedomraader, paa flere specifikke aktiviteter. Der boer sikres fri adgang for alle industrigrene til at deltage i forskningsaktiviteterne inden for de tre omraader, herunder isaer transportmiddelteknologi, for at undgaa at skabe kunstige barrierer for samarbejdet mellem de forskellige industrigrene og for at fremme den staerke synergi, der er noedvendig for at saette skub i formidlingen af viden.

4.4. De erfaringer til gavn for SMV, der er indvundet i forbindelse med CRAFT-foranstaltningerne (cooperative research), maa - som anfoert i det fjerde rammeprogram - fastholdes og overfoeres til andre programmer af saerlig interesse for SMV, saaledes at disse kan erhverve den »teknologikultur«, som er en uomgaengelig forudsaetning for at fremme innovation paa virksomhedsplan.

4.4.1. Man boer endvidere vaere saerlig opmaerksom paa behovet for en forenkling af procedurerne og for oprettelse af en oplysningstjeneste for SMV, saa de faar lettere ved at deltage paa rette vis. Et af de stoerste problemer, som tilsyneladende forhindrer SMV i at deltage i innovationen, bestaar uden tvivl i en praecis og oekonomisk baseret vurdering af, hvilken loesning der bedst opfylder virksomhedens behov. Anskaffelse af eksisterende teknologi og anvendelse af forhaandenvaerende viden kan faktisk i mange tilfaelde vaere mere fordelagtig end forskning.

5. Saerlige bemaerkninger

5.1. OESU stiller sig positivt til Kommissionens forslag. Dog foreslaas foelgende aendringer af teksten for yderligere at forbedre indvirkningen paa det europaeiske erhvervsliv:

5.1.1. Efter 16. betragtning tilfoejes foelgende betragtning:

»Det er noedvendigt at indfoere mekanismer, som kan fremme beskaeftigelsen, isaer af de unge, ved hjaelp af de aktiviteter og bestemmelser, der er fastlagt i det foreliggende program«.

5.1.2. I bilag I (det videnskabelige og oekonomiske indhold) under omraade 3 »Transportmiddelteknologi«, punkt 2 »aktivitetsforslag«, slettes foelgende punktum i foerste afsnit;

»Der vil blive lagt saerlig vaegt paa forskning inden for flyteknik for at tilgodese denne sektors behov og give den mulighed for ... transportsektorer«.

5.1.3. I bilag II (vejledende fordeling af midlerne) tilfoejes foelgende fodnote:

»(5) Enhver yderligere spredning af midlerne for at favorisere bestemte industrisektorer boer undgaas, isaer under omraade 3 (transportmiddelteknologi), for at undgaa at skabe kunstige barrierer for samarbejdet mellem de forskellige industrigrene.«

5.1.4. I bilag III (naermere bestemmelser om programmets gennemfoerelse) aendres tredje afsnit i punkt 1 til foelgende:

»For gennemfoerelsen af naervaerende program gaelder foelgende naermere betingelser: Deltagelse i foranstaltninger med omkostningsdeling forudsaetter deltagelse af mindst 3 organer fra tre forskellige lande, heraf to industriforetagender fra to EU-lande.«

5.1.5. Ligeledes i bilag III, angaaende punkt 2.4 om forberedelses-, ledsagelses- og stoetteforanstaltninger, tilfoejes der til allersidst en sidste tankestreg med foelgende ordlyd:

»stipendier og tilskud inden for rammerne af forskningsprogrammerne for at fremme ansaettelsen af nyuddannede kandidater i de industrivirksomheder, der deltager i forskningen.«

Bryssel, den 2. juni 1994.

Susanne TIEMANN

Formand for

Det OEkonomiske og sociale Udvalg

(1) EFT nr. C 113 af 23. 4. 1994, ss. 4-15, 24.

(2) EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1.

(3) EFT nr. L 115 af 6. 5. 1994, s. 31.

(4) EFT nr. C 81 af 18. 3. 1994, s. 9.

(5) EFT nr. L 269 af 25. 9. 1991, s. 30.

(6) EFT nr. C 41 af 18. 2.1991, s. 46.