Forslag til Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse om ivaerksaettelse af et EF-handlingsprogram »SOCRATES« (94/C 66/03) (Tekst af betydning for EOES) KOM(93) 708 endelig udg. - 94/0001(COD)

(Forelagt af Kommissionen den 3. februar 1994)

EUROPA-PARLAMENTET OG RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 126 og 127,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg,

under henvisning til Regionaludvalget, og

ud fra foelgende betragtninger:

1. I traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab (herefter benaevnt »EF-traktaten«), som aendret ved traktaten om Den Europaeiske Union, hedder det i artikel 3, litra p), at Faellesskabets virke bl.a. indebaerer bidrag til kvalitetsuddannelser; EF-traktaten indeholder nu et kapitel 3, som udelukkende vedroerer uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom;

2. i EF-traktatens artikel 126, stk. 1, hedder det, at Faellesskabet bidrager til udviklingen af et hoejt uddannelsesniveau ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om noedvendigt at stoette og supplere disses indsats, med fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed;

3. i EF-traktatens artikel 127, stk. 1, hedder det, at Faellesskabet ivaerksaetter en erhvervsuddannelsespolitik, der stoetter og supplerer medlemsstaternes aktioner med fuld respekt for, at ansvaret for undervisningsindholdet og tilrettelaeggelsen af erhvervsuddannelserne ligger hos medlemsstaterne;

4. med afgoerelse 87/327/EOEF (1), som aendret ved afgoerelse 89/663/EOEF (2) og baseret paa EOEF-traktatens artikel 128, har Raadet vedtaget ERASMUS-programmet, som tager sigte paa at fremme universitetsstuderendes mobilitet, og med afgoerelse 89/489/EOEF (3), baseret paa EOEF-traktatens artikel 128 og 235, LINGUA-programmet, som tager sigte paa at fremme kendskabet til Faellesskabets sprog;

5. paa grundlag af EF-traktatens artikel 127 har Raadet med afgoerelse . . ./. . ./EF af . . . vedtaget et handlingsprogram om ivaerksaettelse af en erhvervsuddannelsespolitik paa faellesskabsplan; dette foerste program boer suppleres med et andet; der tages hensyn til ivaerksaettelsen af ERASMUS- og LINGUA-programmerne, og programmet omfatter tre former for aktioner, som saerlig tager sigte paa

- hoejere uddannelse

- almen uddannelse og

- tvaergaaende foranstaltninger, som omfatter fremme af sprogkundskaber i Faellesskabet, aaben undervisning og fjernundervisning og fremme af information;

6. almen uddannelse falder ind under begrebet uddannelse, saaledes som dette er omtalt i EF-traktatens artikel 126, og derfor vedroerer de oevrige foranstaltninger, der er anfoert i naervaerende afgoerelse, noedvendigvis baade almen uddannelse og erhvervsuddannelse; dette forhold gaelder bl.a. for de foranstaltninger, der vedroerer hoejere uddannelse, saerlig mobilitet blandt studerende og laerere, og for de foranstaltninger, der vedroerer fremme af sprogkundskaber og medvirker til uddannelse af laerere; naervaerende afgoerelse boer derfor baseres paa EF-traktatens artikel 126 og 127;

7. i henhold til evalueringsrapporterne om ERASMUS- og LINGUA-programmerne, hvis konklusioner optraeder i Kommissionens beretning om resultaterne og gennemfoerelsen af de paagaeldende programmer (4), indebaerer samarbejdet paa uddannelsesomraadet en reel mervaerdi med hensyn til de foranstaltninger, medlemsstaterne gennemfoerer, og derfor er Faellesskabets indsats paa dette omraade af stor betydning;

8. i Kommissionens memorandum om hoejere uddannelse (5), i den sammenfattende rapport om droeftelserne i medlemsstaterne (6) og i Europa-Parlamentets beslutning herom (7) laegges der saerlig vaegt paa dels behovet for en faellesskabsstrategi til fremme af en europaeisk dimension i samtlige studerendes pensum, uanset om de er mobile eller ej, dels Faellesskabets rolle som katalysator paa dette omraade;

9. Raadet (undervisningsministrene) har fastlagt retningslinjer for indfoerelse af en europaeisk dimension paa uddannelsesomraadet, saerlig i resolutionen om en europaeisk dimension paa uddannelsesomraadet (8); Kommissionens »groenbog« om dette emne (9) samt medlemsstaternes kommentarer hertil tager sigte paa at indfoere en europaeisk dimension inden for undervisningen paa primaer- og sekundaertrinnet;

10. paa baggrund af Kommissionens hvidbog vedtog Det Europaeiske Raad paa moedet i Bruxelles den 10. og 11. december 1993 en handlingsplan vedroerende vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse, hvor det bl.a. henstilles til medlemsstaterne, at de i saerlig grad har opmaerksomheden henledt paa en forbedring af uddannelsessystemerne;

11. Europa-Parlamentet har vedtaget to betaenkninger om den europaeiske dimension paa universitetsplan, og saerlig om mobilitet blandt studerende og laerere (10), samt om uddannelsespolitikken i forhold til 1993 (11);

12. aaben undervisning og fjernundervisning giver mange nye muligheder for at berige undervisningen og udnytte stordriftsfordele og i den forbindelse bl.a. i endnu hoejere grad fremme en europaeisk dimension i studierne paa samtlige niveauer;

13. det er noedvendigt at forenkle og rationalisere faellesskabsaktionerne paa uddannelsesomraadet ved at styrke de mest lovende aspekter med hensyn til mervaerdi og tilskyndelse fra Faellesskabets side; man boer derfor fremme tvaernationale projekter, der omfatter parter fra forskellige medlemsstater, som deltager i overfoersel af nyskabende fremgangsmaader gennem udvekslinger med respekt for uddannelsessystemernes mangfoldighed og medlemsstaternes ansvar;

14. der boer traeffes saerlige foranstaltninger til fordel for boern af vandrende arbejdstagere og sigoejnere med henblik paa at bekaempe udstoedelse og racisme; handicappede boern og unge boer sikres lige muligheder og integration i det almindelige uddannelsessystem;

15. EURYDICE-nettet skal videreudvikles og udvides for at imoedekomme behovet for flere og bedre informationer -

TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:

Artikel 1

Ivaerksaettelse af Faellesskabets handlingsprogram

»SOCRATES«

1. Ved naervaerende afgoerelse ivaerksaettes EF-handlingsprogrammet »SOCRATES«, herefter benaevnt »SOCRATES-programmet«, for perioden 1. januar 1995 til 31. december 1999. Programmet har til formaal at bidrage til udviklingen af et hoejt uddannelsesniveau og et aabent uddannelsernes Europa. Programmet traeder i kraft den 1. januar 1995.

2. »Programmet uddannelse« omfatter tre EF-aktionsomraader:

Kapitel I: Hoejere uddannelse

Kapitel II: Almen uddannelse

Kapitel III: Tvaergaaende aktiviteter i forbindelse med sprogindlaering, aaben undervisning og fjernundervisning samt information.

Artikel 2

Definitioner

1. I forbindelse med naervaerende program daekker

- udtrykket »universitet« samtlige former for hoejere uddannelsesinstitutioner, hvor man kan erhverve kvalifikationer eller titler paa det paagaeldende niveau, uanset hvordan de benaevnes

- udtrykket »institution« samtlige former for skoler (foerskole-, primaer- og sekundaertrinnet, uanset om det drejer sig om almen, erhvervs- eller teknisk uddannelse) og undtagelsesvis uddannelsesinstitutioner uden for skolesystemet med henblik paa at fremme udveksling af elever i forbindelse med sprogprojekter

- udtrykket »aktoer paa uddannelsesomraadet« personer, som i kraft af deres arbejde deltager direkte eller indirekte i uddannelsesprocessen (laerere, inspektoerer, paedagogiske vejledere, etc.)

- udtrykket »studerende« personer, der er indskrevet ved universiteter (jf. ovenstaaende definition af udtrykket), uanset studieomraade, med henblik paa at gennemfoere studier paa hoejt niveau, som afsluttes med erhvervelse af et eksamensbevis, herunder paa doktorafhandlingsniveau

- udtrykkene »aaben undervisning og fjernundervisning« enhver form for fleksibel undervisning, som omfatter anvendelse af avancerede informations- og kommunikationsteknologier og -tjenesteydelser, bl.a. telematik, og individuel stoette og vejledning i forbindelse med uddannelsen

- udtrykkene »informations- og kommunikationsteknologi« systemer (tilknyttede teknologier og tjenesteydelser) til information (indlaesning, behandling, visualisering og oplagring af informationer) og kommunikation (via kabler, radio eller satellit), som f.eks. multimedieredskaber, telematiske tjenesteydelser anvendt inden for undervisning samt adgang til elektroniske informationstjenesteydelser lokalt (compact disk, interaktiv eller ikke interaktiv) eller paa afstand (database).

2. Hver medlemsstat opstiller en liste over de former for institutioner, som anfoeres i naervaerende artikel.

Artikel 3

Maalsaetninger

Programmet »SOCRATES« har saerlig til formaal:

i) at udvikle den europaeiske dimension i uddannelsen paa samtlige niveauer for at konsolidere ideen om et europaeisk statsborgerskab paa basis af medlemsstaternes kulturarv

ii) at udvide kendskabet til Faellesskabets sprog for at give EU-borgerne mulighed for at udnytte de fordele, der foelger af Den Europaeiske Union, og samtidig oege forstaaelsen og solidariteten blandt de befolkninger, der udgoer Faellesskabet

iii) at oege mobiliteten, saerlig blandt studerende inden for de hoejere uddannelser, for at Faellesskabet kan raade over kandidater, der har haft mulighed for at gennemfoere en del af deres studier i en anden medlemsstat

iv) at fremme et bredt og taet samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner paa samtlige niveauer i alle medlemsstater for at udnytte deres intellektuelle potentiale ved hjaelp af mobilitet blandt laerere og andre aktoerer paa uddannelsesomraadet og derved forbedre undervisningens kvalitet

v) at fremme akademisk anerkendelse af eksamensbeviser og studieperioder, bl.a. ved at indfoere meritter og moduler, der skal lette anerkendelsen paa faellesskabsplan

vi) at udvide anvendelsen af informations- og kommunikationsteknologier som et redskab og et tema paa uddannelsesomraadet og samtidig inddrage multimedie informationsmidler og telematiske aspekter paa samtlige undervisningsniveauer

vii) at fremme overfoersel af viden og erfaringer, navnlig ved at udvikle aaben undervisning og fjernundervisning paa samtlige undervisningsniveauer

viii) at fremme udveksling af informationer og erfaringer, for at forskellene mellem medlemsstaternes uddannelsessystemer kan blive en kilde til gensidig berigelse og stimulering.

Artikel 4

Udvalg

Kommissionen bistaas af et raadgivende udvalg, der bestaar af to repraesentanter pr. medlemsstat, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

Tolv repraesentanter for arbejdsmarkedets parter, aktoerer paa uddannelsesomraadet, foraeldre og studerende, som Kommissionen udnaevner paa grundlag af forslag fra de ikke-statslige organisationer, som fungerer paa EF-plan, deltager i udvalgets arbejde som observatoerer.

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget udkast til foranstaltninger. Udvalget afgiver udtalelse om de paagaeldende udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til de paagaeldende spoergsmaals hastende karakter, i givet fald ved afstemning.

Udtalelsen optages i moedeprotokollen; derudover har enhver medlemsstat ret til at anmode om at faa sin holdning indfoert i moedeprotokollen.

Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse og underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse.

Artikel 5

Gennemfoerelse

1. Kommissionen varetager gennemfoerelsen af programmet »SOCRATES« i overensstemmelse med forskrifterne i bilaget.

2. Efter den i artikel 4 definerede fremgangsmaade traeffes der beslutninger vedroerende:

a) prioriteterne i Faellesskabsaktionerne, beskrevet i bilaget og det aarlige arbejdsprogram som foelger deraf

b) de finansielle tilskud, som vil blive givet af Faellesskabet (beloeb, loebetid og modtagere)

c) ventilering mellem de forskellige afsnit

d) udvaelgelsesprocedurer, evaluering, udbredelse og overfoersel af resultaterne.

Artikel 6

Samarbejde med medlemsstaterne

1. Programmet »SOCRATES« er til stoette for den politik, som medlemsstaterne vedtager og anvender som led i deres interne strukturer, det karakteristiske ved deres uddannelsessystemer og de muligheder, disse systemer rummer, og som tager sigte paa at virkeliggoere de maalsaetninger, der er beskrevet i artikel 3.

Med hensyn til at udvikle sprogkundskaber som et grundlaeggende middel til kommunikation inden for Faellesskabet stoetter Faellesskabet de politikker i medlemsstaterne, som tager sigte paa at tilskynde alle borgere til at erhverve sprogkundskaber, ved at udvide mulighederne for sprogindlaering og den raekke sprog, som udbydes.

2. Medlemsstaterne udpeger de forskellige former for kompetente myndigheder, der paa nationalt plan skal varetage koordineringen af ivaerksaettelsen af de i bilaget omhandlede foranstaltninger.

3. Kommissionen arbejder taet sammen med de paagaeldende myndigheder for at fremme og formidle oplysninger om de foranstaltninger, der er beskrevet i bilaget, samt for at formidle oplysninger om resultaterne af programmet.

Artikel 7

Sammenhaeng og komplementaritet

1. Kommissionen sikrer, at der i det store hele er sammenhaeng mellem naervaerende program og handlingsprogrammet til ivaerksaettelse af en erhvervsuddannelsespolitik paa EF-plan.

2. Kommissionen virker sammen med medlemsstaterne til fremme for, at der i praksis skabes komplementaritet mellem naervaerende program og strukturfondenes interventioner og saerlig dem under programmerne for faellesskabsinitiativer.

3. Kommissionen tilskynder sammen med medlemsstaterne til en koordinering af aktiviteterne under naervaerende program og det 4. rammeprogram for forskning og udvikling.

Artikel 8

Opfoelgning og evaluering

1. Programmet foelges op loebende udfoert i faellesskab af Kommissionen og medlemslandene. Paa den maade er det i givet fald muligt at aendre programmet i overensstemmelse med behov, der er opstaaet under gennemfoerelsen.

Kommissionen varetager opgaverne i forbindelse med opfoelgning, oekonomisk forvaltning og kontrol.

2. Programmet goeres regelmaessigt til genstand for en evaluering, som udfoeres i faellesskab af Kommissionen og medlemslandene. Resultaterne af faellesskabsforanstaltningerne vil blive gjort til genstand for regelmaessige eksterne evalueringer.

3. Kommissionen forelaegger Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionaludvalget en foreloebig rapport om ivaerksaettelsesfasen inden den 30. september 1998 og en endelig rapport om programmets gennemfoerelse inden den 30. september 2000.

(1) EFT nr. L 166 af 25. 6. 1987, s. 20.

(2) EFT nr. L 395 af 30. 12. 1989, s. 23.

(3) EFT nr. L 239 af 16. 8. 1989, s. 24.

(4) KOM(93) 151 endelig udg. af 5. 5. 1993.

(5) KOM(91) 349 endelig udg af 5. 11. 1991.

(6) »Etudes« nr. 2, TFRH - 1993.

(7) EFT nr. C 255 af 20. 9. 1993, s. 161.

(8) EFT nr. C 177 af 6. 7. 1988, s. 5.

(9) KOM(93) 457 endelig udg. af 29. 9. 1993.

(10) EFT nr. C 48 af 25. 2. 1991, s. 216.

(11) EFT nr. C 150 af 15. 6. 1992, s. 366.

BILAG

Programmet »SOCRATES« har til opgave at stoette de tvaernationale aktioner, som er forudset i de forskellige kapitler i programmet.

KAPITEL I

HOEJERE UDDANNELSE

»ERASMUS«

I naervaerende kapitel beskrives tre aktioner, som tager sigte paa:

- at fremme den europaeiske dimension i de hoejere uddannelsesinstitutioner

- at oprette europaeiske universitetsnet

- at finansiere studerendes mobilitetsstipendier.

Aktion 1

Fremme af den europaeiske dimension i de hoejere uddannelsesinstitutioner

1. Paa basis af erfaringerne i forbindelse med ivaerksaettelsen af EF-programmerne ERASMUS og LINGUA vil Faellesskabet fortsat fremme tvaernationalt samarbejde mellem universiteter, navnlig ved at oprette interuniversitaere samarbejdsprogrammer (ICP). De paagaeldende programmer har til formaal at sikre, at universiteterne efterhaanden indfoerer en politik af europaeisk dimension i forbindelse med hoejere uddannelser i almindelighed.

2. Faellesskabet yder finansiel stoette til foelgende former for samarbejde mellem universiteter:

- mobilitet blandt studerende med henblik paa at give studerende fra et givet universitet mulighed for at gennemfoere en studieperiode i en anden medlemsstat, eventuelt suppleret med praktisk erfaring, som anerkendes fuldt ud som et led i erhvervelsen af et eksamensbevis eller akademiske kvalifikationer

- indfoerelse eller udvidelse af meritoverfoerselssystemet ECTS, som i hoej grad fremmer gennemskueligheden af procedurer til akademisk anerkendelse af eksamensbeviser eller af studieperioder i udlandet

- oprettelse i faellesskab af studieprogrammer paa begynderstadiet eller avanceret niveau med henblik paa at lette akademisk anerkendelse og gennem udveksling af erfaringer yde et bidrag til nyskabelser og forbedring af undervisningens kvalitet paa EF-plan

- mobilitet blandt laerere for at sikre undervisning, der kan indgaa som et led i studieprogrammer i andre medlemsstater, eller for at de paagaeldende kan aflaegge besoeg med henblik paa at forberede samarbejde. De paagaeldende besoeg kan endvidere aflaegges af det administrative personale paa universiteter samt af studerende, som assisterer universiteterne med at fremme samarbejdet mellem universiteter

- intensivkurser af kort varighed for studerende fra flere medlemsstater og saerlig inden for studieomraader, som ikke muliggoer laengere udlandsophold.

3. Programmer vedroerende studerendes mobilitet og forberedelser i den forbindelse (sprogkurser, saerlig i de mindst udbredte faellesskabssprog, kendskab til vaertslandets sociale og kulturelle forhold, etc.) prioriteres. Foersteaarsstuderende er ikke berettiget til mobilitetsstipendier.

Foelgende betingelser skal vaere opfyldt, for at studieperioder i udlandet er til fuld gavn for studerende:

a) studierne i udlandet skal vaere heltidsstudier og straekke sig over en betydelig studieperiode (mindst tre maaneder eller et kvartal, maksimalt et akademisk aar)

b) studier i andre medlemsstater anerkendes fuldt ud af universiteterne i oprindelseslandet

c) de studerende har et tilstraekkeligt kendskab til det sprog, der anvendes i forbindelse med vaertsuniversiteternes kurser

d) vaertsuniversiteterne opkraever ikke indskrivningsgebyrer fra studerende under mobilitetsordningen.

4. Faellesskabet tilskynder endvidere universiteter til at ivaerksaette aktiviteter, der tager sigte paa at indfoere en europaeisk dimension paa samtlige studieomraader til fordel for samtlige studerende. Faellesskabet yder stoette til foelgende aktiviteter:

- indfoejelse i studieprogrammer af elementer, der fremmer forstaaelsen af specifikke kulturelle, politiske, oekonomiske og sociale forhold i andre medlemsstater, samt af elementer vedroerende den europaeiske integration, bl.a. ved at oprette moduler, som omfatter flere discipliner, eller som er tvaerfaglige

- indlaering af faellesskabssprog som et led i studierne, og saerlig indlaering af de mindst udbredte faellesskabssprog.

5. Universiteter, som oensker at ivaerksaette de ovenfor anfoerte aktiviteter af europaeisk dimension inden for institutionen, indgaar en »institutionel kontrakt« med Kommissionen, som omfatter samtlige aktiviteter, Faellesskabet kan yde bistand til. Faellesskabet yder i foerste omgang maksimalt bistand for en periode paa tre aar, dog under forudsaetning af en regelmaessig gennemgang af resultaterne.

6. Der kan endvidere ydes finansiel stoette til grupper af universiteter paa regionalt plan, paa tvaers af graenser, etc., som har til hensigt i faellesskab at ivaerksaette visse af de i ovenstaaende punkt 4 anfoerte aktiviteter i samarbejde med lokale myndigheder eller beroerte oekonomiske og sociale interesser.

7. Medlemsstaterne kan overveje de muligheder, EF's strukturfonde giver medlemsstaterne for finansiering, for paa den maade at goere det lettere for universiteterne at ivaerksaette aktiviteter af europaeisk dimension.

Aktion 2

Europaeiske universitetsnet

1. Faellesskabet stoetter oprettelse af universitetsnet paa EF-plan omkring emner, discipliner eller omraader inden for de hoejere uddannelser, samt omkring ethvert andet faelles maal. Tematiske netvaerk sammensaettes i foerste omgang af universitetsinstitutter eller fakulteter, som deltager i programmer for samarbejde mellem universiteter, og som tilskyndes til at samles omkring studieomraader. Gruppen giver medlemmerne en struktur, der muliggoer overvejelser og undersoegelser paa EF-plan, hvilket letter udveksling af erfaringer og formidling af oplysninger om resultater, overvejelser med hensyn til de kvalitative og nyskabende aspekter ved de hoejere uddannelser, forbedring af de paedagogiske metoder og muligheden for at sammenligne undervisningsprogrammer.

Denne sammenstilling af det omfattende intellektuelle potentiale, der findes paa universiteterne (i form af evne til at analysere og nyskabe, af ekspertise og kilde til viden), medvirker saaledes til at virkeliggoere maalene for Den Europaeiske Union.

De tematiske netvaerk kan naermere betegnet anmode om faellesskabsstoette til at ivaerksaette foelgende aktiviteter:

- evaluering af studieprogrammer inden for de enkelte discipliner

- udarbejdelse af faelles programmer og specialkurser

- videnskabelige overvejelser vedroerende et givet studieomraade

- information af netvaerkenes medlemmer.

2. De aktiviteter, netvaerkene ivaerksaetter, og som gaar ud paa at udarbejde faelles programmer og specialkurser, udvikles i samarbejde med flere universiteter, som deltager i de paagaeldende netvaerk.

3. Et af de universiteter, der deltager, kan varetage koordineringen af arbejdet inden for de enkelte netvaerk.

Aktion 3

Finansiering af de studerendes mobilitetsstipendier

1. Faellesskabet videreudvikler et system med direkte finansiel stoette til studerende, som fuldfoerer en studieperiode i en anden medlemsstat og opfylder de betingelser, der staar anfoert under aktion 1, punkt 3, i naervaerende kapitel.

2. De faellesskabsmidler, der bevilges til mobilitetsstipendier for studerende, fordeles mellem medlemsstaterne paa foelgende maade: under hensyntagen til de disponible bevillinger tildeles hver medlemsstat et minimumsbeloeb paa 200 000 ECU; resten fordeles mellem de forskellige medlemsstater i forhold til det samlede antal studerende paa universiteter, som defineret i artikel 2, samt det samlede antal unge i alderen 18 til 25 aar i de forskellige medlemsstater, de gennemsnitlige rejseudgifter mellem oprindelseslandet og vaertslandet samt forskellen mellem leveomkostningsniveauet i oprindelseslandet og vaertslandet.

Endvidere traeffer Kommissionen de noedvendige foranstaltninger for at fremme balancen mellem forskellige discipliner, for at tage hensyn til de studerendes stroemme samt for at loese visse specifikke problemer, bl.a. finasiering af visse stipendier, som paa grund af studieprogrammernes opbygning ikke kan forvaltes af de i ovenstaaende punkt 3 anfoerte kompetente myndigheder. Bevillingerne til de paagaeldende foranstaltninger maa ikke udgoere over 5 % af det aarlige budget for stipendier.

3. De faellesskabsmidler, der fordeles i henhold til den i ovenstaaende punkt 2 anfoerte metode, og som er beregnet til stipendier til studerende, forvaltes af de nationale myndigheder, som samtlige medlemsstater har oprettet i forbindelse med ERASMUS-programmet. De paagaeldende myndigheder foretager en koordinering med de nationale stipendie/laaneordninger for studerende eller andre finansielle midler, der skal tilskynde mobilitet blandt studerende. De nationale myndigheder kan i samarbejde med Kommissionen traeffe foranstaltninger med henblik paa at fremme en ligelig fordeling af universiteter eller fakulteter paa nationalt eller regionalt plan.

4. Faellesskabets stipendier har til formaal at udligne en del af de ekstra udgifter, der er forbundet med mobilitet, dvs. rejseudgifter, eventuel sproglig forberedelse og hoejere leveomkostninger i vaertslandet. De paagaeldende stipendier kan hoejst udgoere 5 000 ECU pr. studerende for et udlandsophold af maksimalt tolv maaneders varighed.

5. Der gives foersteprioritet til studerende, som foelger kurser i forbindelse med de i henhold til aktion 1 stoettede aktiviteter. Undtagelsesvis bevilges der stipendier til andre studerende, der foelger kurser, hvor der traeffes saerlige foranstaltninger (»uafhaengige studerende«) uden for programmerne for samarbejde mellem universiteter, forudsat at de opfylder de udvaelgelseskriterier, der er omtalt i aktion 1, punkt 3.

6. Faellesskabets stipendier ydes foerst og fremmest til studerende, som har behov for oekonomisk stoette, idet der tages hensyn til princippet om lige muligheder, saerlig for maend og kvinder. Der tages hensyn til handicappede studerendes saerlige behov, naar stipendiebeloebet fastsaettes.

7. Faellesskabets bidrag daekker kun delvis udgifterne i forbindelse med mobilitet blandt studerende, og derfor henstilles det til medlemsstaterne at yde et bidrag til finansieringen. De stipendier eller laan, de studerende modtager i deres hjemland, udbetales fortsat i fuldt omfang i den studieperiode, de gennemfoerer i vaertsmedlemsstaten.

KAPITEL II

ALMEN UDDANNELSE

1. I naervaerende kapitel beskrives tre foranstaltninger, der tager sigte paa at fremme:

- samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner paa foerskoleniveau samt primaer- og sekundaertrinnet og oprettelse af netvaerk

- skolegang for boern af vandrende arbejdstagere og sigoejnere

- ajourfoering af kundskaber hos laerere, der underviser, vejleder og/eller yder psykologisk og paedagogisk stoette til elever og deres familier.

De paagaeldende foranstaltninger er baseret paa erfaringerne i forbindelse med ivaerksaettelsen af EF-programmet LINGUA og pilot-projekter vedroerende undervisning paa primaer- og sekundaertrinnet samt indfoerelse af informations- og kommunikationsteknologi paa uddannelsesomraadet.

Foranstaltningerne er endvidere baseret paa erfaringerne i forbindelse med Europaskolerne og faellesskabsforanstaltninger til fremme af skolegang for boern af vandrende arbejdstagere og sigoejnere.

2. De faellesskabsmidler, der bevilges som bidrag til ivaerksaettelse af de i kapitel II, aktion 1 A og aktion 3 anfoerte aktiviteter, fordeles mellem medlemsstaterne paa foelgende maade: under hensyntagen til de disponible bevillinger faar hver medlemsstat tildet er minimumsbeloeb paa 200 000 ECU; resten tildeles de forskellige medlemsstater i forhold til det samtlige antal skoleelever, antallet af skoler, antallet af laerere og forholdet mellem de enkelte medlemsstaters bruttonationalprodukt og gennemsnittet i Faellesskabet.

3. De faellesskabsmidler, der fordeles i henhold til den i ovenstaaende punkt 2 anfoerte metode, og som er beregnet som stoette til de under aktion 1 A og aktion 3, punkt 2 anfoerte aktiviteter, forvaltes af de nationale myndigheder, som de enkelte medlemsstater har udpeget. I oevrigt kan de paagaeldende myndigheder i samarbejde med Kommissionen traeffe foranstaltninger med henblik paa at fremme en ligelig fordeling af institutioner paa nationalt eller regionalt plan.

4. Kommissionen traeffer de noedvendige foranstaltninger for at fremme en ligelig deltagelse af medlemsstaternes uddannelsesinstitutioner. Bevillingerne til de paagaeldende foranstaltninger udgoer maksimalt 5 % af det aarlige budget til finansiering af de i kapitel II anfoerte aktiviteter.

5. Formaalet med den i kapitel II anfoerte finansielle stoette fra Faellesskabet er at godtgoere en del af de udgifter, der anses for at vaere noedvendige for at gennemfoere projekterne.

6. Faellesskabets stoette tildeles under hensyntagen til princippet om lige muligheder, saerlig for maend og kvinder. Der tages hensyn til de saerlige behov hos handicappede, som deltager i aktiviteter inden for rammerne af naervaerende kapitel, naar stoettebeloebet fastsaettes.

Aktion 1

Samarbejde mellem skoler

A. Partnerskaber

1. Faellesskabet tilskynder oprettelse af multilaterale partnerskaber mellem skoler omkring begrebet europaeisk uddannelsesprojekt (EUP).

Et multilateralt partnerskab er en gruppe bestaaende af mindst tre institutioner fra tre medlemsstater, hvor en af institutionerne varetager koordineringen. Partnerskabet kan eventuelt vaere bilateralt, forudsat at det udelukkende har til formaal at fremme kendskabet til de mindst udbredte faellesskabssprog og dem, der undervises mindst i.

Et europaeisk uddannelsesprojekt er en raekke aktiviteter og tiltag paa uddannelsesomraadet, der har til formaal at fremme emner af faelles europaeisk interesse. De paagaeldende aktiviteter, der indgaar som et led i institutionernes dagligliv og gennemfoeres i faellesskab med partnerinstitutioner fra andre medlemsstater, kan bl.a. omfatte:

- ivaerksaettelse af aktiviteter paa paedagogiske omraader af faelles europaeisk interesse, hvor elever deltager i f.eks. fremme af kendskabet til faellesskabssprog og kulturarv, miljoebeskyttelse og uddannelse paa det kunstneriske omraade, samt fremme af videnskab og teknologi

- mobilitet blandt elever, saerlig dem, der deltager i partnerskaber, som har til formaal at forbedre kendskabet til sprog

- faelles paedagogiske produktioner og formidling af oplysninger herom

- udvikling af nyskabende paedagogiske metoder.

2. Der ydes finansiel stoette til gennemfoerelse af forberedende besoeg samt til udveksling af institutionernes personale med henblik paa at stoette partnerskaberne og ivaerksaettelse af europaeiske uddannelsesprojekter. Stoetten bevilges i foerste omgang for en periode paa maksimalt tre aar, under forudsaetning af periodiske undersoegelser. Der kan endvidere ydes finansiel stoette til grupperinger af skoler paa regionalt, tvaernationalt, etc. plan, som tager sigte paa at ivaerksaette visse af ovennaevnte aktiviteter i faellesskab.

3. Foelgende hovedkriterier laegges til grund for ydelse af faellesskabsstoette til projekter, som partnerskaberne foreslaar:

- indlaering af faellesskabssprog, og saerlig de mindst udbredte, og dem der undervises mindst i

- bedre kendskab til og forstaaelse af europaeiske kulturer

- integration af emner af europaeisk interesse og tvaergaaende karakter, som f.eks. uddannelse paa miljoeomraadet eller sundhedslaere

- nyskabende elementer, som bl.a. har til formaal at sikre alle elever bedre resultater i skolen

- skoler med et betyldeligt antal elever, der af kulturelle, fysiske, geografiske, sociale eller oekonomiske aarsager er daarligt stillet.

B. Europaeiske skolenetvaerk

1. Et netvaerk er en gruppe bestaaende af de ovenstaaende anfoerte partnerskaber inden for samme emneomraade. De paagaeldende netvaerk har til formaal at lette udveksling af erfaringer, medvirke til at forbedre de paedagogiske metoder og give mulighed for at udvide partnerskabernes indsats ved formidling af oplysninger om resultaterne. En af partnerskabsinstitutionerne samordner aktiviteterne inden for hvert enkelt net.

2. Der ydes finansiel stoette til gennemfoerelse af visse af netvaerkenes aktiviteter, som f.eks.:

- udveksling af informationer og erfaringer

- indsamling af oplysninger om og forbedring af paedagogiske metoder, herunder dem der indebaerer anvendelse af ny informations- og kommunikationsteknologi

- udarbejdelse af paedagogiske multimedie midler

- formidling af oplysninger om resultater til interesserede.

Aktion 2

Fremme af skolegang for boern af vandrende arbejdstagere og sigoejnere

Der ydes finansiel stoette til projekter, der har til formaal:

- at fremme integration af og lige muligheder for boern af vandrende arbejdstagere og sigoejnere

- forbedre de paagaeldendes skolegang og undervisningens kvalitet

- imoedekomme de paagaeldendes saerlige undervisningsbehov.

De paagaeldende projekter, som kan ivaerksaettes af individuelle institutioner eller grupper af institutioner paa tvaernationalt plan, kan bl.a. omfatte:

- udveksling af erfaringer og oplysninger om samtlige ovenstaaende aspekter

- udarbejdelse af kurser og paedagogisk materiale, som er saerlig tilpasset

- ajourfoering af kundskaber hos laerere og personale, som specielt er beskaeftiget med foranstaltninger, der skal sikre, at de paagaeldende boern opnaar gode resultater og integreres i skolen.

Aktion 3

Ajourfoering af kundskaber hos laerere og andet personale paa uddannelsesomraadet

1. Der ydes finansiel stoette til tvaernationale projekter, som foreslaas af institutioner, der ajourfoerer kundskaber hos det personale, som varetager undervisning og/eller vejledning af elever og yder psykologisk og paedagogisk stoette.

De paagaeldende projekter har til formaal at fremme:

- udveksling af informationer og erfaring, saerlig paa omraadet informations- og kommunikationsteknologier

- udvikling af metoder og paedagogisk materiale, bl.a. med henblik paa at indfoere en europaeisk dimension ved ajourfoering eller erhvervelse af saerlige kundskaber blandt det personale, som varetager undervisning eller vejledning eller yder psykologisk og paedagogisk stoette til elever og familier

- oprettelse af partnerskaber og netvaerk paa ovennaevnte omraader.

2. De projekter, der vedroerer ajourfoering af kundskaber hos personale paa uddannelsesomraadet, kan endvidere omfatte et begraenset antal ophold i en anden medlemsstat, for at personalet kan deltage i seminarer, som de paagaeldende institutioner har tilrettelagt i faellesskab.

Faellesskabets bidrag til det paagaeldende personales rejseudgifter fordeles mellem medlemsstaterne paa den i kapitel II, punkt 2 anfoerte maade og udbetales til de paagaeldende af de i kapitel II, punkt 3 anfoerte nationale myndigheder.

KAPITEL III

TVAERGAAENDE FORANSTALTNINGER

1. De foranstaltninger, der beskrives i naervaerende kapitel, vedroerer samtlige uddannelsesniveauer. De har til formaal at fremme:

- sprogkundskaberne i Faellesskabet

- aaben undervisning og fjernundervisning

- udvikling af information og udveksling af erfaringer paa uddannelsesomraadet.

Sammen med foranstaltningerne i de foregaaende kapitler danner de paagaeldende foranstaltninger en ramme og en sammenhaengende raekke foranstaltninger, der har til formaal:

- at stoette de foranstaltninger, medlemsstaterne har ivaerksat

- at supplere eller samordne de foranstaltninger, der er beskrevet i de foerste to kapitler.

2. Kommissionen traeffer de noedvendige foranstaltninger for at fremme en ligelig fordeling af de uddannelsesinstitutioner fra medlemsstaterne, der deltager. De bevillinger, der er afsat til de paagaeldende foranstaltninger, udgoer maksimalt 5 % af det aarlige budget til finansiering af de i kapitel III anfoerte aktiviteter.

3. Den i kapitel III anfoerte finansielle stoette fra Faellesskabet skal delvis udligne de udgifter, som anses for noedvendige for at gennemfoere projekterne.

4. Faellesskabets stoette tildeles under hensyntagen til princippet om lige muligheder, saerlig for maend og kvinder. Der tages hensyn til de saerlige behov hos handicappede, som deltager i aktiviteterne inden for naervaerende kapitels rammer, naar stoettebeloebet fastsaettes.

Aktion 1

Fremme af sprogkundskaberne i Faellesskabet

1. Fremme af sprogkundskaber er af afgoerende betydning for indfoerelsen af et aabent uddannelsernes Europa og for oeget forstaaelse og solidaritet mellem befolkningerne i Den Europaeiske Union, samtidig med at sproglige og kulturelle forskelle bevares.

De paagaeldende foranstaltninger er baseret paa erfaringerne bl.a. i forbindelse med ivaerksaettelsen af faellesskabsprogrammet LINGUA.

2. Der ydes finansiel stoette til de tilskyndende foranstaltninger, der er beskrevet i kapitel I, aktion 1 og 2 og i kapitel II, aktion 1, og endvidere til tvaernationale projekter, der tager sigte paa gennemfoerelse af foelgende:

a) ivaerksaettelse af europaeiske samarbejdsprogrammer (oprettelse i faellesskab af nyskabende rammer for uddannelse og udarbejdelse i faellesskab af paedagogisk materiale), som foreslaas af institutioner, der har specialiseret sig i at uddanne sproglaerere, og som har til formaal at ajourfoere, udvide og udvikle nuvaerende og fremtidige sproglaereres kundskaber paa det sproglige og paedagogiske omraade

b) praktikophold i udlandet for sproglaerere, laerere, der omskoles til sproglaerere, og laerere fra andre discipliner, som skal undervise i et fremmedsprog. Praktikopholdene varer fra to til fire uger

c) ophold som undervisningsassistent i udlandet for fremtidige sproglaerere med det formaal at give dem mulighed for at udvide deres kendskab til de sprog, de skal undervise i. Opholdet er af mindst tre maaneders varighed og er begraenset til medlemsstater, hvor et af de officielle sprog er det sprog, assistenten skal undervise i

d) udarbejdelse og indfoerelse af laeseplaner, udarbejdelse af nyskabende paedagogisk stoettemateriale, som er beregnet til alle interesserede, samt anerkendelse af de sproglige resultater. De paagaeldende projekter vedroerer ogsaa den generelle befolkning samt den sproglige forberedelse af studerende og af elever inden for den almene og den erhvervsfaglige undervisning med henblik paa at fremme mobiliteten.

3. De faellesskabsmidler, der er bevilget til at bidrage til ivaerksaettelse af de under ovenstaaende litra b) og c) anfoerte aktiviteter, fordeles mellem medlemsstaterne paa foelgende maade: under hensyntagen til de disponible bevillinger faar hver medlemsstat tildelt et minimumsbeloeb paa 200 000 ECU; resten tildeles de forskellige medlemsstater i forhold til det samlede antal sprogstuderende og -laerere, de gennemsnitlige rejseudgifter mellem oprindelsesland og vaertsland samt forskellen mellem leveomkostningerne i oprindelseslandet og i vaertslandet.

I forbindelse med praktikophold tildeles stoettemodtagerne maksimalt 1 500 ECU og i forbindelse med ophold som undervisningsassistent maksimalt 5 000 ECU.

4. Der gives foersteprioritet til projekter og aktiviteter:

- vedroerende undervisning i de faellesskabssprog, der er mindst udbredt, og som der undervises mindst i

- som indebaerer anvendelse af ny uddannelsesteknologi.

Aktion 2

Fremme af ny informations- og kommunikationsteknologi og af aaben undervisning og fjernundervisning

Indfoerelse af informations- og kommunikationsteknologi samt udvikling af aaben undervisning og fjernundervisning er en forudsaetning for, at EF-borgerne kan udnytte de fordele, der er forbundet med det aabne uddannelsernes Europa.

De paagaeldende omraader medvirker til at forbedre undervisningens kvalitet paa grund af de paedagogiske nyskabelser, der forudsaettes, og til at fremme oeget adgang til samtlige uddannelsesniveauer, saerlig for dem, der af geografiske eller personlige aarsager ikke kan foelge undervisning, der kraever fysisk tilstedevaerelse.

Informations- og kommunikationsteknologi samt aaben undervisning og fjernundervisning vedroerer samtlige undervisningsniveauer, og de paagaeldende faciliteter kan i hoej grad virke som multiplikatorer ved ivaerksaettelse af de aktiviteter, der indgaar i Faellesskabets handlingsprogram »SOCRATES«.

Faellesskabet yder finansiel stoette til foelgende aktiviteter:

1. Tvaernationale projekter, der tager sigte paa: at forbedre produkternes kvalitet, saaledes at de i stoerre omfang tilpasses til brugernes behov; at udarbejde laeseplaner og materiale til samtlige EU-borgere og/eller tilpasse laeseplanerne og materialet til Faellesskabets sprog og kulturer; at udvide anerkendelsen af eksamensbeviser, meritter og kvalifikationer, som erhverves gennem aaben undervisning og fjernundervisning. Det forholder sig naermere betegnet saaledes:

- paa omraadet hoejere uddannelser tilskyndes universiteterne til gennem partnerskaber med universiteter med kompetence inden for aaben undervisning og fjernundervisning at ivaerksaette aktiviteter, der tager sigte paa at indfoere en europaeisk dimension inden for samtlige hoejere uddannelser. Faellesskabet yder et begraenset antal mobilitetsstipendier i overensstemmelse med den i kapitel I, aktion 3 anfoerte procedure til studerende, der foelger et fjernundervisningskursus, for at saette dem i stand til at rejse til andre medlemsstater for at foelge intensivkurser inden for rammerne af samarbejdsaftaler mellem kompetente institutioner

- paa omraadet almen uddannelse tilskyndes skolerne til at anvende informations- og kommunikationsteknologi, herunder de muligheder, der ligger i aaben undervisning og fjernundervisning, bl.a. med det formaal at formidle oplysninger om partnerskabernes resultater og erfaringer til fordel for andre skoler, som ikke deltager i projekterne. AAben undervisning og fjernundervisning giver laerere og andet personale paa uddannelsesomraadet gode muligheder for at ajourfoere deres kundskaber i betragtning af den population, de udgoer, og deres behov for saerlig uddannelse med hensyn til den europaeiske dimension

- paa de oevrige omraader, som naervaerende program omfatter, og saerlig med hensyn til fremme af sprogkundskaber, kan aaben undervisning og fjernundervisning paa effektiv maade medvirke til udarbejdelse af paedagogisk materiale, som kan goeres tilgaengeligt for samtlige EU-borgere.

2. Oprettelse af netvaerk bestaaende af ressource-centre for aaben multimediefjernundervisning og for indfoerelse af ny informationsteknologi i undervisningen.

Aktion 3

Fremme af information og udveksling af erfaringer

Information fremmer gensidig forstaaelse og danner grundlag for EF-samarbejdet paa uddannelsesomraadet og for udviklingen heraf. Information er endvidere af afgoerende betydning for de muligheder, samtlige aktoerer paa uddannelsesomraadet har for at udvikle sig inden for det aabne uddannelsernes Europa og drage nytte heraf.

De foranstaltninger, der er anfoert nedenstaaende, sikrer, at beslutningstagere og aktoerer paa uddannelsesomraadet raader over ajourfoerte og trovaerdige informationer. Foranstaltningerne er baseret paa erfaringerne fra EURYDICE-netvaerket, NARIC-netvaerket, ARION-aktionen og aktion 4 under ERASMUS-programmet.

1. Udveksling af informationer (EURYDICE)

De foranstaltninger, der stoettes paa dette omraade, goer det muligt at sikre informationer om politikker og uddannelsessystemer, reformer, nyskabelser og forskningsresultater paa uddannelsesomraadet.

Der ydes finansiel stoette til foelgende aktiviteter:

a) indsamling og udarbejdelse af dokumenter, data og sammenlignelige analyser af faelles interesse samt af redskaber, som goer det lettere at sammenligne informationer

b) formidling af de paagaeldende informationer gennem offentlige og private kanaler paa nationalt og regionalt plan, samt paa EF-plan

c) oprettelse af EF-databaser og af taette forbindelser mellem de eksisterende baser samt forbedring af adgangen hertil

d) anvendelse af ny edb-baseret og elektronisk teknologi med henblik paa at sikre udveksling og mere effektiv deling af ressourcer. I forbindelse med de foranstaltninger, der fremmes, tages der hensyn til udviklingen paa EF-plan med hensyn til tvaereuropaeiske netvaerk og saerlig teleforbindelserne mellem offentlige myndigheder

e) gennemfoerelse af undersoegelser med det formaal at analysere tendenser og imoedekomme behov paa uddannelsesomraadet, samt af alle andre undersoegelser vedroerende uddannelse og de sociale og oekonomiske forhold i den forbindelse (aktiviteter, som ligner dem, der gennemfoeres af observatorierne).

Medlemsstaterne udpeger strukturer, som skal medvirkende til at ivaerksaette de ovenfor anfoerte foranstaltninger. De paagaeldende strukturer fungerer som bindeled til de informationsenheder og den ekspertise paa uddannelsesomraadet, som findes paa nationalt plan. Faellesskabet kan yde supplerende stoette til de paagaeldende strukturer.

I forbindelse med ivaerksaettelsen af de paagaeldende foranstaltninger skabes der en taet forbindelse til lignende CEDEFOP-foranstaltninger paa omraadet informationer om erhvervsuddannelser, til EUROSTAT med hensyn til statistik, til EF-netvaerket NARIC (Informationscentre vedroerende akademisk anerkendelse af eksamensbeviser) samt til ethvert andet informationsnetvaerk paa uddannelsesomraadet baade paa nationalt plan, EF-plan og internationalt plan.

2. Studiebesoeg (ARION)

Der ydes finansiel stoette til multilaterale studiebesoeg for ansatte inden for uddannelsesomraadet. De paagaeldende besoeg har til formaal at aabne mulighed for udveksling af informationer og erfaringer af faelles interesse for medlemsstaterne mellem ansatte inden for uddannelsesomraadet, som kan virke som multiplikatorer i deres medlemsstat.

I forbindelse med denne foranstaltning forstaas ved ansatte inden for uddannelsesomraadet, saerlig ansatte, der varetager ledelse, evaluerer uddannelse, vejleder og koordinerer europaeiske projekter, samt ansvarlige inden for ministerierne.

Faellesskabets midler til gennemfoerelse af de paagaeldende besoeg fordeles mellem medlemsstaterne paa den maade, der er beskrevet i kapitel II, punkt 2, og forvaltes af de nationale myndigheder, der er anfoert i kapitel II, punkt 3.

Den finansielle stoette pr. modtager anslaas i gennemsnit til 900 ECU for en uge.

3. Supplerende foranstaltninger

Kommissionen yder stoette til foelgende supplerende foranstaltninger, der tager sigte paa at fremme programmets maal:

- projekter udviklet paa EF-plan af sammenslutninger af laerere, studerende og foraeldre til elever

- projekter, der tager sigte paa at udvikle den europaeiske dimension paa uddannelsesomraadet, og som foreslaas af organisationer, der varetager undervisning af voksne, med henblik paa at goere saa mange EU-borgere opmaerksom paa spoergsmaal af europaeisk dimension som muligt

- bevidstgoerelsesaktioner til fremme af samarbejde paa uddannelsesomraadet

- opfoelgnings- og evalueringsforanstaltninger i forbindelse med de aktioner, der er beskrevet i naervaerende bilag.