-tr -Ci KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 19.07.1995 
KOM(95) 370 endelig udg. 
GRØNBOG 
Brugsmodel beskyttelse i det indre marked 
(Forelagt af Kommissionen) 

iNmiOLDSKOKTKCJNttLStt 
Side 
Resumé og spørgsmål i 
i. Indledning 1 
II. Behovet for EU-foranstaltninger vedrørende brugsmodelbeskyttelse 4 
A. Oprettelse af det indre marked og dets funktionsmåde 5 
B. Den nuværende situation i medlemsstaterne 5 
C. Brugsmodelbeskyttelsens økonomiske relevans 7 
1 Anvendelsen af brugsmodelbeskyttelse i EU 8 
a) Antallet af nationale ansøgninger 9 
b) Grænseoverskridende ansøgninger 11 
c) Ændring af ansøgningsadfærden i EU 11 
2. Brugsmodelbeskyttelsens betydning i forhold til patenter 13 
3. Brugsmodelbeskyttelsens betydning i forhold til 
virksomhedsstørrelsen 14 
4. Betydningen for enkelte erhvervssektorer 15 
5. Årsager til brugsmodelbeskyttelsens anvendelse 16 
a) Hurtig og enkel registrering 16 
b) Lavere beskyttelsesbetingelser 17 
c) Lave omkostninger 18 
d) Foreløbig beskyttelse 21 
6. Brugernes økonomiske evaluering 21 
7. Prognose over udviklingen i brugsmodelbeskyttelsens 
økonomiske relevans 22 
a) Ændringer i udgifterne til forskning og udvikling (F&U) 23 
b) Ændring af produktionscyklusser, tidspunktet for 
markedsføring samt opfindelsernes levetid 24 
c) Ændring af udviklingsspring og udnyttelsestiden i 
forbindelse med opfindelser inden for Den Europæiske 
Union 28 
d) En EU-brugsmodelbeskyttelses betydning for 
industrivirksomheder og selvstændige opfindere 29 
^ 
D. De ejendomsretlige forskelles virkning på det fælles marked 32 
1. Ændring af de frie varebevægelser 32 
2. Konkurrenceforvridninger på det fælles marked 35 
3. Konsekvenserne for industrivirksomheder og selvstændige 
opfindere 36 
E. Forholdet mellem EU's målsætning og det økonomiske behov 41 
III. Foranstaltninger, der er egnede til harmonisering af 
brugsmodelbeskyttelsen på eu-plan 42 
A Det egnede harmoniseringsinstrumcntarium 43 
I. Indbyrdes tilnærmelse af systemerne 44 
a) Indførelse af nationale ejendomsretlige bestemmelser 45 
b) Den indholdsmæssige indbyrdes tilnærmelse af den 
nationale brugsmodelret 47 
2 Den udvidede indbyrdes tilnærmelse af lovgivningen 48 
3. Indførelse af en EU-dækkende ejendomsret 49 
4. Kombination af indbyrdes tilnærmelse af lovgivningen og 
indførelse af en fælles ejendomsret 50 
5. Industrivirksomheders og selvstændige opfinderes opfattelse 51 
6. Patentagenters opfattelse 53 
B. Nødvendige principper for en indholdsmæssig udformning af 
brugsmodelbeskyttelsen på EU-plan 55 
1. Grundmodellen 56 
a) Form- eller opfindelsesbeskyttelse? 56 
b) Registrering 57 
c) Prøvning af om beskyt telsesbet ingelserne opfyldes 59 
d) Grundstrukturen 61 
2. Andre bestemmelser 62 
a) Opfindelseshøjde 63 
b) Krav om rumlig form 64 
c) Udelukkelse af opfindelser 66 
1) Ikke-beskytbare opfindelser 66 
2) Stoffer og stofblandinger 67 
3) Opfindelse i form af fremgangsmåder 68 
d) Nyhed 70 
e) Industriel udnyttelighed 71 
f) Meddelelsesprocedure 72 
g) Ejendomsretlige virkninger og overdragelse 75 
h) B eskyttel sesperiode 76 
i) Krænkelse 77 
j) Dobbeltbeskyttelse 77 
k) Relationen til patentbeskyttelse 79 
Litteraturfortegnelse I 
HCSHIIU* ou s norj» s ni à I 
Den industrielle retsbeskyttelse (patenter, varemærker, mønstre, brugsmodeller) har en 
vigtig funktion på det indre marked: den skal fremme innovationsaktiviteten, således at 
vejen fra den første idé til realisering heraf bliver så enkel som mulig. Jo enklere og mere 
gennemskuelige sådanne ordninger er for brugeren, jo mere bidrager de til at fremme 
innovationen, idet de muliggør en effektiv beskyttelse af opfindelser. Da oplysningerne om 
de beskyttede opfindelser offentliggøres, informeres konkurrenterne samtidig om, hvilke 
nye opfindelser der er gjort. På den måde kan man øge de europæiske virksomheders 
konkurrenceevne og samtidig tage højde for ønsket om at sikre de frie varebevægelser og 
en ufordrejet konkurrence. 
Brugsmodeller er registrerede rettigheder, der indrømmer eneret til tekniske opfindelser. 
Som ved patentbeskyttelsen forlanges det, at de opfindelser, der ska! beskyttes, skal være 
nye (nyhed) og udvise en vis grad af opfinderisk indsats (opfindelseshøjde, hyppigt lavere 
end ved patenter). I modsætning til, hvad der er tilfældet i forbindelse med patenter, 
meddeles brugsmodeller uden prøvning af nyhed og opfindelseshøjde Dermed kan 
ejendomsrettighederne opnås hurtigere og billigere, samtidig med at de dog giver mindre 
retssikkerhed. Brugsmodelbeskyttelse findes på nuværende tidspunkt udelukkende på 
nationalt plan. 
Med udgangspunkt i ønsket om, at det indre marked skal virkeliggøres og fungere, har 
Kommissionen undersøgt, om det er nødvendigt at træffe EU-foranstaltninger vedrørende 
brugsmodelbeskyttelse og i givet fald, hvilke foranstaltninger der ville skulle træffes for at 
ovenfor nævnte mål kan nås ved en harmonisering af brugsmodelretten. 
Behovet far foranstaltninger 
Inden for brugsmodelbeskyttelse findes der allerede beskyttelseskoneepter i Frankrig, 
Belgien, Portugal, Italien, Spanien, tyskland, Irland, Danmark, Grækenland, Finland, 
Østrig og Nederlandene. I Storbritannien, Sverige og Luxembourg findes der ingen 
tilsvarende ejendomsrettigheder. En sammenligning af de nationale systemer viser, at der i 
forbindelse med beskyttelsesbetingelserne eksisterer betydelige forskelle, som på 
nuværende tidspunkt ikke synes at gøre en grænseoverskridende anvendelse heraf mulig. 
Der er hidtil ikke taget initiativer på EU-niveau, hvorfor der ikke findes nogen EU-
dækkende beskyttelse af opfindelser med lavere opfindelseshøjde, ligesom der i de lande, 
hvor denne beskyttelsesform ikke findes, slet ikke eksisterer en adækvat beskyttelse af 
sådanne opfindelser. I lyset heraf har Kommissionen undersøgt brugsmodelbeskyttelsens 
økonomiske betydning for at kunne fastslå, om de eksisterende forskelle har en negativ 
virkning på de fastsatte mål, nemlig frie varebevægelser og ufordrejet konkurrence. 
Brugsmodelbeskyttelsens nuværende og fremtidige økonomiske relevans 
Med henblik på at vurdere brugsmodelbeskyttelsens økonomiske relevans er der foretaget 
en undersøgelse af anvendelsen af de eksisterende beskyttelsessystemer (efter hyppighed, 
virksomhedsstørrelse, ansøgningsårsager) og udviklingen i innovationsaktiviteten. 
Generelt gælder, at brugsmodelbeskyttelsen er meget populær. Der er cirka lige mange 
brugsmodelansøgere som patentansøgere. Hvis man sammenligner de nationale systemer, 
vil man konstatere, at beskyttelsessystemerne med begrænset opfindelseshøjde anvendes 
hyppigere end de systemer, der fastsætter samme beskyttelsesbetingelser som ved 
patenter. Da det indre marked er ved at vokse frem, må man samtidig gå ud fra, at 
behovet vil stige i fremtiden, især for grænseoverskridende ansøgninger på det indre 
marked. 
I henholdtil en evaluering af bnjgsrrtodelansøgningerne i EU ordnet efter industribrancher 
anvendes brugsmodelbeskyttelsen primært inden for maskinindustrien, elektroindustrien 
samt finmekanik/optik. Der kan registreres en større interesse blandt små og mellemstore 
virksomheder samt selvstændige opfindere end blandt større virksomheder. 
Ifølge en analyse af brugsmodelansøgningerne anvendes denne ejendomsret primært af 
følgende grunde; 
• hurtig og enkel registrering 
• lavere beskyttelsesbetingelser end ved patenter 
• lavere omkostninger 
• foreløbig beskyttelse frem til meddelelse af et patent 
Spektret over ansøgningsgrunde spænder således vidt. Denne ejendomsret foretrækkes 
nemlig i forbindelse med opfindelser, som ansøgerne ikke er sikre på at kunne 
markedsføre med held, hvorfor de ønsker at holde beskyttelsesomkostningerne på så lavt 
et niveau som muligt. Denne ejendomsret anvendes imidlertid samtidig også ved 
opfindelser, der er forbundet med en særlig risiko for fremstilling af efterligninger og 
dermed er af særlig betydning for den ansøgende industrivirksomheds yde- og 
konkurrenceevne. Denne ejendomsret anvendes desuden, hvis der ikke kan opnås eller 
kun kan opnås en utilstrækkelig beskyttelse ved patentbeskyttelsen (for lav 
opfindelseshøjde, for lang ventetid inden meddelelsen). Dette fører uafhængigt af 
virksomhedsstørrelsen til en positiv vurdering af beskyttelseskonceptets virkninger, der 
primært betyder en forbedring af markedspositionen og sekundært en direkte forbedring af 
indtjeningen. 
En analyse af opfindelsers betydning viser, at især små og mellemstore virksomheder godt 
er klar over, at de skal intensivere deres innovationsaktiviteter på grund af den hårde 
konkurrence. For dem får opfindelser med små udviklingsspring og/eller kort levetid 
derfor større betydning i fremtiden, hvorved der vil opstå et tilsvarende øget 
beskyttelsesbehov, der bedst kan dækkes af brugsmodelbeskyttelsen. Dertil kommer, at 
kun en lille andel (højst 10%) af de adspurgte i alle virksomhedsstørrelser og brancher 
forventer at andelen af sådanne "små" opfindelser Vu falde i fremtiden. 
I lyset af de hidtidige resultater kan det ikke undre, at industrivirksomheder, selvstændige 
opfindere og patentagenter i en rundspørge ser et stort økonomisk behov for en fælles 
brugsmodelbeskyttelse inden for EU. En evaluering efter virksomhedsstørrelse viser, at 
frem for alt små virksomheder med indtil 500 beskæftigede har en særlig stor interesse 
heri. 
Virkninger fxx iktjælks marked 
Medlemsstaterne har generelt frie hænder med hensyn til udformningen af brugsmodel­
beskyttelsen, da ordningerne hverken er et middel til vilkårlig diskriminering eller en skjult 
begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne. Man kan derfor på nuværende 
tidspunkt indføre forskelligartede nationale ordninger og medlemsstaterne vil muligvis 
beslutte helt at give afkald på en sådan ejendomsret. 
Beskyttelsesomfanget af nationale intellektuelle ejendomsrettigheder er begrænset til den 
medlemsstat, de er meddelt for. Så længe der ikke er foretaget en juridisk samordning, kan 
rettighedshaver således hindre tredjemand i at indføre beskyttede produkter, der er 
fremstillet og markedsført uden hans samtykke. Det er således en naturlig del af de 
intellektuelle ejendomsrettigheder, som medlemsstaterne indrømmer, at de kan anvendes 
til at hindre frie varebevægelser. 
Disse forskelle mellem de eksisterende systemer, som rettighedshaveren ikke kan påvirke, 
tvinger denne til at undgå markeder, hvor han ikke kan opnå en tilsvarende ejendomsret til 
sine opfindelser. I lyset af brugsmodelbeskyttelsens økonomiske betydning etableres der 
dermed en barriere mellem markederne inden for EU. De eksisterende ejendomsretlige 
forskelle har dermed en direkte og negativ indflydelse på samhandelen inden for EU og på 
virksomhedernes evne til at behandle det følles markod >cm et enhedsmarked for deres 
aktiviteter. Resultatet heraf er, at de frie varebevægelser begrænses, og at der dermed 
opstår konkrete ulemper for de berørte. 
De økonomiske aktører kan reelt kun drage fordel af EF-traklatens grundlæggende 
friheder, hvis der er skabt lige konkurrencebetingelser for dem med hensyn til den 
industrielle ejendomsret. På grund af de gældende ejendomsretlige forskelle står 
virksomheder og individuelle ansøgere, der ønsker at udnytte deres opfindelser 
erhvervsmæssigt i flere stater, over for det problem, at de må gøre sig bekendt med mange 
forskellige systemer eller indhente rådgivning i de forskellige medlemsstater. 
Disse forhold kan store virksomheder, der kan investere store beløb i at fremme og 
beskytte deres opfindelser, måske bære, men for individuelle ansøgere samt små og 
mellemstore virksomheder bliver de eksisterende forskelle og det dermed forbundne 
behov for juridisk bistand til et administrativt problem og til en hyppigt uoverstigelig 
omkostningsfaktor. Dette begrænser disse virksomheders innovationsaktivitet og 
resulterer dermed i en forvridning af konkurrencen. 
-V-
Det kan derfor ikke undre, at industrivirksomheder og selvstændige opfindere klager over 
betydelige problemer i forbindelse med den grænseoverskridende anvendelse af 
brugsmodelbeskyttelsen. Problemerne vokser samtidig i takt med eksportintensiteten. 
Forholdet mellem EU's målsætning og det økonomiske behov 
I lyset af det store økonomiske behov er det ikke ønskeligt at fastholde den nuværende 
situation, der ikke svarer til ideerne om et sammenvoksende Europa. Det er ikke sådan, 
man opnår frie varebevægelser og ufordrejet konkurrence. 
Hvis det indre marked skal oprettes og fungere, skal en harmonisering efter 
Kommissionens mening rettes ind efter det nuværende og fremtidige økonomiske behov1 
Udviklingen i innovationsaktiviteten i EU, der præges af en tendens til mindre 
udviklingsspring, højere omkostningssensibilitet, kortere produktions- og markedsførings-
cyklusser samt opfindelsers reducerede levetid, resulterer i et øget behov for en 
ejendomsret, der hurtigt, enkelt og billigt kan yde beskyttelse for tekniske opfindelser 
inden for EU. 
For at fjerne de anførte misforhold forekommer det derfor nødvendigt på EU-plan at 
træffe foranstaltninger vedrørende brugsmønsterbeskyttelse. Disse foranstaltninger vil 
skulle honorere følgende målsætninger: 
beskyttelse af tekniske opfindelser med små udviklingsspring 
beskyttelse af tekniske opfindelser med kort levetid 
en ejendomsret, der kan opnås hurtigt 
en ejendomsret, der kan opnåslet 
en ejendomsret, der kan opnås billigt 
hurtig offentliggørelse og dermed hurtig informering af offentligheden. 
Nødvendige foranstaltninger 
Europa-Kommissionen har til opgave at foreslå de foranstaltninger til indbyrdes 
tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning, der er nødvendige med henblik på 
gennemførelsen af det indre marked. Kommissionen har derfor foretaget en undersøgelse 
Denne fremgangsmåde har resulteret i, at der er blevet truffet foranstaltninger til beskyttelse af nye 
teknologier (f.cks. bioteknologi), samt til, at eksisterende beskyttelsessystemer (f.cks. i forbindelse 
med lægemidler) er blevet tilpasset ændrede behov. 
af, hvilke instrumenter, der er egnet til at indgå i en fremtidig brugsmodelretlig ordning på 
EU-plan, samt af, hvilken indholdsmæssig udformning der er nødvendig. 
Det egnede harmoniseringsinslrw*e?tfarmm 
Inden for brugsmodeller findes der forskellige alternative løsninger. 
Den første mulighed er en tilpasning af beskyttelsessystemerne ved hjælp af et direktiv. 
En indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne vil ikke blot fjerne forskelle mellem 
eksisterende retsbestemmelser, men samtidig indføre denne ejendomsret i de lande, hvor 
der på nuværende tidspunkt ikke findes en sådan beskyttelsesform. Dermed vil der opstå 
en samling nationale ejendomsrettigheder. De enkelte rettigheders beskytteisesomfang 
ville imidlertid være begrænset til den enkelte medlemsstats område. 
Ifølge de hidtidige resultater af rundspørger blandt patentagenter som rådgivere på den 
ene side og blandt industrivirksomheder og selvstændige opfindere på den anden side går 
flertallet ind for et brugervenligt system, hvormed man i en ansøgningsprocedure kan opnå 
beskyttelse i tre til fem medlemsstater. Dette kan ikke opnås ved en indbyrdes tilnærmelse 
af de nationale lovgivninger. 
Den indbyrdes tilnærmelse af de nationale beskyttelsessystemer er således efter 
Kommissionens opfattelse ganske vist en første forbedring af den nuværende situation, 
men den fjerner ikke alle eksisterende ulemper. 
Efter Kommissionens opfattelse forekommer det desuden hensigtsmæssigt at undersøge, 
om der bør træffes foranstaltninger, der går ud over den indbyrdes tilnærmelse af 
lovgivningerne 
Man kunne overveje at udvide den indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne med 
medlemsstaternes gensidige anerkendelse af den nationale beskyttelse. Dermed kunne 
man opnå en grænseoverskridende beskyttelse ved én ansøgningsprocedure og samtidig 
bibeholde de nationale ejendomsrettigheder og de nationale myndigheder. 
Et andet alternativ ville være at skabe en EU-dækkende ejendomsret ved hjælp af en 
forordning, der som EU-ret er overordnet de nationale beskyttelsessystemer, men ikke 
erstatter disse. En sådan EU-dækkende ejendomsret ville gælde umiddelbart i alle 
medlemsstater. På den måde ville det være muligt at skabe en ejendomsrettighed gældende 
for et område, der dækker alle medlemsstater, ved indgivelse af én ansøgning hos én 
fælles myndighed ved én enkelt procedure. 
Det må ikke desto mindre fastholdes, at de nationale markeders integration i det fælles 
marked er en proces, der endnu ikke er afsluttet, især ikke når man tager hensyn til at 
Østrig, Sverige og Finland netop er indtrådt i EU. Man kan derfor også forestille sig en 
kombination af forskellige muligheder for at tilpasse et fremtidigt system bedre til 
behovene på det indre marked. Som i forbindelse med varemærke- og mønsterreglerne 
kunne man kombinere den indbyrdes tilnærmelse af nationale ejendomsrettigheder ved 
hjælp af et direktiv og indførelsen af en EU-dækkencle ejendomsret i form af en 
forordning. 
Den nødvendige indholdsmæssige udformning af brugsmodelbeskyttelsen på EU-phui 
Ni ud af tolv medlemsstater har en brugsmodelbeskyttelse. I alle eksisterende systemer 
indrømmes der en registreret ret til tekniske opfindelser uden at nyheden og 
opfindelseshøjden prøves. Disse fælles træk bør efter Kommissionens mening danne 
grundlag for en fremtidig regulering af brugsmodelbeskyttelsen på EU-plan. 
Da de gældende ordninger på andre punkter afviger betydeligt fra hinanden, anser 
Kommissionen det for nødvendigt at undersøge alle udformningsmulighederne med 
hensyn til opfindelseshøjden, kravet til rumlig form (opfindelsen skal manifestere sig i en 
tredimensional form), udelukkelsen af opfindelser, nyheden, den industrielle udnyttelighed, 
meddelelsesproceduren, den ejendomsretlige virkning, overdragelsen, ejendomsrettens 
fortsatte eksistens, krænkelse samt muligheden for dobbeltbeskyttelse (én og samme 
opfindelse beskyttes på én gang af patent og brugsmodel) 
Efter Kommissionens opfattelse forekommer det efter de hidtidige undersøgelser 
hensigtsmæssigt, at 
• fastsætte en lavere opfindelseshøjde end ved patenter, idet man kun på den måde 
kan tage højde for de behov, der opstår i forbindelse med den opfinderiske indsats, 
der er i konstant udvikling 
• afskaffe den rumlige (tredimensionelle) form, da den er historisk betinget og ikke 
længere er i overensstemmelse med nutidens krav 
VW 
\x%& sfcøkmdmger M^ og afvente de interes­
serede kredses reaktion i forbindelse med stoffer og opfindelser i form af 
fremgangsmåder 
rette begrebet nyhed ind efter den kendte teknik, uden at begrænse den til en 
medlemsstats område, da dette ikke er i overensstemmelse med målet om at 
virkeliggøre det indre marked 
fastsætte en ikke-nyhedsskadelig periode på 12 måneder i analogi med artikel 8 i 
forslaget til et EF-mønster 
regulere den industrielle udnyttelighed i overensstemmelse med artikel 57 i Den 
Europæiske Patentkonvention 
indføre en meddelelsesprocedure, der er rettet ind efter artikel 78 til 85 i Den 
Europæiske Patentkonvention, dog således at der ikke foretages prøvning af alle 
beskyttelsesforudsætninger, men en a vista-prøvning af beskytbarheden 
indføre en frivillig nyhedsundersøgelse, som kan øge retssikkerheden 
regulere brugs- og forbudsrettighederne samt konsumptionen i forbindelse med 
brugsmodelbeskyttelse i analogi med patentretten, dog således at man eventuelt 
kunne overveje at begrænse antallet af krav 
muliggøre en ubegrænset overdragelse af allerede registrerede ejendoms­
rettigheder 
regulere årsagerne til patentets ophør eller ugyldigheds-kendelse i analogi med 
patentretten i medlemsstaterne 
fastsætte en kort beskyttelsesperiode på indtil 10 år (som forlænges med flere år ad 
gangen), der kan anvendes som en effektiv regulator i forbindelse med de mindre 
godkendelsesbetingelser, der stilles ved denne ejendomsret 
i det tilfælde hvor der er tale om en krænkelse af rettighederne til en brugsmodel, . 
kan der åbnes mulighed for, at der efter Domstolens skøn kan kræves en 
undersøgelsesrapport udarbejdet med henblik på at fa afklaret, om den omstridte 
opfindelse er beskytbar, og dermed kompensere for, at der ingen indledende 
prøvning er gennemført, og 
• indføre et forbud mod dobbelibeskyttelse (patenter/brugsmodeller) eller et forbud 
mod successive søgsmål (successive søgsmål på grundlag af patenter og 
brugsmodeller) med henblik på at undgå, at rettighedshaver opnår en for stærk 
position. 
Den model, der her foreslås, er afstemt efter opfindelser med lav innovationsgrad, dvs. 
opfindelser med lav opfindelseshøjde, kort beskyttelsesperiode og/eller mindre industriel 
anvendelighed. 
Et sådant system supplerer efter Kommissionens mening patentbeskyttelsen på hensigts­
mæssig vis og kan således bidrage til at øge EU-virksomhedernes innovationsaktivitet og 
dermed deres konkurrenceevne på det indre marked. Dette ville være et yderligere skridt i 
retning af at forbedre det indre markeds funktionsmåde. 
Kommissionen har på nuværende tidspunkt ikke taget endelig stilling til dette. De 
hidtidige resultater bør drøftes med de interesserede kredse, inden Kommissionen 
eventuelt kan gå videre med sagen på ETJ-plan. 
I tilslutning til dette resumé er der anført en række spørgsmål, der er rettet til de 
interesserede kredse. På grundlag af en udførlig besvarelse heraf, kan Kommissionen 
bedre vurdere "om" og i givet fald "hvordan" eventuelle EU-foranstaltninger vedrørende 
brugsmodelbeskyttelse skal udformes. 
Kommissionen anmoder derfor de interesserede kredse om at deltage aktivt i besvarelsen 
af spørgsmålene. 
*-
SPØRGSMÅL 1: Kommissionen er efter de hidtidige undersøgelser nået frem til 
følgende vurdering ajr brugsmodelbeskyttelsensøkonomiske relevans: 
a. Beskyttelsessystemer: Blandt de eksisterende beskyttelsessystemer findes det system 
mest acceptabel, thvori der stilles krav om lavere opfindelseshøjde end ved patenter og 
den rumlige (tredimensionelle) form i vid udstrækning ikkeerenbeåtyiielsesbetmgelse. 
b. Erhvervssektorer: Der ansøges særligt hyppigt om bmgstwxklbeskyttelse i 
maskinsektortn, ekktro industrien og i finmekanikindustrien. 
c. Virksomhedsstørrelse: J små og mellemstore virksomheder samt blandt selvstændige 
opfindere kan man registrere en noget større interesse for brugsmodelbeskyttelsen end i 
store virksomheder. 
d Ansøgnmgszrunde: Ifølge forskellige undersøgelser ansøges der primært af følgende 
grunde om brugsmodelbeskyttelse: 
* hurtig og enkel registrering 
* lavere beskyttelsesbetingelser end ved patenter 
* lavere omkostninger 
* foreløbigbeskyttelse frem til meddelelse af et patent. 
e. Fremtidis udviklins: Inden for de erhvervssektorer, der indgiver flest ansøgninger 
vedrørende brugsmodeller, får beskyttelsen af opfindelser med små udviklingsspring og 
kort udnyttelsesperiode stadig slørre betydning i fremtiden især for små og mellemstore 
virksomheder, men også for store. 
Kommissionen anmcxier de interesserede kredse om at tage stilling til dette spørgmål. 
SPØRGSMÅL 2: Kommissionen anmoder de interesserede kredse om at oplyse, om der 
som følge af den store diskrepans mellem økonomisk betydning og uensartet udformning 
i de enkelte medlemslande opstår begrænsninger af de frie varebevægelser og 
konkurrenceforvridninger, der medfører konkrete ulemper for de berørte. 
SPØRGSMÅL 3: Efter Kommissionens mening øger udviklingen i innovationsaktiviteten 
i EU behovet for en ejendomsret, der som supplement til patentretten hurtigt, enkelt og 
billigt yder en beskyttelse af tekniske opfindelser. 
Kommissionen anmoder de interesserede kredse om at tage stilling til dette spørgsmål. 
SPØRGSMÅL 4: Går man udfra, at der bør træffes foranstaltninger på EU-plan, har 
Kommissionen - som anført i rækkefølge nedenfor -forskellige muligheder. 
a) En første mulighed ville være at tilnærme beskyttelsessystemerne hinanden ved hjælp 
af et direktiv. Dette ville betyde, at be skytte Ise sformen skulle indføres i de lande, hvor en 
sådan brugsmodelbeskyttelse ikke findes, og samtidig resultere i en samling ensartede 
nationale systemer til brugsmodelbeskyttelse. 
b) Man kunne samtidig overveje at udvide et sådant direktiv til også at omfatte 
medlemsstaternes gensidige anerkendelse af den nationale beskyttelse. Dermed kunne 
man opnå en grænseoverskridende beskyttelse ved én ansøgningsprocedure og samtidig 
bibeholde de nationale ejendomsrettigheder og de nationale myndigheder. 
c) Et mere vidtgående alternativ ville være at indføre en EU-dækkende ejendomsret ved 
hjælp af en forordning, der som EU-ret er overordnet de nationale beskyttelsessystemer, 
men ikke erstatter disse. På den måde ville det være muligt at opnå en beskyttelse for 
hele EU ved indgivelse af én ansøgning hos en fælles myndighed ved én enkelt 
procedure. 
d) Som i forbindelse med varemærke- og mønsterreglerne kan man endelig også 
forestille sig en kombination af den indbyrdes tilnærmelse af nationale ejendoms­
rettigheder og indførelsen af en EU-dækkende ejendomsret for derved at tilpasse et 
fremtidigt system bedre til behovene på det indre marked. 
Kommissionen anmoder de interesserede kredse om at oplyse, hvilket af de nævnte 
systemer, der bedst vil kunne sikre, at det indre marked fungerer. 
SPØRGSMÅL 5: Går man ud fra, at der er behov for at træffe foranstaltninger på EU-
plan, og at disse skal gennemføres ved hjælp af det instrumentarium, EU har til 
rådighed, er spørgsmålet, hvordan brugsmodelbeskyttelsen skal udformes rent 
indholdsmæssigt. I alle eksisterende systemer beskyttes tekniske opfindelser ved hjælp af 
en registreret ret, uden at nyheden og opfindelseshøjden kræves prøvet.. 
Kommissionen anmoder de interesserede kredse om at oplyse, hvorvidt disse fælles træk 
kan danne grundlag for en fremtidig regulering af brugsmodelbeskyttelsen på EU-
niveau. 
SPØRGSMÅL 6: De eksisterende systemer til brugsmodelbeskyttelse adskiller sig 
indholdsmæssigt fra hinanden. 
Kommissionen anmoder de interesserede kredse om at oplyse, hvorvidt følgende punkter 
bør indgå i en fremtidig regulering af brugsmodelbeskyttelsen: 
en begrænset opfindelseshøjde i forhold til patentet 
intet krav om rumlig (tredimensional) form 
udelukkelse af opfindelser i form af fremgangsmåder og stoffer 
et nyhedsbegreb, der rettes ind efter den kendte teknik og begrænses til EU 
en ikke-nyhedsskade lig periode på 12 måneder 
industriel udnyttelighed som i artikel 57 i Den Europæiske Patentkonvention 
ansøgningsprocedurer som i artikel 78-85 i Den Europæiske Patentkonvention 
formel prøvning af beskytbarheden uden generel prøvning af beskyttelses­
betingelserne 
frivillig nyhedsundersøgelse 
brugs- og forbudsrettigheder samt ophør i henhold til eksisterende patentretlige 
regler 
beskyttelsesperiode som kan forlænges med flere år adgangen til maksimalt ti år 
i tilfælde af krænkelssager vil en undersøgelsesrapport blive udarbejdet for at 
forhindre, at der for en og samme genstand opnås en for stærk beskyttelse ved 
indgivelse af ansøgning om såvel patent som brugsmodel. 
A 
L Indledninn 
I lang tid var oprettelsen af det indre marked EU's primære mål. Grundlaget for det indre 
marked blev skabt i perioden frem til 31.12.19922 og har nu vist sig at være bæredygtigt. 
Det indre marked kan og skal imidlertid forbedres yderligere med henblik på at sikre de 
frie varebevægelser og en ufordrejet konkurrence. Den 1.1.1993 var således ikke 
afslutningen, men begyndelsen på en langsigtet proces, hvorunder der på nationalt plan vil 
ske ændringer i de retlige strukturer og administrative sædvaner. 
Kommissionen besluttede derfor ved udgangen af 19933 at offentligggøre et strategisk 
program om det indre markeds funktionsmåde for derved at fastlægge entydige 
prioriteringer for de kommende år. Kun på den måde kan det indre markeds potentiale 
udnyttes optimalt til at styrke væksten, konkurrenceevnen og beskæftigelsen4. 
Det indre marked kan ikke eksistere uden et fælles marked for varer5. Frie varebevægelser 
og en ufordrejet konkurrence danner grundlaget for dette fælles marked for varer. 
Desværre findes der i nogle medlemsstater stadig bestemmelser, der hindrer frie 
varebevægelser og fordrejer konkurrencen. Registreringspligtige, nationale 
ejendomsrettigheder under de industrielle ejendomsrettigheder giver en eksklusiv 
beskyttelse, der er begrænset til den medlemsstat, for hvilken ejendomsretten er 
indrømmet. Medlemsstaterne kan selv afgøre, om de ønsker at fastsætte en sådan 
beskyttelse på deres område, og hvordan de ønsker at udforme den. Dette kan skabe 
forskellige konkurrencebetingelser og dermed fordreje konkurrencen. Brugerne af disse 
rettigheder vil desuden undgå bestemte markeder, hvor der ikke eksisterer en tilstrækkelig 
beskyttelse. Det påvirker varestrømmene og begrænser de frie varebevægelser. 
Det er særligt vigtigt at harmonisere de industrielle ejendomsrettigheder inden for EU, der 
er kendetegnet ved et snævert, grænseoverskridende samarbejde mellem virksomheder. 
Det er den eneste måde, hvorpå man kan eliminere de ulemper for virksomhederne, der 
opstår, fordi beskyttelsessystemerne inden for industriel ejendomsret afviger stærkt fra 
hinanden. Der er derfor på næsten alle områder inden for industriel ejendomsret 
gennemført eller taget initiativ til foranstaltninger på EU-plan6. En sådan "europæisering" 
Artikel 7 A i EF-traktaten. 
Dok. KOM(93)632 endelig udg. af 22.12.1993, "Optimering af det indre marked: Strategisk 
program". 
Europa-Kommissionen, "Det indre marked 1993 - Resumé", Kontoret for De Europæiske 
Fællesskabers Officielle Publikationer i Luxembourg, ISBN 92-826-7642-0. 
Dom af 28.6.1971, sag 78/70, Deutsche Grammophon mod Metro, sammendrag, nr. 6, sidste 
punktum. 
F.eks. Rådets forordning nr. 40/94 af 20.12.1993 om EF-varcmærkcr, EFT L 11 af 14.1.1994; 
ændret forslag til Rådets direktiv om retsbeskyttelse af bioteknologiske opfindelser, KOM(92) 589 
har ikke fundet sted inden for brugsmodeller, der falder ind under den industrielle 
retsbeskyttelse og behandles i denne grønbog. 
Brugsmodeller er registrerede rettigheder, der giver eneret til tekniske opfindelser7 Det 
kræves som ved patentbeskyttelse, at den tekniske opfindelse, der skal underkastes 
beskyttelse, er ny (nyhed) og kendetegnes ved en vis opfinderisk indsats (opfindelses­
højde, der ofte er lavere end ved patenter). Ved brugsmodelbeskyttelse foretages der ikke 
som ved patentbeskyttelse en prøvning af, om kravene til brugsmodellens nyhed og 
opfindelseshøjde er opfyldt. Denne beskyttelse kan derfor opnås hurtigere og billigere, 
men giver så også samtidig en mindre retssikkerhed end patentet. Brugsmodelbeskyttelse 
findes for indeværende kun på nationalt plan. 
I de enkelte medlemsstater findes der forskellige nationale beskyttelsessystemer, der 
arbejder med størrelser som brugsmodel, brugscertifikat, seksårigt patent, patent med kort 
løbetid, lille patent og brugsmodelcertifikat. Som man allerede kan forstå på de meget 
forskellige betegnelser, drejer det sig om systemer, som afviger stærkt fra hinanden, men 
som alle supplerer patentretten, idet de ligeledes yder beskyttelse for tekniske opfindelser. 
Alle eksisterende systemer skal fremme virksomhedernes innovationsevne. 
Der kan ikke gøres retlige indsigelser mod medlemsstaternes forskelligartede udformning 
af brugsmodelbeskyttelsen, såfremt der ikke finder et misbrug8 sted. Den forskelligartede 
udformning er dog ikke i overensstemmelse med målsætningen om frie varebevægelser og 
en ufordrejet konkurrence. 
Dertil kommer, at EU-virksomhedernes innovationsaktivitet reduceres. En høj grad af 
innovationsaktivitet bringer virksomhederne i en teknologisk set fordelagtig position og 
udgør dermed en vigtig faktor i virksomhedernes konkurrencevne9. Netop i dag står 
europæiske virksomheders konkurrenceevne i centrum. 
endelig udg., EFT C 44 af 16.2.1993; Rådets forordning (EØF) nr. 1768/92 af 18. juni 1992 om 
indførelse af et supplerende beskyttelsescertifikat for lægemidler, EFT L 182 af 2.7.1992; forslag til 
Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EF-mønstre, KOM(93) 342 endelig udg., EFT C 29 
af31.1.1994. 
Afgrænset over for smagsmønsterbeskyttelse, der beskytter en genstands ydre form og ikke den 
tekniske opfindelse, der ligger til grund herfor. 
Se EF-traktatens artikel 36, andet punktum. 
En europæisk industripolitik for 1990'ernc, Bulletin for De Europæiske Fællesskaber, Supplement 
3/91, s. 23. 
Det er derfor vigtigt, at ideen fra dens undfangelse til dens gennemførelse følges af 
foranstaltninger til fremme af innovationsaktiviteten. I (\m\ forbindelse spiller de 
lovfæstede beskyttelsesmuligheder på det indre marked en vigtig rolle10 Jo enklere og 
mere gennemskuelige de udformes for brugeren, jo større er sandsynligheden for, at de vil 
fremme innovationsaktiviteterne, idet de giver opfinderne mulighed for at opnå en 
virkningsfuld beskyttelse, og idet offentligheden informeres om nye opfindelser. På den 
måde kan man øge europæiske virksomheders konkurrenceevne og tage højde for 
målsætningen om fri vareudveksling og en ufordrejet konkurrence. 
Som følge heraf og som følge af, at der inden for de sidste fire år er blevet indført et 
sådant beskyttelsessystem i fem lande", og der dermed eksisterer et sådant beskyttelses-
princip i tolv af de femten EU-medlemsstater, er der på industri- og organisationsniveau 
begyndt at blive stillet krav om, at brugsmodelbeskyttelsen harmoniseres12. Europa-
Parlamentet har i 1994 desuden flere gange givet sin interesse til kende i skriftlige 
forespørgsler1 \ hvori Kommissionen opfordres til at forelægge forslag til retsforskrifter 
inden for brugsmodelbeskyttelse. Kommissionen besluttede derfor, at der inden for 
rammerne af det strategiske program om optimering af det indre marked14, skulle 
udarbejdes en grønbog om brugsmodelbeskyttelse i det indre marked. 
Formålet med Kommissionens grønbog er at vurdere behovet for EU-foranstaltninger 
vedrorende brugsmodelbeskyttelse samt forelægge forskellige muligheder, som 
Kommissionen kan vælge efter at have modtaget bemærkninger fra de interesserede 
kredse 
Efter indledningen (kapitel 1) tages der i grønbogens kapitel II hul på behovet for EU-
foranstaltninger. Inden for rammerne af EU's kompetenceområde foretages en under­
søgelse af, hvilken økonomisk betydning brugsmodelbeskyttelsen har, og hvilke negative 
konsekvenser de gældende ejendomsretlige forskelle1'1 har for det fælles marked. I 
10 
11 
12 
13 
14 
15 Ligesom EU's og de enkelte medlemsstaters teknologiprogrammer. 
Irland, Danmark, Grækenland, Østrig og Finland. 
F.eks. AEl's andragende til Europa-Parlamentet, nr. 1012/93, Fédération des Conseils en propriété 
industrielle (FICPI), Resolution nr. 6, september 1994. 
Skriftlige forespørgsler nr. 1552/94 og 2536/94; høring vedrørende AEI's andragende til Europa-
Parlamentet, nr. 1012/93. 
Dok. KOM(93) 632 endelig udg. af 22.12.1993, "Optimering af det indre marked: strategisk 
program". 
Bilag 1, Komparativ undersøgelse af brugsmodelbeskyttelsen i EU. 
4-
kapitel III drøftes i tilslutning hertil, hvilke instrumenter, der er velegnet i forbindelse med 
en brugsmodelbeskyttelse på EU-plan, og hvilken udformning en sådan beskyttelse skal 
have. 
Der er gennemført to undersøgelser, hvis resultater - som det fremgår af de enkelte 
kapitler - empirisk dokumenterer, hvorledes de frie varebevægelser og konkurrencen 
påvirkes, samt hvilke muligheder der er for at udforme fælles foranstaltninger vedrørende 
brugsmodelbeskyttelse. I det første pilotstudie spurgte man i Tyskland, Frankrig, Spanien 
og Storbritannien i alt 905 patentagenter om, hvilken økonomisk relevans de eksisterende 
systemer har, og hvorledes, man kan forestille sig dem udformet i fremtiden16. I en 
efterfølgende mere udførlig undersøgelse stillede man tilsvarende spørgsmål til 3 793 
industrivirksomheder og selvstændige opfindere i Tyskland, Frankrig, Italien, Spanien og 
Storbritannien, ligesom man opstillede og analyserede forskellige statistikker17. 
Grønbogen indledes med et resumé af alle væsentlige resultater samt en liste over 
spørgsmål vedrørende nødvendigheden af eventuelle EU-foranstaltninger vedrørende 
brugsmodelbeskyttelse samt udformningen heraf. 
Kommissionen anmoder alle interesserede kredse om at deltage aktivt i drøftelserne. 
II. Behovet For Eu-Foranstaltninser Vedrørende Brugsmodelbeskyttelse 
Kommissionen tager i sin vurdering af, om der er behov for at træffe foranstaltninger på 
EU-plan, udgangspunkt i virkeliggørelsen af det indre marked samt det indre markeds 
funktionsmåde. Den har derfor undersøgt, om de nationale brugsmodelsystemer 
indeholder forskelle, der har negative konsekvenser for disse mål. 
Kommissionen har i den forbindelse også undersøgt beskyttelsessystemets økonomiske 
relevans. Hypotesen om, at forskelligt udformede eller manglende beskyttelsessystemer 
har negative konsekvenser for fællesmarkedet, underbygges af, at denne ejendomsret i 
meget stor udstrækning har økonomisk betydning på det indre marked Spørgsmålet om, 
16 
17 ifo-Institut, G. Weitzel, "Pilotstudie - Die wirtschaftliche Bedeutung des Gcbrauchsmusterschutzes", 
Kapitel C 1., s. 9ff. 
ifo-Institut, G. Weitzel, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes in der 
Europâischen Union", Kapitel 2.1. 
5-
hvorvidt der skal foretages en harmonisering og i givet fald i hvilket omfang, påvirkes 
efter Kommissionens opfattelse af, hvilken betydning og hvilket omfang de negative 
konsekvenser har for det indre marked. 
A. Oprettelse af det indre marked og dets funktionsmåde 
EU skal vedtage de foranstaltninger, der er nødvendige med henblik på gradvist at oprette 
det indre marked. Det indre marked er et område uden indre grænser, hvor der sikres fri 
bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital. Selv om en ufordrejet 
konkurrence18 ikke nævnes som mål, må man på grundlag af det indre marked som begreb 
som sådan konkludere, at det har en meget stor rækkevidde. 
Hvis fællesmarkedet skal oprettes og fungere inden for industriel retsbeskyttelse, skal man 
frem for alt koncentrere sig om at fjerne stadig eksisterende hindringer for den frie 
udveksling af varer og tjenesteydelser samt en videreudvikling af et system med 
ufordrejet konkurrence. 
De forskellige nationale systemer til brugsmodelbeskyttelse kan resultere i en påvirkning 
af de frie varebevægelser og den ufordrejede konkurrence. I så fald skal EU træffe de 
foranstaltninger, der er nødvendige med henblik på at tilpasse medlemsstaternes love og 
administrative bestemmelser, således at påvirkningen kan undgås, og fællesmarkedets 
funktionalitet forbedres yderligere. 
B. Den nuværende situation i medlemsstaterne 
I Frankrig, Belgien, Portugal, Italien, Spanien, Tyskland, Irland, Danmark, Grækenland, 
Østrig, Finland og Nederlandene findes der på nuværende tidspunkt beskyttelsessystemer 
for brugsmodeller, der delvis afviger betydeligt fra hinanden. I Storbritannien, 
Luxembourg og Sverige overvejes sådanne beskyttelsessystemer indført. 
18 
Sammenlign EF-traktatens artikel 3, litra g), EF-traktatens artikel 7 A (EØF-traktatens 
artikel 100 A svarer til EF-traktatens artikel 100 A, EØF-traktatens artikel 8 A svarer til EF-
traktatens artikel 7 A). 
6-
I alle eksisterende beskyttelsessystemer er beskyttelsesgenstanden den tekniske opfindelse, 
hvorfor systemerne også kan betegnes som "supplerende beskyttelse af tekniske 
opfindelser". I ingen af de eksisterende systemer stilles der krav om prøvning af nyhed og 
opfindelseshøjde som forudsætning for registreringen, hvormed disse ejendomsrettigheder 
kan opnås hurtigt og billigt. 
Beskyttelsesbetingelserne er meget forskellige og kan opdeles i tre kategorier. 
I første kategori er der tale om ejendomsrettigheder, der supplerer patentretten, men med 
hensyn til beskyttelsesbetingelserne faktisk er identisk med patentbeskyttelsen. Det 
betyder, at denne beskyttelse på grund af den krævede opfindelseshøjde kun kan opnås for 
opfindelser, der også ville kunne opnå patentbeskyttelse, dvs. har fuld opfindelseshøjde. 
For kravet om nyhed er det internationale tekniske udviklingsniveau (det internationale 
tekniske standpunkt) og dermed den absolutte nyhed afgørende. Frembringelsen skal ikke 
nødvendigvis have rumlig form. 
I denne kategori finder man det franske "certificat d'utilité", det belgiske "brevet de 
courte durée", det nederlandske "zesjarig octrooi" og det, der i Storbrittannien oprindeligt 
blev kaldt "second tier patent". 
Beskyttelsesbetingelserne i beskyttelsessystemerne under anden kategori afviger fra de 
patentretlige ordninger. Disse ejendomsrettigheder kendetegnes ved en begrænset 
opfindelseshøjde, der også gør det muligt at beskytte mindre opfindelser. Samtidig skal 
frembringelsen have rumlig form, hvilket igen begrænser den kreds af opfindelser, der kan 
beskyttes. 
1 denne kategori finder man det græske "brugscertifikat", den spanske "modelo de 
utilidad\ det portugisiske "modelo de utilidade", det italienske "brevetto per modelli di 
utilita" og det finske "nyttighetsmodell". Inden for denne kategori kan man i over­
ensstemmelse med de forskellige nyhedsbetingelser foretage en opdeling i brugsmodeller, 
der kræver at opfindelserne har absolut nyhed (Italien, Portugal, Grækenland, Finland) og 
brugsmodeller, hvor opfindelserne blot har en relativ nyhed (Spanien). 
I tredje kategori er opfindelseshøjden ligeledes begrænset. Beskyttelseskravet rumlig 
form spiller imidlertid blot en underordnet rolle eller mangler helt, hvormed denne 
ejendomsret både kan opnås for alle patenterbare opfindelser og for opfindelser, der har 
en lavere opfindelseshøjde. 
I denne kategori finder man det tyske "Gebrauchsmuster", da der efter sidste lovændring 
ikke længere refereres til et krav om rumlig form, og denne ejendomsret kan opnås for alle 
"små opfindelser" med undtagelse af opfindelser i form af fremgangsmåder. Det østrigske 
"Gebrauchsmuster"', det danske "brugsmodel" og det irske "short-term patent" falder ind 
under samme kategori. Den tyske brugsmodel kræver i modsætning til andre små patenter 
kun en relativ nyhed som beskyttelsesbetingelse. 
En sammenligning af de eksisterende systemer viser, at det ganske vist i alle tilfælde drejer 
sig om registrerede, men uprøvede ejendomsrettigheder til tekniske opfindelser, men at 
der også forekommer betydelige ejendomsretlige forskelle, der på nuværende tidspunkt 
ikke synes at gøre en grænseoverskridende anvendelse mulig. 
Der er på EU-niveau hidtil ikke taget skridt til at forbedre situationen. Den intellektuelle 
ejendomsret, der er harmoniseret inden for EU, indeholder ingen umiddelbare 
foranstaltninger eller andre ejendomsretlige bestemmelser, der dækker dette område. Når 
det drejer sig om opfindelser med en lavere opfindelseshøjde, findes der altså ingen EU-
dækkende beskyttelse, og i de lande, hvor denne beskyttelsesform slet ikke kendes, findes 
der overhovedet ingen beskyttelse. 
I grønbogen om beskyttelse af industrielle mønstre" betragtes denne "lakune /som/ et 
reelt problem i forbindelse med etableringen af en EF-ordning vedrørende beskyttelse af 
industriel ejendomsret. 
C. Brugsmodelbeskyttelsens økonomiske relevans 
Ved undersøgelsen af brugsmodelbeskyttelsens økonomiske relevans kan man tage 
udgangspunkt i innovationsaktiviteterne i virksomhederne på det indre marked. En høj 
innovationsaktivitet giver virksomhederne en teknologisk set fordelagtig stilling og udgør 
19 
G ronbog om retlig beskyttelse af industrielle monstre, Kommissionens arbejdsdokument, s. 152, 
nr. 11.5.2.3. 
dermed en vigtig faktor i virksomhedernes konkurrenceevne ° Netop i dag står 
europæiske virksomheders konkurrenceevne i centrum. Derfor blev innovationsevnen som 
katalysator for konkurrenceevnen en del af den europæiske industripolitik i 90'erne21 
Det omfang, hvori ejendomsrettighederne anvendes til beskyttelse af tekniske opfindelser, 
afspejler innovationsaktiviteten i virksomhederne på det indre marked; denne beskyttelse 
skal på den ene side fremme og på den anden honorere investeringsaktiviteten22. Det er 
anvendelsen af brugsmodelbeskyttelsen inden for de enkelte medlemsstater og ud over 
deres grænser, der danner udgangspunkt for undersøgelsen af den økonomiske relevans. 
For at fa et bedre billede af denne ejendomsrets betydning på nationalt plan sættes de tal, 
der fremkommer i relation til tallene for patenter. 
I tilslutning hertil analyserer man sig frem til de virksomhedsstrukturer og industri­
sektorer, hvor der særligt hyppigt gøres brug af brugsmodelbeskyttelse. Det undersøges i 
den forbindelse, hvilke årsager der er til udnyttelsen af dette beskyttelsessystem. 
Derefter analyseres udviklingen i innovationsaktiviteten opdelt efter erhvervssektorer. 
Dermed kan der opstilles en prognose over brugsmodelbeskyttelsens fremtidige 
økonomiske relevans. 
1. Anvendelsen af brugsmodelbeskyttelse i EU 
Ved anvendelsen af brugsmodelbeskyttelsen skal man sondre mellem indenlandske og 
grænseoverskridende ansøgninger. Sidstnævnte viser, i hvilken udstrækning virksom­
hederne på det fælles marked er interesserede i en brugsmodelbeskyttelse, der rækker ud 
over de enkelte medlemsstaters grænser. 
20 
21 
22 En europæisk industripolitik for 1990'erne, Bulletin for De Europæiske Fællesskaber, Supplement 
3/91, s. 23. 
Industripolitik i et åbent og konkurrencebaseret miljø - retningslinjer for en EF-politik, 
KOM(90) 556 endelig udg. 
Meddelelse fra Kommissionen til Parlamentet og Rådet: Forbedring af konkurrencesituationen for 
EFs bioteknologi-baserede industriaktiviteter, SEK(91) 629 endelig udg. 
-9-
a) Antallet af nationale ansøgninger 
Antallet af nationale ansøgninger er et vigtigt holdepunkt ved vurderingen af den 
økonomiske relevans i de enkelte medlemsstater. Ansøgningstallet viser, hvilket nationalt 
system erhvervslivet er særlig interesseret i. For mange landes vedkommende kan disse tal 
hentes i WIPO's årlige statistik23 samt i den europæiske patentmyndigheds databanker24. 
Der kan man imidlertid ikke finde tal for Frankrig og Belgien25. Det kan skyldes den 
allerede nævnte26 varierende kategorisering i Pariserkonventionen, hvorefter 
brugsmodelbeskyttelsen i Frankrig og Belgien er underlagt bestemmelserne om patenter 
og ikke er indordnet under "brugsmodeller" i Pariserkonventionens forstand. For Belgiens 
vedkommende har man dog kunnet fa oplysninger om antallet af ansøgninger vedrørende 
patenter med kort løbetid fra det belgiske patentkontor. For Frankrigs vedkommende har 
man kunnet finde frem til antallet af ansøgninger for årene 1988, 1989 og 1990 ved at 
foretage en rundspørge i forbindelse med det årlige møde i sammenslutningen af rådgivere 
inden for industriel retsbeskyttelse (Union of European Practitioners in Industrial 
Property). 
I Irland og Danmark, hvor brugsmodelbeskyttelsen først blev indført i 1992, foreligger der 
endnu ikke officielle ansøgningstal. I henhold til det danske patentkontor indgik der fra 
indførelsen af brugsmodelbeskyttelsen i juli 1992 til 1. juni 1993 over 1 000 ansøgninger. 
Situationen ser derefter ud som følger:27 
23 
24 
25 
26 
27 WIPO, World Intellectual Property Organization, hovedsæde i Geneve. 
Databanker: EPIDOS/INPADOC. 
Ifølge oplysninger fra Ludwig Bacumer af 4.8.1992 (Director - Industrial Property Division) 
omfatter de til WIPO anmeldte ansogningstal for Belgien også patenter. Frankrig har hidtil ikke 
indgivet oplysninger om ansøgninger og registreringer i forbindelse med brugscertifikater. Tallene 
for patenter må antages også at omfatte brugscertifikater. 
Se bilag 1, komparativ undersøgelse af brugsmodelbeskyttelsen i EU, kapitel A, 2, a. 
Angivelserne for Italien indeholder tillige ansøgninger fra udlandet. Tallene for Belgien er stillet til 
rådighed af det belgiske patentkontor, hvor ansøgningstallene for 1990 dog har den 30.11.1990 som 
skæringsdato. I.N.P.I. i Frankrig giver ingen oplysninger om antallet af ansøgninger vedrørende 
brugscertifikater. Tallene fra Grækenland stammer fra årsberetningen fra "Industrial Property 
Organization" (O.B.I.). 
10 
Ansøgningstal for brugsmodeller i EU-medlemsstaterne 
12mb 
(Kilde: Den Kuropæiske Patentmyndighed (KPIDOS/INPA!X)C) Situationen |>r. 9.7.1993, samt i lo PatenLstatistik) 
Som det fremgår af tabellen har Tyskland, Spanien og Italien de højeste ansøgningstal. 
Beskyttelsessystemerne i disse medlemsstater er kendetegnet ved en begrænset opfin­
delseshøjde. Der kan læses mindre ud af ansøgningstallene for Grækenland, der ligeledes 
har et beskyttelsessystem med begrænset opfindelseshøjde, idet dette beskyttelsessystem 
først blev indført i 1987. Hvis man derudover tager højde for, at alle nyindførte 
ejendomsrettigheder28 ligeledes opererer med en begrænset opfindelseshøjde, kan man 
uden at gå nærmere ind på årsagerne hertil konkludere, at beskyttelsessystemer med 
begrænset opfindelseshøjde finder større genklang end systemer, der kræver samme 
opfindelseshøjde som i forbindelse med patenter29. 
28 
29 Sidst indfort i Irland, Danmark, Østrig og Finland. 
Grundene undersøges i kapitel III, B, 2. 
- 11 
b) Grænseoverskridende ansøgninger 
Den nationale anvendelse af eksisterende beskyttelsessystemer giver ingen holdepunkter 
for, om der også indgives ansøgninger vedrørende sådanne ejendomsrettigheder på tværs 
af medlemsstaternes grænser. Som allerede anført ovenfor30, indgives der på grund af den 
heterogene udformning af brugsmodelsystemerne i EU formodentlig ikke mange 
grænseoverskridende ansøgninger. 
I følgende tabel angives tallene for nationale brugsmodelansøgninger sammenlignet med 
ansøgninger fra andre EF-lande i perioden 1987 til 1991 : 
Spanien ^Tff^M1Tm^ria:, 3S19 
Portugal {Jf 
Grækenland gf 269 
TucklanH ^Ww»iwWI'.jA8iT. ..«.*..».. 
i ysKiana jj^ 13608 
Belgien jfå^ 
0 2000 4000 6000 8000 10000 12000 14000 
« indenlandske » udenlandske 
(Kilde: industrial Property Statistics, Publication A and B, WIPO, samt Det Belgiske Patentkontor) 
De lave registreringstal skyldes problemer i forbindelse med grænseoverskridende 
ansøgninger. 
c) Ændring af ansøgningsadfærden i EU 
Hvis virksomhederne forbedrer deres konkurrenceevne ved bl.a. også at foretage en 
innovativ produktudvikling, har de også behov for en "grænseoverskridende" beskyttelse 
af deres tekniske opfindelser. Det er imidlertid i en vis grad vanskeligt for virksomhederne 
realistisk at vurdere det fremtidige, langsigtede afsætningspotentiale samt det 
konkurrencepres, der eventuelt opstår samtidig. Derfor har spørgsmål af denne karakter 
30 
Se kapitel II, D, 3 Konsekvenserne for industrivirksomheder og selvstændige opfindere. 
12-
normalt hypotetisk karakter for virksomhederne. I en rundspørge blandt patentagenter*1 
spurgte man ikke desto mindre om, hvilke konsekvenser det indre marked havde for 
ansøgningsadfærden i forbindelse med brugsmodeller, for derigennem i det mindste at få 
nogle holdepunkter for eventuelle udviklingstendenser. 
I henhold til resultaterne af rundspørgen regner flertallet af i hvert fald tyske og spanske 
patentagenter - på trods af de nuværende forhold - med en vækst i brugsmodel­
ansøgningerne i andre EU-lande som følge af det indre marked, nogenlunde ligeligt fordelt 
på større og mindre virksomheder. For Storbritanniens vedkommende er resultaterne ikke 
helt så entydige: 56% af de adspurgte patentagenter forventer en vækst, mens 44% 
imidlertid ikke gør. De franske patentagenter er derimod betydeligt mere skeptiske, idet 
76% af dem i lyset af den nuværende situation ikke forventer nogen vækst i 
ansøgningsaktiviteterne og altså heller ikke går ud fra et øget behov for beskyttelse i de 
virksomheder, de rådgiver. 
De adspurgte gav udtryk for, at de ville have særdeles positive forventninger til 
udviklingen, hvis de retlige rammer blev ændret grundlæggende. Således regner et klart 
flertal (i gennemsnit 82%) af de adspurgte tyske, spanske og franske patentagenter med en 
vækst i ansøgningsaktiviteten, hvis man med en eneste ansøgning kunne opnå beskyttelse i 
flere EF-medlemsstater. 
Denne afgørende forenkling af beskyttelseserhvervelsen ville i henhold til resultaterne af 
rundspørgen føre til, at virksomheder af stort set alle størrelser i øget udstrækning ville 
gøre brug af brugsmodelbeskyttelsen. I Storbritannien mener dog kun 56% af de 
adspurgte patentagenter, at en sådan udvikling ville finde sted. Denne reaktion 
forekommer imidlertid plausibel, når man tager i betragtning, at brugsmodelansøgningen 
hidtil ikke har eksisteret som beskyttelsesinstrument i Storbritannien, og derfor i vid 
udstrækning er ukendt blandt virksomhederne. 
31 
ifo-Institut, G. Weitzel, "Pilotstudie - Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes 
in der Europåischen Union", kapitel 2.6, s. 26ff. 
M 
2. Brugsmodelbeskyttelsens betydning i forhold til patenter 
Betydningen af de nationale brugsmodelsystemer set i forhold til patentbeskyttelsen er i 
væsentlig grad afhængig af udformningen. En sammenligning af de nationale ansøgningstal 
for patenter og brugsmodeller i Tyskland, Frankrig, Italien og Spanien32 giver følgende 
billede: 
Spanien 
Italien H1461 I) 3452 
« Patenter a Brugsmodeller 
(Kilde: EPA- EPIDOS/INPADOC, situationen pr. 9.7.1993, ifo Patentstatistik, samt Europa-Kommissionens beregninger) 
Som det fremgår af denne tabel, har brugsmodelbeskyttelsen større betydning i de lande, 
der set i forhold til patentet kræver en begrænset opfindelseshøjde (Tyskland, Spanien, 
Italien), end i Frankrig, hvor der for brugsmodelbeskyttelsen gælder samme beskyttelses­
krav som for patentet. 
Det skyldes, at systemerne med begrænset opfindelseshøjde adskiller sig fra patentet ved 
at stille lavere beskyttelsesbetingelser. Dermed har begge type ejendomsrettigheder 
eksistensberettigelse. 
Brugsmodelsystemer, der stiller samme beskyttelsesbetingelser som patentet, er mindre 
efterspurgte, idet de konkurrerer med patentbeskyttelsen, som mange ansøgere som følge 
af den større retssikkerhed anser for at være en mere interessant løsning. 
32 Der forelå ikke sammenligneligt materiale for de andre lande. 
14 
3. Brugsmodelbeskyttelsens betydning i forhold til virksomhedsstørrelsen 
Brugsmodelbeskyttelsens økonomiske relevans er ikke den samme for alle virksomheder, 
men afhænger af virksomhedens interesser. I Forbundsrepublikken Tyskland har man 
undersøgt, hvilke problemer den tyske patentlov giver i den tyske patentstruktur i 
forbindelse med erhvervslivets innovationsaktiviteter33, hvor man også har undersøgt, 
hvilken betydning34 de industrielle ejendomsrettigheder har i forhold til virksomheds­
størrelsen35. I henhold til denne undersøgelse kommer brugsmodelbeskyttelsen ind på 
tredjepladsen i den samlede vurdering. Foretager man en underopdeling efter typen af 
ansøgere, ligger brugsmodelbeskyttelsen for selvstændige opfindere og håndværks- og 
tjenesteydelsesvirksomheder på andenpladsen efter patenterne. For industri- og 
fremstillingsvirksomheder samt for forskningsinstitutter rangerer denne ejendomsret i det 
mindste på tredjepladsen efter patenter og varemærker. Det er påfaldende, at alle 
adspurgte ansøgerkategorier sætter smagsmønstre på sidstepladsen36. Hvis 
virksomhedernes registreringsadfærd anskues ud fra størrelseskategorier, kan man 
konstatere en højere efterspørgsel efter brugsmodeller i virksomheder med op til 5 mio. 
ECU i årsomsætning, dvs. i små og mellemstore virksomheder^1. Disse virksomheder har 
brugsmodelbeskyttelsen på andenpladsen efter patenterne. 
Virksomheder med en årsomsætning på op til 1,25 mia. ECU og mere har imidlertid 
brugsmodellen på tredjepladsen. Brugsmodellen er dermed i Tyskland af stor betydning 
især for små og mellemstore virksomheder med en årsomsætning på op til 5 mio. ECU. 
Dette begrundes primært med omkostnings-, tids- og administrationsbesparelser. Disse 
grunde er imidlertid fælles for alle brugsmodelsystemer, hvorfor man efter Kommissionens 
opfattelse kan konkludere, at brugsmodelbeskyttelsen er interessant for storindustrien, 
men primært for de små og mellemstore virksomheder. 
33 
34 
35 
36 
37 "Problème des deutschen Patentwesens im Hinblick auf die Innovationståtigkeiten der Wirtschaft", 
ifo-Instituttets undersøgelse foretaget for det tyske økonomiministerium, udarbejdet i maj 1989 af 
U.C. Tråger i samarbejde med H. Seyler. 
Patenter, brugsmodeller, smagsmønstre, varemærker. 
op. cit., s. 142, kapitel 7.3. 
op. cit. s. 144. 
Sammenlign Europa-Kommissionen, "Beretning fra Kommissionen til Rådet om de definitioner af 
SMV, der benyttes i forbindelse med EF-aktioner, SEK(92) 351, endelig udg. 
- 15-
4. Betydningen for enkelte erhvervssektorer 
Kommissionen har ikke blot undersøgt, hvor hyppigt brugsmodelbeskyttelsen anvendes, 
og hvilken betydning den har for virksomheder af forskellig størrelse, men også hvilke 
erhvervssektorer, der særlig vil gøre brug af brugsmodelbeskyttelsen. Man kan på 
baggrund af resultaterne undersøge udviklingen inden for de enkelte erhvervssektorer og 
således drage konklusioner med hensyn til den fremtidige registreringsadfærd. Vurderes 
registreringerne inden for brugsmodelbeskyttelse i EF opdelt efter industrisektorer, opstår 
der uden hensyntagen til systemforskelle følgende billede for perioden 1987-1990: 
1987-1990 i£5? 5000 
4500 
4000 
3500 
3000 
2500 
2000 
1500 
1000 
500 
(Kilde: Den Europæiske Patentmyndighed, Wien, Situationen pr. 8.1.1993) 
Hovedanvendelsesområdet ligger således inden for maskinindustrien, hvilket i øvrigt også 
svarer til det resultat, man nåede frem til i Danmark ved den rundspørge blandt 
virksomheder, der blev gennemført i anledning af beskyttelsessystemets indførelse38.Man 
konstaterede i den forbindelse, at brugsmodelbeskyttelsen primært blev anvendt inden for 
mekanik og elektroteknik. Når man ser bort fra maskinindustrien, anvendes denne 
38 "Legal and economic significance of protection by utility models", AIPPI, Yearbook 1986, 1-4, 
nr. 83, s. 45-47. 
16 
beskyttelsesform primært inden for elektroindustrien, finmekanikken og optikken samt 
bilindustrien. 
5. Årsager til brugsmodelbeskyttelsens anvendelse 
Ved vurderingen af brugsmodelbeskyttelsens økonomiske relevans er årsagerne til dens 
anvendelse vigtige. De giver konkrete oplysninger om, hvilke egenskaber ved denne 
ejendomsret, der er specielt vigtige i forbindelse med anvendelsen heraf. En rundspørge 
blandt industrivirksomheder, selvstændige opfindere39 og patentagenter40 i Tyskland, 
Frankrig, Italien, Storbritannien og Spanien viste, at der var følgende hovedårsager til 
anvendelsen af denne ejendomsret: 
• hurtig og enkel registrering 
• lave beskyttelsesbetingelser 
• lave omkostninger 
• forløbig beskyttelse indtil udstedelsen af et patent 
a) Hurtig og enkel registrering 
Mens det i gennemsnit tager 4 år41 at fa et europæisk patent og gennemsnitlig 2,5 år42 at fa 
et nationalt patent, tildeles brugsmodeller allerede efter gennemsnitlig 6 måneder, idet der 
ikke skal foretages en prøvning af nyheden og opfindelseshøjden. Denne hurtige og enkle 
registrering samt den dermed forbundne beskyttelse mod efterligning er den årsag, som 
virksomheder, selvstændige opfindere og patentagenter hyppigst anfører for 
brugsmodelansøgninger. 
Det var i de fleste tilfælde (67%) små og mellemstore virksomheder, der angav denne 
årsag, mens den kun blev fremført halvt så hyppigt (33%) af store virksomheder. Det 
passer meget godt til, at både patentagenter og virksomheder fremhæver den hurtige og 
enkle registrering som det centrale krav til en ydedygtig brugsmodelbeskyttelse. Hvis 
39 
40 
41 
42 ifo-Institul, G. Weitzel, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gcbrauchsinustcrschutzcs in der 
Europåischen Union", kapitel 2.7. 
ifo-Institut, G. Weitzel, "Pilotstudie- Die wirtschaftliche Bedeutung des Gcbrauchsmusterschutzes", 
kapitel D, 2.1, s. 12ff. 
Den Europæiske Patentmyndigheds årsberetning 1991, kapitel III, s. 28. 
Hvis der er krav om prøvning. 
- 17 
dette krav også reelt omsættes til praksis, vil det samtidig være brugsmodelbeskyttelsens 
vigtigste fordel i forhold til patentet. 
Den hurtige beskyttelse mod efterligninger er ikke noget formål i sig selv. Den skal frem 
for alt cementere den konkurrencemæssige stilling og sikre eventuelle konkurrence­
mæssige forspring. På den måde kan producenterne af investeringsgoder og forbrugsvarer 
følge en bedre kvalitetspolitik ud fra markedsføringsmæssige aspekter. I den forbindelse 
spiller efterligningsbeskyttelsen frem for alt i Tyskland en stor rolle (58% anser den for at 
være "meget vigtig"). På anden- og tredjepladsen følger Spanien og Frankrig. I Italien og 
Storbritannien er det imidlertid kun godt en tredjedel af de adspurgte, der har denne 
opfattelse. Denne vurdering kan være påvirket af de delvis begrænsede 
beskyttelsesmuligheder, der er et resultat af den administrative praksis eller lovgivningen. 
Evalueringen efter virksomhedsstørrelse viser, at efterligningsbeskyttelsen især er en 
meget vigtig årsag til, at mindre virksomheder ansøger om brugsmodelbeskyttelse. 
Denne faktor har ikke helt så stor betydning for større virksomheder. Det kan skyldes, at 
store virksomheder kan anvende det til rådighed værende retsinstrumentarium mere 
effektivt end små virksomheder og dermed også bedre kan håndhæve juridiske rettigheder 
over for konkurrenter. 
40% af de adspurgte anfører, at den hurtigere registrering og deraf følgende hurtige 
økonomiske udnyttelse - det være sig gennem licensudstedelse eller gennem egen 
udnyttelse af opfindelsen - er "meget vigtig" eller "vigtig". Vurderet ud fra den hyppighed, 
hvormed svaret gives, kommer denne årsag ind på andenpladsen. Årsagen vurderes 
nogenlunde ens i alle størrelser virksomheder. 
Brugsmodelbeskyttelsen udgør dermed el selvstændigt konkurrenceinstrumenl, der i 
virksomheder af alle størrelser frem for alt anvendes til indirekte at cementere eller 
forbedre en markedsposition, men også bidrager direkte til en bedre økonomisk 
udnyttelse af opfindelser. 
b) Lavere beskyttelsesbetingelser 
En af de væsentlige beskyttelsesbetingelser i forbindelse med patenter er, at der skal være 
tale om en opfinderisk indsats (opfindelseshøjde) samt om absolut nyhed. I de fleste 
brugsmodelsystemer kræves der en mindre grad af opfindelseshøjde end ved patenter, 
- 18-
ligesom der gælder visse begrænsninger af nyhedsbegrebet, hvorfor beskyttelses­
betingelserne er lettere at opfylde i forbindelse med brugsmodeller Dette er en anden 
vigtig årsag til brugsmodelansøgninger. 
Rundspørgen har bl.a. vist, at opfindelser med små opfindelsesspring er af betydning ikke 
blot for mindre, men også for større virksomheder. Dette er blevet bekræftet gennem en 
rundspørge til patentagenter, hvoraf et overvældende flertal anfører den lavere 
opfindelseshøjde som en vigtig årsag til brugsmodelansøgninger. Det forekommer ikke 
svært at forstå disse forskelle i resultaterne af rundspørgen, idet patentagenter i den 
daglige praksis ved ansøgninger om ejendomsret hyppigt konfronteres med disse juridiske 
problemer. 
I Frankrig og Storbritannien var spørgsmålet om årsagerne til ansøgningerne inden for 
brugsmodelbeskyttelse af hypotetisk karakter (hvis et sådant beskyttelsessystem havde 
eksisteret ...). Spørgsmålet var særligt svært at besvare, idet virksomhederne og de 
selvstændige opfindere kun i meget få tilfælde havde gjort konkrete erfaringer med denne 
ejendomsret i forbindelse med udenlandske ansøgninger. Ikke desto mindre giver svarene 
et godt billede af retsforholdene i de to lande. 
I Storbritannien, hvor man i loven for tekniske opfindelser kun kender den velkendte 
patentbeskyttelse og den uregistrerede designret, der blev indført i 1988 til beskyttelse af 
funktionelt design, anså 50% af de adspurgte brugsmodelbeskyttelsens lave krav som en 
"meget vigtig" eller "vigtig" hypotetisk ansøgningsårsag. 
Som et vigtigt foreløbigt resultat må man derfor fremhæve, at der udfra en økonomisk 
synsvinkel tilsyneladende er behov for en retsbeskyttelse, der stiller mindre krav end 
patentretten. 
c) Lave omkostninger 
Der finder ved brugsmodellerne ikke en prøvning af nyheden og opfindelseshøjden sted 
som ved patentbeskyttelsen. Dermed er brugsmodeller billigere at opnå end patenter. 
Følgende tabel giver et overblik over omkostningerne i de forskellige nationale 
brugsmodelsystemer. 
-19 
Geljyvwvçdqtjsogiw 
Tyskland 
Spanien 
Italien 
Portugal 
Grækenland 
Belgien 
Danmark 
Frankrig Ansøgning 
i ECU 
24,5 
52,21 
13,65 
19,6 
60 
48 
260 
37,5 Meddelelse 
ÏECU 
20,9 
319,8 
40 
97,5 Forlængelse 
i ECU 
906,5 
596,04 
151,2 
162 
182,4 
650 
136,5 Samtet beløb 
i ECU -10 år 
931 
659,15 
333,45 
170,8 
262 
230,4 
910 
271,5 
/o ..c A . i i , u „. i 43 4445 4647 48 49 50 „„..., 100^, 
(Hentet ira de nationale omkostntngsbestemmelser , , , , , , , ; ECU: 1.5.199J) 
43 
44 
45 
46 
47 
48 Tyskland: Lov om patentkontorets og patentdomstolens gebyrer af 18.8.1976 som ændret den 
7.3.1990. 
Frankrig: Enkelte steder i den franske patentlov, f.eks. i artikel 41, fastsættes princippet om 
gebyrordninger. Disse konkretiseres i forordning nr. 79-822, mere præcist i artikel 94ff. Den 
endelige størrelse af gebyrerne fastsættes i en "anordning om de gebyrer, der opkræves for patenter 
og brugscertifikater". Arrête du 17 décembre 1985 relatif aux taxes perçues par l'Institut National de 
la Propriété Industrielle. 
Spanien: I henhold til artikel 154 og artikel 160, stk. 1, i den spanske patentlov fastsattes gebyrerne 
som anført i bilaget til patentloven. 
Italien: I henhold til artikel 11, stk. 1, i den italienske monstcrlov skal der betales ansøgnings- og 
mcddelclscsgebyrer for brugsmodel 1er. Storrclscn af disse gebyrer er fastsat i bilag A og C til 
forordningen. Disse gebyrer blev hævet betydeligt i lov nr. 60 af 14.2.1987. 
I Henhold til artikel 12 i den italienske mønsterlov kan ansøgningsgebyret betales på en gang eller i 
to rater, hvoraf den første dækker de første 5 år af beskyttelsesperioden, mens den anden dækker de 
derpå følgende 5 år. I henhold til artikel 12, stk. 2, i den italienske mønsterlov dækker artikel 46 i 
den italienske patentlov også gebyrer i forbindelse med brugsmodeller. I henhold hertil skal 
ansøgningsgebyret og mindst halvdelen af meddelelsesgebyret samt et gebyr for trykningen af den 
indgivede ansøgning betales, jf. artikel 46, stk. 1, i den italienske patentlov. 
Portugal: Ved indgivelsen af brugsmodelansøgningen betales der et gebyr, der årligt nyfastsættes i 
en særskilt anordning (artikel 255 i den portugisiske patentlov). I henhold til artikel 257 i den 
portugisiske patentlov skal der betales et gebyr for fornyelse af brugsmodellen efter hver 5 års 
periode. 
Grækenland: Gebyranordning DS/A/2/89 af 26.1.1989. 
-20-
De lave omkostninger kommer som begrundels« for brugsmodelansøgninger ind på 
tredjepladsen. I den forbindelse kan der på grund af de mange ejendomsrettigheder, der 
ansøges om, opstå omkostningsproblemer frem for alt for de virksomheder, der tilstræber 
at opnå en så omfattende beskyttelse mod efterligninger som muligt. Man ved fra analyser 
af patentstatistikken, at strategien med "store ansøgningstal" spiller en stor rolle frem for 
alt inden for patentbeskyttelse. Specielt store virksomheder indgiver hvert år hundrede 
eller flere patentansøgninger nationalt og internationalt. Med patentbeskyttelsen i 
Tyskland som eksempel kan man påvise, at disse ansøgningsaktive virksomheder, hvis 
antal naturnødvendigt er lille (ca. 30% tyske og udenlandske virksomheder), tegner sig for 
over 20% af alle tyske patentansøgninger. Med hensyn til hyppigheden af ansøgninger pr. 
ansøger adskiller brugsmodelbeskyttelsen sig grundlæggende fra patentbeskyttelsen. Selv 
store virksomheder ansøger - bortset fra nogle få undtagelser - højest om 
30 brugsmodeller pr. år51. 
Når der hersker usikkerhed med hensyn til vurderingen af opfindelsens økonomiske værdi, 
vil der derimod på grund af de lave omkostninger snarere blive indgivet ansøgning om 
brugsmodel. Det kan være forbundet med store økonomiske risici at anvende opfindelser i 
nye produkter eller fremgangsmåder, idet det ofte ikke lykkes at markedsføre produktet 
med succes. Når der er tale om opfindelser, hvis succes på markedet er behæftet med stor 
usikkerhed,er de lave ansøgningsomkostninger i forbindelse med brugsmodeller derfor et 
afgørende kriterium for at vælge brugsmodellen som beskyttelsesinstrument. 
Især små og mellemstore virksomheder har problemer med at vurdere nye produkters 
fremtidige afsætningsmuligheder og dermed opfindelsernes værdi, idet de kun i 
utilstrækkeligt omfang har informationer til rådighed fra markedsanalyser og forskning. 
Store virksomheder kan imidlertid støtte sig til afprøvede planlægnings- og prognose-
instrumenter, som ganske vist ikke helt kan forhindre, at nye produkter bliver en fiasko, 
men som i det mindste kan begrænse risikoen noget. 
49 
50 
51 Belgien: Artikel 71 og 72 i den belgiske patentlov suppleres ved kongelig beslutning af 18.12.1986 
som ændret i 1990. 
Danmark: Østerburg, "Endlich ein Gebrauchsmuster-Modellgesetz in Danemark", GRUR int. 
6/1993, s. 453ff. 
ifo-Institut, G. Weitzel, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchmusterschutzes in der 
Europåischen Union", kapitel 3.1. 
21-
Disse forskelle kommer tydeligt til udtryk i resultaterne fra rundspørgen, idet kun 11% af 
de adspurgte store virksomheder angav usikkerhed i forbindelse med opfindelsernes 
økonomiske værdi som en "meget vigtig" årsag til ansøgninger om ejendomsret, mens 
26% af de små virksomheder med op til 100 ansatte angav noget sådant. 
Brugsmodelbeskyttelsen kan man således på grund af de lavere ansøgningsomkostninger 
reducere risikoen ved at introducere opfindelser på markedet og dermed øge 
inno vationsakti vi le ter ne. 
d) Foreløbig beskyttelse 
Ved hjælp af den hurtige registrering af brugsmodeller kan man slå bro over den relative 
lange periode frem til meddelelsen af et offentligt prøvet patent, hvis opfindelsen altså kan 
beskyttes efter begge systemer. I henhold til rundspørgen har den foreløbige beskyttelse 
som ansøgningsårsag nogenlunde samme status som lave omkostninger, der kan komme 
til at spille en rolle på grund af den usikkerhed, der er forbundet med vurderingen af 
opfindelsernes økonomiske værdi. 
Den foreløbige beskyttelse er i første række interessant i lande med en omfattende 
prøvning af patentets nyhed og opfindelseshøjde og en tilsvarende lang meddelelses-
procedure. I lande uden offentlig prøvning er den foreløbige beskyttelse imidlertid ikke så 
interessant, da registrering af patenter i reglen ikke kræver nogen lang bearbejdningstid på 
patentkontorerne, hvormed den kan ske næsten lige så hurtigt som en registrering af 
brugsmodeller. 
6. Brugernes økonomiske evaluering 
I de udvalgte EU-lande, Tyskland, Italien og Spanien, hvor der allerede eksisterer en 
brugsmodelbeskyttelse, skulle industrivirksomheder og selvstændige opfindere vurdere 
dette beskyttelsesinstrument ud fra økonomiske synspunkter52. De adspurgte blev eksplicit 
bedt om at se på nytteværdien og omkostningerne ved retsbeskytlsen. 
52 
ifo-Institut, G. Weitzel, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmustcrschulzes in der 
Europåischen Union", kapitel 2.7. 
22 
Det overvejende flertal af de adspurgte industrivirksomheder og selvstændige opfindere 
bekræftede uanset størrelse (mellem 87% og %%) og på nogenlunde samme måde i alle 
tie lande (mellem 73% og 89%) hrugsmoik I beskyt te Isens positive virkninger. 
Af de positive virkninger er det forbedringen af markedspositionen, der træder i 
forgrunden. Resultaterne af rundspørgen afviger i denne forbindelse heller ikke meget med 
hensyn til de adspurgte virksomheders størrelse og nationale tilhørsforhold. I gennemsnit 
betegnede 60% af de adspurgte denne virkning som "korrekt", 24% som "delvis korrekt" 
og kun 2% som "ikke korrekt". 
I henhold til resultaterne af rundspørgen er virksomhederne og de selvstændige opfindere 
godt klar over, at de kun kan holde deres konkurrencemæssige forspring, hvis de ved 
hjælp af beskyttelsesforanstaltninger - feks. ved at anmelde deres opfindelse som 
brugsmodel - i en vis periode kan forhindre konkurrenterne i at lave efterligninger. Det er 
afgørende, at de ved hjælp af deres innovative produkter eller fremgangsmåder kan skabe 
originalitet og distance til konkurrenterne, således at aftagerne danner sig et positivt 
indtryk af virksomhedens teknologiske formåen Desuden mener 40% af de adspurgte, at 
brugsmodelbeskyttelsen ligefrem øger indtægterne, således at innovationsomkostningerne 
hurtigere bliver dækket ind og forsknings- og udviklingsaktiviteterne dermed mere 
rentable. 
7. Prognose over udviklingen i brugsmodelbeskyttelsens økonomiske 
relevans 
For at kunne opstille en prognose over det fremtidige økonomiske behov for en 
brugsmodelbeskyttelse har Kommissionen med udgangspunkt i analysen af den nuværende 
situation undersøgt, hvorledes innovationsaktiviteten ændrer og udvikler sig. 
På grundlag af ændringer i udgifterne til forskning og udvikling, typen af nye opfindelser, 
produktionscyklusser, tidspunktet for markedsføring af et beskyttet produkt samt 
opfindelsernes levetid kan man drage visse konklusioner med hensyn til den fremtidige 
udvikling inden for innovationsaktiviteten. 
-23-
a) Ændringer i udgifterne til forskning og udvikling (F&U) 
- i 
,, Sidehhalvtredserne har F&U:aktiviteter (i første omgang frem for alt i USA) både mikro-
og makroøkonomisk set været et centralt element i den økonomiske forskning. Det 
afgørende var i den forbindelse, at man erkendte en årsagssammenhæng med forsknings-
og udviklingsaktivitet som det udgangspunkt, der i vid udstrækning var afgørende for 
innovationernes omfang og art og dermed det tekniske fremskridt og endelig også den 
økonomiske vækst. En del af årsagssammenhængen findes altså mellem F&U-aktiviteter på 
den ene side som input og innovationerne på den anden side som output. 
På grundlag af en rundspørge blandt virksomheder og selvstændige opfindere5"*,54 må man 
konstatere, at tendenserne i den fremtidige udvikling i F&U-udgifterne - som i 
evalueringen af "små" opfindelsers fremtidige betydning - stabiliseres, frem for alt i de 
teknologiintensive brancher og i de store virksomheder. Således vurderer mellem 50% og 
58% af de adspurgte inden for maskinindustrien, bilindustrien, elektroteknik samt 
finmekanik, optik og medicinalteknik, at de fremtidige F&U-udgifter vil forblive på 
samme niveau. På baggrund af de intensive bestræbelser man har gjort for at sænke 
omkostningerne inden for alle virksomhedsområder, må det faktisk vurderes som positivt, 
at F&U-udgifterne forbliver konstante. 
Blandt producenter af emballerings- og transportteknik samt i træ- og møbelindustrien og 
blandt producenter af husholdningsartikler er der dog eksempelvis plads til stigende F&U-
udgifter Det drejer sig her - specielt med hensyn til de to sidstnævnte erhvervssektorer -
delvis om "low-tech"-brancher, der i henhold til de adspurgte virksomheder stadig har et 
vist efterslæb på F&U-området. En evaluering after virksomhedsstørrelsen giver et 
tilsvarende billede af mindre virksomheder. I de mindre virksomheder regner godt en 
tredjedel af de adspurgte (for større virksomheders vedkommende 17%) med stigende 
F&U-udgifter i fremtiden. 
53 
54 ifo-Institut, G. Weitzel, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmustcrschutzes in der 
Europåischen Union", kapitel 2.4. 
De innovationsundcrsogclscr, som ifo-institultct har gennemfort siden 1979, har siden midt i 
80'ernc vist, at denne andel svinger inden for en begrænset båndbredde "omkring 5,5-mærkcf" i alle 
undersøgte erhvervssektorer . I de øvrige EU-landc, der indgår i denne undersøgelse, ligger denne 
gennemsnitsværdi formodentlig noget lavere. Schmalhølz, H., Pcnzkofcr, 'I. (1993), s. 88. 
-24 
Denne udviklingstendens taler også for, at brugsmodelbeskyttelsen vil fa større betydning i 
fremtiden. 
b) Ændring af produktionscyklusser, tidspunktet for 
markedsføring samt opfindelsernes levetid 
En japansk undersøgelse har vist, at produktionscyklusserne bliver kortere og kortere på 
verdensplan. Uden at gå nærmere ind på årsagerne hertil kan man konstatere, at perioden 
mellem opfindelse, markedsføring og næste produktgeneration forkortes. En sammen­
ligning af produktionscyklusser mellem 1981-1991 giver følgende billede55: 
Ændring af produktionscyklusser mellem 1981-l_99± 
0.7% 
cyklusser 
(Kilde. Japan Institute of Intellectual Property, 1991) 
Denne forkortelse af produktionscyklusserne øger behovet for at kunne opnå beskyttelse 
hurtigt, mens beskyttelsens varighed samtidig mister betydning. Svarende hertil 
markedsføres brugsmodelbeskyttede opfindelser i Japan for størstedelens vedkommende 
allerede i perioden mellem indgivelsen af ansøgningen og offentliggørelsen af 
opfindelsen50. 
"Questionnaire relating to legal protection of the fruits of R&D", Japan Institute of Intellectual 
Property, 1991. 
* "Questionnaire relating to legal protection of the fmits of R&D", Japan Institute of Intellectual 
Properly, 1991. 
25-
Murkç'dsforjngjufJ^ 
Mellem offentliggørelse af meddelelsen og 
registreringen 
Mellem offentliggørelse af ansøgningen og 
offentliggørelse af registreringen 
Mellem ansøgningen og olfcndiggorcl.se af 
ansøgningen 
Før ansøgning 92,6 
10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 
(Kilde: (Questionnaire relating to legal protection of the Iruit.s ol'R&l), Japan Institute of Intellectual l'ropcrty, 1991) 57 
Som følge af denne udvikling vil nyhedsundersøgelsen ved brugsmodelbeskyttelse blive 
afskaffet i Japan i den nærmeste fremtid. Det er den eneste måde, hvorpå man kan dække 
behovet for en hurtig beskyttelse af opfindelser med kort levetid58. 
I USA har patentkontoret foretaget en undersøgelse af ændringerne i opfindelsers levetid. 
Disse tal afspejler alt afhængig af industrisektoren den procentuelle ændring i den periode, 
hvor en viâ-ksomhed erstatter én generation af opfindelser med en ny. Jo større værdien af 
ændringen er, jo mere tenderer industrisektoren til at forkorte opfindelsesgenerattonerne59. 
57 
58 
59 Summen overstiger 100%, da flere svar var tilladt. 
Subcommittee report on Patent & Utility Models Laws and their practices leading to international 
harmonization, Industrial Property Council of MITI, 1991. 
Business Week, Science & Technology, 3. august 1992, McGraw-Hill, Inc. 
26-
Tendens til forkortelse af opfindelsers levetid mellem J 9X7 og 1991 ijirocenfM 
-2 •'4*8Ç«j§»£ 
{KAfc: BtmwnWcek, Science ft Technology, 3. auøist, 1992, CHI Research INC) 
v Tallene viser, at der i alle industrisektorer - med undtagelse af brændstof, levnedsmidler 
og kemi - findes en te/*/f m/// hurtig udvikling aj nye opfindelser 
Ifølge disse tal har en opfindelse i dag en gennemsnitlig levetid på højst 6 år61 Tallene 
bekræftes i øvrigt af en undersøgelse af innovationsaktiviteteme i verdens største 
virksombeder62: 
60 
62 En opfindelses levetid afsluttes med en ny opfindelse, der teknisk set overhaler den eksisterende. 
Opfindelsers levetid er således hyppigt kortere end patentets løbetid, da patenter kan opretholdes for 
o» længere periode. 
Business Week, Science & Technology, 3. august. 1992, CHI Research INC. 
Business Week, Science & Technology, 3. august 1992, CHI Research INC. 
Opfindelsers levetid i år 27-
12 
S1 
(Kilde. Business Week, Science & Technology, 3. august 1992, CHI Research INC) 
Hvis man sætter de forkortede produktionscyklusser og opfindelsers korte levetid i 
forhold til de industrisektorer, der særlig hyppigt har gjort brug af brugsmodel­
beskyttelsen, viser der sig et forbavsende sammenfald. Inden for maskinsektoren, 
elektroindustrien og bilsektoren finder man ikke blot de fleste ansøgninger om 
ejendomsret, men også den stærke tendens til en yderligere forkortelse af 
produktionscyklusser og opfindelsers levetid. 
1 1991 gik der i halvdelen af alle tilfælde 44 måneder fra indgivelsen af en patentansøgning 
hos Den Europæiske Patentmyndighed til meddelelsen eller afvisningen af patentet på 
-2X 
grundlag af en undersøgelse^3. Sammenligner man disse tal med opfindelsers 
gennemsnitlige levetid, må man konkludere, at innovationscyklusserne i fremtiden vil blive 
yderligere forkortet, og at det bliver stadig vigtigere at kunne opnå ejendomsret til 
opfindelser med kort levetid som supplement til patentet. Den beskyttelse, der bedst 
dækker dette behov, er brugsmodelbeskyttelsen. 
c) Ændring af udviklingsspring og udnyttelsestiden i 
forbindelse med opfindelser inden for Den Europæiske 
Union 
Med henblik på bedre at kunne vurdere industrivirksomheders og selvstændige opfinderes 
økonomiske og retlige beskyttelsesbehov blev industrivirksomheder og selvstændige 
opfindere spurgt'4, i hvilket omfang deres opfindelser vil være karakteriseret ved små, 
mellemstore eller store udviklingsspring og/eller ved kort udnyttelsestid. 
Med hensyn til den fremtidige udvikling regner frem for alt større virksomheder (over 
1 000 beskæftigede: 67% af de adspurgte) med, at andelen af opfindelser med små 
udviklingsspring og/eller kort udnyttelsestid vil forblive konstant. De adspurgte større 
virksomheder regner altså i vid udstrækning ikke med, at innovationsaktiviteteme - bortset 
fra den løbende fornyelse af produktionsprogrammet - kan øges væsentligt og produktets 
livscyklus reduceres yderligere. 
Det forholder sig imidlertid anderledes i de mindre virksomheder, som erkender, at de 
bliver nødt til at yde en indsats, hvis de vil klare sig i konkurrencen. Således regner 
flertallet af mindre virksomheder med en stigende andel af "små" opfindelser og en kort 
udnyttelsestid i fremtiden. 
Små og mellemstore virksomheder erkender i vid udstrækning, at de på grund af den 
hårdere konkurrence er nødt til at intensivere deres innovationsaktiviteter. For deres 
vedkommende vil opfindelser med små udviklingsspring og/eller kort udnyttelsestid derfor 
fa større betydning i fremtiden, således at der vil opstå et stadigt stigende behov af denne 
karakter, der bedst kan dækkes af brugsmodelbeskyttelsen. 
/ro 
Den Europæiske Patentmyndigheds årsberetning, 1991, s. 28, venstre spalte. 
ifo-Institut, G. Weitzel, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gcbrauchsinustcrschutzcs in der 
Europåischcn Union", kapilcl 2.3. 
29 
Et vigtigt element ved vurderingen af det fremtidige behov for beskyttelse forekommer at 
være, at kun en lille del (max. 10%) af de adspurgte inden for alle virksomhedsklasser og 
brancher regner med en faldende andel af "små" opfindelser i fremtiden. 
d) En EU-brugsmodelbeskvttelses betydning for 
industrivirksomheder og selvstændige opfindere 
Med henblik på at fremme den videre udvikling af innovationsaktiviteten blev 
industrivirksomheder og frie opfindere i Frankrig, Spanien, lysk land, Storbritannien og 
Italien spurgt, hvorvidt de "med henblik på markedsføringen af deres "små" opfindelser i 
EU-landcnc (var) interesserede i en særlig ejendomsret, der i sammenligning med patentet 
stillede mindre beskyttelseskrav (f.cks. lavere opfindelseshøjde), ikke krævede en prøvning 
og dermed var kendetegnet ved lavere omkostninger, men også en kortere 
beskyttelsestid"65. 
Resultatet af rundspørgen viser helt klart, at der er et relativt stort økonomisk behov for 
en sådan ejendomsret. Faktisk betegner gennemsnitligt 39% af de adspurgte deres 
interesse som "stor", andre 32% som "mellemstor" og kun 20% som "ringe". Den gruppe 
af adspurgte, som "ingen mening" havde, kan med en andel på 9% betragtes som lille. 
En evaluering efter virksomhedsstørrelse viser, at der frem for alt er stor interesse i mindre 
virksomheder med op til 500 beskæftigede. Det giver næsten hver anden af de adspurgte i 
denne gruppe udtryk for. I forhold hertil er den økonomiske interesse i store virksomheder 
med over I 000 beskæftigede noget ringere. 
ifo-Institut, G. Weitzel, "Die vvirtschafllichc Bedeutung des Gcbniiichsmiistcrschutzcs in der 
Europaischc Union", kapilcl 2.10. 
-30 
Interessen for brugsmodelbeskyttelse i Den Europæiske Union (i procent) 
efter udvalgte EU-medlemsstater: 
«Stort * Mellemstor • Minimalt Ingem mening 
Storbritannien 
Tyskland 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
efter virksomhedsstørrelse: 
a Stor ». Mellemstor * Minimalt Ingen mening 
Alle størrelsesklasser 
over 1 000 
501-1 000 
101-500 
indtil 100 MM&ffîzMi$éWÊ mm i 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
afhængigt af eksportintensiteten: 31 
a Stor Mellemstor • Minimalt Ingem mening 
Samlet 
over 50% 
30-50% 
10-29% 
Eksportintensitet <10% 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
Kilde: ifo-instituttels undersøgelser i udvalgte EU-lande 1993. Europa-Kommissionens beregninger 1994. 
Den medlemsstatsorienterede undersøgelse viser, at interessen for en særlig ophavsret som 
supplement til patentbeskyttelsen er specielt stærkt udpræget i Tyskland. 46% af de tyske 
virksomheder og selvstændige opfindere betegner interessen som "stor" og andre 30% 
som "mellemstor". Tilsvarende resultater er opnået i Spanien. En sådan ejendomsret ville 
således blive modtaget med forholdsvis stor velvilje i disse to lande. I forbindelse med 
disse undersøgelsesresultater spiller det givetvis en rolle, at der i længere tid har været 
tradition for et sådant beskyttelsessystem, der har været anvendt intensivt. De adspurgte 
virksomheder har altså allerede gjort praktiske erfaringer hermed, således at de bedre kan 
forestille sig, at beskyttelsen udvides til at omfatte andre EU-lande, og bedre kan vurdere, 
hvilke anvendelsesmuligheder og hvilken økonomisk fordel beskyttelsen kan give i 
forbindelse med deres markedsføringsaktiviteter på udenlandske markeder. 
De adspurgte, der har anmeldt "stor" interesse for en brugsmodelbeskyttelse for EU som 
sådan, er noget mindre stærkt repræsenteret i de øvrige udvalgte EU-lande. Hvis man 
imidlertid lægger kategorierne "stor" og "mellemstor" interesse sammen, er der ikke rigtig 
nogen nævneværdig forskel mellem landene. 
Storbritannien er det eneste land, hvor der forekommer et modsætningsforhold i 
industrivirksomhedernes og de selvstændige opfinderes vurdering. På den ene side er 
interessen "stor" (ca. 1/3 af de adspurgte), på den anden side viser en nogenlunde lige så 
32 
stor gruppe af de adspurgte kun en "ringe" interesse for denne beskyttelse. Forklaringen 
kan muligvis ligge i, at Storbritannien på nuværende tidspunkt ikke har nogen 
brugsmodelbeskyttelse. Virksomhederne kan således se de økonomiske fordele herved, 
men er skeptiske over for en fælles EU-ordning, idet de endnu ikke råder over erfaringer 
på området. 
En evaluering efter de adspurgte virksomheders eksportintensitet viser, at virksomheder 
med en eksportandel af omsætningen på mellem 10% og 50% kun i meget begrænset 
omfang har "større" interesse i brugsmodelbeskyttelsen i EU end de mindre eksportaktive 
virksomheder med en eksportandel på under 10%. Interessen for en brugsmodelbeyttelse i 
EU er derfor i vid udstrækning uafhængig af eksportintensiteten. 
Disse ensartede svar tyder på, at de adspurgte industrivirksomheder og selvstændige 
opfindere - uafhængigt af de nuværende afsætningsaktiviteter på det indre marked -
ønsker at holde muligheden for en fremtidig udvidelse af afsætningsmarkederne åben og 
derfor i stor udstrækning er interesserede i en brugsmodelbeskyttelse på EU-plan. 
D. De ejendomsretlige forskelles virkning på det fælles marked 
Da forskellene mellem de gældende nationale ordninger på grund af brugsmodel­
beskyttelsens økonomiske betydning også far praktisk betydning, har Kommissionen 
undersøgt, om disse forhold resulterer i en ændring af de frie varebevægelser eller 
konkurrenceforvridninger, der er i strid med oprettelsen af det indre marked som anført i 
EF-traktatens artikel 7 A. 
1. Ændring af de frie varebevægelser 
De frie varebevægelser inden for EU og Toldunionen udgør grundlaget for EU. Disse 
elementer har til opgave at fremme de i EF-traktatens artikel 2 anførte mål gennem 
oprettelsen af et fælles marked, gennem oprettelsen af det indre marked66 ved en 
sammensmeltning af de nationale markeder samt gennem en gradvis tilnærmelse af 
medlemsstaternes økonomiske politik. Et fælles marked kan ikke eksistere uden et fælles 
Sammenlign EF-traktatens artikel 7 A. 
^w> 
33 
varemarked. Bestemmelserne om frie varebevægelser skal sikre integrationen, idet de 
åbner mulighed for en så uhindret grænseoverskridende udnyttelse af den private 
selvbestemmelsesret i forbindelse med varebevægelser som muligt. I EF-traktaten 
henregnes de frie varebevægelser derfor til "Fællesskabets grundlag". EF-Domstolen har 
fastlagt, at sammenlægningen af de nationale markeder til et fællesmarked er EF-
traktatens væsentlige mål67. 
Registreringspligtige nationale intellektuelle ejendomsrettigheder har udelukkende 
virkning på den medlemsstats område, for hvilket de er indrømmet. Så længe 
retsforholdene ikke er harmoniseret, kan indehaveren af en sådan ejendomsret derfor 
hindre tredjemand i at importere beskyttede produkter, der er fremstillet og markedsført 
uden hans samtykke. Det er således en naturlig del af de intellektuelle ejendoms­
rettigheder, som medlemsstaterne indrømmer, at de kan anvendes til at hindre frie 
varebevægelser. 
Konflikten mellem på den ene side industrielle ejendomsrettigheder og på den anden side 
kravet om frie varebevægelser løser EF-Domstolen i sin fortolkning af EF-traktatens 
artikel 30 og 36. Det centrale i denne fortolkning er, at EF-traktaten ganske vist ikke 
berører de industrielle ejendomsrettigheder, der indrømmes i national lovgivning, men at 
udøvelsen af disse rettigheder imidlertid kan begrænses ved hjælp af EF-traktatens 
forbudsbestemmelser. I den forbindelse er en begrænsning af de frie varebevægelser kun 
tilladt, såfremt de er nødvendige med henblik på iagttagelsen af de rettigheder, der er den 
specifikke genstand for dette ejendomsforhold68. 
Brugsmodelbeskyttelsen, der muliggør en supplerende beskyttelse af tekniske opfindelser, 
kan analogt til patentretten''' indordnes under den industrielle og kommercielle 
ejendomsret i EF-traktatens artikel 36. På grund af de gældende ejendomsretlige forskelle 
opstår der imidlertid en række særegne forhold ved anvendelsen af de behandlede 
principper om frie varebevægelser. 
67 
68 
69 Dom af 28.6.1971, sag nr. 78/70, Deutsche Grammophon mod Metro, sammendrag nr. 6, sidste 
punktum. 
F.eks. dom af 3.7.1974, sag nr. 192/73, Van Zuylen Frères mod Hag AG; dom af 31.10.1974, sag 
nr. 15/74, Centrafarm mod Sterling Drug. 
F eks. dom af 31.10.1974, sag nr. 15/74, Centrafarm mod Sterling Drug 
34 
Medlemsstaterne kan principielt udforme brugsmodelbeskyttelsen, som clc ønsker, blot 
ordningerne hverken udgør et middel til vilkårlig diskriminering eller en skjult 
begrænsning af samhandelen mellem medlemsstater70. Medlemsstaterne kan på grund af 
deres udformningsfrihed også - som i England, Luxembourg og Sverige - helt give afkald 
på en brugsmodelbeskyttelse eller fastsætte beskyttelsesbetingelserne på forskelligartet vis. 
Dermed kan opfindelser med lavere opfindelseshøjde kun beskyttes i de lande, der 
opererer med brugsmodeller. Den relative nyhed, der kræves i Spanien, resulterer i, at 
opfindelser kan opnå brugsmodelbeskyttelse i Spanien, selv om de allerede er bekendtgjort 
i andre medlemsstater. En ejendomsret, der er opnået under disse omstændigheder, falder 
også ind under de undtagelser til EF-traktatens artikel 30, der er fastsat i EF-traktatens 
artikel 3671. Disse ejendomsretlige forskelle, som rettighedshaveren ingen indflydelse har 
på, tvinger denne til at undgå markeder, hvor han ikke kan opnå en tilsvarende 
ejendomsret til sin opfindelse. 
Siden indførelsen af den nye designret/J kan man i England ikke længere opnå en 
registreret beskyttelse af produkter, der udelukkende defineres ved deres tekniske 
funktion73. Dermed skabes der en barriere mellem det britiske marked og andre markeder. 
De eksisterende ejendomsretlige forskelle har derfor en direkte og negativ virkning på 
den EF-interne samhandel og virksomhedernes evne til at behandle det fælles marked 
som et enhedsområde for deres aktiviteter74. Dette forhold hindrer de frie varebevægelser 
og er - som EF-Domstolen flere gange har fremført75 - en uundgåelig følge af den 
manglende harmonisering af retsforskrifter. 
70 
71 
72 
73 
74 
75 Dom af 5.10.1988, sag nr. 53/87, Consorzio Italiano mod Renault, præmis 12. 
Dom af 30.6.1988, sag nr. 35/87, Thetford mod Fiamma. 
Design-Aet 1988. 
Cornish, Intellectual Property, 1989, kapitel 14, 14-016. 
Citat fra hvidbogen af 14.6.1985, nr. 145: "Forskelle i lovene om intellektuel ejendomsret har en 
direkte og negativ indflydelse på samhandelen inden for Fællesskabet og på virksomhedernes evne 
til at behandle det fælles marked som et enhedsområde for deres aktiviteter". 
F.eks. dom af 5.10.1988, sag nr. 53/87, Consorzio Italiano mod Renault, præmis 10 med yderligere 
henvisninger. 
35-
2. Konkurrenceforvridninger på det fælles marked 
I henhold til EF-traktatens artikel 3, litra g), skal der gennemføres en ordning, der sikrer, 
at konkurrencen inden for det indre marked ikke fordrejes. Dette mål er forbundet med 
påbudet i EF-traktatens artikel 2, hvorefter en harmonisk udvikling af den økonomiske 
virksomhed i Fællesskabet skal fremmes76. Hvis de økonomiske aktører i det hele taget 
med fordel skal kunne gøre brug af EF-traktatens grundlæggende friheder, må der 
nødvendigvis først skabes lige konkurrencebetingelser for dem med hensyn til industriel 
ejendomsret77. 
På grund af de gældende ejendomsretlige forskelle står virksomheder og individuelle 
ansøgere, der ønsker at udnytte deres opfindelser erhvervsmæssigt i flere stater, over for 
det problem, at de må gøre sig bekendt med mange forskellige systemer eller indhente dyr 
rådgivning i de forskellige medlemsstater. Disse forhold kan store virksomheder, der kan 
investere store beløb i at fremme og beskytte deres opfindelser, måske bære, men for 
individuelle ansøgere samt små og mellemstore virksomheder bliver de eksisterende 
forskelle og det dermed forbundne behov for juridisk bistand til et administrativt problem 
og hyppigt til en uoverstigelig omkostningsfaktor. Dette begrænser disse virksomheders 
innovationsaktivitet, bidrager til deres indre isolering og resulterer dermed i en forvridning 
af konkurrencen. 
I de lande, hvor man forlanger samme opfindelseshøjde ved brugsmodelbeskyttelsen som i 
forbindelse med patentet, er der ingen tilstrækkelig beskyttelse af opfindelser med lavere 
opfindelseshøjde. I England, Luxembourg og Sverige, hvor dette beskyttelseskoncept ikke 
findes, er der overhovedet ingen beskyttelse. Det kan betyde, at produkter kan efterlignes 
i de lande, hvor der ikke findes en tilstrækkelig beskyttelse, uden at det er muligt at gribe 
ind. 
Sådanne kopier, der i reglen produceres med lavere omkostninger end originalerne, idet 
innovationsomkostningerne bortfalder, bringes på markedet til lavere priser end 
originalerne78. Dermed øges risikoen for, at efterligningernes markedsandele overstiger 
originalernes i de lande, hvor beskyttelsesniveauet er lavere. Det kan samtidig ikke 
IC 
Manfred Zuleeg i Groeben, Kommentar zum EWG-Vertrag, 4. oplag, nr. 9 vedrørende artikel 3. 
Grabitz/Langheine, artikel 100 A, nr. 20; von der Groeben, Pipkorn, artikel 100 A, nr. 17ff. 
Grønbog om retlig beskyttelse af industrielle mønstre, juni 1991, punkt 3.3.4. 
36 
udelukkes, at efterligningsprodukter lettere kan importeres til medlemsstater med et højt 
beskyttelsesniveau, efterhånden som de nationale markeder vokser sammen til det indre 
marked. Dette kan også ske utilsigtet på grund af manglende kendskab til de forskellige 
nationale beskyttelsessystemer. I så fald er rettighedshaverens eneste mulighed at lægge 
sag an mod sådanne virksomheder, der ofte er i god tro. 
Dette er i strid med EU's politiske målsætning hvorefter de retligheder, der skyldes 
opfinderes kreative indsats og europæiske virksomheders betydelige investeringer på 
området, skal beskyttes mod tredjemands uretmæssige anvendelse \ og udgør samtidig 
en konkurrenceforvridning. For at undgå noget sådant må alle virksomheder, der 
opererer på det fælles marked, konkurrere på lige vilkår med deres konkurrenter80. 
3. Konsekvenserne for industrivirksomheder og selvstændige opfindere 
De nationale patentsystemer i Europa er med tiden blevet tilpasset den europæiske 
patentret. Selv om grundtanken i Den Europæiske Patentkonvention (EPK) var ikke at 
røre ved de nationale patentsystemer, skete der efterhånden en frivillig harmonisering81, 
hvilket var en stor lettelse i den praktiske anvendelse netop i forbindelse med 
grænseoverskridende ansøgninger. 
Anderledes stiller sagen sig i forbindelse med brugsmodelbeskyttelsen Her findes der som 
bekendt en lang række forskellige systemer inden for EU. De bruges primært af ansøgere i 
deres eget land, kun sjældent grænseoverskridende på det indre marked og endnu 
sjældnere af ansøgere fra tredjelande. 
På baggrund af væksten i den internationale vareudveksling, som skyldes en stadig mere 
intensiv verdensomspændende arbejdsdeling, kunne man forvente en anden udvikling. 
Beskyttelsen af tekniske opfindelser skulle - når man ser bort fra patentansøgninger - fa 
stadig større betydning på indenlandske, men givet også på udenlandske markeder. 
Desuden udgør den stadig hurtigere informationsudveksling, hvor internationale messer 
spiller en vigtig rolle som præsentationsplatform for innovationer, en særlig udfordring for 
beskyttelsen mod konkurrenter, der fremstiller efterligninger. 
79 
Grønbog om retlig beskyttelse af industrielle mønstre, juni 1991, punkt 3.5, s. 36. 
Grønbogom retlig beskyttelse af industrielle mønstre, juni 1991, punkt 3.3.1, s. 33. 
Sammenlign van Benthem, GRUR Int., 1993. 
-37 
Reelt anvendes brugsmodelbeskyttelsen imidlertid næsten ikke på tredjelandes markeder 
og af tredjelande i EU. En gennemgang af ansøgningerne i de asiatiske lande, der alle uden 
undtagelse har indført brugsmodelbeskyttelse, viser, at europæiske virksomheder ikke gør 
brug heraf. Omvendt gør også asiatiske virksomheder kun i meget ringe omfang brug af 
de eksisterende muligheder for brugsmodelbeskyttelse. Selv på markeder, der er særligt 
interessante for disse lande, som feks. Forbundsrepublikken Tyskland, ansøges der kun 
om meget få brugsmodeller. 
Sammenligning af indenlandske og udenlandske brugsmodelansøgninger i 1991-
fra indlandet fra udlandet 
Tyskland 13 920 1 633 
Korea 25 125 770 
Kina 33 157 125 
Japan 113 340 1334 
(Kilde: Industrial Property Statistics 1991, Publication A., WIPO, Genève) 
-3*-
Briigsmodelansogninger i andre hmt/e fordelt /ni kinde 
Tyske virksomheders 
ansøgninger t Japanske virksomheders 
ansøgninger t 
Tyskland 64 
lapa» 145 
Spanien 48 
Portugal 20 
Brasilien 
Kina 14 
Mexico 
Pole» 
(Kilde: Industrial Property Statistics 1991, Publication A., WIPO, Genève) 
Efter Kommissionens mening er brugsmodelbeskyttelsen derfor begrænset til det 
hjemlige marked. Dette marked udvikler sig imidlertid i EU til det indre marked og kan 
ikke sidestilles med nationale markeder. 
På det fælles marked er grænseoverskridende ansøgninger imidlertid også mere 
undtagelsen end reglen. Med henblik på at finde frem til, hvorfor brugsmodelbeskyttelsen 
finder så ringe grænseoverskridende anvendelse i de udvalgte EU-lande, blev industri­
virksomheder og selvstændige opfindere spurgt82, om den praktiske anvendelse af 
innovationsbeskyttelsen vanskeliggøres på grund af de forskellige nationale brugsmodel­
systemer. 
På grund af forskellise brugsmodelordninger inden for EU begrænses innovations-
beskyttelsen på nuværende tidspunkt (i procent) 
82 ifo-Institut, G. Weitzel, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes in der 
Europåischen Union", kapitel 2.7. 
-39 
efter udvalgte EU-lande: 
Delvis til stærkt » Minimalt 
Storbritannien 
Tyskland Ingen mening 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
efter virksomhedsstørrelse: 
« Delvis til stærkt « Minimalt Ingen mening 
Alle størrelsesklasser 
over 1 000 
501 til 1 000 
101 til 500 
indtil 100 beskæftigede 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
-40-
efter virksomhedernes eksportintensitet: 
* Delvis til stærkt * Minimalt Ingen mening 
Samlet 
over 50% 
30%-50% 
10%-29% 
Eksport under 10% 
3ft»~ 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
Kilde: ifo-instituttets undersøgelser i udvalgte EU-lande 1993. Europa-Kommissionens beregninger 1994. 
Gennemsnitlig 50% af alle adspurgte virksomheder angiver en delvis til stærk begrænsning 
i forbindelse med grænseoverskridende ansøgninger om brugsmodeller på det indre 
marked. 
Det er i forbindelse med besvarelsen påfaldende, at de adspurgte forholdsvis ofte angav 
ingen mening at have til spørgsmålet. Dette skyldes, at de forskellige beskyttelsessystemer 
er så forskellige i deres praktiske anvendelse, at virksomhederne og de selvstændige 
opfindere ikke kan danne sig en mening herom. I overensstemmelse hermed er "ingen 
mening"-andelen størst i Storbritannien og Frankrig. Da man i Storbritannien kun kender 
en prøvet patentbeskyttelse samt en uregistreret designbeskyttelse for funktionelt design, 
og da certificat d'utilité i Frankrig på grund af dets juridiske udformning i stor udstrækning 
svarer til patentet, har man i disse lande ofte ingen konkrete forestillinger om et 
beskyttelsessystem, der - ved siden af patentet - kan anvendes selvstændigt eller som 
supplement i forbindelse med tekniske opfindelser, der er karakteriseret ved små 
udviklingsspring og/eller en kort levetid. 
På trods af disse forhold er der i Storbritannien og Frankrig en stor del af de adspurgte, 
der mener, at forholdene på nuværende tidspunkt vanskeliggøres (Storbritannien 35%, 
Frankrig 41%). 
41 
Evalueringen efter virksomhedsstørrelse viser, at innovationsbeskyttelsen vanskeliggøres 
for over 50% af virksomhederne med indtil 1 000 beskæftigede, men kun for 34% af de 
helt store virksomheder med over 1 000 beskæftigede. Jo mindre virksomhederne er, jo 
hyppigere volder de nuværende forhold i forbindelse med brugsmodeller dem 
vanskeligheder. Det kan skyldes, at mindre virksomheder ikke selv har de nødvendige 
eksperter til rådighed og af omkostningsgrunde kun kan koble en ekstern rådgiver ind i 
enkeltstående tilfælde. Store virksomheders patentafdelinger har tilsyneladende færre 
problemer med at indgive ansøgninger om brugsmodeller dér, hvor et sådant 
beskyttelsessystem eksisterer, og hvor markedssituationen synes at nødvendiggøre noget 
sådant. 
På den anden side har små virksomheder hyppigere anført "ingen mening", mens der i de 
store virksomheder tages stilling til spørgsmålet. Dette resultat taler for, at små 
virksomheders og selvstændige opfinderes beskyttelsesbehov på det indre marked stadig 
kun er udviklet i begrænset omfang, idet denne virksomhedskategori stadig i første linje 
koncentrerer sig om lokale, "kendte" afsætningsmarkeder. 
Disse sammenhænge bliver tydeligere, når resultaterne af dette spørgsmål evalueres efter 
de adspurgte virksomheders eksportintensitet. Jo større eksport intensitet, der gør sig 
gældende, jo hyppigere giver de adspurgte udtryk for problemer med innovations-
beskyttelsen. Da der eksisterer en meget tæt sammenhæng mellem eksportintensitet og 
virksomhedsstørrelse, rammes især store virksomheder heraf. På trods heraf klagede 41% 
af de adspurgte i gruppen med fa eksportaktiviteter (eksportandel af omsætningen på 
under 10%) over begrænsninger. 
Den heterogene regidering af brugsmodelretten vanskeliggør derfor efter de adspurgtes 
mening innovationsbeskyttelsen på det indre marked. Disse vanskeligheder er for 
størstedelens vedkommende også en forklaring på, hvorfor anvendelsen af de allerede 
eksisterende beskyttelsessystemer primært begrænses til nationale markeder. 
E. Forholdet mellem EU's målsætning og det økonomiske behov 
Med udgangspunkt i de hidtidige resultater har det vist sig, at der i forbindelse med 
brugsmodelbeskyttelsen, der har og vil fa en betydelig økonomisk betydning, eksisterer 
forskellige nationale beskyttelsessystemer. Disse ejendomsretlige forskelle påvirker de frie 
42-
varebevægelser og konkurrencen. Denne negative påvirkning vil være uønsket og ikke 
svare til ideerne om et sammenvoksende Europa. 
EU står derfor over for at skulle forbedre en for det indre marked ugunstig situation og 
derved bidrage til, at det fælles marked fungerer bedre. 
Hvis det indre marked skal oprettes og fungere, skal en harmonisering efter 
Kommissionens mening rettes ind efter det nuværende og fremtidige økonomiske behov-
Udviklingen i innovationsaktiviteten i EU, der præges af en tendens til mindre 
udviklingsspring, højere omkostningssensibilitet, kortere produktions- og markedsførings-
cyklusser samt opfindelsers reducerede levetid, resulterer i et øget behov for en 
ejendomsret, der hurtigt, enkelt og billigt kan yde beskyttelse for tekniske opfindelser. 
Dette opnås ikke med de tolv forskellige nationale brugsmodelsystemer. Man kan i den 
forbindelse ikke bebrejde medlemsstaterne noget, da de på den ene side er frit stillet med 
hensyn til udformningen af deres brugsmodelsystemer og problemerne på den anden side 
ikke begrænser sig til medlemsstaternes territorier, men i al tydelighed dukker op i 
forbindelse med den grænseoverskridende anvendelse på det indre marked. 
For at leve op til målsætningen om at det indre marked skal oprettes og fungere og fjerne 
de anførte misforhold, forekommer det derfor nødvendigt at træffe EU-foranstaltninger 
vedrørende brugsmønsterbeskyttelse. Disse foranstaltninger vil skulle honorere følgende 
målsætninger: 
beskyttelse af tekniske opfindelser med små udviklingsspring 
beskyttelse af tekniske opfindelser med kort levetid 
en ejendomsret, der kan opnås hurtigt 
en ejendomsret, der kan opnås let 
en ejendomsret, der kan opnås billigt 
hurtig offentliggørelse og dermed hurtig informering af offentligheden. 
///. Foranstaltninger, der er egnede til harmonisering af 
brugsmodelbeskyttelsen på eu-ylan 
I det foregående har det måttet konstateres, at den forskelligartede udformning af 
brugsmodelbeskyttelsen har negative konsekvenser for målsætningen om, at det indre 
marked skal virkeliggøres og fungere. På grundlag heraf må det konkluderes, at 
-43 
erhvervslivets interesser og virkeliggørelsen af det fælles marked kun kan varetages ved en 
harmonisering af de forskellige beskyttelsessystemer. Den positive vurdering af 
nødvendigheden af at træffe foranstaltninger på EU-plan følges op af konceptet om en 
fremtidig ordning, der indeholder to elementer: 
• udvælgelsen af et velegnet instrument samt 
• den nødvendige indholdsmæssige udformning af den fremtidige ordning. 
A. Det egnede harmoniseringsinstrumentarium 
En harmonisering har ikke kun til formål at afhjælpe uheldige virkninger ved de 
konstaterede ejendomsretlige forskelle, men også at forbedre de generelle beskyttelses-
retlige forhold i forbindelse med industriel ejendomsret. Der står i den forbindelse 
forskellige muligheder til rådighed. 
Europa-Kommissionen har til opgave at træffe de "foranstaltninger", der er nødvendige 
med henblik på gennemførelsen af det indre marked. 
Den indbyrdes tilnærmelse af lovgivningen består i den forbindelse ikke blot at fjerne 
forskelle mellem eksisterende retsbestemmelser, men også i at fjerne normative 
modsætninger83. Dette kan resultere i, at der indføres en ejendomsret i en medlemsstat, der 
hidtil ikke har haft et tilsvarende beskyttelsessystem, men kun hvis dette bidrager til 
virkeliggørelsen af det indre marked. 
Som "foranstaltning" til harmonisering kommer alle retsakter i traktaten om oprettelse af 
Det Europæiske Fællesskab i betragtning, herunder især direktivet og forordningen. 
For brugsmodelbeskyttelsens vedkommende er den første mulighed en tilpasning af 
beskyttelsessystemerne ved hjælp af et direktiv, der samtidig betyder en introduktion af 
denne beskyttelsesform i de lande, der ikke kender til brugsmodelbeskyttelse. Hvis der 
blandt virksomheder og selvstændige opfindere er interesse for via en ansøgning at opnå 
beskyttelse samtidig i flere medlemsstater, skal der træffes foranstaltninger, der går ud 
over en tilnærmelse af de nationale beskyttelsessystemer. Man kunne forestille sig, at den 
Von der Groeben/Pipkorn, artikel 100 A, nr. 25, s. 41. 
44 
indbyrdes tilnærmelse blev udvidet til at omfatte medlemsstaternes gensidige anerkendelse 
af den nationale beskyttelse. Et andet alternativ er at skabe en fælleseuropæisk 
ejendomsret, der som EU-ret er overordnet de nationale beskyttelsessystemer, men ikke 
erstatter disse. Endelig kan man forestille sig en kombination af forskellige muligheder, 
hvormed man kan tilpasse et fremtidigt system endnu bedre til behovene på det indre 
marked. 
1. Indbyrdes tilnærmelse af systemerne 
Som en del af realiseringen af det indre marked breder de fleste branchers markeder sig ud 
over de nationale grænser. Hvilke faktorer, der har betydning herfor, kan stå uberørt hen. 
Siden det indre marked blev virkeliggjort i 1993 og toldgrænserne derved faldt bort, er 
markederne for mange produkter geografisk set vokset stærkere end tidligere. Denne 
tendens vil forstærkes yderligere i fremtiden. De nugældende grænser vil så ikke længere 
udgøre en markedshindring. Alligevel eksisterer der i første omgang stadig unaturlige 
grænser i form af ejendomsretlige "fristelser". Den reelle virkeliggørelse af det fælles 
marked er imidlertid ikke kun afhængigt af, at de fysiske grænser falder bort, men frem for 
alt af, at det fremtidige indre marked som sådant synliggøres. Dette vanskeliggøres 
imidlertid betydeligt, når der for nogle ejendomsrettigheder fortsat eksisterer forskelle, der 
gør det uinteressant for ansøgeren at ansøge om ejendomsret i andre medlemsstater84. De 
varierende ejendomsrettigheder giver administrative vanskeligheder, som alle ansøgere, 
dog primært små og mellemstore virksomheder samt individuelle opfindere, har svært ved 
at overvinde. Dette hæmmer ikke blot industriens innovationsvilje, men også 
virkeliggørelsen af det indre marked. 
Hvis de eksisterende beskyttelsessystemer skal harmoniseres ved hjælp af et direktiv med 
henblik på at nå frem til femten nationale ejendomsretlige reguleringer, der er ens 
udformet, men uafhængige af hinanden, må 
brugsmodelbeskyttelsen indføres i de lande, hvor en sådan ejendomsret ikke findes, og de 
eksisterende beskyttelsessystemer tilnærmes hinanden indholdsmæssigt. 
84 
Hvidbog af 14. juni 1985, nr. 145: "Forskelle i lovene om intellektuel ejendomsret har en direkte og 
negativ ind/lydelse på samhandelen inden for Fællesskabet og på virksomhedernes evne til at 
behandle det fælles marked som et enhedsområde for deres aktiviteter. " 
45 
a) Indførelse af nationale ejendomsretlige bestemmelser 
På nuværende tidspunkt findes der ingen brugsmodelbeskyttelse i Storbritannien, 
Luxembourg og Sverige. I Nederlandene planlægger man at indføre denne beskyttelse. En 
indbyrdes tilnærmelse af læovgivningen inden for EU ville føre til en indførelse af sådanne 
ejendomsrettigheder i-disse lande. Mens man i Luxembourg hidtil ikke har gjort erfaringer 
med et sådant beskyttelsessystem, forsøgte man i Storbritannien forgæves at indføre et 
sådant i 198685. 
Î en rundspørge, der blev gennemført for nylig, har britiske industrivirksomheder og 
selvstændige opfindere imidlertid tydeligt givet udtryk for, at de anser indførelsen af en 
sådan ejendomsret i Storbritannien for at være et værdifuldt supplement til den allerede 
kendte patentbeskyttelse86. 
85 
Intellectual Property and Innovation, Presented to Parliament by the Secretary for Trade and 
Industry by Command of Her Majesty, april 1986, nr. 3.6. 
ifo-Institut, G. Weitzel, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes in der 
Europåischen Union", kapitel 2.9.3 - Zum Innovationsschutz in Grossbritannien - februar 1994. 
46 
Interessen for en brugsmodelbeskyttelse i Storbritannien 
Økonomisk interesse efter virksomhedsstørrelse (i procent): 
* stor 
Alle størrelsesklasser * fremover af betydning • p.t. ringe ubetydelig 
over 1 000 
501-1 000 
101-500 
0-100 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
Fremtidig udnyttelse efter virksomhedsstørrelse (i procent): 
« alle el. næsten alle » flertallet • en lille del ørst samle erfaringerf 
0-100 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
Kilde: ifo-instituttets undersøgelser i udvalgte EU-lande 1993. Europa-Kommissionens beregninger 1994. 
I gennemsnit betegner 53% af de adspurgte britiske industrivirksomheder og selvstændige 
opfindere deres interesse som "stor", dog således at der fremtræder et typisk 
fordelingsmønster mellem store og små virksomheder. Små virksomheder (indtil 100 
beskæftigede) er i meget større omfang (76% af de adspurgte) interesserede end helt store 
virksomheder (over 1 000 beskæftigede), hvoraf dog ikke mindre end 31% ligeledes har 
betegnet deres interesse som "stor". Omvendt vurderer kun ganske fa (3%) af de 
47 
adspurgte små virksomheder brugsmodellen som "ubetydelig", mens 34% af de store 
virksomheder tegner sig for denne vurdering. 
De adspurgte i Storbritannien har desuden angivet, at brugsmodelbeskyttelsen allerede 
kunne have haft økonomisk betydning på nuværende tidspunkt, hvis den havde eksisteret. 
Den gruppe, der mener, at beskyttelsen først far betydning i fremtiden, er med 21% af de 
adspurgte forholdsvis lille. 
De adspurgte britiske industrivirksomheder og selvstændige opfindere har ikke blot en 
relativ stor økonomisk interesse i en brugsmodelbeskyttelse, men ville også i stort omfang 
indgive ansøgninger om brugsmodelbeskyttelse for deres opfindelser. Også i dette tilfælde 
optræder der betydelige forskelle i ansøgningsintensiteten alt afhængig af 
virksomhedsstørrelsen. 
Ansøgningslysten er betydelig stærkere udpræget hos små virksomheder end hos store. 
Således ville 24% af de små virksomheder sågar indgive ansøgning for "alle eller næsten 
alle" opfindelsers vedkommende, hvorimod kun 3-9% af de adspurgte i de øvrige 
størrelsesklasser ville udøve sådanne intensive beskyttelsesaktiviteter. I den gruppe, der 
ville lade "flertallet" af deres opfindelser beskytte ved hjælp af det nye beskyttelses-
koncept, dominere små og mellemstore virksomheder ligeledes. 
Det er bemærkelsesværdigt, at det i Storbritannien snarere er store virksomheder end små 
virksomheder, der indtager en afventende holdning over for brugsmodeller. Således har 
30% af de store virksomheder anført, at de først ønsker at samle erfaringer (18% for små 
virksomheders vedkommende). 
Disse positive reaktioner fra britiske industrivirksomheders og selvstændige opfinderes 
side skal suppleres med oplysninger om Luxembourg og Sverige, før man kan udtale sig 
endeligt om interessen for at indføre dette beskyttelsessystem. 
b) Den indholdsmæssige indbyrdes tilnærmelse af den 
nationale brugsmodelret 
Hvis man går ud fra, at der i de medlemsstater, der ingen brugsmodelbeskyttelse har, 
indføres en sådan ejendomsret, og at der i de andre medlemsstater foretages en indbyrdes 
tilnærmelse af de eksisterende beskyttelsessystemer, vil der komme til at eksistere femten 
ensartede, nationale beskyttelseskoncepter ved siden af hinanden. 
48 
Ansøgeren om en sådan ejendomsret kan således regne med, at der eksisterer en 
ækvivalent ejendomsret i alle medlemsstater, og skal ikke længere sætte sig ind i mange 
forskellige ejendomsretlige bestemmelser. Ansøgeren kender således selv ved indgivelse af 
ansøgning i en anden medlemsstat eller på EU-plan de væsentlige beskyttelsesbetingelser 
samt beskyttelsesomfanget. Dermed bliver det billigere og enklere at ansøge om 
beskyttelse af disse ejendomsrettigheder i andre medlemsstater. En harmonisering af 
beskyttelsessystemerne ved hjælp af et direktiv i form af en pakke bestående af nationale 
ejendomsrettigheder gør det betydeligt mere interessant at indgive grænseoverskridende 
ansøgninger. Dette kan resultere i en stigende innovationsaktivitet. 
En indbyrdes tilnærmelse af lovgivningen vil i den forbindelse utvivlsomt skulle omfatte 
materielle ordninger vedrørende beskyttelsesgenstanden, beskyttelsesbetingelserne, 
beskyttelsesomfanget og -varigheden, årsager til afslag og ugyldighedskendelse samt 
konsumptionen af rettighederne. Dermed kan antallet af konflikter på det indre marked 
ganske vist reduceres, men årsagerne til konflikterne fjernes ikke. 
2. Den udvidede indbyrdes tilnærmelse af lovgivningen 
En indbyrdes tilnærmelse af den materielle nationale brugsmodel ret ved hjælp af et 
direktiv i form af en pakke bestående af sideordnede nationale ejendomsrettigheder kan 
ikke fjerne de begrænsninger i den mellemstatslige samhandel og konkurrence, der opstår 
som følge af rettighedernes nationale selvstændighed og den deraf afledte forståelse af 
territorialprincippet i medlemsstaternes ret. De indre grænser og de deraf følgende 
muligheder for konflikter mellem forskellige retsordeners ejendomsrettigheder vil fortsat 
eksistere efter en sådan indbyrdes tilnærmelse. 
I et udvidet direktiv kunne man ud over den indbyrdes tilnærmelse af den materielle 
brugsmodelret fastsætte, at medlemsstaterne skal ændre deres brugsmønsterlovgivning 
således, at alle indenlandske brugsmønstre på ansøgerens anmodning i fremtiden far 
virkning i andre EU-medlemsstater - det være sig med hensyn til etablering, indgivelse af 
ansøgning, registrering, overførsel og beskyttelse - og at denne virkning anerkendes af de 
andre medlemsstater. 
Da brugsmodellovgivningerne således er tilnærmet hinanden indbyrdes, skulle og kunne de 
retsakter, som de enkelte ansvarlige indenlandske myndigheder udsteder, have virkning i 
49-
andre medlemsstater. De skulle anerkendes gensidigt. Ansøgnings- og registrerings­
procedurerne for brugsmodeller skulle tilpasses hinanden fuldstændigt. 
Brugsmodellerne og de derfra hidrørende rettigheder er altså de jure fortsat nationale. De 
har imidlertid faet en grænseoverskridende virkning. 
De enkelte medlemsstater kan ganske vist juridisk set ikke vedtage bestemmelser med 
extraterritorial virkning i de øvrige medlemsstater, men de ville juridisk set kunne tillægge 
brugsmodeller og retsakter, der på de enkelte medlemsstaters områder henholdsvis 
meddeles og udstedes på grundlag af disse bestemmelser, extraterritorial virkning, dvs. 
også kræve de rettigheder, der hidrører fra brugsmodellerne og de hjemlige myndigheders 
retsakter, anvendt i de andre medlemsstater. Hvis disse extraterritoriale virkninger også 
skal indtræde i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning, vil de enkelte 
medlemsstater skulle og kunne anerkende disse virkninger for deres eget områdes 
vedkommende. Med henblik på at sikre, at alle medlemsstater indfører samme system, 
ville det de facto være nødvendigt først at udstede et direktiv. Deri skulle der i vidt 
omfang foretages en indbyrdes tilnærmelse af den materielle og formelle brugsmodelret 
Med henblik på den praktiske gennemførelse af den gensidige anerkendelse ville det være 
nødvendigt at foretage en samordning af de indenlandske ansvarlige myndigheders 
aktiviteter - feks. i et rådgivende udvalg87. Man ville i så fald efter en forenklet 
administrativ procedure kunne ansøge de nationale ansvarlige myndigheder om at få 
registreret en brugsmodel i andre medlemsstater. 
3. Indførelse af en EU-dækkende ejendomsret 
En så omfattende indbyrdes tilnærmelse af den materielle og formelle brugsmodelret og 
dermed også af de indenlandske ansvarlige myndigheders aktiviteter med en EU-
dækkende virkning for brugsmodellen og myndighedernes retsakter ville skabe en række 
problemer, der ikke er lette at løse. 
87 
Se også Ivo Schwartz, særlig rådgiver i forbindelse med indbyrdes tilnærmelse af lovgivninger, i 
retsresponsum vedrørende temaet "Kan Rådets udkast til forordning om EF-mønsteret støttes på 
EØF-traktatens artikel 100 A?", 111/5327/91, august 1991. 
50 
Myndighederne ville ikke uden videre være i stand til at anvende en sådan europæiseret 
brugsmodelret ensartet, effektivt og uden yderligere personale - og administrativ indsats. 
For selvstændige opfindere og industrivirksomheder kunne en sådan - ganske vist 
europæiseret, men stadig nationalt forvaltet - ejendomsret være ulig mindre attraktiv end 
en virkelig EU-ret. For brugerne drejer det sig om enkelhed, gennemsigtighed og 
retssikkerhed. 
Man kunne derfor også overveje at tilstræbe en fælles ejendomsret inden for brugsmodel­
beskyttelse i form af en forordning. En sådan EU-dækkende ejendomsret ville gælde 
umiddelbart i alle medlemsstater. 
På den måde ville det være muligt at skabe en ejendomsrettighed gældende for et område, 
der dækker alle medlemsstater, 
• ved indgivelse af én ansøgning hos én fælles myndighed 
• ved én enkelt procedure 
• i henhold til én lovgivning. 
Dermed ville man kunne opnå, at den grænseoverskridende handel og konkurrence inden 
for EU med produkter, der er et resultat af opfindelsen, ligesom den med den nationale 
handel og konkurrence ville være underlagt stadig færre hindringer og forvridninger. 
4. Kombination af indbyrdes tilnærmelse af lovgivningen og indførelse af en 
fælles ejendomsret 
Integrationen af det fælles marked er en proces, der endnu ikke er afsluttet. Der vil i den 
nærmeste fremtid stadig findes virksomheder, som har behov for en brugsmodel, men som 
begrænser deres aktiviteter til regionale markeder. Netop de små og mellemstore 
virksomheder, som en harmonisering har særlig betydning for, vil i begyndelsen kun have 
en begrænset interesse i at dække hele det fælles marked 
Man kan derfor også forestille sig en kombination af forskellige muligheder for at tilpasse 
et fremtidigt system bedre til behovene på det indre marked. Som i forbindelse med 
varemærke- og mønsterreglerne kunne man kombinere den indbyrdes tilnærmelse af 
national ejendomsret ved hjælp af et direktiv og indførelsen af en EU-dækkende 
ejendomsret ved hjælp af en forordning. 
51 -
Dermed ville der opstå 15 harmoniserede nationale brugsmodelsystemer med et 
overordnet fælles brugsmodelsystem. Ansøgerne ville dermed have mulighed for at vælge 
mellem en eller flere rent nationale ejendomsrettigheder og en EU-dækkende ejendomsret, 
som dækker hele EU. 
5. Industrivirksomheders og selvstændige opfinderes opfattelse 
I en undersøgelse88 i Frankrig, Spanien, Tyskland, Storbritannien og Italien giver 
industrivirksomhederne og de selvstændige opfindere i svarene på spørgsmålet om, i hvor 
mange EU-lande de ville ansøge om brugsmodelbeskyttelse, såfremt denne mulighed var 
til stede, tydeligt udtryk for deres økonomiske interesse i brugsmodelbeskyttelsen. 
Antal ansøgningslande. forudsat at der inden for EU eksisterede en fælles brugsmodel­
beskyttelse 
efter udvalgte EU-lande (i procent): 
* ikke i noget ELMand * 1 til 2 3 til 5 6 eller flere * først samle 
erfaringer 
Storbritannien HH 12 
Ifo-Institut, G. Weitzel, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Grebrauchsmusterschutzes in der 
Europåischen Union", kapitel 2.10. 
-52 
Efter virksomhedsstørrelse (i procent): 
« ikke i noget EU-land * 1 til 2 • 3 til 5 6 eller flere * først samle erfaringer 
Alle størrelsesklasser I 5 II 5 
over 1 000 sm 11 
501-1 000 
101-500 4 ii 5 i 
Indtil 100 beskæftigede 3|7 21 
29 
25 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
Kilde: ifo-insliluttets undersøgelser i udvalgte EU-lande 1993. Europa-Kommissionens beregninger. 
Kun en meget lille andel (5%) ville ikke indgive ansøgninger i et EU-land. Hovedvægten i 
besvarelserne ligger på 3-5 lande (42% af de adspurgte), mens 25% sågar ville indgive 
ansøgninger i 6 eller flere lande, og 22% endnu ikke havde besluttet sig og først ønskede 
at samle erfaringer. 
S3 
6. Patentagenters opfattelse 
En rundspørge blandt patentagenter i Tyskland, Frankrig, Storbritannien og Spanien om 
den fremtidige udformning af brugsmodelbeskyttelsen gav følgende billede89: 
Evaluering af de retlige udformningsmuligheder (udvalgte EU-lande)* 
For ... % af de adspurgte har de retlige muligheder følgende betydning 
Tyskland 
J) bl Spanien 
a) bl Frankrig 
_a) bl Storbritan 
J) bl 
Fælles EU-
brugsmodel-ret vigtigt 
mindre vigtigt 
respondenter 77 
23 
17 69 
31 100 67 
33 50 
50 75 
25 50 
50 50 
50 
Harmonisering af vigtigt 
nationale mindre vigtigt 
bestemmelser 
respondenter 78 
22 71 
29 100 100 50 
50 50 
50 100 100 
Harmonisering og vigtigt 
standardisering mindre vigtigt 
respondenter 79 
21 
98 74 
26 
68 87 
13 
31 88 
12 
24 85 
15 
20 69 
31 
16 71 
29 
34 83 
17 
29 
Renoncering på vigtigt 
indbyrdes mindre vigtigt 
tilnærmelse af 
ejendomsrettighe respondenter 
deme 
*)• .Flere angivelser var her tilladt, 
a) Små og mellemstore virksomheder (SMV) 
b) Store virksomheder 100 
16 100 
9 33 
67 25 
75 17 
83 25 
75 40 
60 14 
86 
Kilde: ifo-iastituttcls undersogelser blandt patentagenter i udvalgte El'-lande 1992. 
Inden for rammerne af denne undersøgelse var man naturligvis særlig interesseret i at få 
patentagenterne i de fire undersøgte medlemsstater til at angive, hvilken af de forskellige 
juridiske udformningsmuligheder de ville foretrække på baggrund af beskyttelsesbehovet 
hos de virksomheder, de rådgav. Ved som svarmuligheder at angive "vigtigt" eller "mindre 
vigtigt" (i stedet for ja/nej) skulle der åbnes mulighed for at foretage en prioritering af de 
forskellige valgmuligheder. Evalueringen af spørgeskemaerne har imidlertid vist, at langt 
størstedelen af de adspurgte agenter har foretrukket indførelsen af en fælles EU-
brugsmodelret og samtidig harmoniseringen af nationale bestemmelser. 
89 Ifo-Institut, G. Wcit/.el, "Pilotstudie - Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmustcrschul/.cs", 
kapitel D, 2.7, S.30. 
-54 
1 henhold til resultaterne af rundspørgen er der i de fire undersøgte EU-lande kun fa 
patentagenter, der mener, at det er tilstrækkeligt enten at indføre en fælles EU-
brugsmodelret eljer en harmonisering af de nationale bestemmelser Disse meget tydelige 
resultater er bemærkelsesværdige og endda overraskende. Tilsyneladende ville eller kunne 
et stort antal patentagenter ikke lægge sig fast på en enkelt strategi, idet de i så fald 
muligvis kun havde varetaget en bestemt ansøgergruppes interesser. Som følge heraf kan 
man ud fra resultaterne af rundspørgen heller ikke. konstatere om en evaluering efter 
virksomhedsstørrelse giver forskellige reslutater, feks. i form af, at større virksomheder 
snarere tilstræber en EU-brugsmodel, hvorimod mindre virksomheder foretrækker en 
indbyrdes tilnærmelse af nationale bestemmelser. I henhold til svarene fra de adspurgte 
patentagenter skal begge muligheder tilsyneladende stå til rådighed samtidig. Der hersker i 
øvrigt i vid udstrækning enighed om dette spørgsmål i de fire undersøgte EU-lande. 
55-
Den indbyrdes tilnærmelse af de nationale beskyttelsessystemer er således efter 
Kommissionens opfattelse ganske vist en første fornuftig forbedring af den nuværende 
situation, men den fjerner ikke alle eksisterende ulemper. Efter Kommissionens 
nuværende opfattelse forekommer det desuden nødvendigt at undersøge, om 
• den gensidige anerkendelse af de harmoniserede nationale ejendomsrettigheder eller 
• indførelsen af en EU-dækkende ejendomsret eller 
0 en kombination af indbyrdes tilnærmelse af lovgivningerne og indførelse af en fælles 
brugsmodel 
er foranstaltninger, der bidrager effektivt til, at den grænseoverskridende handel og 
konkurrence i EU med produkter, der er resultater af en opfindelse, ændres og fordrejes 
i stadig mindre omfang. 
B. Nødvendige principper for en indholdsmæssig udformning af brugsmodel­
beskyttelsen på EU-plan 
Med udgangspunkt i et behov for en harmonisering af brugsmodelbeskyttelsen og et ønske 
om at udforme det indre marked optimalt fremlægges et tostrenget system bestående af en 
pakke med nationale brugsmodeller og en EU-brugsmodel, der udgør en virkningsfuld 
kombination af de til rådighed værende instrumenter. 
Under hensyntagen til de eksisterende systemers økonomiske relevans, ændringerne af 
innovationsaktiviteten på det indre marked og det økonomiske behov for et sådant 
beskyttelsessystem er det blevet konstateret, at et fremtidigt beskyttelseskoncept, der skal 
sikre, at det indre marked virkeliggøres og fungerer, skal udvise følgende karakteristika: 
beskyttelse af tekniske opfindelser med små udviklingsspring 
beskyttelse af tekniske opfindelser med kort levetid 
en ejendomsret, der kan opnås hurtigt 
en ejendomsret, der kan opnås let 
en ejendomsret, der kan opnås billigt 
hurtig offentliggørelse og dermed hurtig informering af offentligheden. 
-56 
Den indholdsmæssige udformning af et fremtidigt brugsmodelsystem skal - afpasset efter 
målsætningen om virkeliggørelse af det indre marked - dække de reelle behov uden at gå 
ud over disse. Kommissionen er derfor gået ud fra de allerede eksisterende systemer og 
har undersøgt, om de ville egne sig til at blive anvendt ved en fremtidig regulering på EU-
plan. 
1. Grundmodellen 
Tolv af femten medlemsstater har en brugsmodelbeskyttelse, der trods meget forskellige 
udformninger indeholder fælles træk, der muligvis kan tjene som grundlag for en 
brugsmodel på EU-plan. 
De forskellige brugsmodelordninger er reelt en ejendomsret til tekniske opfindelser, der 
supplerer patentretten og registreres, uden at nyheden og den opfinderiske indsats 
prøves. Inden forskellene i de enkelte nationale ordninger kan tages op til behandling, må 
Kommissionen derfor undersøge, om disse fælles træk kan danne grundlag for en 
fremtidig regulering af brugsmodelbeskyttelsen på EU-plan, eller om der bør foretages en 
ny regulering, der afviger herfra 
I den forbindelse kunne man overveje at indføre en beskyttelse af den tekniske form i 
stedet for en opfindelsesbeskyttelse, at lade registreringen ubortfalde og/eller kræve en 
prøvning af beskyttelsesbetingelserne, før ejendomsretten meddeles. 
?L\ Form- eller opfindelsesbeskyttelse? 
Med henblik på at opfylde målsætningen har Kommissionen undersøgt, om en fremtidig 
brugsmodelret på EU-plan skal beskytte den tekniske form eller den tekniske opfindelse. 
Dette er ikke kun en fastlæggelse af beskyttelsesgenstanden, men fremfor alt et 
grundlæggende valg af et bestemt beskyttelsessystem. 
I forbindelse med sammenligningen af de forskellige nationale beskyttelseskoncepter har 
det for mange landes vedkommende vist sig at være vanskeligt at bestemme beskyttelses-
genstanden nøjagtigt90. I lande som Italien og Portugal er beskyttelsen bundet så stærkt til 
90 
Se bilag 1, sammenlignende studie af retsforholdene, kapitel A, 2. 
57 
en rumlig form, at det vil kræve en afgørelse og en fortolkning at bestemme opfindelsen 
som beskyttelsesgenstanden. Man kan derfor overveje, om ikke det funktionelle produkt i 
sig selv kunne være beskyttelsesgenstand i en fremtidig ordning. 
I brugsmodelbeskyttelsens historie har der faktisk i nogle lande være perioder, hvor det 
ikke var opfindelsen, men den deraf resulterende genstand, der var beskyttet91. 
Uanset hvilken holdning man så end har til kravet om den rumlige form, er det under alle 
omstændigheder en genstands funktionalitet og ikke dens udseende, der beskyttes. 
Sidstnævnte beskyttes inden for rammerne af lovgivningen om mønstre eller ophavsretten. 
Funktionaliteten er i den forbindelse noget ikke-håndgribcligt som en læren om teknisk 
behandling eller løsningen af et teknisk problem. En ophavsretlig beskyttelse af 
funktionelle genstande udgør en undtagelse, idet der stilles krav om originalitet eller 
kreativitet. 
En senere begrænsning af brugsmodelbeskyttelsen i form af et rumlighedskrav berører 
beskyttelsesbetingelserne, ikke beskyttelsesgenstanden. Det er i reglen ikke muligt at 
anvende en ophavsretlig beskyttelse eller indordne forholdet under lovgivningen om 
industrielle mønstre. Den eneste sagfigt korrekte løsning synes derfor at være, at man 
anvender opfindelsesbegrebet på denne funktionalitet. 
Det forekommer derfor nødvendigt at lade brugsmodelbeskyttelsen på EU-plan beskytte 
den tekniske opfindelse 
b) Registrering 
Ï a!!e medlemsstater med brugsmodelbeskyttelse er der fastsat en registrering. ! Storbri­
tannien afviste man at indføre et sådant beskyttelseskoncept, og i den forbindelse blev det 
især fra industriens side fremført, at en sådan ejendomsret ville skabe en betydelig 
ret su sikkerhed, da der ville opstå et stort antal uprøvede, men registrerede ejendoms-
91 
F.eks. tog lovgivningsmagten i Tyskland på et tidligere tidspunkt et skridt tilbage, idet man 
erklærede, at beskyttelsen i lovgivningen gjaldt tanken om den rumlige form, som den var fastholdt 
i arbejdsredskaber eller brugsgenstande. 1 mellemtiden er det igen selve den tekniske opfindelse, der 
er beskyttet i Tyskland. 
58 
rettigheder, der hverken gav indehaveren eller tredjemand definitive rettigheder92. Efter 
den britiske regerings mening kunne denne retsusikkerhed ikke afhjælpes blot ved at 
forkorte løbetiden til ti år. 
Man kunne derved overveje at lade registreringen falde bort for at undgå de anførte 
ulemper. Derved ville man imidlertid skabe en endnu større risiko for retsusikkerhed for 
opfinderen end ved registreringen af uprøvede ejendomsrettigheder. Det ville i så fald blot 
være meget vanskeligt at rekonstruere, hvem der hvornår havde opnået beskyttelse for 
hvilken opfindelse. Det ville således være betydeligt vanskeligere at håndhæve sin juridiske 
ret. 
På den anden side skal man ikke regne med, at det vil vælte frem med uprøvede 
ejendomsrettigheder, blot fordi et sådant system indføres. I de medlemsstater, der har et 
sådant brugsmodelsystem, findes der et afbalanceret forhold mellem brugsmodeller og 
patenter, da retssikkerheden i forbindelse med brugsmodeller er begrænset som følge af, at 
der ikke finder en indledende prøvning sted. I mange tilfælde giver patenter således en 
mere effektiv beskyttelse. I de fleste medlemsstater undersøges opfindelsernes 
beskytbarhed ved registreringen desuden i det mindste "a vista", hvormed der altså kobles 
et groft filter ind, der forhindrer en registrering af alle opfindelser. 
Registreringen gør det samtidig muligt for indehaveren at lade sin ejendomsret komme til 
udtryk på en mere effektiv måde. I modsætning til genstande, der er beskyttet på grund af 
deres ydre form, kan tredjemand hyppigt ikke umiddelbart se, at en opfindelse er en 
beskyttet genstand, hvorfor netop registreringen med den iboende mulighed for at henvise 
hertil gør denne beskyttelsesform mere attraktiv. Den offentliggørelse, der er forbundet 
med registreringen, skal samtidig sørge for, at offentligheden informeres hurtigere, 
hvormed innovationsaktiviteteme i tilknytning hertil fremmes. 
Del forekommer derfor nødvendigt, at lade en registrering indgå i en fremtidig 
regulering aj brugsmodelbeskyttelsen på EU-plan. , 
92 
Hvidbog: Intellectual Property and Innovation, Presented to Parliament by, the Secretary for Trade 
and industry by Command of Her Majesty, april 1986, nr. 3.6. 
59 
c) Prøvning af om beskyttelsesbetingelserne opfyldes 
En af de væsentligste årsager til, at denne beskyttelsesform blev afvist i Storbritannien, 
var, at der ikke foretages prøvning af nyheden og opfindelseshøjden93 Det kan dog heller 
ikke benægtes, at en prøvning af beskyttelsesbetingelserne ville øge retssikkerheden 
betydeligt. Det var også grunden til, at Japan, der har en brugsmodelbeskyttelse, der 
udnyttes meget intensivt, ved indførelsen valgte på dette punkt at afvige fra det tyske 
forbillede og fastsætte en prøvning af beskyttelsesbetingelserne som forudsætning for 
registreringen94. 
Prøvningen fører imidlertid på grund af prøvningsgebyrerne til en betydelig forhøjelse af 
omkostningerne samt til en betydelig forlængelse af den periode, der går forud for 
registreringen af ejendomsretten. Som undersøgelsen af brugsmodelbeskyttelsens økono­
miske relevans har vist, er der inden for EU et stort behov for en ejendomsret, der kan 
opnås hurtigt og billigt95. Den hurtige procedure og de lave omkostninger blev hyppigst 
angivet som grunde til at indgive brugsmodelansøgninger. 
I en rundspørge i Forbundsrepublikken Tyskland om erhvervslivets innovations-
aktiviteter96 kunne man konstatere en reduceret ansøgningsaktivitet i forbindelse med 
patenter. Ca. 55% af de adspurgte virksomheder anså den efter deres mening alt for lange 
prøvningsperiode som en væsentlig grund til, at ansøgningsaktiviteten var faldet. Det er 
primært de små virksomheder, som er utilfredse med den lange behandlingstid, og som 
derfor undlader at indgive ansøgninger, selv om de pågældende opfindelser ser ud til at 
have gode chancer for at blive patenteret. 
De lave omkostninger er især et incitament til at indgive brugsmodelansøgninger, når 
opfindeisens økonomiske værdi ikke rigtigt kan vurderes. Det kan være forbundet med 
store økonomiske risici at anvende opfindelser i nye produkter eller fremgangsmåder, da 
indsatsen på markedet ofte ikke krones med held. Når der er tale om opfindelser, hvis 
succes på markedet er forbundet med store usikkerhedsmomenter, er de lave 
93 
94 
95 
96 Hvidbog: laiellectual Propert}- and Innovation, Presented to Parliament ty tfce Secretary for Trade 
and Industry by Command of Her Majesty, april 1986, nr. 3.6. 
Guide to Patents and Utility Modcis in Japan, kapitel !, s. 12, punkt 4 (ii). 
Se kapitel II, Behovet for EU-foranstaltninger vcdrorende brugsmodelbeskyttelse. 
ifo-in&liUil, Tiågcr og Scylcr i "Problème des dcuîschen Palcntvvcscns im Hinblick auf die 
LiaGvatlûïâSialigkdlcn der Wirtschaft (insbcscndcrc kfciner nn^ r»v!t!erer Untemehn^en) vnd 
Vorschlågc ZM deten Lôswtg", ScMuAbericht, mai m9 
60 
ansøgningsomkostninger i forbindelse med brugsmodelbeskyttelsen derfor udslagsgivende 
ved valget af beskyttelsesinstrument. 
Det er især små og mellemstore virksomheder, der har vanskeligt ved at forudse de 
fremtidige afsætningsmuligheder for nye produkter og dermed også opfindelsernes værdi, 
idet de kun i utilstrækkelig grad har oplysninger til rådighed fra markedsundersøgelser og 
-analyser. Store virksomheder kan bedre støtte sig til afprøvede planlægnings- og 
prognoseinstrumenter, som ganske vist ikke helt kan forhindre, at nye produkter bliver en 
fiasko, men som i det mindste kan begrænse risikoen delvis. Hvis man ved indgivelsen af 
brugsmodelansøgningen gør brug af en patentagent, løber der som ved patentansøgninger 
rådgivningsomkostninger på, men der trækkes i forbindelse med brugsmodeller sjældnere 
på patentagenternes ekspertise end i forbindelse med de komplicerede patentansøgninger. 
Desuden er ansøgningsgebyrerne betydeligt lavere, idet beskyttelsesbetingelserne ikke 
prøves. 
Hvis der blev indført en indledende prøvning, ville man ganske vist opnå en bedre 
retssikkerhed, men man ville samtidig give afkald på at kunne opnå disse ejendoms­
rettigheder hurtigt og billigt. De positive erfaringer, som man gennem mange år har gjort i 
de lande, hvor denne ejendomsret findes, viser samtidig, at den lavere retssikkerhed kun 
har få praktiske konsekvenser97. 
Dertil kommer, at brugsmodelbeskyttelsen kun ville adskille sig fra patentbeskyttelsen, 
hvis førstnævntes opfindelseshøjde blev begrænset. Dermed ville brugsmønster­
beskyttelsen miste betydning i forhold til patentet, idet den blot ville være et udvidet 
patent, der for størstedelens vedkommende havde samme dækning og kunne integreres 
fuldstændigt i patentretten9*. De dermed forbundne omkostningsmæssige ulemper og 
lange prøvningstider kan således ikke undgås. 
97 
Bulletin nr. 21 udgivet af Union of European- Practitioners in Industrial Property, smarts 1992, s, £. 
Disse forhold har fået den japanske regering til at lade prøvningen af beskyttelseskravene bortfalde. 
-61 -
Endelig kan retssikkerhedskriteriet også dækkes ind ved at begrænse brugsmodel­
beskyttelsens løbetid i forhold til patentets99 og ved at kræve en prøvning af beskyttelses­
betingelserne gennemført ved en krænkelse heraf. En prøvning af beskyttelses­
betingelserne ville ikke være i overensstemmelse med ønsket om en hurtig og billig 
brugsmodelbeskyttelse og ville bidrage til at reducere især mindre og mellemstore 
virksomheders innovationsaktivitet. 
Det forekommer derfor ikke hensigtsmæssigt at stille krav om en prøvning af 
beskyttelsesbetingelserne før registreringen. 
d) Grundstrukturen 
Den grundstruktur for brugsmodelbeskyttelsen, der præsenteres her og udgør en 
ejendomsret til tekniske opfindelser, som supplerer patentretten, og som registreres uden 
prøvning af nyheden og den opfinderiske indsats, skal danne grundlag for foranstaltninger 
på EU-niveau. 
De beskyttelsessystemer, der er blevet indført i de senere år, følger denne model100 og 
bekræfter dermed, at modellen fungerer. I Storbritannien, som på nuværende tidspunkt 
ikke har et sådant beskyttelsessystem, er en række patentagenter101 blevet spurgt, hvordan 
de virksomheder, de rådgiver, stiller sig til en (national) indførelse af en brugsmodel­
beskyttelse for tekniske opfindelser, der kræver en ansøgning (registrering), men ikke en 
prøvning af nyheden og opfindelseshøjden. 
99 
Dette er tilfælde i alle medlemsstater, hvor denne beskyttelsesform findes. 
Irland, Danmark, Grækenland, Nederlandene, Østrig. 
'"i • " » ... . ^ ,,. ., , »«.i . . . ,• T^. • . , /N,. f 1-. . J , . J__ /-«„I. U ..„•„-„„»•„•„„„»I 
ItU-lUatttUl, VJ. »tlUM, å IlUUlUUtb - l/iv Wiiubiuutlicnt, ucubuuiug uwu VJWW*UUW«^«..MU«.».^W..^V^».W , 
kapital D, punkt 2.7.1, s. 32. 
-62 
Økonomisk behov for indførelse af en registreret brugsmodelbeskyttelse i Storbritannien 
for tekniske opfindelser uden prøvning af nyheden og den opfinderiske indsats 
efter virksomhedsstørrelse (i procent): 
• meget vigtig * mindre vigtig • ikke vigtig 
Store virksomheder 
Små og mellemstore 
virksomheder (SMV) 
0% 20% 40% 60% 80% 100% 
Kilde: ifo-Instituttets rundspørge blandt patentagenter i udvalgte EF-lande 1992. 
Knap 60% af de adspurgte britiske patentagenter anser indførelsen af en sådan 
ejendomsret for "meget vigtig" for små og mellemstore virksomheder (32% for store 
virksomheder) og kun 16% går ud fra, at en sådan "ny" ejendomsret ikke er vigtig, dvs. 
uundværlig for denne virksomhedskategori. Dermed går et flertal af de adspurgte ind for 
en brugsmodel, der primært skal indføres i de små virksomheders interesse. 
2. Andre bestemmelser 
Der forekommer betydelige forskelle i de eksisterende brugsmodelsystemer med hensyn til 
opfindelseshøjde, krav til rumlig form, udelukkede opfindelser, nyhed, industriel 
udnyttelighed, meddelelsesprocedurer, ejendomsretlig virkning, overdragelse, beskyttel­
sesperiode, krænkelse og dob bellbeskyttelse. Kommissionen har derfor undersøgt, hvilke 
bestemmelser der kan anvendes ved en regulering på EU-plan. 
-63 
a) Opfindelseshøjde 
En af de væsentligste forskelle i de eksisterende brugsmodelsystemer er de krav, der stilles 
til opfindelseshøjden. Mens der ved en del af ejendomsrettighederne kræves samme 
opfindelseshøjde som ved patentet, er flertallet af de eksisterende ejendomsrettigheder 
kendetegnet ved en begrænset opfindelseshøjde. Man kan derfor også beskytte opfindel­
ser, der har en lavere opfindelseshøjde end den, der kræves for patenter102 Dermed kan 
man beskytte et større vertikalt båndm af opfindelser end med patentretten. Erfaringen i 
de lande, der har denne beskyttelsesform, viser netop, at en betydelig teknisk 
videreudvikling kan henføres til de små opfindelser. 
I Tyskland og Japan, som begge fremviser høje registreringstal på patent- og brugs­
modelområdet, kan faldet i ansøgningsaktiviteten på patentområdet bl.a. føres tilbage til et 
faldende antal patenterbare tekniske opfindelser104. På grund af den stadigt voksende 
innovationskonkurrence tager den tekniske udvikling mere og mere form af "Continuous 
Improvement"105. 
Opfindelser med lavere opfindelseshøjde er på grund af deres nytteværdi hyppigt også af 
stor værdi for erhvervslivet, således at "mindre" opfindelser ikke nødvendigvis økonomisk 
set er mindre relevante end opfindelser med samme opfindelseshøjde som patenter106. 
Innovationsgraden ved disse opfindelser er derfor under visse omstændigheder lige så stor 
som ved patenterbare opfindelser, men opfindelserne kan ikke beskyttes Som det blev 
konstatereret i forbindelse med undersøgelsen af brugsmodelbeskyttelsens økonomiske 
relevans, må det antages, at betydningen af den "almindelige" videreudvikling af teknikken 
i fremtiden fortsat vil øges i forhold til betydningen af den "ualmindelige"107. 
102 
103 
104 
105 
106 
107 Se bilag 1, sammenlignende studie af retsforholdene, kapital A, 3 b) - opfinderisk indsats. 
På den anden side begrænser beskyttelsesbetingelser, som f.eks. den rumlige form, det horisontale 
bånd. 
Tyskland: ifo-Institut, Tråger und Seyler in "Problème des deutschen Patentwesens im Hinblick auf 
de Innovationståtigkeiten der Wirtschaft (insbesondere kleiner und mittlerer Unternehmen) und 
Vorschlåge zu deren Lôsung", SchluBbericht, maj 1989, s. 127; 
Japan: Diskussion med ekspertgruppe for brugsmodellcr i Japan, Tokyo, marts 1992. 
ifo-Institut, G. Weitzel, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes in der 
Europåischen Union", kapitel 2.3. 
ifo-Institut, Tråger und Seyler, I.e., s. 55,1. 
A.I.P.P.I, Annuaire 1986, Importance juridique et économique de la protection des modèles d'utilité, 
Question 83, Allemagne, P.6,1.1. 
64-
I de beskyttelsessystemer, hvor man også beskytter opfindelser med lavere opfindel­
seshøjde, publiceres opfindelser, der af fortrolighedsårsager normalt ikke ville blive 
tilgængelig for offentligheden. Dette giver andre opfindere mulighed for at udøve en 
videregående innovationsaktivitet. Samtidig far de et effektivt instrument til beskyttelse af 
deres nyudviklinger. 
En begrænset opfindelseshøjde fremmer dermed den "almindelige" videreudvikling af 
teknikken108. Dette harmonerer godt med de behov, der gør sig gældende i forbindelse 
med den opfinderiske indsats, der hele tiden er i udvikling. Det kan derfor ikke undre, at 
franske og belgiske interessegrupper109 - altså netop de lande, der hidtil ikke har tilladt en 
lavere opfindelseshøjde - allerede i 1986 gik ind for indførelsen af en brugsmodel­
beskyttelse, der stiller lavere krav til opfindelseshøjden end patentet11" At dømme efter de 
hidtidige ansøgningstal er beskyttelsessystemerne med begrænset opfindelseshøjde 
desuden langt mere foretrukket1" end dem, der kræver samme opfindelseshøjde som ved 
patentet. Dette indtryk bekræftes af rundspørger blandt industrivirksomheder, selv­
stændige opfindere og patentagenter"2. 
Når der på EU-niveau træffes foranstaltninger vedrørende brugsmodelbeskyttelse, 
forekommer det derfor nødvendigt at holde sig til en i forhold til patentet begrænset, 
opfindelseshøjde. Det vil i den forbindelse være nødvendigt at finde en formulering af 
afgrænsningen af patent og brugsmodel, der er lige let at anvende for brugere, 
konkurrenter og dommere i misligholdeIsessager. 
b) Krav om rumlig form 
Ved sammenligningen af medlemsstaternes forskellige nationale ordninger har det vist sig, 
at der inden for de eksisterende brugsmodelsystemer findes en særlig beskyttelsesgruppe, 
10» 
109 
110 
111 
112 AJRP.I.,P.6,U. 
Repræsentanterne for den franske og den belgiske landegruppe i A.I.P.P.I. 
A.I.P.P.I., Annuaire 1986, Importance juridique et économique de la protection des modèles 
d'utilité, Question 83, France, P. 81: "Le modèle d'utilité n'a pas à cire soumis au même degré 
d'activité inventive que le brevet, mai il doit remplir d'autres condition que celle d'activité 
invatfivc". 
Sammenlign kapitel II, C, l,a,b - Nationale og grænseoverskridende ansøgninger. 
ifo-Institut, G. Weitzel, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes in der 
Europåischen Union", kapitel 2.6; ifo-Institut, G. Weitzel, "Pilotstudie - Die wirtschaftliche 
Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes", kapitel D 2.7.2. 
-65 
der kræver, at opfindelsen har en tredimensional form, den rumlige form Det græske 
"brugscertifikat", det spanske "modelo de utilidad\ det portugisiske "modelo de 
utilidade" og det italienske "brevettoper modelli di utilitå" hører ind under denne gruppe. 
Kravet om rumlig form skyldes brugsmodellovgivningens oprindelseshistorie og 
oprindelsestidspunkt113, og at brugsmodelbeskyttelsen historisk begrænser sig til arbejds­
redskaber og brugsgenstande. Oprindelig ville man give de mange selvstændige opfindere, 
håndværksvirksomheder og små industrivirksomheder mulighed for let at opnå en 
beskyttelse af deres enkle tekniske fornyelser - en beskyttelse, der skulle svare til disse 
fornyelsers tekniske og økonomiske betydning. Da dette område hverken var dækket af 
mønstre eller patenter, skulle indførelsen af denne ejendomsret ikke blot aflaste 
patentmyndigheden, men lukke et hul i beskyttelsessystemet"' Med henblik på at aflaste 
patentmyndigheden effektivt drøftede man allerede dengang muligheden af at udvide 
brugsmodelbeskyttelsen til alle opfindelser1 '\ Grunden til, at lovgivningsmagten ikke 
desto mindre besluttede sig for at indføre den rumlige form, var, at de små opfindelser på 
det tidspunkt i langt overvejende grad var produkter, altså opfindelser der var fastholdt 
fysisk i genstande. Desuden skulle brugsmodelbeskyttelsen kun finde anvendelse på enkle 
opfindelsesgenstande116. Komplicerede tekniske opfindelser, der ikke uden videre var 
forståelige for almenheden og dommeren i krænkelsessager, skulle underkastes en 
indledende prøvning og dermed være underlagt patentbeskyttelse117. 
113 
114 
115 
116 
117 Beier, Gebrauchsmusterreform auf halbem Wege: Die iiberholte Raumform, GRUR 1986, Heft 1, s. 
Iff, s. 3, venstre spalte. 
Beier, l.c. s. 3, venstre spalte. Asendorf, Herkunft und Entwicklung des Raumformerfordernisses im 
Gebrauchsmusterrecht, GRUR 1988, Heft 2, s. 88ff, s. 84, punkt 3. 
Stenographische Bcrichte iiber Verhandlungen der Enquete im Betreff der Revision des 
Patentgesetzes vom 25. Mai 1887, fodnote 15 i Beier, Gebrauchsmusterreform auf halbem Wege: 
Die iiberholte Raumform, GRUR 1986, Heft 1, s. Iff, s. 4, venstre spalte. 
Beier, l.c. s. 4, højre spalte. 
Asendorf, Herkunft und Entwicklung des Raumformerfordernisses im Gebrauchsmusterrecht, 
GRUR 1988, Heft 2, s. 83ff, s. 88, punkt VI. I henhold til Asendorf opstod kravet om rumlig form 
som følge af Kohlers kritik af, at mønsterretten blev opdelt i smagsmønstre og brugsmodeller. Bag 
denne kritik lå Kohlers opfattelse af, at patentretten kun vedrørte anvendelsen af bevægende kraft, 
hvorimod mønsteret vedrørte den fysiske form som sådan. 
66-
Sådan er situationen ikke længere. En opfindelse, der er fastholdt fysisk, er nu om dage 
ikke nødvendigvis en enkel opfindelse. Således er komplicerede indretninger lige siden 
slutningen af trediverne blevet tilkendt brugsmodelbeskyttelse i tysk retspraksis"8. 
Samtidig har man længe kunnet finde mange små opfindelser med kort levetid (som 
brugsmodelbeskyttelsen er konciperet til at dække som supplement til patentbeskyttelsen) 
i de kategorier, der typisk udelukkes på grund af kravet om rumlig form, herunder 
• kemiske stoffer og stoffer uden fast form 
• levneds-, nydelses- og lægemidler 
• elektriske kontakter med rent elektrisk- funktionelle opfindelseskarakteristika samt 
• arbejds- og anvendelsesprocedurer, herunder ny anvendelse af kendte genstande"9. 
De grunde, der oprindelig førte til, at den rumlige form blev indført, dækker 
dermed ikke længere de nuværende behov120. 
Det forekommer derfor ikke hensigtsmæssigt at medtage et krav om rumlig form i en 
fremtidig regulering af brugsmodelbeskyttelsen. 
c) Udelukkelse af opfindelser 
Den ændrede situation kan ganske vist tjene som begrundelse for, at man fjerner den 
rumlige form som forældet afgrænsningskriterium121, men ikke automatisk for, at alle 
opfindelser far adgang til brugsmodelbeskyttelsen. Kommissionen har derfor undersøgt 
det nuværende behov for brugsmodelbeskyttelse med henblik på at konstatere, om der 
ikke også nu til dags skulle være bestemte opfindelser, der burde udelukkes fra 
brugsmodelbeskyttelse. 
1) Ikke-beskytbare opfindelser 
I alle eksisterende brugsmodelsystemer er der fastsat undtagelser, der i analogi med 
patentretten opfylder bestemmelserne i Den Europæiske Patentkonvention. 
118 
119 
120 
121 Beier, l.c. s. 5, venstre spalte, med yderligere henvisninger i fodnote 22. 
Beier, l.c, s. 6. venstre spalte. 
Ud over Beier også Olbricht, i Raumformerfordernis, GRUR 1986, s. 435, punkt 3; Buhling i 
Gebrauchsmusterreform auf halbem Wege: Die iiberholte Raumform, GRUR 1986, s. 434: anden 
opfattelse: Fischer og Pietzcker, i Gebrauchsmusterreform auf halbem Weg - Eine Erwiderung -, 
GRUR 1986, Heft 3, s. 208ff, s. 210. højre spalte. 
Fischer, 25 Jahre Patent- und Gebrauchsmusterreform - En Ruckblick, in GRUR Int. 1989, Heft 9, s. 
7Iff, s. 722. venstre spalte. 
67 
1 henhold til artikel 52, stk. 2, i Den Europæiske Patentkonvention anses følgende ikke 
som opfindelser: 
• opdagelser, videnskabelige teorier og matematiske metoder 
• æstetiske frembringelser 
• planer, regler og metoder for samt fremgangsmåder til intellektuel virksomhed, 
spil eller erhvervsvirksomhed samt datamatprogrammer 
• metoder til fremlæggelse af information. 
I henhold til Den Europæiske Patentkonventions artikel 53 er følgende opfindelser tillige 
udelukket fra dækningsområdet: 
• Opfindelser, hvis offentliggørelse eller udnyttelse ville stride mod offentlig orden 
eller sædelighed, hvilket dog ikke kan begrundes alene med det forhold, at 
udnyttelsen af opfindelsen er forbudt i alle eller en del af de kontraherende stater 
ved lov eller administrativ forskrift. 
• Plantesorter og dyreracer eller i det væsentlige biologiske fremgangsmåder til 
fremstilling af planter eller dyr; denne bestemmelse finder ikke anvendelse på 
mikrobiologiske fremgangsmåder eller produkter af sådanne fremgangsmåder. 
Disse undtagelser bør indgå i brugsmodelbeskyttelsen på EA I-niveau. 
2) Stoffer og stofblandinger 
Ud over disse internationalt fastsatte undtagelser har man tidligere flere gange drøftet 
undtagelser for opfindelser i form af stoffer og fremgangsmåder. 
For stofblandingers vedkommende drejer det sig eksempelvis om tætningsmasse, 
bygningslim, blandinger af polymere bindemidler, appreturmidler, emulsioner, disper­
sioner, der anvendes i levnedsmiddel-, lægemiddel- og kosmetikindustrien122, samt tekstil, 
læder- og papirhjælpemidler123. Sådanne produkter produceres hurtigt og kan 
markedsføres lige så hurtigt. I overensstemmelse hermed er der på dette område behov for 
en ejendomsret, der kan opnås hurtigt124. 
122 
Buhling, Zum Raumformerfordernis bei Gebrauchsmustern, GRUR 1988, Heft 1, s. 15ff, s. 16, højre 
123 spalte. 
Dornes, Zum Raumformerfordernis beim Gebrauchsmuster, GRUR 1987, Heft 9, s. 584ff, s. 589, 
m venstre spalte. c Dornes, l.c. s. 589. punkt 2.3. 
68-
Det samme gælder for stoffer - dog ikke stoffer, der har en lang forløbstid, inden de 
kommer på markedet. Der tænkes her på plantebeskyttelsesmidler og lægemidler samt 
medicinske virkemidler125. Hvis brugsmodelbeskyttelsen skulle begrænses i disse tilfælde, 
ville denne beskyttelsesform imidlertid blive opsplittet på unødvendig vis. Hvis en ordning, 
der også tillader beskyttelse af stoffer, i bestemte tilfælde er nyttesløs, må dette ikke føre 
til, at denne beskyttelsesform nægtes anvendt i alle andre tilfælde, hvor en beskyttelse 
kunne være fornuftig og nødvendig126. Et andet argument, der taler mod, at stoffer og 
stofblandinger skal være omfattet af ordningen, går på muligheden for en 
domstolsprøvelse På grund af opfindelsernes kompleksitet og den manglende indledende 
prøvning er den pågældende dommer måske ikke i stand til at foretage en prøvning af 
beskyttelsesbetingelserne i en krænkelsessag. Dette er imidlertid ikke et problem, der 
udelukkende gælder for denne type opfindelser, idet det på grund af den hurtige tekniske 
udvikling kan gøres gældende for alle typer innovationsaktivitet. Man kan derfor i dag 
næppe forlange, at en dommer skal være i stand til at vurdere nyheden og den 
opfinderiske indsats ved alle typer opfindelser. Dette forhold bør imidlertid ikke føre til, at 
man afviser at beskytte bestemte opfindelser, men må ganske enkelt blot resultere i, at 
prøvningen forbedres i tilfælde af en krænkelse, feks. ved at der foretages en obligatorisk 
nyhedsundersøgelse, og ved at prøvningen overlades til eksperter eller patentagenter. 
Det forekommer derfor nødvendigt at inddrage stofblandinger i brugsmodelbeskyttelsen. 
Det er vanskeligt at vurdere, om alle stoffer skal inddrages i brugsmodelbeskyttelsen. 
Under alle omstændigheder bor sloffer ikke generelt udelukkes blot under henvisning til, 
at brugsmodelbeskyttelsen ikke er relevant for delte område. 
3) Opfindelse i form af fremgangsmåder 
Spørgsmålet er vanskeligere at besvare, når det drejer sig om opfindelser i form af 
fremgangsmåder. De "store", dvs. patenterbare procesopfindelser i form af fremgangs­
måder, har allerede bevist deres berettigelse. I de lande, hvor der ikke er fastsat en 
begrænset opfindelseshøjde127, og det således kun er patenterbare fremgangsmåder, der 
kan beskyttes, diskuteres beskyttelsen af fremgangsmåder slet ikke. I Tyskland og i den 
senere tid også i Danmark har der imidlertid været ført talrige diskussioner om 
beskyttelsen af fremgangsmåder i forbindelse med henholdsvis ændringen og indførelsen af 
n5 Dôrries, I.e. s. 588, punkt 2.2. 
Anden opfattelse hos Dôrries, I.e., s. 588, hojrc spallc. 
Frankrig, Nederlandene, Belgien. 
69 
denne beskyttelsesform, da "mindre" opfindelser i form af fremgangsmåder også ville 
kunne beskyttes som følge af, at der stilles mindre krav til opfindelseshøjden. De små 
opfindelser af denne type hører ind under den tekniske viden, man normalt betegner som 
knowhow. Mange små opfindelser i form af fremgangsmåder resulterer ofte i alt lige fra 
en forbedring af effektiviteten i produktionscyklusser til en optimering af en bestemt 
proces128. Ofte kan man på det produkt, der senere sendes på markedet, slet ikke se, om 
den ene eller den anden fremgangsmåde er blevet anvendt ved produktionen. Det kan 
medføre, at registrerede ejendomsrettigheder til sådanne fremgangsmåder mister deres 
praktiske relevans, da det vil være meget vanskeligt for rettighedsindehaveren at 
konstatere en krænkelse. Sådanne opfindelser hemmeligholdes129 derfor for at undgå, at 
konkurrenterne kopierer dem direkte. Man kan på den anden side imidlertid også forestille 
sig, at små og mellemstore virksomheder samt selvstændige opfindere har en betydelig 
interesse i at fa sådanne processer beskyttet. Endelig kan udbetalingen af et eventuelt 
vederlag for fremgangsmåder til ansatte inden for storindustrien resultere i en øget 
innovationsvilje. Argumentet om, at ansøgninger indgives i blind tillid til den beskyttede 
ejendomsret og derfor kan resultere i en øget efterligning, er ikke overbevisende. I 
øjeblikket findes der med undtagelse af Irland ingen lande, hvor opfindelser i form af 
fremgangsmåder kan beskyttes, når der er tale om begrænset opfindelseshøjde. Denne 
mulighed blev først indført i Irland i august 1992, hvorfor der endnu ikke foreligger 
praktiske erfaringer hermed. 
Den potentielle rettighedshaver, der indgiver en ansøgning i forbindelse med en sådan 
opfindelse, vil derfor snarere være skeptisk og i tvivlstilfælde foretrække den hidtidige 
løsning, dvs. hemmeligholdelse. Det er på grund af de manglende erfaringer tillige 
vanskeligt at vurdere den reelle praktiske relevans. Ansøgningsadfærden i Irland vil givet 
kunne bidrage til en afklaring af dette spørgsmål. 
Spørgsmålet om, hvorvidt opfindelser i form af fremgangsmåder skal udelukkes fra 
brugsmodelbeskyttelsen, kan derfor ikke vurderes endeligt på nuværende tidspunkt. 
128 
Dôrries, I.e.. s. 586. højre spalte. 
A.I.P.P.I, Annuaire 1986, Question 83, France, s. 82. 
-70 
Nyheden er et beskyttelseskrav i alle medlemsstater, hvor der findes en brugsmodel­
beskyttelse. I de fleste ordninger er den kendte teknik, altså teknikkens standpunkt, i 
analogi til patentretten afgørende130. Der er imidlertid forskellig opfattelse af, hvad man 
skal forstå ved udtrykket "den kendte teknik". I henhold til den patentretlige definition i 
Den Europæiske Patentkonventions artikel 54, stk. 2, omfatter den kendte teknik alt, hvad 
der er blevet almindelig tilgængeligt gennem skrift, foredrag, udnyttelse eller på anden 
måde forud for den europæiske patentansøgnings indleveringsdag. Denne internationalt 
kendte teknik har dannet grundlag for definitionen af nyhed i ni medlemsstater. I Spanien 
er offentliggørelser131 kun nyhedsskadelige inden for Spaniens område132. Dermed er det 
kun den nationalt kendte teknik, der er afgørende. I Tyskland er det kun 
tilgængeliggørelse i skrift, der er nyhedsskadelig133. En månedlig offentliggørelse er i 
modsætning til opfattelsen i patentretten ikke skadelig. Tilgængeliggørelsen i skrift 
bemærkes på verdensplan, mens udnyttelsen begrænses til lovens anvendelsesområde. I 
Portugal er den kendte teknik ganske vist geografisk set international, men saglig set 
begrænset på den måde, at vurderingen skal finde sted i relation til sagkyndige 
specialisters viden og udnyttelse134. I Portugal og Tyskland er der således - ganske vist i 
forskellig udformning - tale om en begrænset, internationalt kendt teknik. 
I forbindelse med en fremtidig europæisk ordning, der netop går ud fra, at det indre 
marked skal virkeliggøres og fungere og dermed fra, at markederne skal integreres, er det 
ikke ønskeligt at begrænse nyheden geografisk til en medlemsstats område. Da der 
imidlertid er tale om en ejendomsret, der registreres uden prøvning af beskyttelses­
betingelserne, kan en absolut nyhed, der er rettet ind efter den internationalt kendte 
teknik135, løbe ind i vanskeligheder. Rettighedshaveren eller tredjemand vil have vanskeligt 
ved at konstatere, om den opfindelse, der ligger til grund herfor, allerede er en del af den 
kendte teknik. 
130 
131 
132 
133 
134 
135 Portugal er en undtagelse, se bilag 1, sammenlignende studier af retsforholdene, kapitel A, 3 a) 
Opfindelsens nyhed. 
Hvis en opfindelse gøres tilgængelig for offentligheden, taler man om offentliggørelse. 
Artikel 145, stk. 1, i den spanske patentlov. 
§ 3, stk. 1, i den tyske brugsmodellov. 
Artikel 37 - eneste paragraf- sammenholdt med artikel 51 i den portugisiske patentlov. 
På mødet i Union of European Practitioners in Industrial Property i marts 1992 var der flertal 
herfor, Bulletin nr. 21, marts 1992, punkt 3. 
71 
Brugsmodelbeskyttelsen var traditionelt begrænset til de nationale markeder og dermed til 
de enkelte medlemsstaters område. På grund af det indre marked, der er ved at vokse 
frem, er disse markeder blevet udvidet, således at de går ud over de nationale grænser. 
Man kunne derfor overveje at indføre et nyhedsbegreb, der med udgangspunkt i den 
kendte teknik begrænses til EU's område. 
Desuden skulle offentliggørelser af tilgrundlæggende opfindelser, der finder sted før 
indgivelse af ansøgninger herfor ikke være nyhedsskadelige i de tilfælde, hvor de er 
foretaget af opfinderen eller dennes efterfølger eller er en følge af en misbrugshandling 
over for indehaveren eller dennes efterfølger. Denne beskyttelsesfrist for nyheder, der er 
udformet i analogi med artikel 8 i forslaget til en EF-mønsterforordning, bør fastsættes til 
12 måneder. 
Det forekommer hensigtsmæssigt at tage udgangspunkt i et nyhedsbegreb, der er rettet 
ind efter den kendte teknik og ikke er begrænset til en medlemsstats område. Desuden 
bør der i analogi med artikel 8 i EF-mønsterfor ordningen fastsættes en beskyttelsesfrist 
på 12 måneder for nyheder. 
o) Industriel udnyttelighed 
I øjeblikket gælder den industrielle udnyttelighed ikke som beskyttelsesbetingelse i Italien, 
Spanien og Portugal136. I disse lande kan man i stedet finde begrebet nyttighed. Det 
skyldes i første række, at der i disse beskyttelsessystemer indgår et udpræget krav om 
rumlig form. Kravet om nyttighed er i den forbindelse et nødvendigt og velegnet 
karakteristikum ved afgrænsningen i forhold til beskyttelse af formen som sådan137. I disse 
tilfælde er det ikke nødvendigt at lade den industrielle udnyttelighed gælde som 
beskyttelsesbetingelse, da den qua sin natur er en del af en opfindelse, der kommer til 
udtryk i en rumlig form138. Sagen forholder sig anderledes, hvis brugsmodelbeskyttelsen 
kan bruges til alle opfindelser, og hvis der ikke stilles krav om rumlig form. I så fald er en 
afgrænsning i forhold til beskyttelsen af formen ikke nødvendig. Derimod fremgår den 
industrielle udnyttelighed i disse tilfælde ikke umiddelbart af opfindelsen, da man kan 
136 
137 
138 Bilag 1, sammenlignende studie af retsforholdene, kapitel A, 3d) Industriel udnyttelighed. 
Segade, i GRUR Int. 1988, Heft 2, s. 99ff, s. 113. 
Denne opfattelse bestyrkes af udviklingen i Tyskland, hvor den industrielle udnyttelighed blev 
indført som beskyttelsesforudsætning på det tidspunkt, hvor kravet om rumlig form blev reduceret. 
-72 
forestille sig, at opfindelser uden rumlig form, som feks. en elektrisk kontakt, først skal 
skabes, inden den kan markedsføres. Den industrielle udnyttelighed er derfor efter 
Kommissionens mening nødvendig for, at man kan skabe en forbindelse mellem abstrakt 
opfindelsesbeskyttelse og praktisk anvendelighed. 
/ forbindelse med EU-foranstaltninger vedrørende brugsmodelbeskyttelse bør man 
således afstå fra at anvende nyttighedskravet og indføje den industrielle udnyttelighed i 
analogi med artikel 57 i Den Europæiske Patentkonvention. 
0 Meddejebesprocedure 
Meddelelsesproceduren er opdelt i ansøgnings-, prøvnings- og beslutningsproceduren. 
Ansøgningsproceduren i de eksisterende beskyttelsessystemer har fulgt de nationale 
patentretlige ordninger, der igen følger Den Europæiske Patentkonventions artikel 78-85. 
Denne procedure bør også finde anvendelse i forbindelse med den fremtidige regulering af 
brugsmodelbeskyttelsen. 
Man skal i forbindelse med prøvnings- og beslutningsproceduren tage højde for, at der i 
de eksisterende systemer ikke stilles krav om en prøvning af beskyttelsesforudsætningerne. 
I overensstemmelse hermed indeholder den nye model til en sådan ejendomsret ingen 
indledende prøvning af nyheden og opfindelseshøjden. Ikke desto mindre bør der i det 
mindste foretages en formel prøvning af den ejendomsretlige beskytbarhedm. Ved en 
sådan prøvning udelukker man samtidig de opfindelser, som allerede i henhold til 
lovgivningens ordlyd140 ikke er beskytbare141, fra beskyttelse. Da der ikke foretages en 
prøvning i forbindelse med brugsmodelbeskyttelsen, er retssikkerheden ved brugsmodeller 
mindre end ved patenter, hvor der foretages en omfattende offentlig prøvning af 
beskytbarheden142. 
139 
140 
141 
142 Dette svarer til prøvningen af patenterbarheden. 
F.eks. udelukkede opfindelser eller opfindelser, som allerede ved lov er frakendt en 
beskyttelsesforudsætning, som f.eks. artikel 52, stk. 4, i Den Europæiske Patentkonvention. 
I alle medlemsstater, bortset fra Belgien, stiller man på nuværende tidspunkt krav om prøvning af 
den ejendomsretlige bcskytbarhed. 
Der kan fremsættes indsigelse eller indledes ugyldighedssag mod cl patent, der er meddelt efter 
offentlig prøvning, hvorfor retsbestandigheden af denne ejendomsret ikke gælder uindskrænket med 
meddelelsen. 
73 
Den nyhedsundersøgelse. der foretages af en patentmyndighed på frivillig anmodning, 
udgør efter Kommissionens opfattelse med hensyn til retssikkerheden et kompromis 
mellem den prøvede og den uprøvede ejendomsret. Ved hjælp af en sådan offentlig 
nyhedsundersøgelse, der fastlægger den kendte teknik, kan ansøgeren eller - såfremt 
lovbestemmelserne åbner mulighed herfor - en interesseret tredjemand bedre vurdere, om 
forudsætningerne for at opnå beskyttelse er til stede, således at der faktisk kan etableres 
en retsbestandig ejendomsret. 
En rundspørge blandt industrivirksomheder og selvstændige opfindere i Italien, Spanien, 
Tyskland, Frankrig og Storbritannien viser143, at kun en lille del af de adspurgte (i 
gennemsnit 12%) - efter at have afvejet fordelene ved en forhøjet retssikkerhed over for 
ulemperne ved yderligere omkostninger - anser den frivillige nyhedsundersøgelse for at 
være "ikke-nyttig". Derimod vurderer en tredjedel af de adspurgte en sådan sikrings­
foranstaltning som værende "principielt nyttig" og knap halvdelen som "nyttig i enkelt­
stående tilfælde". Denne overvejende positive vurdering af en frivillig nyhedsundersøgelse 
findes i nogenlunde lige stor udstrækning hos små og store virksomheder. 
Vurdering af den frivillige nyhedsundersøgelse ved afvejning af fordele og ulemper 
efter udvalgte EU-lande (i %): 
• nyttig * nogen gange nyttig • ikke nyttig ingen mening 
Storbritannien 
»a-
0% 10% 20% 30% 40% 50% 
Kilde: ifo-Instituttcts undersøgelser i udvalgte lvl Mande 1993. Kuropa-Kommissionens beregninger. 
143 ifo-Institut G. Weitzel, "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes in der 
Europåischcn Union", kapitel 2.8. 
Efter virksomhedsstørrelse (i %): -74 
i nyttig » nogen gange nyttig • ikke nyttig ingen mening 
Aile størrelsesklasser 
Over 1 000 
501 -1 000 
101 -500 
Indtil 100 beskæftigede 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
Kilde: ifo-Instituttcts undersøgelser i udvalgte EU-lande 1993. Europa-Kommissionens beregninger. 
Resultatet af evalueringen efter land stemmer bemærkelsesværdigt godt overens med 
resultatet af en rundspørge blandt patentagenter i Spanien (patentagenter 63% meget 
vigtig/virksomheder 55%nyttig), i Frankrig (45%/39%) og i Storbritannien (43%/38%). 
Selv om man i disse lande endnu ikke kan anmode om at fa foretaget en offentlig 
nyhedsundersøgelseundersøgelse144, hvorfor der altså på nuværende tidspunkt ikke er gjort 
nogen erfaringer hermed, viser der sig også hér i henhold til de adspurgtes vurdering et 
bemærkelsesværdigt behov for at få indført en sådan frivillig nyhedsundersøgelse. 
Tyskland tegner sig for de største afvigelser. Mens 78% af patentagenterne vurderer den 
frivillige nyhedsundersøgelse som "meget vigtig", har kun 34% af virksomhederne 
betegnet den som nyttig, mens 50% dog betegner den som "nogen gange nyttig". De 
adspurgte industrivirksomheders og selvstændiges opfinderes vurdering svarer imidlertid i 
vid udstrækning til gældende beskyttelsespraksis. Den tyske patentmyndighed har siden 
1987 gennemført nyhedsundersøgelser som følge af, at brugsmodelloven blev ændret i så 
henseende. Antallet af anmodninger herom steg kontinuerligt fra 1 002 (= 6,4% af 
anmeldelserne) første år over 1 468 i 1990 til 2 288 i 1992 (= 13,5% af anmeldelserne)145. 
Lovgivningsmagtens tilbud om i det mindste delvis at kunne sikre brugsmønstres 
144 
145 Med undtagelse af Frankrig med obligatorisk undersøgelse ved patenter. 
Sammenlign Blatt lur PMZ, marts 1993. 
-75 
retsbestandighed ved hjælp af offentlige nyhedsundersøgelser, er altså blevet modtaget 
positivt af brugsmodelansøgeren. 
Med hensyn til prioriteten kan brugsmodelsbeskyttelsen indordnes under Pariser­
konventionens prioritetsordning. I henhold til artikel 4 A sammenhold med artikel 4 C i 
Pariserkonventionen kan enhver, som i et af de lande, der er tiltrådt Pariserkonventionen, 
forskriftmæssigt har indleveret en ansøgning om en brugsmodel gøre brug af en ret til 
prioritet inden for en frist på 12 måneder146. Det er i henhold til artikel 4 E, stk. 2, i 
Pariserkonventionen desuden tilladt at anmelde en brugsmodel i et land under påberåbelse 
af en ret til prioritet, der støttes på en indgivet ansøgning om patent, og omvendt. 
Prioritetsfristen udgør også i denne forbindelse 12 måneder, jf. artikel 4 C, stk. 1, i 
Pariserkonventionen. 
Det forekommer derfor nødvendigt at indføre en ansøgningsprocedure, der ligger op ad 
den patentretlige ordning i artikel 78-85 i Den Europæiske Patentkonvention. I 
forbindelse med prøvnings- og beslutningsproceduren bør der ikke stilles krav om en 
generel prøvning af beskyttelsesforudsætningerne. Der bør dog i det mindste indføres en 
formel prøvning af den ejendomsretlige beskytbarhed samt en frivillig nyheds­
undersøgelse. 
g) Ejendomsretlige virkninger og overdragelse 
Brugs- og forbudsrettighederne samt konsumptionsordningen er i de forskellige 
brugsmodelssystemer overtaget fra patentretten147 og svarer til artikel 29, 30, 31 og 32 i 
EF-patentkonventionen. 
I overensstemmelse med artikel 69, stk. 1, i Den Europæiske Patentkonvention bestemmes 
beskyttelsesomfanget for et patent af indholdet af patentkravene. Man kunne overveje at 
begrænse antallet af krav i forbindelse med brugsmodeller148 for at reducere 
146 
147 
148 Artikel 4 C, stk. 1, i Pariserkonventionen. 
Tyskland, § 12a i den tyske brugsmodcllov; Belgien, artikel 26 i den belgiske patentlov; 
Grækenland, ingen udtrykkelig angivelse, men accepteret; Italien, anvendelse af de patentretlige 
bestemmelser; Frankrig, artikel 28, nr. 1, i den franske patentlov; Danmark, oplysning fra fru 
Jørgensen i det danske patentdirektorat; Irland, part III, artikel 63(6), part II i Patent Aet 1992; 
Spanien, artikel 60, stk. 1, i den spanske patentlov. 
Som i den australske brugsmodelsbeskyttelse. 
76-
beskyttelsesomfanget. Dette kunne kompensere effektivt for den manglende indledende 
prøvning. 
Alle nationale beskyttelsessystemer åbner mulighed for en ubegrænset overdragelse af 
brugsmodellen, når den er registreret. Dette bør ikke være anderledes i en EU-retlig 
udformning. 
Del forekommer hensigtsmæssigt al udforme brugs- og forbudsrettigheder samt 
konsumptionen i overensstemmelse med gældende patentretlige regler. Man kunne 
overveje at begrænse antallet af krav i forbindelse med beskyttelsesomfanget. 
h) Beskyttelsesperiode 
Ud over årsagerne til patentets ophør eller ugyldighedskendelse, der i analogi til 
patentretten viser sig at være ret ensartede i medlemsstaterne149 og derfor bør reguleres på 
tilsvarende måde, har beskyttelsesperioden en særlig betydning i forbindelse med 
brugsmodelsbeskyttelsen, da den kan anvendes som en effektiv regulator i forbindelse med 
de mindre godkendelsesbetingelser, der stilles ved denne ejendomsret. 
Beskyttelsesperioden, der udgør 20 år ved patenter, bør være betydeligt kortere ved 
brugsmodeller Hvis også små opfindelser skal beskyttes, som det foreslås hér i 
forbindelse med en fremtidig EU-ordning, præges beskyttelsesperioden af opfindelsernes 
korte levetid og lave opfindelseshøjde. En beskyttelsesperiode på 8-10 år synes rimelig, da 
man dermed skaber en tilstrækkelig afstand til patentet og regulerer systemet effektivt, 
samtidig med at ejendomsretten ikke mister betydning. 
Da seks medlemsstater allerede har fastsat en tiårs beskyttelsesperiode150, bør man se bort 
fra en kortere beskyttelsesperiode, idet den retsusikkerhed, der opstår for ansøgeren ved 
en ændring af de eksisterende nationale forhold, på denne måde kan begrænses til et 
minimum. Beskyttelsen bør i den forbindelse forlænges med flere år ad gangen frem til det 
tidspunkt, hvor den maksimale beskyttelsesperiode udløber. 
149 
Sammenlign bilag 1, sammenlignende studie af retsforholdene, kapitel A, 8b, c, grunde til ophør og 
ugyldigkendelse. 
Spanien, Tyskland, Italien, Irland, Danmark og Østrig. 
-76-
beskyttelsesomfanget. Dette kunne kompensere effektivt for den manglende indledende 
prøvning. 
Alle nationale beskyttelsessystemer åbner mulighed for en ubegrænset overdragelse af 
brugsmodellen, når den er registreret. Dette bør ikke være anderledes i en EU-retlig 
udformning. 
Det forekommer hensigtsmæssigt al udforme brugs- og forbudsreltigheder samt 
konsumptionen i overensstemmelse med gældende patentretlige regler. Man kunne 
overveje at begrænse antallet af krav i forbindelse med beskyttelsesomfanget. 
h) Beskyttelsesperiode 
Ud over årsagerne til patentets ophør eller ugyldighedskendelse, der i analogi til 
patentretten viser sig at være ret ensartede i medlemsstaterne149 og derfor bør reguleres på 
tilsvarende måde, har beskyttelsesperioden en særlig betydning i forbindelse med 
brugsmodelsbeskyttelsen, da den kan anvendes som en effektiv regulator i forbindelse med 
de mindre godkendelsesbetingelser, der stilles ved denne ejendomsret. 
Beskyttelsesperioden, der udgør 20 år ved patenter, bør være betydeligt kortere ved 
brugsmodeller Hvis også små opfindelser skal beskyttes, som det foreslås hér i 
forbindelse med en fremtidig EU-ordning, præges beskyttelsesperioden af opfindelsernes 
korte levetid og lave opfindelseshøjde. En beskyttelsesperiode på 8-10 år synes rimelig, da 
man dermed skaber en tilstrækkelig afstand til patentet og regulerer systemet effektivt, 
samtidig med at ejendomsretten ikke mister betydning. 
Da seks medlemsstater allerede har fastsat en tiårs beskyttelsesperiode150, bør man se bort 
fra en kortere beskyttelsesperiode, idet den retsusikkerhed, der opstår for ansøgeren ved 
en ændring af de eksisterende nationale forhold, på denne måde kan begrænses til et 
minimum. Beskyttelsen bør i den forbindelse forlænges med flere år ad gangen frem til det 
tidspunkt, hvor den maksimale beskyttelsesperiode udløber. 
149 
Sammenlign bilag 1, sammenlignende studie af retsforholdene, kapitel A, 8b, c, grunde til ophør og 
ugyldigkendelse. 
Spanien, Tyskland, Italien, Irland, Danmark og Østrig. 
75-
retsbestandighed ved hjælp af offentlige nyhedsundersøgelser, er altså blevet modtaget 
positivt af brugsmodelansøgeren. 
Med hensyn til prioriteten kan brugsmodelsbeskyttelsen indordnes under Pariser­
konventionens prioritetsordning. I henhold til artikel 4 A sammenhold med artikel 4 C i 
Pariserkonventionen kan enhver, som i et af de lande, der er tiltrådt Pariserkonventionen, 
forskriftmæssigt har indleveret en ansøgning om en brugsmodel gøre brug af en ret til 
prioritet inden for en frist på 12 måneder146. Det er i henhold til artikel 4 E, stk. 2, i 
Pariserkonventionen desuden tilladt at anmelde en brugsmodel i et land under påberåbelse 
af en ret til prioritet, der støttes på en indgivet ansøgning om patent, og omvendt. 
Prioritetsfristen udgør også i denne forbindelse 12 måneder, jf artikel 4 C, stk. 1, i 
Pariserkonventionen. 
Det forekommer derfor nødvendigt at indføre en ansøgningsprocedure, der ligger op ad 
den patentretlige ordning i artikel 78-85 i Den Europæiske Patentkonvention. I 
forbindelse med prøvnings- og beslutningsproceduren bør der ikke stilles krav om en 
generel prøvning af beskytteIsesforudsætningerne. Der bør dog i det mindste indføres en 
formel prøvning af den ejendomsretlige beskytbarhed samt en frivillig nyheds­
undersøgelse. 
g) Ejendomsretlige virkninger og overdragelse 
Brugs- og forbudsrettighederne samt konsumptionsordningen er i de forskellige 
brugsmodelssystemer overtaget fra patentretten147 og svarer til artikel 29, 30, 31 og 32 i 
EF-patentkonventionen. 
I overensstemmelse med artikel 69, stk. 1, i Den Europæiske Patentkonvention bestemmes 
beskyttelsesomfanget for et patent af indholdet af patentkravene. Man kunne overveje at 
begrænse antallet af krav i forbindelse med brugsmodeller148 for at reducere 
146 
147 
148 Artikel 4 C, stk. 1, i Pariscrkonvcntioncn. 
Tyskland, § 12a i den tyske brugsmodel lov; Belgien, artikel 26 i den belgiske patentlov; 
Grækenland, ingen udtrykkelig angivelse, men accepteret, Italien, anvendelse af de patentretlige 
bestemmelser; Frankrig, artikel 28, nr. 1, i den franske patentlov; Danmark, oplysning fra fru 
Jørgensen i det danske patentdirektorat; Irland, part III, artikel 63(6), part II i Patent Aet 1992; 
Spanien, artikel 60, stk. 1, i den spanske patentlov. 
Som i den australske brugsmodelsbeskyttclse. 
77-
Det forekommer hensigtsmæssigt ved en fremtidig regulering af brugsmode I beskyt te Isen 
at indføre en beskyttelsesperiode der kan forlænges til i alt 10 år. 
i) Krænkelse 
Den model til en europæisk regulering af brugsmodelbeskyttelsen, der foreslås her, 
beskytter tekniske opfindelser ligesom patentet. De krænkelser, der optræder i denne 
forbindelse, samt de berørtes interesser vil derfor i alt væsentligt være af samme karakter. 
Man skal imidlertid være opmærksom på, at brugsmodelbeskyttelsen adskiller sig fra 
patentretten på et væsentligt punkt. I den her foreslåede nye regulering af brugsmodel­
beskyttelsen er der nemlig ikke fastsat noget krav om prøvning af beskyttelses­
betingelserne. For at tage højde for dette forhold i tilfælde af en krænkelse kunne man 
overveje at kræve en nyhedsundersøgelse gennemført som forudsætning for en 
krænkelsessag. Med en sådan ordning kunne man indledningsvis få afklaret spørgsmålet 
om, hvorvidt den omstridte opfindelse er beskytbar. 
En sådan nyhedsundersøgelse skulle efter Kommissionens mening finde sted efter 
dommerens skøn og ikke på forhånd pålægges sagsøger eller sagsøgte. I en rundspørge 
gik flertallet af de adspurgte patentagenter ind for at indføre en nyhedsundersøgelse som 
forudsætning for et søgsmål151. 
Ved indførelsen af EU-foranstaltninger vedrørende brugsmodelbeskyttelse bør 
Domstolen efter Kommissionens mening i krænkelsessager have mulighed for efter eget 
skøn at kræve en undersøgelsesrapport udarbejdet med henblik på at få afklaret, om den 
omstridte opfindelse er beskytbar. 
']) Dobbeltbeskvttelse 
Det her foreslåede beskyttelsessystem gælder sideløbende med patentet og erstatter ikke 
dette. Det drejer sig således om et tostrenget system, der åbner mulighed for en kumulativ 
beskyttelse af en opfindelse via patent og brugsmodel (dobbeltbeskyttelse). 
ifo-Institut, G. Weitzel, "Pilotstudie - Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes", 
kapitel D 2.7.2, s. 41. 
78 
Spørgsmålet om kumulation af de to former for beskyttelse opstår kun i det tilfælde, hvor 
man ved hjælp af brugsmodelbeskyttelsen beskytter opfindelser, som også er patenterbare 
og dermed kan beskyttes ved hjælp af patenter eller brugsmodeller 
En sådan dobbeltbeskyttelse vil være af interesse, når brugeren 
• ønsker at opnå en foreløbig beskyttelse frem til det tidspunkt, hvor patentet meddeles, 
og/eller 
• ikke er sikker på, om opfindelsen er patenterbar, og/eller 
• ønsker at være særlig godt sikret ved hjælp af to forskellige former for beskyttelse af 
samme opfindelse. 
I alle tre tilfælde kan der opstå en situation, hvor rettighedshaveren på grund af en 
kumulation af patent- og brugsmodelbeskyttelse er uforholdsmæssigt godt sikret, da han 
far to typer beskyttede rettigheder til én og samme opfindelse. 
Hvis man udelukker muligheden af, at den samme opfindelse på en gang kan være 
underlagt brugsmodel- og patentbeskyttelse, vil man kunne undgå at forfordele 
tredjemand, der i givet fald måtte indklage begge rettigheder. Man kunne i den forbindelse 
overveje at give ansøgeren mulighed for indtil meddelelsen af et patent at ændre sin 
ansøgning til en ansøgning om brugsmodel, og omvendt. 
Hvis en dobbeltbeskyttelse ikke desto mindre bliver tilladt, bør man overveje at forbyde 
successive søgsmål fra rettighedshavers side. I modsat fald ville rettighedshaver efter 
forgæves at have ført sag på grundlag af sit patent kunne påbegynde et nyt søgsmål, hvor 
han påberåber sig brugsmodellen, eller omvendt. 
Forbuddet mod successive søgsmål kunne også finde anvendelse i forholdet mellem en 
national brugsmodel og en EU-brugsmodel, da rettighedshaver også i dette tilfælde vil 
kunne indlede søgsmål successivt på grundlag af begge rettigheder. 
/ EU-foranstaltninger vedrørende brugsmodelbeskyttelse bør man undgå, at rettigheds­
havere opnår en for stærk position ved enten at indføre et forbud mod dobbeltbeskyttelse 
eller et forbud mod successive søgsmål. 
79-
k) Relationen til patentbeskyttelse 
Brugsmodelretten beskytter ligesom patentretten tekniske opfindelser, hvorfor man ikke 
kan udelukke, at der opstår friktion mellem de to systemer. Kommissionen har derfor 
forsøgt at udforme de principper for en europæisk brugsmodelbeskyttelse, der her 
fremlægges, på en sådan måde, at man opnår en balance mellem de to beskyttelses­
systemer. 
Hvis man sammenligner den fremtidige brugsmodelbeskyttelse med det eksisterende 
patentsystem, vil man kunne konstatere, at brugsmodelbeskyttelsen er rettet mod 
opfindelser med en lavere innovationsgrad. Der er tale om opfindelser med lavere 
opfindelseshøjde, en kortere beskyttelsesperiode og/eller lavere industriel anvendelighed. 
Patentbeskyttelsens juridiske udformning og dens anvendelse i praksis medfører, at der på 
nuværende tidspunkt ikke findes nogen tilsvarende beskyttelse af disse opfindelser på EU-
plan. Patentbeskyttelsen kræver en større opfinderisk indsats, og der opstår som følge af 
prøvningen af beskyttelsesbetingelserne større omkostninger, ligesom det varer længere 
tid, inden ejendomsretten meddeles. 
På den anden side medfører patentbeskyttelsen en større retssikkerhed og en længere 
beskyttelsesperiode end brugsmodelbeskyttelsen. Patentbeskyttelsen er derfor stadig den 
vigtigste ejendomsret for særlig vigtige opfindelser eller opfindelser med lang udviklings­
tid. 
Den model til brugsmodelbeskyttelse, der her foreslås, supplerer den eksisterende 
patentbeskyttelse og kunne bidrage til al forbedre del fælles markeds funktionsmåde saml 
til at øge innovationsaktiviteteme på det indre marked. 
LITTERATURFORTEGNELSE 
A. Lovtekster, -samlinger, -forslag oe -motiver 
1. Europa 
Gcwerblicher Rechtsschutz, Wettbewerbsrecht, Urhcbcrrccht, Tcxtsammlung, Vcrlag CH. Beck, 
udgave 1993. 
Satorius II, Internationale Vertrågc - Europarccht, Vcrlag CH. Beck, udgave 1993. 
Paris Convention for the Protection of Industrial Property, WIPO, Genève 1991 (Pariser­
konventionen til beskyttelse af industriel ejendomsret). 
The Hague Agreement Concerning the International Deposit of Industrial Designs, WIPO, Geneve 
1986 (Haag-arrangementet om international indlevering af ansøgninger for industrielt design). 
Europâisches Patentubercinkommcn, Europâischcs Patentamt, Mùnchcn 1985. (Den Europæiske 
Patentkonvention) 
Patent Cooperation Treaty (PCT) and Regulations under the PCT, WIPO, Geneve 1992 
(Patentsamarbejdstraktaten og bestemmelser under samme). 
Strasbourg Agreement Concerning the International Patent Classification, WIPO, Genève 1989 
(Strasbourg-overenskomst vedrørende international patentklassifikation). 
Traktater om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber, Kontoret for De Europæiske Fælles­
skabers Officielle Publikationer, 1987. 
Europæisk gebyrrcgulativ: Den Europæiske Patentorganisations gcbyrregulativ, gengivet i 
Bcck'sche Tcxtausgaben, Gcwerblicher Rechtsschutz und Urhcbcrrccht, nr 522 
EF-patcntkonvcntioncn: Konvention om det europæiske patent for fællesmarkedet, 1975. I 1989 
blev der foretaget ændringer heri, således at konventionen muligvis kan træde i kraft i 1993 
Konvention om indforelse af ensartethed på visse punkter i lovgivningen om patenter på 
opfindelser, Strasbourg 27.11.1963. 
Gcbyrregulativ under patentsamarbejdsaftalens gennemførelsesbestemmelser. 
Den Europæiske Patentorganisations gebyrregulativ. 
Forslag til Rådets forordning om EF-varemærker, KOM(80) 635/11 endelig udg. 
Forslag til Rådets forordning om gennemførelse af forordning om EF-varemærker, KOM(85) 844 
endelig udg. 
Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker, 
KOM(80) 635 endelig udg., EFT L 40 af 11.2.1989. 
Forslag til Rådets forordning om de afgifter, der skal betales til Fællesskabets varemærke­
myndighed, KOM(86) 742 endelig udg. 
Forslag til Rådets forordning om forretningsorden for de ved forordning (EØF) om varemærker 
oprettede appelkamre, KOM(86) 731 endelig udg. 
Rådets direktiv om retlig beskyttelse af halvlederprodukters topografi, KOM(85) 775 endelig udg., 
EFT L 24 af 27.1.1987, s. 36. 
Forslag til Rådets direktiv om retsbeskyttelse af bioteknologiske opfindelser, KOM(88) 496 
endelig udg. 
Rådets direktiv om retlig beskyttelse af edb-programmer, KOM(88) 816 endelig udg., L 122 af 
17.5.1991. 
7 O 
-II 
Forslag til Rådets direktiv om udlejnings- og udlånsrettighedcr samt om visse andre 
ophavsrctbeslægtcde rettigheder, KOM(90) 586 endelig udg. 
Forslag til Rådets direktiv om samordning af visse bestemmelser vedrørende ophavs- og 
fremførelsesrettigheder i forbindelse med radio- og tv-spredning via satellit og viderespredning pr. 
kabel, KOM(91) 276 endelig udg. 
Forslag til Rådets forordning om EF-sortsbeskyttclse, KOM(90) 347 endelig udg. 
Rådets forordning om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for 
landbrugsprodukter og levnedsmidler, SEK(90) 2415 endelig udg. af 21 1. 1991, EFT L 208 af 
24.7.1992, s. 1. 
Forslag til Rådets direktiv om harmonisering af beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede 
rettigheder, KOM(92) 33 endelig udg. 
Forslag til Rådets direktiv om retlig beskyttelse af databaser, KOM(92) 24 endelig udg. 
Rådets forordning om indførelse af et supplerende beskyttelsescertifikat for lægemidler, KOM(90) 
101 endelig udg., SYN 255 af 11.4.1990, EFT L 182 af 2.7.1992. 
Forslag til Rådets direktiv om beskyttelse af personer i forbindelse med behandling af 
personoplysninger, KOM(90) 314 endelig udg. 
Forslag til Rådets direktiv om beskyttelse af personoplysninger og kommunikationshemmeligheden 
i forbindelse med offentlige digitale net, herunder det tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN) og 
offentlige digitale mobilnet, KOM(90) 314 endelig udg. 
Retlig beskyttelse afmønstre, grønbog fra Europa-Kommissionen. 
Foreløbigt udkast til Rådets direktiv om EF-mønstre (ikke offentliggjort), version af 12. juli 1993. 
2. Tyskland 
Den tyske patentlov, Gcwerblicher Rechtsschutz, Wettbewcrbsrecht, Urhcbcrrccht, Tcxtsammlung, 
Nr. I Vcrlag CH. Beck, udgave 1993. 
Den tyske brugsmodel lov: ny udgave af 28. august 1986, trådt i kraft den 4. september 1986 
(BGB11 1455ff), ændret ved lov af 7. marts 1990 (Bl. f. PMZ 1990, 161). 
Den tyske ansøgningsforordning: Den 1. januar 1987 trådte nye ansøgningsbestemmelser i kraft 
for brugsmodelansøgninger, der indgives efter dette tidspunkt (forordning af 12.11.1986, 
BGB11 1739ff), ændret ved forordning af 4. maj 1990 (Bl. f PMZ 1990, 215). 
Den tyske gebyrordning: Lov om patentkontorets og patentdomstolens gebyrer af 18.8.1976 som 
ændret 7.3.1990. 
Zur Wahl des Begriffes "Gebrauchsmuster" in Deutschland, Rapport fra den XI. Kommission, 
RT-Drucksache 1890/91, nr. 398, s. 2447. 
Forordning nr. 540 af 30. juni 1972 om forenkling af den administrative procedure i forbindelse 
med industrielle opfindelser, industrielle monstre og varemærker (EMWVO). 
3. Frankrig 
Den franske patentlov: Lov nr. 68-1 om opfindclsespatcnter af 2. januar 1968, ændret ved lov nr. 
78-742 af 13. juli 1978, for nylig ændret ved to nye love (nr. 90-510 af 25.6.1990 og nr. 90-1052 
af26.11.1990), (Journal officiel af3. januar 1968). 
Fransk ansøgningsforordning: Forordning nr. 79-822 af 19. september 1979 om ansøgning om 
brugscertifikater, om meddelelse og opretholdelse af denne ejendomsret samt dekret om de 
%l 
III -
nærmere bestemmelser ved indgivelse af brugscertifikatansogninger. Journal officiel af 
23. september 1979. 
Fransk gebyrordning: Dekret om de gebyrer, der opkræves for patenter og brugsccrtifikalcr. Arrêté 
du 17. décembre 1985 relatif aux taxes perçues par l'Institut National de la Propriété Industrielle. 
Lovmotiver: Dokumenter fra drøftelserne vedrørende indførelse af brugsccrufikatct fra 1968, ikke 
offentliggjort. 
4. Belgien 
Den belgiske patentlov. Ny udgave af den belgiske patentlov af 28. marts 1984. 
Den belgiske ansøgningsforordning: Kongeligt dekret af 2. december 1986 vedrørende ansøgning, 
meddelelse og opretholdelse af opfindelsespatenter. 
Projet de Loi sur les brevets d'invention exposé des motifs, Chambre des Représentants, af 
4.9.1981. 
5. Spanien 
Den spanske patentlov: I kongelig lovforordning nr. 1789 om industriel ejendom af 26. juli 1929 
suppleres patentretten allerede med en beskyttelse af tekniske innovationer i artikel 171 IT i form af 
en brugsmodelbeskyttelse. Siden da er lov nr. 11/1986 om patenter af 20. marts 1986 trådt i kraft 
den 26. juni 1986, der regulerer brugsmodelbeskyttelsen i kapitel XIV, artikel 143-154, 1986, 
BOEnr. 73, 11188ft). 
Den spanske gennemførelsesforordning: Denne nye lovregulering suppleres med afsnit II, artikel 
41-48 i gennemførelsesforordningen til patentloven. 
Den spanske gebyrordning: I henhold til artikel 154 og artikel 160, stk 1 i den spanske patentlov 
fastsættes gebyrerne i bilaget til patentloven. 
6. Portugal 
Den portugisiske patentlov. Codigo da Propriedadc Industrial, Boletim da Propricdade Industrial. 
Den portugisiske brugsmodelret: Codigo da Propriedadc, Capitulo II, Modclos de utilidadc c 
modelos c desnhos industriais. Tysk oversættelse i Blatt flir Patent-, Muster- under Zcichcnwcscn, 
47. årgang, Heft 6, s. 56ff, Heft 7/8, s. 83ff samt Heft 9, s. lOlff. 
Den Portugisiske Gebyrordning: For indgivelse af brugsmodcllcr erlægges gebyr, der årligt 
fastsættes i et særskilt dekret (artikel 255 i den portugisiske patentlov). 
7. Italien 
Den italienske patentlov og den italienske brugsmodel lov: Titel II, Modclli Industriali, Gazctta 
Ufficiale dclla Republica Italiana, 1987, nr. 53. 
Lov nr. 60: Gazetta Ufficiale della Republica Italiana, 1987, nr. 53. 
Italiensk gebyrordning: Gazetta Ufficiale della Republica Italiana, 1987, nr. 53. 
Lovudkast fra det italienske parlament, forelagt præsidiet den 16.4.1926, ministerens udtalelse. 
8. Grækenland 
Den græske patentlov: Lov om teknologioverførsel, opfindelser og teknologisk innovation. 
Den græske gebyrordning: Gebyrdekret DS/A/2/89 af 26.1.1989. 
%^ 
IV 
Motiver til lovudkast vedrorende teknologioverførsel, opfindelser og teknologisk innovation, 
forelagt nationalforsamlingen 
V Nedçrlandcnc 
Den nederlandske patentlov: forslag til en ny nederlandsk patentlov, version af 8.1.1991, Hoofstuk 
1. 
Motiver til lovgivningsudkastet: Rijksoctrooiwet 1992, Memorie van Toelichting. 
10. Storbritannien 
Hvidbog: Intellectual Property and Innovation, Presented to Parliament by the Secretary for Trade 
and Industry by Command of Her Majesty, april 1986. 
Hvidbog: Intellectual Property Rights and Innovation, Presented to Parliament by the Prime 
Minister by Command of Her Majesty, december 1983. 
Designret: Registered Design Act 1949, s. 1(3) and unregistred Design. 
11. Irland 
Den irske patentlov: Patent Act, 1992. 
Den irskc brugsmodcllov: Short-Term Patents, Part III of the Patents Act. 
12. Danmark 
Den danske brugsmodcllov: Bckendtgorclsc om brugsmodclansogningcrs og registrede 
brugmodcllcrs behandling. Patentdirektoratets bckendtgorclsc nr 517 af IX juni 1992. 
Motiver til lovudkastet: Notat om baggrunden for og konsekvenserne af visse ændringer i den tyske 
brugmodellov af 21.8.1990. 
Rapport fra PA-Consulting group af 21.8.1990 om det økonomiske behov for en brugsmodel­
beskyttelse i Danmark. 
13. Luxembourg 
Den luxembourgske patentlov: Projet de loi sur les brevets d'invention sousmis au parlement. 
B. Afgørelser 
1. EF-Domstolen 
Dom af 28.6.1971, sag 78/70, Deutsche Grammophon mod Metro, Sml. 1971, s. 487. 
Dom af 3.7.1974, sag 192/73, Van Zuylcn Frères mod HAG, Sml. 1974, s. 731. 
Dom af31.10.1974, sag 15/74, Centrafarm mod Sterling Drug, Sml. 1974, s 1147. 
Dom af 14.9.1982, sag 144/81, Kcurkoop mod Nancy Kean Gifts, Sml 19X2, s 2853. 
Dom af 20.1.1981, sag 55/80 og 57/80, Musik Vcrtricb Membran mod GEMA, Sml. 1981, s. 147. 
Dom af 20.2.1975, sag 12/74, Kommissionen mod Tyskland, Sml. 1975, s. 181 
Dom af 8.6.1982, sag 258/78, Nungesscr mod Kommissionen, Sml. 1982, s. 2015. 
Dom af 5.10.1988, sag 53/87, Concorzio Italiano mod Renault, Sml 1988, s. 6039. 
Dom af 22.6.1976, sag 119/75, Terrapin mod Terranova, Sml. 1976, s. 1039. 
Dom af 30.6.1988, sag 35/87, Thetford mod Fiamma, Sml. 1988, s. 3585. 
^ 
- V 
Dom af 26.3.1987, sag 45/86, Toldpræferencer, Sml. 1987, s. 1493ff. 
Dom af 30.5.1989, sag 242/87, Erasmus, Sml. 1989, s. I425ff 
Dom af 5.5.1982, sag 15/81, Gaston Schul, Sml. 1982, s. 14()9ff. 
Dom af 9.2.1982, sag 270/80, Polydor mod Harlequin, Sml. 1982, s. 329ff 
Dom af 19.3.1991, sag C-202/88, Frankrig mod Kommissionen, Sml 1991, s. l-1223ff. 
2. Nationale 
Tyskland 
BGHZ 86, 264ff. (Analogie im Gebrauchsmusterrecht). 
RGZ 120, 224ff. (Analyscnwaagc). 
RGZ99,211,212ff. 
Cass. vom 22.10.1979, Giur.Ann.Dir.Ind. 1979, 1009/1. 
BGHZ 92, 188ff. 
ROHG 24, 109ff. 
BGHZ 86, 264ff. 
C Kommentarer 
BENKARD, G.: Patcntgcsetz-Gcbrauchsmustcrgesctz, 8. oplag, Bruchhauscn, Roggc/ 
Schåfers/Ullmann), Vcrlag CH. Beck. 
MASCARENAS: vol. 2, Modelos e desenhos, Portugal 1986. 
BODENHAUSEN, G.H.C: Pariser Verbandsùbenreinkunft zum Schutz des gewerblichen 
Eigentums, 1971. 
BEIER, HAERTEL og SCHRICKER: Europåisches Patcntubcrcinkommcn: Munchner 
Gemeinschaftskommentar. Siden 1984 i levering. 
BODENHAUSEN, G.H.C: Guide to the Application of the Paris Convention for the Protection of 
Industrial Property, 1967, WIPO 1991. 
GRABITZ: Kommentar zum EWG-Vertrag, 4. oplag, 1992. 
PCT, Guide du déposant, volume 1, Phase internationale, OMPI 1991. 
Guide to the International Deposit of Industrial Designs, WIPO, Genève 1986. 
GROEBEN, BOECKH, THIESING og EHLERMANN: Kommentar zum EWG-Vertrag, 
4. oplag, Baden-Baden 1989. 
MONYA: Guide to Patents and Utilily Models in Japan, Tokyo 19X6 
LADAS, S.P.: Modclos de utilidade, Portugal 1986. 
GEIGER, Rudolf: EG-Vertrag, Kommentar zu dem Vertrag der Europåischcn Gemeinschaft, 
Verlag CH. Beck, 1993. 
U 
VI-
D. Bøger 
BERNHARDT og KRABER: Lchrbuch des Patcntrcchts, 4. oplag. 
BRUCHHAUSEN, K.: Patent-, Sortenschutz- und Gebrauchsmusterrecht (Delbind 1 af R. NIRK 
og K. BRUCHHAUSEN: Gewerblicher Rechtsschutz und Urheberrecht), 1985. 
TETZNER, V.: Leitfaden des Patent-, Gebrauchsmuster,- und Arbeitnehmererfindungsrecht der 
Bundesrepublik Deutschland, 3. oplag, 1983. 
CORNISH, W.R.: Intellectual Property: Patents, Copyright, Trade Marks and Allied Rights, 
II. Edition, 1989. 
FLINT, THORNE og WILLIAMS: Intellectual Property - The New Law, A Guide to the 
Copyright, Designs and Patents Act 1988. 
BOUCOURECHLIEV og MOUSSERON. Les brevets d'invention, Rédaction et interprétation, 
Paris 1973. 
GLAESNER: Cahier de droit européen, 1989. 
RICKETSON, S.: The Law of Intellectual Property, The Book Co. Ltd., 1984. 
HOOMANN: Dossier, La nouvelle loi sur les brevets d'invention. 
Europa-Kommissionen: Grønbog om retlig beskyttelse af industrielle mønstre, III/F5131/91, 
Bruxelles, juni 1991. 
Europa-Kommissionen: En europæisk industripolitik for 1990'ernc, Bulletin for De Europæiske 
Fællesskaber, Supplement 3/91. 
Europa-Kommissionen: Industripolitik i et åbent og konkurrencebaseret miljø, retningslinjer for en 
EF-politik, KOM(90) 556 endelig udg. 
Europa-Kommissionen: Forbedring af konkurrencesituationen for EF's bioteknologi-baserede 
industriaktiviteter, SEK(91) 629 endelig udg. 
Europa-Kommissionen: Europa-Kommissionens hvidbog af 14.6.1985 om virkeliggørelsen af det 
indre marked. 
Europa-Kommissionen: Nutzung der Ergebnisse aus ôffentlichcr Forschung und Entwicklung, 
EUR 11243 de. 
MIÈGE og MAHIEUX: Training in Innovation Management, EUR 11868 en. 
Europa-Kommissionen: Transfer and Exploitation of Scientific and Technical Information, EUR 
7716 en. 
KOKTVEDGAARD og ØSTERBURG. Patentloven, 2. oplag, Kobenhavn 1979. 
DELCORDE: La protection des inventions, Gent 1986. 
SENA, G.: I diritti sulle invenzioni e sui modelli industriali, 2. oplag, Milano 1984. 
FERNANDEZ-NÔVOA og GOMEZ SEGADE, La modernization del derecho espanol de 
patentes, 1984. 
STAUDER, D.: Patent- und Gebrauchsmustervcrletzungsverfahren in der Bundesrepublik 
Deutschland, Grofibritannien, Frankreich und Italien, 1989. 
ECK, M.: Ncuc Wege zum Schutz der Formgcbung, 1993. 
VII 
TÅGER og VON WITZLEBEN: Strategies for the Protection of Innovation, Deutscher 
Wirtschaftsdienst, 1990. 
HUMMEL, M.: Die volkswirtschaftliche Bedeutung des Urhebcrrechts, ifo-Institut, 1989. 
E. Artikler 
SINANIOTI, K.: "Die Angleichung des griechischen Patentrechts an das europåische 
Patentûbereinkommen und das neue griechische Patentgesetz Nr. 1733 af 1987", "Mitteilungen der 
deutschen Patentanwålte", 1988, Heft 2, s. 23ff. 
FROMME: "Schutzumfang und Erfindungshôhe im Gebrauchsmusterrecht", GRUR 1958, 
s. 26Iff. 
ØSTERBURG, L.D : Prcsscausschnitte des Europåischcn Patentamts, februar 1992, "New 
Legislation on "mini-patents" / "Endlich cin dånisches Gebrauchsmodellgcsct/.", GRUR hit 
6/1993, s. 453IT. 
ØSTERBURG, L.D.: "Endlich cin dånisches Gcbrauchsmodcllgcsctz", GRUR Int. 6/1993, 
s. 453ff. 
HAERTEL, K.: Gebrauchsmusterschutz und StraBburger Patentûbereinkommen von 1963", 
GRUR Int. 1987, Heft 6, s. 373ff. 
PESCATORE, P.: EuR 1986, s. 153ff. 
SCHRICKER: "Die europåische Angleichung des Rechts des unlautcren Wettbcwcrbs - cin 
aussichtsloses Unterfangcn?", GRUR Int. 1990, s. 77Iff. 
BRUCHHAUSEN: "Methodik der Auslegung und Anwendung des europåischen Patentrechts und 
der harmonisierten nationalen Patentrechte", GRUR Int. 1983, s. 205ff. 
PFANNER: "Vereinheitlichung des materiellen Patentrechts im Rahmen des Europarates", GRUR 
Int. 1962, s. 545ff. 
FORWOOD og CLOUGH: European Law Review, 11,1986, s 385ff. 
BEIER, F-K : "Gebrauchsmusterreform auf halbem Wege: Die iiberholte Raumform", GRUR 
1986, Heft I, s. Iff. 
ASENDORF: "Herkunft und Entwicklung des Raumformerfordernisses im Gebrauchsmuster­
recht", GRUR 1988, Heft 2, s. 83ff. 
ARMITAGE, E.: "Updating the European Patent Convention", GRUR Int. 1990, Heft 9, s. 662ff. 
SCHWARTZ, I.: "Subsidiaritat und EG-Kompentenzen - Der neue Titel 'Kultur' - Medienviclfalt 
und Binnenmarkt", AfP, Heft 1, 1993, s. 409ff. 
EICHMANN, H.: "Geschmacksmusterrecht und EWG-Vertrag", GRUR Int. 1990, Heft 2, 
s. 122ff. 
ULLRICH, H.: "Patentschutz im europåischen Binnenmarkt", GRUR Int. 1991, Heft 1, s. Iff. 
ULLRICH, H.: "Patents and Know-How and Common Market Competition Policy", International 
Review of Industrial Property and Copyright Law, nr. 5, 1992, s. 600ff. 
VAN BENTHEM, J.B.: "Europåisches Patentsystem und Weltpatcntsystcm", GRUR Int. 1990, 
Heft 9, s. 685ff. 
OLBRICHT: "Raumformerfordernis", GRUR 1986, s 435IT. 
u 
- VIII -
BÛIILING: "Gebrauchsmusterreform auf halbem Wege: Die iiberholte Raumform", GRUR 19X6, 
s 43411" 
FISCHER og PIETZCKER: "Gebrauchmustcneform auf halbem Wcg - lune Eiwidcrung", GRUR 
Int. 1986, Heft 3, s. 208fT. 
FISCHER: "25 Jahre Patent- und Gebrauchsmusterreform - Ein Ruckblick", GRUR Int. 1989, 
Heft 9, s. 717ff. 
BÛHLING: "Zum Raumformerfordernis beim Gebrauchsmuster - Braucht die Chemie ein 
Gebrauchszertifikat?", GRUR 1988, Heft 1, s. 15ff. 
BEIER: "Europåisches Patentsystem und die Harmonisierung des griechischen Patentrechts", 
GRUR Int. 1987, Heft 11. 
SCHERER, F.: "Research on Patents and the Economy: The State of the Art", ifo Digest, vol. 15, 
juni 1992, s. 3ff. 
RIEHLE, G : "EG- Geschmacksmuster und Kraftfahrzeugersatztcilc", GRUR Int 1993, Heft 1, s. 
50ff. 
SEGADE: "Gnindzugc und Einzclhcitcn des spanischen Patcntgcsctzcs", GRUR Int. 1988, Heft 2, 
s. 99 ff. 
BEIER, F-K.: "Die Zukunft des gcistigen Eigentums in Europa", GRUR Int. 1990, Heft 9, 
s. 675ff. 
TRONSER, U.: "Auswirkungcn des Produktpiratcricgcsctzes vom 7. Marz 1990 auf das 
Gebrauchsmustergesetz", GRUR 1991, Heft 1, s. lOff. 
BRAENDLI, P.: "Die Dynamik des Europåischen Patentsystems", GRUR Int. 1990, Heft 9, 
s. 699ff. 
FISCHER, E.: "25 Jahre Patent- und Gebrauchsmusterreform - Ein Ruckblick", GRUR Int. 1990, 
Heft 9, s. 717ff. 
STEUP, E.: "Unorthodoxe Gedanken zum Gebrauchsmusterrecht", GRUR Int. 1990, Heft 9, 
s. 800ff. 
SCHMIDHUBER og HITZLER: "Binnenmarkt und Subsidiaritåtsprinzip", EuZW 1993, s. 8ff. 
DÔRRIES, H.: Zum Raumformerfordernis beim Gebrauchsmuster - braucht die Chemie ein 
Gebrauchszertifikat", GRUR 1987, Heft 9, s. 585fT. 
BEIER, F-K.: "Gcwerblicher Rechtsschutz, Sozialc Marktwirtschaft und Europåischcr 
Binnenmarkt", GRUR 1992, Heft 4, s. 228ff 
F. Undersøgelser, rapporter og statistikker 
MARGELLOU, C: "The New Greek Legislation on Technology Transfer, Inventions and 
Technical Innovations", 1987. 
SCHWARTZ, I.: "Kann der Entwurf der Verordnung des Rates uber das Gemeinschaftmuster auf 
Artikel 100a EWG-Vertrag gestutzt werden?", NI/5327/91 de, august 1991. 
PEDERSEN, TH. og PETERSEN, B.: "Business and Economic Studies on European Integration -
The Boundaries of the Firm and the European Market Integration", WP 2-93, Copenhagen 
Business School (Handelshøjskolen i København). 
•rt 

IX 
PEDERSEN, TH. og PETERSEN-, B.: "Business and Economie Studies on European Integration -
Patterns of Technological Specialization in an Integrated Europe", WP 1-93, Copenhagen Business 
School (Handelshøjskolen i København). 
PEDERSEN, TH. og PETERSEN, B.: "Business and Economie Studies on European Integration -
The End of Special Interests? The Political Economy of EC Trade Policy - Changes in the 1990s", 
WP 1-93, Copenhagen Business School (Handelshøjskolen i København). 
BOOZ, ALLEN og HAMILTON: The Competitiveness of Europe and its Enterprises, UPEFE, 
december 1992. 
VOHLAND, L.: "Italien - Gebrauchsmustergcsetz" (ikke-offcntliggjort dokument fra 
Max-Planck-Instituttet). 
ØSTERBURG. Notat om baggrunden for og konsekvenserne af visse ændringer i den tyske 
brugmodellov, 89- 243-1, Ikkc-offentliggjort notat fra Det Danske Patentdirektorat. 
TRÅGER, U.C. i samarbejde med H. SEYLER. "Problème des deutschen Patcntwescns im 
llinblick auf die Innovationståtigkcitcn der Wirtschaft", Undersøgelse foretaget af ifo-lnstituttct for 
det tyske økonomiministerium, udarbejdet i maj 1989. 
TRÅGER og SEYLER: "Problème des deutschen Patcntwescns im Hinblick auf die 
Innovationståtigkcitcn der Wirtschaft (insbesondere kleiner und mittlerer Unternehmcn) und 
Vorschlåge zu deren Lôsung", ifo-Institut, SchluBbericht, maj 1989. 
GREFERMANN, OPPENLÅNDER, PEFFGEN, RÔTHLINGSHOFER og SCHOLZ: 
"Patentwesen und technischer Fortschritt, Teil 1: Die Wirkung des Patentwesens im 
InnovationprozeB", ifo-Institut, 1974. 
GREFERMANN og RÔTHLINGSHOFER: "Patentwesen und technischer Fortschritt, Teil 2: 
Patent- und Lizenzpolitik der Unternehmen", ifo-Institut, 1974. 
LEES, C: General Meeting, CIPA, maj 1993, s. I50ff. 
SIWEK og FURCHTGOTT-ROTH: "Copyright Industries in the U.S. Economy 1977-1990" 
(Rapport til International Intellectual Property Alliance), 1992. 
WOMACK, J.P.: "The MIT Japan Program", Competing with Japan in Intellectual Property: a 
Strategic Overview, 1992. 
PIEPER, S.: "Das Subsidiaritåtsprinzip - Strukturprinzip des Gcmcinschaftsrcchts" (ikkc-
offentliggjort afhandling): 
Europa-Kommissionen: "Zustandigkeit der Gcmcinschaft zur Schaffung cines Europåischen 
Markensystems und der Notwendigkeit ihres Tatigwerdens", Arbeitsdokument der Dienststellen der^ 
Europåischen Kommission, Arbeitsgruppe "Gemeinschaftsmarke", III/1294/79- de. 
ifo-Institut: "Entwicklungstendenzen im Patentverhalten deutscher Erfinder und Unternehmen", 
ifo-Schnelldienst 23/89. 
ifo-Institut: "Empirische Patcntforschung: Mchr Information uber Ôkonomische Wirkungen des 
Patents erforderlich", ifo-Schnélldienst 3/90. 
WEITZEL, G. : "Die wirtschaftliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes in der Europåischen 
Union", ifo-Institut, 1994. 
WEITZEL, G.: "Pilotstudie - Die wirtschafliche Bedeutung des Gebrauchsmusterschutzes", 
ifo-Institut, 1993. 
# 
X-
Intemational Trade and the Consumer: "Working Paper 6: Intellectual Property - the consumer 
view of patents, copyright, trade marks and allied rights", National Consumer Council, 1991. 
AIPPI. Annuaire 1993/1: "Q 117 - Introduction of New and Harmonization of the Existing Utility 
Model Protection Systems". 
AIPPI, Annuaire 1986 1-4: "Q 83 - Legal and Economic Significance of Protection by Utility 
Models". 
OMPI: "Traité, Situation au 1er janvier 1991", s. 6-8. 
IPC Union: "States Party to the Convention Establishing the Word Intellectual Property 
Organization (WIPO) and the Treaties Administrcd by WIPO and States Members of Governing 
Bodies and Committees", Status on January 1, 1991. 
Business Week: Science & Technology, 3. august 1992, McGraw-Hill Inc. 
Business Week: Science & Technology, 3. august 1992, CHI Research Inc. 
Japan Institute of Intellectual Property: Questionnaire Relating to Legal Protection of the Fruits of 
R&D, 1991. 
Industrial Property Council of MITI: Subcommittee Report on Patent & Utility Models Laws and 
their Practices Leading to International Harmonization, 1991. 
Industrial Property and Copyright Department: Ikkc-offentliggjort undersøgelse om beskyttelse af 
bildele, stillet til rådighed af "The Patent Office" den 2.10.1990. 
Europa-Kommissionen: Panorama der EG-Industric, Bruxelles 1993. 
Europa-Kommissionen: "Nærhedsprincippet, Kommissionen", meddelelse til Rådet og Europa­
parlamentet, SEK(92) 1990 endelig udg. 
Europa-Kommissioneri: "Beretning fra Kommissionen til Rådet om de definitioner af SM Ver, der 
benyttes i forbindelse med EF-aktioncr", SEK(92) 351 endelig udg. 
Vi 
XI 
G. Tidsskrifter 
Bulletin der Union der Europåischen Berater fiir den gcwcrblichen Rcchtsschutz/Bulletin of the 
Union of European Practitioners in Industrial Property/Bulletin de l'Union des praticiens européens 
en propriété industrielle. 
AIPPI Yearbook/Annuaire de l'AIPPI. 
Gewerblicher Rechtsschutz und Urheberrecht (GRUR). 
De Europæiske Fællesskabers Tidende, L- og C-udgavcrne (EFT). 
European Patent Bulletin, udgivet af Den Europæiske Patentmyndighed (EPB). 
Blatt fiir Patent-, Muster- und Zeichcnwcscn (Bl. f PMZ). 
Entscheidungen des deutschen Bundespatentgerichts (BPatGE). 
Årsberetning fra den græske organisation for industriel ejendom (OBI). 
Gewerblicher Rechtsschutz und Urheberrecht, Internationaler Teil (GRUR Int.). 
International Review of Industrial Property and Copyright Law (IIC). 
Mitteilungen der deutschen Patentanwålte (Mitt). 
Bulletin for De Europæiske Fællesskaber, Supplementer. 
Archiv fur Presserecht (AfP). 
Business week. 
The Journal, Incorporating the Transactions of The Chartered Institute of Patent Agents (CIPA). 
y o 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 370 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DÂ 08 06 10 
Katalognummer : CB-CO-95-431-DA-C 
ISBN 92-77-92687-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikatioiier 
1^2985 Luxembourg