I. INDLEDNING

Kommissionen vedtog den 8. december 2016 en meddelelse om en handlingsplan med henblik på at styrke Europas bekæmpelse af svindel med rejsedokumenter med det formål at forbedre den samlede sikkerhed i forbindelse med rejsedokumenter, som er udstedt i EU (i det følgende benævnt "handlingsplanen") . Handlingsplanen omfattede det stadig større problem med svindel med rejsedokumenter, som blev mere relevant i forbindelse med terrorangrebene og migrationsstrømmene. På den baggrund er det afgørende, at EU og især medlemsstaterne intensiverer bestræbelserne på at forbedre rejsedokumenters sikkerhed og dermed bidrage til bedre grænsebeskyttelse og migrationsstyring og bane vejen for en effektiv og ægte sikkerhedsunion.

I handlingsplanen blev der set nærmere på begreber og processer til identitetsstyring og kortlægning af de tiltag, medlemsstaterne, Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet skal iværksætte for at lukke potentielle huller i lovgivningen.

Denne rapport giver et overblik over resultaterne og fremskridtene på en række arbejdsområder og over de konkrete foranstaltninger, der er truffet af medlemsstaterne, EU-institutionerne og andre interessenter for at nå de mål, der er beskrevet i handlingsplanen. Endvidere vedtog Rådet sine konklusioner om handlingsplanen den 27. marts og om identitetsstyring den 18. december 2017 ; heri opfordres medlemsstaterne til at iværksætte tiltag for at forbedre de nationale identitetssystemers integritet.

Rapporten følger handlingsplanens struktur og viser således de fremskridt, der er gjort på hvert hovedområde af infrastrukturen for identitetsstyring: identitetsregistrering, udstedelse af dokumenter, dokumentfremstilling og dokumentkontrol.

II. IDENTITETSREGISTRERING

Registrering af eller bevis for identitet er processer, der muliggør sporing, sammenkobling og kontrol af identitet på grundlag af underliggende dokumenter (f.eks. fødselsattester) for at sikre, at personens identitet er legitim og ægte, og at personen er i live.

Registreringsprocesserne falder ind under medlemsstaternes ansvar. I Rådets konklusioner af 27. marts 2017 fremhæves betydningen af mere sikre underliggende dokumenter for at forhindre svig, når de bruges som identitetsbevis, mens Rådets konklusioner af 18. december 2017 understreger betydningen af at​støtte vigtige tredjelande ved indførelse af biometriske identifikatorer i deres folkeregistre.

Kommissionen har fremmet drøftelsen af identitetsstyring og vurderet situationen i medlemsstaterne, navnlig ved at fremlægge et spørgeskema under det maltesiske formandskab om spørgsmål vedrørende identitetsregistrering til støtte for tilrettelæggelsen af et temamøde om det samme emne. Spørgeskemaet vedrører navnlig underliggende dokumenter, indsamling af biometriske data til folkeregistre, procedurer vedrørende navneændring og andre identitetsrelaterede spørgsmål. Vurderingen fandt sted under det estiske formandskab og viste, at medlemsstaternes praksis på dette område er forskellig. Medlemsstaterne bør fortsætte med at udveksle national praksis og vurdere, hvordan procedurer i andre medlemsstater kan tjene som eksempler til forbedring af nationale processer, navnlig procedurer til forbedring af underliggende dokumenters sikkerhed og registrering af borgernes identitet (f.eks. onlineregistrering, identitetsregistrering i voksenalderen og indsamling af biometriske data til folkeregistre).

Desuden gav arbejdsgruppemødet om falske dokumenter den 16. november 2017 forskellige perspektiver på spørgsmål vedrørende identitetsregistrering, lige fra den globale tilgang til bevis for identitet fremlagt af ICAO til den regionale tilgang, der blev fremlagt af OSCE i sit Compendium of Good Practices in Identity Management, som blev offentliggjort i september 2017. Det indeholdt også medlemsstaternes input om deres nationale praksis og resultaterne af ORIGINS - og ARIES -projekterne.

I OSCE-kompendiet samles og vurderes beviser for forskellig registreringspraksis i OSCE-landene (som omfatter alle EU-medlemsstater); det tjener som vejledning til kapacitetsopbygning. Samlet set er EU- og OSCE-vurderingerne vigtige for EU-medlemsstaterne for at sammenlige deres egne systemer, indkredse potentielle svagheder og overveje, hvordan forskellig praksis kan tjene som eksempler på forbedringer.

Som opfølgning vedtog Rådet konklusioner om identitetsstyring den 18. december 2017, hvori det prioriteres at fortsætte samarbejdet og informationsudvekslingen mellem medlemsstaterne for at tilpasse metoder og yderligere forbedre integriteten af nationale ID-systemer, samtidig med at der lægges vægt på behovet for en robust og sund identitetsinfrastruktur for effektivt at afbøde sikkerhedsrisici.

For så vidt angår den internationale dimension i handlingsplanen om indførelse af biometriske data i folkeregistret for vigtige tredjelande, har Kommissionen indledt en dialog med Mali og Senegal, som begge allerede siden begyndelsen af​2017 har været i gang med at gennemføre EU-trustfondsprojekter om civilregistrering. Andre igangværende foranstaltninger, der er baseret på samarbejde og teknisk støtte, omfatter vigtige partnerlande som Tunesien, Niger og Sudan. Lande, der viser interesse for mulige projekter om civilregistrering, kan også drage fordel af teknisk støtte afhængigt af den tilgængelige finansiering og de prioriterede mål for nye støtteberettigede lande.

Europols håndbog om underliggende dokumenter indeholder en liste over medlemsstaternes underliggende dokumenter og giver en kort beskrivelse af, hvordan disse dokumenter udstedes, samt en liste over nationale kontaktpunkter. Håndbogen skal gøre det muligt for dokumentudstedende myndigheder i højere grad at opdage falske dokumenter. Håndbogen er stadig under udarbejdelse, men en foreløbig version er tilgængelig online i FADO -systemet og gennem Europol-platformen for eksperter, der er rettet mod specialister på området retshåndhævelse. Sammen når disse to platforme ud til et stort antal interessenter, herunder retshåndhævende myndigheder og visse udstedende myndigheder såsom konsulære medarbejdere og pas- og indvandringsmyndigheder.

Forordning (EU) 2016/1191 af 6. juli 2016 om fremme af den frie bevægelighed for borgere gennem en forenkling af kravene vedrørende fremlæggelse af visse offentlige dokumenter i EU træder i kraft den 16. februar 2019. I henhold til denne forordning vil offentlige dokumenter såsom fødselsattester, der er udstedt i en medlemsstat og forelagt myndighederne i en anden medlemsstat, være fritaget for apostille-stemplet. Forordningen vil styrke bekæmpelsen af svigagtige offentlige dokumenter ved at give myndighederne i den modtagende medlemsstat mulighed for at kontakte den udstedende myndighed via informationssystemet for det indre marked, hvis de er i tvivl om ægtheden af​det forelagte offentlige dokument. .

For så vidt angår forsknings- og udviklingsaktiviteter vedrørende underliggende dokumenter og dokumentkontrol, herunder mobilteknologi, finansierede Kommissionen tre hovedprojekter inden for rammerne af Horisont 2020-programmet vedrørende sikre samfund: ORIGINS, som sluttede i midten af 2017, FIDELITY , der blev afsluttet i 2015 og ARIES, der startede i 2016. Disse forskningsprojekter behandler aspekter relateret til bekæmpelse af identitetssvindel, beskyttelse af eksisterende identiteter, billedmanipulering og fingeraftryks-spoofing. Opfølgningsaktiviteterne omfatter fortsættelse af ORIGINS-projektet gennem Den Europæiske Standardiseringsorganisations (CEN) arbejdsgruppe 19 om standardiseringen af underliggende dokumenter, et konsortium i forbindelse med et forskningsprogram vedrørende billedmanipulering, SIRIUS -projektet, der tager sigte på at indfange standardiserede referencedata fra dokumenter og ENLETS Mobile , der undersøger nye udviklinger og deler god praksis vedrørende mobile løsninger til retshåndhævende medarbejdere i frontlinjen.

III. UDSTEDELSE AF DOKUMENTER

Dokumentudstedelse henviser til processer og protokoller for udstedelse af et dokument til legitime indehavere og kontrollerfor at forhindre tyveri, manipulation og tab af dokumenter, mens udstedelsen finder sted.

Dokumentudstedelse falder ind under medlemsstaternes ansvar. Der arbejdes løbende på at udarbejde en vejledning i bedste praksis for korrekt registrering af biometriske identifikatorer, hvor der ses nærmere på registrering af biometriske ansigtsdata og fingeraftryk, og hvori vigtigheden af liveregistrering af ansigtsbilleder for effektivt at bekæmpe identitetssvindel ved billedmanipulering understreges. Den omfatter også kvaliteten af biometriske data og fremhæver praktiske udfordringer og erfaringer. Dette arbejde støttes af Den Europæiske Standardiseringsorganisation, som fastsætter en teknisk standard for registrering af biometriske identifikatorer sammen med medlemsstaternes eksperter i Artikel 6-Udvalget . eu-LISA er begyndt at udvikle fælles datakvalitetsindikatorer og minimumskvalitetsstandarder for korrekt registrering af biometriske data, der er lagret i EU-databaser.