KOMMISSIONEN FOR OE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 20.11.1996 
KOM(96) 589 endelig udg. 
Første handlingsplan 
for innovation 
• 
i 
Innovation som vækst- og beskæftigelsesfremmende faktor 
(forelagt af Kommissionen) 

"Europa ma for at bekæmpe sin arbejdsløshed 
arbejde for en stærkere vækst hvor hovedvægten 
lægges på de områder, der har fremtiden med sig" 
{Tillidspagten for beskæftigelse, juni 1996). 
INDLEDNING 
Den offentlige debat i forbindelse med grønbogen har i høj grad bekræftet de store linjer i 
Kommissionens beskrivelse af situationen vedrørende den manglende innovation i EU. Man er nået til 
almindelig enighed om, at problemet bør gribes an på globalt plan under hensyntagen til de teknologiske 
aspekter, erhvervsuddannelse, udviklingen i risikovillig kapital samt love og administrative 
bestemmelser.2 Under debatten er det blevet fremhævet, hvor vigtigt det internationale perspektiv er, og 
der er blevet sat fokus på de mange forskellige nationale, regionale og sektorielle situationer. På 
topmødet i Firenze gav Det Europæiske Råd klart udtryk for, at "indsatsen for beskæftigelse fortsat skal 
have førsteprioritet for Unionen og dens medlemsstater" og opfordrede som led i en strategi med henblik 
herpå "Kommissionen til at udarbejde en handlingsplan for innovationsforanstaltninger".3 
Der udvikler sig nemlig støt nye markeder inden for information, miljø, sundhed, fødevarer og kultur i 
hele verden, og der er ved at opstå en efterspørgsel efter nye produkter og tjenesteydelser. Europas 
fremtidige arbejdspladser afhænger af, hvorvidt man har den nødvendige innovationskapacitet til at 
imødekomme de nye behov. Dette potentiale er fuldt ud lige så vigtig for at opretholde konkurrenceevnen 
og beskæftigelsen inden for andre aktivitetsområder. 
At gøre en indsats for innovation er fortrinsvis borgernes, virksomhedernes og de nationale, regionale og 
lokale myndigheders opgave. 
Det er absolut nødvendigt at handle på fællesskabsplan - under overholdelse af nærhedsprincippet - når 
det drejer sig om at fastlægge og håndhæve spillereglerne, især inden for konkurrence, industriel 
ejendomsret og det indre marked. På dette plan er det desuden muligt at tilvejebringe det nødvendige 
overblik og at organisere udvekslingen af erfaringer og udbredelsen af god praksis. Fællesskabet bør 
endelig være et eksempel og inddrage sine egne instrumenter, især rammeprogrammet for forskning og 
udvikling samt strukturfondene. 
I grønbogen om innovation er der udstukket en lang række aktionslinjer. Af hensyn til effektiviteten 
omfatter denne "første handlingsplan" kun et begrænset antal prioriterede aktioner, som snarest skal 
iværksættes på fællesskabsplan, samt igangværende eller siden offentliggørelsen af grønbogen bebudede 
aktioner, der i denne er udpeget som væsentlige for innovationsprocessen.4 
Der er tale om en første handlingsplan, idet Kommissionen dels fortsætter undersøgelsen af visse af 
grønbogens aktionslinjer, hvis iværksættelse indgår i en langsigtet planlægning, dels foreslår i samarbejde 
med medlemsstaterne og ansøgerlandene at foretage en mere tilbundsgående undersøgelse af de 
aktiviteter, der hører under deres ansvarsområde, med henblik på at udarbejde en fælles referenceramme 
og på denne måde hjælpe dem med at fastlægge prioriterede aktioner og samarbejdsmuligheder. 
Begrebet innovation og dets anvendelsesområde er defineret i denne grønbog (KOM(95) 688 endelig udg.). 
De modtagne kommentarer er sammenfattet i bilag 2. 
Formandskabet konklusioner fra Det Europæiske Råd i Firenze den 21. og 22. juni 1996. SN/300/96. 
Aktionerne er beskrevet og begrundet i bilag 1. 
De ti associerede lande i Centraleuropa. Cypern og Malta. 
Denne første handlingsplan for innovation drejer sig om tre aktionsområder: 
• at fremme innovationskulturen 
• at skabe gunstige betingelser for innovation 
• at forbedre forbindelserne mellem forskning og innovation. 
1. DET FØRSTE VIGTIGE PUNKT ER AT FREMME EN EGENTLIG INNOVATIONSKULTUR. 
For at innovere må man være i besiddelse af et temperament, som forener kreativitet, iværksætterånd, 
evne til at acceptere og styre risici samt accept af social, geografisk og erhvervsmæssig mobilitet. Det 
kræver også, at man er i stand til at foregribe behov, tilrettelægge arbejdet effektivt og kontrollere frister 
og omkostninger. 
Man bør derfor fremme innovationsånden. og her hjælper hverken retsforskrifter eller kortsigtede 
aktioner! Man råder dog over visse midler: 
(i) Indgriben i uddannelses- og erhvervsuddanneisesforløbet 
Man må på nationalt plan fortsat gøre sig kritiske overvejeiser om uddannelsesprogrammer og -metoder, 
først og fremmest om. hvorvidt de er egnede til at stimulere kreativitet og iværksætterånd lige fra de små 
klasser, og om eventuelle ændringer \ læreruddannelserne. Medlemsstaterne bør også fortsætte 
udviklingen af vekseluddannelserne. 
Kommissionen vil bidrage hertil ved at oprette et stående forum for uddannelse og innovation med 
henblik på at fremme udvekslingen af erfaringer og udbredelsen af god praksis på dette område. Den vil 
gå videre med gennemførelsen af hvidbogen om aimen uddannelse og uddannelse, navnlig inden for 
lærlingeuddannelse (ERASMUS-program for lærlingeuddannelser og den europæiske lærlingevedtægt) 
og videreuddannelse. Den vil fremme de indbyrdes forbindelser mellem skolerne som led i initiativet 
"Læring i informationssamfundet". 
(ii) Fremme af forskeres og teknisk personale mobilitet i retning af virksomhederne 
I retningslinjerne for det femte rammeprogram for forskning foreslår Kommissionen et omfattende 
program, hvis hovedmål er at øge det menneskelige potentiale. Herved ønsker den navnlig at styrke 
rammeprogrammets indsats til fordel for beskæftigelse af unge forskere og ingeniører i virksomhederne, 
især i SMV'er. som et supplement til deres innovations- eller teknologioverførselsprojekter. 
Medlemsstaterne opfordres til at vedtage tilsvarende foranstaltninger og sørge for, at betingelserne for 
denne mobilitet rent faktisk er til stede. 
Kommissionen har igangsat en debat i forbindelse med grønbogen om mobiliteten og vil foretage en 
undersøgelse af Veil-gruppens anbefalinger.6 
(iii) Demonstration af effektive indfaldsvinkler til innovation i erhvervslivet og samfundet 
Når borgerne, virksomhederne og deres repræsentanter inddrages i debatten om de store teknologiske 
valg, og når lønmodtagerne, brugerne og forbrugerne deltager i processen, letter det accept af innovation 
og dennes endelige succes. Udbredelsen af god praksis på disse områder vil blive styrket. 
Det kommende rammeprogram for forskning vil i øvrigt muliggøre nye demonstrationsmetoder, som 
omfatter de tekniske, økonomiske og sociale aspekter samt de ledelsesmæssige og organisatoriske 
aspekter, og som begunstiger fremgangsmåder baseret på medansvar. 
Kommissionen har bedt en gruppe af højtstående embedsmænd under forsæde af S. Veil om at undersøge de hindringer, der 
stadig begrænser arbejdstagernes og andre personers frie bevægelighed. Denne gruppe vil på grundlag af sine drøftelser 
komme med forslag til fjernelse af de lovgivningsmæssige, administrative og praktiske hindringer. 
(iv) Udbredelse af de bedste ledelses- og organisationsmetoder i virksomhederne 
Succesfulde virksomheder er i stadig højere grad "kvikke" virksomheder, der reagerer på deres 
omgivelser, og som er i stand til at etablere samarbejdsforbindelser med eksterne kompetencecentre. 
Udbredelsen af innovation inden for arbejdstilrettelæggelse såvel som anvendelsen af informations- og 
kommunikationsteknologier på dette område bør prioriteres højere på nationalt plan og på 
fællesskabsplan. Med henblik herpå vil Kommissionen sørge for at fremme anvendelsen af de 
instrumenter, den råder over (rammeprogrammet, strukturfondene og uddannelsesprogrammerne). 
Politikken for kvalitetsfremme bevirker også, at virksomheder og offentlige administrationer bevæger sig 
i denne retning. 
Den indbyrdes rivaliseren mellem virksomhederne, navnlig ved sammenlignende evalueringer 
("benchmarking"), der gør det muligt for dem at placere sig i forhold til de bedste virksomheder på 
internationalt plan. udgør et effektivt middel til udbredeise af god praksis. Kommissionen vil derfor 
indføre et "benchmarking"-system på europæisk plan, der først skal anvendes inden for kvalitet, og lette 
sammenslutningen i netværk af nationale forsøg, som den opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre. 
(v) Fremme af innovation i den offentlige sektor og administrationen 
På nationalt plan bør man udvikle aktioner for beslutningstagere, projektledere og fondsforvaltere inden 
for det offentlige, som har til formål at uddanne aem i og bevidstgøre dem om innovation. 
Kommissionen vil fremme udvekslingen af erfaringer om, hvordan innovation kan fremmes og udbredes 
inden for administrationen og de offentlige tjenester. Som følge heraf vil der eventuelt blive offentliggjort 
en grønbog i 1998. 
Herudover vil Kommissionen indføre en ordning med løbende registrering af innovationsresultater og -
politikker i Europa, som skal danne grundlaget for en periodisk beretning om innovation i EU. 
Endelig opfordres medlemsstaterne til fortsat at bestræbe sig på at fremme konkurrencen i forbindelse 
med offentlige aftaler og anvendelsen af præstationsnormer 
KOM(96)463af9.10.96. 
2. DET ANDET VIGTIGE PUNKT ER AT SKABE GUNSTIGE LOVGIVNINGSMÆSSIGE, ADMINISTRATIVE OG 
FINANSIELLE BETINGELSER, 
ilt Tilpasning og forenkling af love og administrative bestemmelser 
» £U og medlemsstaterne bor forst og fremmest bestræbe sig pa at forbedre det europæiske 
patentsystem, der bør gores mere effektivt, nemmere tilgængeligt og mindre bekosteligt. At der 
blandt brugerne er et behov nerfor. er blevet bekræftet under den offentlige debat. 
Mange af mangierne ved den nuværende situation skyides. at der i EU findes tre patentsystemer side 
om side, nemlig aet nationale Datent., det europæiske Datent og EF-oatentet. i det europæiske 
patentsystem er der ikke nogen domstol mea kompetence Då europæisk plan. som kan afgøre tvister. 
Derfor består der en risiko for. at de kompetente domstole i medlemsstaterne træffer indbyrdes 
modstridende afgørelser, £F-patentet er endnu 'kke trådt i kraft, da det ikke er ratificeret af alle 
medlemsstaterne, og det har allerede vist sig at være utilstrækkeligt pa baggrund af udviklingen i 
behovene og i opbygningen af Europa. 
Kommissionen vil i 1997 udarbejde en grønbog om EF-patentet. i den forbindelse er det hensigten at 
undersøge følgende spørgsmål: 
* hvorvidt Luxembourg-konventionen om EF-patentet bør overføres tii et retssystem under traktaten 
* hvorvidt der pa fællesskabsplan bør ske en voeriigere narmonisenng af patentrenen 
* hvorvidt der bør bygges bro meiiem det europæiske patentsystem og EF-patentet 
* hvorvidt ordningen med afgifter og gebyrer kan tilpasses pa en sådan made. at disse kommer til at 
svare til de ydede tjenester og ikke uagør en nindnng for Deskyttelse af ejendomsretten til 
innovation. 
Kommissionen vil i samarbejde med medlemsstaterne fortsat bestræbe sig på at harmonisere og 
fuldstændiggøre lovgivningen (især hvad angår informationssamfundet, mønstre og lønmodtageres 
opfindelser), og den vil styrke sin egen rolle * bekæmpelsen af patentkrænkelser. Den vil oprette en 
informations- og hjælpetjeneste for deltagerne \ rammeprogrammet for forskning. 
Kommissionen henstiller tii medlemsstaterne at sørge for bistand tii SMV'er og universiteter i 
forbindelse med tvister, bedre opiysning af SMV'er og indførelse af uddannelser pa dette område. 
* Forenkling af virksomhedsoprettelse og innovationsstøtteforanstaltninger pa nationalt plan og 
på fællesskabsplan 
Kommissionen henstiller til medlemsstaterne at opstille kvantificerede mål for forenkling af 
formaliteterne og forkortelse af fristerne i forbindelse med oprettelse af virksomheder og at iægge en 
ambitiøs tidsplan for deres gennemførelse. 
Kommissionen vil ligesom visse medlemsstater foretage forsøg med en mekanisme til 
forhåndsvurdering af lovgivningens betydning for innovation inden for rammerne af de almindelige 
retningslinjer for politikken pa lovgivningsområdet. 
Det er ofte svært for virksomhederne, og især SMV'erne, at finde rundt i det væld af støttetjenester, 
der er dukket på såvel lokalt, regionalt og nationalt plan som på fællesskabsplan. Der bør gøres 
yderligere bestræbelser på at rationalisere strukturerne og koordinere initiativerne for at gøre dem så 
gavnlige og effektive som muligt. 
Desuden bør lokale eller regionale net af centrale kontaktpunkter for SMV'er. som dækker 
støtteforanstaltningerne for innovation, tinde alminoeiie udbredelse. 
Oer skal endelig vedtages egnede lovgivningsmæssige strukturer idet europæiske selskab og joint 
enture-seiskabet). og oe eksisterende instrumenter sEOFG'j vfi fonsat blive tremmet aktivt. 
ii) Forenkling af adgangen til finansiering af innovation i Europa 
På dette altafgørende omrade kommer initiativerne især ira oen private sektor eller fra de nationale eller 
regionale myndigheder. Kommissionen bør oetordre udbredeisen at god praksis, især ved at støtte 
pilotaktioner. men også ved at anvende strukturfondene og nyere instrumenter, såsom Den Europæiske 
investeringsfond (EIF). Indsatsen skal sigte mod følgenoe tre mål: 
* for det første bør investeringer i form af rtsikoviiiig kapital og egenkamtal fremmes, 
Det gælder især etablenngsinvestermger og innovative virksomheder 3 stærk vækst, der er en vigtig 
kilde tii ny beskæftigelse 
Langtidsinvesteret kapital (pensionsfonde, livsforsikringer, lokale net af private investorer og 
iønopsparing) bør ? større omfang orienteres mod nsikoinvestenng. 
Kommissionen vil bestræbe sig på at styrke EIF's aktioner til fordel for innovation. Det kan eventuelt 
ske ved at indføre en pilotmekanisme tn fremme af risikokapitalfonde. hvor EIF foretager 
kapitalindskud tii investering i de tidlige stadier at investerings- og innovationsprojekter. især 
projekter under Fællesskabets forskning. 
• For det andet bør betingelserne tor udviklingen ar de nye europæiske kapitalmarkeder for 
mnovative virksomheder s stærk vækst {såsom sammenslutningen af nye markeder (Nouveaux 
Marches) eller Easdaq) sikres. Det betyder, at et vist antal lov- og skattebestemmeiser skal tages op til 
fornyet behandling, og at den nødvendige ekspertise skal tiiveiebnnges. 
For det tredje bør forbindelserne mellem den teknologiske innovation og det finansielle miljø 
styrkes. Der bør ydes støtte tii udbredeisen pa tværs at grænserne af god praksis og forsøg med nye 
metoder på dette område. Man bør endvidere fremme udnytteisen af resultaterne af Fællesskabets 
forskning ved at forbedre forbindelserne mellem denne og risikokapitalen. Der vil blive oprettet en 
informations- og rådgivningstjeneste på området ror deltagerne i rammeprogrammet. 
DET TREDJE VIGTIGE PUNKT ER AT FORBEDRE FORBINDELSERNE MELLEM FORSKNING OG 
INNOVATION PA NATIONALT PLAN OG PA FÆLLESSKABSPLAN. 
' "vidensbaserede økonomier" er oparbejdelse, udbredeise og overførsel af knowhow til forskellige 
aktører (personer, virksomheder eiler organisationer) samt disses evne til at optage den og anvende den i 
tiltagende omfang tæt forbundne. Det er således hovedsagelig forbindelsen mellem forskning 
(oparbejdelsen af viden), uddannelse, mobilitet, interaktion (udbredelse af viden) og virksomhedernes -
især SMV'emes - evne til at optage ny teknologi og viden, der er livsvigtig for innovationen. 
(i) På nationalt plan bør der gennemføres en række aktioner, som skal udformes efter situationen 
i de enkelte lande og eventuelt suppleres af Kommissionen: 
• For det forste er der behov for et strategisk og fremadrettet perspektiv for forskningen og 
anvendelserne af denne. 
Initiativer af typen "nogleteknologier". "Delphi" og "Foresight" kan hjælpe med at rette de kollektive 
bestræbelser mod de sektorer, fagomrader elier teknologier, der vi! få storst betvdning i fremtiden. De 
Vedtægterne tor EIF har tilladt dette siden luni 1006 
medlemsstater, der ikke har erfaring på området, bør overveje, om de ønsker at anvenae denne type 
metoder. 
Kommissionen vil udfolde bestræbelser på: 
• at lette udvekslingen af erfaringer mellem medlemslandene og at udnytte resultaterne af disse 
initiativer i søgningen efter nye indfaldsvinkler på unionsplan 
- at forstærke den teknologiske overvågning på unionsplan ved Det Europæiske Observationscenter 
for Videnskab og Teknologi, der er etableret ved Centeret for Teknologiske Fremtidsstudier under 
FFC (Det Fælles Forskningscenter), og anvende dette center som knudepunkt for medlemsstaternes 
observatorier. 
• For det andet bør erhvervslivets forskning styrkes, både absolut og i forhold til den øvrige 
verden. 
Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at opstille kvantificerede og ambitiøse målsætninger for 
en forøgelse af den andel af bruttonationalproduktet, der anvendes til forskning, udvikling og 
innovation, navnlig ved at fremme virksomhedernes forskning (især forskning, der finansieres af 
virksomhederne, eller forskning, som finansieres af de offentlige myndigheder i det i henhold til 
traktatens artikel 92 tilladte omfang). For Europas vedkommende ligger den procentvise andel af BNP, 
der går til finansieringen af industriens forskning - et område, der kan udnyttes yderligere - nemlig 
38% under den tilsvarende andel i USA og o5% unaer Japan. 
• For det tredje bør der tilskyndes kraftigt til oprettelse af teknologibaserede virksomheder 
("campus companies", decentralisering osv.t. 
Kommissionen henstiller til medlemsstaterne at styrke indsatsen på dette område og især at lægge 
vægt på eksisterende ordninger, der er anvendt med held. 
I 1997 vil Kommissionen foranstalte en grundig drøftelse af dette emne med medlemslandene under 
inddragelse af de lokale aktører. Drøftelsen vil omhandle foranstaltninger (inden for områderne 
intellektuel ejendomsret, sociale rettigheder, finansielle ordninger osv.), der kan lette 
decentraliseringen af virksomhederne, samt nationale eller regionale foranstaltninger til fremme heraf. 
Kommissionen vil støtte udbredelsen af god praksis ved hjælp af pilotaktioner i samarbejde med f.eks. 
universiteternes teknologioverførselsafdeiinger, relevante regionale institutioner, 
risikokapitalvirksomheder og teknologimæglere. 
• For det fjerde bør samarbejdet mellem offentlig og privat forskning intensiveres. 
Kommissionen henstiller til medlemsstaterne at skabe gunstige betingelser for dette samarbejde, både 
lovgivningsmæssigt og i praktisk henseende, som f.eks. ved: 
- at give universiteter og forskere mulighed for at anvende en del af deres tid til virksomheds­
udvikling 
- at give universiteter og andre offentlige forskningscentre mulighed for at indgå eksklusivkontrakter 
med industrien med hensyn til resultaternes udnyttelse, hvilket også kan ske ved erhvervelse af 
kapitalandele. 
• Endelig bør evnen til at udnytte viden og knowhow, uanset hvor den stammer fra, styrkes. 
Der skal gøres et betydeligt arbejde på dette område. Medlemsstaterne bør udvide deres 
støtteforanstaltninger til også at omfatte overførsel af teknologier med international oprindelse. 
Virksomhederne, og især SMV'erne, bør have nemmere adgang til den bedste knowhow inden for 
teknologi, arbejdstilrettelæggelse, uddannelse eller management på europæisk plan og på verdensplan. 
Î øvrigt bør bestræbelserne pa en rationalisering at de ovennævnte organer til støtte for innovation 
ledsages på nationalt og regionalt plan af foranstaltninger, nvorved de kan opnå det nødvendige 
mindstemål af viden og professionalisme. 
Kommissionen vil udvide sine bestræbelser oå at skabe bedre indbyrdes forbindelser mellem de 
forskellige nationale og regionale innovationssystemer. Den vil i samarbejde med de relevante aktører 
medvirke ved udviklingen - og eventuelt den officielle godkendelse - af de nye professioner, der er 
behov for i denne sammenhæng. 
(ii) På unionsplan vii Fællesskabet inddrage sine instrumenter i indsatsen til fordel for innovation. 
* Kommissionen foreslår i det femte rammeprogram en forenklet ramme til Integrering af 
innovations- og SMV-dimensionerne. 
Ud fra erkendelsen af at store virksomheder spiller en vigtig rolle for innovationen, især i medfør af 
deres forbindelser mea minore virksomheder, bør denne foranstaltning gøre det muligt for et større 
antai SMV'er at få del i hele forskningsspektret og resultaterne heraf, lette teknologioverførslen og 
fremme innovation. 
- For det første bor rammeprogrammet anskues ud fra en integreret synsvinkel. Der vil i højere grad 
systematisk blive taget nensyn til spørgsmål vedrørende organisation, forvaltning, markeder, 
finanser, jura og sikkerhed i forskningsproiekterne. 
- For det andet skal iværksættelsesrarnmerne for programmer og projekter tilpasses. Dette vil 
især vedrøre: 
* evalueringskriterier for projektforslag 
* tilskyndelse til, at der allerede på forskningsstadiet træffes forberedelser med henblik på 
udnytteise og spredning af resultaterne (dokumentering af resultater, komplementære 
undersøgelser, uddannelsesaktioner, forberedelse af licenser, udvælgelse af partnere, 
overvejelser vedrørende det standardfbrberedende arbejde osv.) 
* tilpasning af kontrakterne med særligt henblik oå at opnå større fleksibilitet og styrke 
kontrahenters intellektuelle ejendomsret \ forbindelse med udviklings- eller 
demonstrationsaktiviteter 
* tilstræbeise af den størst mulige brugervenlighed for SMV'er og fremskyndelse af procedurerne 
med fastsættelse af maksimumsfrister for de forskellige faser. 
- For det tredje skal udarbejdelsen og gennemførelsen af de forskellige aktioner koordineres bedre 
for at sikre: 
* en bedre overordnet sammenhæng i aktionerne 
* et integreret udvalg af tjenester, der er tilpasset forskellige typer SMV'ers behov 
* opretteise af gateways (samkøring) mellem projekter på forskellige stadier (forskning, 
demonstration, overførsel og udnyttelse) 
* bedst mulig udnyttelse af eksisterende netværk for støtte til især SMV'er på områderne 
innovation, projektforberedelse og partnersøgning. 
- Endelig vil de positive erfaringer med industri- og forsknings-taskforcerne blive udnyttet i 
forbindelse med det femte rammeprogram for forskning. 
Debatten om grønbogen om innovation og erfaringerne fra taskforcerne under det fjerde 
rammeprogram har påvist nyttigheden af instrumenter, der gør det muligt: 
* at identificere (i samarbejde med brugere, forskere og industrien) de teknologiske problemer. 
hvis løsning er et prioriteret økonomisk og socialt mål i Europa 
* i højst muligt omfang at samle ekspertisen og de private og offentlige ressourcer - på EU-plan 
eller nationalt plan - om en heldig gennemførelse af større, målrettede projekter og derved opnå 
hurtigere resultater af forskningsarbejdet, samtidig med at dobbeltarbejde undgås, og 
synligheden og eksempeiværdien af Fællesskabets forskning øges. 
På fællesskabsplan bør man derfor: 
* styrke task-forcernes vejledende rolle ved i højere grad at inddrage innovation som et 
udvælgelseskriterium for projekterne, ved det femte rammeprogram 
* effektivisere procedurerne ved at planlægge samtidige eller integrerede indkaldelser af forslag i 
forbindelse med de forskellige programmer for prioriterede forskningsområder. 
Alle de øvrige fællesskabsinstrumenter vil også blive inddraget i innovationsindsatsen: 
- Således vil man videreføre strukturfondenes engagement til fordel for innovation såvel på 
fællesskabsplan (artikel 10 i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), initiativerne 
SMV, ADAPT eller LEADER II) som på nationalt og regionalt plan. 
Medlemsstaterne og de pågældende regioner opfordres til at øge deres engagement i 
innovationsfremmende foranstaltninger under hensyntagen til de midler, der er til rådighed i 
indeværende planlægningsperiode og den kommende generation af strukturfonde. 
Kommissionen vil i den forbindelse trække på de erfaringer, der er indhøstet fra de regionale 
innovationsstrategiprojekter, der har hentet støtte såvel under artikel 10 i EFRU som fra 
innovationsprogrammet. Den vil i øvrigt i højere grad tage hensyn til innovation i sine forskellige 
initiativer. 
- EU bør få mest muligt ud af innovationens internationale dimension. To tredjedele af verdens 
innovationer og videnskabelige opdagelser sker nemlig uden for Unionen, og vækstmarkederne 
ligger for de flestes vedkommende uden for vores kontinent. Dette indebærer især: 
* en tættere interaktion mellem rammeprogrammet og COST- og EUREKA-samarbejdsprogram-
merne 
* støtte til internationalt industrielt samarbejde 
* en intensivering af det internationale forsknings- og udviklingssamarbejde med tredjelande 
* en øget tilskyndelse af organisationer i de pågældende lande til at indgå i et bedre samspil med 
Fællesskabets forskningsprojekter via de muligheder, instrumenter som TACIS, PHARE , 
MEDA osv. byder på. 
* en fortsat bevågenhed ved internationale forhandlinger over for spørgsmål af mulig betydning 
for europæisk innovation og dens afsætningsmarkeder (f.eks. intellektuel ejendomsret og 
foranstaltninger over for svig). 
Endelig vil handlingsplanens indhold blive udformet for de forskellige prioriterede sektorer 
og teknologiområder 
Forholdene varierer meget efter land. sektor eller teknologi. Derfor må handlingsplanen tilpasses 
de områder eller sektorer, der betragtes som prioriterede. Som sådanne kan bl.a. følgende komme 
på tale: miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling, servicesektoren, udviklingen af landdistrikterne, 
efterspørgsels- og forbrugerspørgsmål, den audiovisuelle sektor og bedre udnyttelse af 
rumfartsteknologier og teknologier med dobbelt anvendelse. 
For ikke-ansøgerlande. 
KONKLUSION 
På de tre ovenfor afgrænsede hovedområder forslår Kommissionen således de foranstaltninger, hvis 
prioritering, forventede virkninger eller påtrængende karakter er blevet understreget under debatten. De 
opsummeres i nedenstående tabeller. På fællesskabsplan kan disse foranstaltninger finansieres ud fra 
eksisterende budgetter og budgetoverslag. 
Hovedindsatsen bør imidlertid finde sted på lokalt, regionalt eller nationalt plan. For så vidt angår de 
aktiviteter, der hører under medlemsstaternes og ansøgerlandenes ansvarsområde, foreslår 
Kommissionen, at den i samarbejde med de pågældende lande udfører en mere tilbundsgående 
undersøgelse med henblik på at udarbejde en fælles referenceramme og på denne måde hjælpe dem med 
at fastlægge deres egne prioriteringer og samarbejdsmuligheder. 
Kommissionen vil træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for en effektiv koordinering af 
foranstaltningerne i forbindelse med forskellige politikker og en forbedret interaktion med 
medlemslandene. Den opfordrer medlemsstaterne til at træffe tilsvarende foranstaltninger. 
Kommissionen vil udarbejde en detaljeret tidsplan for iværksættelsen og en præcis beregning af 
omkostningerne for de foreslåede foranstaltninger. På dette grundlag vil den forelægge Rådet, 
Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget lovforslagene i overensstemmelse 
hermed. Kommissionen vil med regelmæssige mellemrum aflægge rapport til Det Europæiske Råd om 
handlingsplanens afvikling. Î denne sammenhæng vil den fremlægge forslag til ændringer, der bliver 
aktuelle i medfør af udviklingen eller de særlige omstændigheder i forbindelse med planens 
iværksættelse. 
Den entusiasme og energi, der er lagt for dagen, bør kanaliseres ud i iværksættelsen af nærværende 
handlingsplan, således at der kan opbygges et Europa, der i højere grad satser på innovation, 
konkurrencedygtighed og jobskabelse,. 
********************** 
Nedenstående sammenfattende tabeller er en integrerende del af nærværende handlingsplan. 
10 
- 1 - FREMME AF INNOVATIONSKULTUREN 
1.1. NYE AKTIONER 
1- Almen uddannelse og erhvervsuddannelse (grundlæggende uddannelse og videreuddannelse! 
Kommissionen 
• Oprettelse af et forum for uddannelse og innovation med henblik på udveksling af erfaringer og 
udbredelse af god praksis (1997). 
Medlemsstaterne og de lokale offentlige organer 
- Kritiske overvejelser om uddannelsesprogrammer og -metoder og om læreruddannelser 
* Tilpasning af de grundlæggende uddannelser med henblik på at udvikle kreativitet, iværksætterånd 
osv. lige fra de små klasser. 
2- Forskeres, studerendes og underviseres mobilitet 
Kommissionen 
• Forslag til et omfattende program til forøgelse af det menneskelige potentiale i det femte 
rammeprogram for forskning (første halvår af 1997) 
• Fremme af beskæftigelse af forskere og ingeniører i udenlandske virksomheder ("Industrial Phd's") 
(pilotprojekt i 1997) 
• Indførelse af større fleksibilitet i fællesskabsstøtten til mobilitet (femte rammeprogram). 
Medlemsstaterne 
• Foranstaltninger til fremme af midlertidig beskæftigelse af forskere i virksomheder, navnlig SMV'er 
- Tilvejebringelse af gunstige betingelser for mobilitet mellem forskning og erhvervsliv (bedømmelse af 
fortjeneste, karriereforløb). 
3- Innovation og virksomhedsledelse 
Kommissionen 
- Fremme af innovation i arbejdstilrettelæggelsen ved hjælp af fællesskabsinstrumenterne 
(rammeprogrammet, strukturfondene, uddannelsesprogrammerne osv.) (1997/98) 
• Indførelse af et system til justering af præstationer ("benchmarking") på EU-plan (pilotprojekt i 1997). 
4- De offentlige myndigheder 
Kommissionen 
• Udbygning af udvekslingen af erfaringer om fremme og udbredelsen af innovation i administrationer 
og offentlige tjenester. Konference i 1997 og grønbog i 1998 
• Indførelse af en ordning med løbende registrering af innovationsresultater og -politikker i Europa 
(1997). 
Medlemsstaterne 
• Udarbejdelse af aktioner til bevidstgørelse og oplysning af politiske ledere og højtstående 
embedsmænd om udfordringerne i forbindelse med innovation. 
11 
-1- FREMME AF INNOVATIONSKULTUREN 
i .2. IGANGVÆRENDE AKTIONER VEDRØRENDE FORBEDRINGEN AF KLIMAET FOR INNOVATION I 
EUROPA 
1- Almen uddannelse og erhvervsuddannelse (grundlæggende uddannelse og videreuddannelse) 
Kommissionen 
iværksættelse af de forslag, der er indeholdt i hvidbogen om almen uddannelse og erhvervsuddannelse 
(navnlig ERASMUS-programmet for lærlingeuddannelser og den europæiske lærlingevedtægt) 
• Pilotprojekter til fremme af de indbyrdes forbindelser mellem skolerne (initiativet "Læring i 
informationssamfundet"). 
Medlemsstaterne og de lokale offentlige organer 
• Udbygning af vekseluddannelserne, især på universitetsniveau 
• Tilskyndelse til beherskelse af flere fællesskabssprog. 
\- Forskeres, studerendes og underviseres mobilitet 
Kommissionen og medlemsstaterne 
• Igangsættelse af en debat vedrørende grønbogen om almen uddannelse, erhvervsuddannelse og 
forskning - hindringer for mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab og gennemførelse af de godkendte 
aktionslinjer; gennemgang og eventuel anvendelse af Veil-gruppens anbefalinger. 
3- Deltagelse af de berørte aktører og bevidstgørelse af offentligheden 
Kommissionen 
• Udarbejdelse af aktioner til udbredelse af god praksis på dette område. 
Medlemsstaterne 
- Fremme af teknisk-videnskabelig almenviden og af kendskabet til de positive virkninger af 
innovation. 
Kommissionen og medlemsstaterne 
- Inddragelse af virksomhederne, borgerne og deres repræsentanter i debatten om de store teknologiske 
valg 
Udvikling af fremgangsmåder baseret på medansvar, som inddrager lønmodtagerne, brugerne og 
forbrugerne og dermed letter accept af innovation. 
4- Innovation, pg virksomhedsledelse 
Medlemsstaterne 
• Styrkelse af aktiviteterne inden for uddannelse i innovationsorienteret ledelse 
• Aktioner til fremme af anvendelsen af "benchmarking" i virksomhederne. 
^i^LiLffegJligg-JTiyndigheder 
Medlemsstaterne 
II • Fremme af konkurrencen inden for offentlige aftaler og anvendelsen af præstationsnormer. 
i 
12 
-2- SKABE GUNSTIGE BETINGELSER FOR INNOVATION 
2.1 NYE AKTIONER 
Ir-Beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret 
Kommissionen og medlemsstaterne 
• Udarbejdelse af en grønbog om EF-patentet (september 1997). 
Kommissionen 
• Oprettelse af en hjælpetjeneste vedrørende intellektuel ejendomsret ("IRP-Helpline") for EU-
forskningen (1997). 
Medlemsstaterne 
• Oprettelse af oplysnings- og hjælpetjenester for SMV'er og universiteter med henblik på retstvister. 
^Administrativ forenkling 
Kommissionen 
• Indførelse af en mekanisme til forhåndsvurdering af lovgivningens betydning for innovation (ultimo 
1997). 
• Indføreise af operationelle mekanismer til samordning af Fællesskabets netværk for innovationsstøtte 
(1997). 
Medlemsstaterne 
• Formulering af målsætninger og en nøjagtig tidsplan for en forenkling af formaliteterne ved oprettelse 
af virksomheder. 
Medlemsstater og de lokale myndigheder 
• Fortsættelse af bestræbelserne på en rationalisering af støtteorganer og -aktiviteter for innovation. 
3- Finansiering 
Kommissionen 
• Styrkelse af EIF's interventioner til fordel for innovation og samarbejdet mellem EIB og 
strukturfondene (begyndelsen af 1997) 
• Styrkelse af forbindelserne mellem Fællesskabets forskning og risikokapitalen, især ved at tilbyde 
informations» og rådgivningstjenester på området til såvel deltagerne i rammeprogrammet som 
investorerne (medio 1997) 
• Styrkelse af udvekslingen af erfaringer og udbredelsen af god praksis blandt medlemsstaterne og 
aktørerne på området (1997 og 1998). 
Medlemsstaterne 
• Tilvejebringelse af overordnede rammer for børsmarkeder for vækstvirksomheder 
• Styrkelse af orienteringen af langtidsinvesteret kapital mod risikoinvestering. 
4- Beskatning 
Kommissionen 
• Forberedelse af udarbejdelsen af en meddelelse om beskatning og innovation (muligvis i 1997). 
Medlemsstaterne 
• Fremme af en skatte- og regnskabsmæssig praksis, der er mere gunstig over for immateriel 
investering. 
13 
-2- SKABE GUNSTIGE BETINGELSER FOR INNOVATION 
2.2 IGANGVÆRENDE AKTIONER TIL FORBEDRING AF BETINGELSERNE FOR INNOVATION 
I EUROPA 
Kommissionen 
• Opfølgning af grønbogen om revision af fusionsforordningen, der omhandler en udvidelse af den 
fælles europæiske overvågning af virksomhedssammenlægninger og en harmonisering af 
behandlingen af strukturelle joint venture-selskaber 
• Offentliggørelse af en grønbog om anvendelsen af konkurrencereglerne på vertikale aftaler 
• Fortsættelse af dialogen med de amerikanske konkurrencemyndigheder med henblik på en indbyrdes 
tilnærmelse af definitionerne af det relevante marked, navnlig i aftaler med et betydeligt teknologisk 
indhold. 
2=Jkskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret 
Kommissionen og medlemsstaterne 
• Fuldendelse af harmoniseringen af lovene med henblik på udviklingen omkring 
informationssamfundets teknologier og færdiggørelse af lovgivningen om mønsterbeskyttelse og 
beskyttelse af ansattes opfindelser. 
î lom missionen 
• Styrkelse af indsatsen over for patentkrænkelser. 
Medlemsstaterne 
• Færdigbehandling af direktivforslaget om bioteknologiske opfindelser. 
• Støtte til Den Europæiske Patentmyndigheds bestræbelser på at reducere omkostningerne ved patent­
ansøgninger 
• Gennemførelse af EU-direktiverne for intellektuel ejendomsret i de nationale lovgivninger inden 
udgangen af 1996 
• Udvikling af uddannelserne på dette område 
• Bevidstgørelse af virksomhederne om konkurrencefordelene i forbindelse med beskyttelse af 
intellektuel og industriel ejendomsret. 
3- Administrativ forenkling 
Kommissionen 
- Indførelse af en særlig foranstaltning vedrørende innovation i arbejdsopgaverne for udvalget til 
j forbedring og forenkling af rammebetingelserne for virksomhederne 
j • Hensyntagen til betydningen af innovation i forbindelse med administrativ forenkling (især ved valg 
af sektorer i SLIM-projektet). 
! Medlemsstaterne 
| • Tilvejebringelse af en "single-point entry" (dvs. at alle henvendelser kan rettes til én instans) for 
spørgsmål vedrørende innovation. 
1.4- Love og bestemmelser I 
I Selskabsret 
! Rådet 
\ Hurtig vedtagelse af statutten for det europæiske selskab. 
I 
) Kommissionen 
I- Fortsat anbefaling af brugen af europæiske økonomiske firmagrupper, især i form af bedre 
! information, 
l Undersøgelse af mulighederne for en statut for joint venture-selskaber (traktatens artikel 130 N). 
14 
- 3- BEDRE FORBINDELSER MELLEM FORSKNING OG INNOVATION 
3.1. NYE AKTIONER 
1-. Nationale foranstaltninger og Fællesskabets opfølgning 
(i) Siyxkfilafijnf erhvervslivets forskning 
Medlemsstaterne 
• Formulering af kvantificerede målsætninger og iværksættelse af relevante 
tilskyndelsesforanstaltninger. 
(ii) Oprettelse af teknologibaserede virksomheder 
Kommissionen 
• Organisering af en tilbundsgående udveksling af erfaringer med medlemsstaterne og aktørerne om 
retlige og skattemæssige foranstaltninger og fremmeforanstaltninger (1997) 
• Iværksættelse af pilotaktioner til udbredelse af god praksis i samarbejde med universiteter, 
repræsentanter for risikokapitalen, industrien og regionale institutioner (1998). 
(iii) Et tættere samarbejde meHemJførskning, universiteter og virksomheder 
Medlemsstaterne 
• Tilvejebringelse af juridiske betingelser, der kan lette forskningsinstitutioners udnyttelse af forskning 
og opretteise af virksomheder. 
(iv) Udvikling af SMV'ernes evne til at tage nv teknologi og knowhow i anvendelse 
Medlemsstaterne 
• Støtte til grænseoverskridende teknologioverførsel. 
Kommissionen og medlemsstaterne 
- Bedre forbindelser mellem de nationale og de regionale innovationssystemer på fællesskabsplan. 
(v) Demonstration af effektive innovationsmetoder 
Kommissionen 
• Iværksættelse af en ny generation af demonstrationsprojekter, der omfatter innovationens tekniske, 
organisatoriske og sociale aspekter (femte rammeprogram). 
2-. Integrering af innovations- og SMV-dimensionerne i rammeprogrammet 
Kommissionen 
• Tilpasning af rammeprogrammets iværksættelse (udvælgelseskriterier, behandlingstid), styrkelse af 
demonstrationsaktionerne, tilpasning af de juridiske rammer for kontrakter (fjerde og femte 
rammeprogram) 
• Styrkelse af den rådgivende og koordinerende virksomhed, der varetages af forsknings- og industri-
taskforcer (femte rammeprogram) 
• Udvikling af et program, "Innovation og inddragelse af SMV'er", der kan øge SMV'ers deltagelse i 
rammeprogrammet og tilvejebringe en integreret indfaldsvinkel til innovation med hensyn til 
projekters juridiske og finansielle sagsbehandling (femte rammeprogram). 
3-, Inddragelse af andre fællesskabsinstrumenter 
Kommissionen og medlemsstaterne 
• Fordeling af handlingsplanens indhold på prioriterede områder. 
15 
I - 3- BEDRE FORBINDELSER MELLEM FORSKNING OG INNOVATION 
3.2. IGANGVÆRENDE AKTIONER TIL FORBEDRING AF BETINGELSERNE TOR INNOVATION 
S EUROPA 
ir^Mationak foranstaltninger og Fællesskabets opfølgning 
(i) En fremtidsorienteret forsknings- og udviklingsstrategi 
Medlemsstaterne 
• Høringer vedrørende langsigtede teknologiprognoser (Foresight). 
Kommissionen 
• Lettelse af udvekslingen af erfaringer og udnyttelsen af resultater på fællesskabsplan 
• Fremme af den teknologiske overvågning (nettet af nationale organisationer tilknyttet Det Europæiske 
Observationscenter for Videnskab og Teknologi). 
(ii) Oprettelse af teknologibaserede virksomheder 
Medlemsstaterne 
• Styrkelse af foranstaltningerne til fordel for "campus companies" og decentralisering. 
ii) Intensivering af samarbejdet mellem forskning, universiteter og virksomheder 
Medlemsstaterne 
• Fortsættelse og styrkeise af aktionerne på dette område. 
Kommissionen 
• Analyse af hindringerne på dette område og udbredelse af god praksis 
• Støtte til de nationale tiltag til forbedring af forvaltningen af forsknings- og teknologiorganisationer og 
hjælp til disse i deres bestræbelser på at udvikle en international benchmarking 
• Organisering af fora til udveksling af teknologi på sektorbasis og på tværs af sektorer. 
(iv) Udvikling af SMV'ernes evne til at tage nv teknologi og knowhow i anvendelse 
Medlemsstaterne 
• Forbedring af effektiviteten og gennemsigtigheden af støttestrukturerne. 
Kommissionen 
• Hjælp til at professionalisere de erhverv, der virker til støtte for innovation 
• Udvikling af foranstaltninger til støtte for ibrugtagning og anvendelse af teknologier (støtte til 
indledende anvendelse, adgang til teknologier, der ikke er udviklet i EU, internationalisering af 
nyoprettede teknologibaserede virksomheder, regionale projekter). 
(v) Demonstration af effektive innovationsmetoder 
Medlemsstaterne og Kommissionen 
Bedre brug af specialister fra de humanistiske videnskaber i forbindelse med teknologiprojekter. 
2-. Integrering af innovations- og SMV-d i mensionerne i rammeprogrammet 
(Se Nye aktioner.) 
âbJnddragelse af andre fællesskabsinstrumenter 
Kommissionen og medlemsstaterne 
Styrkelse af strukturfondenes engagement til fordel for innovation 
Bedst mulig udnyttelse af innovationens internationale dimension. 
16 
HANDLINGSPLAN FOR INNOVATION I EUROPA 
BILAG 1 
Beskrivelse af aktionerne 
•i> 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING. 
1. HØRINGEN 
2. REAKTIONERNE 
3 EN FØRSTE HANDLINGSPLAN 
A- FREMME AF LNNOVATIONSKULTUREN. 
Î. ALMEN UDDANNELSE OG ERHVERVSUDDANNELSE 4 
2. FREMME AF MOBILITETEN , 6 
3. DELTAGELSE AF DE BERØRTE AKTØRER OG BEVIDSTGØRELSE AF OFFENTLIGHEDEN 6 
4. VIRKSOMHEDSLEDELSE... 7 
5. DE OFFENTLIGE MYNDIGHEDER 8 
(i) Innovation i den offentlige sektor 8 
(ii) Offentlige indhal 9 
(iii) Analyse af innovationspolitikker og -systemer 9 
B- TILVEJEBRINGELSE AF GUNSTIGE BETINGELSER 12 
1. LOVE OG ADMINISTRATIVE BESTEMMELSER.. 12 
(i) Konkurrencen 12 
(ii) Beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret 13 
(iii) Administrativ forenkling , 16 
(iv) Selskabsret 18 
(v) Standarder 18 
2. DET FINANSIELLE MILJØ 19 
(i) Finansieringen 19 
(ii) Beskatning 21 
C- BEDRE FORBINDELSER MELLEM FORSKNING OG INNOVATION 24 
1. NATIONALE FORANSTALTNINGER OG FÆLLESSKABETS OPFØLGNING 25 
(i) En fremtidsorienteret forskningsstrategi 25 
(ii) Styrkelse af erhvervslivets forskning 26 
(iii) Oprettelse af teknologibaserede virksomheder 26 
(iv) Intensivering af samarbejdet mellem offentlig og privat forskning. 26 
(v) Udvikling afSMV'ernes evne til at tage ny teknologi og Knowhow i anvendelse 27 
(vi) Demonstration af effektive mnovatwnsmetoder 28 
2. INTEGRERING AF INNOVATIONS- OG SMV-DIMENSIONERNE I RAMMEPROGRAMMET 28 
3. INDDRAGELSE AF ANDRE FÆLLESSKABSINSTRUMENTER 31 
(i) Styrke strukturfondenes engagement til fordel for innovation 31 
(ii) Få mest ud af innovationens internationale dimension 32 
(iii) Udforme handUngspianens indhold for de forskellige sektorer og teknologiområder 32 
KONKLUSION: 36 
Al 
'Europa ma tor at bekæmpe sin arbejdsløshed arbejde 
for en stærkere vækst, hvor hovedvægten lægges på de 
omrader der har tremtiden med sig" 
(Tillidspagten for beskæftigelse, juni 1996). 
INDLEDNING 
L Høringen 
Grønbogen om innovation har været genstana for stor opmærksomhed og er blevet drøftet i vide 
kredse, også uden tor Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Den er blevet udsendt i over 
40 000 eksemplarer, og den er blevet gennemgået at fællesskabsinstitutionerne, regeringerne og de 
berørte aktører. 
Udtalelserne fra Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget/- er 
positive og understreger navnlig vigtigheoen af teknologiformidlingen, nærhedsprincippet, de 
økonomiske beslutningstageres rolle og de samfundsmæssige aspekter af innovation. 
I alle medlemsstater, tillige med Norge og Islana. har der på Kommissionens initiativ og med støtte 
fra de nationale myndigheder været arrangeret Konferencer og debatter om grønbogen. De ca. 5 000 
deltagere var virksomhedsledere og ledere af forskningscentre, finansielle institutioner, 
administrationer, innovationskontorer. fagforeninger, universiteter osv. 
Herudover har Kommissionen modtaget over 300 detaljerede indlæg, især fra virksomheder og deres 
repræsentative organisationer.' 
Endelig har de fleste medlemsstater, ligesom Norge og Ungarn, tilkendegivet en officiel reaktion, der 
supplerer aktørernes kommentarer. 
Der har således været en mobilisering uden sidestykke omkring behovet for innovation, ikke som et 
mål i sig selv, men som et nødvendigt middel til opnåelse af grundlæggende sociale mål og en varig, 
bæredygtig vækst og til forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne og beskæftigelsen. På 
topmødet i Firenze gav Det Europæiske Råd klart udtryk for, at "indsatsen for beskæftigelse fortsat 
skal have førsteprioritet for Unionen og dens medlemsstater" og opfordrede som led i en strategi med 
henbiik herpå "Kommissionen tii at udarbejde en handlingsplan for innovationsforanstaltninger". 
Der udvikler sig nemlig støt nye markeder inden for information, miljø, sundhed, fødevarer og kultur 
i hele verden, og der er ved at opstå en efterspørgsel efter nye produkter og tjenesteydelser. Europas 
fremtidige arbejdspladser afhænger af. hvorvidt man har den nødvendige innovationskapacitet til at 
imøaekomme de nye behov. Dette potentiale er fuldt ud lige så vigtig for at opretholde 
konkurrenceevnen og beskæftigelsen inden for andre aktivitetsområder. 
2. Reaktionerne 
De udtrykte synspunkter er i sagens natur indbyrdes modstridende. Ikke desto mindre er der 
almindelig enighed om: 
• debattens vigtighed og formålstjenlighed 
• den af Kommissionen foreslåede integrerede indfaldsvinkel til problemstillingen (som omfatter 
spørgsmål om uddannelse, konkurrence, love og administrative bestemmelser, risikovillig kapital 
osv.) 
• de store linjer i beskrivelsen af den nuværende situation 
• det presserende behov for en samordning af indsatsen på og mellem alle interventionsniveauer. 
Drøftelserne har fremhævet en række vigtige punkter: 
Grønbog om innovation, KOM(95) 688 endelig uag. 
~ Jf. bilag 2c. 
Bilag 2a indeholder en sammenfatning af disse kommentarer. 
4 Jf. bilag 2b. 
3 Formandskabets konklusioner fra topmødet i Firenze den 21. og 22. juni 1996. SN/300/96. 
Ai 
» De mange forskellige nationale, regionale og sektorielle situationer. En ensartet fremgangsmåde i 
heie EU uden hensyntagen ni disse særiige torhold ville være dømt tii at misivkkes pa forhånd. At 
gøre en indsats for innovation er fortrinsvis borgernes, virksomhedernes og de nationale, 
regionale og lokale myndigheders opgave Man bør være meget påpasselig med at anvende 
nærhedsprincippet. 
• Den fordel, der er forbundet med en indsats pa fællesskabsplan, især når det drejer sig om at: 
- fastlægge og håndhæve spillereglerne ^rammebestemmelser for konkurrence, det mdre 
marked, industriel ejendomsret osv.j 
- tilvejebringe det overblik, der er nødvenaigt for at opstille fælles valgmuligheder 
- udveksle erfaringer og udbrede god praksis 
- give ae nødvendige impulser og polttiske signaler gennem Fællesskabets politikker og 
instrumenter (forskning, strukturfonde, det indre marked, SMV'er osv.). 
• De områder, hvor der skal igangsættes prioriterede aktioner, både på nationalt plan og på 
fællesskabsplan. 
Det drejer sig især om: 
- at fremme en egentlig innovationskultur i erhvervslivet og samfundet, der giver kreativitet, 
accept og styring af risici samt ekspenmentenng gunstige betingelser. Dette indebærer bl.a. 
langsigtede aktioner inden for aimen uddannelse og videreuddannelse samt til styrkelse af 
forbindelserne meilem uddannelses- og finansverdenen og bevidstgørelse af offentlige og 
private aktører. 
- at tilpasse love og administrative bestemmelser og det finansielle miljø på den sådan måde. at 
de vedvarende befordrer innovation. Dette indebærer bl.a. - ud over en fremskyndelse af den 
administrative forenkling på fællesskabsplan samt på nationalt og regionalt plan - at der 
indføres konkurrenceregler og regler for intellektuel ejendomsret, som tilskynder tii 
innovation, og juridiske instrumenter, som gør det nemmere at etablere samarbejde på 
internationalt plan. Det indebærer også, at man skaber et gunstigere klima for finansieringen 
af innovation og for forbedringen af nyskabende virksomheders finansielle struktur og 
egenkapital. 
- at opretholde, men også i de fleste tilfælde koncentrere og styrke den kollektive - navnlig 
virksomhedernes - forskningsindsats og disses evne til at finde og udnytte ny viden og 
teknologi, uanset hvor den kommer rra. Dette indebærer på en gang, at der udvises større 
forudseenhed med hensyn til behov, teknisk udvikling og markeder, at der etableres et 
snævrere samarbejde meilem forskning og industri, og at der lægges særlig vægt på 
udbredeise af Teknologier, kundskaber og færdigheder, især i SMV'er og i ugunstigt stillede 
regioner. 
• Den internationale dimensions betydning, som både er et faktum og en nødvendig erkendelse.6 
At fremme innovationers i Europa er ikke ensbetydende med at isolere sig fra omverdenen. Man 
må gå til værks inden for åbne og dynamiske rammer for samarbejde og konkurrence på 
internationalt plan. 
3. En første handlingsplan 
I gronbogen om innovation er der udstukket en lang række aktionslinjer. Af hensyn ril effektiviteten 
omfatter denne "forste handlingsplan" kun et begrænset antal prioriterede aktioner, som snarest skal 
To tredjedele af verdens videnskabelige og teknologiske fremskridt sker uden for Unionen. 
Vækstmarkedeme ligger uden for Europa, især i Sydøstasien, der om få år kommer op på 3 mia. indbyggere 
og en større samlet indkomst end USA og EU under ét. Kapital-, informations- og teknologistrømmene er 
verdensomspændende. De direkte investeringer i udlandet, bortset fra bevægelserne inden for Fællesskabet. 
steg fra 68 mia, dollars i 1960 til 1650 mia. i i 993 De strategiske alliancer, navnlig på FTU-omrâdet, stiller 
spørgsmålstegn ved regeringernes evne tii at identificere målgrupperne for deres teknologipolitik. Ca. 40% af 
verdenshandelen er handel virksomhederne imellem. 
2 
iværksættes på fællesskabsplan, samt igangværende oe etter offentliggørelsen af grønbogen bebudede 
aktioner, som i denne er udoeget som væsentlige for innovationsprocessen. 
Der er tale om en første handlingsplan, idet Kommissionen deis fortsætter undersøgelsen af visse af 
grønbogens aktionslinier, hvis iværksættelse indgår i en langsigtet planlægning, dels i samarbejde 
med medlemsstaterne og ansøgerlandene loreslår at foretage en mere tilbundsgående undersøgelse af 
de aktiviteter, der hører under deres ansvarsområde, med henblik på at udarbejde en fælles 
referenceramme og på denne måde hjælpe dem med at tåstiægge deres prioriteringer og 
samarbejdsmuligheder. På fællesskabsplan omfatter planen indtil videre kun de foranstaltninger, hvis 
funktionsmåde kan beskrives, og som kan indpasses i den nuværende budgetramme uden nye 
udgifter, men eventuelt med en omfordeling af ressourcerne. 
Innovation involverer en lang række aktører og forudsætter en integreret fremgangsmåde og intense 
vekselvirkninger. Af denne grund er der nødvendigvis mange forskellige forslag til foranstaltninger. 
For klarhedens skyld er de opstillet efter tidshorisont og forventet virkning - i faldende orden - og 
fordelt på følgende tre mål: 
• at fremme innovationskulturen i erhvervslivet og samfundet 
• at skabe gunstige betingelser for innovation 
• at forbedre forbindelserne mellem forskning og innovation. 
Med denne første plan er der opstillet en almindelig ramme for indsatsen på unions- og 
medlemsstatsplan og for de lande, der ønsker at tiltræde EU. Den er tænkt som en første etape i en 
vedvarende mobilisering af Fællesskabet, regeringerne og aktørerne til fordel for innovation. 
På fællesskabsplan vil de nye aktioner blive iværksat øjeblikkeligt, igangværende aktioner vil om 
nødvendigt blive fremskyndet eller styrket. Man vil fortsætte drøftelserne, og planen vil blive 
tilpasset de emneområder og industri- eller tjensteydelsessektorer. som man måtte ønske at anvende 
den på, hvis der er behov for det. 
For så vidt angår de aktiviteter, der hører under medlemsstaternes og ansøgerlandenes ansvarsområde, 
foreslår Kommissionen, at den i samarbejde med de pågældende lande udfører en mere 
tilbundsgående undersøgelse med henblik på at udarbejde en fælles referenceramme og på denne 
måde hjælpe dem med at fastlægge til deres egne prioriteringer og samarbejdsmuligheder. 
7 I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i København og Essen vil 
ansøgerlandene have mulighed for at deltage i fællesskabsprogrammer og lignende initiativer som led i 
forberedelsen af deres tiltrædelse. Mange af punkterne i handlingsplanen vedrører derfor disse lande. Det 
drejer sig navnlig om forslagene vedrorende almen uddannelse og videreuddannelse, studerendes og 
forskeres mobilitet, bevidstgørelse af offentligheden og ansøgerlandenes deltagelse i den målrettede 
socioøkonomiske forskning under det femte rammeprogram. Der bør endvidere tages hensyn til disse lande i 
forbindelse med iværksættelsen af anbefalingerne om konkurrence og forbedring af love og administrative 
bestemmelser. De bør også kunne udnytte de fælleseuropæiske kapitalmarkeder i fuldt omfang. De konkrete 
betingelser for deres deltagelse i det femte rammeprogram ligger endnu ikke fast. Det forventes dog, at der i 
disse betingelser vil blive lagt særlig vægt på forbindelserne mellem universiteterne og industrien samt på 
foranstaltninger til fordel for innovation i SMV'er. 
Som led i den overordnede dialog med disse lande vil der blive indledt særlige drøftelser vedrørende deres 
deltagelse i handlingsplanen. 
A- FREMME AF INNOVA TIONSKULTUREN 
For at kunne innovere må man være i besiddelse af kreativitet, initiativ og iværksætterånd, kunne 
acceptere og styre risici, være i stand til at anerkende sine fejltagelser og acceptere social, geografisk 
og erhvervsmæssig mobilitet. Men det kræver også andre egenskaber, f.eks. at man er stand til at 
foregribe behov, tilrettelægge arbejdet effektivt og kontrollere frister og omkostninger. Innovation 
foregår i stadig højere grad ved en række meget forskellige vekselvirkninger. Det er en proces, der 
forudsætter kundskaber og færdigheder inden for indsamling og behandling af information samt inden 
for kommunikation meilem enkeltpersoner og samfundsgrupper. Innovation kræver et gunstigt klima. 
? USA. der har udviklet sig omkring myten om oionerernes udforskning af det ukendte land ("the 
frontier") og den sociale smeltedigel ("the melting pot'), værdsætter man accept af risici, social og 
geografisk mobilitet og ukomplicerede kontaktformer, i Japan lægger samfundet og kulturen vægt på 
toppræstationer, konstante forbedringer og effektiv organisation. Europa er bygget op omkring meget 
forskelligartede sociale systemer, som dog i reglen ikke sætter accept af risici i højsædet, men snarere 
søgningen efter stabilitet og sikkerhed. 
Mentaliteter og kulturer kan ikke ændres ved retsforskrifter eller kortsigtede aktioner. De kan dog 
påvirke med visse midler. Et af de vigtigste er aimen uddannelse og erhvervsuddannelse. Ved at 
fremme den personlige mobilitet letter man formidlingen af viden og udbredelsen af ideer. De berørte 
gruppers tilslutning opnår man ved fremgangsmåder baseret på medansvar. Det er også nødvendigt at 
gennemføre bevidstgørelses- og kommunikationsaktioner, navnlig ved hjælp af de nye medier, og at 
udbrede nye organisations- og ledelsesmetoder i virksomheder og offentlige administrationer, 
1. Almen uddannelse og erhvervsuddannelse 
l grunduddannelsen bør erhvervelsen af de kundskaber og færdigheder, der er nødvendige for at skabe 
og udnytte innovationer, indtage så fremtrædende en plads som muligt. De tekniske og 
erhvervsmæssige uddannelser bør ikke betragtes som mindre lødige . Men en grundlæggende almen 
viden er absolut nødvendig for at lette den konstante tilpasning til nye opgaver, som kræves i 
forbindelse med innovation. 
Det er urealistisk at tro, at man i dag kan nøjes med en uddannelse, man har fået en gang for alle i 
sine unge år. Det vil fremover være nødvendigt at videreuddanne sig hele livet igennem. I de små og 
mellemstore virksomheder støder denne form for uddannelse på særlige hindringer (navnlig ledernes 
og personalets ringe disponibilitet). som man bør bestræbe sig på at overvinde på nyskabende måde . 
f.eks. ved at udnytte de muligheder, der ligger i fjernundervisning og multimedier. Det tredje flerårige 
program for små og mellemstore virksomheder indeholder forslag til pilotprojekter, som har til 
formål at finde frem til nye fremgangsmåder på dette område. 
Man bør også sørge for. at uddannelses- og virksomhedsverdenen kommer nærmere hinanden, 
navnlig gennem vekseluddannelse, for således at lette de unges indslusning i erhvervslivet, men også 
for på et tidligt tidspunkt at fremme de nye kundskaber eller færdigheder, der bliver behov for, og 
tilpasse uddannelserne i overensstemmelse hermed. Den Europæiske Union bidrager hertil via 
programmerne for almen uddannelse og erhvervsuddannelse, især LEONARDO DA VINCI og 
SOCRATES, men også gennem Den Europæiske Socialfond under dennes forskellige mål og 
fællesskabsinitiativerne ADAPT og EMPLOI. 
"Europa havde i 1996 4,7 videnskabsmænd og ingeniører for hver tusind indbyggere mod 7,4 i USA og 8 i 
Japan. Som noget nyt er det samlede antal videnskabsmænd og ingeniører inden for forskningen i Kina, 
Indien og Indonesien allerede så stort som i EU" ("FORSKE FOR FREMTIDEN - europæisk forskning i 
borgernes tjeneste", side 6), KOM(95) 332 endelig udg. af i0.7.1996. 
Rådet og Kommissionen understreger i deres fælles beretning om beskæftigelsen (SI(95) 1000), hvor vigtigt 
det er at tilpasse uddannelsesprogrammerne til SM Vernes behov, og at give de SMV'er. der ønsker at 
investere i uddannelse, de nødvendige incitamenter. 
Forslag tii Rådets afgørelse om det tredje flerårige program for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i 
Den Europæiske Union (1997-2000), KOMC96) 98. 
Medlemsstaterne og de regionale eller lokaie myndigheder opfordres til at gøre en yderligere indsats 
på disse områder og navnlig til at: 
gøre sig kritiske overvejelser om uddannelsesprogrammer og -metoder, navnlig om, 
hvorvidt disse er egnede til at stimulere kritisk sans og åbenhed, kreativitet og 
kommunikation mellem enkeltpersoner, gruppearbejde, lyst til eksperimentering, evne til at 
finde og udnytte information, indlæringsevne og iværksætterånd 
undersøge, på hvilke punkter læreruddannelserne bør ændres 
udvide især de videnskabelige og cekniske uddannelser til også at omfatte økonomi og 
management, virksomhedsopretteise. beskyttelse af intellektuel ejendomsret, design og 
markedsføring 
udvide vekseluddannelsesperioderne mden for de videregående uddannelser og gøre 
studieretningerne mere tværfaglige 
tilskynde til beherskelse af flere fællesskabssprog 
fremme konkrete samarbejdsprojekter mellem skole og virksomhed 
udvikle langsigtede partnerskaber meilem virksomheder og uddannelsesinstitutioner 
tilskynde til bred adgang for virksomhederne til de bedste erhvervsuddannelsesinstitutioner i 
Europa. 
Kommissionen vil gå videre med gennemføreisen af de forslag, der er indeholdt i hvidbogen om 
almen uddannelse og erhvervsuddannelse, som blev vedtaget i november 1995. 
For at fremme af udvekslingen af erfaringer og udbredelsen af god praksis på dette område mellem 
medlemsstaterne og med arbejdsmarkedets paner vil den oprette et stående forum for uddannelse og 
innovation. 
1.3. Kommissionen agter således allerede fra 1997 at udvikle et "ERASMUS-program for 
lærlingeuddannelser" og sammen med regeringerne og arbejdsmarkedets parter at udarbejde en 
europæisk lærlingevedtægt. Herudover vil Kommissionen som led i opfølgningen af Det Europæiske 
År for Livslang Uddannelse fremlægge forslag, der skal lette adgangen til samt nyttiggørelsen og 
anerkendelsen af kundskaber og færdigheder hele livet igennem i hele EU. 
1.4. Endelig vil Kommissionen via initiativet "Læring i informationssamfundet" gå i gang med at 
samordne de eksisterende instrumenter og aktioner (almen uddannelse og erhvervsuddannelse, 
forskning, transeuropæiske telekommunikationsnet og strukturfonde) for på grundlag af eksisterende 
nationale initiativer at forbinde skolerne i Europa med hinanden. I den forbindelse vil den desuden 
fremme udviklingen af det nødvendige software og informationsindhold og bidrage til uddannelsen af 
lærerkræfter med henblik på anvendelsen af de nye teknologier. 
Ligesom man har gjort det i Danmark, hvor det danske undervisningsministerium for nylig har undersøgt, 
hvordan innovationskulturen og iværksætterånden kan fremmes allerede i folke- og gymnasieskolen. På 
fællesskabsplan har man allerede i hvidbogen om almen uddannelse og erhvervsuddannelse taget dette emne 
op. KOM(95) 590 endelig udg. af 29.11.1995. 
Den undersøgelse af 927 SMV'er. der blev gennemtort i 1995 som led i EUROMANAGEMENT-
foranstaltningen, viste, at for 67% af de SMV'er. der ikke fik del i støtten under de fælles F&U-programmer, 
selv om de var berettigede hertil, var den sproglige barriere den afgørende årsag. 
På grundlag af den igangværende evaluering af medlemsstaternes transformering af Rådets henstilling af 30. 
juni 1993 (EFT L 181 af 23.7.1993) om adgang til erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse. 
2. Fremme af mobiliteten 
Mobiliteten blandt studerende, forskere, ingeniører og videnskabsmænd fra det ene land til det anøet 
eller den ene industrisektor til den anden, og fra undervisning eller forskning til industri og omvendt. 
er befordrende for teknologioverførslen og udbredeisen af viden. På trods af foranstaltninger, der som 
programmet for forskeres uddannelse og mobilitet sigter mod at fremme denne mobilitet mellem 
forskning, universiteter og virksomheder, støder den stadig for ofte på praktiske og kulturelle 
hindringer. Mobiliteten mellem forskellige industrigrene bør også lettes, eftersom teknologierne 
bliver stadig mere "sektoroverskridende". 
Af grønbogen om almen uddannelse, erhvervsuddannelse og forskning - hindringer for mobiliteten i 
Det Europæiske Fællesskab, der udkommer i slutningen af 1996'", fremgår det. at hindringerne 
hovedsagelig vedrører opholdsret, socialsiknng. skatte- og afgiftsspørgsmål og det forhold, at der 
bl.a. for lærlinge ikke findes juridiske rammer på europæisk plan. 
På fællesskabsplan vil Kommissionen iværksætte prioriterede foranstaltninger for studerendes, 
underviseres, ingeniørers og forskeres mobilitet, når disse er blevet godkendt i forbindelse med 
høringen om grønbogen. 
\ retningslinjerne for det femte rammeprogram foreslår Kommissionen et omfattende program, hvis 
hovedmål er at øge det menneskelige potentiale. Herved ønsker den navnlig at styrke 
rammeprogrammets indsats til fordel for beskæftigelse af unge forskere og ingeniører i udenlandske 
virksomheder. især SMV'er. som et supplement til deres innovations- eller 
teknologioverførselsprojekter. Kommissionen vil træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at 
indføre større fleksibilitet i Fællesskabets støtteprogrammer for mobilitet. Dette vil især ske ved at: 
- gøre udgifter til personaleudveksling støtteberettigede i forbindelse med langsigtede FTU-
samarbejdsprojekter og udnyttelse af større anlæg >6 
- skabe forbindelse mellem støtteforanstaltningerne for mobilitet og forskning, således at 
støttemodtagerne kan kombinere disse inden for et og samme innovationsprojekt 
- lempe aldersgrænserne og restriktionerne vedrørende udstationeringernes varighed for at gøre 
andre grupper støtteberettigede (ældre forskere og SMV-personaie). 
På nationalt plan anbefaler Kommissionen en egentlig "interoperabilitet" mellem ordningerne for 
bedømmelse af fortieneste eller karriereforløb (f.eks. ved at bedømme offentligt ansatte forskere 
positivt for penoder. hvor de har været beskæftiget \ industrien eller med industriprojekter, eller for 
udtagne patenter, og ved at indføre mekanismer, som sikrer en karriere uden afbrydelser i tilfælde af 
ekstern mobilitet, i de virksomheder og institutioner, hvor det er nødvendigt). 
3. Deltagelse af de berørte aktører og bevidstgørelse af offentligheden 
1.6. Innovation kan kun opstå og udbredes, hvis samfundet accepterer den. Innovation stimuleres af 
bevidste forbrugere, som er åbne over for nye ideer. Den begrænser sig ikke til videnskabelige 
landvindinger eller tekniske resultater. Innovation inden for teknik og handel bør ledsages af 
innovation inden for arbejdstilrettelæggelse og kommunikation mellem samfundsgrupperne. Det er 
ofte vanskeligere at innovere på dette område, som vedrører de involverede samfundsgruppers 
adfærd, værdinormer og status. Det kræver en særlig indsats. 
KOM(96) 462. 
Kommissionen har i øvrigt bedt en gruppe af højtstående embedsmænd under forsæde af S. Veil om at 
undersøge de hindringer, der stadig begrænser arbejdstagernes og andre personers frie bevægelighed. Denne 
gruppe vil på grundlag af sine drøftelser komme med forslag til fjernelse af de lovgivningsmæssige, 
administrative og praktiske hindringer. 
De kortvarige videnskabelige tjenesteophold under COST-programmet er et eksempel på 
personaleudveksling. 
yM 
Der bør indledes en almindelig debat om. hvorvsdt forandring i bred forstand er nødvendig og fører 
li) positive resultater. Mekanismer, hvorved virksomhederne, borgerne og deres repræsentanter kan 
deltage i debatten om de store teknologiske valg, og fremgangsmader baseret på medansvar, som 
inddrager lønmodtagerne, brugerne og forbrugerne, bidrager til. at innovation accepteres og i sidste 
ende falder heldigt ud. 
På disse områder er der mange nationale initiativer og succeser. Man bør fremme udvekslingen af 
erfaringer mellem medlemsstaterne og eventuelt også oprettelsen af et europæisk netværk for 
vellykkede foranstaltninger, hvis det kan bidrage itl deres formidling og forbedring. 
;.7. Kommissionen vil samordne og mobilisere sine forskellige instrumenter med henblik på at udpege 
eksempler på god praksis og udbrede metoder, ved hjælp af hvilke erhvervs- og samfundslivets 
aktører nemmere kan inddrages i styringen af mnovationsprojekter med omfattende sociale 
virkninger. 
t.8. Kommissionen vil tilskynde nationale og regionale institutioner, der har kompetence til at fremme 
teknisk-videnskabelig almenviden og innovationskuituren. til i højere grad at samarbejde med 
hinanden. Den vil desuden udbrede god praksis inden for rammerne af INFO2000-programmet. især 
via nettet af nationale knudepunkter (MIDAS). 
1.9. Kommissionen vil undersøge, hvorvidt det kan lade sig gøre at etablere et snævrere samarbejde 
mellem de europæiske tv-selskaber, særlig under MEDlA-programmet, for på grundlag af 
vellykkede nationale forsøg at fremme udsendelser, der tjener til bevidstgørelse eller almindelig 
oplysning om videnskab og teknik, og hvordan forskningen kan fremstilles mere realistisk i tv- og 
biograffilm. 
4. Virksomhedsledelse 
1.10. Indgriben i ledelsen af virksomheder hører helt klart ikke tii de offentlige myndigheders virkefelt. 
Ikke desto mindre kan og bør de skabe et klima, der begunstiger stadige forbedringer inden for 
virksomhedsledelse og -organisation. Den hurtige udbredelse af informations- og 
kommunikationsteknologier vil i høj grad fremme tilpasningen og bør støttes aktivt. 
Det er nemlig først og fremmest virksomhederne, der innoverer, og en af de største udfordringer, de 
står over for, er at styre forandringerne. Omvæltningerne sker nu med stadig større hastighed. Det 
gælder markeder og teknikker og de hertil knyttede udviklings-, produktions- og 
organisationsmetoder. For fortsat at være konkurrencedygtige må virksomhederne være i stand til at 
integrere nye teknikker. Med henblik på innovation er det imidlertid fuldt ud lige så vigtigt, at de 
fornyer deres strukturer eller arbejdstilrettelæggelse og omdefinerer den enkeltes metoder, rolle og 
ansvar. Virksomhederne vii således udvikle sig ikke blot til steder, hvor man til stadighed lærer, men 
også til institutioner, som til stadighed lærer (learning enterprises). 
"Kvikke" virksomheder, som er i stand til at reagere hurtigt på ændringerne i deres omgivelser, 
oprette samarbejdsforbindelser med forskellige eksterne partnere (andre virksomheder, universiteter, 
konsulenter og superforskningscentre) og således danne fleksible kompetencegrupper, synes at have 
de bedste forudsætninger for at innovere, 
Innovation stimuleres også ved ændringer i de administrative bestemmelser, i ressourcernes 
disponibilité! og i finansierings- og kommunikationsmetoderne. Derfor må virksomhederne være 
opmærksomme på udviklingen på disse områder og være aktive inden for økonomisk information 
samt teknologisk og handelsmæssig overvågning. 
29 
Den indbyrdes rivaliseren mellem virksomhederne, navnlig ved sammenlignende evalueringer, 
udgør et virkningsfuldt middel til udbredelse at god praksis pa disse omrader. Der skal iværksættes 
en række effektive ledelsesmetoder ' \ virksomhederne, især i SMV'erne. 
.1 Kommissionen v\\ lancere en række tværnationale nilotaktioner for oprettelse af netværk i tilknytning 
f.il bestemte sektorer eller teknologier ise aisnit C3 (iii) nedenfor). Disse aktioner, der vil være rettet 
mod virksomhederne, nar til formål at udforske god oraksis inden for management og uddannelse. 
Resultatet af disse projekter vil blive udbredt i hele EU Der vil blive udgivet en europæisk vejledning 
om industriel innovation. Heri vil industrivirksomhederne kunne finde en metode, ved hjælp af 
hvilken de selv kan at evaluere deres stærke og svage sider inden for innovation, samt en oversigt 
over relevante bistands- og rådgivningstjenester 
1 Q 
i. 12. I sin meddelelse om kortlægning af den europæiske industris konkurrencedygtighed gør 
Kommissionen opmærksom på. hvordan man ved 'benchmarking" kan forbedre virksomhedernes 
konkurrenceevne. 
Medlemsstaterne opfordres til at fremme anvendelsen af denne metode, der gør det muligt for 
virksomhederne at sammenligne deres præstationer på et vist antal nøgleområder med de bedste 
virksomheders præstationer (som f.eks. det britiske "R&D scoreboard" eller programmer for 
virksomhedsbesøg som "TOP"-initiativerne \ Tyskland og Spanien, "Références" i Frankrig og 
'Inside UK Enterprise"). 
Kommissionen vil til gengæld støtte oprettelsen at netværk mellem de forskellige aktioner, der 
gennemføres på nationalt plan. Den vil indføre et system tii sammenlignende evaluering 
("benchmarking") på EU-plan, især inden for kvalitet. 
1.13. Medlemsstaterne opfordres til at styrke deres aktiviteter inden for uddannelse af virksomhedsledere 
og arbejdsmarkedets paner i innovationsorienteret ledelse. 
Kommissionen vil støtte aktioner inden for uddannelse i innovationsorienteret ledelse, navnlig 
gennem udbygningen af de europæiske "Business schools"-net og disses samarbejde med industrien 
og SMV'ernes støtteorganer. Med disse aktiviteter ønsker den især at bidrage til overvejelserne 
vedrørende de nye organisationsformer i virksomhederne og deres indvirkning på støttestrukturerne 
og SMV'erne. 
Kommissionen vil desuden som led i foranstaltningerne under mål nr. 2 og 4 og 
fællesskabsinitiativerne ADAPT og SMV øge sin støtte tii aktiviteter inden for uddannelse af 
virksomhedsledere, særlig i SMV'er. i nye ledelsesmetoder (og tii den for indføreisen af nye 
metoder i virksomhederne nødvendige uddannelse ar arbejdstagerne). 
5. De offentlige myndigheder 
(i) Innovation i den offentlige sektor 
1.15. Politikerne tager i stadig højere grad hensyn til innovation oe teknologi i deres beslutninger. Men de 
har som regel kun en vag forestilling om de teknologiske udfordringer eller muligheder og om, 
hvori indsatsen til fordel for innovation består. 
Medlemsstaterne opfordres ti! at udarbejde aktioner til bevidstgørelse og oplysning af politiske 
ledere, højtstående embedsmænd, regionale myndigheder, projektledere og fondsforvaltere om 
teknologiske og innovationsrelaterede udfordringer. 
Det drejer sig bl.a. om kvalitetsstyring, gruppearbejde, ansvarliggøreise og deltagelse af lønmodtagerne, 
paralleludvikling, fleksible eller "intelligente" produktionsmetoder og integreret styring af logistik. 
Kortlægning af den europæiske industris konkurrencedygtighed. KOM(96) 463 af 9.10.96. 
Kun en lille del af de Unionens politiske ledere har videnskabelige eller tekniske uddannelser, og det blevet 
bekræftet ved nylige undersøgelser i visse regeringer, at kun et fåtal af disses medlemmer er velinformerede 
brugere af edb eller Internet. 
8 
2£ 
! 16 I tiere bU-lande udgør de offentlige udgifter tæt ved 50% af bruttonationalproduktet eller derover. 
Gn forbedring af resultaterne og udbredelsen at innovation i den offentlige sektor og inden for 
administrationerne kan derfor fa betydelige, direkte økonomiske virkninger. Herved forventer man 
også at opnå en stærk forbedring af virksomhedernes arbejdsklima, saledes som det påpeges t den 
inden rapport fra Den Rådgivende Gruppe vedrorende Konkurrenceevnen (Ciampi-gruppen). 
( 1997 vil Kommissionen iværksætte en række drøttelser og udvekslinger af erfaringer om fremme 
og udbredeise af innovation 1 administrationer og offentlige tjenester. 1 den forbindelse vil den 
udnytte de igangværende arbejder og indgå 1 et samarbejde med Det Europæiske Institut for 
Offentlig Administration. Der vil desuden blive afholdt en konference om dette emne i 1997, som 
kan føre til offentliggørelse af en grønbog 1 begyndelsen af 1998. 
1.17. Kommissionen vil fortsætte de aktioner under initiativet vedrørende informationssamfundet, der har 
ti! formål at fremme innovative metoder i den offentlige sektor. 
(ii) Offentlige indhøl 
1.18. Det er ønskeligt, at der i forbindelse med offentlige aftaler appelleres mere aktivt til konkurrencen, 
da denne kan virke befordrende på innovation. Fællesskabslovgivningen om offentlige aftaler 
indeholder talrige undtagelser eller særlige regler, især for specialiserede sektorer (vand, energi 
osv.). som finder anvendelse på aftaler vedrørende innovative produkter eller fremstillingsprocesser. 
Disse muligheder bor udnyttes fuldt ud. I øvrigt kan man ved at anvende præstationsnormer nå frem 
til innovative tekniske løsninger, samtidig med at man giver konkurrencen frit spil. 
(iii) Analyse af innovationspoiitikker og -systemer 
1.19. En omhyggelig opfølgning og en løbende analyse af innovationsprocesseme og af disses resultater og 
socioøkonomiske virkninger er påkrævet. Man bør videreføre den sammenlignende undersøgelse af 
de højtudviklede landes innovationssystemer. -politikker og -infrastrukturer, i særdeleshed i Den 
Europæiske Union, og fremme udvekslingen af informationer og erfaringer medlemsstaterne imellem. 
Det er ligeledes vigtigt - med Kommissionen som koordinator - at intensivere udviklingen af et 
system for harmoniserede statistiske oplysninger, der bl.a. skal omfatte regelmæssige rundspørger om 
innovation i industrien, tjenesteydelsessektoren og i SMV'erne, dog uden at man herved øger 
virksomhedernes administrative byrde. 
Kommissionen vil styrke sit system til indsamling og analyse af oplysninger om forskning og 
innovation. Den vi! indføre en ordning med løbende registrering af innovationsresultater og -
politikker i Europa, hvor disse kan sammenlignes med de tilsvarende data for den øvrige verden. 
Kommissionen vil på grundlag af nationale og internationale undersøgelser og analyser udarbejde en 
periodisk beretning om innovation i EU og sørge for, at den stilles til rådighed for et bredt publikum. 
s? 
- 1 - FREMME AF INNOVATIONSKULTUREN 
1.1. NYE AKTIONER 
1- Almen uddannelse og erhvervsuddannelse (grundlæggende uddannelse og videreuddannelse) 
Kommissionen 
• Oprettelse af et forum for uddannelse og innovation med henblik på udveksling af erfaringer og 
udbredelse af god praksis (1997). 
Medlemsstaterne og de lokale offentlige organer 
• Kritiske overvejelser om uddannelsesprogrammer og -metoder og om læreruddannelser 
• Tilpasning af de grundlæggende uddannelser med henblik på at udvikle kreativitet, iværksætterånd 
osv. lige fra de små klasser. 
2- Forskeres, studerendes og underviseres mobilitet 
Kommissionen 
• Forslag til et omfattende program til forøgelse af det menneskelige potentiale i det femte 
rammeprogram for forskning (første halvår af 1997) 
• Fremme af beskæftigelse af forskere og ingeniører i udenlandske virksomheder ("Industrial 
Phd's") (pilotaktion i 1997) 
• Indførelse af større fleksibilitet i fællesskabsstøtten til mobilitet (femte rammeprogram). 
Medlemsstaterne 
• Foranstaltninger til fremme af midlertidig beskæftigelse af forskere i virksomheder, især i SMV'er 
• Tilvejebringelse af gunstige betingelser for mobilitet mellem forskning og erhvervsliv 
(bedømmelse af fortjeneste, karriereforløb). 
3- Innovation og virksomhedsledelse 
Kommissionen 
• Fremme af innovation inden for arbejdstilrettelæggelse ved hjælp af fællesskabsinstrumenterne 
(rammeprogrammet, strukturfondene, uddannelsesprogrammerne osv.) (1997/98) 
• Indførelse af et system til justering af præstationer ( "benchmarking") på EU-plan (pilotprojekt i 
1997). 
4- De offentlige myndigheder 
Kommissionen 
• Øget udveksling af erfaringer om fremme og udbredelse af innovation i administrationer og 
offentlige tjenester. Konference i 1997 og grønbog i 1998 
• Indførelse af en ordning med løbende registrering af innovationsresultater og -politikker i Europa 
(1997). 
Medie msstaterne 
• Udarbejdelse af aktioner til bevidstgørelse og oplysning af politiske ledere og højtstående 
embedsmænd om udfordringerne i forbindelse med innovation. 
10 
o -, 
L i 
- I- FREMME AF INNOVATÏONSKULTUREN 
l .2. IGANGVÆRENDE AKTIONER VEDRØRENDE FORBEDRINGEN AF KLIMAET FOR INNOVATION I 
EUROPA 
1- Almen uddannelse og erhvervsuddannelse (grundlæggende uddannelse og videreuddannelse) 
Kommissionen 
• Iværksættelse af de forslag, der er indeholdt i hvidbogen om almen uddannelse og 
erhvervsuddannelse (navnlig ERASMUS-programmet for lærlingeuddannelser og den europæiske 
lærlingevedtægt) 
• Pilotprojekter til fremme af de indbyrdes forbindelser mellem skolerne (initiativet "Læring i 
informationssamfundet" ). 
Medlemsstaterne og de lokale offentlige organer 
• Udbygning af vekseluddannelserne, især på universitetsniveau 
• Tilskyndelse til beherskelse af flere fællesskabssprog. 
2- Forskeres, stnderendes og nnderviseres mobilitet 
Kommissionen og medlemsstaterne 
• Igangsættelse af en debat vedrørende grønbogen om almen uddannelse, erhvervsuddannelse og 
forskning - hindringer for mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab og gennemførelse af de 
godkendte aktionslinjer; gennemgang og eventuel anvendelse af Veil-gruppens anbefalinger. 
3- Deltagelse af de berørte aktører og bevidstgørelse af offentligheden 
Kommissionen 
• Udarbejdelse af aktioner til udbredelse af god praksis på dette område. 
Medlemsstaterne 
• Fremme af teknisk-videnskabelig almenviden og af kendskabet til de positive virkninger af 
innovation. 
Kommissionen og medlemsstaterne 
• Inddragelse af virksomhederne, borgerne og deres repræsentanter i debatten om de store 
teknologiske valg 
• Udvikling af fremgangsmåder baseret på medansvar, som inddrager lønmodtagerne, brugerne og 
forbrugerne og dermed letter accept af innovation. 
4- Innovation og virksomhedsledelse 
Medlemsstaterne 
• Styrkelse af aktiviteterne inden for uddannelse i innovationsorienteret ledelse 
• Aktioner til fremme af anvendelsen af "benchmarking" i virksomhederne. 
5- De offentlige myndigheden 
Medlemsstaterne 
• Fremme af konkurrencen inden for offentlige aftaler og anvendelsen af præstationsnormer. 
11 
•°( 
s- TIL VEJEBRINGELSE AF GUNSTIGE BETINGELSER 
_.; At skabe et gunstigt klima for innovation forudsætter tor det første, at konkurrencen kan spille sin 
rolle fuldt ud. Derefter er det et spørgsmål om at indføre et effektivt og prismæssigt acceptabelt 
system til beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret. Det indebærer også. at der gøres 
ihærdige bestræbelser på at lette virksomhedernes byrder, især de administrative formaliteter, 
samtidig med at forbrugerbeskyttelsen inden for sundhed og sikkerhed samt på miljøområdet 
opretholdes. Endelig bør innovative virksomheder have nem adgang tii den finansiering, der er 
nødvendig i de forskellige etaper af projekterne, og skattereglerne bør tilskynde til innovation. 
L Love og administrative bestemmelser 
(i) Konkurrencen 
2.2. Konkurrence, der er en af de vigtigste drivkræfter t snnovation, fremmes ved bekæmpelse af 
monopoler og åbning og liberalisering af marKederne. Kommissionen har i sm konkurrencepolitik 
altid været særligt opmærksom på innovation. Den vil også fremover drage omsorg for, at 
konkurrencen spiller sm rolle fuldt ud i det indre markedet og på internationalt plan, og videreføre 
sin indsats for liberalisering og deregulering af hidtil beskyttede eller stærkt opdelte sektorer i 
europæisk økonomi. 
2.3. I sin anvendelse af konkurrencelovgivningen tager Kommissionen hensyn til, at det er vigtigt, at 
patentsystemet fungerer korrekt. I kraft af anvendelsen af de individuelle fritageiser samt af 
gruppefritagelsen for teknologioverførselsaftaler er patentindehaveren sikret den størst mulige frihed 
i udnyttelsen af sit patent, så længe det ikke medfører en urimelig forvridning af konkurrencen. 
Kommissionen har for nylig vedtaget en ny forordning om gruppefritagelse for 
teknologioverførselsaftaler, som bevirker en væsentlig forenkling af de hidtidige regler for denne 
type aftaler.' 
22 
Kommissionen har også før i tiden vedtaget regler for fritagelse, nemlig af specialiseringsaftaler og 
23 
aftaler vedrørende forskning og udvikling. Herved ønsker man at undgå de individuelle anmeldelser 
og den særskilte behandling af hvert enkelt tilfælde, samtidig med at man bevarer retssikkerheden. 
Da disse to fritagelsesordninger udløber den 3i. december 1997, vil Kommissionen revidere dem, 
efter at der eventuelt er blevet offentliggjort en grønbog, med henblik på forlængelse og tilpasning til 
de nuværende krav. Reglerne for statsstøtte til forskning og udvikling (nye rammebestemmelser i 
februar 1996) har til formål at sikre ligebehandling af de forskellige aktører på dette område. 
Til opfølgning af debatten om ændringen af forordningen om kontrol med fusioner og 
virksomhedsovertagelser foreslår Kommissionen at udvide EU's fusionskontrol, således at den kan 
anvendes på et større antal transaktioner af betydning for Fællesskabet, og for at undgå, at 
virksomhederne skal anmelde deres samarbejdsaftaler samtidig til et stort antal nationale 
myndigheder, der anvender meget forskellige materielle kriterier, frister og procedurer. Fusioner af 
betydning for Fællesskabet vil i givet fald blive kontrolleret af Kommissionen som den eneste 
europæiske antitrust-myndighed og på grundlag af ensartede kriterier. Herudover foreslår 
Kommissionen at harmonisere behandlingen af strukturelle joint venture-selskaber. Endelig er 
Kommissionen i færd med at lægge sidste hånd på en grønbog om anvendelsen af 
konkurrencereglerne på vertikale aftaler (eneforhandlingsaftaler mm.). 
Hvad angår de nye højteknologiske produkter og deres i stadig højere grad indbyrdes afhængige 
markeder, er det meget nyttigt, at de forskellige konkurrencemyndigheder udveksler oplysninger med 
hinanden. Kommissionen vil derfor fortsætte dialogen med de amerikanske konkurrencemyndigheder 
Forordning nr. 240/96 af 31. januar 1996 (EFT L 31 af 9.2.1996). 
I den nye forordning er forskellene mellem Torordningen om patentlicensaftaler og forordningen om 
knowhow-licensaftaler udlignet, en række klausuler, der i disse forordninger udelukkede gruppefritagelsen. 
er fjernet eller overført til indsigelsesDroceduren (hvor fristen er forkortet fra 6 til 4 måneder), og der er 
indført nye klausuler for i højere grad at tage hensyn tii parternes kontraktfrihed. 
Forordning nr. 417/85 af 19. december 1984 (EFT L 53 af 22.2.1985). 
Forordning nr. 418/85 af 19. december 1984 (EFT L 53 af 22.2.1985). 
12 
%• 
med henblik på en indbyrdes tilnærmelse af definitionerne af det relevante marked, navnlig i aftaler 
med et betydeligt teknologisk indhold. 
(ii) Beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret 
• Fornyelse af den overordnede struktur 
2.4 Det europæiske system for beskyttelse af industrie! ejendomsret er som helhed urimelig komplekst. 
Man har valgt en "fællesskabsløsning" for varemærker, mønstre og modeller 
(Harmoniseringskontoret for Det Indre Marked \ Alicante) og for plantesorter (EF-Sortsmyndigheden. 
der har midlertidigt hjemsted i Bruxelles). Her er de første EF-beskyttelsescertifikater i øvrigt 
allerede blevet udstedt. Hvad angår det eurooæisKe patent (eller EF-patentet) har man derimod 
benyttet sig af en international konvention. Fællesskabet kan indgå internationale aftaler (TRIPS-
aftalen under GATT for eksempel) og udstede retsforskrifter, men der er ingen garanti for, at de har 
indflydelse på den europæiske patentkonvention. 
Der findes \ dag i Den Europæiske Union tre patentsystemer, hvoraf kun to er helt funktionsdygtige. 
Det drejer sig dels om det nationale patent, deis om det europæiske patent, der blev indført ved 
MUnchen-konventionen i 1973, og som administreres af Den Europæiske Patentmyndighed (i 
Munchen). Det europæiske patent er ikke et enhedscertifikat for industriel ejendomsret, men det åbner 
mulighed for beskyttelse i så mange europæiske lande, som ansøgeren ønsker. Fordelen ved dette 
system er. at det er meget fleksibelt, men der er også visse ulemper ved det, idet det er indviklet og 
bekosteligt . Desuden er der i dette system ikke nogen domstol med kompetence på europæisk plan, 
som kan afgøre tvister om patenter, så derfor er der også risiko for, at de kompetente domstole i 
medlemsstaterne træffer indbyrdes modstridende afgørelser. 
Patentsystemets overordnede struktur bør kompletteres ved ikrafttrædelsen af det tredje 
beskyttelsessystem, EF-patentet. der blev indført ved Luxembourg-konventionen i 1975. Denne 
konvention, der blev ændret i 1989, er endnu ikke trådt i kraft, fordi de tolv medlemsstater, der 
undertegnede den, er bagud med ratificeringen. 
Det europæiske patentsystem er blevet til ved hjælp af internationale konventioner. Det skyldes, at 
initiativerne blev truffet på et tidspunkt hvor Fællesskabets kompetence på dette område endnu ikke 
var etableret. Den tid er nu forbi, og Domstolen har gentagne gange bekræftet Fællesskabets 
kompetence tii at gribe ind på patentområdet, hvis det bidrager til at opfylde et af traktatens mål 
(varernes frie bevægelighed eller etablering af forudsætningerne for en loyal konkurrence). 
Ifølge brugerne af det europæiske patentsystem er det europæiske patent i det store og hele 
forholdsvis tilfredsstillende, selv om det snarest bør korrigeres på to vigtige punkter. Det første punkt 
vedrører bioteknologiske opfindelsers patenterbarhed. De nuværende usikkerhedsmomenter bør 
fjernes ved, at man hurtigt vedtager det nye forslag til direktiv, der blev fremlagt af Kommissionen i 
slutningen af 1995. Det andet punkt vedrører nedsætteisen af omkostningerne i forbindelse med det 
europæiske patent, hvilket eventuelt kan opnås ved at ændre ordningen for de af Den Europæiske 
Patentmyndighed opkrævede afgifter og ved at tilpasse ordningen for oversættelse af det europæiske 
patent. Disse to emner er under drøftelse. 
For så vidt angår EF-patentet kan man stille spørgsmålstegn ved, om det stadig i sin nuværende form 
opfylder de mål. der blev opstillet på daværende tidspunkt, eller om det bør tilpasses til den udvikling, 
der er sket i opbygningen af Europa, og til brugernes behov. Således vedrører Luxembourg­
konventionen i sin nuværende form kun de tolv medlemsstater, der undertegnede den i 1989. Den nye 
situation, der er opstået på grund af de mellemliggende og kommende udvidelser, nødvendiggør en 
tilpasning af konventionen. 
24 De samlede omkostninger i forbindelse med udtagning og besiddelse af et patent i 8 medlemsstater andrager 
120 000 dollars (mod 13 000 dollars i hele USA). 
13 ^ 
Kommissionen vil til september 1997 udarbejde en grønbog om EF-patentet. I den forbindelse er det 
hensigten at undersøge følgende spørgsmål: 
* hvorvidt Luxembourg-konventionen om EF-patentet bør overføres til et retssystem under 
traktaten 
* hvorvidt der på fællesskabsplan bør ske en yderligere harmonisering af patentretten 
* hvorvidt der bør bygges bro mellem det europæiske patentsystem og EF-patentet 
* hvorvidt ordningen med afgifter og gebyrer kan tilpasses på en sådan måde, at disse kommer til 
at svare til de ydede tjenester og ikke udgør en hindring for beskyttelse af ejendomsretten til 
innovation. 
• Bioteknologi og informationssamfundet - særlige tilfælde 
2.5. I de højteknologiske sektorer, såsom informationssamfundet og bioteknologi, står der meget på spil i 
økonomisk henseende. Her må der absolut handles og reageres hurtigt. Derfor bør man snarest nå 
frem til en verdensomspændende harmonisering af beskyttelsesreglerne inden for de nye teknologier, 
hvis man vil bevare en passende forskningskapacitet i Europa og fremme oprettelsen af nye 
virksomheder og den kommercielle udnyttelse af resultaterne. 
Proceduren med fælles beslutningstagning vedrørende det nye forslag til direktiv om retsbeskyttelse 
af bioteknologiske opfindelser skal afsluttes så hurtigt som muligt. Kommissionen vil deltage aktivt i 
de kommende drøftelser om ændringen af artikel 27 s TRIPS-aftalen og i opfølgningen af 
konventionen om den biologiske mangfoldighed. ï forbindelse med disse drøftelser vil den sørge for, 
at europæisk industri ikke far mindre gunstige betingelser end sine konkurrenter på grund af den 
restriktive holdning til intellektuel ejendomsret i Europa. 
I henhold til artikel 27(1) i denne aftale er patentering af alle opfindelser - produkter og processer -
på alle teknologiske områder tilladt. Heraf følger, at edb-programmer og opfindelser på software­
området i princippet kan patenteres. Det er på baggrund heraf, at den amerikanske patentmyndighed 
i. et vist antal tilfælde har besluttet at udstede patenter for edb-programmer. som den mente var 
utilstrækkeligt beskyttede af ophavsretten - som ellers er det almindelige - hvilket ville være umuligt 
i Europa. Denne situation bliver endnu mere kompleks, efterhånden som der udvikles mere 
multimedie-software og informationssamfundet bliver en realitet. 
For så vidt angår patenterbarheden af software og de konsekvenser, informationssamfundets 
teknologier vil fa for den intellektuelle ejendomsret, har Kommissionen netop indledt drøftelser med 
de berørte kredse for om nødvendigt at foretage en yderligere harmonisering af medlemsstaternes 
lovgivninger. Siden 1991 har Fællesskabet vedtaget ikke mindre end fem direktiver om ophavsret og 
dermed beslægtede rettigheder. For at komme de nye udfordringer, der er forbundet med udviklingen 
af informationssamfundet, i forkøbet har Kommissionen offentliggjort en grønbog om ophavsret og 
ophavsretsbeslægtede rettigheder i informationssamfundet og startet en omfattende høring af de 
berørte kredse. Kommissionen har netop vedtaget en meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om 
opfølgningen af gronbogen. hvori den udpeger fire prioriterede emner, som inden længe vil blive 
gjort til genstand for forslag til lovgivning (ret til reproduktion, ret til offentlig gengivelse, retlig 
beskyttelse af tekniske systemers integritet og ret til udsendelse). Man bør endvidere være særlig 
opmærksom på spørgsmålene vedrørende fastlæggelsen af ansvar i informationssamfundets 
verdensomspændende miljø. 
• Andre harmoniseringsforanstaltninger 
2.6. I betragtning af mønstres store økonomiske betydning og forskellene mellem medlemsstaterne med 
hensyn til monsterbeskyttelse vil Kommissionen forsat bestræbe sig på at harmonisere de nationale 
78% af edb-industriens indtægter hidrører fra produkter, der har været markedsført i højst to år: markedet for 
bioteknologi, der i 1996 blev anslået til mindre end 10 mia. ECU, vil formodentlig komme op på ca. 80 mia. 
i år 2000. ("FORSKE FOR FREMTIDEN - europæisk forskning i borgernes tjeneste"). 
14 
1 ~> 
lovgivninger"6 og udarbejde fællesskabslovgivning pa dette område" For sa vidt angår 
lønmodtageres opfindelser vii Kommissionen foretage en undersøgelse for at afgøre, hvorvidt det er 
nødvendigt at harmonisere de nationale lovgivninger, og hvori harmoniseringen i givet fald skal 
bestå. Herudover vil den igangsætte en debat om emnet meo de berørte kredse. Endelig vil 
Kommissionen tage stilling til, hvorvidt det i lyset af reaktionerne på dens grønbog om 
brugsmodelbeskyttelse er hensigtsmæssigt at forelægge fællesskabslovgivning på dette område. 
2.7. Som Kommissionen påpeger i "tillidspagten for beskæftigelse", vil det indre markeds muligheder 
kun blive udnyttet fuldt ud. hvis direktiverne herom transformeres til national ret og rent faktisk 
anvendes. Særlig på nøgleområdet intellektuel ejendomsret giver situationen anledning til 
bekymring, eftersom kun et enkelt direktiv er blevet transformeret i samtlige medlemsstater. 
Kommissionen anmoder de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det. om at efterkomme deres 
forpligtelser og forelægge de nødvendige forslag til lovgivning for deres respektive parlamenter 
inden udgangen af 1996. 
• Nedsættelse af omkostninger 
2.8. Hvad angår patenter foreligger der supplerende forslag, som tager sigte på løsning af det ømtålelige 
problem vedrørende oversættelse af patenter og tilpasning til konkurrerende landes ordninger med 
hensyn til patenterbarhed. omkostninger og bistand til bekæmpelse af patentkrænkelser. 
Kommissionen støtter Den Europæiske Patentmyndigheds bestræbelser på at nedsætte 
omkostningerne i forbindelse med udtagning og besiddelse af patenter, som f.eks. ændringen af de 
nuværende krav om oversættelse (jf. EF-patentkonventionen fra 1975, ifølge hvilken der kun kræves 
oversættelse af resuméet, og kun hvis beskyttelsen skal gøres gældende), og den vil undersøge, om 
der bør indføres tilskyndelsesforanstaltninger for SMV'er. individuelle opfindere og universiteter 
("small entity fee"). 
Med henblik på en bedre fordeling af indtægterne hidrørende fra afgifterne på det europæiske patent 
opfordres medlemsstaterne til at tage den nuværende fordelingsnøgle for afgifterne på besiddelse af 
europæiske patenter op til behandling (i øjeblikket indbetales 50% af disse afgifter til Den 
Europæiske Patentmyndighed, mens de resterende 50% går til de tilsluttede stater). Det bør ske i 
lyset af følgende spørgsmål: (1) Er det hensigtsmæssigt, at afgifterne på besiddelse af europæiske 
patenter udgør en del af finansieringen af de nationale patentsystemer? (2) Skal den nuværende 
fordelingsnøgle bibeholdes uændret, eller skal den laves om? (3) Har dette system ikke visse 
negative virkninger for innovation, især i betragtning af at en stor del af ressourcerne går direkte til 
den pågældende stats almindelige budget og ikke til umiddelbart innovationsrelaterede opgaver? 
• Fremme af beskyttelse 
2.9. Der er behov for aktioner til bevidstgørelse af virksomhederne om alle de muligheder, der er 
forbundet med beskyttelsessystemet, og for uddannelse på dette område. I den forbindelse vil 
Kommissionen styrke sine aktiviteter, især med hensyn til: 
• udveksling af god praksis mellem medlemslandene (især mellem de nationale 
patentmyndigheder) og med Den Europæiske Patentmyndighed vedrørende formidling af 
"patent"-oplysninger, og navnlig af metoder, hvorved disse kan gøres tilgængelige og forståelige 
for SMV'erne 
28 Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om retlig beskyttelse af mønstre. KOM(96) 66 
endelig udg.. EFT C 142 af 14.5.96, s. 7. 
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-mønstre. KOM(93) 342 endelig udg., EFT C 
29af31.01.94,s.20. 
En indsats for beskæftigelsen i Europa - en tillidspagt, CSE(96) 1 endelig udg. af 5.6.1996. 
15 v> 
.10 • undersøgelse af. hvorvidt forslag' til forskning er nyskabende." .>g oprettelse af en 
informationstjeneste for deltagerne i rammeprogrammet ("IPR-Heipline"). 
Medlemsstaterne opfordres i øvrigt tii at udbygge deres uddannelsesaktiviteter på dette område 
under behørig hensyntagen til det internationale perspektiv 5 
• Bekæmpelse af patentkrænkelser 
2. î l. Patentkrænkelser er forbundet med store omkostninger. De udgør også en særlig risiko for SMV'er, 
som ofte er tilbageholdende med at indlede en retsforfølgelse, især » et tredjeland. 
Medlemsstaterne opfordres til at sørge for bistand til SMV'er og universiteter i forbindelse med 
tvister og, hvis der skulle blive brug for det. for procedurer for långivning til finansiering af patenter 
og forsikringssystemer til beskyttelse af virksomhederne, navnlig SMV'erne, mod krænkelse af deres 
intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder 
Kommissionen har ladet foretage en undersøgelse vedrørende Fællesskabets potentielle rolle - ud 
over de nationale aktioner - i bekæmpelsen af patentkrænkelser og vil foranstalte en høring på 
grundlag af resultaterne. 
(iii) Administrativ forenkling 
2.12. "Snærende administrative og lovgivningsmæssige bånd fører til alt for høje omkostninger i Europa. I 
henhold til visse undersøgelser beløber disse omkostninger sig til mere end 100 mia. ECU om året, 
og det er især belastende for de små og mellemstore virksomheder. Derfor må både Fællesskabet og 
de nationale myndigheder gøre noget alvorligt her." 
Man er nået et skridt videre i den retning med oprettelsen af Molitor-gruppen og med udvalget til 
forbedring og forenkling af rammebetingelserne for virksomhederne, der er nedsat af Kommissionen 
som led i det integrerede program tii fordel for små og mellemstore virksomheder og 
håndværksfagene. Udvalget udgør et forum for udveksling af god praksis på dette område mellem 
medlemsstaterne og Fællesskabet. Kommissionen vil foreslå, at det gennemfører en særlig aktion til 
fordel for innovation. 
• Virksomhedsoprettelse 
De formaliteter, der er forbundet med virksomhedsoprettelse, og alle de øvrige obligatoriske 
procedurer er i almindelighed mere komplekse og mere langvarige for europæiske virksomheder end 
for deres konkurrenter. Det gør dem mindre dynamiske, især i konkurrencemæssig henseende. 
Det fremgår af undersøgelser og drøftelser, at visse medlemsstater allerede er godt i gang med den 
administrative forenkling. Formaliteterne i forbindelse med virksomhedsoprettelse er således i et vist 
antal EU-lande blevet begrænset til et enkelt skema og et enkelt kontaktpunkt. De lande, der endnu 
ikke har truffet sådanne foranstaltninger, opfordres til at lade sig inspirere af disse procedurer og 
forenkle formaliteterne ved oprettelse af nye virksomheder. (Foranstaltningerne til fremme af 
Pilotanvendelsen af systemet QUICK SCAN under innovationsprogrammet i samarbejde med Den 
Europæiske Patentmyndighed viser, at udgifterne hertil udgør mindre end 0,5% af de samlede omkostninger 
i forbindelse med et projekt, og at ca. 5% af projekterne omdefineres, planlægges på en anden måde eller 
forkastes, fordi de ikke er tilstrækkeligt nyskabende. 
Således som Tyskland har gjort det ved at oprette 100 lærerstillinger ved de højere tekniske læreanstalter i 
det første halvår af 1996. 
I 1994 anvendte den europæiske industri ca. 2 mia. ECU til indenretligt og udenretligt "forsvar" af patenter. 
En rundspørge foretaget i 1995-1996 af det franske industriministerium i 8 000 SMV'er viste, at de årlige 
omkostninger i forbindelse med udfyldelse af skemaer fra de administrative myndigheder i gennemsnit 
svarede til en fuldtidsbeskæftiget persons løn i 3 måneder. 
En indsats for beskæftigelsen i EuroDa - en tillidsoagt, CSE (96) 1 endelig udg., s. 9. 
Kommisionens bemærkninger til rapporten fra gruppen af uafhængige eksperter om lovgivningsmæssig og 
administrativ forenkling, SEK/2121 endelig udg. af 29.11.1995. 
16 
virksomhedsoprettelser er også omtalt i punkt B2 (i) (Finansieringen) og C3 (iii) (Oprettelse af 
teknologibaserede virksomheder).) 
• Analyse af lovgivningens betydning for innovation 
2.13. Hvad angår det indre marked har Kommissionen netop lanceret et pilotprojekt, der tager sigte på at 
forenkle lovgivningen i 4 test-sektorer, nemlig SLIM-initiativet (Simpler Legislation for the Internal 
Market), som mere vidtrækkende aktioner skal sammenlignes med. Hvis pilotprojektet lykkes, vil 
Kommissionen ved udvælgelsen af andre sektorer til SLIM-initiativet tage hensyn til lovgivningens 
mulige betydning for innovation og anmode de berørte SLIM-arbejdsgrupper om at tage behørigt 
hensyn til dette aspekt i deres drøftelser. 
Kommissionen vil - ligesom visse medlemsstater - foretage forsøg med en mekanisme til 
forhåndsvurdering af lovgivningens betydning for innovation " inden for rammerne af de 
almindelige retningslinjer for politikken på lovgivningsområdet. 
Herudover bør man fremme større ensartethed i den måde. hvorpå de nationale administrationer 
iværksætter fællesskabsreglerne. Det forudsætter et bedre samarbejde mellem de kompetente 
myndigheder og medlemsstaterne i overensstemmelse med Rådets resolution af 8. juli 1996. 
Kommissionen vil udbygge sine støtteaktioner, især inden for udveksling og fælles uddannelse af 
nationale embedsmænd, sådan som det sker under programmerne MATTHEUS og KAROLUS. 
• Centrale kontaktpunkter til støtte for innovation 
2.14. De offentlige myndigheders og private operatørers bestræbelser på at oprette støttetjenester for 
SMV'erne har i mange tilfælde ført til en lang række rådgivnings-, informations- og 
bistandsstrukturer på nationalf og regionalt plan, som har mistet deres relevans og gennemskuelighed 
for brugerne. 
De medlemsstater, der ikke har truffet initiativer af denne art, opfordres til at stille net af centrale 
kontaktpunkter til rådighed for SMV'erne på lokalt eller regionalt plan. Her skal virksomhederne og 
de øvrige innovationsaktører kunne henvende sig med spørgsmål om støtte til innovation. 
Medlemsstaterne opfordres også til at gøre bedst mulig brug af de muligheder, der på dette område 
ligger i de nye informations- og kommunikationsteknologier. 
Kommissionen vil udbrede eksempler på god praksis på dette område og styrke koordineringen af de 
forskellige net, der inden for dens ansvarsområde beskæftiger sig med støtte til forskning og 
innovation. Den vil også sørge for bedre forbindelser mellem disse net og de nationale organer, der 
udfylder de samme funktioner i medlemsstaterne, således at den far støtte fra eksisterende organer, 
hvis kompetence er anerkendt. Kommissionen vil fremme EF-rådgivningskontorerne som første 
kontaktpunkt for SMV'er, der endnu ikke har forbindelse til andre net. 8 
35 
36 
38 Her kan f.eks. henvises til det tyske økonomiministerium, der i sin rapport fra 1993 om den tyske 
industrivirksomheds fremtid påpeger, at den tyske regering vil sikre sig, at bestående eller planlagte love 
og administrative bestemmelser undersøges med henblik på at afgøre, hvorvidt de udgør en hindring 
for innovation, og fremover undgå bestemmelser med en sådan virkning. Der blev for halvandet år siden 
oprettet en gruppe vedrørende deregulering af forskning og innovation under det tyske forsknings-, 
teknologi-, og undervisningsministerium. Denne gruppe gennemgår love, forordninger osv. ud fra en 
forsknings- og innovationssynsvinkel. Den rådgives af eksterne eksperter på flere områder. Dens 
bemærkninger stiles til ressortministeriet, der har pligt til at svare. Den hidtidige erfaring viser, at mellem 70 
og 80% af klagerne er fejlagtige, eller at problemerne nemt kan løses ved en korrekt anvendelse af de 
eksisterende regler. Et andet vigtigt problem, man har identificeret, er de mange lovtekster om det samme 
emne, men som er udarbejdet ud fra forskellige baggrunde. Her er det et spørgsmål om koordinering. 
SEK (95) 2255/7. 
EFT C 224 af 1.8.1996. 
Forslag til Rådets afgørelse om det tredje flerårigeprogram for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i 
Den Europæiske Union (1997-2000). KOM(96) 98 endelig udg. af 20.3.1996. 
17 
V 
(iv) Selskabsret 
Der må der tages visse initiativer for så vidt angår statutten for det europæiske selskab, fremme af den 
europæiske økonomiske firmagruppe (EØFG) og statutten for joint venture-selskabet og det private 
selskab. 
• Statutten for det europæiske selskab 
2.15. Ved at vedtage statutten for det europæiske selskab vii man kunne fjerne visse hindringer for 
innovation, der skyldes de femten forskellige retssystemer, og bidrage til at tiltrække den private 
39 
kapital, der er nødvendig for gennemførelsen af store innovationsprojekter. De europæiske 
virksomheder vil i givet fald kunne drage fordel af en juridisk ramme, som er afpasset efter det indre 
marked og konkurrencen på verdensplan. 
Kommissionen indledte i november 1995 en omfattende høring af institutionerne og 
arbejdsmarkedets parter i hele EU om sin meddelelse af 14. november 199540 om information og 
høring af arbejdstagerne. 
Formålet med denne meddelelse er først og fremmest at gøre fællesskabsrammen på dette område 
mere fuldstændig og sammenhængende og at lette vedtagelsen af statutten for det europæiske 
selskab, der har været drøftet i Rådet i mange år, men også vedtagelsen af andre forslag til statutter, 
såsom statutten for det europæiske andelsselskab, den europæiske forening og det europæiske 
gensidige selskab samt forslaget til det tiende direktiv om grænseoverskridende fusioner. 
Kommissionen har nedsat en gruppe eksperter på højt plan, som skal komme med forslag til, 
hvordan der kan løses op for den hårdknude, som disse sager befinder sig i. 
• De øvrige selskabsformer 
2.16. • Den europæiske økonomiske firmagruppe (EØFG) er et instrument for virksomhedssamarbejde, der 
allerede har vist sig nyttig til lancering og styring af innovative projekter. Kommissionen vil tilskynde 
til en bedre formidling af oplysninger om EØFG. 
2.17. • I forbindelse med bestræbelserne på at finde frem til en struktur, der muliggør en reel juridisk 
integration, ud over det samarbejde, som den europæiske økonomiske firmagruppe tillader, 
undersøger Kommissionen, hvorvidt der kan indføres en statut for joint venture-selskabet på grundlag 
af EF-traktatens artikel 130N, i henhold til hvilken Fællesskabet kan oprette fællesforetagender eller 
enhver anden struktur, der er nødvendig for korrekt gennemførelse af programmerne for forskning, 
teknologisk udvikling og demonstration i Fællesskabet. 
2.18. • Det forekommer ligeledes nyttigt at tilskynde til, at der på nationalt plan indføres en forenklet statut 
for det private selskab. Et smidigt juridisk instrument af denne art vil fremme oprettelsen af mindre 
virksomheder og af selskaber, der ejes af en lille gruppe aktieindehavere, og som ofte er nyskabende, 
uden at anfægte den beskyttelse, som selskabsretten fortsat bør give selskaber, hvis aktier er fordelt på 
mange hænder. 
(v) Standarder 
2.19. At skabe et klima inden for standarder, der begunstiger innovation i stedet for at hæmme den, 
forudsætter en promovering af præstationsnormer og frivillige aftaler, et bedre samspil mellem 
etableringen af standarderne og den videnskabelige og tekniske udvikling (forskning i 
Ciampi-gruppen har anslået virksomhedernes ekstraomkostninger i forbindelse med den ikke-eksisterende 
statut til 30 mia. ECU om året. Efter topmødet i Firenze krævede Det Europæiske Råd en fremskyndelse af 
forhandlingerne med henblik på en hurtig vedtagelse af statutten. 
KOM(95) 547 endelig udg. af 14.11.1995. 
18 
X 
standardreiaterede emner) samt en øget indsats for bevidstgørelsen af skaberne og brugerne af 
standarder, især i SMV'er. 
Medlemsstaterne (og, inden for deres område, de europæiske standardiseringskomitéer) opfordres til 
at tilskynde til vedtagelse af frivillige standarder mellem fabrikanter og leverandører og - i 
forbindelse med de tekniske forskrifter og de standarder, de udsteder, og hvad angår offentlige 
aftaler - så ofte som muligt at vælge præstationsnormer, hvorved designere af nye produkter gives 
større frihed, og konkurrencen mellem leverandører fremmes. 
De opfordres endvidere til at gøre en yderligere indsats for at informere og bevidstgøre 
virksomheder, men også industrielle designere og forskningslaboratorier om standarder og at 
fremme industriens og SMV'ernes deltagelse i standardiseringsorganisationer og -komitéer. 
Kommissionen foreslår, at der i det femte rammeprogram lægges større vægt på samspillet mellem 
forskningsprojekter, der tager sigte på udviklingen af nye teknologier, og standardiserings- og 
normaliseringsaktiviteter (især forberedende aktioner) samt anvendelse af videnskab på måling af 
præstationer (forskning i standardreiaterede emner og metrologi). Det Fælles Forskningscenter vil få 
en særlig rolle at spille på sidstnævnte område. 
Kommissionen vil fremme markedsdeltagernes initiativer med henblik på anvendelse af nye 
standarder i forbindelse med pilotprojekter for forsøg, validering og demonstration. 
Kommissionen vil tilskynde tii påvirkning på tværs af sektorerne ved at fremme ibrugtagning af de 
mest nyskabende sektorers standardiserede produkter og tjenesteydelser og af deres gode praksis i de 
mere traditionsbundne industrisektorer. 
2. Det finansielle miljø 
(i) Finansieringen 
2.20. Spørgsmålet om finansiering er en af de prioriteringer, der er blevet identificeret som følge af 
debatten om grønbogen. Initiativerne på dette område kommer især fra den private sektor eller 
nationale eller regionale myndigheder. 
Målsætningen omfatter: 
• udvikling af et europæisk kapitalmarked for innovationsorienterede virksomheder, i lighed med 
det amerikanske NASDAQ, og fremme af supplerende initiativer på nationalt plan, 
• fremme af investeringer i form af risikovillig kapital og egenkapital, især når det gælder nye 
virksomheder (etablering) og innovationsorienterede virksomheder i stærk vækst, der er en vigtig 
kilde til ny beskæftigelse ; 
• forbedring af kommunikationen mellem aktører på innovationsområdet (herunder deltagere i 
Fællesskabets forskningsprogrammer) og det finansielle miljø42 
Det er Kommissionens opgave at sørge for gunstige overordnede betingelser, herunder især en 
effektiv gennemførelse af det indre marked og håndhævelse af konkurrencereglerne. Den skal også 
befordre udbredelsen af god praksis, især ved støtte til pilotaktioner, og endvidere tilvejebringe støtte 
42 I 1994 blev der investeret for 310 mio. ECU europæisk risikokapital i projekter på etableringsstadiet, 
hvilket er 5,7% af værdien af alle sådanne investeringer det år. I De Forenede Stater var den tilsvarende 
andel 37%. Andelen af risikokapital investeret i teknologiske projekter i 1993 i Europa var på 17%. I De 
Forenede Stater var den tilsvarende andel på 80%. 
Med henblik på at fremme investeringerne i højteknologiske projekter tilskyndede EUREKA således i 1995 
til "Interlaken-deklarationen". der blev undertegnet af både banker i EUREKA-lande og af EIB. Denne 
deklaration er en goodwill-erklæring, i henhold til hvilken ansøgninger om risikoinvesteringer i EUREKA-
projekter vil blive underkastet en positiv vurdering, dog uden at der er garanti for, at ansøgningerne 
imødekommes. 
19 
7> 
fra strukturfondene og til fulde udnytte eksisterende instrumenter, såsom EIB og Den Europæiske 
Investeringsfond. 
2.21. • udvikle kapitalmarkeder for vækstvirksomheder 
Kommissionen vil sørge for etableringen af de overordnede rammer for udvikling og 
operationalisering i Europa af aktiemarkeder for "vækstvirksomheder". 
Det er især vigtigt, at medlemsstaterne færdigbehandler de nationale gennemførelsesbestemmelser for 
direktiverne for finansielle tjenesteydelser og virksomhedsinformation. at samarbejdet mellem de 
nationale kontrolorganer øges, og at endnu eksisterende hindringer i love og bestemmelser fjernes. 
Det er også nødvendigt at skabe et klima, der er gunstigt og befordrende for: 
- oplysningsarbejdet over for virksomheder og kandidaturer urider forberedelse (det flerårige 
program for SMV'er i EU forudsætter, at en del af Euromanagement-initiativets midler 
anvendes hertil); 
- udbredelse af oplysninger om virksomhederne: 
- uddannelse af de nødvendige specialister (i forbindelse med analyser): 
- elektroniske kommunikationssystemer osv. 
En undersøgelse, der foretages som en del af innovationsprogrammet, vil gøre det muligt at 
specificere de nødvendige aktioner. 
• investere egne midler i innovation 
2.22. Kommissionen vil sørge for udbredelsen af eksisterende god praksis med henblik på at orientere 
langtidsinvesteret kapital (pensionsfonde, livsforsikringer, lønopsparing, lokale net af private 
investorer) mod risikoinvestering. 
2.23. Kommissionen vil bestræbe sig på at tilvejebringe overordnede rammer, der er gunstige over for 
udviklingen af europæisk risikokapital, idet den vil opfordre til udvikling af gunstige skatte- og 
lovgivningsmæssige vilkår i Unionen og tilgodese oprettelsen og den faglige udnyttelse af 
statistikker over økonomiske resultater. Dette vil gøre det muligt at tilvejebringe objektive og 
sammenlignelige analyser på internationalt plan og dermed især tiltrække ny kapital fra 
institutionelle investorer. 
2.24 Den planlægger også, som tilkendegivet den europæiske tillidspagt for beskæftigelsen, en styrkelse af 
samarbejdet mellem EIB og strukturfondene med henblik på udvikling af finansielle instrumenter 
til fordel for innovationsvirksomheder og projekter i mindre begunstigede regioner. 
2.25 I samarbejde med EIF vil Kommissionen undersøge muligheden af at indføre støttemekanismer for 
risikokapital investering, der allerede med held er anvendt i USA (lån, hvis størrelse afhænger af de 
allerede tilvejebragte midler). Disse låns gældseffekt på investorernes forventede indtjening reducerer 
virkningerne af deres skattemæssige behandling. 
2.26 Kommissionen vil bestræbe sig på at styrke EIF's aktioner til fordel for innovation ved at indføre en 
pilotmekanisme til fremme af risikokapitalfonde, hvor EIF foretager kapitalindskud43 til investering i 
tidlige stadier af investerings- og innovationsprojekter. 
• forbedre kommunikationen mellem investorer og innovatorer 
2.27. Ved hjælp af eksisterende organer vil Kommissionen fremme udveksling af erfaring og formidling af 
bedste praksis blandt offentlige eller private og nationale eller regionale aktører . I forbindelse med 
innovationsprogrammet vil den tilvejebringe støtte til transnationalt samarbejde om fælles afprøvning 
af nye metoder (f.eks. teknologiklassificering, anvendelse af patenter som garanti osv.). 
Fra juni 1996 har EIF's vedtægter åbnet mulighed for sådanne kapitalindskud. 
De første tiitag kan være stimulering af lokale netværk af private investorer (Business Angels) og involvering 
af disse i innovation, "securitization", hybride finansieringsformer (offentlig-pnvat) eller finansielle 
institutioners bedømmelse af tekniske risici. 
20 
^1 
2.28 Kommissionen vil bestræbe sig pa at lette adgangen tii Drivât finansiering (risikokapital) for deltagere 
i Fællesskabets FTU-programmer (og Eureka). Dette vil kunne involvere oprettelsen en "Innovation 
Financing Help-Desk", der skal oplyse potentielle investorer om igangværende projekter (f.eks. 
adgang til Eurotech Data) og lette de pågældende virksomheders og forskeres adgang til privat 
kapital, især på internationalt plan (f.eks. information om kilder til risikokapital, betingelser for 
adgang til den. investeringsforventninger osv.). 
(ti) Beskatning 
2.29. Kommissionen har allerede udstedt en række henstillinger og meddelelser vedrørende områder, der 
har indvirkning på de skattemæssige vilkår for innovation. Som eksempler kan nævnes meddelelsen 
om små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) skattemæssige vilkår og henstillingen om 
beskatning af SMV'er. 
Kommissionen har understreget behovet for en bedre koordinering af afgiftspolitikken (direkte og 
indirekte afgifter, sociale yoeiser) til fordel for de overordnede EU-politikker. 
På Det Europæiske Råd i Firenze blev Rådet anmodet om en rapport om udviklingen af 
skattesystemer i Unionen, der tager hensyn til behovet for et skattemæssigt klima, der er 
stimulerende for virksomheder og jobskabelse. Denne indsats vil muligvis omfatte aktioner til 
forbedring af virksomhedernes skattemæssige vilkår og dermed også støtte innovationen. Der er 
f.eks. behov for en undersøgelse af den skattemæssige behandling af grænseoverskridende 
betalinger, renter og gebyrer, eftersom Rådet ikke har kunnet nå til enighed om en løsning på dette 
område. 
1 det omfang immaterielle investeringer indtager en fremtrædende position i en virksomhed 
(forskning, uddannelse), vil disse i højere grad end de materielle investeringer blive påvirket af de 
stadig mere tyngende skatter og socialbidrag forbundet med arbejdskraft. Som det understreges i 
hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse bør denne strukturelle tendens, der har 
været til skade for beskæftigelsen, vendes. 
Kommissionen forventer i 1997 at kunne udarbejde en meddelelse om beskatning og innovation. Den 
vil beskrive virkningerne af udviklingen i afgiftsstrukturerne og på grundlag af en undersøgelse af de 
nationale omstændigheder og igangværende bestræbelser i medlemsstaterne og OECD foreslå 
medlemsstaterne en række "gode metoder". 
2.30. Kommissionen vil undersøge mulighederne for at fremme en skatte- og regnskabsmæssig behandling 
af immaterielle investeringer, især på uddannelsesområdet47, der virker befordrende på 
konkurrencedygtigheden. 
94/390/EF af 25.09.94. EFT LI77 af 9.7.94 
Se Formandsskabets Konklusioner, Firenze den 21. og 22. juni 1996. SN/300/96. 
I hvidbogen om almen uddannelse og erhvervsuddannelse anbefales det. at fysiske investeringer og 
investeringer i uddannelse behandles på lige fod. 
21 
or 
-2- SKABE GUNSTIGE BETINGELSER FOR INNOVATION 
2.1 NYE AKTIONER 
1- Beskyttelse af intellektuel og industriel ejendomsret 
Kommissionen og medlemsstaterne 
• Udarbejde en grønbog om fællesskabspatentet (september 1997). 
Kommissionen 
• Oprette en "helpline" vedrørende intellektuel ejendomsret for EU-forskningen (1997). 
Medlemsstaterne 
• Oprette oplysnings- og hjælpetjenester for SMV'er og universiteter med henblik på retstvister. 
2- Administrativ forenkling 
Kommissionen 
- Indføre en evalueringsmekanisme på forsøgsbasis, der skal muliggøre en forudgående 
bedømmelse af lovgivningens indvirkning på innovationen (i slutningen af 1997), 
• Indføre operationelle mekanismer til samordning af Fællesskabets netværk for innovationsstøtte 
(1997). 
Medlemsstaterne 
• Formulere målsæmmger og en nøjagtig tidsplan for en forenkling af formaliteterne ved oprettelse 
af virksomheder. 
Medlemsstater og de lokale myndigheder 
• Fortsætte bestræbelserne på en rationalisering af støtteorganer og -aktiviteter for innovation. 
3- Finansiering 
Kommissionen 
• Styrke EIF's interventioner til fordel for innovation og samarbejdet mellem EIB og 
strukturfondene (i begyndelsen af 1997), 
• Styrke forbindelserne mellem Fællesskabets forskning og risikokapitalen, især ved tilbyde 
informations- og rådgivningstjenester på området til såvel deltagerne i rammeprogrammet som 
investorerne (midten af 1997), 
• Styrke udvekslingen af erfaring og udbredelsen af god praksis blandt medlemsstaterne og 
aktørerne på området. 
Medlemsstaterne 
• Tilvejebringe de overordnede rammer for børsmarkeder for vækstvirksomheder, 
• Styrke orienteringen af langtidsinvesteret kapital mod risikoinvestering. 
4- Beskatning 
Kommissionen 
• forberede udarbejdelsen af en planlagt meddelelse om beskatning og innovation (eventuelt i 1997), 
Medlemsstaterne 
• Fremme en skatte- og regnskabsmæssig praksis, der er mere gunstig over for immateriel 
investering. 
22 tf 
-2- SKABE GUNSTIGE BETINGELSER FOR INNOVATION 
2.2 IGANGVÆRENDE AKTIONER TIL FORBEDRING AF BETINGELSERNE FOR 
INNOVATION I EUROPA 
liKonkarrencc 
Kommissionen 
• Opfølge grønbogen om revision af fusionsforordningen, der omhandler en udvidelse af den fælles 
europæiske overvågning af virksomhedssammenlægninger med medlemsstaterne og harmonisere 
behandlingen af strukturelle fællesforetagender. 
Offentliggøre en grønbog om anvendelsen af konkurrencereglerne på vertikale aftaler. 
Fortsætte dialogen med de amerikanske konkurrencemyndigheder med henblik på tilnærmelse af 
definitioner af relevante markeder, især vedrørende aftaler med væsentlige teknologikomponenter. 
JkJk&kyttejge af intellektuel og industriel ejendomsret 
Kommissionen og medlemsstaterne 
• Fuldende harmoniseringen af lovene med henblik på udviklingen omkring informationssamfundets 
teknologier og færdiggøre lovgivningen om mønsterbeskyttelse og beskyttelse af ansattes opfindelser. 
Kommissionen 
• Styrke indsatsen over for forfalskninger. 
Medlemsstaterne 
- Færdigbehandle direktivforslaget om bioteknologiske opfindelser. 
• Støtte Den Europæiske Patentmyndigheds bestræbelser på at reducere omkostningerne ved patent­
ansøgninger, 
• Gennemføre EU-direktiveme for intellektuel ejendomsret i de nationale lovgivninger inden udgangen af 
1996, 
• Udvikle uddannelserne på dette område, 
• Bevidstgøre virksomhederne om konkurrencefordelene i forbindelse med beskyttelse af intellektuel og 
industriel ejendomsret. 
3- Administrativ forenkling 
Kommissionen 
• Indføre en særlig foranstaltning vedrørende innovation i arbejdsopgaverne for Udvalget tilforbedring 
og forenkling afforretningsvilkârene. 
• Tage hensyn til betydningen af innovation i forbindelse med administrativ forenkling (især ved valg af 
sektorer i SLIM-projektet), 
Medlemsstaterne 
• Tilvejebringe en "single-point entry" (dvs. at alle henvendelser kan rettes til én instans) for spørgsmål 
vedrørende innovation. 
4- Love og bestemmelser 
Selskabsret 
Rådet 
• Nå frem til en hurtig vedtagelse af vedtægten for det europæiske aktieselskab, 
Kommissionen 
• Fortsætte med at anbefale brugen af europæiske økonomiske firmagrupper, især i form af bedre 
information, 
• Undersøge mulighederne for en vedtægt om fællesforetagender (traktatens artikel 130 N). 
23 
C- BEDRE FORBINDELSER MELLEM FORSKNING OG INNOVA TION 
3.1. Europæiske virksomheder møder flere problemer end deres konkurrenter, når de skal omdanne 
resultaterne af forskning til innovation. Denne konstatering skal ganske vist sættes i perspektiv over 
for den varierende situation i forskellige dele af Europa, men ikke desto mindre tyder en række 
indikatorer på, at de hidtidige bestræbelser ikke har været tilstrækkelige.4 
3.2. Den øgede indsats på forskningsområdet kan retfærdiggøres over for beslutningstagere og skatteydere 
i en periode, hvor der skæres i de offentlige budgetter4 , og virksomhederne kæmper for at blive 
konkurrencedygtige, hvis fordelene og de afledte virkninger - både for samfundet (kampen mod 
sygdom, bevaring af miljøet, energibesparelser osv. ) og for innovationen - er til at få øje på. 
Naturligvis har forskningen også til opgave at udvide det kendtes grænser, uden at dette nødvendigvis 
omgående fører til håndgribelige resultater for industrien. Både grundforskningen og den langsigtede 
forskning er med til at forberede fremtiden, men disse forskningsgrene kan ikke desto mindre også 
have en "spin-off'-virkning på de mere umiddelbare industrielle anvendelser. De bør derfor 
opretholdes, især på nationalt plan, hvor der ofres flest midler på dem, og i særlige tilfælde også på 
fællesskabsplan. 
I "vidensbaserede økonomier" er oparbejdelse, udbredelse og overførsel af knowhow til forskellige 
aktører (personer, virksomheder eller organisationer) samt disses evne til at optage den og anvende 
den i tiltagende omfang tæt forbundne. Det er således hovedsagelig forbindelsen mellem forskning 
(oparbejdelsen af viden), uddannelse, mobilitet, interaktion (udbredelse af viden) og virksomhedernes 
- især SMV'ernes - evne til at optage ny teknologi og viden, der er livsvigtig for innovationen. 
3.3. De nødvendige aktioner omfatter først og fremmest en række særlige foranstaltninger, fortrinsvis i 
nationalt regi, som Kommissionen kan fremme ved udbredelse af god praksis, oprettelse af 
kommunikationskanaler mellem de nationale innovationssystemer og iværksættelse af lignende eller 
supplerende foranstaltninger på unionsplan. 
Den anden række foranstaltninger vedrører strukturen og metoderne for rammeprogrammet. Formålet 
med disse tiltag er at tage et større hensyn til virksomhedernes og samfundets behov, og at opnå en 
48 Konklusionerne i dokumentet "Den europæiske industris konkurrencedygtighed" (KOM (96) 463/3) er klare: 
"FTU er en betydningsfuld immateriel investering, der ikke i tilstrækkeligt omfang tilgodeses i Europa. Til 
trods for at Europa indtager en fremtrædende position på det videnskabelige område, er de samlede 
europæiske udgifter til FTU (2% af BNP) næsten en tredjedel mindre end USA's (2,8%) og Japans (3,1%). 
Hvis man ser på den forskning, der varetages og finansieres af erhvervslivet, er det europæiske efterslæb i 
forhold til USA og Japan også stort (1% af BNP mod henholdsvis 1,6% og 2,2%). 
Europa har ikke udnyttet sin fremtrædende videnskabelige og teknologiske position tilstrækkeligt, og det ser 
faktisk ud til, at den europæiske forskning er den mindst markedsorierenterede i forhold til de vigtigste kon­
kurrenter. I Frankrig og Tyskland anvendes mindre end halvdelen af FTU-udgifterne til udvikling af nye 
produkter, mens man i både USA og Japan anvender mere end 60%. Desuden bliver de FTU-beskæftigedes 
andel af arbejdsstyrken mindre og mindre. Forskere udgør kun 0,42% af arbejdsstyrken sammenlignet med 
0,76% i USA og 0,73% i Japan. 
Mellem 1984 og 1993 har antallet af patenter - det vigtigste beskyttelsesmiddel for intellektuel ejendomsret -
i EU været faldende inden for alle sektorer med undtagelse af fly- og transportindustrien, hvor andelen af 
patenter i forhold til det samlede antal er mindre vigtig. Den kemiske sektor har kun i begrænset omfang tabt 
terræn. Den største tilbagegang har gjort sig gæidende for elektroniksektoren, som er FTU-intensiv og har 
stor betydning for innovationen i resten af erhvervslivet, hvor man er afhængig af integreret teknologi i 
investeringsgoder. 
Det Europæiske Råd i Firenze opfordrede medlemsstaterne til at styrke deres bestræbelser på at genvinde 
balancen i de offentlige budgetter under hensyntagen til de overordnede principper, man havde været inde 
på, herunder begrænse udgifterne fremfor at øge skatterne, at omstrukturere udgifterne selektivt til fordel 
for immaterielle investeringer i menneskelige ressourcer og forskning-udvikling, innovation og 
infrastruktur, der er nødvendig for konkurrenceevnen.... SN/300/96. 
24 
U 
fuld integrering af innovations- og SMV-problemstiilingerne. især ved udvikling af task-forcer som 
koordineringsredskab. 
Endelig vil Fællesskabet med henblik på at opnå sin målsætning om at fremme innovationen sørge 
for. at andre politikker og instrumenter effektivt inddrages; det drejer sig her især om strukturfondene 
og internationale samarbejdsaktioner. 
L Nationale foranstaltninger og Fællesskabets opfølgning 
3.4. De nationale sammenhænge er stærkt varierende, og løsningstiltagene skal derfor udformes efter den 
aktuelle situation i hvert enkelt land. Alligevel er det muligt at udforme en række generelle 
anbefalinger, hvis anvendelse efter behov bør tilpasses de forskellige innovationssystemer. De 
omfatter: 
(i) «en fremtidsorienteret forskningsstrategi, 
(ii) «styrkelse af erhvervslivets forskning (både med hensyn til den faktiske størrelse og procentuelle 
andel), 
(iii) «oprettelse af teknologibaserede virksomheder, 
(tv) »et tættere samarbejde mellem offentlig forskning, universiteter og virksomheder, 
(v) • udvikling af SMV'ernes evne til at tage ny teknologi og knowhow i anvendelse, 
(vi) «demonstration af effektive innovationsmetoder 
(i) En fremtidsorienteret forskningsstrategi 
3.5. Europa har behov for et strategisk og fremadrettet perspektiv for sin forskning og anvendelserne af 
denne. Det gælder især for vækstmarkeder (herunder tjenesteydelser) og de relevante niche-aktiviteter 
på nationalt plan5 . Initiativer af typen "nøgleteknologier". "Delphi" og "Foresight" kan hjælpe med 
at rette de kollektive bestræbelser mod de sektorer, fagområder eller teknologier, der vil få størst 
betydning i fremtiden. Fordelen ved dem er, at de skaber en bredt anlagt diskussion om mulige 
teknologiske løsninger, at de fremmer netværk for industri, forskning, den offentlige sektor, 
uddannelse, finansiering o.a. og desuden slår bro meilem fagområder og sektorer. 
Kommissionen vil udfolde bestræbelser på: 
- at lette udvekslingen af erfaring på dette område mellem medlemslandene; 
- at udnytte resultaterne af disse initiativer i søgningen efter nye indfaldsvinkler på unionsplan; 
- at forstærke den teknologiske overvågning på unionsplan ved Det Europæiske Observations­
center for Videnskab og Teknologi, der er etableret ved Centeret for Teknologiske 
Fremtidsstudier under FFC (Det Fælles Forskningscenter), og anvende dette center som 
knudepunkt for medlemsstaternes observatoner. 
Kommissionen beder de medlemsstater, der ikke har erfaring på området, om at overveje, om de 
ønsker at anvende disse langsigtede metoder (om nødvendigt vil Kommissionen tilvejebringe et 
finansielt bidrag fra strukturfondene). 
Kommissionen vil også oprette en arbejdsgruppe med henblik på at finde frem til de bedst egnede 
typer - og den bedste forvaltning - af forsknings- og teknologioverførselsprogrammer, der modsvarer 
behovene hos virksomhederne i servicesektoren på grundlag af erfaringer indhentet fra 
særprogrammer, der i forvejen er rettet mod servicesektoren (f.eks. telematik og transport), og 
LEONARDO-uddannelsesprogrammerne. 
50 Når det drejer sig om jobskabelse, er den forventede udvikling i sektoren for tjenesteydelser mere lovende 
end den er inden for f.eks. fremstillingsvirksomhed. Innovationsprocessen i denne sektor er adskiller sig 
meget fra innovationsprocessen i de mere traditionelle sektorer. 
25 Ub 
(ii) Styrkelse af erhvervslivets forskning 
3.6. Finansieringen af industriens forskning udregnet som procentdel af BNP er yderst forskellig fra land 
til land. 1 visse lande er man allerede oppe på et niveau, der er højere end vore konkurrenters, mens 
man i andre lande stadig halter betydeligt bagefter. For Europas vedkommende ligger den procentvise 
andel af denne forskning 38% under den tilsvarende andel i USA og 55% under Japan. God praksis 
har allerede bredt sig vidt, men den bør styrkes i visse regioner. Den omfatter bl.a.: 
- involvering af virksomhederne i udformningen af forskningsprogrammerne og om nødvendigt i 
bedømmelse af forslagene; 
- øgelse af offentlige forskningscentres og universiteternes kontraktforskning (en del af disses 
midler skal komme fra industrielle kontrakter, der er indhentet på konkurrencevilkår); 
- udvidelse af forskningens samarbejdsprogrammer (såsom COST, EUREKA), hvor der fordres 
en bestemt deltagelse fra erhvervslivets side: 
- iværksættelse af institutionelle mekanismer eller passende skattemæssige incitamenter. 
Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at opstille kvantificerede og ambitiøse målsætninger for 
en øgelse af den del af bruttonationalproduktet, der bruges til forskning, udvikling og innovation. 
Dette skal ske ved tilskyndelse af erhvervslivets forskning, især den forskning, der finansieres af 
erhvervslivet selv, eller den der finansieres af det offentlige inden for de tilladte rammer i henhold til 
traktatens artikel 92. 
(iii) Oprettelse af teknologibaserede virksomheder 
^.7. Forskere og ingeniører skal i øget omfang tilskyndes til at oprette teknologibaserede virksomheder, 
hvad enten disse er lokaliseret på universiteter ("campus companies") eller forskerparker eller er 
udsprunget af større virksomheder. 
Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til under hensyntagen til reglerne for statsstøtte at styrke 
indsatsen på dette område. Der bør især lægges vægt på indirekte foranstaltninger, og eksisterende 
ordninger, der er anvendt med held (f.eks. Det Europæiske Fællesskabs Erhvervsfremme og 
Innovations Centre) bør udnyttes. 
I 1997 vil Kommissionen selv inden for rammerne af innovationsprogrammet foranstalte en grundig 
udveksling blandt medlemslandene af god praksis under inddragelse de relevante aktører på området. 
Udvekslingen vil især omhandle foranstaltninger, der kan lette formidlingen af dette indhold 
(vedrørende intellektuel ejendomsret, sociale rettigheder, finansielle arrangementer osv.) og af 
effektive nationale eller regionale fremmeforanstaltninger. 
Kommissionen vil støtte udbredelsen af disse former for god praksis ved hjælp af pilotaktioner i 
samarbejde med f.eks. universiteternes teknologioverførselsafdelinger og relevante regionale institu­
tioner (lokale offentlige organer, handelskamre ...), risikokapitalvirksomheder og teknologimæglere. 
(iv) Intensivering af samarbejdet mellem offentlig og privat forskning 
3.8. På nationalt og regionalt plan skal dette samarbejde intensiveres og i højere grad effektivt rettes imod 
innovation, oprettelse af nye virksomheder samt overførsel og udbredelse af knowhow. Dette kan ske 
ved: 
- at sammenkæde forskning med uddannelse ud fra en bedømmelse af behovene i den produktive 
sektor; 
- at give universiteter og forskere mulighed for at anvende en del af deres tid til virksomheds­
udvikling; 
- at give universiteter og andre offentlige forskningscentre mulighed for lovligt at indgå 
eksklusivkontrakter med industrien med hensyn til resultaternes udnyttelse (dette praktiseres 
allerede i adskillige lande) eller den finansielle investering; 
Adskillige empiriske undersøgelser har påvist denne type virksomheders økonomiske betydning, især når det 
drejer sig om udbredelse af innovation (Storey, 1996), og værdien af offentlig støtte i deres opstartsfase 
(Mustar, 1995). 
26 
^ 
- at indføre kriterier for forvaltning og evaluering ud fra ovennævnte aspekter ved forsknings- og 
teknologiorganisationer og lade disse udvikle en international benchmarking-praksis; 
- at stimulere dialogen mellem producenter og brugere af teknologi (på basis af sektorer, på tværs af 
sektorer, i form af teknologiklubber osv.) 
Kommissionen vil fortsætte sine undersøgelser af eksisterende hindringer og af faktorer, der er 
gunstige for dette samarbejde, og sørge for en omfattende udbredelse af resultaterne til interesserede 
parter. 
Den vil støtte de nationale, regionale og professionelle bestræbelser på at forbedre forvaltningen af 
forsknings- og teknologicentre ud fra hensynet til innovation og organisere sektorvise eller tvær-
sektorielle teknologihøringer på tværs af grænser med henblik på konkrete samarbejdsaktioner og 
sikre, at disses organisation og forvaltning er af professionel beskaffenhed. 
Disse fora skal fremme dialogen mellem industrien og forskningsmiljøerne og den indbyrdes dialog 
mellem industriens egne repræsentanter om teknologiske og organisatoriske udfordringer, der kræver 
en politisk stillingtagen på unionsniveau via rammeprogrammet eller andre mekanismer. Dermed vil 
de kunne fungere som udvekslingsmedier for god praksis mellem virksomheder og sektorer. Hvis 
mekanismerne gør det muligt at formulere forsøgsordninger af vigtig karakter, vil Kommissionen 
sørge for tilvejebringeisen af de midler, der er nødvendige i forsøgene med sådanne innovative 
fremgangsmåder. 
For at kunne styrke samarbejdet mellem aktører og fagområder og koncentrere sine bestræbelser vil 
den bl.a. trække på erfaringerne med taskforcer fra forskning og industri. 
(v) Udvikling af SM Vernes evne til at tage ny teknologi og knowhow i anvendelse 
3.9. Denne målsætning skal forfølges, uanset hvor ny viden, metoder og teknologi stammer fra. På 
nationalt plan vii dette kunne omfatte følgende aktioner: 
- øgelse af effektiviteten af de nationale eller regionale aktiviteter til støtte for innovation, 
- udvikling af et mæglererhverv med speciale i kontakter mellem forskning, teknologi og SMV'er 
(netværkstjenester såsom de britiske Business Links, teknologisk follow-up, såsom de franske 
Centres de ressources technologiques osv.). Disse særlige mæglere skal være i stand til at løse de 
tekniske problemer i forbindelse med SMV'ernes samlede innovationsbehov (organisation, 
uddannelse, markedsføring, finansiering...). 
- øget adgang til ekstern ekspertise på europæisk eller globalt plan, især inden for organisation og 
ledelsesmetoder (f.eks. "knowledge resource centers" som anbefalet i Ciampi-rapporten) og bedre 
muligheder for et samarbejde med andre virksomheder (klaser grupper, netværk og "fødekæder"); 
- støtte til ansættelse eller midlertidig stationering af forskere, ingeniører eller teknikere hos SMV'er 
og til besøgsaktivitet (især på tværs afgrænser) mellem virksomheder og andre organisationer, der 
kan varetage demonstration af innovationsteknologier, -metoder og -processer. 
Kommissionen anbefaler medlemsstaterne at udvide de nationale foranstaltninger til støtte for 
overførsel af teknologier med international oprindelse. 
Bestræbelserne på en rationalisering af aktiviteter og organer til støtte for innovationen i regionerne 
og medlemslandene bør fortsættes (se afsnit Bl (iii) nedenfor). Denne indsats skal gøre det muligt for 
de involverede at opnå et mindstemål af viden og nødvendig professionalisme. 
Kommissionen vil selv fortsat yde sådanne bestræbelser den nødvendige støtte ved hjælp af struktur­
fondene og innovationsprogrammet (regionale innovationsstrategier og høringer om regional 
infrastruktur til støtte for teknologioverførsel og innovation). 
Kommissionen vil desuden intensivere sine bestræbelser på at skabe bedre indbyrdes forbindelser 
mellem de forskellige nationale og regionale støtteaktiviteter for innovation. 
Den vil i samarbejde med de relevante aktører medvirke ved definitionen af den ekspertise og de 
redskaber, der skal til for at udvikle - og eventuelt officielt godkende - de nye professioner, der er 
behov for i denne sammenhæng. 
27 S^ 
Endelig vil Kommissionen i det femte rammeprogram toreslå et sæt sammenhængende og styrkede 
foranstaltninger med henblik på at fremme og lette overførsel, anvendelse og tilegnelse af 
teknologier, hvad enten disse er udviklet i inden for eller uden for EU. 
Endvidere vil Kommissionen foreslå en væsentlig styrkelse af strukturfondenes støtteaktioner til 
fordel for innovation (se afsnit C3 (i)). Ved hjælp af en nøjere og mere systematisk samordning vil 
det blive sikret, at disse aktioner gensidigt supplerer hinanden. 
Disse aktioner vil kunne omfatte: 
- støtte via strukturfondene til teknologioverførsel til virksomheder eller sektorer i mindre udviklede 
områder, 
- støtte til indledende ibrugtagning af nye teknologier under forudsætning af, at brugeren 
videreformidler de opnåede erfaringer (i lighed med initiativerne FUSE og ESPRIT) og til 
teknologioverførsel, der skal gøre det muligt for nye innovationsvirksomheder at trænge ind på 
markederne inden for eller uden for EU. 
(vi) Demonstration af effektive innovationsmetoder 
3.10 Kommissionen vil i samarbejde med europæisk industri fremsætte en ny generation af transnationale 
demonstrationsprojekter (især i forbindelse med EU's forskningsprogrammer) til illustration af 
effektive innovationsmetoder, der tager hensyn til tekniske, organisatoriske og sociale aspekter. 
Disse transnationale projekter vil danne ramme om realistiske afprøvninger af transnational 
innovation og tjene til demonstration af forskellige kulturers og staters behandling af 
sammenlignelige innovationer, hvilket vil gøre det lettere at fjerne hindringerne for deres udbredelse. 
Projekterne vil især gøre det muligt at: 
• afprøve nye metoder, partnerskaber og tjenester (inden for f.eks. intellektuel ejendomsret, 
projektstyring og finansiering af innovation); 
• vise, hvordan man kan optimere de sociale gevinster ved teknologisk innovation, især hvad angår 
beskæftigelsen og arbejdsvilkårene samt vedtagelsen af fælles normer; 
• udvikle en god management-praksis med delt ledelsesansvar med henblik på forbedring og 
fremskyndelse af industriel innovation: 
» inddrage sociale grupper , der kan fungere som katalysatorer og multiplikatorer for innovation; 
• tilskynde til udveksling af projektresuitaterne på tværs af sektorer. 
Kommissionen anbefaler, at der i forbindelse med industrielle forskningsprojekter tages hensyn til de 
socioøkonomiske aspekter, og den vil tage skridt til, at disse ved økonomiske og socialvidenskabelige 
eksperters hjælp integreres i EU's egne forskningsprogrammer. 
Kommissionen vil i forbindelse med det femte rammeprogram tage de nødvendige initiativer til støtte 
for forsknings- og udviklingsaktioner, der på kort og mellemlang sigt indebærer mulighed for, at 
produktionssystemer kan gøres miljømæssigt bæredygtige, og at nye teknologier nemmere accepteres 
socialt, især når det drejer sig om informationssamfundets teknologier (for eksempel projekter til 
demonstration af mulighederne i den ny teknologi for beskyttelse af individets grundlæggende 
rettigheder, herunder beskyttelse af privatlivets fred ved hjælp af særlig teknik). 
2. Integrering af innovations- og SMV-dimensionerne i rammeprogrammet 
3.11. Dette vil nødvendiggøre en fuldstændig omformning af rammeprogrammet. Derfor bør såvel 
indfaldsvinkelen som implementeringsmetoderne og forvaltningsorganisationen tilpasses: 
(i) en integreret indfaldsvinkel 
3.12. Rammeprogrammet bør først og fremmest anskues ud fra en integreret synsvinkel. Debatten om 
grønbogen har bekræftet , at forskning og teknologi kun er en side af innovationen, og selv om denne 
Grønbogen "Liv og arbejde i informationssamfundet" (KOM(96) 389 endelig udg.) illustrerer, hvor vigtigt 
det er, at både samfundet som helhed og dets lønmodtagere kan acceptere fornyelse. Dette vil blive uddybet i 
grønbogen om organisation af arbejde, der for tiden er under udarbejdelse. 
28 hL 
side er vigtig, er den ikke nok i sig selv. Der vii i højere grad systematisk blive taget hensyn til 
spørgsmål vedrørende organisation, forvaltning, markeder, finanser, jura og sikkerhed. Dette 
indebærer: 
• 
• at disse elementer integreres på et tidligt stadie ved udarbejdelsen af de mest industrielle 
programmer og de tilsvarende projekter (herunder sikring af intellektuel ejendomsret, problemer i 
forbindelse med normer og disses overholdelse, private finansieringsnetværk, fremadrettede 
markedsanalyser, design osv.). 
at der vil blive skabt tættere forbindelser mellem FTU og andre politikker (uddannelse, det indre 
marked, strukturfondene osv.), således at hurtig udbredeise og udnyttelse tilgodeses. 
at task-forcer anvendt som koordineringsredskab ved udarbejdelse og overvågning af aktioner med 
prioriterede samfundsmæssige og industrielle målsætninger, der muliggør klare, målrettede be­
stræbelser, er et værktøj, der vil blive udviklet yderligere til fordel for en mere gennemsigtig 
emneudvælgelse og en så høj som mulig deltagelse af SMV'er fra alle regioner. 
• at fællesskabspolitikker og nationale politikker skal koordineres effektivt. 
(ii) tilpassede iværksættelsesrammer 
3.13 For det andet skal iværksættelsesrammeme for programmer og projekter tilpasses. Dette vil især inde­
bære: 
• at de overordnede teknologiske målsætninger såvel som indholdet af arbejdsprogrammerne for 
særprogrammer fastlægges ud fra de vigtigste faktorer, der har betydning for innovationen på de 
respektive områder. 
• at evalueringskriterierne for projektforslag revideres eller anvendes mere konsekvent. Dette vil i 
højere grad gøre det muligt at tage hensyn til: deres nyskabende karakter, kvaliteten af 
hovedkontrahenternes udnyttelsesplaner (og det omfang i hvilket de er tilpasset de pågældende 
virksomheders eller forskningscentres forretningsplaner), vigtigheden af de elementer, der 
nødvendiggør, at de tages op på transnationalt plan (fordelene ved større projekter. SMV'ers 
adgang til det europæiske marked osv.), nyttevirkningerne for andre af Fællesskabets politikker 
(beskæftigelse, miljø osv.) 
at der opfordres til, at der allerede på forskmngsstadiet træffes forberedelser med henblik på 
udnyttelse og spredning af resultaterne. Dette kan ske ved, at kontrahenterne får adgang til nye 
instrumenter, metoder og kendskab til god praksis. Desuden kan man vejlede dem på områder 
såsom forvaltning af innovation og teknologi samt intellektuel ejendomsret og give dem adgang tii 
privat finansiering. Som tidligere anført vil der blive knyttet tættere forbindelser mellem 
Fællesskabets forsknings- og innovationsprojekter og de kilder til risikokapital, der kan skabe 
finansiel rygdækning for projekter, der bevæger sig ud på markedet, herunder især i samarbejde 
med Den Europæiske Investeringsfond. • 
• at de iværksættelsesrammer, der vedrører ledelse og kontraktmæssig opfølgning af projekter 
modificeres, således at de orienteres mod levering af resultater ("deliverables") og/eller opfyldelse 
af målelige målsætninger ("milestones"), der klart er specificeret for hver af konsortiets 
hovedpartnere. Der vil blive udviklet en model for projektlivscyklus ("Project Life Cycle 
Management for RTD"), som vil blive afprøvet og taget i anvendelse. Denne model skal bidrage til 
anvendelsen af ens kriterier og metoder for hele rammeprogrammets vedkommende, muligvis ved 
hjælp af totalkvalitetsstyringsteknikker. 
• at der tilstræbes den størst mulige brugervenlighed over for SMV'er. Dette vil indebære kortere 
behandlingstider, en centraliseret brugerkontakt og et permanent system af offentlige forslags­
indkaldelser med indleveringsprocedurer i to trin. 
• at kontrakterne tilpasses med henblik på at opnå større fleksibilitet i sammensætningen af 
konsortierne og gøre det muligt at ændre dem i løbet af et projekt, f.eks. ved at inddrage SMV'er 
eller teknologioverførselsorganisationer på et downstream-stadie med henblik på udnytteise eller 
Det fremgår af Fællesskabets innovationsundersøgelse, at tekniske vanskeligheder i forbindelse med innova­
tion af virksomhederne opfattes som det mindste problem i forbindelse med innovation. 
29 
Li 
overførsel af resultaterne eller ved at styrke kontrahenters intellektuelle ejendomsret i forbindelse 
med udviklings- eller demonstrationsaktiviteter. 
• at styrke foranstaltningerne (metoder og ressourcer) for særprogrammer med henblik på at øge 
resultatanvendelsen og udbredelsen, især ved demonstrationsprogrammer, af den opnåede 
generiske og teknologiske knowhow, således at et voksende antal virksomheder kan nyde godt af 
Fællesskabets FTU-resuItater. 
• at udnytte forskningsresultaterne effektivt. Dette afhænger i vidt omfang af de forberedelser, 
partnerne seiv, udover forskningsfasen. træffer med henblik på konsortiets egen udnyttelse, eller, 
såfremt dette ikke er muligt, på overførsel til andre partnere (komplementære undersøgelser 
vedrørende indførelse af teknologi, uddannelsesaktioner vedrørende ny teknologi, udarbejdelse af 
dokumentation allerede fra projektstarten, forberedelse af licenser, udvælgelse af partnere osv.). 
Såfremt disse bestræbelser skal lykkes, er det nødvendigt at afsætte betydelige midler til dem. Et 
forskningsprojekt skal derfor være en del af en innovationsstrategi. Dette skal afspejles i 
udvælgelseskriterierne, projektets gennemførelse og resultatbedømmelsen. 
(iii) en samordnet forvaltning 
3.14. Ud fra erkendelsen af at store virksomheder spiller en vigtig rolle for innovationen, især i medfør af 
deres forbindelser med mindre virksomheder, bør disse foranstaltninger gøre det muligt for et større 
antal SMV'er at få del i hele forskningsspektret og resultaterne samt lette teknologioverførslen. Dette 
vil kræve en nøjere koordinering af de forskellige aktioner, således at der skabes: 
- en bedre overordnet sammenhæng, optimal udnyttelse af synergier mellem forskellige initiativer 
og øget sigtbarhed i forbindelse med aktioner tii fordel for innovation og SMV'er; 
- et integreret udvalg af tjenester, der specielt er tilpasset forskellige typer SMV'ers behov (f.eks. 
inden for intellektuel ejendomsret, metoder til innovationsstyring og adgang til risikokapital); 
- en større ensartethed ved iværksættelsen af fremmeforanstaltninger for innovation og 
foranstaltninger til fordel for SMV'er samt oprettelse af gateways (samkøring) mellem projekter på 
forskellige stadier (forskning, demonstration, overførsel, udnyttelse); 
- bedre samordning med andre politikker (regionale politikker, uddannelsespolitikker osv.) 
Innovationsfremme og mere effektiv inddragelse af SMV'er afhænger i vidt omfang af eksisterende 
netværk og muligheden for at styrke og rationalisere dem. Disse netværk af lokalt baserede 
organisationer dækker hele områder og er i besiddelse af de færdigheder, der er nødvendige ved 
rådgivning og assistering af de forskellige involverede, især SMV'er, når det gælder innovation, 
projektforberedelse og partnersøgning (se afsnit Bl (iii) og Cl(v)). 
Forslaget til et horisontalt program, "Innovation og inddrageise af SMV'er" burde bidrage til den 
effektive koordinering af innovationsbestræbelser og bestræbelserne på at udbrede teknologi og 
fremme SMV'ernes deltagelse i forskningen. 
3.15 Desuden vil de positive erfaringer med industri- og forsknings-taskforceme blive udnyttet i 
forbindelse med det femte rammeprogram. 
Debatten om grønbogen om innovation og erfaringerne fra taskforcerne under det fjerde 
rammeprogram har påvist nyttigheden af instrumenter, der gør det muligt: 
• at identificere (i samarbejde med brugere, forskere og industrien) de teknologiske problemer, hvis 
løsning er et prioriteret økonomisk og socialt mål i Europa, 
• i højst muligt omfang at samle ekspertisen og de private og offentlige ressourcer - på EU-plan eller 
nationalt plan - om en heldig gennemførelse af større, målrettede projekter og derved opnå 
hurtigere resultater af forskningsarbejdet, samtidig med at dobbeltarbejde undgås, og synligheden 
og eksempelværdien af Fællesskabets forskning øges. 
På fællesskabsniveau bør man derfor: 
• styrke taskforcernes vejledende rolle ved i højere grad at inddrage innovation som et udvælgelses­
kriterium for projekterne ved det femte rammeprogram, 
• effektivisere procedurerne ved at planlægge samtidige eller tidsintegrerede indkaldelser af forslag 
i forbindelse med de forskellige programmer for prioriterede forskningsområder. 
30 
5. Inddrageise af andre fællesskabsinstrumenter 
(i) Styrke strukturfondenes engagement tii fordelt for innovation 
3.16 ïkke alle regioner har den samme innovationskapacitet. Af statistikkerne kan det udledes, at den 
teknologiske kløft mellem Unionens udviklede regioner og dens mindre udviklede regioner er dobbelt 
så stor som "samhøringhedskløften", og forskellige faktorer truer med at udvide den. Regioner er 
derfor en særdeles velegnet målgruppe, når det gælder om at fremme og styrke innovationen i Europa, 
idet man på regionsplan bedre kan tage hensyn ttî forbindelsen mellem samhørighed, forskning og 
innovation. Der er tre forhold, å&r støtter denne antagelse: 
» En innovationspoiitik skal bygge på et indgående kendskab til virksomheders - herunder SMV'ers 
- behov ï et givet økonomisk system: på dette område findes ingen normer, der kan trækkes på, og 
denne type politik skal være baseret på de faktiske forhold i en region. Regionerne skal således 
finde deres egen vej til innovationen; 
« Regionerne udgør den sammenhæng, hvor det nødvendige samarbejde mellem innovationens 
hovedaktører bedst udfolder sig; 
• De regionale og lokale myndigheder kan bedst selv indrette det "innovative miljø", der er 
grundlaget for en regions innovationskapacitet. 
Ud fra ovennævnte overvejelser har Kommissionen - udover sine foranstaltninger til fremme af 
innovationen i hele Unionen - iværksat aktioner, der skal fremhæve innovationens betydning i 
forbindelse med strukturfondene. De fleste af EU's initiativer, såsom SMV-aktionen, ADAPT og 
LEADER II samt desuden artikel 10 i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) tildeler 
innovation en fremtrædende rolle. Desuden er innovation et prioriteret område i de nye direktiver i 
forbindeise med mål nr. 2, hvori det fastslås, at innovation er en væsentlig forudsætning for at bevare 
konkurrencedygtighed og beskæftigelse". 
På samme måde vurderer Kommissionen, at innovation er et vigtigt element i den prioritering, der er 
tildelt beskæftigelsen via udnyttelse af strukturfondene. Kommissionen finder det således ønskeligt, 
at medlemsstaterne og de pågældende regioner øger deres engagement i innovationsfremmende foran­
staltninger under hensyntagen til de midler, der er til rådighed i indeværende planlægningsperiode og 
i den kommende generation af strukturfonde.54 
Kommissionen vil for sit eget vedkommende trække på de erfaringer, der er indhøstet fra de regionale 
innovationsstrategiprojekter. der har hentet støtte såvel under artikel 10 i EFRU som fra innovations­
programmet. 
I forbindelse med regionerne under mål nr. 1 og 2 opfordrer Kommissionen medlemsstaterne og de 
pågældende lokale eller regionale myndigheder til at tage fuldt hensyn til nødvendigheden af 
foranstaltninger til fordel for innovation, især ved støtte til forskning, udvikling, teknologioverførsel 
og arbejdstageres uddannelse, og dermed tilgodese prioriteringen af beskæftigelsen. I forbindelse med 
landområder (især områderne under mål nr. 5b) vil Kommissionen inden for rammerne af 
beskæftigelsesinitiativeme tilstræbe en så vid udbredelse som muligt af god praksis, der er påvist og 
afprøvet af Det Europæiske Observationscenter for innovation og udvikling af landområder under 
initiativet Leader II. Under mål nr. 4 og i forbindelse med fællesskabsinitiativet ADAPT bør 
bestræbelserne koncentreres om innovationsaktioner. der især vedrører uddannelsesbehov og 
forbedring af uddannelser, således at SMV'er kan få hjælp til at udvide deres menneskelige ressourcer 
på en mere effektiv måde. 
54 I den europæiske tillidspagt om beskæftigelse er udviklingen af SMV'er en strukturpolitisk prioritet. Heri 
fastslås det: "Der skal gøres en særlig indsats for at oprette nye små og mellemstore virksomheder og 
enkeltmands firmaer. Det gælder om at udbrede kendskabet til de innovative foranstaltninger, der har givet 
resultater, især dem, der vedrører finansieringsteknik såsom adgang til risikovillig kapital. Udviklingen af 
de små og meilemstore virksomheder fremmes også af indsatsen inden for forskning og teknologisk 
innovation og af bestræbelserne på at tage hensyn ti! miljøet, idet der er mulighed for at få adgang til nye 
markeder for miljøvenlige produkter." (En indsats for beskæftigelsen i Europa - en tillidspagt. CSE(96)1 
endelig udg., 05.06.1996., side 24. 
31 
(ii) Få mest ud af innovationens internationale dimension 
17 Der bør i aktionerne til fordel for innovation tages høide for teknologiernes og markedernes verdens­
omspændende karakter. Strømmen af information, knowhow og kapital på verdensplan er tiltagende. 
Hvis dette skal tages i betragtning, bør der træffes adskillige foranstaltninger, der gensidigt supplerer 
hinanden: 
• En tættere interaktion mellem rammeprogrammet og COST- og EUREKA-samarbejdsprogram-
meme. 
• Støtte til internationalt industrielt samarbejde og fremme af samarbejdet mellem virksomheder på 
grundlag af bilaterale aftaler, der letter europæiske virksomheders - især SMV'ers - adgang til 
teknologi, viden og færdigheder, idet der drages mest mulig fordel af deres knowhow, og således 
at deres profiler på fremtidens markeder styrkes. 
• En intensivering af det internationale FTU-samarbejde med tredjelande. Dette samarbejde skal 
være i overensstemmelse med Unionens politiske mål (f.eks. vedrørende energi, miljøbeskyttelse 
eller oprettelse af informationssamfundet), være af gensidig interesse, og kan om nødvendigt tage 
form af bilaterale aftaler. Det skal på grundlag af principper om gensidighed øge den direkte 
deltagelse af organisationer fra tredjelande i Fællesskabets FTU-projekter. En særlig interesse vil 
blive tildelt lande i Central- og Østeuropa, der forventes optaget i Unionen. Desuden vil det være 
et mål at forsøge at øge den tiltrækningskraft, europæisk forskning udøver på forskere fra lande, 
EU har forbindelser med. Endelig vil der blive indledt internationale videnskabelige 
samarbejdsaktiviteter på grundlag af emner og lande eller regioner, såsom Middelhavsområdet, 
Samfundet af Uafhængige Stater og udviklingslandene til støtte for udenrigspolitikken og EU's 
industripolitik 
• En øget tilskyndelsesaktivitet over for de pågæidende lande ved udnyttelse af mulighederne i in­
strumenter såsom TAC1S, PHARE , MEDA osv., således at disse motiveres til i højere grad at 
udforske s>ncrgier med Fællesskabets forskningsprojekter. 
• En fortsat bevågenhed ved internationale forhandlinger over for spørgsmål af mulig betydning for 
europæisk innovation og relaterede aspekter (f.eks. intellektuel ejendomsret og foranstaltninger 
over for svig). 
(iii) Udforme handlingsplanens indhold for de forskellige sektorer og teknologiområder 
.18 Visse forlag i denne handlingsplan kan vise sig mere elier mindre egnede i forbindelse bestemte 
sektorer eilcr teknologier, og tilpasninger vil derfor være nødvendige. Kommissionen vil i videst 
muligt omfang tilgodese en gensidig befrugtning blandt sektorer og teknologier ved at oprette 
tværsektorieile og tværteknologiske forbindelsesled. Det vii i højere grad end tidligere blive tilstræbt, 
at der tages højde for industriens problemer ved formuleringen af politikker. 
De områder, hvor en sådan tilpasning vil være nødvendig, omfatter foruden miljø- og servicesektoren 
en bedre udnytteise af rumfartsteknologier og teknologier med dobbelt anvendelse, 
landdistriktudvikling, forbrugerteknologi og audiovisuelle teknologier. Eksempler: 
a) Innovation er en vigtig faktor for inden for udviklingen af landbrugsøkonomier. Der bør derfor 
lægges vægt på tilskyndelsesforanstaltninger og udbredelse af innovation på 
landbrugsudviklingens forskellige områder, herunder især: 
* få landbrugsområdernes SMV'er tii at tage ny teknologi i anvendelse; 
* lette adgangen til moderne informations- og kommunikationsmidler hos brugere i landbrugs-
og/eiier pcriferiområder; 
* udvide de tjenester, der tilbydes landbrugsproducenter og SMV'er i landbrugsområder 
(undersøgelser, ledelsesassistance, prognoser, risikovurdering osv.) 
b) Eftersporgsebiispektet er af stor betydning for innovationen. Det betyder især, at nye produkter 
ikke kun skal imødekomme virksom hedernes behov, men også slutbrugernes. Innovationen skal 
frem for ah tilgodese behov, der ikke uden videre blotlægges af markedskræfterne (social og 
55 For lande, der ikke er kandidater i forbindeise med udvidelsen af Unionen. 
32 
territorial samhørighed, almenvellets interesser, brugervenlige produkter og tjenester, en løsning 
af problemerne i forbindelse med analfabetisme og social udelukkelse osv.). Desuden bør man i 
forbindelse med hensynet til efterspørgslen også tage hensyn til overvejelser angående et 
bæredygtigt forbrug. 
Forbundet hermed er også spørgsmålene vedrørende forbrugerbeskyttelse, produktkvalitet samt 
love og bestemmelser. Det sidste punkt er især vigtigt i forbindelse med 
informationsteknologiske produkter eller tjenester (Internet, chipkort, cyber-penge osv.). Inden 
for disse sektorer er retspraksis kun på tilblivelsesstadiet, uanset om det drejer sig om 
beskyttelsen af den offentlige orden eller af brugerne. Det er på dette område nødvendigt at 
styrke de tværfaglige tiltag med henblik på udformning af mulige nødvendige aktioner. 
c) Den audiovisuelle sektor er et prioriteret område, hvor udviklingen har taget fart som følge af 
indflydelsen fra nye teknologier. Kommissionen vil opfordre til, at der indgås partnerskaber 
mellem digitalelektronikindustrien og kulturelle centre (radio/tv, museer og 
indholdsproducenter). I denne sammenhæng vil der blive organiseret udvidede høringer om de 
nye teknologiers indflydelse på den audiovisuelle sektor i Europa, og der vil blive arrangeret 
pilotdemonstrationsprojekter. 
d) Miljøsektoren (f.eks. spildevandsbehandling, affaldsforvaltning, støjbegrænsning og 
begrænsning af atmosfæriske udslip) er en sektor i stærk økonomisk vækst, både når det gælder 
industriel fremstilling og tjenesteydelser. Der er i disse sektorer noteret en vækst, der er stærkere 
end den, der har gjort sig gældende for resten af økonomien. Deres beskæftigelse er årligt steget 
med 3%, hvilket næsten er dobbelt så meget som i andre sektorer. For tiden domineres 
miljøsektoren af teknologier (og hermed forbundne tjenesteydelser) til mindskelse af miljøgener. 
Imidlertid går fremtidens tendenser i retning af udvikling af rene, integrerede teknologier, et 
område hvor innovation er en uomgængelig nødvendighed med henblik på en fremskyndelse af 
disse teknologiers markedsintroduktion og anvendelse. 
33 
5 
- 3- BEDRE FORBINDELSER MELLEM FORSKNING OG INNOVATION 
3.1. NYE AKTIONER 
1-. Nationale foranstaltninger og Fællesskabets opfølgning 
(i) Styrke erhvervslivets forskning 
Medlemsstaterne 
• formulere kvantificerede målsætninger og iværksætte relevante tilskyndelsesforanstaltninger. 
(ii) Oprette teknologibaserede virksomheder 
Kommissionen 
• organisere en tilbundsgående udveksling af erfaringer med medlemsstaterne og aktørerne om 
retlige og skattemæssige foranstaltninger og fremmeforanstaltninger (1997), 
• iværksætte pilotaktioner til udbredelse af god praksis i samarbejde med universiteter, 
repræsentanter for risikokapitalen, industrien og regionale institutioner (1998). 
(iii) Et tættere samarbejde mellem forskning, universiteter og virksomheder 
Medlemsstaterne 
• skabe juridiske betingelser, der kan lette forskningsinstitutioners udnyttelse af forskning og 
oprettelse af virksomheder. 
(iv) Udvikle SMV'ernes evne til at tage nv teknologi og knowhow i anvendelse 
Medlemsstaterne 
• støtte grænseoverskridende teknologioverførsel. 
Kommissionen og medlemsstaterne 
• forbedre forbindelserne mellem de nationale og de regionale innovationssystemer på 
fællesskabsplan. 
(v) Demonstrere effektive innovationsmetoder 
Kommissionen 
• iværksætte en ny generation af demonstrationsprojekter, der omfatter innovationens tekniske, 
organisatoriske og sociale aspekter (det femte rammeprogram for F&U). 
2-. Integrere innovations- og SMV-dimensionerne i rammeprogrammet 
Kommissionen 
• tilpasse rammeprogrammets iværksættelsesrammer (udvælgelseskriterier, behandlingstid), styrke 
demonstrationsaktionerne, tilpasse de juridiske rammer for kontrakter (det fjerde og femte 
rammeprogram), 
• styrke den rådgivende og koordinerende virksomhed, der varetages af forsknings- og 
industritaskforcer (det femte rammeprogram), 
• udvikle et program, "Innovation og inddragelse af SMV'er", der kan øge SMV'ers deltagelse i 
rammeprogrammet og tilvejebringe en integreret indfaldsvinkel til innovation med hensyn til 
projekters juridiske og finansielle sagsbehandling (det femte rammprogram). 
3-. Inddrage andre fællesskabsinstrumenter 
Kommissionen og medlemsstaterne 
• fordele handlingsplanens indhold på prioriterede områder. 
34 
3- BEDRE FORBINDELSER MELLEM FORSKNING OG INNOVATION 
3.2. IGANGVÆRENDE AKTIONER TIL FORBEDRING AF BETINGELSERNE FOR INNOVATION I EUROPA 
1-, Nationale foranstaltninger og Fællesskabets opfølgning 
(i) lkd.r^uitid&arkM-t.r^iiMakg.ijQS3-- og udviklingsstrategi 
Med lemsstateræe 
• foretage høringer vedrørende langsigtede teknologiprognoser (Foresight). 
» lette udvekslingen af erfaring og udnyttelsen af resultater på fællesskabsplan, 
• fremme den teknologiske overvågning (nettet af nationale organisationer tilknyttet Det 
Europæiske Observationscenter for Videnskab og Teknologi). 
(ii) Oprette teknologibaserede virksomheder 
Medlemsstaterne 
• styrke foranstaltningerne til fordel for "campus companies" og disses udbredelse. 
(iii) Intensivere samarbejdet mellem forskning, universiteter og virksomheder 
Medlemsstaterne 
• fortsætte og styrke aktionerne på dette område. 
Kommissionen 
• analysere hindringerne på dette område og udbrede god praksis, 
• støtte de nationale tiltag til forbedring af forvalmingen af forsknings- og teknologiorganisationer 
og hjælpe disse i deres bestræbelser på at udvikle en international benchmarking, 
• organisere fora til udveksling af teknologi på basis af sektor og på tværs af sektorer. 
(iv) Udvikle SMV'ernes evne til at tage ny teknologi og knowhow i anvendelse 
Medlemsstaterne 
• forbedre effektiviteten og gennemsigtigheden af støttestrukturerne. 
Kommissionen , 
• hjælpe med at professionalisere de erhverv, der virker til støtte for innovation, 
• udvikle foranstaltninger til støtte for ibrugtagning og anvendelse af teknologier (støtte til 
indledende anvendelse, adgang tii teknologier, der ikke er udviklet i EU, internationalisering af 
nyoprettede teknologibaserede virksomheder, regionale projekter). 
(v) Demonstrere effektive innovationsmetoder 
Medlemsstaterne og Kommissionen 
• gøre bedre brug af specialister fra de humanistiske videnskaber i forbindelse med 
teknologiprojekter. 
ZsJnlggrere innovations- og SMV-dimensiongrne i rammeprogrammet 
(Se Nye aktioner) 
3-. Inddrage andre fællesskabsinstrumenter 
Kommissionen og medlemsstaterne 
• styrke strukturfondenes engagement til fordel for innovation, 
• fa mest ud af innovationens internationale dimension. 
35 
KONKLUSION; 
På de tre ovenfor afgrænsede hovedområder forslår Kommissionen således de foranstaltninger, hvis 
prioritering, forventede virkninger eller påtrængende karakter er blevet understreget under debatten. 
På fællesskabsniveau kan disse foranstaltninger finansieres ud fra eksisterende budgetter og 
budgetoverslag og vil ikke behøve supplerende finansiering. 
Hovedindsatsen bør imidlertid finde sted på lokalt, regionalt eller nationalt plan. Ansvaret for en 
indsats til fordel for innovation ligger hovedsagelig hos medlemsstaterne og aktørerne på de 
pågældende områder - først og fremmest virksomhederne. 
På grund af de stærkt varierende omstændigheder på nationalt plan vil det være nødvendigt at 
foretage en mere tilbundsgående undersøgelse. Kommissionen foreslår, at den selv udfører denne 
undersøgelse i tæt samarbejde med medlemsstaterne med henblik på at udarbejde en fælles 
referenceramme og på denne måde hjælpe dem med at fastlægge deres egne prioriteringer og 
samarbejdsmuligheder. 
Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for en 
effektiv koordinering indadtil af foranstaltningerne i forbindelse med de forskellige politikker og en 
så effektiv som mulig interaktion udadtil med de andre medlemsstater og Unionen. 
Kommissionen vil udarbejde en detaljeret tidsplan for iværksættelsen og en præcis beregning af 
omkostningerne for de foreslåede foranstaltninger. På dette grundlag vil den vil den forelægge Rådet, 
Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg lovforslagene i overensstemmelse hermed. 
Kommissionen vil med regelmæssige mellemrum aflægge rapport til Det Europæiske Råd om 
afviklingen af handlingsplanen. I denne sammenhæng vil den fremlægge forslag til ændringer og 
tilføjelser, der bliver aktuelle i medfør af udviklingen eller de særlige omstændigheder i forbindelse 
med planens iværksættelse. 
Den entusiasme og energi, der findes, bør kanaliseres ud i iværksættelsen af nærværende 
handlingsplan, således at der kan opbygges et Europa, der i højere grad satser på innovation, 
konkurrencedygtighed og jobskabelse. 
********************* 
36 C~, 
AKTIONSPLAN FOR INNOVATION I EUROPA 
1. Reaktioner på grønbogen ved høringen 
2. Udviklingstendenser inden for innovationspolitikken 
i EU's medlemsstater 
3* Statistiske tabeller 
Sf 
BILAG 2.1 
Reaktioner ved høringen 
A. Sammenfatning af kommentarer fra aktørerne 
B. Regeringernes reaktioner 
C. EU-institutionernes reaktioner 
f£ 
A. Sammenfatning af kommentarerne fra aktørerne 
s f 
Indledning 
Høringen om grønbogen har muliggjort en hidtil uset debat om innovation, ikke kun i 
Unionens femten medlemslande, men også i Norge og Island. 
Mere end 40 000 eksemplarer af grønbogen er blevet udsendt. Forskere, virksomhedsledere 
fra store virksomheder og SMV'er. offentlige myndigheder, fagforeninger, faglige sammen­
slutninger og de forskellige fællesskabsinstitutioner har analyseret, diskuteret og kommen­
teret den. I 17 lande blev der holdt konferencer med næsten 5 000 deltagere. 
Et stort antal specifikke forslag er blevet sendt til Kommissionen. Udover de nationale kon­
ferencer, hvor omfanget af reaktioner og forventningerne til dette initiativ kan aflæses af 
referaterne, har Kommissionen modtaget mere end 300 reaktioner direkte. Den omfattende 
stillingtagen og den analytiske kvalitet af disse reaktioner vidner om den interesse, 
grønbogen har vakt. 
Her fremlægges en første analyse af beretningerne fra konferencerne og af de mest repræ­
sentative reaktioner (især fra de vigtigste faglige sammenslutninger, fagforeningerne, de na­
tionale og europæiske sammenslutninger, de store virksomheder og finansieringsinstitu­
tionerne) og de mest relevante debatindlæg. Disse reaktioner vedrører først og fremmest 
emnerne og de forskellige aktionsmuligheder, der er foreslået i grønbogen, især den fore­
slåede målretning af forskningen til fordel for innovation og forbedringen af 
innovationsfinansieringen, den intellektuelle ejendomsret og støtten til små og mellemstore 
virksomheder. Visse af disse reaktioner omhandler desuden emner, der ikke i særligt stort 
omfang er berørt i grønbogen: organisationsinnovation, innovation inden for 
tjenesteydelsessektoren, de store virksomheders rolle osv. 
Nærværende dokument er en første, ikke udtømmende sammenfatning af disse kommentarer 
fordelt på grønbogens vigtigste temaer. Det omfatter ikke reaktionerne fra Fællesskabets 
institutioner eller de officielle reaktioner fra medlemsstaterne, som er gengivet i henholdsvis 
2. og 3. kapitel af dette bilag. 
Listen over individuelle reaktioner på grønbogen er vedlagt som bilag 
tf 
Sammenfatning 
1. Blandt grønbogens temaer er der vigtige emner, der hyppigt tages stilling til i reaktionerne. 
Det drejer sig især om en bedre udnyttelse af F&U i innovationens tjeneste, om finansierin­
gen af innovation, om beskyttelse af den industrielle ejendomsret og om støtten til små og 
mellemstore virksomheder. 
Når det drejer sig om målretning af forskningen til fordel for innovation, er det den 
almindelig mening, at forbindelserne mellem forskningsmiljøerne og industrien bør 
forbedres ved at styrke mulighederne for dialog mellem dem og øge forskernes forståelse af 
erhvervslivets problemer. Den teknologiske overvågning betragtes som vigtig; på dette 
område bør man fremfor at oprette en ny fællesskabsinstitution koordinere de nationale 
initiativer og forbedre informationsudvekslingen. Hvad angår den offentlige støtte til 
forskning er der uenighed mellem tilhængerne af en offentlig støtte, der kun omfatter 
forskning på et præ-konkurrencemæssigt niveau og tilhængerne af en støtte, der omfatter 
hele innovationsprocessen (indtil industnaliseringsfasen). De store lande betragter generelt 
task-forcerne som et interessant redskab, men man ønsker at deres virksomhed skal være 
mere gennemsigtig, og at industrien får mulighed for at medvirke mere aktivt på et tidligt 
udviklingsstadie. Endelig er der udbredt enighed om, at forskningsprogrammernes udvæl­
gelsesprocedurer bør gennemføres hurtigere og deres sagsbehandling forenkles. De aktuelle 
forhold på dette område passer dårligt til næsten alle SMV'ers situation. 
Hvad angår de menneskelige ressourcer anbefales det, at mobiliteten øges (især mellem 
universiteter og industri), at kvalifikationer anerkendes på europæisk plan, og at der lægges 
mere vægt på innovationsrelateret stof i skolernes og universiteternes undervisning. 
Spørgsmålet om forbedring af innovationsfinansieringen har været genstand for et meget 
stort antal kommentarer, især vedrørende nødvendigheden af et europæisk finansierings-
marked for innovationsvirksomheder, oprettelsen af forbindelsesled mellem teknologi og 
finansiering, indførelsen af garantiordninger og anvendelsen af skattesystemer til gunst for 
innovationen. 
Når det gælder love og bestemmelser, drejer kommentarerne sig navnlig om industriel 
ejendomsret - som betragtes som et dyn og svært tilgængeligt redskab, virksomhederne ikke 
er fortrolige med - og nødvendigheden af en virksomhedsvedtægt, der er tilpasset det indre 
marked og tilgængelig for SMV'er. 
Endelig vedrører et meget stort antal forslag den direkte støtte til SMV'er og de nationale 
eller regionale støtteinfrastrukturer til disse virksomheder. Disse forhold er ofte forskel­
lige fra medlemsstat til medlemsstat, og det er vanskeligt at finde en fællesnævner for dem. 
Dog er det muligt at uddrage visse konstante træk. såsom behovet for at lette adgangen til 
forskningsprogrammer (i nationalt regi eller EU-regi), behovet for at rationalisere udbuddet 
af tjenesteydelser, især de offentlige, og gøre det mere gennemsigtigt og nødvendigheden af, 
at SMV'er ikke længere anskues isoleret, men i sammenhæng med større virksomheder, 
kunder og leverandører. 
En række reaktioner vedrører desuden emner, som ikke eller kun i begrænset omfang er 
behandlet i grønbogen: 
Det drejer sig her hovedsagelig om innovation inden for tjenesteydelsessektoren (fordi 
den er den største beskæftigelsessektor i Europa) og den offentlige sektor (samme kommen­
tar). "Innovationen indenfor tjenesteydelsessektoren er i vidt omfang et overset omrade. In­
novationen inden for tjenesteydelsessektoren spiller en vigtig rolle for fornyelsen af 
fremstillingssektoren " (Oslo) 
En del kritik går ud på, at der i grønbogen lægges for stor vægt på de teknologiske aspekter 
af innovationen og for lidt vægt på sociale faktorer og miljøfaktorer især mener visse 
bidragydere, at virksomhedernes organisatoriske kaoacitet er blevet overset. '*DGB beklager, 
at grønbogen i for høj grad er orienteret imod teknologifremme og kun i ringe omtang rettet 
mod direkte aktioner til fremme af virksomheders organisatoriske kapacitet - en faktor, der 
er vigtig ï forbindelse med ibrugtagningen af FTU". Desuden kritiserer fagforeningerne 
(især de tyske) mangelen på aktioner ni fordel for engagering og inddrageise af de ansatte. 
UEAPME påpeger også, at ''det er vigtigt ikke at glemme, at innovation ikke kun handler om 
udvikling af nye produkter, men også er et organisatorisk og strukturelt fænomen' Desuden 
mener man, at begrebet progressiv (trinvis) innovation er forsømt til fordel for radikal 
innovation og højteknologi (ÏRDAC). 
I reaktionerne nævnes de store virksomheder hyppigt som skabere af megen innovation, og 
man er overrasket over, at de ikke omtales mere i grønbogen. ^De store virksomheder ude­
lukkes fra debatten, til trods for at deres F&U-aktivitet er meget omfattende, og til trods for 
at de er de første til at tage teknologi udviklet afSKWer i anvendelse " (CEST), 
Endelig er der også nogle, der mener, at det billede, der tegnes i grønbogen, er for dysten. 
Således fremholdes den farmaceutiske industri som eksempel på en sektor, hvor det er 
lykkedes europæisk erhvervsliv at udnytte sin teknologiske knowhow kommercielt, 
3. Hovedlinierne i de forskellige debatindlæg gives \ nedenstående afsnit, som er ordnet efter 
de fem hovedmål i resuméet af grønbogen: 
• målrette forskningen mere til fordei for innovation 
• mobilisere menneskelige ressourcer til fordel for innovation 
• forbedre finansierings betingelserne for innovationen 
• etablere et retsgrundlag, der er gunstigt for innovationen 
• fremme udviklingen af offentlige handlingsmuligheder 
1/ Målrette forskningen mere til fordel for innovation 
Det er vigtigt i Europa at forbedre forbindelserne mellem forskningsmiljøerne - især 
universiteterne - og industrien. 
Der næres et udbredt ønske om en bedre tilpasning af forskningsprogrammerne til 
industriens behov. I visse reaktioner understreges dog nødvendigheden af at beholde en 
grundforskning, der ikke er direkte rettet mod markedets umiddelbare behov. En sådan 
tilpasning kan være resultatet af dialog og øget koordinering mellem disse to miljøer, især 
med henblik på at undgå en skadelig konkurrence om forskningsmidlerne. En forudsætning 
for denne tilpasning er også, at der inddrages aktive fbrmidlingsled, såsom de fælles 
forskningscentre, og at der organiseres - og støttes - teknologioverførsel fra universiteterne 
til industrien. 
Et af Paris-konferencens forslag går ud på i højere grad at inddrage handelsingeniører og 
projektledere, der er kyndige med hensyn til at varetage forbindelsen med virksomhederne 
og opfølge projekter hele vejen indtil overførslen til industrien (i CNPF's reaktion papeges 
det også, at der i Frankng er et behov tor at revurdere teknologiske programmer og organer, 
idet disse i mange tilfælde er forældede af mangel på tilsyn). 
Det anføres ofte, at universiteternes bedømmelseskriterier er dårligt tilpasset den 
nuværende situation. De traditionelle kriterier lægger vægt på publikationer og tilgodeser 
ikke forskernes mobilitet og evnen til at skabe forbindelse med erhvervslivet. "Det 
nuværende system til bedømmelse af forskere i den offentlige sektor står i vejen for deres 
industrielle engagement (Madrid) ". Det foreslås, at disse kriterier omformuleres, således at 
en forsknings udnyttelse i erhvervslivet gøres til et positivt kriterium. 
De principper, der i dag er styrende for en forskers karriere betragtes som en alvorlig 
forhindring for et sådant samarbejde. Faktisk er forskere ofte ansat på livstid. "Der bør 
tilskyndes til oprettelsen af tidsbegrænsede kontrakter for forskere ved offentlige forsknings­
institutioner og eventuelt indføres skatteincitamenter for virksomheder, der ansætter disse 
forskere, når de frigøres på arbejdsmarkedet" (Milano). Desuden kunne man bevidstgøre og 
uddanne dem, således at de fik et bedre kendskab til erhvervslivet. De faglige organisationer 
mener dog, at man i stedet bør sikre unge forskere en stabil karriereudvikling, således at de 
far fred til være kreative. 
Teknologisk overvågning og økonomisk information 
Fremtidsstudier og teknologisk overvågning i nationalt regi betragtes af nogen virksomheder 
som midler til styring af teknologi- og industripolitikkerne i medlemsstaterne, og ikke som 
nyttige redskaber for virksomhederne. "Teknologiovervågning eller teknologiske 
fremtidsstudier skaber kun beskæftigelse indenfor de videnskabelige fremtidsstudier og ikke 
i virksomhederne" (UEAPME). Økonomisk og teknisk information til virksomhederne -
især SMV'erne - betragtes som et problem der bør løses separat, selv om det skønnes 
påkrævet, at der findes frem til et helhedssyn, hvor erhvervslivet deltager i fremadrettede 
teknologiske studier og delvist anvender resultaterne af disse. 
Med hensyn til teknologiske fremtidsstudier understreges vigtigheden af at udnytte 
allerede eksisterende forskning i medlemsstaterne og bruge disses særlige ekspertiser. Et 
netværk for sådanne initiativer prioriteres højere blandt bidragyderne end en ny 
fællesskabsforanstaltning. "En centraliseret model for teknologiske fremtidsstudier er 
risikabel (OSLO)". 
SMV'erne anvender tilsyneladende ikke i tilstrækkeligt omfang resultaterne af den tekno­
logiske overvågning. Nogle tvivler på, at det kan være nødvendigt at skaffe 
virksomhederne endnu flere oplysninger. På Berlin-konferencen blev det understreget, at 
"SMV'er almindeligvis ikke har behov for yderligere information om situationen på det 
teknologiske område. De er på nuværende tidspunkt end ikke i stand til at udnytte den infor­
mationsmængde, de allerede har adgang til". Dette gælder tilsyneladende både teknologisk 
og økonomisk information. Virksomheder bør have adgang til direkte anvendelig 
information, såsom oplysninger vedrørende markederne, konkurrencen og finansierings- og 
retsgrundlaget. Mange bidragydere mener, at SMV'er bør bevidstgøres mere om værdien af 
markedsinformation. En passende ramme for denne type aktioner kunne være det 
ç> 
regionale plan, hvor der ville kunne arrangeres udveksling af information og undersøgelser 
under inddragelse af lokale organer, såsom handelskamre, innovationsformidlingscentre osv. 
Det offentliges indsats 
En del reaktioner handler om det ønskelige i at øge den offentlige FTU-indsats. Især er der 
interesse for sondringen mellem forskning på et præ-konkurrencemæssigt niveau og anden 
forskning, hensynet til samhørighedsmålsætningen og behovet for en snævrere 
koncentrering af bestræbelserne. 
Deltagerne i de tyske og de britiske konferencer udtrykte en vis skepsis over for ideen om 
en forøgelse af F&U-budgetterne. Dette vurderes dels som en mulig ekstra byrde for 
virksomhederne, og i et stort antal kommentarer stilles dér spørgsmålstegn ved den direkte 
forbindelse mellem F&U-budgetternes størrelse og resultaterne på innovationsområdet. På 
Birmingham-konferencen vurderede man. at "Europa har ikke behov for mere forskning. 
Det har behov for rigtigt anvendt, effektiv forskning af høj kvalitet". 
F&U-programmernes hensyntagen til samhørighedsmålsætningen anses for at være i kon­
flikt med målsætningen om en styrkelse af europæiske virksomheders innovationskapacitet. 
Dette mener især deltagerne ved konferencen i Berlin. BDI påpeger især, at "det er lige så 
skadeligt at anvende fællesskabsmidler afsat til forskningspolitik til opnåelse af sam-
hørighedsmålsætninger, som det er berettiget at finansiere F&U med strukturfondenes 
midler". Dog betragtes aktionerne til fordel for samhørigheden som nødvendige. 
"Samarbejdet mellem mindre begunstigede regioner og regioner på et højere udviklings­
niveau bør styrkes på en måde, således at fordelene ved et sådant samarbejde tilfalder de 
mindre begunstigede regioner" (Madrid). 
Et antal bidragydere mener, at det kan diskuteres, om der bør ydes støtte ud over det 
prækonkurrencemæssige stade - især i industrialiseringsfasen. Det påpeges især, at 
"innovationsprocessen ikke slutter med en prototype. Støtten bør fortsættes, indtil produktet 
er kommet ind på markedet" (Berlin). På Madrid-konferencen nævntes muligheden af at 
iværksætte et program til finansiering af den mdiedende ibrugtagning af særlige teknologier, 
hvis industrielle anvendelighed allerede er påvist. Dettt møder modstand hos visse større 
virksomheder. "En overførsel til markedet af F&U finansieret med offentlige midler 
indebærer, at der må vælges mellem at favorisere en enkelt virksomhed dier offentliggøre 
information om det seneste forskningsstudie. Ingen af disse .ut-ùiegiv." ±r realistisk" 
(SmithKline Beecham). 
Endelig mener man for visse sektorers vedkommende (især eltskU'omldudi^hi&i), it da U.-t 
kompenseres for de offentlige F&U-nedskæringer på forsvarsområdet 
Task-forcer 
Task-forcemz anses almindeligvis - især i de store lande - for at være et nyttigt redskwii til 
koncentrering af ressourcer på vigtige områder. Med henblik på at øge 
gennemsigtigheden af task-forcernes virksomhed anbefales det dog, at industrien får 
mulighed for mere aktivt at medvirke på et tidligt udviklingsstadie ved valg af emner og 
udarbejdelse af arbejdsprogram. "Task-forcernes rolle og funktion skal være åben, og man 
bør ved udformningen af disse være modtagelig for såvel indholdet af høringer med 
industrien som resultaterne af forskellig fremtidsforskning på nationalt plan " (CBI). 
a 
Selv om SMV'ers deltagelse i task-forcerne er ønsket, understreges i et stort antal kommen­
tarer uforeneligheden af SMV'er og task-forcer. Task-forcer betragtes først og fremmest som 
potentielt nyttige for store virksomheder, hvilket forklarer reservationerne hos visse med­
lemsstater. "Task-forcer i den udformning, man finder i grønbogen, tjener ikke Portugals 
interesser " (Lissabon). 
Endelig stiller visse større virksomheder spørgsmålstegn ved det hensigtsmæssige i, at EU 
forsøger at koordinere bestræbelserne inden tor industnens forskning. En bedre løsning ville 
efter deres mening være at styrke sammenhængen mellem Fællesskabets programmer. 
Forskningsprogrammer 
Der hersker almindelig enighed om, at EU bør forkorte behandlingstiden i forbindelse 
med udvælgelse af projekter og forenkle procedurerne. Disse opleves især ofte som ude 
af takt med SMV'ernes vilkår: sagsomkostningerne er ude af proportion, mener man. "En 
lille, højteknologisk virksomhed kan ikke vente på fællesskabsstøtten - seks måneder er en 
evighed" (Birmingham). Endelig har virksomhederne behov for at kunne anvende de tildelte 
midler mere frit og fleksibelt. Der stilles spørgsmålstegn ved, om SMV'er overhovedet bør 
deltage i rammeprogrammet, idet det menes, at kun et lille fåtal af disse har noget at bidrage 
med, og kun sådanne virksomheder er dermed berettigede til at deltage i særprogrammerne. 
En del forslag går ud på at decentralisere beslutningsprocedurerne og oprette organer, der 
er aktive i de pågældende miljøer. Ï en af kommentarerne anføres det, at "projekter af 
EUREKA-typen, som forholder sig nært til industriens problemer og dens produkter, 
fortjener at blive styrket" (Paris). Det forslås også, at deltagelsen i særprogrammer muligvis 
kunne erstattes af mere smidige indirekte støtteordninger. 
Et antal kommentarer vedrører desuden udvælgelsesprocedurerne for projekter: 
de bør inddrage flere eksperter fra industnen, 
tekniske kvalifikationer bør være afgørende i nøjere grad, end inddrageise af adskillige 
partnere fra andre medlemsstater er det, 
præstationskriterier bør tage hensyn til muligheden for udbytte af investeringerne i 
F&U og innovation, 
projektevaluering bør ikke kun ske på grundlag af virksomheders forretningsplaner men 
også på grundlag af involverede forskningsinstitutters planer. 
Endelig er der et ønske om, at programmer i højere grad tilgodeser mulighederne for et 
samarbejde mellem små og store virksomheder, og at det bliver muligt at støtte projekter 
på grundlag af forud valgte emner. 
£i 
2/ Mobilisere menneskelige ressourcer til fordel for innovation 
Personmobiliteten mellem forskningen, uddannelsessystemet og industrien bør styrkes. 
Her optræder igen de nævnte problemer vedrørende forskernes evalueringskriterier, der ikke 
tilskynder dem til at deltage i industrielle projekter. 
På alle konferencerne er det blevet anset for magtpåliggende at lette de unge færdig­
uddannedes indslusning i virksomhederne, især SMV'erne. "Forskeres og studerendes 
mobilitet på lokalt plan mellem akademiske og industrielle miljøer udgør en interessant 
mulighed for både at forbedre uddannelserne og befordre investering og iværksætterånd" 
(UNICE). På nationalt plan findes der allerede programmer ("Teaching Company Scheme" i 
Det Forenede Kongerige, CIFRE og CORTECHS i Frankrig ...), der kan tjene som 
forbilleder i andre medlemsstater. Med henblik på at lette indslusningen i virksomhederne 
for forskere med doktorgrad kunne der indføres en postdoktoral praktikperiode i 
virksomheder, især i SMV'er. 
I en række kommentarer - hvori der ikke hersker enighed om alle punkter - tilstræbes en 
tilpasning af programmene (især Fællesskabets) til fordel for mobiliteten: 
programmerne bør gøres mere fleksible med henblik på at imødekomme virksomheder­
nes sande behov, 
de bør ikke være forbundet med en aldersgrænse, 
de bør målrettes mere koncentreret, 
de bør udvides og tildeles flere midler. 
Mangelen på intern mobilitet med hensyn til faglig kompetence er et forhold, der kritise­
res. Der er behov for at belønne karrierevalg til fordel for forandring, lette adgangen til 
karriererådgivning, hjælpe ansatte med at klare vanskelighederne ved forandring, udvide 
deltidsansættelsen osv. 
Mange foreslår, at skole- og universitetsundervisningen udvides til at omfatte innovations-
relaterede emner. Især kunne økonomi og management integreres i videnskabelige uddan­
nelser, og i den videnskabelige og tekniske undervisning kunne der lægges større vægt på 
eksperimenter; industriel ejendomsret burde i højere grad være en del af 
universitetsundervisning og endda gymnasieundervisning ... 
Uddannelser på alle niveauer bør tilpasses, hvad enten de henvender sig til fremtidens ledere 
eller de ufaglærte medarbejdere, der bør være indstillet på fremtidig omstrukturering og 
hyppige teknologisk tilpasningsprocesser. 
Nogen mener, at Kommissionen frem for at oprette en ny fællesskabsinstitution bør 
tilstræbe at oprette netværk for nationale organer med kompetence på de relevante 
områder. 
64 
3/ Forbedre finansieringsbetingelserne for innovationen 
Finansieringen er et indlysende magtpåliggende anliggende, i visse kommentarer henledes 
opmærksomheden imidlertid på det faktum, at finansieringen kun er én ud af flere res­
sourcer, og at den alene ikke er nok til at garantere innovationen. " Problemerne forbundet 
med organisation og iværksætterholdning er vigtigere end de finansielle og teknologiske 
underskud" (BERLIN), 
For EU består der en meget vigtig opgave i at lette udvekslingen af erfaringer og god 
praksis, træffe harmoniseringsforanstaltninger eller tiiskynde til transnationale fhian-
sieriegsinitiativer. 
Aktiemarkeder 
På størstedelen af de nationale konferencer var der positiv accept af idéen om oprettelse af et 
europæisk aktiemarked for nyoprettede vækstvirksomheder (i lighed med NASDAQ). 
Ifølge disse tilkendegivelser bør planerne om oprettelse af et sådant marked fremskyndes. 
"Det er ikke tilfredsstillende at måtte henvise risikokapitalvirksomheder med succes til det 
amerikanske marked, og dette vil naturligt få vigtige konsekvenser for virksomhederne selv. 
Det kan endda medføre et ønske om virksomheds flytning" (BDI). Nationale markeder af 
denne type bør gøres internationale (Paris). 
Eftersom denne markedstype kun tilgodeser de mest dynamiske virksomheder, må der 
udvikles andre løsninger, der tilgodeser afvikling af investeringer (hjælpefonde til brug 
ved virksomhedsoverdragelse, ordninger, der gør det muligt for investorer at tilbagetrække 
en del af indskuddet, gensidiggørelse af risici i forbindelse med f.eks. fælles risikoin­
vesteringsforeninger osv.). 
Teknologi og finansiering 
Der er udbredt enighed om, at finansieringsinstitutioner bør tage større hensyn til innovation 
og teknologi. På denne baggrund foreslås der forskellige løsninger: at der iværksættes tekno-
logiinvesteringsoperationer, måske ved oprettelse af en bank, der er specialiseret i teknologi 
(Birmingham); at der oprettes et system for teknologicertificering eller -garanti/-forsikring 
(i EU-regi, nationalt eller regionalt regi), som kan tjene som første reference og tiltrække 
finansiering udefra; at der tilskyndes til udvikling af en "teknologiklassificering", der gør 
det muligt at kvantificere over et teknologiprojekts muligheder for industriel succes, "EU 
bør tilskynde til udveksling af erfaring om dette emne " (ANVAR). 
Garantier 
En stimulering af bankstøtten til innovationsvirksomheder indebærer, at bankernes risiko 
bør mindskes. I Frankrig "bør forhøjelsen af SOFARlS-dækningen tilskynde bankerne til at 
udvide deres finansiering af innovationsbaserede SMV'er " (Paris). I denne sammenhæng 
bifaldes det fra flere sider, at EIF yder garantier til banker (Dublin, Helsinki, Milano ...). 
Gensidige garantiselskaber bør ved direktiv tillades at operere med en mere favorabel 
kapitalprocent. "Det bør tillades, at det nødvendige niveau for risikodækning i forbindelse 
med disse selskabers garantier nærmer sig bankernes " (MADRID). 
C) 
Beskatning 
Der er næsten universel enighed om nødvendigheden af en gunstigere skattemæssig 
behandling af investorerne i forbindelse med innovationsprojekter/-virksomheder. Især 
foreslås det, at beskatningen på kapital gevinster af innovationsaktiver lettes (især for indivi­
duelle investorer) eller bortfalder, at aktionærers tabsricisi begrænses - måske ved hjælp af 
en skattemæssig godtgørelse svarende til en vis procentdel af investeringen, skattefritagelse 
for tilbageholdt overskud osv. 
De skattemæssige foranstaltninger kan støtte en nyorientering af langtidsinvesteret kapital 
(pensionsfonde, livsforsikringsopsparing, iønopspanng) i retning af risikoinvestering. 
Endelig er der adskillige forslag, der vedrører en forbedret skattemæssig behandling af virk­
somheders investeringer i innovation, især på uddannelsesområdet. 
Andre aktioner 
Der bør tilskyndes til fremskaffelse af startkapital med et bedre afkast, måske efter den 
amerikanske SBIC-model (Small Business Investment Company). De forskellige ordninger 
på dette område i medlemslandene bør studeres og om nødvendigt bør kendskabet til dem 
udbredes. 
EVCA (European Venture Capital Association) anbefaler, at EIF investerer direkte i SMV'er 
ved hjælp af venturekapitalfonde. Denne ide har vundet udbredt tilslutning på de nationale 
konferencer, men det har været svært at anslå omkostningerne og virkningerne af denne 
form for aktion. "Muligheden for at indføre innovationsfonde bestrides ikke, men der 
hersker en vis ængstelse for en ikke planmæssig anbringelse af penge " (Zeist, NL). 
Unionens love og bestemmelser på området bør harmoniseres, således at kapitalen ikke 
hele tiden søger til de steder, hvor betingelserne er mest fordelagtige. 
4/ Etablere et retsgrundlag, der er gunstigt for innovationen 
Spørgsmålet om intellektuel og industriel ejendomsret har været genstand for adskillige 
kommentarer. Det er den generelle opfattelse, at vigtigheden af dette område er undervurde­
ret. De høje omkostninger i forbindelse med patenter og behovet for et harmoniseret system 
i Europa er to områder, hvor man på størstedelen af de nationale konferencer har ment, at 
den aktuelle situation ikke er tilfredsstillende. 
Intellektuel ejendomsret 
Et stort antal kommentarer vedrører patenter. Ifølge disse tilkendegivelser er tilstandene i 
Europa for indviklede. "Beslutningstagerne burde udvikle et integreret system, der yder 
bedre beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret på alle områder "(UNICE). På 
Birmingham-konferencen blev det påpeget, at "et patent, der omfatter alle medlemsstater er 
en klar prioritering". Indførelsen af fællesskabspatentet bør fremmes. Der er bred enighed 
om, at omkostningerne i forbindelse med patenter, især udgifterne til oversættelse, er for 
høje. Med henblik på at gøre et fremtidigt fællesskabspatent mere attraktivt bør såvel disse 
omkostninger som behandlingstiden reduceres. På Athen-konferencen blev der på linje 
med adskillige andre kommentarer krævet "en reducering af omkostningerne ved udtagelse 
u 
og beskyttelse af patenter. Finansieringen af F& U bør udvides til at dække udgifterne til 
udtagelse af patenter for innovationsprodukter 
Behovet for adgang til information om patenter (informationsnet, databaser) understreges. 
Der lader også til at herske et ønske om at forbedre den industrielle ejendomsrets image, 
især ved hjælp af særlige universitetskurser (eller kurser på gymnasialt niveau). "I De 
Forenede Stater og i Japan betragtes patenter og varemærker som 
produktivitetsforbedrende faktorer ' ' (Madrid). 
Harmoniseringsbestræbelser betragtes inden for de nye teknologier (især bioteknologier 
og telekommunikation) som både nødvendige og uundværlige tiltag. 
Anvendelsen af "utility models" påkalder sig tilsyneladende flere negative end positive 
kommentarer: "Kommissionen bør hverken tilskynde til deres anvendelse på nationalt plan 
eller tilstræbe anvendelsen af dem på unionsplan" (Birmingham). 
Det er dyrt at beskytte sin intellektuelle ejendomsret, især i et tredjeland. Med henblik på 
dækning af disse udgifter foreslås det, at der oprettes en forsikringsordning, eventuelt med 
offentlig støtte. "Indførelsen af en forsikringsordning mod krænkelser af den intellektuelle 
ejendomsret. En sådan ordning kunne finansieres/støttes med offentlige midler" (Sverige). 
Administrativ forenkling 
Den administrative forenkling betragtes som magtpåliggende. Der hersker udbredt enighed 
om, at det er bedre at Cerne administrative forhindringer end at skabe nye strukturer, der 
skal hjælpe brugeren med at overvinde dem. "Det er mere nyttigt at fjerne de forskellige ad­
ministrative forhindringer, end det er at opbygge nye strukturer, der kan hjælpe brugeren 
med at overvinde dem " (UEAPME). ï denne forbindelse nævner ANV AR, at "en 'one-stop 
shop' har vist sig at være en dårlig ide ". 
Selskabsret 
I alle kommentarer er der enighed om. at vedtægten om det europæiske aktieselskab bør 
være mere vidtgående end principperne for EØFG'er. Mange mener imidlertid, at et sådant 
koncept passer dårligttil SMV'er, og at der burde eksistere en særlig vedtægt for disse. "En 
hurtig vedtagelse af den europæiske aktieselskabsvedtægt har stor betydning for lettelsen 
af samarbejdet på tværs af grænser. Forslaget om et lille europæisk aktieselskab " er et 
skridt i retning af en fælles løsning" (DIHT). 
Konkurrence 
Konkurrencen betragtes almindeligvis som en vigtig drivkraft for innovationen. I en række 
kommentarer opfordres imidlertid til, at der slækkes lidt på bestemmelserne på dette 
område. F.eks. konstaterer den tyske sammenslutning af handelskamre, at "visse fremskridt 
kun er mulige ved hjælp af en fælles indsats". 
Fra nogen sider opfordres der til at lette virksomhedernes administrative byrder ved at 
udvide anvendelsesområdet for de ensartede regler vedrørende fusioner og ved at 
harmonisere behandlingen af fælles filialer. BDI understreger især, at "Kommissionen bør 
fremme og forenkle godkendelsesprocedurerne for samarbejdsprojekter. Det nuværende 
10 
^ 
retsgrundlag virker afskrækkende for samarbejdet på grund af de langvarige 
behandlingstider og mangelen på retlig sikkerhed. Desuden bør anvendelsesområdet for 
EU's kontrol med virksomhedssammenlægninger udvides, således at det ikke længere er 
pålagt virksomheder at underrette såvel fælles filialer og et stort antal nationale 
myndigheder samtidigt." Siemens ligger på linje med disse betragtninger: "Flere og flere 
samarbejdsaftaler underkastes national kontrol med fusioner. Dette medfører i anseligt 
omfang udgifter og besvær samt en del risici for de pågældende virksomheder. Fusioner bør 
kontrolleres af Kommissionen udfra ens kriterier" 
Siemens nævner også, at "artikel 85 dækker også alle forhindringer for vertikal konkurren­
ce, mens den tyske konkurrencelovgivning kun omfatter begrebet misbrug ... hvad angår 
undtagelser på grundlag af kategori i forholdet mellem virksomheder (leverandøraftaler og 
aftaler vedrørende originaldele) ". 
Andre mener, at artikel 85 bør revideres "således at aftaler mellem konkurrenter er mulige 
(amerikansk 'Rule of reason') undtagen i tilfælde af misbrug eller kontraindikation" 
(Thomson Multimédia). Samme ræsonnement: "Artikel 85 bør revideres med henblik på 
liberalisering og til fordel for et dynamisk helhedssyn vedrørende markeder (IBM 
Frankrig) " 
Bedømmelse af lovgivningens indvirkning på innovationen 
"Alle bestemmelser bør vurderes udfra deres fremmende eller hæmmende effekt på innova­
tionen. Med dette formål bør virksomhederne på et så tidligt stadie som muligt inddrages i 
udarbejdelsen af sådanne bestemmelser, såvel på lokalt plan som på unionsplan" (CNPF). 
5/ Fremme udviklingen af offentlige handlingsmuligheder vedrørende 
innovation 
Dette tema er genstand for en lang række kommentarer, som til tider er vanskelige at forene 
i et samlet overblik. Det skyldes især de store forskelle fra land til land. Det er imidlertid 
muligt at uddrage en række vigtige områder af interesse. 
Støtte til SMV'er 
Det kritiseres ofte, at SMV'er klassificeres ud fra antallet af ansatte. Dette er angiveligt en 
indfaldsvinkel, der ikke i tilstrækkeligt omfang afspejler forskelligheden af de problemer, 
SMV'erne står over for. 
I flere debatindlæg understreges det også, at man i stedet for udelukkende at lægge vægt på 
SMV'er i modsætning til større virksomheder bør interessere sig for den samlede helhed 
bestående af aftagere og leverandører samt for de store virksomheders uudnyttede teknologi­
ske ressourcer. 
Der hersker i debatindlæggene almindelig enighed om, at der bør tilskyndes til 
pilotprojekter til fordel for SMV'ers internationalisering. Desuden, "bør der træffes ledsage­
foranstaltninger med henblik på at åbne adgangen til markeder og samarbejde på tværs af 
grænser for de udvalgte SMV'er. Dette samarbejde kan omfatte andre virksomheder, 
universiteter eller forskningscentre i andre lande" (Madrid). 
11 
Den nationale eller regionale støtteinfrastruktur 
Det bemærkes ofte, at de offentlige støtteprogrammer kan være indviklede for SMV'erne, 
der har vanskeligt ved at finde rundt i dem. De tyske handelskamre fremfører, at en rationa­
lisering af Fællesskabets informationscentre ville være velkommen, mens den britiske 
arbejdsgiverforening understreger, at man frem for at tage nye initiativer bør udnytte de 
eksisterende, "Der bør findes en balance mellem hensynet til informationscentrenes nære 
placering og deres antal, idet for mange centre vil bidrage til forvirring og i yderste 
kansekvens afvisning" (UNICE). 
På den franske konference blev der desuden udtrykt ønske om, at oprettelsen af støtte­
netværk for SMV'er fremmes, og offentlige støtteordninger gøres mere åbne. Sammenfatten­
de kan det siges, at man i de fleste lande ønsker at fremme helhedsløsninger på SMV'ernes 
problemer. 
De spanske debatindlæg vidner om en særlig interesse for regionsdimensionen (det under­
streges i disse indlæg, at grønbogen ikke i tilstrækkeligt omfang tager hensyn til regionale 
aspekter) og en styrkelse af lokaladministrationernes rolle i forbindelse med innovationen. 
Dette synspunkt støttes i adskillige andre indlæg, der omhandler de lokale myndigheders 
rolle i forbindelse med støtteinfrastrukturerne for SMV'er. Forskerparker nævnes også ofte 
som et koncept, der er anvendt med held og fortjener opmærksomhed. Andre indlæg er i 
forhold hertil mindre markerede, og de understreger i lighed med delstaten Hessen, at "det 
er vigtigt at styrke den regionale dimension i innovationen; men regional innovation bør 
ikke gøres til et universalmiddel eller blive til en reaktion på den tiltagende globalisering af 
økonomien. " 
Forskningsprogrammer 
Her genfinder vi en række af de synspunkter, der allerede er givet udtryk for i forbindelse 
med temaet "Målrette forskningen mere til fordel for innovation", især SMV'ernes 
vanskeligheder ved at deltage i forskningsprogrammer. Som en løsning på sådanne 
problemer nævner Daimler-Benz, at SMV'ers deltagelse i forskningsprogrammer muligvis 
ville øges effektivt, hvis de deltog i samarbejde med de store virksomheder. 
Andre foranstaltninger kan for SMV'er være mere hensigtsmæssige end forskningsprogram­
mer, "når det gælder om at tilfredsstille SMV'ernes behov i forbindelse med innovationspro­
cessen. Generelt anvendelige instrumenter, skatteincitamenter, fælles industrielle forsk­
ningsprojekter og anvendelse af resultater er mere velegnede end de fastlagte kvantificerede 
mål i særprogrammerne" (BDI). 
Endelig blev det på Madrid-konferencen bemærket, at der er behov for at "forbedre 
gennemsigtigheden af præsentationsmaterialet for offentlige støtteordninger for virksom­
heder, således at ansøgningsforløb, bedømmelseskriterier, betalingsfrister osv. fra begyn­
delsen fremgår klart. ". Det foreslås også, at ansøgningsskemaeme gøres mere forståelige, og 
at virksomhederne kan få hjælp til besvarelse af myndighedernes forespørgsler. 
12 
bf 
Liste over individuelle reaktioner på 
grønbogen 
13 
Navn corkortelse Land 
aBaCus Partnership ' F. Kongerige 
ABB 0y ABB Finiana 
Académie des Sciences - Institut de France - Comité Applications de L'Académie des CADAS Frankrig 
Sciences ___________ _____TO__ 
Action in Europe for Education, Invention, and Innovation AE! Frankrig 
AfônsoTaulo Manuel (konsulent) Spanien 
Agence Nationale pour l'Amélioration des Conditions de Travail ANACT Frankrig 
"Agence National, oour la Valorisation de la Recherche ANVAR Frankrig 
A9encia"d'Àvaiuacio de Tecnoiogia Medica * Spanien 
AÏTFrâncë Frankrig 
AÎrljqljîdë """"' Frankrig 
Akademis fur innovation, Untsrnehmensdesign und Politikgestaltung GmbH Die Denkfabrik Tyskland 
Akademis fur Technikfolgenabschàtzung * Tyskland 
Aiiianz Lebensversicherung, AG Tyskland 
Amerada Hess ltd F. Kongerige 
Amsterdam Economisch en Sociaal Instituut * ESI-VU Nederlandene 
——-... i......,—- - r-—. ———————— .. 
Amsterdam University * Nederlandene 
Amt der Kartner Landesregierung Østrig 
Ann Christoph (lærer) ^^ Tyskland 
Ansaldo Italien 
Arcadi - Réseau - Association des Consultants Frankrig 
ARGO - Plastic Packaging Materials - Plastics in Engeenng ARGO Grækenland 
Arovit Petfood * * ~ Danmark 
Associacåo Portuguese de Professionais em Sociologia Industrial, das Org. e do APSIOT Portugal 
Trabalho 
Association "Industrialisation des Recherches sur les Procédés et les Appl.tions au IREPA Frankrig 
laser" ««____ 
Association des Grandes Entreprises Françaises AGREF Frankrig 
Association Nationale de la Recherche Technique ANRT Frankrig 
Association of European Radios AER Belgien 
Associazione Italia per la Ricerca * AIRI Italien 
Associazione Tigutlio Attiva + Promotiguilio srl Italien 
Atlantis Research Organisation Grækenland 
Banca Nazionale del Lavoro BNL italien 
Banca Sella ^ Italien 
BASF BASF Tyskland "" 
Bayensche Vereinsbank, AG Tyskland 
Bayensches Forchungszentrum fur Wissensbasierte Système FORWISS Tyskland 
Becdelièvre Roland (Conseiller Général Le Mans) Frankrig 
Bertelsmann. AG Tyskland 
Bio Soft Danmark 
Bodilsen Holding * * Danmark 
Boehringer Ingelheim Tyskland 
Bonn International Centre for Conversion * Tyskland 
Bonnaure P, (ekspert) Frankrig 
Bosch, GmbH Tyskland 
Bouju André (konsulent) Schweiz 
British Ceramic Confederation BCC F. Kongerige 
British Technology Group BTG F. Kongerige 
British Telecom BT F. Kongerige 
Bundesarbeitkammer in der Ståndigen Vertretung Osterreichs bet der EU BAK Østrig 
Bundesvarband der Oeutschen Industrie BDI Tyskland 
Bureau of European Designers Associations BEDA Nederlandene 
Burmah Castro! ; F. Kongerige 
Bûro fur Energie und Okologie Management Tyskian« 
CÂRIPLO * " CARiPLO "" italien 
Casa de la Sabiduria SA Spanien 
Centre d'Etudes et Recherches Appliquées à la Gestion CERAG Frankrig " ~ 
Centre de coopération internationale en recherche agronomique * CIRAD Frankrig s 
Centre de Ressources et d'initiatives pour l'International (Ministère de l'éducation CR2i Frankrig | 
nationale) ; 
Centre européen d'entreprise et d'innovation Promotech I Frankrig™" j 
14 
Centre Européen des Entreprises a Participation Publiaue CEEP j Belgien j 
Centre tor Exploitation of Science and Technoloqy CEST F, Kongerige 
Centre for Working Life Researcn & Dev.ment - Halmstad University CAU Sverige 
|Centre Technique des Industries Mécaniques CETIM Frankrig 
Cantro de Enlace del Mediterraneo - innovation Relav Centre - CENEMES Spanien 
Centro de Formaçao Profissionai para a Industria Ceramica * CENCAL Portugal 
Centro de Robotica Intelligente UNINOVA Portugal 
Centro di Ricerca Fitotecnica ~ Italien 
Centro Promotor de inovacao e Negocios CPIN Portugal 
CERAME-UNIE Bureau de liaison des industries céramiques eurooeennes CERAMI - UNIE Belgien 
Chambre de Commerce Américaine - The EU Committee Heigien 
Chambre de Commerce et d'Industrie de Paris CCI de Pans Frankrig 
Chambre économique autrichienne Østrig 
Chambre Régionale de Commerce et d'Industrie de Lorraine CCI de Lorraine Frankrig 
Chartered Society of Designers CSD F. Kongerige 
Chemical Industries Association CIA F. Kongerige 
Christeijk Nationaal Vakverbond CNV Nederlandene 
Colas Frankrig 
Colonia Assurance Tyskland 
Commerzbank, AG Tyskland 
Compagnie des Signaux CS Frankrig 
Compagnie Nationale des Conseils en Propriété Industrielle CNCPI Frankrig 
Compania Espanoia de Petroleos CEPSA Spanien 
Computermac * * Danmark 
Confédération Européenne des Syndicats CES Belgien 
(Confederation of British Industry CBI F. Kongerige 
Confindustria Italien 
Conseil Européen de l'Industrie Chimique CEFIC Belgien 
Conseil National du Patronat Français CNPF Frankrig 
Consejo Superior de Investigaciones Cientificas CSIC Spanien 
Consiglio Nazionale delle Ricerche CNR Italien 
Construction Industry Council CIC F. Kongerige 
Construction Research and Innovation Strategy Panel CRISP F. Kongerige 
Cornwall Innovation Centre, Ltd F. Kongerige 
Corporacion Empresarial de Extremadura Spanien 
Cranfieîd International Ecotechnology Research Centre * F. Kongerige 
Crédit Local de France Frankrig 
CUV Progress CUV Progress Bulgarie 
Daimler Benz Tyskland 
Danel Technology Consultant Frankrig 
De Montgolfier Philippe (konsulent) - Essor Europe Frankrig 
Deutsche Aktionsgemeinschaft Bildung-Erfindung Innovationen DABEI Tyskland 
Deutsche Ausgleichbank Tyskland 
Deutsche Bahn DB Tyskland 
Deutsche Bank, A,G Tyskland 
Deutscne Erfinder Akademie Tyskland 
Deutsche Telekom Tyskland 
Deutscher Gewerkschftsbund - Bundesvorstand DGB Tyskland 
jDeutscher Industrie und Handelstag DIHT Tyskland 
liEjnar Hessel * * Danmark 
i Electrolux Belgien 
Empresa Nacional da Innovacion Sociedad Anonima ENISA Spanien 
JEnemaerKe & Petersen ~ Danmark 
[Êrïte oer le Nuove Tecnologie, l'Energia e l'Ambiente ENEA Italien 
Ernst & Young * * Danmark 
). ' • ' - ___________________________________________ 
sEsbjerg Oilfield Services *• Danmark 
(Lscueia Superior de Administration y Direccion de Empresas de la Universidad Ramon ESADE Spanien 
! LLuit 
'Espoirs Suscités par les Etudes et la Recherche Club Esper Frankrig 
jEsso, AG Tyskland 
r"™N *"" ~ ETAN Belgien 
f^mTsTÂ™ ~~ Grækenland 
jEuropabûro cier Deutschen Kommunalen Selbsverwaitung Europaburo Tyskland 
15 
~u 
ÊTirope^s^ôÔO ~~ j Europe's 500 Danmark 
European Association of Aerospace industries ____"_""" j AECMA Belgien 
European Automative Initiative Group j EAIG Tyskland 
European Business and Innovation Centre Network j EBN Belgien 
European Confederation of Iron and Steel Industries Eurofer Luxembourg 
European Council for Construction, Research, Development and Innovation ECCREDl Belgien 
European Council of Applied Sciences and Engineering EuroCase Belgien 
European Economic Interest Group * ZEUS Grækenland 
European Federation of Equipment Leasing Company Associations Leaseurope Belgien 
European Federation of Technology & Innovation Consultants EFTIC Frankrig 
European Fundation for Entrepreneurship Research EFER Belgien 
European Independent Steel Works Association EISA 8elgien 
European Industrial Research Managment Association EIRMA Frankrig 
European institute of Social Studies * Italien 
European Organisation for Research and Treatment of Cancer EORTC Belgien 
European Organisation for Technical Approvals EOTA Belgien 
European Public Telecommunications Network Operators Association ETNO Belgien 
European Telecommunication Professional Electronic Industry ECTEL F. Kongerige 
European Venture Capital Association EVCA Beigien 
Eurostat Luxembourg 
Fauconnier Jean-Marie, (arkitekt) j Frankrig 
Fédération Internationale des Conseils en Propriétés Industrielles FICPI F. Kongerige 
Federation of European Cancer Societies FECS Belgien 
Federation of Small Businesses - National Federation of self empioved and small FSB F. Kongerige 
businesses ltd 
Federazione Italians delle Casse Rurali e Artigiane Italien 
FIAT Auto """"*" ' FIAT Italien 
FIAT S.p.A. FIÂT Italien 
Finmeccanica Italien 
Finnish Forest Industries Federation Finland 
Forbitec Portugal 
Ford-Werke t^sîcîând 
Fraunhofer - Patentstelle fur die Deutsche Forschung Tyskland 
Fraunhofer-lnstitut fur Systemtechnik und Innovationsforschung • Tyskland 
Fundacion Cotec para la innovacion tecnologica COTEC Spanien 
Fundacion para el Desarrollo de la Funcion Social de las Communicaciones Fundesco Spanien 
Gaz de France Frankrig 
General Electric Compagny F. Kongerige 
Générale de Placement Banque G.P Banque Frankrig 
Glaxo Wellcome Pie F. Kongerige 
GPV Industri *" * * "~ Danmark 
Groupe Ecole de Hautes Etudes Commerciales du Nord EDHEC Frankrig 
Groupement Européen des Caisses d'Epargne GECE Belgien 
Groupement Européen des Entreprises d'Electricité Eurelectnc Belgien 
Halarose of Oxford F. Kongerige 
Handelsblatt - Wirtschafts und Finanzzeitung Tyskland 
Haour Georges (lærer ) Schweiz 
Hellenic Republic - Ministry of Development Grækenland 
Helsinki inventors' Association HEKE Finland 
Helsinki School of Economics Business Administration * —————— j" Finland 
Hessisches Ministerium des Innern & fur Landwirtschaft, Forsten, Naturschutz 1 Tyskland 
Hoesch - Krupp, AG i Tyskland 
Huber Edelstah! Tyskland 
lb Andersen Industri * • Danmark 
IBM Deutschland Tyskland 
Ideon Centre Sverige 
Industrie und Handelskammer zu Aachen IHK zu Aachen Tyskland 
Industry Research and Development Group * Irland J 
Infobrief * Luxembourg j 
Innovation Relay Centre - North of England IRC North England F. Kongenge 
Innovatop Tyskland 
institut Catala de Tecnologia ICT Spanien 
Institut Français du Pétrole * --—-—--——-——-——-——— — Frankrig 
•! • • I ••! I , i l Ml •!•• 
16 
1"\ 
Institut National de Recherche Agronomique ' j INRA Frankrig 
Institute for Managment of Innovation and Technology •. i MIT Sverige j 
(Institute for Material Resaarcn - Universitair Centrum umburgs i Belgien j 
Institute for Strategic Consumer Research * SWOKA Nederlandene j 
Institute of Professional Representatives before the European Patent Office EPI Frankrig 1 
Institution of Civil Ingeneers F. Kongerige j 
Institute de Desevolvimento e Inovacao Tecnologica do Minho IDITE Minho Portugal | 
Instituto Superior de Economia e Gestao CEDE Portugal j 
Instituto Superior Tecnico 1ST Portugal î 
• ' , , „i . i i .,),,. _,.. i 
Instituut voor Maatschappelijke Innovatie IMI Nederlandene j 
Instrument, Measuring,Technique Servicing and Trading Company Limited MTA/MMSZ Ungarn 
Inter Primo i Danmark 
International Federation of Science Editors IFSE italien 
Istituto di studi sulla riceica e documentazione scientifica - Consiglio Nazionale delle ISRDS - CNR Italien 
Ricerche ____«________ _________________ 
Istituto Spenmentale per la Frutticoltura * Italien 
Jular Impotaçâo e comércio de madeiras, Lda Portugal 
Kiel Institute of World Economics * Tyskland 
Knight Peter (konsulent) F. Kongerige 
Koff "•' Danmark 
Koninklijke Hoogovens Nederlandene 
Kovacs llona (lærer) Portugal 
Kraft Malerwerkstatten Gmbh ARTA Tyskland 
Kredietbank Belgien 
Kreditanstalt fur Wiederaufbau Tyskland 
Krog Iversen &Co * * Danmark 
Labbri Mirko (project manager) Italien 
Lacave Michel et Del Castillo Jaime (konsulenter) Spain 
Lahure Bernard (konsulent) Frankrig 
Lancashire Enterprises F. Kongerige 
Lancaster Centre for the Study of Environmental Change * F. Kongerige 
Landesbank Berlin Tyskland 
Larsson John (konsulent) Danmark 
Library and Information Commission F. Kongerige 
Lloyds TSB Group F. Kongerige 
LPE ID DTtabank (Lex Poot) LPE " Nederlandene 
Lyonnaise des Eaux Frankrig 
Magneti Marelli Italien 
Managment Construction and Engineering MACE F. Kongerige 
Marks & Spencer F. Kongerige 
Maroushkina Maria (konsulent) ! Rusland 
Medinova AB Sverige 
Merck KgaA Darmstadt Tyskland 
Micrei Grækenland 
Minister of Education of Lithuania Litauen 
Mission of tha Republic of Hungary to the European Communities * Ungarn 
M.O,A. Développement M.O.A. Frankrig 
Monte dei Paschi di Siena Italien 
Mordchelles-flegnier G. (konsulent) Frankrig 
Morgan Bruce Sollicitors (advokater) F. Kongerige 
Morin Jacques (konsulent) Frankrig 
Mulcahy Noel (professor) Irland 
Multi-Poles * Luxembourg 
—:— i. , -. . . i,. 
National Committe for Technological Development Ungarn 
National School of Public Health * Grækenland 
Nestlé Schweiz 
Nethold Finance Belgien 
Nonhoff Dieter ikonsulent) Tyskland 
North East Innovation Center Company, Ltd F. Kongerige 
North Tyneside Council F. Kongerige 
Nuclear Research Institute - Department of Nuclear Technology Tjekkiet 
Nutek Nutek Sverige 
nv Rank Nederlandse Gemeenten Nederlandene 
17 
f n 
Observatory on Agricultural Research Systems * 
Oie Flensted Holding * * 
Omega Generation 
Organisation de Copération et de Développement Economtaues 
Osterreichische Patentanwait Kammer 
Otakon KY 
Otto Versanti 
P. 1. Holding 
Patelcup Monique» (konsulent) 
Patent-Och Registrenngsverket 
Pecbtney 
|Pentacie 
PFI-Prût- ur,û Forschungsintitut fur die Schuhherstsllung 4 
j Piastre Robert (inventeur) 
Preussag AG 
Preussenalektra, AG 
Qazar 7 
Rank Xerox 
Renault 
Repsol, S.A 
Research and Consultancy Services for Food, Land, and Environment 
RETI NET - University of Salford 
Reunanen Matti - Kunnioittaen (konsulent) 
Roma Ricerche 
RWE AG (Khunt Dietmar) 
Siemens AG 
Smithkline Beecham 
SNIA Ricerche 
Sociedad Estatal para el Desarollo del Disefto Industrial 
Société de Calcul Mathématique 
Steeicon Chimney, Esbjerg • * 
Stephens David Huw (konsulent) 
STOAS • 
Stokis Oil 
Stratégie et Mutation (konsulenter) 
Strategische Studien der Transformationsprozesse, Forschung und Beratung 
Studio Tempo, s.r.l 
Swedish inventor Association 
Swiss Federal Institute of Technology at Zurich 
Swissair 
Tampere University of Technology 
Tech'Innove Exapnsion 
Technologie Beratung 
Technology Innovation Information 
TEKES - Teknologian Kehittamiskeskus 
Télédiffusion de France 
Telefonica 
The CSM Institute 
The College of Management - Tel Aviv 
Thomson Multimedia 
Total 
Toy Manufacturers of Europe 
Trinity College - Dublin 
Unibus Rutertratïk * * 
Unilever 
Union des Assurances de Paris 
Union des Banques Suisses 
Union des Confédérations de l'Industrie et des Employeurs d'Europe 
Union Européenne de l'Artisanat et des Petites et des Moyennes Entreprises 
Union Française des Designers Industriels 
Union Internationale des Associations et organismes techniques 
Unioncamer© Piemonte 
Unité de Formation et de Recherche en Science Sociales * IBV 
BNG 
OCDE 
PRV 
SAC 
Réti-net 
DDI 
SCM 
S&M 
ETHZ 
TU 
TEKES 
TDF 
TME 
UAP 
UBS 
UNICE 
UEAPME Italien 
Danmark 
Italien 
Frank'ig j 
Østrig j 
Finland j 
Tyskland J 
Danmark 
Frankrig 
Sverige 
Frankrig 
Frankrig 
Tyskland 
Frankrig 
Tyskland 
Tyskland 
F. Kongerige 
F. Kongerige 
Frankrig 
Spanien 
F. Kongerige 
Belgien 
Finland 
Italien 
Tyskland 
Tyskland 
Belgien 
Italien 
Spanien 
Frankrig 
Danmark 
F. Kongenge 
Nederlandene 
Belgien 
Frankrig 
Tyskland 
Italien 
Sverige 
Schweiz 
Schweiz 
Finland 
Frankrig 
Tyskland 
Luxembourg 
Finland 
Frankrig 
Spanien 
F. Kongerige 
Israel j 
Frankrig j 
Frankrig 
Belgien 
Irland ! 
Danmark j 
Nederlandene i 
Frankrig j 
Schweiz \ 
Belgien 
Belgien 
UFDI j Frankrig J 
UAT! \ Frankrig j 
j Italien 
CTESI Frank! ig 
.J 
18 
? 
Universidad Nacional de Education a Distancia * Spanien 
Universidade Aberta —-——-—-—-------- __-____. 
Universidade Autonoma de Lisboa Portugal 
Université degli Studi di Pavia, Dip.to di Elettronica, Prof. Franco Maloberti Italien 
Université di Bologna * Italien " 
Université de Innsbruck Østrig 
Université de Lund ACLU Sverige " 
Université de Vilnius Litauen 
University College Galway UCG Irland 
University of Hamburg Tyskland 
University of Hamlstadt - Hôgsian Halmstadt HH Svarige 
University of Central England jn Birmingham UCE F. Kongerige 
University of Gôteborg * Sverige 
University of Iceland, Scientific and Technical Information Services Island 
University of Sheffield (National Transputer Support Centre) NTSC F. Kongerige 
University of Sussex, Science Policy Research Unit SPRU F. Kongerige 
University of Sydney - Graduate School of Business GSB Sydney Australien 
University of Warwick " WRI F. Kongerige 
Usinor-Sacilor i Frankrig 
Veba, AG Tyskland 
Verbindungsbùro des Landes Sachsen-Anhalt bei der Europàische Union Belgien 
Vew, AG (Ziegler Fritz) Tyskland 
Victoria Holding Versicherung, AG Tyskland 
Vienna Economics and BA University * Østrig 
Villa Real, Ltd Finland 
Voest Alpine Staht Linz Østrig 
Volkswagen * Tyskland 
Volvo AB Sverige 
Vuman Technology Services * F. Kongerige 
Welsh Development Agency WD A F. Kongerige 
Wenzel Joachim (advokat) Tyskland 
Wilson Roger (konsulent) F. Kongerige 
Wirtschaftskammer Ôsterreich " WKÔ Østrig 
Yorkshire and Humberside Regional Technology Network RTN F. Kongerige 
Zentrum Mechanisierung &Technoiogie Tyskland 
19 
7 
2,1-B- Regeringernes Kommentarer 
(Resumé udarbejdet af Kommissionen) 
20 
-?> 
DEN ØSTRIGSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM 
INNOVATION 
Den østrigske regering hilser grønbogen om innovation velkommen og udtrykker tilfredshed 
med, at begrebet innovation er bredt defineret, hvilket viser, at man ikke blot har interesseret 
sig for de teknologiske faktorer men også andre aspekter, som f.eks. organisation, ledelse, 
medbestemmelse, kvalifikationer og kultur. Innovation har betydning for så forskellige 
områder som økonomisk konkurrenceevne, beskæftigelse og samfundsproblemer i 
almindelighed. 
Østrig ønsker, at der lægges større vægt på social innovation, især på sammenhængen 
mellem teknologi, innovation og beskæftigelse. ï de fremtidige aktioner bør der tages 
hensyn tii det arbejde, der allerede er udført med hensyn til innovationspolitik og 
beskæftigelse af forskellige organisationer î medlemsstaterne, samt til OECD's 
undersøgelser. 
Den debat, som grønbogen har givet anledning til, falder i Østrig sammen med 
udarbejdelsen af en national stillingtagen til hele teknologipolitikken. Det glæder den 
østrigske regering, at kunne konstatere, at innovation er det centrale element i det 5. 
rammeprogram, og den foreslår, at programmet INNOVATION på fællesskabsplan får en 
rolle som drivkraft og koordinerende element. 
Subsidiaritet 
Subsidiaritetsprincippet bør være udgangspunktet for alle overvejelser vedrørende 
uddannelse, skatte- og afgiftsspørgsmål og andre institutionelle aspekter. Man skal passe på 
ikke at skabe nye bureaukratiske procedurer for de forskellige aktioner, som anbefales i 
grønbogen. Pragmatisme og anerkendelse af de økonomiske aktørers afgørende rolle skal 
være de grundlæggende principper. 
Task-forcer 
Task-forcerne anses for at være nyttige, men der skal findes en løsning på Unionens 
økonomiske bidrag. Man skal sikre gennemsigtigheden og medlemsstaternes inddragelse i 
beslutningstagningen. 
Små og mellemstore virksomheder 
"Udbudssiden" bør i højere grad tilpasses SMV'ernes reelle behov med hensyn til overførsel 
af teknologi og innovation. Der skal i denne forbindelse undersøges forskellige muligheder 
som f.eks. begrebet "kontinuerlig innovation", en bedre udnyttelse af kraftige IT-værktøjer 
med stor kapacitet, accepten af et langsigtet perspektiv, der går lige fra en idés opståen til 
den kommercielle udnyttelse, og en tilpasning af støtteprogrammerne (CREST-
arbejdsgruppen vedrørende SMV'er vil kunne bidrage til arbejdet med opfølgningen af 
grønbogen). 
F&U skal orienteres mod innovation 
Den østrigske regering er desuden overbevist om; 
• at innovation skal prioriteres højere i rammeprogrammet; 
• at organisatorisk og strukturel innovation er mindst ligeså vigtig som udnyttelsen af 
opfindelser 
• at Kommissionen bør tildele en europæisk pris for innovation og eventuelt gennemføre 
forskellige PR-aktiviteter for at gøre SMV'erne og- offentligheden mere interesseret i 
innovation 
21 
—> 
Den østngske regering er stadig skeptisk med hensyn til. hvilken rolle ?n central institution 
til teknologiovervågning ville kunne opfylde. 
Innovation og menneskelige ressourcer 
Regeringen støtter generelt de forslag i grønbogen, der vedrører menneskelige ressourcer, 
især: 
• betydningen af teknologiundervisning i skolerne; 
• nødvendigheden af bedre kvalifikationer med hensyn til samarbejde og kommunikation; 
• forbedring af de videnskabelige og teknologiske fags image; 
• livslang uddannelse; 
® større vægt på innovationsstyring i undervisningen; 
• forbedret overførsel af viden og innovation gennem større mobilitet for studerende, 
forskere, teknikere og ingeniører. 
Forbedring af innovationens finansielle aspekter 
Den østrigske regering mener, at det er nødvendigt skelne mellem "Business Angels" 
(investering af private formuer, først og fremmest i små selskaber), risikovillig kapital (for 
mellemstore virksomheder) og EASDAQ (for de store virksomheder). Bankerne bør udvikle 
en kultur, der er orienteret mod innovation og risikovillighed. Mere generelt er det 
nødvendigt at sikre en bedre sammenhæng og indbyrdes forbindelse mellem de forskellige 
organer, der beskæftiger sig med teknologioverførsel, finansiering, ledelse, organisation, 
teknologi osv. Stxukturfondenes midler kunne i højere grad være målrettet mod innovation. 
Skattemæssige subventioner begrænses af nationale budgetkrav og falder under alle 
omstændigheder ind under subsidiaritetsprincippet. 
Skabelse af et innovationsvenligt miljø 
• Det er bedre at fjerne hindringerne for innovation, end at skabe en ineffektive ordninger 
til af afbøde disse. 
• Oprettelsen af virksomheder og igangsætning af innovationsprojekter skal simplificeres; 
det er nødvendigt at forbedre hele koordineringen mellem de forskellige niveauer, dvs. 
det lokale niveau, det regionale niveau, det nationale niveau og fællesskabsniveauet. 
• Det er nødvendigt at skabe en (de)reguleringskultur, der tager hensyn til 
virksomhedsledernes behov og muligheder. 
• Den strategiske anvendelse af patenter er utilstrækkelig, og dette bør indgå i 
patentpolitikken på nationalt plan og i Den Europæiske Patentmyndighed. 
• Man anbefaler en harmoniseringen af patentafgifter og lavere patentafgifter for SMV'er. 
• Man bør fremme anvendelsen af patenter som et markedsføringsinstrument. 
22 
DEN DANSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM 
INNOVATION 
Den danske regering bifalder initiativet til at give innovation en mere central rolle i 
forsknings- og industripolitikken. Spørgsmålet om innovation er aktuelt i Danmark. Den 
kulturelle baggrund, social og institutionel innovation, interessen for at beskytte 
naturressourcer og energiressourcer samt informationssamfundets virkninger er alle ting, der 
tilsammen udgør en kontekst, på baggrund af hvilken den danske regering hilser en drøftelse 
af konkrete aktioner velkommen. Den mener dog, at det er vigtigt i højere grad at gøre brug 
af analyser (f.eks. OECD-undersøgelser og EU-undersøgelser) for at udarbejde en 
sammenhængende strategi for innovationsinitiativerne. Den tilslutter sig de fem generelle 
mål i grønbogen med visse forbehold: 
Fællesskabets F&U-politik bør ikke forveksles med industripolitikkens mere snævre mål. 
En bedre adgang til finansiering bør først og fremmest være et nationalt anliggende. 
Generelt skal aktionerne på fællesskabsplan respektere subsidiaritetsprincippet, og der skal 
således være en begrundelse for at gennemføre dem på dette plan, som det f.eks. er tilfældet 
med hensyn til standarder, intellektuel ejendomsret (IPR) og særligt dyre F&U-projekter. 
Aktionslinjerne i grønbogen har givet anledning til følgende bemærkninger: 
Teknologiovervågning får stadig større betydning for beslutningstagere inden for 
både det offentlige og det private. Fællesskabets bestræbelser bør gå på at udvikle 
samarbejdet mellem de nationale institutter og metodologier på dette område. 
Ved fastlæggelsen af de prioriterede områder for F&U i EU bør der i større grad 
tages hensyn til efterspørgslen. 
Undervisning skal fortsat være medlemsstaternes anliggende, men, samtidig med at 
denne er rodfæstet i medlemsstaternes kulturelle traditioner, kunne der indarbejdes 
en gensidig europæisk anerkendelse af kvalifikationer. 
Selv om man er enige i fordelene ved mobilitet, bør ordningerne ikke gøres 
obligatoriske. Programmet for forskeres uddannelse og mobilitet (Training and 
Mobility of Researcher), som man ikke i tilstrækkelig grad har formået at orientere 
mod industrien, giver anledning til at overveje, om disse initiativer ikke bør råde 
over andre og mere realistiske midler, så de kan opfylde andre behov. 
Der er grund til at være bekymret over de administrative og økonomiske barrierer, som de 
SMV'er, der ønsker at deltage i de teknologiske forskning- og udviklingsprogrammer, 
støder på. Man bør beskæftige sig med Kommissionens koordineringsinstrumenter som 
f.eks. formidlingscentrene og CRAFT. 
Fællesskabet har ikke brug for skattemæssige instrumenter, men en større grad af 
gennemsigtighed i forbindelse med bevillinger til innovation og til virksomheder ville være 
en god ting. 
23 
7b 
Hovedformålet med den danske erhvervspolitik er at fremme innovation i virksomhederne, 
især i SMV'erne, og på regionalt plan. SMV'erne, der generelt er bagefter med hensyn til 
kvalifikationer og ledelse, er et af de vigtigste områder, og intern styrkelse, netværk og 
"clusters" er grundlæggende elementer i denne forbindelse. 
Målet om at udvikle en "økonomisk information" er et område, hvor den danske regering 
ønsker, at der i fremtiden indhentes yderligere erfaringer. 
24 
DEN TYSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM 
INNOVATION 
Offentliggørelsen af Kommissionens grønbog om innovation er blevet godt modtaget af den 
tyske regering, som påpeger, at "innovationsdebatten" allerede har været i gang i Tyskland 
i lang tid. I sine kommentarer insisterer regeringen på, at spørgsmål om innovation skal 
administreres på medlemsstatsplan eller regionalt plan for at opnå de bedste resultater. Den 
understreger ligeledes, at udveksling af oplysninger og erfaringer medlemsstaterne imellem 
er af afgørende betydning. Den mener, at Kommissionen vil kunne påtage sig det 
koordineringsarbejde, der er nødvendigt for at sætte gang i sådanne udvekslinger. 
Den gør opmærksom på følgende tyske initiativer, som vil kunne være nyttige i den 
europæiske debat om innovation: 
• Koopman-rapporten, der beskæftiger sig med den formelle opstilling af regler og disses 
effektivitet. 
• INSTI-programmet (Innovationsstimulierung der Deutschen Wirtschaft duren 
Wissenschaftlich-technische Information), der skal stimulere den tyske økonomi ved at 
levere relevant videnskabelig og teknisk information. 
• Delphi-initiativet, der beskæftiger sig med de teknologiske udviklingstendenser, har 
tungeret godt på nationalt plan. 
Medlemsstaterne har alle deres egne, specifikke uddannelsessystemer, men disse bør alle 
omfatte grundlæggende færdigheder med hensyn til informationsteknologi og viden på det 
juridiske og handelsmæssige område. De bør give dem, der har evner og lyst hertil, den 
bagage, der gør det muligt for dem at gennemføre personlige karriereforløb. 
Teknologiovervågning giver de bedste resultater, hvis den foregår på nationalt plan, og hvis 
Fællesskabet koordinerer sammenligningerne. ï den sidste ende er det de enkelte 
virksomheder, der bestemmer, hvilken teknologi de anser for at være den vigtigste. 
På dette stadium vil regelmæssige kortlægninger i de enkelte medlemsstater vedrørende 
innovation ikke have den store interesse. 
Den tyske regering er enig i spørgsmålene vedrørende intellektuel ejendomsret og 
understreger, at det ofte er nødvendigt at have patent, før man kan opnå finansiering. 
Den foreslår, at man for at illustrere over for offentligheden, hvilke økonomiske tab 
krænkelserne af patenter medfører, foretager en vurdering af de samfundsmæssige 
omkostninger heraf, f.eks. i form af indtægtstab for industrien og den deraf følgende 
arbejdsløshed. For så vidt angår uddannelse foreslår den udbredt anvendelse af "utility 
models". 
Den tyske regering går ind for en større grad af gennemsigtighed mellem medlemsstaterne 
med hensyn til indholdet af deres kurser snarere end en gensidig anerkendelse af det færdige 
produkt, f.eks. de opnåede kvalifikationer. 
For at fremme forskernes og de studerendes mobilitet foreslår den, at man anvender EU's 
strukturfonde til at ansætte nyuddannede som innovationsassistenter. 
25 
':U 
Den hilser forenklingen af de administrative procedurer velkommen og foreslår, at der 
afholdes et seminar med deltagelse af repræsentanter for indusmen, som ville kunne 
udmunde i en "brainstorming" om, hvorledes procedurerne kan forenkles. 
Indsatsen inden for forskning bør i højere grad været rettet mod innovaiion, men man skal 
passe på ikke at begrænse kreativiteten eller sænke niveauet for grundforskning, især på 
fæl lesskabsriiveau. 
• EU's F&U-program bør koncentreres om nogle specifikke områder af strategisk 
betydning for Europas fremtid. 
® EU's F&U-aktiviteter bør koncentreres om større, risikofyldte projekter, som ikke kan 
gennemføres på nationalt plan. 
• Der skal være klart definerede mål for alle F&U-programmer, og der skal lægges særlig 
vægt på deres indvirkninger på områder af strategisk betydning. 
• EU's strukturfonde bør målrettes mod innovation. 
» Målet om en forøgelse af medlemsstaternes F&U-udgifter til 3% af BNI er velbegrundet. 
Den tyske regering er enig i, at det er nødvendigt, at fordelene ved innovation erkendes, især 
af den brede offentlighed, og mener at forslagene i grønbogen ikke er tilstrækkelige på dette 
område. Den foreslår følgende aktioner: 
• Det skal illustreres over for offentligheden, hvorledes EU's F&U-programmer påvirker 
deres dagligdag. 
• Man skal undersøge mulighederne for at få en gruppe PR-konsulenter til at udarbejde en 
række konkrete initiativer til at give innovation et bedre image, eventuelt ved anvendelse 
af moderne IT-metoder. 
• I fremtiden bør der gennemføres sådanne initiativer i forbindelse med 
rammeprogrammerne. 
26 
'6 "l 
DEN SPANSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM 
INNOVATION 
Den spanske regering hilser grønbogen velkommen. Den bifalder den horisontale og 
integrerede indfaldsvinkel, og deler den opfattelse, at der er behov for at formulere en 
europæisk strategi for at fremme innovationen. Selv om den i det store og hele er enig i den 
analyse, der er foretaget af situationen i Europa, beklager den. at dokumentet ikke fuldt ud 
opfølger nogle af elementerne i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, 
som f.eks. den økonomiske kløft mellem store virksomheder og SMV'er, de sociale skel 
osv. Den beklager især, at man har interesseret sig så lidt for innovation som grundlag for 
teknologisk, social og økonomisk samhørighed på længere sigt. 
I grønbogen interesserer man sig kun for. de vigtigste hindringer og udfordringer, som 
innovationen står over for, uden at foreslå en ramme, der kan fremme innovationen i 
Europa. Man burde interessere sig mere for initiativer til fremme af teknologioverførsler 
mellem regioner og (traditionelle) sektorer for at styrke SMV'ernes konkurrenceevne. 
Kommentarer til specifikke punkter 
1. Aktionsområde 1: Udvikling af teknologisk overvågning og teknologiske 
fremtidsstudier 
Instituttet for teknologiske fremtidsstudier (IPTS) skal spille en større rolle. 
2. Aktionsområde 2. Forskning med sigte på innovation 
Programudvalgene bør interessere sig for task-forcenes aktiviteter 
Inddragelse af SMV'erne i F&U-aktiviteterne på et tidligere tidspunkt, ikke 
blot ved nyttiggørelsen af resultaterne 
Ved opfølgning og evaluering af forskningsprogrammerne bør man inkludere 
social og økonomisk samhørighed og en forbedring af levevilkårene. 
3. Aktionsområde 4: Tilskyndelse til mobilitet for studerende og forskere 
Det vil være nødvendigt at finde metoder til at tiltrække (og holde) kvalificerede 
menneskelige ressourcer i de dårligst stillede regioner. 
4. Aktionsområde 5: Fremme af forståelsen af for delene ved innovation 
De traditionelle medier (TV, radio, den skrevne presse osv.) skal anvendes til at 
bevidstgøre offentligheden på dette område. 
5. Aktionsområde 7: Indførelse af innovationsbegunstigende beskatning 
I en situation, hvor det offentliges underskud skal nedbringes, er det absolut 
nødvendigt med en grundig analyse af disse nye planers budgetmæssige 
konsekvenser. 
27 
%h 
6. Aktionsområde 8: Fremme af den intellektuelle og industrielle ejendomsret 
Forskningscentrene (offentlige og private) bør også nyde godt af incitamenterne 
7. Aktionsområde 9: Forenkling af de administrative procedurer 
Kommissionens synspunkter deles fuldt ud. 
8. Aktionsområde 12: Fremme innovationen i virksomhederne, navnlig SMV'erne, og 
styrke den regionale dimension 
Det nødvendige samarbejde mellem regionerne og de nationale administrationers 
koordinerende rolle bør styrkes. 
9. Aktionsområde 13: Fornyelse af det offentliges aktioner til fordel for innovation 
Man bør også fremme instrumenter til direkte offentlig støtte. 
Endelig bør innovationspolitikken behandles på stats- og regeringschefsniveau, som er det 
mest hensigtsmæssige politiske forum, hvis disse innovationsspørgsmål skal sættes på 
ministerrådets dagsorden. 
28 
DEN FINSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM 
INNIVATION 
Den finske regering hilser grønbogen velkommen og ønsker at dele de erfaringer, man har 
opnået på medlemsstatsniveau i Fællesskabet, ligesom den ønsker at deltage aktivt i 
opfølgningen af grønbogen. Følgende initiativer har været særligt vellykkede, og vil kunne 
være af interesse for andre medlemsstater 
(i) Et nationalt højteknologisk mentorprogram er blevet lanceret og testet. 
Resultaterne er lovende. Erfarne erhvervsfolk bedømmer de interesserede 
SMV'er og udsteder et "'European Venture Capital Certificate" for at gøre det 
lettere at forhandle om finansiering. Denne fremgangsmåde er blevet 
udarbejdet i samarbejde med Kommissionen. 
(ii) Den regionale udviklingsfond (Kera) har for nylig indført et system med 
hurtige lån (på højst 20.000 ECU) til nye virksomheder, og med meget 
lempelige krav med hensyn til sikkerhedsstillelse. Dette system er blevet 
modtaget meget positiv af SMVerne. 
Den finske regering støtter en hurtig forøgelse af udgifterne til F&U. Europa vil ikke kunne 
konkurrere med Japan og USA, hvis ikke disse udgifter kommer op på ca. 3% af BNI. For at 
sikre innovation og fremme Europas industrielle konkurrenceevne skal F&U-udgifterne 
øges på både nationalt og europæisk plan. Idéerne vedrørende forbedringen af 
innovationsprocessen i Europa bør integreres i det femte rammeprogram for forskning og 
udvikling for at sikre en indvirkning på den europæiske konkurrenceevne. Det er nødvendigt 
med ekstern hjælp til evaluering af innovationerne, til at udføre markedsanalyser og til at 
løse andre problemer, hvor SMV'erne ikke selv råder over tilstrækkelige kvalifikationer. 
Den finske regering støtter oprettelsen af EASDAQ, og foreslår, at der gøres forsøg med 
teknologivurdering på europæisk niveau, og at den indhentede viden videreformidles. Den 
anbefaler også, at bankerne udvikler deres viden om teknologi og om de særlige finansielle 
aspekter, der gælder for teknologibaserede virksomheder. Det teknologiske udviklingscenter 
(TEKES) vii indføre et nyt finansieringsinstrument i form af "risikovillige lån". Et sådant 
lån beregnes som en del af virksomhedens egenkapital, og forbedrer derved dennes aktiver. 
Regionale udviklingsfonde bør anvendes tii støtte for F&U-projekter på nationalt plan. 
Den finske regering støtter ikke IPTS's rolle i teknologiovervågningen, men foretrækker, at 
man anvender de nuværende nationale systemer og udveksler erfaringer. 
Man bør fremme innovation i tjenesteydelsessektoren. Systemerne til finansiering af 
innovation bør også omfatte denne sektor og behandle den på lige fod med industrien, fordi 
den har mindst lige så stor betydning for beskæftigelsen. 
Følgende elementer vedrørende innovation bør behandles fællesskabsniveau: 
(i) Udarbejdelse af normer, direktiver og fælles aftaler. 
(ii) Mekanismer og samarbejdsforummer, der skal hjælpe medlemsstaterne og 
deres virksomheder med at drage fordel af de enkeltes erfaringer, 
(iii) Projekter, der er for omfattende til at et enkelt land kan gennemføre dem 
alene. 
29 
(iv) Ny fælles lovgivning og bestemmelser (f.eks. vedtægter for et europæisk 
selskab), 
(v) Koordinering af EU's innovationspolitik med andre initiativer (f.eks. 
strukturfondene, industripolitikken). 
30 
DE FRANSKE MYNDIGHEDERS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM 
INNOVATION 
Grønbogen om innovation er et nyttigt bidrag til en offentlig udgomatisk debat om 
innovationens betydning. 
Innovation og subsidiaritet 
Innovation er et godt eksempel på, hvordan subsidiaritetsprincippet kan anvendes 
(innovation er først og fremmest virksomhedernes og virksomhedsstifternes ansvar, for det 
er dem, der har de gode idéer, ikke administrationen). Unionen rolle med hensyn til 
innovation er først og fremmest berettiget, når det drejer sig om virksomheder, som er til 
stede på det europæiske marked og verdensmarkedet. SMV'erne bør have bedre adgang til 
de europæiske programmer 
Analyse af grønbogen 
For at øge privat investering i innovation i SMV'erne har Frankrig gennemført initiativer til 
støtte for risikovillig kapital, som f.eks. oprettelsen af "Nouveau Marché"-ordningen (1996). 
Man er i gang med undersøgelser af mulige skattereformer til gunst for innovative 
virksomheder, ligesom man undersøger, hvorledes man kan give pensionsfondene et 
incitament til at investere i innovation. 
Frankrig minder om, at man går ind for et europæisk patent (ratificering af aftalen om det 
europæiske patent i 1992). 
En forenkling af de administrative procedurer er fonsat medlemsstaterne ansvar. 
Kommissionens analyse af de utilstrækkelige forskningsaktiviteter er pessimistisk. I 
Frankrig kan man konstatere betydelige investeringer i forskning, både på nationalt plan og 
på fællesskabsplan. 
Det er Frankrigs opfattelse, at grundforskning skal støttes af staten, idet det bl.a. skal sikres, 
at der skabes en forbindelse mellem grundforskning og frembringelsen af nye produkter. 
Frankrig beklager, at grønbogen ikke behandler forskernes økonomiske medindflydelse eller 
udflytninger. 
Grønbogens aktionsområder 
Frankrig konstaterer at grønbogen mangler konkrete forslag og praktiske aktioner, som 
Kommissionen kunne iværksætte. 
Grønbogen beskæftiger sig kun lidt med rammeprogrammet for forskning og udvikling, og 
det er med beklagelse, at man noterer sig en alt for skarp adskillelse mellem aktion 3 
"spredning og udnyttelse af resultater" og aktion 1 "gennemførelse" af 
forskningsprogrammerne. I det femte rammeprogram ville det være ønskeligt med en bedre 
koordinering af disse to aktioner. 
Frankrig efterlyser også klarere mål i rammeprogrammet; dette bør understøtte vores 
videnskabelige og teknologiske konkurrencedygtighed og kan ikke samtidigt opfylde en 
specifik rolle med hensyn til samhørighed (som hører ind under Den europæiske Fond for 
Regionaludvikling). 
Frankrig finder, at task-forcerne er et godt initiativ. 
Frankrig har flere forbehold med hensyn til nye observatorier som f.eks. det europæiske 
observatorium for innovation og udvikling af landdistrikterne og det europæiske 
31 
# 
observatorium for innovativ praksis inden for erhvervsuddannelse. 
En styrkelse af instituttet i Sevilla er ikke en prioritet Til gengæld foreslår man en bedre 
udnyttelse af medlemsstaternes arbejde med fremtidsstudier, som f.eks. udføres af 
"Technology Foresight" i Storbritannien og "100 technologies-clés" i Frankrig. 
Frankrig går ind for, at Unionen optræder som koordinator og sikrer sammenhængen 
mellem offentlige interventioner og private initiativer for derved inden for 
rammeprogrammet for forskning og udvikling at støtte industriforskning, hvor 
finansieringen deles mellem Kommissionen og erhvervslivet eller offentlige laboratorier. 
Kommissionen ville på denne måde kunne give grundforskningen en europæisk dimension 
og fremme udviklingen af nøgleteknologier. 
32 
DEN IRSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM 
INNOVATION 
Den irske regering hilser grønbogen om innovation velkommen og kan tilslutte sig 
hovedlinjerne i denne. Nedenstående punkter er udtryk for dens holdning til en række 
specifikke spørgsmål: 
(i) Medlemsstaternes kapacitet til at foretage omfattende teknologiovervågning 
er begrænset; det vil derfor være ønskeligt at dette arbejde udføres på EU-
plan. idet man bør koncentrere sig om 'technology push". 
(ii) Task-forcerne i deres nuværende form stimulerer kun innovation i visse 
sektorer og lande. Ved udvælgelsen af task-forcer bør man tage hensyn til 
alle medlemsstaternes behov. 
(iii) Man bifalder den vægt, som SMV'erne tildeles i grønbogen, og den irske 
regering har, medens den havde formandskabet for EU, taget initiativ til at 
nedsætte en CREST-arbejdsgruppe, der skal undersøge, hvorledes man kan 
inddrage flere SMV'er i EU's forskningsprogrammer. Nogle af 
aktionsområderne vil også være til gavn for SMV'erne, men det vil være 
nødvendigt med en mere interventionistisk politik for at omsætte ideer og 
viden i forskningsinstitutterne til kommercielle initiativer. Finland og Israel 
nævnes som eksempler. 
(iv) Det er nødvendigt, at beslutningstagerne, industrien og offentligheden får en 
bedre forståelse for videnskab, teknologi og innovation. Selve begrebet "at 
lære" skal integreres i innovationsprocessen. Erhvervsuddannelse anses for 
at være et for specifikt begreb til at ændre mentaliteten. 
(v) Finansielle incitamenter anses for at være af afgørende betydning, og man ser 
positivt på forslagene om at oprette EASDAQ og tilbyde bankgarantier for 
SMV'erne gennem Den Europæiske Investeringsfond samt oprette 
multinationale startkapitalfonde. 
(vi) Betydningen af teknologioverførsler understreges, og det foreslås, at der 
iværksættes en række specifikke aktioner, for at understrege, at absorbering 
af teknologi, uanset om den er skabt i eller uden for Europa, ofte kan være en 
bedre løsning for virksomhederne end intern forskning og udvikling. 
(vii) En undersøgelse udført af STIAC (Science, Technology and Innovation 
Advisory Council) har vist at indbyrdes forbindelser og netværk er af stor 
betydning for at opveje ulemperne ved at være en lille virksomhed. 
33 
%c 
DEN ITALIENSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM 
INNOVATON 
Den italienske regering hilser grønbogen velkommen og kan tilslutte sig dens konklusioner 
og de foreslåede aktioner. Den vurderer, at grønbogen og den sammenfattende konference i 
Rom (30.5.1996) har skabt større bevidsthed om de forskellige spørgsmål i forbindelse med 
innovation i Europa. 
Den italienske regering er enig i, at investeringer i videnskab og teknologi bør være i 
overensstemmelse med samfundets og/eller erhvervslivets behov. 
Den foreslår, at udover de hindringer for innovation, som er nævnt i grønbogen, skal der i de 
fremtidige aktioner også tages hensyn til sektorielle hindringer for innovationen i særlige 
brancher (f.eks. monteringsindustrien, integrerede produktionslinjer, industrier i 
modningsfasen osv.). 
Den foreslår også, at der skal lægges særlig vægt på at beskytte intellektuelle aktiver i EU. 
34 
DEN NORSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM 
INNOVATION 
Den norske regering er positivt indstillet over for dette initiativ, der skal forbedre Europas 
formåen med hensyn til innovation. Nedenstående punkter er den norske regerings 
synspunkter med hensyn til nogle vigtige aspekter i debatten. 
(i) Teknologiovervågningen skal koordineres bedre, og det arbejde, der udføres 
af institutter som IPTS, skal formidles bredt. 
(ii) Der skal foretages flere statistiske undersøgelser vedrørende innovation. 
Denne type arbejde bør knyttes tættere til OECD's aktiviteter på området. 
(iii) Fællesskabet bør spille en central rolle i udviklingen af nye og gennemsigtige 
systemer til anerkendelse af kvalifikationer. 
(iv) Man bifalder skabelsen af et europæisk kapitalmarked (EASDAQ). 
(v) Det er med bekymring, at man konstaterer, at de europæiske selskaber flytter 
deres F&U-aktiviteter uden for Europa som følge af de lovgivningsmæssige 
begrænsninger, f.eks. med hensyn til intellektuel ejendomsret. Fremtidige 
initiativer på dette område bør ske i nær tilknytning til OECD's og WTO's 
initiativer, og bør koordineres på nationalt plan og fællesskabsplan. 
(vi) Udvekslingen af erfaringer vedrørende regionale innovationsforhold bør 
styrkes. 
Den norske regering påpeger, at der kun er et ringe udbud af kvalifikationer til analyse og 
identificering af økonomisk intelligens, og at dette område bør styrkes. Det understreges 
også, at der i en europæisk innovationspolitik for det 21. århundrede bør indgå en mere 
indgående analyse af tjenestydelsessektorens innovative kapacitet. 
35 
DEN PORTUGISISKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM 
INNOVATION 
L Innovationspolitik 
Udtrykket "det europæiske paradoks" er udtryk for en lineær synsvinkel og går videre end 
fænomenet innovation. F&U-politikken og en eventuel fællesskabspolitik på 
innovationsområdet kan hverken afhjælpe hullerne i industri- og virksomhedspolitikken 
eller løse de vigtigste problemer, som t.eks. formidling og demonstration, som er af 
afgørende betydning for SMV'erne. Portugal mener, at en overførsel af ressourcer fra F&U-
programmerne til en innovationspolitik ikke er en tilstrækkelig levedygtig løsning på 
politisk og økonomisk plan. 
2. Vækst og beskæftigelse - social og organisatorisk innovation 
Det er Portugals opfattelse, at grønbogen kun i begrænset omfang kommer ind på 
sammenhængene mellem innovation, vækst og beskæftigelse. Det er ikke teknologien, der 
kan løse virksomhedernes problemer eller skabe nye muligheder for disse, men derimod en 
"innovativ" anvendelse af teknologien, herunder nye former arbejdsmarkedsmæssig og 
organisatorisk innovation. I denne forbindelse ønsker Portugal, at der iværksættes aktioner 
vedrørende byplanlægning og revitalisering af landdistrikterne, almen uddannelse og 
erhvervsuddannelse, sundhed og den 3. levealders problemer. 
3. Finansiering 
Portugal mener, at det er nødvendigt at skabe gunstige rammer for et europæisk 
finansmarked ved at fremme oprettelsen af europæiske selskaber, der kan udbyde 
risikovillig kapital til finansiering af virksomheder, der kan levere innovative produkter og 
tjenesteydelser. I overensstemmelse hermed bifalder den oprettelse af et marked i lighed 
med EASDAQ-modellen. 
4. Skattemæssige bestemmelser 
For at kunne skabe en ordning med skatteincitamenter tilpasset de nationale ordninger med 
direkte støtte, foreslår Portugal, at det er på området skattemæssig harmonisering, der skal 
gribes ind, af konkurrencehensyn og på baggrund af den stadig større homogenitet i 
bestemmelser og betingelser for investeringer i det indre marked. 
5. Tværnationale virksomhedsnet 
Portugal understreger den manglende fællesskabsstøtte og fællesskabsincitamenter (især til 
SMV'erne), der ville kunne gøre det muligt for virksomheder fra de dårligere stillede lande 
at deltage i tværnationale projekter med omkosningsdeling og med deltagelse af både store 
virksomheder og SMV'er. 
Det vil derfor være nødvendigt at fremme SMV'ernes kendskab til de europæiske markeder 
og mulighederne for støtte fra Fællesskabets F&U-midler, samt at udvikle samarbejdsnet. 
6. Task-forcer 
De gode intentioner med hensyn til koordinering og tilpasning mellem de forskellige 
programmer, som berettiger oprettelsen af task-forcer, lider under utilstrækkelig 
gennemsigtighed med hensyn til udvælgelse og finansiering, hvilket skaber forvirring i 
debatten mellem grønbogen om innovation, det finansielle supplement til det fjerde 
rammeprogram for forskning og udvikling og den begyndende debat vedrørende det femte 
rammeprogram. Portugal er dog positiv indstillet over for task-forcer vedrørende 
intermodalitet for transport, søtransport og multimediasoftware til undervisning. 
36 
?3 
DEN NEDERLANDSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM 
INNOVATION 
Den nederlandske regering kan fuldt ud tilslutte sig de vigtigste punkter i grønbogen om 
innovation. Nogle undersøgelser, der for nylig er blevet gennemført i Nederlandene, har 
gjort det muligt at afprøve de fleste af de aktionsområder, der er beskrevet i grønbogen. Den 
nederlandske regering, der holder sig subsidiantetsprincippet for øje, vurderer, at der kun 
skal gennemføres aktiviteter på fællesskabsplan, hvis et projekt går videre end den nationale 
dimension eller er affødt direkte af en fællesskabspolitik eller fællesskabsbestemmelser. 
Nedenstående punkter, er den nederlandske regenngs holdning til en række grundlæggende 
spørgsmål. Den: 
(i) advarer mod at anvende fællesskabsfondene som investeringskapital; 
(ii) bifalder EASDAQ under forudsætning af, at denne institution kommer til at 
fungere på markedsvilkår: 
(iii) advarer mod europæiske priser eller certifikater, indtil værdien af sådanne 
fællesskabsinitiativer fremgår klan; 
(iv) bifalder de vigtigste spørgsmål vedrørende vedvarende uddannelse, og 
understreger behovet for indføre metoder til gensidig anerkendelse af de 
enkelte medlemsstaters erhvervsuddannelser og kvalifikationer. 
Den nederlandske regering understreger, at de generelle spørgsmål, f.eks. omkostninger til 
administration, arbejdsret, patentret osv. ofte tages op i andre rådgivende forumer. Det er 
vigtigt, at innovation også kommer på dagsordenen i disse forumer. 
37 
DEN SVENSKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM 
INNOVATION 
Den svenske regering er bekymret over den meget tekniske indfaldsvinkel, og den 
understreger, at innovation har indvirkning på alle livets aspekter. Den understreger især 
skolens rolle med hensyn til at fremme den enkeltes kreativitet, og foreslår at OECD's 
arbejde følges med interesse. Det er dens opfattelse, at alle aktionsområderne vil kunne 
bidrage til at forbedre de økonomiske resultater gennem innovation, og selv om dette er en 
god ting i sig selv, er der også samfundsmæssige behov, som vil kræve meget innovative 
fremgangsmåder, f.eks. det stigende antal af ældre i befolkningen. Det påpeges også, at 
organisatorisk innovation ikke er blevet behandlet. 
Nedenstående specifikke punkter, giver en idé om den svenske regerings holdning til 
grønbogen: 
Kommissionens rolle i forbindelse med styrkelsen af innovation i Europa skal 
begrænse sig til de aktiviteter, som ikke kan gennemføres på nationalt plan. En af de 
vigtigste opgaver for denne vil være koordineringen af overførsler og udvekslinger 
af erfaring og viden mellem medlemsstaterne. 
De tretten aktionsområder indeholder ikke noget nyt. Disse oplysninger er allerede 
blevet afprøvet og testet i lang tid, og ofte har de ikke bidraget noget særligt til 
innovationen. 
Det er ikke sikkert, at ratificeringen af den europæiske patentkonvention er den rette 
vej fremad. 
Den svenske regering anbefaler, at det arbejde, som OECD har udført vedrørende 
innovation, anvendes som udgangspunkt for Kommissionens aktiviteter på 
innovationsområdet. 
38 
DEN BRITISKE REGERINGS KOMMENTARER TIL GRØNBOGEN OM \ 
INNOVATION 
Det Forenede Kongerige bifalder Kommissionens initiativ til udarbejdelse og 
offentliggørelse af grønbogen. Man udtrykker især tilfredshed med, at grønbogen erkender 
nødvendigheden af at bygge på vellykkede erfaringer fra regioner eller lande og 
videreformidle "bedste praksis" til resten af Europa. Man er også glad for. at der lægges 
vægt på nødvendigheden af at lære af hinanden gennem udveksling af "best practice", så 
alle medlemsstaterne ikke nødvendigvis udfører det samme arbejde. 
På fællesskabsplan bifalder og støtter Det Forenede Kongerige især Kommissionens 
bestræbelser med hensyn til deregulering, procedureforenkling og konkurrence samt 
anvendelse af private kontrahenter og decentralisering. Der mulighed for at effektivisere de 
eksisterende aktioner og initiativer i Fællesskabet og for at sikre en bedre koordinering af 
EU-aktiviteteme. 
Forskningen skal orienteres mere direkte mod innovation 
De mekanismer, der skaber forbindelse mellem grundforskning og innovation, er af 
afgørende betydning. Der er imidlertid kun blevet lagt ringe vægt på gradvis (progressiv) 
innovation, som er af så stor betydning for SMV'erne. 
Det Forenede Kongerige støtter i høj grad et effektivt samarbejde mellem de forskellige 
programmer. Task-forcerne anses for nyttige med hensyn til at identificere områder, hvor 
samarbejde vil kunne betale sig. Task-forcernes indledende arbejde har dog givet anledning 
til visse forbehold. 
Man bifalder også forslaget om at inkludere en effektanalyse i procedurerne til overvågning 
og evaluering af det fjerde rammeprogram, for at vurdere innovationens betydning. 
Man er enig i, at der i det femte rammeprogram bør tages hensyn til innovationsfaktorer, 
men det er ikke klart, hvordan Kommissionen har til hensigt at gøre dette. 
Der er ikke behov for et nyt informationsprogram pa fællesskabsplan. 
Teknologiovervågning og teknologiske fremtidsstudier på fællesskabsplan giver kun ringe 
muligheder for værditilvækst. 
Styrkelse af de menneskelige ressourcer til fordel for innovation 
Henstillingerne er relevante. Medlemsstaterne vil imidlertid have forskellige prioriteter og 
indfaldsvinkler med hensyn til forbedring af deres erhvervsuddannelsessystemer. 
Det er ikke de offentlige myndigheder på nationalt plan eller fællesskabsplan, som er bedst 
placeret med hensyn til at bestemme hvilke færdigheder og kvalifikationer industrien har 
behov for. Der er ikke grund til at oprette en ny institution til at udføre arbejde, der allerede 
udføres af andre. 
Der er ingen begrundelse for at give yderligere midler til TMR-programmet eller for at 
iværksætte nye initiativer. 
39 
Forbedring af finansieringsbetingelserne i forbindelse med innovatbn 
De foreslåede mekanismer skal udvikles inden for den pnvate sektor. Erfaringerne viser, at 
manglende adgang til finansiering sjældent er en væsentlig hindring for at foretage 
innovation, men oftere en undskyldning for ikke at gøre det. Der er dog ingen indvendinger 
mod forslag om at give Den Europæiske Investeringsfond mulighed for at investere i 
risikovillig kapital. 
Skattemæssige spørgsmål er først og fremmest medlemsstaternes ansvar i overensstemmelse 
med subsidiaritetsprincippet. 
Et innovationsfremmende juridisk og lovgivningsmæssigt miljø 
Støtte til bestræbelser på i internationale forumer at opnå harmonisering, hvis denne vil 
kunne føre til en forbedring af handelsmiljøet og/eller forbedre effektiviteten af ordningerne 
for intellektuel ejendomsret eller udgifterne heniL 
Det Forenede Kongerige støtter fremme af patentinformation som et middel til 
teknologiovervågning. 
Man støtter også fuldt ud forenklingen af administrative procedurer på fællesskabsplan. 
I princippet er man ikke imod princippet om vedtægter for et europæisk selskab. Der er dog 
ingen begrundelse for et særskilte vedtægter for små eller innovative virksomheder. 
Kontrollen med statsstøtte bør være en af Kommissionens hovedprioriteter. I princippet 
støtter Det Forenede Kongerige fuldt ud Kommissionens bestræbelser på at begrænse 
niveauet af statsstøtte til produkter, der forudsætter meget store investeringer. Den bifalder 
og støtter fuldt ud Kommissionens forslag om fortsat at have konkurrenceregler, der 
fremmer teknologioverførsler. 
Tilpasning og udvikling af offentlige aktioner med hensyn til innovation 
Det Forenede Kongerige støtter måles om at stimulere samarbejdet mellem virksomheder og 
styrke virksomhedssammenslutninger. Det er vigtigt at fremme international indfaldsvinkel i 
virksomhederne. 
Rammeprogrammerne skal ikke anvendes til at støtte regionale aktioner, der bedst kan 
støttes af strukturfondene. 
Der skal foretages en reel evaluering af Fællesskabets, medlemsstaternes og regionernes 
investeringer i innovation. Regionale og nationale initiativer skal evalueres af 
medlemsstaterne. Man bifalder, at Kommissionen fremmer udvekslingen af "bedste praksis" 
mellem regioner og lande. 
40 
*?> 
2.1-C- EU-institutionernes 
reaktioner: 
(Resumé udarbejdet af Kommissionen) 
1. Parlamentet 
2. Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg 
3. Regionsudvalget 
41 
tf 
1. Kommentarer fra Europa-Parlamentet 
Europa-Parlamentet er positivt indstillet over for grønbogen og dens aktionsområder, og er 
meget opsat på en udmøntning i konkrete resultater. I en 3 5-punkts-beslutning anmoder 
Parlamentet bla. om: 
Formidling og nyttiggørelse af FTU-resultater 
Bedre spredning af teknisk knowhow, herunder mere støtte til innovationsprogrammet 
og til programmet til fremme af forskeres uddannelse og mobilitet. 
En ny task-force til fremme af formidling og nyttiggørelse af FTU. 
Fokus på forskning, som er tværfaglig, anvendelsesorienteret og netværksstyret, eller 
som omfatter industrier, der i øjeblikket er for små til at kunne klare sig inden for 
forskning. 
Udvidet brug af informationsteknologi; grundlaget herfor skal lægges ved at give alle 
skoler adgang til Internet. 
Fastsættelse af prioriteter baseret på bedre kendskab til innovationsprocessen, med 
udgangspunkt i kvantitative innovationsindikatorer. 
En permanent vurdering af national "bedste praksis" som opmuntring til innovation i 
medlemsstaterne. 
Kontrol med FTU 
Bedre samarbejde mellem medlemsstaternes og EU's forskningspolitikker. 
Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier under Det Fælles Forskningscenter bør 
spille en central rolle med hensyn til at sammenkoble organer, der er aktive inden for 
områder, som kan sidestilles med hinanden. 
Økonomiske og finansielle aspekter 
Medlemsstaterne opfordres til at revidere deres beskatningssystemer for at fremme 
innovation. Det foreslås bl.a. at undersøge den japanske metode til regulering af de 
hjemlige finansmarkeder, længere tilbagebetalingsperioder for investeringer og billige 
lån til innovative virksomheder. 
Større konkurrence på det indre marked for at forhindre store koncerner i at 
monopolisere markeder og støttemidler. 
Uafhængige tekniske vurderinger for at give banker en bedre forståelse af 
teknologibaserede virksomheder. 
Administrative og juridiske restriktioner 
Forenkling af administrative procedurer både på nationalt plan og på EU-plan. 
Kommissionens SLIM-initiativ (Forenklet lovgivning for det indre marked) bifaldes, 
og Parlamentet opfordrer til at fortsætte overvejelserne om en yderligere forenkling af 
administrationen af rammeprogrammerne for forskning. 
Snarlig indførelse af den europæiske selskabsstatut. 
De perioder, hvori der ydes patentbeskyttelse, bør variere alt efter produkttyper for at 
skabe balance mellem innovation (som fremmes ved hjælp af patenter) og konkurrence 
(som hindres af patenter). 
42 
f?" 
Ansporing af SMV til innovation 
Støtte til innovation på regionalt plan og programmer med henblik på at fremme 
samarbejdet mellem SMV og universiteter, industrielle forskningscentre og store 
koncerner. 
Større vægt på den betydning, formidlende organisationer som f.eks. banker, 
konsulenter, marketingkooperativer og tekniske skoler har med henblik på at hjælpe 
mindre virksomheder. 
Strukturfondenes indsats bør sigte mod innovation. 
Erkendelse af, at SMV'erne ikke udgør nogen homogen gruppe, og at der kræves en 
politik, som tager hensyn til deres forskelligartethed og som målrettes på grundlag af 
størrelse og sektor. 
Hjælp til SMV'erne således at de kan reducere de finansielle risici ved innovation, 
herunder støtte fra Den Europæiske Investeringsbank. 
Sociale og uddannelsesmæssige aspekter 
Bedre kommunikation mellem forskere og den almindelige befolkning, navnlig ved 
hjælp af offentlig debat. Tildeling af støtte bør indebære en forpligtelse til at meddele 
forskningsresultaterne til offentligheden. 
En mere forbrugerorienteret forskningspolitik. 
Øget inddragelse af arbejdsstyrken i innovationsprocessen gennem uddannelse og 
direkte indflydelse. 
Større vægt på "gradvis voksende" innovation, som kan være lige så vigtig som 
fundamentalt nye produkter. 
Vægt på integration af innovation i uddannelse, navnlig erhvervsuddannelse, og et nyt 
sæt regler for fremtidige innovationsbaserede faglige kvalifikationer. 
Task-forcer og innovation 
Debat om de mål, der er sat for task-forceme, og etablering af klare forbindelseslinjer 
mellem deres arbejde og grønbogens aktionsområder. 
43 
2. Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg indtager en positiv holdning tii grønbogen og mener, at 
en horisontal, integreret indfaldsvinkel er væsentlig, hvis innovationspolitikken skal krones 
med held. 
Det mener, at beslutningstagerne bør topprioritere fremme af innovation, som er nøglen til 
øget konkurrenceevne, flere arbejdspladser og større velstand, og at der bør udarbejdes en 
fælles europæisk model i henhold til nærhedsprincippet. ØSU mener desuden, at 
innovationer er en af nøglefaktorerne til den økonomiske og sociale samhørighed. 
ØSU understreger betydningen af hele forskningssystemet, som bygger på den teknologiske 
fremsynethed. 
ØSU mener, at der bør lægges større vægt på en bottom-up approach og på bmgemes behov, 
og at man bør fremme samspillet mellem forskere og brugere. 
Ressourcerne bør koncentreres om fælles områder og projekter, som er væsentlige for 
Europa. Samarbejdet er et væsentligt aspekt, for en effektiv udnyttelse af ressourcerne er 
vigtigere end mængden heraf. Man bør koncentrere indsatsen og prioritere målene. 
ØSU mener, at forudsætningerne for innovation hænger sammen med integration af 
virksomheder, forskningscentre samt andre faktorer i tilstrækkelig stor målestok til, at der 
fremkommer en "kritisk masse". 
Efter ØSU's mening bør et af innovationspolitikkens mål være at forbedre de dårligst 
udstyrede virksomheders muligheder for at tilslutte sig innovationsnetværker. 
ØSU understreger, at innovationsprocessen i en virksomhed eller i en enhver anden form for 
struktur kræver, at samtlige ansatte deltager i processen, navnlig gennem videreuddannelse 
og gennem en åben og samarbejdsvillig indstilling. 
Hvad angår de faktorer, Kommissionen gennemgår, og som fremmer innovationen, er ØSU 
af den mening, at hvert nyt forslag til lovgivningsændringer bør bedømmes i forhold til dets 
indvirkning, at der bør skabes efterspørgsel i de sektorer, som er vigtige for samfundet, og at 
man bør gøre markederne mere fleksible. 
Efter ØSU's mening er følgende nogle af de vigtigste aktionsområder: innovationsorienteret 
forskning - understøttet af teknologiske fremtidsstudier - undervisning og uddannelse, 
finansiering, beskatning, markedernes åbenhed og formidling af innovationer til SMV'er. 
ØSU finder det Vigtigt at fremme synergien mellem forskningspolitikken, industripolitikken 
og andre politikker. 
ØSU mener, at der i grønbogen lægges vægt på samarbejdet mellem forskningsorganer og 
virksomheder, men at man lader visse aspekter ude af betragtning, herunder: samarbejdet 
mellem de forskellige afdelinger inden for en virksomhed, det forhold, at en virksomheds 
innovationsevne forøges, når der lægges mere vægt på højnelse af kvaliteten af arbejdet for 
arbejdstagerne, virksomhedernes personalepolitik og sondringen mellem intern og ekstern 
mobilitet. 
44 
Hvad angår aktionsområderne i grønbogen har ØSU fremsat følgende bemærkninger: 
Aktionsområde l - Udvikling af teknologisk overvågning og teknologiske 
fremtidsstudier. Man bør fremme arbejdet i de institutter, som er aktive på området 
teknologiske fremtidsstudier i medlemsstaterne. 
Aktionsområde 2 - Forskning med sigte på innovation. Myndighederne har ret til at gribe 
ind navnlig i sektorer af stor betydning for samfundet, hvor markedet ikke selv formår at 
skabe efterspørgsel, ved at ty til aktiviteter af typen task-force. 
Aktionsområde 3 - Udvikling af grunduddannelser og videreuddannelsen Målet må 
være en kultur, der påskønner vedvarende forbedringer. Man bør iværksætte forsøget med 
såkaldte "Knowledge Resource"-centre, der skal fungere som informationsled mellem 
købere og sælgere på uddannelsesområdet 
Aktionsområde 4 - Tilskyndelse til mobilitet for studerende og forskere. Man bør 
fremme mobiliteten mellem de forskellige sektorer og inden for de enkelte landes grænser. 
Aktionsområde 5- Fremme af forståelsen af fordelene ved innovation. Eventuelle 
kampagner bør tage sigte på at fremme den fundamentale forståelse af de relevante faktorer. 
Aktionsområde 6 - Forbedret finansiering af innovationen. Man bør sætte alt ind på at 
give SMV'erne en stilling på finansieringsmarkedet, der svarer til den, de større 
virksomheder har. 
Aktionsområde 7 - Indførelse af innovationsbegunstigende beskatning. I forbindelse 
med den politiske beslutningsproces, f.eks. vedrørende beskatningssystemet, bør man 
undersøge en beslutnings negative indvirkning på innovationen. 
Aktionsområde 8 - Fremme af den intellektuelle og industrielle ejendomsret. Der bør 
etableres et europæisk patentsystem. 
Aktionsområde 9 - Forenkling af de administrative procedurer. Det er på høje tid at gå 
over til konkrete foranstaltninger. 
Aktionsområde 10 - Et retsgrundlag, der er gunstigt for innovationen. Der bør tages 
hensyn til behovet for innovation i EU's konkurrencepolitik. Kravene til sundhed, sikkerhed 
og miljø skal være høje og bindende i EU. 
Aktionsområde 11 - Udvikling af foranstaltninger vedrørende "økonomisk 
information". Det offentliges opgave er at gøre det lettere at informere bedre. 
Aktionsområde 12 - Fremme innovationen i virksomhederne, navnlig SMV'erne, og 
styrke den regionale dimension i innovationen, økonomisk og social samhørighed må 
være en central målsætning for EU med subsidiaritetsprincippet som udgangspunkt. 
Aktionsområde 13 - Fornyelse af det offentliges aktioner til fordel for innovation. 
Aktiviteterne drejer sig i stadig højere grad om samarbejdet med forskellige aktører i 
samfundet. 
45 
3. Regionsudvalgets udtalelse 
Regionsudvalget hilser grønbogen velkommen og mener, det er nødvendigt med en 
gennemgribende koordinering af udbredelsen af kendskabet til og udnyttelsen af de 
foreliggende resultater under hensyntagen til nærhedsprincippet. Det glæder sig over den 
plads, de regionale og lokale myndigheder indtager i grønbogen. 
Regionsudvalget er enig i den tanke, at en målrettet politik til fremme af innovation og 
inddragelse af de lokale aktører er en forudsætning for at fastholde og øge 
konkurrenceevnen og jobskabelsen. De lokale og regionale myndigheder bærer et stort 
ansvar for disse bestræbelser. 
Hvad angår støtte til innovation bør de regionale og lokale myndigheder være med til at 
skabe et retsligt, økonomisk, finansielt og uddannelsesmæssigt grundlag, som kan fremme 
innovation. Udvalget finder, at det er vigtigt, at de offentlige myndigheder prioriterer den 
finansielle støtte til forsknings- og innovationscentre. Der bør endvidere skabes interesse for 
innovationsudfordringen i de private finanskredse. Og endelig bør reglerne for 
strukturfondenes deltagelse i finansieringen af risikovillig kapital præciseres for at gøre 
disse regler operationelle. Det er nødvendigt med politiske tiltag, som stimulerer til 
innovation med henblik på forbedring af fremstillingsmetoder, udvikling af nye industri- og 
tjenestcydende produkter og uddannelser med det formål at skabe bedre vilkår for 
SMV/SMI. Den Europæiske Union har allerede gentagne gange støttet de bestræbelser, som 
de regionale og lokale myndigheder har iværksat på dette område. Og endelig bør de 
regionale uddannelses- og videreuddannelsesprogrammer medvirke til fremme af innovation 
med støtte fra fællesskabsprogrammerne SOCRATES, LEONARDO og INFO2000. 
Regionsudvalget mener, at udbredelsen af innovationsresultater bidrager til at fremme den 
økonomiske og sociale samhørighed, og at der vil kunne opnås en bedre strukturering af det 
europæiske landkort hvis de regionale innovationssystemer integreres i et netværk. De 
regionale og lokale myndigheder bør støtte etablering af forbindelser mellem 
forskningscentre, universiteter og virksomheder for derigennem at sikre oprettelsen af net 
for udveksling af informationer og erfaringer, der er baseret på regionalt, interregionalt og 
grænseoverskridende samarbejde. Støtteforanstaltninger for innovation bør ikke kun 
forbeholdes forskning og udvikling, men bør også kunne benyttes til markedsføring og 
industrialisering. Der er behov for en regionalpolitik for teknologisk overvågning. 
Regionsudvalget mener, at det europæiske net af særlige innovationsformidlingscentre bør 
opnå et geografisk omfang af kritisk størrelse, og at de som led i en forenkling af 
støtteordningerne og de måder, hvorpå forskningsresultaterne videreformidles, kan benyttes 
som ekspeditionskontor specielt for SMV. 
Hvad angår grønbogens aktionsområder har Regionsudvalget fremsat følgende 
bemærkninger: 
Aktionsområde 1 - Udvikling af teknologisk overvågning og teknologiske 
fremtidsstudier. De informationer, som indsamles og bearbejdes af instituttet for 
teknologiske fremtidsstudier i Sevilla, skal kunne udnyttes på regionalt og lokalt plan. 
46 
s? & 3 
Aktionsområde 2 - Forskning med sigte på innovation. De 'okale og regionale 
myndigheder bør etablere overvågnings- og lytteorganer for SMV for at styrke disses 
kapacitet inden for forskning i nye teknologier. 
Aktionsområde 3 - Udvikling af grunduddannelser og videreuddannelser. De regionale 
og lokale myndigheder vil kunne vække de unges interesse for innovation med finansiel 
støtte fra EU og udvikle samarbejdet på forskmngsområdet mellem virksomheder og 
uddannelsesinstitutioner. 
Aktionsområde 4 - Tilskyndelse til mobilitet for studerende og forskere. 
Regionsudvalget understreger betydningen af mobilitet og lægger vægt på den rolle, de 
lokale og regionale myndigheder har i forbindelse med etablering af snævre 
samarbejdskontakter mellem regionerne i Europa. 
Aktionsområde S - Fremme af forståelsen af fordelene ved innovation. Regionsudvalget 
ønsker, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i projektet for oplysning om 
vellykkede erfaringer hvad angår innovation. 
Aktionsområde 6: Forbedret finansiering af innovationen. Det er vigtigt at formå alle 
finansielle deltagere til at sætte spørgsmålstegn ved deres støtteordninger og at iværksætte 
mekanismer for at tilskynde dem til at gå ind i innovationsprojekter. 
Hvad angår aktionsområde 7, 8, 9 og 10 tilslutter Regionsudvalget sig forslaget om at høre 
lokalsamfundenes økonomiske og sociale aktører, så man sammen med dem kan fastlægge 
det bedst mulige beskatningsmæssige, administrative og retslige grundlag for innovation. 
Der kunne f.eks. afholdes seminarer på regionalt plan som led i programmet med henblik på 
forenkling af virksomhedernes miljø. 
Aktionsområde 11 - Udvikling af foranstaltninger vedrørende "økonomisk 
information'*. Der bør foretages en forhøjelse af de regionale budgetter, der er afsat til dette 
område, såvel hvad angår støtte til rådgivning, vedvarende uddannelse og støtte ved 
ansættelse af ledere og mellemledere. Det vil i den forbindelse være hensigtsmæssigt at 
foretage en regelmæssig evaluering af de aktioner, som iværksættes af de regionale og 
lokaie myndigheder, så man får større viden om betydningen af disse politikker. 
Aktionsområde 12 - Fremme innovationen i virksomhederne, navnlig SMV'erne, og 
styrke den regionale dimension i innovationen. Det regionale eller lokale niveau er bedst 
egnet til at kontakte virksomhederne med hensyn til støtte til innovation. 
Aktionsområde 13 - Fornyelse af det offentliges aktioner til fordel for innovation. 
Regionsudvalget godkender forslagene om en ny opfattelse af statens rolle på 
innovationsområdet. 
Alt i alt ser Regionsudvalget med tilfredshed på den måde, hvorpå Europa-Kommissionen 
har behandlet spørgsmålet. Det fremhæver den gennemgående henvisning til 
nærhedsprincippet og til de regionale og lokale myndigheders rolle. Det agter at benytte sig 
af sine medlemmers erfaringer og bede om deres forslag, som vil kunne berige den 
sammenfattende rapport og handlingsplanen. 
47 
BILAG 2.2 
viklingstendenser inden for 
novationspolitikken i EU's 
medlemsstater 
<i^><f 
UDVIKLINGSTENDENSER INDEN FOR INNOVATIONSPOLITIKKEN I 
EU's MEDLEMSSTATER 
Indledning 
i det følgende beskrives en række udvalgte udviklingstendenser inden for innovationspolitik 
i EU's medlemsstater i 1990'eme. For at illustrere, hvilke områder innovationspolitikken nu 
omfatter, er eksemplerne samlet Î grupper i overensstemmelse med de tre 
hovedmålsætninger i handlingsplanen for innovation: 
A Menneskelige ressourcer, undervisning og uddannelse 
B Rammebetingelser for iværksættervirksomned og innovationsfinansienng 
C FTU og erhvervslivet 
Når en sådan mængde information nedkoges tii nogle få sider, kan der naturligvis ikke ydes 
de enkelte regeringers tiltag fuld retfærdighed. Det ses imidlertid tydeligt, at regeringerne i 
EU er opmærksomme på nødvendigheden at at give deres politikker for innovation og 
teknologisk forandring et nyt avanceret indhold og at gøre politikkerne mere 
sammenhængende. Tysklands Bundesbericht forschung 1996. Det Forenede Kongeriges 
White Papers og de treårlige regeringsforslag i Sverige er gode eksempler herpå. 
A Menneskelige ressourcer, undervisning og uddannelse 
Uddannelse, herunder erhvervsfaglig uddannelse og videreuddannelse, og opmærksomhed 
omkring hele arbejdsstyrkens faglige niveau er vigtige elementer i innovationspolitikkerne. 
Uddannelsesbudgetterne i medlemsstaterne er imidlertid mere decentraliserede end 
budgetterne for de fleste andre aktioner med innovationspolitisk relevans. I de fleste af 
medlemsstaternes regeringer gør man sig tanker om det problem, at naturvidenskabelige 
fag er mindre populære blandt skolebørn og unge. F.eks. fremhæver rådet for videnskabs-
og teknologipolitik i Finland i sin udviklingsstrategi Towards an innovative society, at "... 
kvaliteten i undervisningen vil blive forbedret og indholdet i undervisningen vil blive fornyet 
på alle uddannelsesniveauer". Innovatiortsrådet \ Østrig støtter innovative projekter i skolen 
og studerendes innovative problemløsninger ved at give støtte til projektomkostninger, 
udlove priser til vindere og gøre det muligt for dem at deltage i internationale konkurrencer. 
Rådet har også indstiftet en innovat/onspns. i Luxembourg arbejder man på en revision af 
loven om de tekniske skoler og eksaminerne nerfra. Derudover har den luxembourgske 
industrisammenslutning i samarbejde med undervisningssystemet indstiftet en "Prix à 
l'Innovation". I Danmark arbejder undervisningsministeriet ud fra den antagelse, at 
innovation og selvstændighedskultur kan tremmes igennem hele undervisningsforløbet. 
Desuden vil THOR-initiativet (Technology by Highly Oriented Research), som er planlagt til 
1997, og som vil bestå i et begrænset antal store forskningslegater til særligt dygtige 
videnskabsfolk, bidrage til at gøre det teknologiske og videnskabelige område mere 
attraktivt for unge. I Det Forenede Kongerige er Prince of Wales Award for nylig blevet 
udvidet med priser også for de kommercielt mest succesrige innovationer. 
På de enkelte felter inden for undervisningsområdet kan følgende initiativer nævnes: 
sC6>6 
A. 1 Forskere på dokiomuaau - uddannelse og mobilitet 
\ Tyskland støttes den internationale udveksling at forskere gennem flere forskellige 
programmer. F.eks. giver Alexander von Humboldt Stiftung legater til over 2 000 forskere 
om året, og Deutscher Akademischer Austauscndienst støtter over 50 000 om året. 
Desuden er de såkaldte Graduiertenkoilegs under Deutsche Forschunggemeinschaft (DFG) 
vokset fra 1,6 mio. ECU i 1990 til 41 mio, ECU i 1995. « Italiens treårlige plan for 
forskning og innovation 1994-96, nedder det, at "universitetseksaminerne og 
forskningsdoktoratet, som er blevet indført langt senere end i andre industrialiserede iande. 
i højere grad skal bringes i overensstemmelse med de krav, som landets proauktionssystem 
stiller". 
I Grækenland igangsatte man i 1995 programmet for støtte tii målrettet forskning (YPER1 
med det formå! at oprette en pulje af højtuddannede, der beskæftiger sig med 
industrirelaterede problemer. I Spanien har man med det nationale program for uddannelse 
af forskere fokuseret på de prioriterede områder i de 19 nationale programmer, som udgør 
den tredje nationale F&U-pfan 11996-1999). I Mand vil PhD-støtten i 1997 stige fra de 
nuværende 1250 ECU pr. støttemodtager til 2 500 ECU, og denne støtter ligger ud over, 
hvad der ydes til de PhD-studerende. som får støtte på anden måde over videnskabs- og 
teknoiogibudgettet. in Danmark prioriterer regeringen fortsat uddannelse af forskere højt, 
f.eks. ved at forlænge programmet for gæsteforskere fra udlandet og ved at yde srøfte til 
danske forskningsstuaerende, der ønsker at studere i udlandet. Formålet er i det mindste at 
fastholde det nuværende antal PhD-studerende. 
A.2 Forbinde/sen meilem uddanne/se på universitetsniveau og erhvervslivet 
På dette område var formålet med de fleste politiske initiativer og foranstaltninger at hjælpe 
universitetskandidater med at få deres første job og at fremme udveksling af forskere. I 
Belgien har man både i regionen Flandern og regionen Vallon/en igangsat programmer, der 
skal give økonomisk støtte til ansættelse af kandidater i erhvervslivet, specielt SMV'er. S 
Vallonien giver FIRST-programmet forskere mulighed for at blive ansat af universiteter og 
virksomheder (SMV'er) med henblik på udvikling af partnerskaber, og i Flandern har man en 
lignende ordning i forbindelse med støtte til virksomhedsgrupper, i Det Forenede Kongerige 
fremmer man med Teaching Company Scheme studerendes og kandidaters mobilitet i 
retning af erhvervslivet. En aftale meilem forskningsrådene. Royal Society og British 
Academy har desuden medført en iettelse at karriereproblernerne for kontraktansat 
forskningspersonale på universiteterne. I Nederlandene vii der blive anvendt yderlige midler 
til projektet Kennisdragers in het Midden- en Kleinbedrijf (KIM) (som minder om teaching 
company scheme i Det Forenede Kongerige), \ Sverige anbefales det i en rapport fra 
Industriministeriet, at PhD-programmer tilpasses erhvervslivets behov, og at der indføres en 
ny type lærerstillinger, som ikke indebærer fast ansættelse, og som gør det muligt at 
ansætte personer med erfaring fra erhvervslivet. Undervisnings- og Forskningsministeriet i 
Spanien har igangsat et sektorprogram for uddannelse af akademisk personale på 
universitetsniveau og fremme af forskningspersonale med det formå! at sætte gang i 
udvekslingen af forskere mellem erhvervslivet og offentlige forskningsinstitutioner og i 
udviklingen af virksomhedernes F&U-afdelinger. 
In Tyskland fortsættes og udvides en lang række programmer under BMBF og BMW/ med 
det formål at integrere F&U-personale i F&U-projekter i SMV'er i de nye delstater. I 1995 
oprettede man i Bonn Centre of Advanced European Studies (CAESAR) som en yderligere 
-i ,y 
foranstaltning for at øge fleksibiliteten, idet man bl.a. ikke fastansætter forskere. ! stedet 
ansættes videnskabsfolkene til at arbejde i kun fem år med grundforskning og anvendt 
forskning inden for f.eks. nanoteknologi elier bioelektronik, som tegner lovende for det 
næste århundrede. En anden nyskabelse er. at CAESAR skal finansieres som et privat 
institut, der skal finansieres gennem renterne af den oprindelige bevilling på 360 mio. ECU 
fra forbundsregeringen og 34 mio. ECU fra delstaten Nordrnein-Westfaien. i Danmark 
fortsætter det erhvervsrelaterede PhD-program med omkring 45 nye kandidater pr. år, sorn 
samtidig arbejder i en virksomhed og er indskrevet på et universitetsinstitut som PhD-
studerende. Det Græske program Oiavios nar karakter af oilotdemonstrationsprofekt 
(samfinansieret af Den Europæiske Socialfond) og har til formål at støtte de første 
kontakter mellem studerende og virksomneder. der har FTU-aktiviteter. I Irland omfatter 
programmerne for kandidaters uddannelse og mobilitet støtte til F&U-personaie i 
virksomheder, således at dette personale får mulighed for at arbejde i oversøiske 
virksomheders F&U-afdeiinger, uddannelse af iværksættere med kandidateksamen med 
henblik på at gøre det lettere for dem at ernverve den viden, der skai til for at drive egen 
virksomhed, og støtte til SMV'er til ansættelse af kandidater med teknisk uddannelse i en 
1-års periode. 
A.3 Erhvervsfaglig uddannelse og videreuddannelse 
Medlemsstaternes regeringer beskæftiger sig hovedsagelig med erhvervsfaglig uddannelse 
og videreuddannelse ud fra den målsætning, at en større andel af de unge skal bibringes de 
nødvendige færdigheder, og at det fortsat skal være muligt at finde arbejdspladser for unge. 
I Det Forenede Kongerige støtter regeringen med hvidbogen Competitiveness, Forging 
Ahead (1995) de nye nationale målsætninger for uddannelse, som Advisory Council for 
Education and Training (NACETT) har fremsat. Der opstilles også konkrete målsætninger, 
herunder målsætninger for uddannelsesinstitutioner inden for erhvervslivet og andre 
uddannelsesinstitutioner: en sammenligning mellem de grundlæggende kvalifikationer for at 
få beskæftigelse set i forhold til de vigtigste konkurrerende lande og samarbejde med 
erhvervslivets uddannelsesinstitutioner med henblik på at foretage en sammenlignende 
evaluering af uddannelsesforanstaltningerne s virksomhederne; at arrangere en 
uddannelseskonkurrence for små virksomheder med en støtte på i alt 6 mio. ECU til de 
bedste uddannelsesprojekter, der har ti eller flere små virksomneder som deltagere: at 
udarbejde et høringsdokument om det individuelle ansvar for livslang erhvervsfaglig 
uddannelse. Rådet for videnskabs- og teknologipolitik i Finland anførte i 1993 {Towards an 
innovative society), at der i stigende grad vil blive lagt vægt på grundlæggende færdigheder 
i den erhvervsfaglige basisuddannelse med henblik på et udvidet pensum, og at der vil blive 
foretaget en evaluering af voksenuddannelsessektoren som følge af dennes stigende 
betydning. I Nederlandene fremhævedes i nvidbogen "Know/edge in action" (19951 behovet 
for at øge effektiviteten af den nuværende støtte til erhvervsuddannelse og 
virksomhedsorienteret uddannelse. Desuden skulle der årligt ydes 7 mio. ECU til en 
innovationsfond for teknologiorienteret og erhvervsfaglig uddannelse samt anvendes 
skattemæssige begunstigelser for at fremme virksomhedernes ansættelse af lærlinge og 
praktikanter. I Østrig omfatter foranstaltningerne inden for teknoiogireievant erhvervsfaglig 
uddannelse indførelse og anvendelse af nve teknologier, metoder og organisationsformer 
samt kvalitetsfremme. Hertil kommer udvikling af undervisningsmodeller, hvor man 
kombinerer kvalifikationer erhvervet på arbeidspladsen og uden for denne, samt modeller, 
hvor der tages hensyn tii sammenhængen mellem teknologiske og kommunikative og 
4&Ï 
samfundsmæssige kvalifikationer. Desuden kan nævnes udvikling af samarbejde på 
uddannelsesområdet mellem de forskellige virksomheder,, 
Rammebetingelser for iværksættervirksomhed og innovatïonsfinansieriiûg 
De seneste nationale hvidbøger og Handlingsplaner viser, at der er et behov tor at 
rationalisere rammebetingelserne tii støtte for SMV'er og virksomhedernes 
konkurrenceevne. Følgende eksempler er rubriceret under en række hovedkategorier, der 
har tilknytning til iværksæftervirksomhea og innovationsfinansiering. 
Administrative forenklinger, deregulering og liberalisering samt oprettelse af "one-stop 
snops" for virksomheder er alle emner, der indgår i mange regeringers planer. I Belgien 
planlægger hver region "one-stop shoos ' som et led i deres bestræbelser på at forenkle de 
administrative procedurer. I Danmark nar Erhvervsministeriet som led i en større 
handlingsplan flere initiativer i gang tor at begrænse de administrative byrder, herunder 
fjernelse og forenkling af eksisterende administrative bestemmelser, forenkling af afgifter 
og oprettelse af et forenklet indberetningssystem, således at virksomhederne kan opfylde 
samtlige myndigheders krav ved at indberette tii én enkelt. Både Frankrig og Tyskland har 
etableret "one-stop shops" for administrative formaliteter. Tysklands BMBF er ved at 
gennemgå den eksisterende lovgivning ud tra. nvilken virkning den har på forskning og 
innovation. I Frankrig vil der blive iværksat et pilotprojekt i fire regioner for at koordinere 
forskellige statslige departementers tekniske og juridiske tiltag. I Det Forenede Kongerige er 
der blevet udviklet en prototype på "one-stop shops", og denne vil blive demonstreret i 
udvalgte Business Links over hele landet. Desuden har Ministeriet for Videnskab og 
Teknologi planer om en dereguieringspakke. der skal hjælpe små virksomheder, ved at de 
kun skal indsende skatteoplysninger til en enkelt myndighed, og ved at indføre nationale 
forsikringsordninger for nye virksomheder. Herudover sættes der ind på følgende områder: 
nye rettigheder for virksomhederne med hensvn til inddrivelse af fordringer; strømlinet 
udviklingskontroi; et lovforslag om høring i handelsretter; et informationsteknologisk 
prototypesystem, der skal give virksomhederne adgang til formularer og bestemmelser, 
B. 2 Industriel og intellektuel ejendomsret samt patenter 
De meget store omkostninger ved patentbeskyttelse i Europa sammenlignet med 
patentomkostninger i USA og det voksende antal nye problemer \ forbindelse med industriel 
og intellektuel ejendomsret er emner, der drøftes i de fleste medlemsstater. Det brede 
spektrum af foranstaltninger viser, hvor vanskeligt det er at kombinere fordelene ved 
beskyttelse (som giver opfinderen en økonomisk gevinst) med fordelene ved en bredere 
udnyttelse af de nye produkter, processer (især inden for bioteknologi) og tjenesteydelser. 
Finland har tiltrådt Den Europæiske Patentkonvention, og Irland overvejer at gøre det 
samme. Patentbeskyttelsen i Grækenland er blevet udvidet fra 15 til 20 år for at bringe den 
i overensstemmelse med EU-retningsiinierne. I Det Forenede Kongerige er man ved at 
undersøge patentmyndighedernes rolle set i forhoid til Den Europæiske Patentkonvention og 
EU-direktivernes rolle inden for bioteknologiske opfindelser. 
4J>5 
Andre initiativer, der skal medføre en bedre udnvtteise af patentinformation, tages f.eks. i 
Østrig med etableringen af et begreb kaldet Patentvarwertung'- î Spanien støtter 
industriministeriet sådanne bestræbelser, og i Belgien sker det via Kontoret for industriel 
Ejendomsret. I Tyskland vil der fra 1997 blive givet støtte tii SMV'er med henblik på 
patentansøgninger, og der vii blive oprettet 100 nye undervisningsstiiiinger inden tor 
patentinformation på videnskabelige fakulteter og ingeniørfakulteter som led i et nyt 
program "Snnovationsstimulierung aer deutschen Wsrtschatt durch wissenschaftfich-
technische Information (INSTI)". 
Problemerne i tilknytning tii intellektuel eienaomsrax granskes i mange lande, ! Italien er der 
trådt nve regler i kraft vedrørende procedurer og sanktioner i forbindelse med patenter, 
varemærker, royalties osv.. mens de ar Schlichterkommission afgivne anbefalinger i 
Tyskland nu foreligger i form af lovforslag, der skal godkendes i Bundesrat. BMBF støttes i 
dette arbejde og i at formindske ikke-juridiske barnerer for forskning og udvikling gennem 
det såkaldte 'Clearingstelle fur Innovation una Recht", ! Sverige har Industriministeriet 
foretaget en undersøgelse af de særlige oroblemer s forbindelse med intellektuel 
ejendomsret, når erhvervslivet anvender universitetsforskning. 
B.3 Normer og standarder 
Der findes ikke overalt egnede infrastrukturer til at få gavn af de seneste års fremskridt 
inden for anvendelsen af højkvalitetsnormer og -standarder. Dette gælder ikke mindst 
tjenesteydelser og anvendelsen gf totaikvahtetsstandarder elier -design som et 
konkurrenceparameter. Blandt de nyeste udviklingstendenser kan nævnes følgende: 
I Spanien er der blevet indført bestemmelser om kvalitet og industriel sikkerhed samt for 
miljørevision med henblik på at fremme eksporten, og der er blevet oprettet et nationalt 
certificeringsorgan (ENAC), som fungerer som privat organisation. I Sverige vil systemet for 
afprøvning og kontrol blive yderligere tilpasset EU-bestemmelserne, i Det Forenede 
Kongerige blev det nye nationale akkreditenngsorgan for konformitetsvurdering {United 
Kingdom Accreditation Service (UKAS)), oprettet i august 1995, og hermed er 
privatiseringen af de tidligere National Measurement Accreditation Services (NAMAS) 
afsluttet. ! Østrig kan der fås støtte til ISO 9000-vurderinger i servicesektoren, og der 
findes et mnovationsagentur til fremme af industrielt design, i Grækenland og Portugal er 
fremme af standardisering og certificering an del af initiativerne tii fremme af industriel 
udvikling og innovation. 
8.4 innovathnsfinanssering 
I alle medlemsstater ydes der støtte til innovationsfinansiering og de største af de 
investeringer, der er nødvendige tii udnyttelse af innovative produkter og processer. Der 
tages særlige hensyn tii SMV'ernes behov, og der anvendes ordninger for start- og 
venturekapital, fleksible lån og garantier, fremme af privat opsparing, "business angels" og 
initiativer, der skal give pensionsfonde og byggeselskaber mulighed for at stille midler ti! 
rådighed for vidensbaserede virksomheder. \ mange medlemsstater accepteres det også, at 
det offentlige går glip af indtægter på grund af skattemæssige incitamenter. På de store 
finansielle markeder i London, Frankfurt, Bruxelles og Paris er der konkrete initiativer i gang 
med henblik på oprettelse af EASDAQ (National Association of Securities Dealers 
Automated Quotation} inden udgangen af 1996. 
-'1/?y 
I Østrig vil der blive sat to initiativer i gang: privatkapital for SMV'er meo garantier for 
private investorer, udvikling af en standardiseret model for finansiering af egenkapital og 
etablering af en "børs" for business angels. Desuden kan nævnes Grundungssparen for 
langsigtede investeringslån for nye virksomheder i opstartfasen og for grundlæggelse og 
overtagelse af virksomheder. Der findes desuden en startfinansieringsordning, som får 
midler igennem ITF, og som administreres at innovationagentur. Gennem denne ordning 
ydes der støtte til nye virksomheder inden for ny teknologi gennem rådgivning og levering 
af venturekapital. I Danmark giver udviklingsseiskabsordningen en garanti på 50% for 
private udviklingsselskabers investeringer til finansiering af SMV'er, der har behov for 
yderligere kapital og ledelsesmæssig kompetence. 12 sådanne investeringsselskaber er 
blevet godkendt siden 1994 og dækkes af en generel statsgaranti på 132 mio. ECU. I 
Finland fortsætter man med egenkapitalbaserede udviklingsiån for F&U i SMV'er og venture 
kapital til virksomhedsopstart, sidstnævnte gennem den nyetablerede finske industrifond. 
I Frankrig forventer man med "Nouveau Marche" at kunne mobilisere nøgleaktører på det 
franske aktiemarked, og det er hensigten at nå op på omkring 30 børsintroduktioner hvert 
år. Ifølge den franske innovationsplan skal venturekapitalfondene kunne mobilisere 155 
mio. ECU inden for 3 år. I Tyskland meddelte Deutsche Bôrse i marts 1996, at den vi) åbne 
et Neuer Markt i 1997. Dette nve marked vil have telekommunikation, bioteknologi, 
multimedier og nye tjenesteydelser som målgruppe. Deutsche Bôrse vil også gå i 
samarbejde med "Nouveau Marché" i Paris og børsen i Bruxelles med henblik på at udvikle 
et netværk af nye markeder for egenkapital (EURONM) i vækstorienterede virksomheder. De 
statsstøttede egenkapital- og låneordninger for SMV'er vil også blive udvidet. 
Innovationslåneprogrammet under Kreditanstalt fur Wiederaufbau vil blive udvidet med 
mindst 525 mio. ECU pr. år (afventer Europa-Kommissionens godkendelse). 
Forsøgsordningen Beteiligungskapital fur junge Technologieunternehmen (BJTU) blev 
iværksat 1989, og vil blive fortsat gennem Beteiligungskapital fur kleine 
Technologieunternehmen (BTU), hvor der stilles yderlige 471 mio. ECU til rådighed. 
I Grækenland vil der i nær fremtid blive iværksat et program til finansiering af 
teknologifremme med det formål at fordele innovationsfinansieringen blandt tre parter, 
nemlig teknologiieverandøren. teknologibrugeren og den finansielle institution. I Spanien 
vedrører en af foranstaltningerne under SMV-initiativet for industriel udvikling forbedringen 
af SMV'ernes adgang til finansieringskilder og støtte til netværk af finansieringsformidlende 
organisationer. ICO-Pymes er en nv kreditmulighed for projektudviklingsvirksomheder. Den 
finansieres af Centret for Industriel og Teknologisk Udvikling og giver mulighed for 
yderligere finansiering af op til 70% af de samlede investeringsomkostninger for projektet. 
Det Nationale Innovationsselskab (ENISA), som er et offentligt venturekapitalselskab, 
regner i sin plan for 1996-1999 med investeringer på 21 mio. ECU. I Luxemburg har 
"Société Nationale de Crédit et d'Investissement" (SNCI) udviklet låneordninger for 
teknologi- og innovationsrelaterede projekter. 
I Nederlandene betragtes de administrative omkostninger for erhvervslivet som et generelt 
problem, der vedrører alle typer virksomheder, og der er ner mange initiativer i gang for at 
iette iån til og finansiering af teknologiinvesteringer. Der vii ske en forenkling af 
ansøgningsproceduren for pilotundersøgelser og af mindre lån fra Den Tekniske 
Udviklingsfond (Technisch Ontwikke/ingskrediet). Staten vil give ekstra støtte til opstart af 
teknologiorienterede virksomheder, og der indføres teknologiformidlere (startkapital og 
licenser) samt teknologivurderinger (feasibility-undersøgelser). i Sverige er der tre NUTEK-
programmer i gang, som nedbringer omkostningerne for SMV'er, som går i gang med 
J/S 
innovative projekter. Desuden kan nævnes SNITS, som støtter teknologioverførsel gennem 
støtte til udvikling af en forretningsplan, og SM/NT, som støtter dannelsen af F&U-
konsortier specielt med hensvn al internationalt samarbejde. Gennem 
startfinansieringsordningen gives der mindre gennemføriighedstilskud og fleksible lån til 
innovative projekter i perioden, før kommerciel finansiering er muiig. Der er blevet indført en 
svensk udgave af Det Forenede Kongeriges Business Expansion Scheme, hvor der gives 
skattebegunstigelse ved investering i mindre ikke-børsnoterede virksomheder. Den Svenske 
Industrifond har «værksat en ny risikokapitalordmng for små innovative firmaer. I 1993 
besluttede det svenske parlament at opløse lønmodtagerfondene. Omkring 770 mio. ECU 
blev tildelt risikokapitalprojekter (og et større oeløb blev anvendt til at oprette 18 
forskningsfonde). 
I Det Forenede Kongerige indgår der i regeringens forslag i hvidbøgerne fra 1995 og 1996 
om konkurrenceevne fremme af større konkurrence inden for kapitalfremskaffelse, specielt 
til SMV'er, samt støtte til virksomneder. således at de kan få adgang til den mest 
hensigtsmæssige finansiering gennem en ny Business Link service i England, Enterprise 
Networks i Skotland, og Business Connect i Wales. Man fortsætter i Det Forenede 
Kongenge med at fremme hurtig betaling, ligesom man gør det lettere for virksomhederne 
at udstede obligationer, i Det Forenede Kongerige, hvor over 45% af Europas 
venturekapitalfonde findes, er der blevet udviklet en række initiativer og ordninger, f.eks. 
netværket af business angels og iværksættelsen at "Alternative Investment Market (AIM)" 
på Londons børs i juli 1995. 
B. 5 Skattemæssige incitamenter 
Skattemæssige incitamenter for at få virksomhederne til at engagere sig i F&U anvendes 
nu i vidt omfang i flere medlemsstater (Belgien. Spanien. Grækenland, Irland, Nederlandene, 
Østrig og Sverige), men ikke længere i Finland. I Grækenland blev investeringsloven 
eksempelvis ændret i 1994. Den giver en lang række incitamenter (investeringstilskud, 
rentetilskud, skattebegunstigelser og øgede afskrivningsmuligheder), der samtidig skal 
fremme regionaludviklingen. I Belgien har forbundsregeringen planer om at ændre 
skattebestemmelserne for at styrke virksomhedernes egne økonomiske ressourcer. 
Selvfinansiering i SMV'erne vii blive gjort mere attraktivt. Ved indgivelse af patenter vil der 
også blive givet højere skattemæssige tradragsmuligheder. I Luxemburg har man indført 
skattemæssige incitamenter i forbindelse med væsentlig aktiebesiddelse i virksomheder 
med henblik på indirekte at fremme innovationen i virksomhederne. 
I Finland blev der i slutningen af 1980'erne indført generelle skattefradrag for F&U-
initiativer, men disse ordninger findes ikke mere. I Irland anbefaJede STIAC bl.a. et 
integreret sæt skatteforanstaltninger for at fremme F&U i virksomhederne, herunder nedsat 
skat på aktieudbytte for selvstændige, skattegodtgørelse for F&U, nedbringelse af 
omkostningerne for F&U-personale og F&U-virksomheder i tjenesteydelsessektoren samt 
ændringer af skattelovgivningen for at gøre det mere attraktivt for multinationale 
virksomheder at etablere regionale hovedkvarterer og strategiske funktioner i Irland. I 
Nederlandene vil der blive givet 23 mio. om året til forbedring af afskrivningsfleksibiliteten 
for innovative teknologier, der indføres i Nederlandene. Siden 1994 er der sket en stigning i 
de midler, der gennem skattemæssige incitamenter stilles til rådighed i medfør af loven til 
fremme af forskning og udvikling (WBSO). WBSO indebærer enten en nedbringelse af 
personaleomkostningerne gennem en nedsættelse af skatten og de præmier, som skal 
betales af arbejdsgiveren i forbindelse med F&U-personalets løn, eller en ekstra nedsættelse 
y' 
af indkomstskatten ud over det skattefradrag, som selvstændige, der seiv udvikler F&U-
aktiviteter har. « Spanien blev der indført skattemæssige incitamenter i begyndelsen af 
1996. Der kan trækkes 40% fra af den del af virksomhedernes F&U-omkostninger, som 
overstiger gennemsnitsomkostningerne i de foregående to år. 
C FTU og erhvervslivet 
i mange lande har der været ændringer i ministeriernes kompetenceområder, ofte som følge 
af. at der er kommet nye regeringer til. Den generelle tendens har været at arbejde for en 
bedre koordinering af politikkerne for industri, forskning og menneskelige ressourcer. 
Målsætningerne er de samme, og samtlige lande forbereder eller gennemfører aktioner, der i 
det store og hele minder om hinanden, og denne tendens er mest tydelig med hensyn fil 
initiativer inden for informationssamfundet. Der prioriteres forskelligt i landene afhængigt af 
forholdene inden for videnskab, teknologi og innovation i hvert land. Også økonomiernes 
størrelse, den industrielle struktur og eventuelle specielle økonomiske problemer er faktorer, 
som påvirker prioriteringen på nationalt og regionalt plan. I det følgende gives i kort form 
eksempler på de seneste udviklingstendenser. 
C. 1 Teknologiprognoser 
I 1995 blev de første resultater af omfattende teknologiprognoseprojekter, hvor der blev 
anvendt Delphiteknik, offentliggjort i Det Forenede Konge, Frankrig og Tyskland. 
Opfølgningen kan allerede ses i form af virkningen på de offentlige F&U-budgetter. I Østrig 
forlænges programmet for teknologiinformationer og politisk rådgivning til 1998. 
Teknologiprognosenetværk er i gang i Nederlandene, hvor også de større 
forskningsorganisationer deltager i studierne under det rådgivende udvalg for 
forskningsundersøgelser (OCV). Irland har også udviklet en strategi for sine 
teknologiprognoser. I Finland holder rådet for videnskabs- og teknologipolitik (som har 
statsministeren som formand) øje med teknologiske behov i økonomien. I Danmark skal 
Teknologirådet rådgive Folketinget og regeringen, idet der lægges særlig vægt på at 
igangsætte en offentlig debat om forskellige nye teknologier. I Spanien gennemfører det 
nationale evaluerings- og vurderingsråd også undersøgelser og prognoser. I Luxembourg er 
Økonomiministeriet og CRP-Henri Tudor i gang med et teknologiovervågningsinitiativ. 
C. 2 Flerårige programmer 
Omfattende flerårige programmer på regeringsniveau som supplement til de lovbundne 
årlige budgetter og finanslove er almindelige i flere medlemsstater. I de fleste af de 
følgende eksempler skitseres i disse planer både de overordnede målsætninger og budgetter 
og institutioner. 
Som eksempel på årlige budgetplaner med næsten ensartet detaljeringsgrad på 
innovationsrelevante områder kan nævnes planerne for handel og industri udarbejdet af 
Cabinet Office i Det Forenede Kongerige og af Økonomiministeriet i Tyskland. I Finland 
arbejdes der hvert femte år intensivt med at udarbejde nye generationer af nationale 
teknologiprogrammer. I Tyskland gives der i Bundesbericht Forschung 1996 en 
treårsoversigt. Grækenland er midt i det 2. operationelle program for forskning og teknologi 
(EPETII) (1994-99), mens Italien er ved at gennemføre en tredje treårsplan for forskning og 
/]si 
innovation (1994-96). I Portugal er flerårig finansiering af de bedste F&U-institutter en del 
af den nye regerings program. I Spanien blev den tredje nationale plan for F&U (1996-
1999) indført i juni 1995. I overensstemmelse med den etablerede praksis i Sverige skal der 
i september 1996 forelægges et treårigt fors/ag for forskning, efter at der i 1995 blev 
forelagt et forslag vedrørende industrien. 
C. 3 Hvidbøger 
I hvidbøger og nationale strategier og udviklingsplaner pålægges de politiske myndigheder 
yderligere koordinering, både tidsmæssigt og med hensyn til i øvrigt separate budgetter. De 
innovationsrelevante eksempler varierer både med hensyn til detaljeringsgrad og område. I 
Danmark er der ved at blive fastlagt en national strategi for videnskab og forskning. I 
Finiand blev der i 1993 offentliggjort en strategi for innovation, og i 1996 udkom en 
hvidbog om industripolitiske visioner, og det forventes at denne vil blive fulgt op af en 
teknologistrategi. I Frankrig har Industriministeriet annonceret en plan for innovation. 
Irland og Nederlandene har begge i 1995 udgivet hvidbøger om videnssamfundet. Forfås i 
Irland udgav i 1996 et dokument vedrørende en ny 15-årig strategi: Shaping our future: A 
strategy for enterprise in Ireland in the 21st century, udarbejdet for Minister for Enterprise 
and Employment. Endelig udgives der i Det Forenede Kongerige, hvorfra udtrykket 
hvidbøger kommer, hvert år en sådan. 
C.4 Nye nationale organisationsformer 
Omfordeling af sagsområder inden for regeringerne og den offentlige administration er en 
anden indikator for, om der er sket en politisk udvikling. Tendensen i flere lande har været 
at bibeholde eller øge koordineringen af F&U-udgifterne med andre erhvervslivsrelevante 
budgetter. 
I Østrig er de to vigtigste ministerier på området nu Ministeriet for Videnskab. Transport og 
Kunst og Økonomiministeriet. In Belgien er den tværministerielle videnskabspolitiske 
konference forummet for samarbejdsaftaler, hvori deltager myndighederne på forbundsplan, 
regionalt plan og fællesskabsplan (henholdsvis det franske fællesskab, det flamske 
fællesskab og det tysksprogede fællesskab). I Danmark har forskning og 
informationsteknologi siden 1994 været lagt ind under ét ministerium, og der er blevet 
vedtaget ny lovgivning om rådgivningsordningen i 1995 og 1996. I Finland holder rådet for 
videnskabs- og teknologipolitik (som statsministeren er formand for) øje med nyopståede 
teknologiske behov inden for økonomien. 
I Tyskland yder forbundsregeringen størstedelen af forskningsstøtten gennem det 
omorganiserede Ministerium for Undervisning, Videnskab, Forskning og Teknologi (BMBF). 
Med det i 1995 oprettede råd for forskning, teknologi og innovation under 
forbundskansleren er der blevet oprettet en platform for at styre dialogen mellem 
videnskab, erhvervsliv, fagforeninger og politikere hen mod fremtidens centrale spørgsmål. I 
Grækenland er der blevet oprettet et nyt Udviklingsministerium gennem en sammenlægning 
af ministerierne for industri, handel og turisme, i Italien bliver de treårige planer ajourført 
hvert år ifølge retningslinjer fra det tværministerielle udvalg for økonomisk planlægning. Et 
parlamentsudvalg er ved at behandle et lovforslag, i henhold til hvilket et eksternt organ 
skal evaluere universiteter og offentlige forskningsinstitutioner. På industriministeriets 
initiativ er der blevet oprettet et agentur for innovation ved navn AGITEC. 
4Sh 
• Portugal har den nve regering gjort rede for sine målsætninger på en lang række områder, 
der er afgørende tor innovationspolitikken iPEDIP II. flerårig finansiering for de bedste F&U-
organisationer. informationssamfundet, erhvervsfaglig uddannelse og instituttet for støtte til 
små og mellemstore virksomheder og investeringer (IAPMEI) f.eks.). Der er sket store 
ændringer * Økonomiministeriet og Ministeriet for Videnskab og Teknologi, i Spanien 
videreføres med den nye regerings torslag en strategi, der allerede blev indført med den 
(redf'e nationale p/an for F&U (1996-1999) fra juni 1995. i Det Forenede Kongerige er 
Office of Science and Technology ?OST) blevet overført til handels- og 
indusuidepartementet t 1995. 
C. 5 Målretning af F&U mod innovation 
i det følgende gives en række karakteristiske eksempler på medlemsstaternes programmer 
og instrumenter, der i nøjere grad skal målrette forskningsindsatsen mod innovation og 
konkurrenceevne. 
* Østrig er de to vigtigste instrumenter fonden tii forskningsfremme (FFF), som i 1994 
skiftede målområde til bl.a. mikroelektronik, miljøbeskyttelse, informationsteknologi og 
softwareudvikling, og innovations- og teknologifondene (ITF). I Belgien er der sket en 
kraftig udvikling inden for formidlingen mellem universiteter og erhvervslivet og inden for 
forskerparkerne igennem de sidste ti år, samtidig med at der er blevet oprettet fælles 
forskningscentre inden tor en række sektorer. Disse finansieres i fællesskab af 
forbundsregeringen og regionerne. I Danmark er der med regeringens seneste 
forskningspakke blevet tildelt midler til at styrke forskningen på universiteter og godkendte 
teknologiske institutter samt til nye strategiske programmer. THOR (Technology by Highly 
Oriented Research), som er planlagt til 1997 vil bestå i et begrænset antal store 
forskerlegater, der vdes til fremtrædende forskere med henblik på grundforskningsprojekter 
med stor relevans for industrien. En ny handlingsplan for iværksættere fokuserer på 
etablering af nye virksomheder og disses overlevelsesevner, specielt SMV'er. 
< Finland vil den finske teknologoistrategi fungere som en rettesnor for 
teknologiudvikiingscentret (TEKES). som spiller en central rolle med hensyn til finansiering 
af både universitetsforskning og forskning inden for erhvervslivet, og som rettesnor for 
andre gennemførelsesorganer. f.eks. Finlands Tekniske Forskningscenter (VTT), som er det 
største enkelte forskningsinstitut,. Både TEKES and VTT har undergået en 
evalueringsprocedure for at forbedre effektiviteten. ! Frankrig har Industriministeriet 
annonceret en inncvationsplan, hvor interventionerne i højere grad skal gå i retning af 
udvikling af nagieteknologirelaterede emner (der vil blive afsat 155 mio. ECU til indkaldelse 
af forslag) samt ,4A/\/>4/?-ordningerne. Ministeriet for Små og Mellemstore Virksomheder, 
Handel og Håndværk har meddelt, at der vil blive oprettet en ny offentlig institution 
lANVAC), der skal tage sig af innovationsudvikling inden for tjenesteydelses- og 
handelssektoren, forskningsministeriet har blandt sine prioriterede områder en registrering 
af Centres de Ressources Technologiques, og en sådan er nu i gang i seks regioner. Fra 
1997 vi! der blive givet en bonusstøtte på 5 til 10% til større virksomheder, som er villige 
til at indgå partnerskaber med SMV'er i forbindelse med deres projekter. Inden for 
medicinsk forskning vil der ske en ændring, således at der bliver større mobilitet mellem 
forskning og kliniske aktiviteter. 
i Tysktand vil indførelsen af modelprojekter iLeitprojekte) bidrage til. at forskere og brugere 
hurtigt forstår, hvordan de kan udnytte det eksisterende F&U-potentiale. 
10 
/i/?S 
Økonomiministeriet (BMWi) har siden genforeningen iagt større vægt på programmer for 
F&U-personaie. innovationsstøtte og forskningsstøtte i de nye delstater, f.eks. i form af 
Innovationkollegs, der involverer forskellige videnskabelige afdelinger og innovative 
virksomheder, i begge tilfælde for en periooe af 5 år, I Grækenland er administrationen af 
de eksisterende ordninger og iværksætteisen af nye fortsat baseret oå Sociaifonaen. En 
række orogrammer kræver, at virksomnederne deltager aktivt: programmet for uavikling af 
industriel forskning (PAVE), torskningskonsortier for rorbednng af maustrlens 
konkurrenceevne (EKVAN), samfinansieringsprogrammer (SYN) og programmet tor iegater 
ri I må/rettet forskning (YPER). 
1 Irland blev det i marts 1996 meddelt, at der ville blive ydet yderligere 5 mio. ECU tii 
programmer inden for videnskab, xeknoioqi og innovation, men regeringens svar på 
rapporten fra Science, Technology ana Innovation Advisory Council (STIAC) foreligger 
endnu ikke. i Programmes in Advanced Technologies (PATs) findes en strategi på 
mellemlang og lang sigt for udviklingen af en teknologiinfrastruktur, der skal være tii gavn 
for Irlands industri. I Italien indeholder den treårige plan for forskning og innovation 7994-
96 et forslag om, at konsortierne mel/em universiteterne,, som har haft gode resultater, og 
som giver mulighed for en mere effektiv anvendelse af ressourcerne, bør have status som 
institutioner. Planen indeholder også retningslinjer for CNR (bedre integrering af CNR's 
aktiviteter med andre offentlige og private organers). ENEA (som siden 1980'erne er gået 
ind på området ny teknologi, energi og miljø) og andre ministeriers torskningsorganer, Under 
Ministeriet for Universiteter, Videnskabelig og Teknologisk Forskning (MURST) er der blevet 
undertegnet nye kontrakter som led i de nationale forskningsprogrammer. Kontrakterne 
vedrører teknologier for opførelse og beskyttelse af bygninger, miljø og kardiologi, 
I Nederlandene arbejdes der videre på de politiske initiativer, som er beskrevet i hvidbogen 
"Knowledge in action". F.eks» vil der blive ydet støtte til projektbaseret samarbejde med 
henblik på fremme af samarbejdet meilem virksomnederne indbyrdes og mellem den private 
sektor og forskningsinstitutioner inden for en række teknologiske områder. Regeringen vil 
desuden grundlægge førende teknologiske institutter (Topinstituten). ! Portugal tager den 
administrative omstrukturering sigte oå større effektivitet, herunder hvad angår de to 
vigtigste og EU-støttede programmer PEDIP II og PRAXIS XXI. Inden for videnskabspolitik 
vil der blive iagt særiig vægt på støtte til forbedring af forskernes kompetence samt på 
uddannelse og ansættelse af forskere » stedet for på den fysiske infrastruktur. Den 
industrielle innovationspolitik vil omfatte større bestræbelser på at fremme immaterielle 
investeringer. In Spanien er det nationale program til fremme og sammenknytning af 
sektorerne videnskab-teknologi-erhvervsiiv (PACT/) koncentreret om eksisterende 
instrumenter og om en forbedring af disse, samtidig med at der under programmet oprettes 
nye mekanismer, 
I Sverige begyndte 28 kompetencecentre på otte universiteter deres arbejde i 1995 med 
støtte fra det nationale udvalg for industriel og teknologisk udvikling {(NUTEK) med det 
formål at skabe koncentrerede forskningsmiljøer, som industrielle partnere deltager aktivt i. 
FTU-konsortier for regionaludvik/ing er et midlertidigt 5-års program, under hvilket der er 
blevet igangsat 22 konsortier. I Det Forenede Kongerige ses perspektivprogrammets 
indflydelse på f.eks. forskningsrådenes og de statslige departementers prioriteringer inden 
for videnskab og teknologi: siden marts 1995 er 13 nve LINK-programmer blevet målrettet 
mod lovende nøgleområder, og erhvervsrelevant forskning vil blive taget i betragtning, når 
der tildeles midler til universiteterne. 
H 
C 8 SMV'er. innovationsstøtteinfrastruktur og don regionale dimension 
Omstruktureringerne på regeringsplan har været ledsaget af en omstrukturering af 
institutionerne. De institutioner, der skal formidle støtte til teknologioverførsel og 
samarbejde mellem de vigtigste forskningsinstitutioner, organiseres ofte som private non-
profitorgsner uden for den offentlige sektor. Den regionale dimension i forbindelse med, at 
datte netværk af formidlere skal gøres mere effektivt og i højere grad sammenknyttes med 
nationale initiativer, fremgår af nogle af eksemplerne. 
\ Østrig nar instituttet for erhvervsfremme (WlFl) udviklet en omfattende 
ledelseskonsuleniordning, og Økonomiministeriet har planer om at indføre en 
besøgsordning. Fonden tii industrifremme har iværksat et program til overførsel af innovativ 
teknologi med "kontaktprojekter", der bl.a. giver mulighed for støtte eller rentebegunstigede 
lån til produkter, der kan markedsføres. Det europæiske genopretningsprogram (ERP) har 
skiftet fokus fra investeringsfremme ti! innovation, regionaludvikling, infrastruktur og 
internationalisering. Innovationsagenturet ar ud over ovennævnte aktiviteter 
generalsekretariat for sammenslutningen af østrigske teknologicentre. In Belgien fremmer 
den flamske regering f.eks. etableringen af samarbejdsgrupper blandt virksomheder, der 
novensandig arbejder med F&U og levering af teknologiske tjenesteydelser. 
i Da^r.viir \-\ZÏ ^yndlingsprogrammet oå iværksætterområdet for 1996 og 1997 til formål at 
fremm.; oftlvsvaandighedskulturen, at begrænse de administrative byrder, at forbedre 
idgang^!. tii innovstionsfinansiering, at styrke og rationalisere de regionale rådgivnings- og 
støtt^funktbnar og i særlig grad at støtte højteknologiske og innovative iværksættere, i 
FirJanc; sr d.*i b!&v«t grundlagt ekspertisecentre i forbindelse med de bedste laboratorier 
undfcr univfcsiiVAî«» cg forskningsinstitutter som et af forbindelsesleddene mellem F&U og 
regionO'i'oiKjK'Ixftn. 
fiv.îffcrM f'< dan nye strstsgi, der er fastlagt for ANVAR i innovationsplanen, medføre en 
edre opfølgning af hurtigtvoksende virksomheder, indføre projektevalueringskriterier 
•'*£!•»'.--.inde virkningen af projekter på vækst og beskæftigelse, styrke de regionale 
oprationers 'olie og give muligheder for nye finansieringsinstrumenter for SMV'er. Til 
f:*ràfvT forv-sntes yderligere planer tii reorganisering af støtten til etablering af nye 
virkc^mheaer og for at sikre disse overlevelsesevne. Den regionale dimension i den 
.'lation-sir: politik for videnskab, teknologi og innovation styrkes gennem ORATE 
fOosfsrvation Regionalt de /"Appui Technologique aux Entreprises), som Undervisnings- og 
r'arsK.ningsministeriet har taget initiativ til. Dette initiativ sammenknytter SMV'ernes 
innovative vækstlag mad rie. regionale myndigheders ansvar, således at man når frem til et 
sammsnhasngende s#et foranstaltninger. I ORATE fokuseres også på kravene til 
fnenneskâ!ige ressourcer og på den økonomiske virkning på lidt længere sigt af 
':eknoiogispredning inden for regionen, 
? Tyskla;^ vil tre igsngvserende programmer under BMWi blive sammenlagt til ét program 
uå forbunosplan med et betydeligt større budget. Programmerne under BMBF giver 
virksomhederne ststte til arbejdskraftomkostninger, når der ansættes nye videnskabsfolk 
elier ingeniører, giver starte til små virksomneder med henblik på anvendelse af eksterne 
F&U-kontrakter og ststte inden for nøgieteknoiogiske områder og til etablering af nye 
virksomheder, i Grøkenland fungerer den decentraliserede etablering af sektorbestemte 
teknologiske udviklingsvirksomheder, forsker- og teknologiparker og forbindeiseskontorer 
som supplement tii STRIDE-Hellas programmet. Der er igangsat programmer for 
12 
n/if 
demonstrationspro/ekter (PEPER) og teknoiogioørser. I Irland er der som supplement til de 
eksisterende programmer blevet oprettet 37 virksomhedsudvalg på amtsniveau for at 
tremme oprettelsen af nye virksomneder og for at hjælpe allerede eksisterende 
mikrovirksomheder i deres udvikling. Der er tremsat forslag om at hjælpe virksomhederne 
med at danne virksomhedsnetværk. 
i Italien er en rationalisering af den teknologiske infrastruktur for SMV'er en af 
målsætningerne i den treårlige plan for forskning og udvikling 1994-96. En række lokale 
initiativer (opstartshjælp, forskningslaboratorier, mformationssamfundsekspenmenter mv.) 
er sat i gang med deltagelse af det lokale erhvervsliv, handelskamre, universiteter og 
regionale myndigheder. For Nederlandenes vedkommende har ovenfor allerede været nævnt 
en række innovationsfaciliteter for SMV'er, aer virker som skatte- og kreditincitamenter. 
Blandt nye projekter kan nævnes virksomheoshuse. der skal forbedre samarbejdet mellem 
formidlende teknologioverførselsorganisationer. Også de nationale instrumenter for 
generelle teknologier har faciliteter for SMV'er, 
i Portugal vil ovennævnte IAPMEI blive mere aktivt involveret i at rådgive SMV'er. 
Forskerparken Taguspark har igangsat såkaldte ankerprojekter, som involverer større F&U-
snstitutter, virksomheder og banker. Det potentiale, som forsker- og teknologiparker i 
Lissabon-området og opstartscentre ligger inde med. er også ved at blive undersøgt. Et af 
de tre instrumenter i teknologipolitikken i Spanien under Industriministeriet er instituttet for 
små og mellemstore virksomheder i industrisektoren (/M/P). 
De 22 nye FTU-konsortier for regionaludvikling i Sverige, som er nævnt ovenfor, hjælper 
SMV'erne i regioner, der får støtte, med at samarbejde og med at betragte institutter, 
universiteter og større virksomheder som kompetenceressourcer. Blandt andre nye 
instrumenter kan nævnes et pilotprogram for teknologioverførsel til SMV'er fra industrielle 
forskningsinstitutter, som sigter mod at skabe længerevarende netværk, ALMI Business 
Partners, som er et statsligt konsulentorgan med 40 kontorer, og støtte til handel med 
teknologiske tjenesteydelser mellem SMV'er og offentlige teknologileverandører. I Det 
Forenede Kongerige forventer Cabinet Office en yderligere stigning i antallet af programmer 
under "Teaching Company Scheme'' samt en vækst i et lignende "College-Business 
Partnership", som blev igangsat i begyndelsen af 1996. Det forventes også, at 
virksomnederne hurtigt vil gøre brug af de nye tjenesteydelser fra de såkaldte "Design 
Counse/lors"'. som er en udvidelse af Business Link-ordningen. 
13 
/is} * 
Nyligt udgivne hvidbøger og strategiplaner i medlemsstaterne 
ØSTRIG 
"Technologiepolitisches Konzept der Bundesregierung (draftV\ WIFO, Seibersdorf & Joanneum 
Research. May 1996. 
"Informationsoffensive, Bundeskanzler Vranitzky stellte in Alpbach die Weichen fur den 
Informations-Highway", in Innovativ. 3/1994 Oktober. 
"BMoWV - Infonnationsgesellschaft - Telekom Initiative Ôsterreich. Grussworte von 
Bundesminister Mag. Viktor Klima", from webmaster@iis.joanneum.ac.at, (04/07/95). 
DANMARK 
"Research in perspective. White paper on a national research strategy", Ministry of Research and 
Information Technology 1995. 
"From vision to action. Info-society 2000", Ministry of Research and Information Technology, 
1995. 
"Erhvervsredegørelse 1995", Ministry of Industry and Business, 1995. 
"Open dialogue on Danish research for the future. Research policy 1996 report to the Danish 
Parliament", Ministry of Research and Information Technology, June 1996 
FINLAND 
"Towards an innovative society, A development strategy for Finland", Science and Technology 
Council of Finland, 1993. 
"Finland's way to the information society, The national strategy", Ministry of Finance, 1995. 
"National innovation system and employment". Science and Technology Policy Council, 
November 1995. 
"Industrial policy vision", Ministry of Industry, May 1996. 
FRANKRIG 
"Les i00 technologies clés pour l'industrie française à l'horizon 2000". Direction générale des 
stratégies industrielles, 1995. 
L'innovation dans les PME. Rapport Chabbal, 1995 
GRÆKENLAND 
2nd Operational Programme for Research and Technology (EPETII). 
Operational programme for the Industry (1994-1989) 
TYSKLAND 
"Bundesbericht Forschung 1996", BMBF, 1996. 
"Forschungsleistungsplan 1994 des Bundesministeriums flir Wirtschaft", BMWi, 1994. 
14 
S)S?% 
IRLAND 
"Making knowledge work for us, A strategic view of science, technology and innovation in 
Ireland", STIAC, 1995. 
"Shaping our future: A strategy for enterprise in Ireland in the 21st century", Forfas, May 1996. 
ITALIEN 
"Ricerca e innovazione per lo sviluppo, Piano tnennela della ricerca 1994-1996", MURST, 1994 
NEDERLANDENE 
"Kennis in beweging, Over kennis en kunde in de Nederlandse économie", EZ, OC&W and 
LNV, 1995. 
"SWAP 2000", EZ, and OC&W, 1996 
PORTUGAL 
"Program do XII Governo Constitucional", 1995. 
SPANIEN 
"III Plan Nacional de I+D 1996-1999", CICYT. 
"Libra Blanco de la industria: Una politica industria para Espana". 
"Estrategia Tecnologia Energetica de la Largo Alcance (ESTELA)", Ministry of Industry and 
Energy, 1995. 
SVERIGE 
"Nåringsdepartementet", Regeringens proposition 1994/95:100 Bilaga 13, 1994. 
"Åtgarder for att bredda och utveckla anvåndingen av informationsteknik", Regeringens 
proposition 1995/96:125, 1996. 
"Samvcrkan mellan hôgskolan och nåringslivet". Ministry of Industry, 1996. 
"Forskning och pengar". Ministry of Education, 1996. 
DET FORENEDE KONGERIGE 
"Competitiveness: Forging ahead. White paper", DTI, 1995. 
Trade and Industry 1996, The Government's Expenditure Plans 1996-97 to 1998-99", Presented 
to Parliament by the President of the Board of Trade and Industry ..., 1996. 
"Developing a Winning Partnership". A report of a joint City/Industry working group established 
by the Innovation unit of DTI. 
"Foresight, First progress report", OST. 1996. 
'Competitiveness, Creating the enterprise centre of Europe", HMSO, June 1996. 
"Forward look of government-funded science, engineering and technology 1996", HMSO. 
15 
BILAG 2.3. 
Statistiske tabeller 
^? 
Europas andel af forskningen: F&U Indikatorer for EU, USA og Japan 
Samlede udgifter til F&U (mio. ECU) 1994 
Samlede udgifter til F&U i % af BNP 1995 
Samlede udgifter til F&U - pr. indbygger (ECU) 
1994 
% af samlede udgifter til F&U finansieret af 
staten i 1993 
% af samlede udgifter til F&U finansieret af 
industrien i 1993 
Antal forskere i 1993 
Antal forskere pr. 1 000 ansatte i 1993 
Antal forskere i virksomhederne i 1993 
Antal forskere i virksomhederne pr. 1 000 ansatte 
i 1993 EU15 
121 882 
1,91 
329 
39,6 
53,5 
774 071 
4,7 
376 000 
2 USA 
142 047 
2,45 
545 
39,2 
58,7 
962 700 
7,4 
765 000 
6 JAPAN 
104 069 
2,95 
833 
19,7 
73,4 
526 501 
8,0 
367 000 
6 
Kilde: Europa-Kommissionen. GDXH på grundlag aj oplysninger fra OECD 
iMhÉll 
De seneste tendenser for private virksomheders F&U-udgifter 
(i 1987 US A-priser, mia. ECU, gennemsnitlige årlige vækstrater) 
EU 
GS 
NL 
SE 
USA 
JAP 
4 
Procent 12 16 
11991-1993 Q1981-1991 
Kilde: MERIT, oplysninger: OCDE, EUROSTAT. IMF. UNIDO og UNESCO 
m i 
XâM.2 
Status over teknologiske områder i EU. USA og Japan, målt i antal patenter. 1993 
EUROPA Europæiske patenters andel (%) af 
verdens patenter 
EU USA JAPAN US-amerikanske patenters andel 
(%) af verdens patenter 
EU USA JAPAN 
Elektronik / elektricitet 
Instrumenter / optik 
Kemi / farmaceutiske produkter 
Industrielle processer 
Mekanisk teknik / transport 
Farbragergoder 
AHe områder 34,2 
37,8 
40,3 
50,1 
58,5 
64,0 
46,4 30.0 
32,4 
33,7 
25,6 
19,2 
16,9 
27,3 31,8 
23.4 
20,0 
16,6 
15,5 
8.0 
20,9 i i,5 
14,9 
28.2 
22,3 
23.6 
19,1 
16,6 46.7 
50,8 
51,0 
50,5 
45,4 
50,1 
48,7 35.4 
28,0 
19,7 
19,3 
22,5 
12,5 
25,0 
Kilde: USPTO. 
Oplysninger: OST og CHI-Research. 1995. 
UNESCO World Science Report 
label 4 
F&U-udgifter (i % af BNI) og disse udvikling i adskillige lande 
F&U-udgifter i % af BNI 
0 0,5 1.5 2,5 Reel vækst i F&U-udgifter 
1989-1993 
Taiwan 
Sydkorea 
JAP 
USA 
Canada 
GB 
W5 10.,., 15 20 
gennemsnit (%) 
Kilde: The World competitiveness report, World economic forum, IMD 
1V> 
labels 
Bruttoudgifter til F&U pr. medlemsstat (% af BNI) 
3 T 
2.5 4-
2 + 
1,5 + 
1 4-
0.5 4-
F GB DK NL I IRL E P GR 
Referenceår: 1991 (B), 1992 (D, F, IRL, P), 1993 (GB, DK, NL, I, E, GR) 
Kilde: Eurostat, forskning og udvikling, årlige statistikker 1995. 
Tabel 6 
FORDELING AF UDGIFTERNE TIL INNOVATION I VISSE 
MEDLEMSSTATER 11992* 
Forsoegsproduktion 
osv. 
Andet 
Produktudformning Markedsanalyse 
F&U 
Patenter 
* Dvs. de 12 medlemsstater i 1992 med undtagelse af Grækenland, Portugal, Det Forenede Kongerige 
og Frankrig 
Kilde: CIS, foreløbige resultater 
-m 
labfiLZ 
FORDELING AF UDGIFTERNE TIL INNOVATION I VISSE MEDLEMSSTATER 11992 
EFTER VIRKSOMHEDSSTØRRELSE 
• Markedsanalyse 
• Forsøgsproduktion osv. 
O Andet 
m Produktudformning 
D Patenter 
• F&U 
Stor Lille Mellemstor 
Stoerrefso 
* De 12 medlemsstater i 1992 undtagen Grækenland, Portugal, Det Forenede Kongerige og 
Frankrig. For Tyskland foreligger kun oplysninger vedrørende store virksomheder. 
Kilde: CIS, foreløbige resultater 
Tabel 3 
METODER ANVENDT TIL OPRETHOLDELSE AF KONKURRENCEEVNEN FOR 
PRODUKTINNOVATION ï VISSE MEDLEMSSTATER* 
Forspring Kompleksitet af Hemmelighed 
Iftkcnkurrsnter produktkoncept 
mht 
planlægning Patenter Registrering af 
konsept 
i Stor G Mellemstor a Lille 
* De 12 medlemsstater i 1992 med undtagelse af Spanien, Frankrig, Italien, Grækenland, Portugal og 
Det Forenede Kongerige 
Kilde: CIS, foreløbige resultater 
17Ï 
Tabel? 
BETYDNINGEN AF FAKTORER, DER FORHINDRER INNOVATION 
60 T 
Økonomiske Virksomhed»- Intellektuel For let at Kundernes Tidsplan Manglende 
faktorer interne ejendomsret kopiere reaktion tekniske 
faktorer muligheder 
røikke-Snnovative virksomhed O Innovative virksomhed 
* Virksomheder, der har påbegyndt produkt- eller procesinnovation i perioden 1990-1992 
Kilde: EUROSTAT (CIS), Foreløbige resultater 
Tabel 10 
MÅLSÆTNINGENS BETYDNING FOR INNOVATIONEN 
Forbedret Produk- PnxJukt- Større Skabe Forbedret Forbedre- Udskift- Begrænse 
markeds- tionsom- kvalitsii produkt- nye produkt- de ningaf forurening 
and«! kosiningsr sortiment markeder fleksibilitet arbejds- forældede 
betingelse produkter 
Målsætning 
Procentdel af virksomheder, der betragter disse faktorer som meget vigtige eller afgørende (re­
ferenceår: 1990-1992) 
Kilde: CIS (Foreløbige resultater) 
SI ilL 
Tabel II 
Signifikante korrelationkoefficienter mellem de gennemsnitlige vækstrater for 
beskæftigelsen, produktinnovationen og procesinnovationen i forskellige 
EUROPÆISKE lande (1970 - 1992) 
Produkt inn« va cior, Procesinnovation 
Ar 70-90 80-90 ~89^92 91-92 70-90 80-90 8SMJ2 91-92 
Belgien ~ + + Ô~~ - ~ + Ô 
Danmark ^ 4- + 0 ^ + + 0 
Frankrig 4. + + + 4- + H- + 
' Tyskland " + + ô 0 + "+ Ô 5 
Italien + - - - 4 - - -
Nederlandene + + 0 - + + - 0 
Norge + + Ô Ô +~ Ô Ô Ô 
Spanien + +~ + Ô + + + Ô 
Det Forenede + + 4- + i- + -»- + 
Kongerige 
Kilde: EIMS, Innovation and employment in Europe, på grundlag af oplysninger fra CIS, Licht, 1995 
labfiLU 
Udvikling i beskæftigelsen i mikrovirksomheder, SMV'er og store virksomheder, 
EUROPA-15,1988-1995 (1988=100) 
110 T 
105 \ 
100 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
Kilde: EIMSmal Business Research and Consultancy, EIM, Vol. A, n° 11/12 november 1994. 
ni 
Tabel 13 
Virksomhedsregistreringer (indeks) efter land 1988-1993 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 afvigelse i % 
Tyskland 1 100 103 114 120 122 125 +25 
Tyskland 2 i.o. i.o. 100 110 102 101 +1 
Belgien 100 100 95 93 97 i.o. -3 
Danmark 100 117 117 143 131 i.o. +31 
Spanien i.o. 100 99 107 118 i.o. +18 
Frankrig 100 101 99 91 90 90 -10 
Grækenland 100 84 70 62 69 76 -24 
Irland 100 99 98 LO. i.o. i.o. -2 
Italien 100 95 94 114 103 97 -3 
Luxembourg 100 130 137 140 149 159 +59 
Nederlandene 100 109 112 121 135 i.o. +35 
Portugal 100 112 125 119 146 141 +41 
Det Forenede 100 109 109 91 75 67 -33 
Kongerige 
Østrig 100 115 83 79 91 102 +2 
Finland 100 108 95 88 92 96 -4 
Norge 100 i.o. 76 i.o. 52 i.o. -48 
Sverige 100 99 117 101 84 94 -6 
Medianværdi 100 103 99 107 99.5 99 -1 
Tyskland 1 refererer til det tidligere Vesttyskland, og Tyskland 2 refererer til det genforenede Tyskland. 
Kilder: Tyskland IfM, Bonn 
Østrig The Regional Databank og IFG. Wien 
Belgien The National Statistical Institute 
Danmark Danmarks Statistik 
Spanien Industrial Record Office og skøn fra IKEI 
Finland Statistics Finland. Business register 
Frankrig INSEE. SIRENE. 1994, ANCE 
Grækenland National Statistics Services Greece 
Irland Census of Industrial Production, 1987-1990 
Italien Movimprese Databank 
Luxembourg Trade Register 
Norge Central Bureau of Statistics 
Nederlandene Van der Hoeven. WHM og WHJ Verhoeven, Creatie en teloorgang 
van arbeidsplaatsen. EIMSmal Business Research and Consul­
tancy, 1994. 
Portugal INE Monetary and Financial Statistics 
Det Forenede Kongerige Business Start-up Estimates, National Westminster Bank 
Sverige Statistics Sweden 
n't 
labsUi 
Innovationens indflydelse på beskæftigelsen i Italien 
Størrelse 
20-199 
200-499 
500+ Væksten i beskæftigelsen 
Innovationsvirksomheder 
Beskæftigel-
sesvæksten i 
1992 
1,07 
1,01 
0,98 Produktivi­
tets­
stigningen 
1,12 
1,14 Andel i 
eksporten 
1992 
73,0 
81,3 
1,10 j 98,3 Ikke-innovationsvirksomheder 
Beskæftigei-
sesvæksten i 
1992 
1,03 
0,98 
0,94 Produktivi­
tets­
stigningen 
1,03 
0,95 
0,86 Andel i 
eksporten 
1992 
59,0 
64,5 
68,1 
Kilde: EIMS, The Impact of Innovation on Employment in Italy. Analysis on the basis of CIS data, 1995. 
Iahelis 
De immaterielle faktorer og konkurrencedygtigheden 
Innovation 
Patenter 
Salgsarbejde 
•2 0 
Andel af markeder i vækst 
Kilde: PIMS 1994. 
PIMS-undersøgelse (Profit Impact of Market Strategy) gennemført af PIMS Associates Ltd (USA) og Irish 
Management Institute. 
Undersøgelse gennemført i afdelinger af store virksomheder i NordamerLka (først og fremmest USA) og i 
EUROPA (50% i Det Forenede Kongerige) 
m 
Tabel 16 
RISIKOKAPITAL 
PROCENTVIST FORDELTE STADIER AF INVESTERINGERNE I EUROPA 
1995* 
Omlægnings-
kapital «.»* 
Lånefinansierede 
tilbagekøo 
21.5% 
* De 15 medlemsstater (med undtagelse af Luxembourg) samt Norge, Schweiz og Island 
Kilde: EVCA, Ernst & Young 
Tabel 17 
RISIKOKAPITAL 
FORDELING AF INVESTERINGERNE 11995 
EFTER INVESTEREDE BELØB 
EU GB NL S 
I Lånefinansierede CSOmlægmngskaoita! a Udvidelser 
tilbagekoeb • Forberedelses- og 
startkapital 
Kilde: EVCA - Ernst & Young 
Jh 
Tabel IS 
Risikokapitalinvesteringer i EUROPA og USA (1995) 
1995 
Samlede investeringer 
Investerîngsstadier 
Forberedelse og start 
Udvikling 
Lånefinansierede 
tilbagekøb 
Invest, pr. sektor 
Informationsteknologi 
Bioteknologi 
Ikke-teknologiske 
Gennemsnitlig 
størrelse af opstart­
finansiering USA(l) 
1 000 ECU 
5 748 000 
i 475 000 
3 307 000 
932 000 
2 641 000 
1 398 000 
1 709 000 
932 % 
+50* 
26 
58 
16 
46 
24 
30 # 
1 100*' 
445 EU(2) 
1 000 ECU 
5 546 000 
320 000 
2 300 000 
2 900 000 
902 000 
422 000 
4 222 000 
280 % 
+-2 
5,7 
42 
52 
16 
8 
76 # 
4 955 
939 
(1) Kilde: VentureOne (Amerikansk) 
(2) EVCA 
* 50% forøgelse af investeringerne ( 1994-1995) 
** 1 100 investeringer i USA i 1995. 
ïabellâ 
Skatter og sociale afgifter i EUROPA (1993) 
Land Skatter og sociale afgifter i 
% af BNI 
^ Tyskland 41,4 
Østrig 43,7 
Belgien ^ 44,5 
Danmark 49,0 
Spanien 35,9** 
Finland 45,9 
Frankrig 43,2 
Irland " 35,8** 
Italien £2_ 
Luxembourg 43,2 
Norge _7_5 
Nederlandene 47,6 
Portugal 33,0* 
Det Forenede Kongerige 32,2 
Sverige 50,6 
*I99l 
** 1992 
Kilde: Eurostat, Skatter og sociale afgifter 1982-1993 
10 
ti 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 589 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 08 04 15 10 
Katalognummer : CB-CO-96-606-DA-C 
ISBN 92-78-11812-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg