KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 14.02.1996 
KOM(96) 42 endelig udg. 
Foreløbig rapport i henhold til artikel 8 i Rådets beslutning 94/78/EF, 
Euratom om et flerårigt program for udvikling af fællesskabsstatistikker 
over forskning, udvikling og innovation 
(forelagt af Kommissionen) 

Indholdsfortegnelse 
0. Sammenfatning Side 
1. Indledning 5 
1.1 Den foreliggende rapports opbygning og formål 5 
1.2 Kort overblik over programmets statistiske og politiske baggrund 6 
1.3 Tilrettelæggelse af arbejdet 7 
2. Gennemførelse af handlingsplanen 8 
2.1 Målsætninger og vilkår 8 
2.2 Den nuværende situation 10 
2.2.1 Analyse og vurdering af brugernes behov 10 
2.2.2 Forbedring af den eksisterende metodologiske ramme 13 
2.2.3 Identificering af eksisterende statistisk information 15 
2.2.4 Oprettelse af et europæisk statistisk informationssystem 15 
2.2.5 Pilotundersøgelser 19 
2.2.6 Udvikling af grundlæggende statistiske redskaber 20 
2.3 Resultater og mangler 23 
2.4 Personale 24 
3. Forslag til yderligere aktioner 24 
3.1 Forslag til anden halvdel af progammet 24 
3.2 Forslag til foranstaltningerener afslutningen af programmet 26 
4. Generelle konklusioner * 27 
BILAG 1 : Rådets beslutning af 24. januar 1994 om et flerårigt program for 
udvikling af fællesskabsstatistikker over forskning, udvikling 
og innovation 28 
BILAG II: Indgående analyse af brugernes behov for fællesskabsstatistikker 
over forskning, udvikling og innovation 34 
1. Syntese af resultaterne af de nationale rapporter 3 5 
1.1 Udgangspunkt 35 
1.2 Almindelige resultater 35 
1.2.1 Indikatorer for F&U-input 36 
1.2.2 Indikatorer for F&U-output 37 
1.2.3 Indikatorer for virkningen af F&U 37 
1.2.4 Innovationsindikatorer 38 
1.2.5 Andre F&U-og innovationsindikatorer 38 
1.2.6 Andre anvendte indikatorer 39 
1.3 Enkeltheder fra de nationale rapporter 39 
1.3.1 F&U-inputindikatorer 39 
1.3.2 Indikatorer for F&U-output og -virkning 41 
1.3.3 Innovationsindikatorer 43 
1.3.4 Indikatorer for det videnskabelige og tekniske personale 44 
1.3.5 Regionale indikatorer 45 
1.3.6 Andre indikatorer 46 
2. Resultaterne af undersøgelsen af Kommissionens behov for statistikker over 
F&U og innovation i Kommissionens tjenestegrene 48 
2.1 Opstilling 48 
2.2 Analyse af svarene 48 
2.3 Resultatanalyse 49 
2.3.1 Indikatorgrupper, der anses for vigtige i øjeblikket 49 
2.3.2 Underopdeling, som Kommissionens interne brugere har brug for 50 
2.3.3 Indikatorgrupper, der anses for vigtige i fremtiden 50 
2.3.4 Behovet for nye indikatorer 50 
2.3.5 Opdaterede data og skøn 51 
2.3.6 De tekniske muligheder 51 
3. Konklusioner af udviklingen af F&U- og innovationsindikatorer 
i Kommissionen 51 
BILAG III: Statistiske oplysninger om F&U og innovation, der foreligger 
i EØ S-medlemslandene (og Schweiz): 
Resumé af den endelige rapport 53 
BILAG IV: De første overvejelser om et fremtidigt retsgrundlag for 
regelmæssige undersøgelser af F&U- og innovationsdata 
i Den Europæiske Union - 57 
1. Begrundelse for et retsgrundlag 58 
2. Udvidelse af omfanget 58 
3. Nødvendige problemløsninger 58 
4. Implikationer af retsgrundlaget for medlemsstaterne 59 
5. Andre spørgsmål 60 
0. Sammenfatning 
Den 24. januar 1994 vedtog Rådet en beslutning om et flerårigt program for udvikling 
af fællesskabsstatistikker over forskning, udvikling og innovation (94/78/EF, Euratom). 
I henhold til artikel 8, litra a), i denne beslutning skal Kommissionen forelægge en 
foreløbig rapport i løbet af 1995. 
Alt i alt mener Kommissionen, at 1995 var et positivt år. Alle de i artikel 4 nævnte 
arbejder er i mellemtiden blevet fuldendt eller i hvert fald påbegyndt af Kommissionen. 
Analysen og vurderingen af brugernes behov er allerede gennemført for de vigtigste 
brugergrupper, selv om det ikke gælder alle brugergrupperne. Der er gjort store 
anstrengelser for at forbedre den eksisterende metodologiske ramme og til dels allerede 
med godt resultat (Håndbog om det Videnskabelige og Tekniske Personale, Håndbog om 
den regionale dimension af F&U-indikatorer og innovationsindikatorer). Også den 
krævede identificering af de eksisterendewstatistiske informationer i medlemsstaterne har 
allerede fundet sted. Man er nået forholdsvis langt med opbygningen af et europæisk 
statistisk informationssystem. I øjeblikket foreligger der data om offentlig F&U-
finansiering, F&U-personale, F&U-udgifter, patenter og innovationer. Disse data er 
yderligere opdelt efter bestemte kriterier med særlig vægt på det regionale aspekt. Inden 
for innovationsstatistik har man testet nye dataundersøgelsesforanstaltninger ved hjælp 
af pilotundersøgelser. Endelig skal nævnes, at der allerede er udviklet dele af et statistisk 
grundinstrumentarium, som allerede er anvendt i praksis, f.eks. ved bearbejdning af de 
formidlede informationer. I forbindelse med alle disse aktiviteter har Kommissionen nøje 
overholdt de almindelige betingelser (f.eks. subsidiaritet) og de programspecifikke 
betingelser (f.eks. et nært samarbejde med OECD, medlemsstaterne og andre brugere). 
I øjeblikket kan Kommissionen og Eurostat regnes for at være blandt de førende 
institutioner i verden inden for F&U-statistik og innovationsstatistik. 
Selv om den samlede vurdering efter ca. 2 års forløb er positiv, må man ikke glemme, 
at der stadig er mange uløste problemer, og at langt fra alle de pålagte opgaver er løst. 
Der er stadig mangler især med hensyn til analysen af brugerbehovet inden for vigtige 
grupper som Europa-Parlamentet, indsamling af data om f.eks. privat F&U-finansiering, 
output- og regionalindikatorer samt det videnskabelige og tekniske personale eller 
anvendelsen aï registre og teknikker i forbindelse med automatisk dataudveksling. Der 
bør også lægges større vægt på analysen af de eksisterende data, og bestræbelserne for 
at harmonisere de disponible data bør yderligere intensiveres. 
Kommissionen vil i anden halvdel af programmet afhjælpe disse mangler på visse 
punkter. Nye aktiviteter er kun planlagt i det omfang de afrunder eller supplerer allerede 
påbegyndte arbejder. Hertil hører bl.a. udvikling og forelæggelse af indikatorer til 
beskrivelse af de af Kommissionen pålagte F&U- og innovationsprogrammer. 
På visse områder af F&U- og innovationsstatistik er der foregået arbejder i over 20 år, 
men trods alle anstrengelser er def stadig store forskelle på de enkelte staters metodologi, 
der i visse tilfælde vanskeliggør eller endog umuliggør en sammenligning af tal. Derfor 
går Kommissionen meget ind for, at der udarbejdes nye retsforskrifter til fremme af 
harmoniseringen af F&U- og innovationsstatistik. 
Til slut beder Kommissionen Rådet om at se positivt på denne foreløbige rapport. 
1. Indledning 
1.1 Den foreliggende rapports opbygning og formål 
Med henblik på udvikling og anvendelse af et europæisk statistisk informationssystem for 
forskning, udvikling og innovation vedtog Rådet den 24. januar 1994 beslutning 
94/78/EF, Euratom om et flerårigt program for udvikling af fællesskabsstatistikker på 
disse områder (teksten til denne rådsbeslutning er vedlagt som bilag I). 
I artikel 3 i beslutningen er anført følgende målsætninger for dette program: 
a) at opstille en referenceramme på fællesskabsplan for statistikker over forskning, 
udvikling og innovation gennem fastlæggelse af de mest hensigtsmæssige begreber 
og metoder til støtte for Fællesskabets politik på de pågældende områder og for 
at tilgodese behovene hos nationale, regionale og lokale myndigheder, 
internationale organisationer, erhvervsdrivende, faglige sammenslutninger og 
offentligheden generelt. 
b) at udarbejde et statistisk informationssystem på fællesskabsplan for forskning, 
udvikling og innovation. 
c) at fremme og støtte harmonisering af statistikker over forskning, udvikling og 
innovation i medlemsstaterne. 
d) at lette udbredelsen af sammenlignelig information. 
Artikel 8 litra a) i beslutningen lyder som følger: "Kommissionen forelægger Rådet en 
foreløbig rapport i 1995, om nødvendigt ledsaget af de forslag, den anser for 
hensigtsmæssige, særlig vedrørende den i artikel 4, stk. 1, litra b) omhandlede 
metodologiske ramme og vedrørende gennemførelse af et system baseret på denne 
metodologi med henblik på regelmæssig indsamling af harmoniserede statistikker over 
forskning, udvikling og innovation samt for at imødekomme behovene i forbindelse med 
Fællesskabets politik inden for forskning og teknologisk udvikling og innovation samt 
behovet for regionalt opdelte data til støtte for strukturpolitikken". 
Det foreliggende dokument er ovennævnte foreløbige rapport, der er opbygget på 
følgende måde. Efter indledningen, hvori der redegøres for formålet med rapporten og 
programmets politiske og retlige baggrund samt den organisatoriske struktur for 
programmets gennemførelse, redegøres der i selve rapporten for de opnåede resultater 
i de to år, der er gået, siden beslutningen blev vedtaget. Opbygningen af det vigtige 
kapitel 2 følger de opgaver, der er anført i rådsbeslutningen. Der behandles følgende 
emner: "analyse og vurdering af brugerbehov", "forbedring af den eksisterende 
metodologiske ramme", "identificering af eksisterende statistisk information", 
"udarbejdelse af et europæisk statistisk informationssystem", "pilotundersøgelser" og 
"udvikling af grundlæggende statistiske redskaber". I kapitel 3 formulerer Kommissionen 
en række forslag. Rapporten slutter med nogle generelle konklusioner. 
1.2 Kort overblik over programmets politiske og statistiske baggrund. 
I traktaten om Den Europæiske Union fastsættes, at et af Fællesskabets mål er at styrke 
erhvervslivets konkurrenceevne og fremme forskning og teknologisk udvikling. For at 
kunne planlægge, gennemføre, overvåge og vurdere politikken på dette område behøver 
Den Europæiske Union stadstiske informationer. Det Fjerde Rammeprogram for 
Fællesskabets forskning og teknologiske udvikling (1994-98), forvaltningen af 
strukturfondene, fremme af teknologisk innovation og koordination af nationale F&U-
politikker er eksempler på programmer, hvortil der kræves statistiske informationer som 
et solidt grundlag for sammenligninger af medlemsstaterne og deres regioner samt 
sammenligninger af Den Europæisk Union og dens handelspartnere. 
Den 22. juli 1993 vedtog Rådet beslutning 93/464/EØF om rammeprogrammet for 
prioriterede aktioner vedrørende statistiske oplysninger (1993-1997), der var tænkt som 
en løsning på det generelle behov for statistiske oplysninger. Beslutning 94/718/EF, 
Euratom er mere koncentreret om statistik i forbindelse med forskning, udvikling og 
innovation og er en del af det almindelige rammeprogram som fastsat i beslutning 
93/464. 
Kommissionen har mange års erfaring i udarbejdelse af statistikker over forskning, 
udvikling og innovation. I over 25 år har den indsamlet oplysninger om offentlig 
finansiering af forskningsarbejder i EU. I slutningen af firserne gjorde udvalget for 
videnskabelig og teknisk forskning (CREST) Kommissionen opmærksom på visse 
svagheder i den fælles F&U-statistik. Eurostat reagerede med foranstaltninger på 
forskellige områder: 
revision af nomenklaturen til analyse og sammenligning af videnskabelige 
prorammer og budgetter (NABS) 
regionalisering af visse indikatorer 
informationer om menneskeressourcerne inden for videnskab og teknologi 
informationer om teknologisk innovation 
Siden vedtagelsen af beslutning 94/78 er der sket yderligere forbedringer af det fælles 
informationssystem for forskning, udvikling og innovation (disse forbedringer redegøres 
der for et andet sted i dokumentet), hvoraf kan nævnes nyudvikling på 
metodologiområdet, nye analyser og offentliggørelse af en europæisk rapport om 
videnskabelige og teknologiske indikatorer (1994). På basis af resultaterne af ovennævnte 
foranstaltninger og en systematisk analyse af brugerbehovet fremsættes der i det 
foreliggende dokument nye forslag med henblik på en styrkelse af det eksisterende 
system. 
1.3 Tilrettelæggelse af arbejdet 
Det er kun muligt at omsætte programmet i praksis, såfremt den afdeling i 
Kommissionen, der har fået til opgave at gennemføre programmet, arbejder meget nært 
sammen med alle implicerede parter såvel inden for som uden for Kommissionen. Dette 
princip er hidtil blevet strengt overholdt. Alle Hidtidige aktiviteter er blevet gennemført 
i nært samarbejde med EØS-medlemsstaterne, andre lande samt internationale 
organisationer og andre tjenestegrene inden for Kommissionen. 
EØS-medlemsstaterne er til stadighed blevet holdt løbende orienteret om 
Kommissionens aktiviteter. Den organisatoriske ramme herfor udgøres af 
arbejdsgruppen "F&U- og innovationsstatistisk" under Eurostat, der holder møde 
mindst en gang om året. Drøftelserne på arbejdsgruppens møder suppleres af 
bilaterale kontakter ikke mindst i forbindelse med møder i internationale 
organisationer, som Eurostat deltager i (se nedenstående). Alt i alt kan forholdet til 
(repræsentanterne for) medlemsstaterne såvel fra den officielle som den uofficielle 
statistik kun betegnes som overordentlig godt. Programmets hidtidige succes skyldes 
også det overordentlig gode samarbejde med medlemsstaterne. I forbindelse med 
samtlige aktiviteter blev subsidiaritetsprincippet overholdt. 
Et vigtigt aspekt af programmet er at stille sammenlignelige data til rådighed 
vedrørende EØS-medlemsstaterne. men også vedrørende andre lande, herunder især 
EU's vigtigste handelspartnere som f.eks. USA eller Canada og andre europæiske 
stater som f.eks. Schweiz eller landene i Central- og Østeuropa inklusive de 
uafhængige stater fra det tidligere Sovjetunionen. Dette kræver en koordination af 
aktiviteterne også med disse stater, enten inden for rammerne af internationale 
organisationer som OECD eller på bilateral basis. Også her kan der opvises gode 
resultater. Der blev aftalt en regelmæssig udveksling af mødedokumenter med 
vigtige OECD-stater uden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde 
(USA, Canada, Australien) f.eks. fra møder i Eurostats arbejdsgruppe. Schweiz og 
nogle af landene i Central- og Østeuropa inklusive Rusland deltager mere eller 
mindre regelmæssigt i arbejdsgruppens møder som observatører. Desuden blev der 
sammen med Rusland iværksat et fælles projekt som led i Kommissionens TACIS-
program med henblik på en tilnærmelse af Ruslands F&U- og innovationsstatistik 
til vestlig standard (systemet er fra Sovjetunionens tid), uden dog fuldstændig at se 
bort fra det russiske systems nationale særpræg. Dette projekt har hidtil vist sig at 
være meget vellykket. Sideløbende med indgående drøftelser af metodologi blev der 
fra russisk side gennemført flere pilotundersøgelser med støtte fra Kommissionen, 
f.eks. vedrørende offentlig F&U-finansiering eller innovation på basis af vestlig 
metodologi og især metodologi udarbejdet af Eurostat. 
Under forberedelsen af programmet var der enkelte af medlemsstaterne, der gav 
udtryk for bekymring over, at programmet skulle føre til overlapning med de 
internationale organisationers aktiviteter herunder især OECD, hvilket bl.a. ville 
medføre yderligere byrder for medlemsstaterne. De hidtidige erfaringer skulle dog 
have vist, at disse bekymringer er ubegrundede. Tværtimod har forbindelserne 
mellem Kommissionen og OECD og andre internationale organisationer som f.eks. 
UNESCO. Den Nordiske Gruppe og EFTA-sekretariatet inden for F&U-statistik og 
innovationsstatistik aldrig været bedre end nu. og aldrig har aktiviteterne været så 
godt afstemt som nu. Dette er der konkrete beviser på. Kommissionens aktiviteter 
omfatter principielt sådanne områder, der (i øjeblikket) enten er uden interesse for 
organisationer som OECD (eksempel: regionale indikatorer), eller hvor 
Kommissionen arbejder konkret sammen med disse organisationer (eksempel: 
videnskabeligt og teknisk personale, innovation). Dette resulterer i fælles aktioner 
som f.eks. mellem OECD og Eurostat vedrørende udarbejdelse af metodehåndbogen 
til registrering af det videnskabelige og tekniske personale, der for første gang i den 
internationale F&U-statistiks historie er blevet udgivet som en fælles publikation, 
udgivet af OECD og Eurostat i fællesskab. Desuden deltager internationale 
organisationer aktivt i møderne i Eurostats arbejdsgruppe, ligesom Eurostat spiller 
en aktiv rolle på disse organisationers møder f.eks. møderne i OECD's NESTI-
gruppe. 
Den fjerde gruppe af partnere ved gennmførelsen af programmet består af de andre 
tjenestegrene i Kommissionen, for hvem F&U- og innovationsstatistik har betydning 
i den ene eller anden form. Denne relevans er helt entydig for generaldirektorat XII, 
XIII og XVI, men analysen af brugerbehovet (se nedenstående i kapitel 2.2.1) har 
vist, at der også er mange andre generaldirektorater, der har brug for F&U-statistik 
og innovationsstatistik. Særlig vigtig var og er desuden samarbejdet inden for 
Eurostat, det være sig inden for virksomheds-, regionalstatistik eller 
uddannelsesstatistik eller klassifikationer og på andre områder. Som det allerede er 
sket med EØS-medlemsstaterne er forbindelserne med brugerne inden for 
Kommissionen blevet formaliseret. Med- henblik herpå afholdes der med 
regelmæssige mellemrum, som regel i forbindelse med arbejdsgruppemøderne med 
deltagelse af medlemsstaterne, møder i Kommissionens brugergruppe-for F&U-
statistik og innovationsstatistik (GUS-REDIS som undergruppe til CDIS). 
Dagsordenen i begge grupper er stort set identisk, således at de andre tjenestegrene 
i Kommissionen har samme informationsniveau som medlemsstaterne. Det siger sig 
selv, at interesserede kolleger fra andre afdelinger altid kan deltage i 
arbejdsgruppemøderne sammen med medlemsstaterne, og at også interesserede 
kolleger fra andre afdelinger altid kan deltage i arbejdsgruppemøderne sammen med 
medlemsstaterne, hvilket også finder sted. 
2. Gennemførelse af handlingsplanen 
2.1 Målsætninger og vilkår 
Programmets målsætninger og de opgaver, som Kommissionen skal løse, er klart 
definerede i artikel 3 (mål; jf. kapitel 1.1 i denne foreløbige rapport) og artikel 4 
(opgaver). Kommissionen skal bl.a. udføre følgende opgaver "i samarbejde med 
medlemsstaterne" (artikel 4, stk. 1): 
"a) analyse og vurdering af brugernes behov for statistikker over forskning, udvikling 
og innovation, med udgangspunkt i gennemførlighed og omkostningseffektivitet, 
med henblik på at fastlægge aktioner og prioriteter; 
b) om nødvendigt forbedring af den eksisterende metodologiske ramme; 
c) identificering af eksisterende statistisk information om forskning, udvikling og 
innovation; 
d) etablering af de organisatoriske og tekniske bestanddele i et statistisk EF-
informationssystem for forskning, udvikling og innovation, herunder statistikker 
over fællesskabsfmansierede F&U-aktiviteter. 
e) gennemførelse af pilotundersøgelser: 
f) udvikling af grundlæggende statistiske redskaber (artikel 4, stk. 1). 
Nærmere oplysninger om disse arbejder fås i den handlingsplan, der er vedlagt Rådets 
beslutning. 
De enkelte aktioner, der er gennemført indtil nu, er indgående beskrevet i kapital 2.2 i 
denne foreløbige rapport. Her må man ikke glemme, at programmet, der oprindeligt 
skulle omfatte tidsrummet fra 1993 til 1997, først trådte i kraft den 24. januar 1994, så 
der kun har været knap to år til at gennemføre det. Da selve forberedelserne til denne 
foreløbige rapport varede nogle måneder, kan der i denne foreløbig rapport kun 
redegøres for situationen efter de første halvandet år. På den anden side må man heller 
ikke glemme, at alle medlemsstaterne, så at sige ved at fpregribe den ventede 
Rådsbeslutning, deltog aktivt i Kommissionens forarbejder allerede før den formelle 
vedtagelse af rådsbeslutningen, og at de resultater, der blev opnået i den forbindelse, er 
nævnt i denne rapport. 
Alle aktiviteter blev gennemført under bestemte rammebetingelser, som dels er fastsat 
i Rådets beslutning, dels er systemimmanent. I henhold til artikel 3, stk. 2 i Rådets 
beslutning 94/78/EF,Euratom skal Kommissionen ved udførelsen af disse opgaver "gøre 
brug af eksisterende informationskilder, instrumenter og procedurer, herunder OECD's 
UNESCO's og andre internationale organisationers arbejde og data". Dette er 
ensbetydende med, at allerede disponible instrumenter og procedurer ikke skal udvikles 
igen, og at data, der allerede foreligger andre steder, ikke skal indsamles igen. Eurostat 
har nøje efterkommet dette påbud ved gennemførelse af alle hidtidige aktiviteter. Såfremt 
den nødvendige metodologi allerede forelå på internationalt plan, blev alle aktioner 
gennemført under anvendelse heraf. Som eksempel herpå kan nævnes de af OECD 
udarbejdede Frascati- og Oslo-håndbøger, der blev lagt til grund for udviklingen af 
regionale indikatorer, og pilotundersøgelsen vedrørende teknologisk innovation. Der blev 
heller ikke rekvireret data hos medlemslandene, der allerede forelå. Alle de data, som 
medlemsstaterne blev bedt om i de sidste år, forelå endnu ikke i denne form på 
internationalt plan. 
Foruden disse programspecifikke betingelser har alle de aktiviteter, der er gennemført 
indtil nu som led i programmet, været baseret på andre almindelige rammevilkår som 
f.eks. subsidiaritetsprincippet, princippet om mindst mulig belastning af de adspurgte 
samt princippet om brugerorientering. Alle hidtidige aktioner har været aftalt med 
medlemsstaterne. Hvert år har Eurostat således som led i møderne i arbejdsgruppen 
forelagt et detaljeret arbejdsprogram for medlemsstaterne vedrørende F&U- og 
innovationsstatistik, som medlemsstaterne derefter har kunnet tage stilling til på det 
følgende møde. Desuden er arbejdsprogrammet blevet koordineret på EF-plan. Også de 
få pilotundersøgelser, der er gennemført indtil nu, har nøje overholdt 
subsidiaritetsprincippet. Der blev således afholdt indgående drøftelser af metodologien 
inden iværksættelsen af de nationale innovationsundersøgelser, som medlemslandene selv 
gennemførte, og som på den ene side sikrer vidtgående sammenlignelighed af de senere 
resultater, men som på den anden side også giver tilstrækkeligt frit spillerum for det 
nationale særpræg, f.eks. med hensyn til tradition for undersøgelsesmetoden. 
Med hensyn til belastningen af de adspurgte som led i pilotundersøgelsen skal først 
nævnes, at der kun er taget skridt til en større pilotundersøgelse inden for teknologisk 
innovation, en undersøgelse som nu er gennemført. Det kan ikke nægtes, at såvel 
størrelsen af spørgeskemaet som antallet af undersøgelsesenheder har været en stor 
belastning for en del af de adspurgte, men samtidig må man heller ikke glemme, at 
belastningen er blevet endnu større på grund af særlige nationale forhold (tilføjelse af 
ekstra spørgsmål i de harmoniserede spørgeskemaer og gennemførelse af 
totalundersøgelser). Ingen andre af de aktioner, der er gennemført indtil nu, har været 
en særlig stor belastning for undersøgelsesenhederne, herunder f.eks. virksomhederne. 
Grundlaget for alle hidtidige aktiviteter har været forsøget på så vidt "friuligt at 
tilfredsstille brugernes behov. Det stod ret hurtigt klart, at brugerne i visse tilfælde ikke 
selv var klar over deres egne behov, men denne situation er blevet betydeligt bedre 
takket være den i programmet fastsatte analyse og evaluering af brugernes behov, der 
er blevet gennemført i mellemtiden (jf. næste kapitel i denne foreløbige rapport). 
2.2 Den nuværende situation 
2.2.1 Analyse og vurdering af brugernes behov 
I henhold til artikel 4, stk. 1 litra a) i Rådets beslutning skal Kommissionen foretage en 
analyse og en vurdering af brugernes behov. De nærmere enkeltheder redegøres der for 
i bilaget til Rådets beslutning i litra a) (jf. bilag I). I henhold hertil skal Kommissionen 
foretage en analyse af de vigtigste brugeres behov på kort og på langt sigt (dvs. 
Fællesskabets institutioner, CREST, nationale, regionale og lokale myndigheder, 
internationale organisationer og erhvervsdrivende). Hidtil er de nødvendige informationer 
blevet indsamlet og evalueret ved henvendelse til meget vigtige brugere, men ikke alle 
brugere. Den følgende redegørelse omfatter medlemsstaternes og Kommissionens behov. 
10 
I artikel 6 i Rådets beslutning gives der nærmere anvisninger på, hvorledes man 
fastlægger og analyserer brugerbehovet i medlemsstaterne: "Medlemsstaterne fastlægger 
og analyserer de nationale brugeres behov for fællesskabsstatistikker over forskning, 
teknologisk udvikling og innovation og sender passende disponible oplysninger til 
Kommissionen inden otte måneder efter vedtagelsen af denne beslutning. Kommissionen 
samordner disse aktiviteter"1.1 overensstemmelse hermed besluttede medlemsstaterne og 
Kommissionen, at medlemsstaterne skulle forelægge deres behov for Kommissionen i 
form af rapporter med samme struktur i den fastsatte periode. Der kunne ikke opnås 
enighed om, hvorledes de nødvendige informationer skal indsamles i medlemsstaterne, 
og derfor blev der anvendt mange forskellige procedurer. I nogle af medlemsstaterne 
blev der således gennemført rundspørger hos de vigtigste nationale brugere, medens 
rapporterne i andre medlemsstater blev udarbejdet på basis af de foreliggende 
informationer. Alle EØS-medlemsstater med undtagelse af Island, Liechtenstein og 
Luxembourg har opfyldt deres forpligtelser og har indsendt rapporter af forskellig længde 
(fra fem linjer til over 20 sider), men ikke alle efterkom henstillingen om samme 
struktur. 
Ved fastlæggelse og analyse af brugerbehovet i Kommissionen valgte man en anden 
fremgangsmåde. Med henblik herpå har Eurostat udarbejdet et særligt spørgeskema, der 
er blevet sendt ud til alle generaldirektorater. Alt i alt er der kommet svar fra 20 
generaldirektorater (inklusive Det Fælles Forskningscenter) herunder alle de vigtigste 
brugere af F&U- og innovationsstatistikker inden for Kommissionen. 
Bilag II indeholder en indgående beskrivelse og analyse af brugernes behov i 
Kommissionen og i medlemsstaterne. Resultaterne af analysen kan inddeles i to grupper 
nemlig resultater, der gælder generelt for F&U- og innovationsstatistik, og 
indikatorspecifikke resultater. 
Af svarene fra medlemsstaterne og Kommissionen kan man drage følgende generelle 
konklusioner: 
de udførte arbejder og de opnåede resultater har opnået almindelig anerkendelse, 
men der er stadig mulighed for forbedringer. 
kendskabet til Kommissionens produkter inden for F&U- og informationsstatistik 
skal forbedres. 
principielt skal der gøres yderligere anstrengelser for at forbedre dataenes 
sammenlignelighed ved harmonisering af procedurer, klassifikationer og 
undersøgelsesmetoder. Det påbegyndte nære samarbejde med OECD anses i den 
forbindelse for helt nødvendigt. 
Begrebet "Fællesskabsstatistikker" blev i den forbindelse defineret meget bredt. 
Fællesskabsstatistikkerne defineres som statistikker på dette område, der anvendes til sammenligninger 
af medlemslande eller tredjelande uafhængig af, hvem der har udarbejdet disse statistikker. 
11 
for at kunne foretage en meningsfyldt analyse skal de foreliggende data 
vedrørende F&U-statistikker og innovationsaktiviteter kunne kombineres med 
andre data, herunder især økonomiske data. Dette skal der skabes teknisk 
baggrund for ved oprettelse af de tilsvarende databaser. 
F&U- samt innovationsdata skal regionaliseres i større omfang end hidtil. 
i den internationale F&U- og innovationsstatistik skal der tages større hensyn til 
den stigende internationalisering af F&U- og innovationsaktiviteter, som især 
skyldes de multinationale selskaber (begrebet "globalisering"). 
der er et stort behov for informationer om F&U- og innovationsprojekter, der 
gennemføres med international støtte. Her er de programmer, der støttes af 
Kommissionen, af særlig stor betydning. 
På lang sigt skal der udarbejdes et indikatorkatalog med en beskrivelse af alle de 
vigtigste aspekter af F&U- og innovationsaktiviteter. En del af disse indikatorer 
(basisindikatorer) bør undersøges hvert år, medens andre indikatorer (supplerende 
indikatorer) skal undersøges med længere tids mellemrum regelmæssigt eller 
lejlighedsvis. Dette indikatorkatalog skal indeholde såvel kvantitative som 
kvalitative undersøgelseskarakteristika. 
Formidlingen af de foreliggende informationer skal forbedres f.eks. ved hjælp af 
computer-netværk. 
De foreliggende data er ofte ikke aktuelle nok. Derfor bør der udarbejdes skøn 
for de aktuelle data og prognoser på kort sigt, i hvert fald for de vigtige data. 
Foruden de almindelige forslag og ideer indeholder svarene fra medlemsstaterne og 
Kommissionens tjenestegrene også en lang række forslag vedrørende de enkelte 
indikator(grupper) : 
der er bred enighed om, at de foreliggende oplysninger om inputfaktorer som 
f.eks. F&U-udgifter og F&U-personale ikke er detaljerede nok. Det blev 
foreslået at foretage en yderligere opdeling efter erhvervsgren, videnskabsform 
eller specialområde som f.eks. civil forskning, miljø, informationsteknologi, 
telekommunikation eller bioteknologi. Desuden bør oplysningerne om F&U-input-
faktorerne opdateres årligt. Endelig bør der ske en forbedring af kvaliteten af 
disse data herunder først og fremmest data vedrørende sektoren for de højere 
læreanstalter. 
der bør indsamles betydeligt flere oplysninger om F&U-samarbejdet. 
nogle af medlemsstaterne tvivler på nytten af en alt for stor opdeling efter socio­
økonomiske kriterier af de offentlige midler, der stilles til rådighed til F&U-
formål. Efter deres opfattelse vil det være tilstrækkeligt at placere disse data på 
øverste niveau i NABS-klassifikationen. 
12 
der mangler generelt oplysninger om antallet af de enheder, der har iværksat 
F&U-projekter og deres struktur. Dette gælder også spredning af innovation og 
informationsteknologi eller indikatorer for alternativer til patenter. 
registrering og spredning af F&U-outputindikatorer (data vedrørende patenter, 
bibliografiske data) bør forbedres på internationalt plan. Det burde overvejes at 
indføre yderligere outputindikatorer. 
med hensyn til indikatorer for handel med højteknologiprodukter og teknologiske 
betalingsbalancer foreslås en yderligere harmonisering af metodologi med henblik 
på en bedre udnyttelse af disse informationer på internationalt plan. Nogle af 
Kommissionens tjenestegrene har brug for yderligere indikatorer til måling af 
effekten af F&U-aktiviteter og innovation. 
der er generelt stor interesse for innovationsindikatorer, som det ville være ideelt 
at kunne registre sammen med F&U-indikatorer på den ene eller den anden måde 
for at give mulighed for fælles analyser. Innovationsindikatorer bør desuden 
stilles til rådighed for servicesektoren. 
også oplysninger om det videnskabelige og tekniske personale anses for vigtige, 
herunder især oplysninger om disse personers mobilitet og karriereforløb, men 
også detaljerede oplysninger om personer, der skriver doktordisputats, eller 
videnskabsmændenes uddannelse. 
endelig blev der foreslået en samlet registrering af oplysninger om de såkaldte 
"Intangible Investments". 
2.2.2 Forbedring af den eksisterende metodologiske ramme. 
Forudsætningen for, at der kan foreligge sammenlignelige data på internationalt plan er, 
at der anvendes en almindelig anerkendt metodologi. Den metodologiske raii}me, der i 
øjeblikket anvendes inden for F&U-statistik og innovationsstatistik, blev stort set udviklet 
af OECD (Frascati-håndbogen, Oslo-håndbogen, Håndbogen for udnyttelse af data om 
patenter og teknologiske betalingsbalancer). Ganske vist er denne metodologiske ramme 
endnu langt fra komplet, og også de eksisterende håndbøger skal hele tiden revideres for 
at tilpasse metodologien til den øjeblikkelige udvikling. 
I forlængelse af denne argumentation fastsættes det i Rådets beslutning, at en af 
Kommissionens opgaver er i givet fald at forbedre den metodologiske ramme (jf. artikel 
4, stk. 1, litra b). I bilaget til Rådets beslutning redegøres der nærmere for denne 
opgave. Bl.a. fastsættes det, at metodologien skal videreudvikles i nært samarbejde med 
OECD og inden for OECD's rammer og således, at der kan drages nytte af det arbejde, 
denne organisation allerede har gjort på området..." (bilag til Rådets beslutning litra b) 
stk. 3). Kun "når der ikke allerede findes en hensigtsmæsig og anvendelig metodologi, 
tager Kommissionen initiativ til at udvikle en ramme, der tilgodeser Fællesskabets 
særlige behov..." (samme, stk. 4).. "Den videre udvikling af metodologien vil blive 
fastlagt i vejledninger, som vedtages på fællesskabsplan" (samme, stk. 6). 
13 
Kommissionen har i de sidste år været særlig opmærksom på denne opgave, og har 
navnlig beskæftiget sig med følgende aspekter af den metodologiske ramme: 
Kommissionen deltog i revisionen af OECD's Frascati-håndbog.. 5. oplag af 
denne håndbog blev i mellemtiden udgivet af OECD. 
for første gang i den internationale F&U- og innovationsstatistiks historie 
udarbejdede OECD og Kommissionen en fælles metodehåndbog. Canberra­
håndbogen indeholder henstillinger om registrering og analyse af data vedrørende 
det videnskabelige og tekniske personale2. Den første udgave blev offentliggjort 
i juli 1995 som fælles OECD/Eurostat-publikation. 
i øjeblikket er man i gang med at revidere Oslo-håndbogen som grundlag for 
moderne innovationsstatistik. Da samarbejdet mellem OECD og Eurostat ved 
udarbejdelsen af Canberra-håndbogen har vist sig at være yderst positivt og. 
vellykket, og da Kommissionen har fået stor international erfaring inden for 
innovationsstatistik i forbindelse med den første harmoniserede 
innovationsundersøgelse (se nedenstående punkt 2.2.5), sker revisionen af Oslo­
håndbogen også i fællesskab. OECD har fået overdraget den direkte ledelse af 
projektet, men Kommissionen bliver holdt løbende underrettet om alle 
foranstaltninger. Desuden leder Eurostat en af de nedsatte arbejdsgrupper, nemlig 
arbejdsgruppen for statistisk metodologi. I øjeblikket er det planen at 
offentliggøre den anden udgave af Oslo-håndbogen og Canberra-håndbogen som 
fælles OECD/Eurostat-publikation. 
som supplement til disse fælles aktiviteter med OECD har Kommissionen 
udarbejdet en metodehåndbog om "den regionale dimension af F&U-statistik". 
Dele af denne håndbog kunne passende- vedlægges som bilag til Frascati-
håndbogen. På mødet i arbejdsgruppen '(8.-10. november 1995) blev denne 
håndbog forelagt for EU-landene til formel godkendelse. Den førsTe udgave 
skulle foreligge på alle 11 sprog i begyndelsen af 1996. 
i forbindelse med en række analyser blev det konstateret, at den internationale 
sammenlignelighed af de oplysninger om offentlig F&U-finansiering. der for 
øjeblikket foreligger i EU-medlemsstateme. er begrænset. Dette er også'blevet 
bekræftet fra nationalt hold på møder i arbejdsgrupper. Det blev derfor aftalt, at 
Eurostat udarbejder forslag til forbedring af metoden med henblik på at forbedre 
sammenligneligheden. De første forslag blev forelagt medlemsstaterne på mødet 
i arbejdsgruppen fra 8.-10. november 1995. Grundlaget for disse forslag er de 
anbefalinger vedrørende metoden, som indgår i kapitel 8 i OECD's Frascati-
2 Ved udarbejdelsen af den metodologiske ramme vil der naturligvis blive foretaget hensyn til 
Kommissionens særlige krav 
14 
håndbog, som dog på nogle punkter er relativt vage. Man kan meget vel forestille 
sig, at de anbefalinger, som for øjeblikket er under udarbejdelse, i hvert fald 
delvis vil kunne findes i næste udgave af Frascati-håndbogen. 
2.2.3 Identificering af eksisterende statistisk information 
I henhold til artikel 4, stk. 1, litra c) i Rådets beslutning skal Kommissionen foretage en 
"identificering af eksisterende statistisk information om forskning, udvikling og 
innovation". I de forklarende bemærkninger i bilaget til Rådets beslutning præciseres "at 
formålet med undersøgelsen er at påvise omfanget af tilgængelige data i medlemsstaterne 
og forskellene mellem medlemsstaterne" (bilag til Rådets beslutning, litra c), stk. 2). 
Kommissionen har løst denne opgave som den første af alle de hovedopgaver, den har 
fået pålagt i henhold til Rådets beslutning. Allerede i marts 1994 forelagde 
Kommissionen den endelige rapport over en undersøgelse, der blev enstemmigt vedtaget 
i september samme år. I denne undersøgelse har Kommissionen forsøgt at indsamle og 
analysere oplysninger om de nationale F&U- og innovationssystemer samt oplysninger 
om disse datas tilgængelighed og kvaliteten heraf opdelt efter delområder3 samt dataenes 
hyppighed og brugerne af dem. Grundlaget for undersøgelsen var et fælles spørgeskema, 
som af Kommissionens kontrahent - den græske virksomhed ORCO - blev anvendt i alle 
de stater, der deltog. I alt 17 EØS-medlemsstater og Schweiz deltog i denne 
undersøgelse, og kun for Liechtenstein kunne der ikke skaffes oplysninger. 
Bilag III til den foreliggende foreløbige rapport indeholder en sammenfatning af denne 
undersøgelse. Nærmere oplysninger fås i selve undersøgelsen, der kan rekvireres hos 
afdeling D3 i Eurostat, men der skal gøres opmærksom på, at denne undersøgelse ikke 
mere beskriver den nuværende situation. Siden undersøgelsen er der sket en betydelig 
forbedring af datasituationen, hvilket bl.a. fremgår af nærværende rapport. 
2.2.4 Oprettelse af et europæisk statistisk informationssystem4 
Kommissionens langsigtede mål er at oprette et europæisk statistisk informationssystem 
for forskning, udvikling og innovation. Som led i gennemførelsen af det program, der 
er beskrevet i Rådets beslutning, påhviler det Kommissionen at udføre de nødvendige 
forarbejder og de tekniske forarbejder til virkeliggørelsen af denne målsætning. 
Der blev indsamlet oplysninger om delområderne offentlig F&U-finansiering, F&U-inputfaktorer 
opdelt efter sektor (erhvervsgrene, staten, de højere læreanstalter, private organisationer uden 
erhvervskarakter) innovation, teknologiske betalingsbalancer, patenter, højteknologi, konkurrenceevne 
og bibliografi. 
Den følgende redegørelse vedrører kun Kommissionens andel i systemet. 
15 
De nærmere enkeltheder er beskrevet i punkt d) i bilaget til Rådets beslutning. I 
overensstemmelse hermed skal informationssystemet indeholde oplysninger om 
forskellige inputfaktorer (offentlig og privat F&U-finansiering, forsknings- og 
udviklingspersonale, udgifter til F&U efter sektorer) og outputfaktorer (innovation, 
udveksling af højteknologiske produkter og tjenesteydelser), der indgår som led i 
innovationsprocessen, og som skal opdeles yderligere efter forskellige variabler (sektor, 
erhvervsgren, region, socio-økonomisk målsætning). I givet fald skal dette system 
suppleres med data om patenter og bibliografiske indikatorer. Alle disponible data skal 
lagres i databaser, uanset om de er fuldstændig harmoniserede eller ej. Disse databaser 
skal desuden også indeholde alle de data, som Kommissionen selv har indsamlet direkte. 
Denne opgave har Kommissionen stort set allerede løst. Således råder Eurostat i 
øjeblikket over følgende informationer: 
data vedrørende offentlige F&U-finansiering i tidsrummet indtil 1994, opdelt 
efter socio-økonomiske målsætninger. Foruden de informationer, som 
medlemsstaterne stiller til rådighed, og som Generaldirektorat XII stiller til 
rådighed for Kommissionen, fremlægger Eurostat desuden afledte indikatorer som 
f.eks. offentlig F&U-finansiering i % af bruttonationalproduktet i markedspriser 
eller i % af statsbudgettet5. 
Grundlaget for opdeling af dataene vedrørende offentlig F&U-finansiering efter 
socio-økonomiske målsætninger er "Nomenklaturen til analyse og sammenligning 
af videnskabelige programmer og budgetter" NABS, som Kommissionen 
oprettede allerede i tresserne. I 1994 vedtog medlemsstaterne den reviderede 
1993-udgave af denne nomenklatur. Nomenklaturen skal revideres med flere års 
mellemrum for at blive tilpasset til den løbende udvikling. De vigtigste ændringer 
af den nuværende nomenklatur i forhold til 1983-udgaven vedrører underafsnit 
i kapitel 1 (forskning og udnyttelse af miljøet på landjorden), 3 (miljøbeskyttelse) 
5 (fremstilling, fordeling og rationel udnyttelse af energi), 7 (industriel 
produktivitet og teknologi) samt 10 (midler til almindelig forskning på højere 
læreanstalter) og 11 (ikke målrettet forskning), hvor de erhvervsgrene, der er 
brugt som grundlag for den yderligere opdeling, er mere differentieret end i 
1983-udgaven. 
Ikke alle medlemsstater er i stand til at indsende data opdelt efter underkapitel 
i NABS om offentlig F&U-finansiering. For så vidt angår de nye medlemsstater 
Østrig, Finland og Sverige samt endvidere Norge skyldes dette mange års 
anvendelse af et OECD-system, hvori der ikke er fastsat nogen yderligere 
differentiering. Overgang fra et system til et andet kræver tid og ressourcer, selv 
om systemerne stort set er identiske på øverste niveau. Andre medlemsstater 
råder ikke over de nødvendige ressourcer til en yderligere differentiering af de 
foreliggende data, eller sætter principielt spørgsmålstegn ved en detaljeret 
opdeling efter socio-økonomiske målsætninger. 
Dataene for de enkelte variabler får Eurostat fra andre databaser. 
16 
10 data vedrørende F&U-personale i tidsrummet 1985-1993 opdelt efter sektor og 
inden for den økonomiske sektor efter erhvervsgren6 i henhold til henstillingerne 
i Frascati-håndbogen samt opdelt efter personalegruppe og region. Alle 
oplysninger på nationalt plan er baseret på data fra OECD, og de regionale data 
blev stillet direkte til rådighed for Eurostat af medlemsstaterne. Da Eurostat 
lægger vægt på at stille dataene til rådighed såvel i antal som fuldtidsækvi valen ter 
foretager Eurostat derefter et skøn af de tal, der mangler i så henseende. 
Af særlig stor betydning for Eurostat er de regionale oplysninger, hvis 
sammenlignelighed desværre stadigvæk er begrænset. Der må gøres yderligere 
harmoniseringsanstrengelser for at forbedre sammenligneligheden af regionale 
data vedrørende F&U-personale. Den af Eurostat udarbejdede håndbog om "den 
regionale dimension af F&U-innovationsindikatorer" (se punkt 2.2.2) udgør 
grundlaget herfor. Foruden de oprindelige data offentliggør Eurostat fortsat 
afledte indikatorer som f.eks. F&U-personale i % af arbejdsstyrken7. 
data vedrørende udgifter til F&U i tidsrummet 1985-93 opdelt efter sektor og 
inden for økonomisk sektor efter erhvervsgren)8 i henhold til henstillingerne i 
Frascati-håndbogen samt efter regioner. Alle oplysninger på nationalt plan blev 
taget fra OECD-databaser. Kommentarerne til de afledte indikatorer og kvaliteten 
af dataene i forbindelse med de regionale F&U-personaledata gælder også her. 
data vedrørende anmeldelse af patenter til Det Europæiske Patentkontor i 
tidsrummet fra 1989 opdelt efter region og underklasse i Den Internationale 
Patentklassifikation (IPC). Disse data er baseret på en særlig analyse af data i Det 
Europæiske Patentkontors databaser, og hvor anmeldelse af patenter til Det 
Europæiske Patentkontor principielt tilordnes de enkelte regioner på basis af 
opfinderens privatadresse. For at kunne foretage denne opdeling måtte der først 
findes en konverteringsnøgle mellem postnumrene og NUTS. Kommissionen har 
i mellemtiden udviklet det nødvendige software hertil til alle medlemsstater med 
undtagelse af Danmark9, Irland10, Luxembourg11 og Finland12. 
Oplysninger om den økonomiske sektor opdelt efter erhvervsgren foreligger kun for visse år. 
Jf. fodnote 5. 
Oplysninger om den økonomiske sektor opdelt efter erhvervsgren foreligger kun for visse år. 
Forudsætningen for denne konverteringsnøgle er en konverteringsnøgle mellem postnumrene og den 
nationale regionalklassifikation, som ikke findes i Danmark 
I Irland er der i øjeblikket kun postnumre for Dublin og Cork. 
Da dataene forelægges på NUTS-3-niveau og da Luxembourg selv er en NUTS-3-region, behøvede 
man ingen konverteringsnøgle for denne medlemsstat. 
Finland har endnu ikke undertegnet Munchen-konventionen, det internationale retsgrundlag for 
17 
Med henblik på økonomiske analyser er opdelingen af patentanmeldelser efter 
underklasser i den internationale patentklassifikation på ingen måde det optimale. 
En opdeling efter de erhvervsgrene, der senere skal have økonomisk fordel af 
patenterne, ville være så langt at foretrække. Ganske vist er det principielt 
vanskeligt at opdele patentanmeldelser efter de erhvervsgrene, der senere skal 
have økonomisk fordel af patenterne, fordi det på anmeldelsestidspunktet kun 
sjældent står helt klart, i hvilke erhvervsgrene patenterne senere skal udnyttes 
økonomisk. Trods disse principielle problemer har Eurostat sammen med Det 
Europæiske Patentkontor iværksat et fælles projekt med henblik på udvikling af 
en konverteringsnøgle mellem Den Internationale Patentklassifikation og Den 
Europæiske Klassifikation efter erhvervsgrene NACE (systematisk fortegnelse 
over økonomiske aktiviteter i De Europæiske Fællesskaber). 
data fra den første pilotundersøgelse af innovation (se pkt. 2.2.5). Som resultat 
af denne undersøgelse råder Eurostat over mere end 40.000 datasæt fra 
virksomheder med oplysninger om informationskilder, målsætninger, hindringer, 
udgifter til og effekten af innovation, F&U-aktiviteter, erhvervelse og 
videregivelse af teknologier samt almindelige oplysninger om disse virksomheder. 
Da der her er tale om fortrolige oplysninger, er der i henhold til Rådets 
forordning (Euratom, EØF) nr. 1588/90 kun få medarbejdere i Eurostat, der har 
direkte adgang til resultaterne af denne pilotundersøgelse. For alligevel at kunne 
stille dette omfangsrige datamateriale til rådighed for andre brugere er der 
oprettet (og oprettes der fortsat) yderligere databaser med langt mere 
sammenfattede resultater. De enkelte databaser adskiller sig fra hinanden med 
hensyn til aggregationsgrad og de brugergrupper, der får adgang til de enkelte 
databaser13. 
De beskrevne data er med undtagelse af resultaterne af pilotundersøgelsen over 
innovation disponible i forskellige databaser, som - for en dels vedkommende - kun 
Eurostat har adgang til, men som normalt er tilgængelige for alle, som f.eks. REGIO. 
De vigtigste F&U-informationer fra disse databaser foreligger desuden i papirudgaver 
som f.eks. publikationen "Forskning og udvikling - årlige statistikker", der udkommer 
årligt, samt i de sammenfattende Eurostat-publikationer. Hertil kommer endvidere, at 
Eurostat en gang om året i forbindelse med publikationen "Forskning og Udvikling -
årlige statistikker" udgiver "kortfattet statistik" med de vigtigste resultater i denne 
publikation og to gange om året informerer om gennemførelsen af programmet i form 
af REDIS-NEWS, og desuden udsender Eurostat periodevis korte informationer om 
særlige projekter som f.eks. innovationsundersøgelsen. 
europæiske patenter. Da finske patenter som følge heraf ikke findes i Det Europæiske Patentkontors 
database, var det unødvendigt at udarbejde en konverteringsnøgle for Finland. 
Evalueringen af denne pilotundersøgelse er også allerede påbegyndt. De første resultater af de 
nationale undersøgelser foreligger nu (se Archibugi, D./Cohendet, P./Kristensen, A./Schåffer, K.-A., 
Evaluation of the Community Innovation Survey - Phase I, EIMS project No 93/40, Internal report, 
Luxembourg 1994). 
18 
r.) 
Foruden de særlige Eurostat-publikationer er Eurostats data vedrørende F&U og 
innovation et vigtigt input i forbindelse med andre af Kommissionens publikationer. I den 
forbindelse skal især nævnes "Den europæiske rapport om videnskabs- og 
teknologiindikatorer", der blev udgivet for første gang i 1994 af generaldirektorat XII 
med et statistisk bilag, som Eurostat har bidraget væsentligt til. 
Foruden de aktiviteter, der hidtil er redegjort for, og hvor der er indsamlet og til en vis 
grad harmoniseret data, har Eurostat allerede iværksat yderligere projekter for at 
tilvejebringe de data, der mangler i øjeblikket. Formålet med et af disse projekter er at 
samle oplysninger om det videnskabelige og det tekniske personale på EF-plan. På basis 
af de metodologiske henstillinger i Canberra-håndbogen (jf. pkt. 2.2.2) og en særlig 
opgørelse over det disponible datamateriale i medlemsstaterne er der hidtil udviklet 
basisindikatorer til registrering af det lagrede datamateriale opdelt efter forskellige 
grupper som f.eks. arbejdsløse eller inaktive videnskabsmænd og teknikere, og 
medlemsstaterne blev bedt om at sende deres disponible datamateriale på dette område. 
I et andet projekt forsøger man at udvikle indikatorer for de forskellige aspekter af de 
F&U-programmer og innovationsprogrammer, som Kommissionen har ydet støtte til, og 
senere vil man så indsamle data for disse indikatorer inden for og i givet fald også uden 
for Kommissionen. Dette projekt er dog stadig væk kun i begyndelsesfasen. Hidtil er der 
foruden en basisramme kun udviklet hensigtsmæssige indikatorer for en del af denne 
ramme, nemlig finansieringen af projekterne. 
2.2.5 Pilotundersøgelser 
I forbindelse med forberedelsen af nye eller supplerende undersøgelser skal de planlagte 
foranstaltninger principielt undersøges med henblik på deres gennemførlighed. Dette 
gøres ved hjælp af såkaldte pilotundersøgelser. Rådet har i sin beslutning udtrykkeligt 
gjort opmærksom på nødvendigheden af^ pilotundersøgelser "for at teste 
gennemførligheden af visse former for dataindsamling" (litra e, stk. 1 i bilaget til Rådets 
beslutning). 
Hidtil har Kommissionen især benyttet sig af muligheden for at foretage 
pilotundersøgelser på området innovationsstatistik. Sammen med generaldirektorat XIII 
besluttede Eurostat i slutningen af 1991 og begyndelsen af 1992 at gennemføre 
innovationspilotundersøgelser i enkelte af medlemsstaterne. Grundlaget herfor var 
OECD's nye metodologi til statistisk registrering af teknologiske innovationer (Oslo­
håndbogen). Dette projekt vandt så stor genklang, at det endte med, at alle de gamle EU-
medlemsstater samt Norge deltog i den såkaldte harmoniserede 
Fællesskabsinnovationsundersøgelse (CIS = Community Innovation Survey). I 
mellemtiden er der gennemført lignende undersøgelser i andre stater. Den anvendte 
metodologi er enten den samme (f.eks. Island) eller stort set den samme (f.eks. USA og 
Rusland). 
I alt blev der gennemført 15 selvstændige undersøgelser i de 13 EØS-stater, der har 
deltaget i CIS14, og subsidiaritetsprincippet blev nøje overholdt. 
På grund af landets føderative struktur blev der i Belgien gennemført 3 undersøgelser. 
19 
Undersøgelserne i alle deltagerlandene blev gennemført af nationale institutioner, der fik 
økonomisk støtte fra Kommissionen med undtagelse af Frankrig og Norge. Grundlaget 
for alle de nationale undersøgelser var et harmoniseret spørgeskema15, udarbejdet af 
Kommissionen, OECD og medlemsstaterne i fællesskab samt metodologiske henstillinger 
til gennemførelse af de nationale undersøgelser samt andre tekniske dokumenter. Trods 
enorme anstrengelser fra alle sider er det ikke lykkedes at opnå den tilstræbte 
harmoniseringsgrad med denne stort anlagte pilotundersøgelse. 
Det er der mange grunde til, og dem redegøres der for i den første evalueringsrapport, 
der allerede foreligger16. Som nogle af de vigtigste grunde kan nævnes det nye 
sagsområde, som de adspurgte ikke var fortrolige med, længden af spørgeskemaet, der 
udgjorde et kompromis mellem forskellige interesser, og som desuden var blevet udvidet 
af mange medlemsstater, endvidere de metodologiske henstillinger udarbejdet af Eurostat, 
der ikke var detaljerede nok, og som på grund af deres karakter af henstilling ikke blev 
overholdt i alle henseender af deltagerlandene. På grund af disse iagttagelser anbefalede 
bedømmerne af første del af CIS udtrykkeligt, at der blev skabt et retsgrundlag for de 
kommende innovationsundersøgelser. 
Et andet område, hvor instrumentet pilotundersøgelser har betydning, er regionale 
indikatorer. De regionale F&U-informationer, der foreligger i øjeblikket, er langt fra nok 
til at give en bare tilnærmelsesvis nøjagtig beskrivelse af de regionale F&U- og 
innovationssystemer. Der skal systematisk udvikles nye indikatorer, der skal afprøves i 
praksis. Den systematiske udvikling af disse indikatorer blev påbegyndt i forbindelse med 
håndbogen om den regionale dimension af F&U- og innovationsindikatorer. Man har 
endnu ikke kontrolleret deres praktiske anvendelighed. Desværre ved man i øjeblikket 
ikke nok til at kunne foretage pilotundersøgelser på området, og derfor har Eurostat med 
finansiel støtte fra GD XVI hidtil begrænset sig til at foretage 
gennemførlighedsundersøgelser af potentielle indikatorer som f.eks. indikatorer for 
regionale teknologiske betalingsbalancer eller indikatorer for teknologisk infrastruktur. 
Desuden blev der med finansiel støtte fra GD I indsamlet oplysninger om det regionale 
indikatorsystem i Canada. 
2.2.6 Udvikling af grundlæggende statistiske redskaber 
Som den sidste gruppe af arbejder der skal udføres af Kommissionen som led i dette 
program nævnes i artikel 4, stk. 1 (litra f) i Rådets beslutning udvikling af 
grundlæggende statistiske redskaber. Herunder skal i henhold til Rådets beslutning (se 
litra f) stk. 2) nævnes registre, EDI-teknik (electronic data interchange, 
klassifikationssystemer, stikprøver, spørgeskemaer, redskaber til behandling af 
Vedrørende indholdet af spørgeskemaet, se pkt. 2.2.4. 
En kopi af denne rapport kan rekvireres. 
20 
KK/KK 
indsamlede data, dataanalysesystemer) "for i videst muligt omfang at forenkle 
indsamlingsprocedurerne for dataleverandørerne ...." (samme, stk. 1). 
Hidtil er de nævnte instrumenter udviklet og anvendt i forskelligt omfang: 
oprettelsen af et fælles register i EU-medlemsstaterne samt i de andre EØF-lande 
er i fuld gang i øjeblikket (jf. Rådets forordning (EØF) nr. 2186/93 af 22. juli 
1993 om oprettelse i statistisk øjemed af EF-samordnede registre over 
foretagender, EFT Nr. L 196 af 5.8.1993, s.l). Som følge heraf kan registrene 
endnu ikke benyttes i alle medlemsstaterne i forbindelse med F&U-statistik og 
innovationsstatistik. 
heller ikke elektronisk dataudveksling er hidtil blevet anvendt i alt for stort 
omfang. Der blev gennemført forsøg med det af Eurostat udviklede software 
CUB.X, men desværre uden alt for stor succes. I øjeblik sker datatransmission 
som regel i form af udveksling af disketter. 
alle de nødvendige systemer til gennemførelse af aktiviteterne foreligger i en 
praktikabel form, men desværre er ikke alle systemer up-to-date på grund af den 
lange revisionstid på internationalt plan. Det af Kommissionen udviklede system 
NABS (se pkt. 2.2.2) er lige for nyligt blevet tilpasset ændringer af den socio­
økonomiske målsætning. Desuden har man iværksat de første foranstaltninger til 
revision af COFOG (system vedrørende statens opgaveområder) med henblik på 
en offentlig finansiering af F&U-aktiviteter. 
stikprøveundersøgelser er principielt velegnede til at belaste de adspurgte mindst 
muligt. Der er dog undtagelser fra denne generelle regel, f.eks. når der i et lille 
land skal registreres et relativt sjældent fænomen, der eventuelt er differentieret 
yderligere efter variabler som f.eks. størrelse eller erhvervsgren. Der er desuden 
lovmæssige hindringer for udvikling og anvendelse af fælles 
stikprøveundersøgelser i medlemsstaterne. Det er i hvert fald hensigtsmæssigt at 
stille nøjagtighedskrav, der skal overholdes af medlemsstaterne på den ene eller 
den anden måde. 
anvendelsen af et fælles spørgeskema som led i undersøgelser har hidtil kun 
været muligt i forbindelse med pilotundersøgelsen af innovation, men det er 
indlysende, at der også anvendes harmoniserede spørgeskemaer ved henvendelser 
til medlemsstaterne om de data, som de råder over. 
Der er hidtil gjort relativt store anstrengelser for at udvikle egnede instrumenter 
til bearbejdning af de data, som medlemsstaterne transmitterer til Eurostat. 
Herunder skal nævnes standardrutiner til kontrol af dataene vedrørende offentlig 
F&U-finansiering, regionale F&U-udgifter og regionalt F&U-personale, men 
også programmer, der er specielt udviklede til kontrol af resultaterne af 
pilotundersøgelser af innovation. Det var nødvendigt at udføre ekstraarbejder i 
forbindelse med bearbejdningen af resultaterne af disse pilotundersøgelser, hvoraf 
skal nævnes delvis udvikling og anvendelse af metoder til foretagelse af skøn 
21 
over manglende data og til mikroaggregation af en gruppe metoder, hvorved det 
bliver de facto umuligt at foretage en reidentifi kation af resultaterne fra de 
enkelte undersøgelsesenheder - i dette tilfælde virksomheder - selv om de enkelte 
resultater kun modificeres i meget ringe omfang. 
I modsætning hertil har der indtil nu ikke været iværksat større aktiviteter inden 
for dataanalysesystemer. Hidtil er der først og fremmest gennemført deskriptive 
statistiske analyser af informationer om offentlig F&U-finansiering, F&U-
personale, F&U-udgifter og innovationer. 
Baggrunden for de i litra f) i artikel 4, stk. 1 i Rådets beslutning nævnte opgaver 
er at indsamle så mange oplysninger som muligt uden at overbebyrde 
dataleverandørerne. Kommissionen mener, at der er flere muligheder for at nå 
dette mål, som ganske vist ikke er nævnt i Rådets beslutning, men som er meget 
lovende, hvorfor Kommissionen allerede har iværksat aktiviteter på dette område. 
Hertil hører for det første udvikling af metoder til lukning af datahuller "am 
aktuellen Rand" ("Nowcasting"). Databrugere er især interesseret i informationer 
"am aktuellen Rand" f.eks. er de i 1995 interesseret i data om F&U-udgifter i 
1994 eller i hvert fald 1993. Den praksis, der anvendes i øjeblikket ved 
dataindsamlinger i mange medlemsstater giver ikke mulighed for at stille sådanne 
aktuelle oplysninger til rådighed for alle medlemsstaterne. I så fald ville det være 
nødvendigt at foretage yderligere indsamlingsarbejder, hvilket er i modstrid med 
ovennævnte grundprincip. Løsningen kunne være korttidsprognose for disse år 
"am aktuellen Rand!" ("Nowcasts"). Eurostat har allerede indledt forarbejdet til 
en systematisk analyse af egnede metoder inden for F&U-statistik. 
ved planlægningen af indsamlingen af data om det videnskabelige og tekniske 
personale. Efter indgående analyser af den udviklede metodologi (Canberra­
håndbogen se pkt. 2.2.2) og det deraf følgende databehov samt de informationer, 
der foreligger i øjeblikket, er det nærliggende at konkludere, at de eksisterende 
datahuller kun kan lukkes ved hjælp af ekstra dataindsamlinger, medmindre det 
lykkes at foretage et skøn af de krævede data eller en del heraf. Baggrunden for 
denne idé er tanken om, at det er tilstrækkeligt at indsamle dataene for 
basisinformationerne (f.eks. randfordelinger) og derefter foretage et skøn af alle 
andre data på basis af ufuldstændige informationer fra en lang række datakilder 
ved hjælp af egnede metoder, som i givet fald skal udvikles. Eurostat vil fortsat 
beskæftige sig med disse tanker i forbindelse med behovet for data vedrørende 
det videnskabelige og tekniske personale. 
Foruden disse aktiviteter specielt vedrørende F&U- og innovationsstatistik skal 
også nævnes andre initiativer, som Kommissionen har taget, til koordinering og 
bearbejdning af F&U - samt almindelige økonomiske data: 
Rådets forordning (EØF) nr. 696/93 af 15. marts 1993 om de statistiske 
enheder til observation og analyse af det produktive system i Det 
Europæiske Fællesskab. 
22 
Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 af 9. oktober 1990 om statistisk 
systematik vedrørende erhvervsgrene i Det Europæiske Fællesskab, 
SERT-projekterne (Statistiques des Entreprises et Réseaux Télématiques") 
og DSIS (Distributed Statistical Information Services) til fremme af 
indsamling og formidling af data. 
2.3 Resultater og mangler 
En undersøgelse af de hidtidige resultater af Kommissionens aktiviteter inden for F&U-
statistik og innovationsstatistik viser, at der er gjort store fremskridt i de år, der er gået. 
Her skal især fremhæves de opnåede resultater inden for statistikkerne over offentlig 
F&U-finansiering, innovation, det videnskabelige og tekniske personale samt de regionale 
indikatorer. Det forekommer også vigtigt, at alle aktiviteter blev gennemført i 
overensstemmelse med den eksisterende metodologi på internationalt plan og i nært 
samarbejde med medlemsstaterne og internationale organisationer, herunder især OECD. 
Alt i alt synes det berettiget at konkludere, at Kommissionen og især Eurostat i dag er 
blandt verdens førende institutioner inden for F&U-statistik og innovationsstatistik. 
Trods de opnåede resultater må man dog ikke glemme, at der stadig er mange uløste 
problemer, og at Kommissionen langt fra har opfyldt alle de opgaver, som Rådet pålagde 
den i sin beslutning. Der er især mangler og problemer inden for følgende områder: 
analyse af andre vigtige brugeres behov, f.eks. Europa-Parlamentet, CREST eller 
internationale organisationer; 
data vedrørende privat F&U-finansiering; 
indikatorer for udveksling af højteknologiske produkter og tjenesteydelser; 
data vedrørende det videnskabelige og tekniske personale (antal og ændringer); 
yderligere informationer til karakterisering af regionale F&U- og 
innovationssystemer; 
anvendelse af automatiske dataudvekslingsteknikker for at belaste 
dataleverandørerne mindst muligt og eventuelt sænke belastningen; 
større vægt på dataanalyser; 
yderligere harmonisering af eksisterende og nye data. 
Disse problemer og mangler vil foruden opretholdelse af det nuværende system stå i 
centrum for Kommissionens aktiviteter ved gennemførelsen af anden halvdel af 
programmet (se pkt. 3.12) under forudsætning af, at de nødvendige midler stilles til 
rådighed. 
23 
2.4 Personale 
Forudsætningen for gennemførelsen af alle hidtidige aktiviteter har været tilstrækkeligt 
personale. Følgende tabel giver et overblik over det personale omfattet af vedtægten, som 
Kommissionen har stillet til rådighed til gennemførelse af dette program i 1993-1995. 
Hertil kommer endvidere et stort personale i medlemsstaterne, som det har været 
nødvendigt at stille til rådighed for at kunne realisere programmet i det hidtidig omfang. 
Tabel 1: personale stillet til rådighed af Eurostat til gennemførelse af programmet 
År Antal 
1993 4 
1994 4 
1995 I 3,5 
I tabel 1 ses, at der siden 1993 konstant har været 4 personer om året til rådighed til 
gennemførelse af programmet. Tilbagegangen på 0,5 mandeår fra 1994 til 1995 skyldes 
udelukkende ledige stillinger i visse perioder af 1995. I 1996 kan der forventes en 
stigning i personaleforbruget i henhold til den nuværende personaleplan. 
3. Forslag til yderligere aktioner 
3.1 Forslag til anden halvdel af programmet 
Kommissionens aktiviteter inden for F&U- og innovationsstatistik i de kommende år vil 
være en direkte fortsættelse af arbejderne i de sidste år. Der vil især blive lagt vægt på 
en konsolidering af de allerede påbegyndte aktiviteter. Der er kun planlagt nye arbejder 
i det omfang, de afrunder eller supplerer allerede påbegyndte aktiviteter, og der vil her 
blive taget skyldigt hensyn til resultaterne af brugerbehovsanalysen. Som det-har været 
tilfældet hidtil vil alle aktioner være nøje afstemt med samtlige deltagere, nemlig OECD-
sekretariatet, UNESCO, medlemsstaterne samt de andre brugere inden for og uden for 
Kommissionen. Som ny partner optages IPTS (Institute for Prospective Studies) i 
Sevilla. 
Ved gennemførelsen af anden halvdel af programmet dvs. i 1996 og 1997 vil 
Kommissionen først og fremmest koncentrere sig om at udføre de opgaver i Rådets 
beslutning, som den ikke fik udført eller kun delvis fik udført ved gennemførelsen af 
første halvdel af programmet bl.a. (se pkt. 2.3): 
analysen af vigtige brugeres behov for F&U- og innovationsstatistik, som der 
endnu ikke er blevet taget hensyn til (se pkt. 2.3.1), som f.eks. Europa-
Parlamentet, CREST eller internationale organisationer; 
forelæggelse af data vedrørende privat F&U-finansering. Da en del af disse data 
allerede foreligger på OECD-niveau, løses denne opgave på ny ved et direkte 
samarbejde med OECD-sekretariatet; 
24 
forelæggelse af impact- og outputindikatorer inklusive udviklingen af den nødvendige 
metodologi, såfremt denne ikke findes på internationalt plan. Denne opgave ligger ud 
over det i bilaget til Rådets beslutning fastsatte krav om indikatorer for udveksling af 
højteknologiske produkter og tjenesteydelser, men denne udvidelse synes nødvendig 
og berettiget på grund af den stigende betydning af denne indikatorgruppe; 
forelæggelse af data vedrørende videnskabeligt og teknisk personale; 
forelæggelse af yderligere regionale indikatorer; 
anvendelse af automatiske dataudvekslingsteknikker. Løsningen af denne opgave er 
direkte afhængig af gennemførelsen af de nationale projekter, f.eks. SERT eller DSIS; 
større vægt på analyse af de foreliggende data, med særlig vægt på kombination af de 
foreliggende data vedrørende F&U og innovation med de eksisterende almindelige 
økonomiske og demografiske informationer; 
yderligere bestræbelser på at harmonisere dataene. Denne horisontale opgave gælder 
praktisk talt for alle indikatorgrupper. 
På grund af den seneste udvikling på internationalt plan og i Kommissionen er det nødvendigt 
at iværksætte og intensivere yderligere projekter eller deltage mere aktivt i projekterne. Et af 
disse projekter vedrører begrebet "globalisering". Eurostat har iværksat et projekt med henblik 
på at analysere konsekvenserne for den officielle statistik af den stigende internationalisering 
af økonomiske aktiviteter og så vidt muligt løse de problemer, der opstår. Et vigtigt aspekt er 
F&U samt innovation. Et andet projekt omfatter ikke-materielle investeringer. Eurostat vil 
udvide sine aktiviteter på dette område på grundlag af de arbejder, som OECD-sekretariatet og 
andre institutioner allerede har udført på området. * 
Generaldirektorat XII har i 1994 for første gang udgivet den "Europæiske rapport om 
videnskabs- og teknologiindikatorer" (EUR 15897). Dermed er der dels taget større hensyn til 
at opfylde de politiske og økonomiske beslutningstageres stigende behov for videnskabs- og 
teknologiindikatorer, og dels ydet et bidrag til koordinering af de nationale 
forskningspolitikker, idet aktørerne på dette område får stillet en fælles informations- og 
videnbasis til rådighed. Rapporten indeholder et statistisk bilag, og fra og med næste udgave 
(1996) er det Eurostat, der er ansvarlig for dette bilag. Med henblik herpå agter Eurostat at 
oprette en særlig database med alle data fra dette bilag. Desuden vil Eurostat udfolde store 
bestræbelser for en yderligere harmonisering af de foreliggende data inden for og uden for Den 
Europæiske Union og vil desuden koordinere alle yderligere undersøgelsesaktiviteter. 
25 
3.2 Forslag til foranstaltninger efter afslutningen af programmet 
Med de hidtil opnåede resultater kan man forvente, at Kommissionen inden slutningen af 1997 
vil have løst de opgaver, som Rådet pålagde den i dette program, med godt resultat. Dermed er 
dog langt fra alle problemer løst inden for den europæiske F&U- og innovationsstatistik, og 
også efter afslutningen af dette program vil det være nødvendigt med store anstrengelser især 
med hensyn til dataenes sammenlignelighed og fuldstændighed. 
Trods alle bestræbelser er sammenligneligheden af de foreliggende data endnu ikke 
tilfredsstillende, og de grundlæggende problemer på dette område vil stadig være uløste i 
slutningen af 1997. En af de vigtigste grunde til den fortsat utilfredsstillende situation med 
hensyn til sammenligneligheden af data på europæisk plan er forskellene på de nationale 
systemer for F&U- og innovationsstatistik både med hensyn til undersøgelsesmetoder, 
systematik og andre områder. Det ville ikke være hensigtsmæssigt at tilstræbe en fuldstændig 
harmonisering af alle nationale systemer, men det synes absolut påkrævet at modificere de 
nationale systemer, således at der opnås en samlet forbedring af sammenligneligheden af de 
indsamlede data på nationalt plan. Sådanne forbedringer ville også medføre en forbedring af 
sammenligneligheden af F&U-dataene og innovationsdataene med de almindelige økonomiske 
statistikker. 
Kommissionen blev bestyrket i denne opfattelse på grund af erfaringerne fra 
pilotundersøgelserne af innovation, hvor medlemsstaterne allerede har gjort sig anstrengelser 
for at forbedre harmoniseringen af innovationsdataene. På den anden side har netop disse 
pilotundersøgelser vist, at harmoniseringsbestræbelser, der udelukkende er baseret på 
"gentlemen's agreements" slår fejl. Sammenligneligheden af data fra nogle medlemsstater 
kunne være væsentlig bedre, såfremt medlemsstaterne havde fulgt Eurostats henstillinger. Et 
retsgrundlag for de fremtidige dataindsamlinger kunne være en delvis løsning på disse 
problemer (jf. henstillingerne fra bedømmerne af innovationspilotundersøgelsen i deres første 
rapport på side 127). Derfor har Kommissionen allerede ført de første uformelle drøftelser om 
medlemsstaternes holdning til et retsgrundlag for regelmæssige.. F&U- og 
innovationsundersøgelser i Den Europæiske Union i fremtiden på grundlag af 
subsidiaritetsprincippet. Da langt de fleste af medlemsstaterne principielt stiller sig positivt 
hertil, vil Kommissionen i de kommende måneder arbejde videre med disse planer og stiler 
efter at kunne fremsætte forslag om et retsgrundlag for regelmæssige F&U- og 
innovationsundersøgelsr i Den Europæiske Union inden udgangen af 1997. I bilag IV findes 
en kort redegørelse for de første planer, der allerede er forelagt for medlemsstaterne. 
Et andet principielt problem er mængden af de data, der skal foreligge. Det er ikke svært at 
forudse, at langt fra alle de data, som brugerne har brug for, vil foreligge på EF-plan efter 
afslutningen på programmet, og derfor vil Kommissionen og især Eurostat også efter 1997 
komme til at stå over for den opgave at skulle lukke de eksisterende huller i datarækken. Hertil 
hører F&U-statistikker vedrørende specifikke programmer under 
forskningsrammeprogrammet, som yder et værdifuldt bidrag til den strategiske overvågning af 
disse programmer (f.eks. fra området energi/miljø). Iler må man ikke glemme, at hvert 
yderligere krav om data fra medlemsstaterne er forbundet med en ekstra finansiel og 
økonomisk belastning for de adspurgte, og det netop i en tid, hvor der er stadig færre penge til 
26 
rådighed, og de adspurgte er stadig mere uvillige til at fremlægge data. En løsning af dette 
dilemma kunne være at begrænse yderligere dataindsamlinger til de allernødvendigste såkaldte 
kernevariabler og skønne alle andre nødvendige data f.eks. ved hjælp af modeller og på 
grundlag af de allerede foreliggende informationer. Kommissionen vil i de kommende år 
arbejde videre med disse tanker og afprøve dem i praksis i et projekt - der tænkes i øjeblikket 
på projektet vedrørende det økonomiske og tekniske personale. Desuden kan arbejder i 
forbindelse med bestemte specifikke programmer bidrage til en forbedring af de planlagte 
datatindsamlinger. En anden mulighed ville være at benytte de eksisterende administrative 
data i det omfang, de foreligger. 
Et sidste generelt problem kan være det kommende informationssamfund og de udfordringer, 
der er forbundet hermed. Viden anses i stadig større grad for en ny produktionsfaktor foruden 
de traditionelle produktionsfaktorer som arbejde og kapital. Denne udvikling kan resultere i 
behovet for en ny eller i hvert fald en ændret metodologisk ramme, der bl.a. kunne omfatte 
begreber som "informationsteknologi" eller lignende begreber. 
4. Generelle konklusioner 
Af det foregående burde fremgå, at Kommissionen allerede har opnået gode resultater i 
forbindelse med gennemførelsen af Rådets program til udvikling af fællesskabsstatistikker 
over forskning, udvikling og innovation, men samtidig er der stadig en række huller i 
datarækken, der skal lukkes i de sidste to år af programmets løbetid. Desuden er der i årene 
efter vedtagelsen af programmet dukket nye krav op, som det gælder om at opfylde bedst 
muligt. Kommissionen beder Rådet om at se positivt på denne foreløbige rapport, der er 
udarbejdet i henhold til artikel 8, litra a), i Rådets beslutning. 
27 
BILAG I 
Rådets beslutning af 24. januar 1994 om et flerårigt program for udvikling af 
fællesskabsstatistikker over forskning, udvikling og innovation 
28 
Nr. 1. 38/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 2. 94 
II 
(Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) 
RÅDET 
RÅDETS BESLUTNING 
af 24. januar 1994 
om et flerårigt program for udvikling af fællesskabsstatistikker over forskning, udvikling 
og innovation 
(94/78/EF, Euratom) 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro­
pæiske Fællesskab, særlig artikel 213, 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro­
pæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 187, i beslutning 93/464/EØF (5) opstilles et rammeprogram 
for prioriterede aktioner vedrørende statistiske oplys­
ninger {1993—1997); 
udformningen af en politik, der skal søge at fremme 
udviklingen, forudsætter nøjagtig og faktuel viden om 
tendenser inden for videnskab og teknologi; 
under henvisning til forslag fra Kommissionen (l), 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg (3) og 
ud fra følgende betragtninger: 
Der er hchov for, at statistikker over forskning, udvikling 
og innovation styrkes, således at de nationale politikker 
kan sammenlignes og analyseres; 
i Rådets resolution af 19. juni 1989 om iværksættelse af 
en plan for prioriterede aktioner vedrørende statistisk 
information: De Europæiske Fællesskabers statistiske pro­
gram (1989—1992) (4) fremhæves behovet for en global 
og sammenhængende ramme, der vil kunne opfylde Fæl­
lesskabets behov for statistisk information gennem en 
indbyrdes tilnærmelse af metoderne 6g et fælles grundlag 
for begreber, definitioner og standarder; der er udarbejdet statistiske indikatorer, der skal støtte 
forvaltningen af politikken på det videnskabelige og 
teknologiske område i medlemsstaterne og Fællesskabet 
som helhed; 
disse statistiske indikatorer supplerer og har væsentlig 
betydning for andre af Fællesskabets prioriterede områ­
der og programmer, f.eks. SPRINT-programmet for inno­
vation og teknologioverførsel (6) og det regionale pro­
gram STRIDE (7); " 
med henblik på særprogrammer til gennemførelse af 
rammeprogrammerne for Fællesskabets forskning og 
teknologiske udvikling og selve rammeprogrammerne er 
der behov for et statistisk informationssystem på dette 
område; 
der findes varierende mængder statistiske oplysninger i de 
enkelte medlemsstater, og de data, der findes, er ikke 
altid sammenlignelige; 
(•) KIT nr. C 122 af 14. 5. 1992, s. 14. 
(') HIT nr. C 115 af 26. 4. 1993, s. 213. 
(') KIT nr. C 332 af If,. 12. 1992, s. 77. 
(<) KIT nr. C ICI af 2«. (>. 1989. s. 1. (*) KIT nr. 1. 219 af 28. 8. 1993. s. 1. 
(<•) KIT nr. I. I 12 .ti IS. 4. 1989. s. 12. 
(') III nr C \<)(, .,| 1 S. 1990, s. 18. 
29 
'»•I De F.uiopæiske Fællesskabers lidende Ni. I. »S/31 
iiulloielseu al et statistisk informationssystem loi forsk­
ning, udvikling og innovation forudsætter en række ind 
hyides forbundne aktioner begyndende med lastlæggelse 
al behovet og sluttende med udbredelse af inhumation; 
disse aktioner bor tilrettelægges inden for en lælles 
ramme; 
de nærmere enkeltheder vedrørende de data, som med­
lemsstaterne skal indberette til Kommissionen, bør af 
hensyn til dataenes anvendelighed og sammenlignelighed 
fastsættes af Kommissionen under hensyntagen til det 
arbejde, der udføres af OECD, UNESCO og andre inter­
nationale organisationer; 
erhvervslivets og myndighedernes dataindsamling bor 
forenkles så meget som muligt, samtidig med at dataenes 
kvalitet sikres; dette er muligt ved udvikling af hensigts­
mæssige statistiske redskaber; 
det er af afgørende betydning, at der sker en samordning 
af udviklingen af statistikker over officiel forskning, 
udvikling og innovation for derigennem at imodekomme 
de vigtigste behov på internationalt, nationalt og regio­
nalt plan samt inden for Fællesskabet til de lavest mulige 
omkostninger for det offentlige og private; denne samord­
ning kan mest hensigtsmæssigt og effektivt ske inden for 
de eksisterende procedurer; 
Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning 
(CREST) har afgivet udtalelse — 
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
Herved opstilles et flerårigt program (1993—1997) for 
udvikling af fællesskabsstatistikker over forskning, udvik­
ling og innovation, i det følgende benævnt »program­
met«. 
Artikel 2 
1. Programmet afsluttes den 31. december 1997. 
2. De finansielle fællesskabsmidler, der skomies nødven­
dige til programmets gennemførelse, beløber sig til 2,9 
mio. ECU inden for rammerne af de finansielle overslag 
for 1993—1997. Artikel * 
Malene lor programmel er: 
a) at opstille en referenceramme på iællesskabsplan for 
statistikker over forskning, udvikling og innovation 
gennem fastslæggclsc af de mest hensigtsmæssige 
begreber og metoder til støtte for Fællesskabets'poli­
tik på de pågældende områder og for at tilgodese 
behovene hos nationale, regionale og lokale myndig­
heder, internationale organisationer, erhvervsdrivende, 
faglige sammenslutninger og offentligheden generelt 
b) at udarbejde et statistisk informationssystem på fæl­
lesskabsplan for forskning, udvikling og innovation 
c) at fremme og støtte harmonisering af statistikker over 
forskning, udvikling og innovation i medlemsstaterne 
d) at lette udbredelsen af sammenlignelig information. 
Artikel 4 
Med henblik på at nå de mål, der er nævnt i artikel 3, 
udføres følgende opgaver af Kommissionen i samarbejde 
med medlemsstaterne i overensstemmelse med handlings­
planen i bilaget: 
a) analyse og vurdering at brugernes behov for statistik­
ker over forskning, udvikling og innovation, med 
udgangspunkt i gennemførlighed og omkostnings­
effektivitet, med henblik på at fastlægge aktioner og 
prioriteter 
b) om nødvendigt forbedring at den eksisterende meto­
dologiske ramme 
c) identificering af eksisterende statistisk information om 
forskning, udvikling og innovation 
d) etablering af de organisatoriske og tekniske bestand­
dele i et statistisk EF-informationssystem for forsk­
ning, udvikling og innovation, herunder statistikker 
over fællesskabsfinansiercde I eViU-aktivitctcr 
e) gennemførelse af pilotundersøgelser 
I) udvikling af grundlæggende statistiske redskaber. 
>. budgetmyndigheden lasisa'ttcr bevillingerne lor hvert 
enkelt regnskabsår under hensyn til de principper om 
lorsvarlig lorvaltning, søm er omhandlet i artikel 7. i 
Imanslorordningen vedrørende De l.uropaiske lalles 
skabers almindelige budget (')• l'tl udførelsen af disse opgaver gør Kommissionen brug, al 
eksisterende informationskilder, instrumenter og procedu­
rer, herunder OF.CD's, UNESCO's <>g andre internatio­
nale organisationers arbejde og, data. 
i'I III m. I 1S<, 
m ( sn ii _>s. il ål. i.» 
i. l'>9l. 1977, 
I) I (A|.niiloii i< l.u i II I De specilikke aktioner inden l< 
les i oveieiiNstenimelv mej li­nie program iv.ci ks.et 
mug l> Ï/W.4/I Ol 
30 
Nr. L 38/32 De'Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 2. 94 
Artikel S 
Kommissionens specifikke aktioner med hensyn til med­
lemsstaternes indsamling og forelæggelse af statistiske 
data fastlægges efter proceduren i artikel 6 i beslutning 
93/464/EØF. 
Kommissionen trækker i forbindelse med gennemførelsen 
af programmet på nationale eksperters ekspertise, især 
inden for forskning og teknologisk udvikling. 
Artikel 6 
Medlemsstaterne fastslægger og analyserer de nationale 
brugeres behov for fællesskabsstatistikker over forskning, 
teknologisk udvikling og innovation og sender passende 
disponible oplysninger til Kommissionen inden otte 
måneder efter vedtagelsen af denne beslutning. Kommis­
sionen samordner disse aktiviteter. Artikel H 
a) Kommissionen forelægger Rådet en foreløbig rapport 
i 1995, om nødvendigt ledsaget af de forslag, den 
anser for hensigtsmæssige, særlig vedrørende den i 
artikel 4, stk. 1, litra b), omhandlede metodologiske 
ramme og vedrørende gennemførelsen af et system 
baseret på denne metodologi, med henblik på regel­
mæssig indsamling af harmoniserede statistikker over 
forskning, udvikling og innovation, samt for at imø­
dekomme behovene i forbindelse med Fællesskabets 
politik inden for forskning og teknologisk udvikling 
og innovation samt behovet for regionalt opdelte data 
til støtte for strukturpolitikken. 
b) Kommissionen forelægger i 1998 en endelig rapport, 
hvori gennemførelsen af programmet vurderes. 
Artikel 7 
Hvad angår de opgaver, der er omhandlet i artikel 4, 
sender medlemsstaterne eksisterende statistikker over 
forskning, udvikling og innovation og oplysninger om 
den metodologi, der er anvendt ved indsamlingen af disse 
statistikker, herunder de data, der af medlemsstaterne er 
erklæret fortrolige i henhold til national lovgivning eller 
praksis med hensyn til hemmeligholdelse af statistiske 
oplysninger i overensstemmelse med Rådets forordning 
(Euratom, EØF) nr. 1588/90 af 11. juni 1990 om frem­
sendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Euro­
pæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (*). Artikel 9 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 24. januar 1994. 
På Rådets vegne 
G. MORAITIS 
Formand 
(') KIT nr. I I SI al l.C (,. 1990, 
31 
9. .». w.| De Fan op.ciske Fællesskabers I niende Ni. I 3S/3 t 
H//./\(. 
UANDLINGSl'LAN l'Olt UDVIKLING Al l/KI.LKSSKAKSS IAI LSI (KKKK OVKK FORSKNING. 
UDVIKLING OG INNOVATION 
a) Analyse og vurdering af brugernes behov for statistikker over forskning, udvikling og innovation 
Formalet er at indsamle oplysninger om og analysere ile vigtigste brugeres behov; ved de vigtigste 
brugere forstås Fællesskabets institutioner, GIŒST, nationale, regionale og lokale myndigheder, interna­
tionale organisationer og erhvervsdrivende. 
For at lette den langsigtede planlægning og for at skabe konvergens mellem det statistiske arbejde på 
fællesskabsplan og på internationalt, nationalt og regionalt plan tages der ved analysen hensyn til 
behovene på lang sigt. 
b) Om nødvendigt forbedring af den eksisterende metodologiske ramme 
Formålet er at opstille en referenceramme for statistikker over forskning, udvikling og innovation, både 
for eksisterende data på nationalt plan og for indsamling af supplerende data på fællesskabsplan. Denne 
referenceramme vil øge sammenligneligheden af data fra de forskellige medlemsstater. 
Metodologien vil blive videreudviklet i nært samarbejde med OECD og inden fo: OECD's rammer, 
således at der kan drages nytte af det arbejde, denne organisation allerede har giort på området, og 
således at der kan sikres sammenlignelighed med tredjelande. Findes der ikke allerede en hensigtsmæssig 
og anvendelig metodologi, tager Kommissionen initiativ til at udvikle en ramme, der tilgodeser 
Fællesskabets særlige behov. 
Metodologien vil blive anvendt som det grundlæggende harmoniseringsredskab for udvikling af officielle 
fællesskabsstatistikker over forskning, udvikling og innovation, og som anbefalet ramme for uofficielle 
statistikker. x.. 
. Den videre udvikling af metodologien vil blive fastlagt i vejledninger, som vedtages pa fællesskabs­
plan. 
c) Identificering af eksisterende statistisk information om forskning, udvikling og innovation 
Med henblik på udvikling af metodologien og informationssystemet må der foretages undersøgelser for 
at fastslå mængden af eksisterende information om forskning, udvikling og innovation. Formålet med 
undersøgelsen er at påvise omfanget af tilgængelige data., i medlemsstaterne og forskellene mellem 
medlemsstaterne. Disse oplysninger eV nødvendige for at kunne indsamle identiske og sammenlignelige 
data. Det vil fremgå heraf, hvor der især skal sættes ind for at fremme og støtte harmoniseringen af 
statistikker over forskning, udvikling og innovation. 
d) Etablering af de organisatoriske og tekniske bestanddele i et europæisk statistisk informationssystem for 
forskning, udvikling og innovation 
Der vil blive lagt vægt på følgende: 
M idle i 
— Finansieringsmådcr for forsknings- og udviklingsaktiviteter (både private og offentlige! 
— Forsknings- og udviklingspersonale 
— Udgifter til F&U efter sektorer •(virksomheder, siaten, hojere uddannelse). 
liciiillulcr: 
-- Teknologisk innovation i virksomhederne 
— - Udveksling, af højteknologiske produktet og iicncsteydclser. 
Dei vil også indirekte blive tidløn arbe|de vcdiøicnde buskningens direkte virknair, :>>i patenter og 
bibliografi. 
Uaiacne klassificeres cliei euiopa-iskc iioiiieiiklaiinei (N'AKS, NA( I KI.V I osv. • IV; \il bli\e lagi 
s;eilig va:g,l p.i regionale aspektet. 
32 
Nr. L 38/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 2. 94 
Dataene oplagres i databaser, som indeholder: 
1) harmoniserede data om FficU og innovation 
2) nationale data, indsamlet efter nationale fremgangsmåder, som endnu ikke er fuldt ud harmonise­
rede 
3) data indsamlet af Kommissionen. 
e) Gennemførelse af pilotundersøgelser 
For at få flere tilgængelige data om forskning, udvikling og innovation kan det være nødvendigt at 
udføre pilotundersøgelser for at teste gennemførligheden af visse former for dataindsamling. Pilotunder­
søgelserne forbereder vejen for en regelmæssig indsamling baseret på metodologien. De udføres i 
overensstemmelse med de begreber og metoder, der er udviklet i metodologien. 
f) Udvikling af grundlæggende statistiske redskaber 
Der skal udvikles grundlæggende statistiske redskaber for i videst muligt omfang at forenkle indsam-
lingsprocedurerne for datalevecandørerne, og især at mindske den byrde, der påhviler virksomhederne, 
samtidig med at datakvaliteten sikres. De statistiske redskaber omfatter registre, EDI-teknik (electronic 
data interchange), klassifikationssystemer, stikprøver, spørgeskemaer, redskaber til behandling af ind­
samlede data, dataanalysesystemer. 
33 
BILAG n 
Indgående analyse af brugernes behov for Fællesskabsstatistikker 
over forskning, udvikling og innovation 
34 
1. SYNTESE AF RESULTATERNE AF DE NATIONALE RAPPORTER 
1.1 Udgangspunkt 
Efter drøftelser med medlemsstaterne var der enighed om, at Eurostat ikke skulle 
fastsætte nogen bestemt struktur, som medlemsstaterne skal følge ved udarbejdelse af 
de nationale rapporter. Som udgangspunkt blev der udarbejdet et generelt dokument17. 
Medlemsstaterne kunne basere deres rapporter på en særlig dataindsamling hos brugerne 
eller andre foreliggende informationer. Som følge heraf var de nationale rapporter af 
meget forskelligt omfang (fra en halv side til ca. 20 sider). Alle de nuværende 
medlemsstater (med undtagelse af Luxembourg) og Norge har sendt en rapport til 
Eurostat. 
1.2 Almindelige resultater 
De vigtigste brugere af statistikker over F&U og innovation er stort set de samme i alle 
landene: 
eksperter i analyse af politikken inden for videnskab og teknologi 
beslutningstagere 
forskere 
De institutionelle brugere er virksomheder, erhvervsorganisationer, myndigheder, 
forskningsinstitutter, universiteter, internationale organisationer som f.eks. OECD og 
Europa-Kommissionen. 
Ved analysen af brugerbehovet skal der tages hensyn til, at behovet ikke er statisk, men 
ændrer sig i tidens løb. Det behov, der skal analyseres her, er det øjeblikkelige behov 
og behovet i de nærmeste år. 
Det stod klart, at der er et stort behov for sammenlignelige informationer om F&U og 
innovation ikke kun til sammenligninger inden for EU, men også til sammenligninger 
med OECD-mediemmer, som ikke er medlemmer af EU samt endvidere andre 
europæiske og asiatiske lande. Derfor blev et kontinuerligt samarbejde med OECD i 
forbindelse med uarbejdeisen og udviklingen af statistikkerne anset for meget vigtigt. 
I fremtiden skal begreber, systematik og undersøgelsesmetoder koordineres bedre med 
henblik på en yderligere forbedring af sammenligneligheden af såvel F&U- som 
innovationsindikatorer. 
Ofte vil brugerne af de statistiske data gerne selv evaluere resultaterne og effekten af 
investeringer i F&U og innovation. Derfor er de interesserede i at få mulighed for at 
kombinere F&U- og innovationsindikatorer med andre indikatorer. Nyttige i den 
17 
Dette dokument kan rekvireres hos afdeling D3 i Eurostat 
35 
forbindelse er databaser som f.eks. OECD-databasen STAN, hvori der lagres 
informationer om F&U, industriproduktion, udenrigshandel og input/output efter et 
fælles system. Flere lande har også oprettet databaser på mikroplan, hvori der 
kombineres data for en bestemt virksomhed fra forskellige databaser, for at analysere 
sammenhængen mellem videnskab og teknologi og økonomisk styrke. 
Næsten alle lande meddelte, at de havde brug for detaljerede oplysninger om forskning, 
hvortil der gives Fællesskabsstøtte, Dette gælder for indikatorer for 
finansieringsstrømme, statistikker over deltagelse i projekter som led i 
rammeprogrammer osv. Der er lignende interesse for informationer om F&U-
finansiering fra andre internationale organisationer som f.eks. FN med alle dens 
underorganisationer, samt Verdensbanken, OECD mv. 
Der var et generelt ønske om at fastlægge en kerne af indikatorer, der kunne udarbejdes 
årligt og supplerende indikatorer, som man kunne udarbejde med større mellemrum. De 
kvantitative indikatorer kunne også suppleres med kvalitative data. 
Mange brugere mener, at det tager for lang tid at distribuere statistikkerne, og at man 
skulle bestræbe sig for at fremskynde denne proces. Distributionen af dataene skulle 
forbedres ved en bedre udnyttelse af Computernet. 
Behovet for F&U-indikatorer og innovationsindikatorer beskrives mere indgående under 
følgende overskrifter: 
indikatorer for F&U-input 
indikatorer for F&U-output 
indikatorer for F&U-virkninger 
innovationsindikatorer 
andre F&U- og innovationsindikatorer 
andre anvendte indikatorer 
1.2.1 Indikatorer for F&U-input 
De hyppigste internationale indikatorer: 
F&U-statistikker på grundlag af Frascati-håndbogen (hovedsageligt udgivet af 
OECD) 
statistikker over offentlige udgifter til F&U (hovedsagelig udgivet af Eurostat) 
Da man i de fleste lande allerede i længere tid har udarbejdet F&U-statistikker udnyttes 
oplysningerne i F&U-statistikkerne i temmelig stor udstrækning. Til visse formål er de 
eksisterende F&U-statistikker ikke detaljerede nok. Der er brug for mere detaljerede 
opdelinger efter erhvervsgrene, men også efter andre opdelinger f.eks. efter 
videnskabsgrene, socioøkonomiske områder samt bioteknologi, og nogle af dataene er 
der brug for hvert år. I øjeblikket råder mange lande kun over detaljerede F&U-data 
hvert andet år, fordi de pågældende statistiske kontorer kun indsamler dem hvert andet 
år. Der blev ytret ønske om en kvalitetsforbedring af dataene om F&U inden for den 
højere uddannelse. Trods de bestræbelser, der er udfoldet af OECD og andre 
organisationer, er informationernes sammenlignelighed stadig meget begrænset. Der blev 
også forlangt en hyppigere indsamling af data om købere af F&U uden for de 
36 
institutioner, der gennemfører F&U, og man ønskede ligeledes informationer om 
samarbejdet inden for F&U. Derved kunne man få et mere fuldstændigt billede af F&U-
strømmene mellem de forskellige erhvervsgrene. 
Kun få lande havde absolut behov for statistikker over offentlige udgifter til F&U efter 
en detaljeret NABS-underopdeling. Dette betyder ikke nødvendigvis, at andre lande ikke 
har brug for disse data. Adskillige lande tvivlede på, at NABS kan anvendes under det 
etcifrede niveau. Et af de vigtigste mål for analysen af de offentlige udgifter til F&U er 
hurtigst muligt og helst lige efter vedtagelsen af statsbudgettet at kunne forsyne de 
politiske beslutningstagere med oplysninger om F&U-trends på statsbudgettet. De 
foreløbige tal på det etcifrede niveau kunne af de fleste af medlemsstaterne leveres 
meget hurtigere til Eurostat end hidtil og kunne offentliggøres hurtigere. 
Fra flere sider blev der ytret ønske om sammenlignelige data om antallet af enheder, der 
gennemfører F&U. Denne indikator findes ikke i Frascati-håndbogen, og derfor findes 
der ingen internationalt sammenlignelige data. Der er ligeledes behov for en yderligere 
harmonisering af populationer og undersøgelsesmetoder i den forbindelse. 
F&U-aktiviteterne i et land påvirkes ofte kraftigt af multinationale selskaber, der 
opererer i flere lande. Der er brug for en mere systematisk indsamling af informationer 
om disse selskabers F&U-aktiviteter efter gennemførelsesland som supplement til den 
traditionelle statistik om de myndigheder, der gennemfører F&U-arbejder på 
enkeltstatsbasis. Det fremgår af flere nationale undersøgelser, at det er muligt at 
indsamle data ud fra dette synspunkt. 
1.2.2 Indikatorer for F&U-output 
Disse indikatorer omfatter patentanmeldelser, patenttildeling og bibliografiske indikatorer 
(antal artikler og bibliografiske indikatorer (antal artikler, citater, co-citater mv.). 
Der er flere internationale organisationer, der offentliggør patentstatistikker (SEPO, 
WIPO, OECD mv.). Bibliografiske indikatorer offentliggøres ikke regelmæssigt. 
Normalt udlæses de af forskellige databaser til særlige forskningsformål. 
Hidtil har behovet for disse data og anvendelsen af dem været temmelig begrænset. De 
vigtigste brugere af disse indikatorer har formentlig været forskerne. For at udnytte 
dataene bedre og forbedre mulighederne for internationale sammenligninger har OECD 
udgivet en håndbog for anvendelse af patentdata som teknologiske indikatorer. Det er 
nødvendigt med en mere systematisk udarbejdelse og offentliggørelse af sådanne data. 
For at skabe bedre muligheder for sammenligninger af patentdata med andre økonomiske 
data er der behov for en konverteringsnøgle mellem den internationale 
patentklassifikation (IPK) og NACE. En sådan nøgle er allerede under forberedelse af 
EPA i samarbejde med Eurostat. 
1.2.3 Indikatorer for virkningen af F&U 
Disse indikatorer omfatter den teknologiske betalingsbalance og statistikken over handel 
med højteknologiske produkter. Der findes ganske vist en metodologihåndbog om den 
tekniske betalingsbalance udgivet af OECD, men der foreligger kun data fra få 
37 
medlemsstater. Sammenligneligheden af disse data er ikke sikret, da datakilderne 
udgøres af virksomhedsundersøgelser og elementer fra den almindelige 
betalingsbalancestatistik. Brugerne er stadig mere interesseret i data om handelen med 
højteknologiske produkter. Hidtil er de blevet udarbejdet af Eurostat, OECD og nogle 
andre organisationer og med anvendelse af ret forskellige definitioner. 
Der synes helt klart at være behov for disse indikatorer, men de skal metodologisk 
forfines, for at de kan bruges i større omfang. Dataene om den teknologiske 
betalingsbalance burde i højere grad støtte sig på virksomhedsundersøgelser. Det indre 
markeds påvirkning af denne indikator bør opfattes som en del af udviklingsarbejdet. 
Der er brug for en almindelig anerkendt definition på højteknologiske produkter for at 
fremme anvendelsen af denne indikator på internationalt plan. 
1.2.4 Innovationsindikatorer 
Disse indikatorer afledes af en ny slags undersøgelser, der er under udvikling. 
Innovationsundersøgelseme omfatter informationer om innovationskilder, 
innovationsmålsætninger, innovationshindringer, innovationsudgifter, F&U-samarbejde, 
køb og salg af teknologi, patentbeskyttelse og virkninger af innovation. Metodologien 
er indeholdt i OECD's Oslo-håndbog og blev anvendt af Eurostat i forbindelse med det 
fælles spørgeskema, der blev anvendt som grundlag for innovationsundersøgelser i alle 
de gamle EU-medlemsstater og i Norge (fælles innovationsundersøgelse). De nationale 
resultater af disse undersøgelser er allerede til disposition, og resultaterne af de 
forskellige sammenlignende undersøgelser på grundlag af data fra 
Fællesskabsundersøgelsen vil foreligge i 1995. På grundlag af de indhøstede erfaringer 
vil innovationsindikatorsystemet blive videreudviklet for at indlede en ny 
undersøgelsesrunde. 
De nationale rapporter gav udtryk for stor interesse for disse undersøgelser, selv om der 
> ikke var noget direkte krav om data fra undersøgelserne. Det må fastslås, hvilke 
nøgleinformationer om F&U og innovation, der er brug for hvert år (eller hvert andet 
år), og hvilke andre informationer der eventuelt er brug for med større mellemrum. 
Undersøgelsesområdet for innovationsundersøgelseme skal udvides til også at omfatte 
servicesektoren. Der var en vis interesse for innovationsindikatorer, fordi der blev 
bebudet nye produkter. 
1.2.5 Andre F&U- og innovationsindikatorer 
I øjeblikket udvikles der indikatorer for menneskeressourcer inden for videnskab og 
teknologi på basis af en metodologihåndbog (Canberra-håndbogen), der er udarbejdet 
af OECD og Eurostat i fællesskab. 
Da der endnu ikke foreligger nogen resultater fra internationale sammenligninger, er det 
kun helt naturligt, at der ikke blev givet udtryk for noget bestemt behov. Flere lande 
viste interesse for emnet. Det mest påtrængende behov på dette område forekommer at 
være nogle internationalt sammenlignelige indikatorer for forskeres mobilitet mellem 
forskellige sektorer inden for et land og mobilitet mellem flere lande. Der er ligeledes 
brug for tværsnitsundersøgelser af forskernes uddannelsesforløb. Der var også interesse 
for informationer om personer, der skriver doktordisputats og detaljerede oplysninger 
38 
om forskernes uddannelse. Desuden blev der efterlyst informationer om arbejdsløse efter 
køn og uddannelsesniveau. 
1.2.6 Andre anvendte indikatorer 
Virksomhedernes know-how er en af nøglefaktorerne for innovation. En af de faktorer, 
der er forbundet hermed, er udgiftsniveauet for videreuddannelse for hver virksomhed. 
Der er åbenbart behov for oplysninger om disse udgifter. Om kort tid vil der foreligge 
nogle internationalt sammenlignelige informationer fra Fællesskabets "undersøgelse af 
faglig videreuddannelse". 
Der var endvidere behov for indikatorer for anvendelse af nye teknologier. 
Udgifterne til videreuddannelse er en del af et mere otnfattende begreb, nemlig 
immaterielle investeringer. De andre elementer, der indgår som led i de immaterielle 
investeringer, er udgifterne til F&U, samt marketing-udgifterne og andre elementer, som 
f.eks. udgifter til software. Der var også interesse for oplysninger herom. Nogle lande 
har gennemført undersøgelser om immaterielle investeringer, og OECD udarbejder i 
øjeblikket retningslinjer for indsamling af disse informationer. 
Der foreligger ingen planer om udarbejdelse af internationalt sammenlignelige 
statistikker. 
1.3 Enkeltheder fra de nationale rapporter 
I det følgende redegøres der for enkeltheder fra de nationale rapporter ved hjælp af seks 
indikatorgrupper: F&U-input, F&U-output, virkningen af F&U, innovation, 
menneskeressourcer inden for videnskab og teknologi, regionale indikatorer og andre 
indikatorer. 
1.3.1 F&U-inputindikatorer 
Østrig: 
behov for kortere mellemrum mellem F&U-undersøgelseme (to år for alle 
sektorer). I øjeblikket foretages undersøgelserne med 4 års mellemrum på grund 
af manglende midler . 
behov for en underopdeling af kapitel 10 i NABS efter de vigtigste 
videnskabelige sektorer. 
Belgien: 
underopdelingen efter sektorer bør være mere detaljeret og tage sigte på 
strategiske sektorer (elektronikindustri, kemisk industri mv.) og tjenesteydelser 
(telekommunikation, sundhed mv.) 
Danmark: 
indikatorerne for private F&U-udgifter, beskæftigelse og industri anses for 
"vigtige" eller endog "meget vigtige". 
39 
med hensyn til NABS-indikatoren fik man det indtryk af undersøgelsen, at det 
encifrede niveau er tilstrækkeligt, og at det er en vigtig indikator, der bør 
udvikles hurtigst muligt. 
Finland: 
det, der er mest brug for i fremtiden, er en kortere frist for udarbejdelse af disse 
statistikker 
F&U-inputindikatorerne bør udarbejdes årligt for at få mere aktuelle tal. 
Tyskland: 
behov for data om udgifterne til grundforskning (forbundsregeringens udgifter 
og udgifterne på driftsplan) og data om universiteters og forskningsinstitutters 
udgifter på niveau 3. 
Fremtidsudsigter: 
stigende interesse for internationale data om udgifter til grundforskning og 
tværsnitsinformationer (data på tværs af sektorerne vedrørende særlige områder 
som f.eks. sundhed, bioteknologi, men også miljø mv.). 
interesse for data om beskæftigelsen inden for F&U, opdelt efter køn. 
Grækenland: 
Behov for statistikker om offendige udgifter til F&U. Dataene skal indsamles hvert år 
og hvert andet år for interne udgifter. 
Irland: 
behov for statistikker over betalinger for F&U til tredjemand inden for landets 
grænser eller andre foretagender. 
behov for data om antallet af virksomheder, der praktiserer F&U (uanset 
definition). 
behov for data om statslig finansiering af grundforskning, 
behov for mere gennemskuelige data om.-finansiering efter målsætninger (her er 
der snarere tale om nationalt behov end et internationalt behov), 
behov for data om finansiering af andre videnskabelige og teknologiske 
aktiviteter og ikke kun F&U (disse informationer indsamles på nationalt plan, 
men manglen på internationalt sammenlignelige data er dog en hindring), 
behov for data om forskningsmålsætninger, når de højere læreanstalter får tildelt 
midler til forskningsformål. 
Nederlandene: 
behov for detaljerede data om udgifter til F&U og innovation (f.eks. opdelt efter 
forskningstype, finansieringskilder, berørte sektorer, discipliner, fagområder, 
socioøkonomiske områder mv.) 
behov for detaljerede data om offentlig finansiering (efter sektorer). 
Norge: 
principielt behov for sammenfattede F&U-data (den samlede beskæftigelse inden 
for F&U i fuldtidsækvivalenter, de samlede udgifter til F&U i procent af BNP, 
finansieringskilder, berørte sektorer, forskningstype og videnskabsgren). 
behov for data om medicinske videnskaber/sundhedsforskning og socialvidenskab 
samt bioteknologi og miljø på tværs af alle sektorer. 
40 
behov for data om tildelte offentlige midler på NABS-niveau 1 samt en hurtig 
offentliggørelse. 
behov for data om F&U-institutter i virksomhedssektoren (ikke integreret F&U). 
behov for opdelte data (erhvervsgren-/mikroplan) i forbindelse med andre 
teknologiske indikatorer og økonomiske variabler. Der er brug for data for den 
forarbejdende industri, servicesektoren og små virksomheder. 
Spanien: 
behov for indikatorer for de midler, der er anvendt på F&U: 
i) for virksomhedssektoren efter erhvervsgrene (den tocifrede NACE), 
ii) for andre områder (staten, private organisationer uden erhvervskarakter) efter 
videnskabsgrene, 
iii) efter midlernes oprindelse: finansiering fra udlandet. Brugerne er interesserede 
i det samlede beløb for støtte fra EU efter lande, sektorer, projekter, 
videnskabsgrene, programmer (disse data behøves årligt), 
behov for mere kvantitative informationer (om forskningscentre, virksomheder med 
F&U-afdelinger eller laboratorier, eksisterende forskningscentre i EU, videnskabs-
og teknologiparker, F&U-samarbejde, deltagelse i F&U-programmer, teknisk 
udveksling og udveksling af personale, joint ventures, etablering af F&U-
afdelinger). 
Sverige: 
Det er nødvendigt at støtte og intensivere metodologiarbejdet vedrørende F&U på de 
højere læreanstalter. 
Det Forenede Kongerige: 
behov for overensstemmende sektordefinitioner i de enkelte lande (f.eks. behandling 
af CNRS i Frankrig). 
behov for statistikker over finansiering med særskilte data for hvert EU-program. 
1.3.2 Indikatorer for F&U-output og -virkning 
Østrig: 
Brugerne forlanger konstant en ensartet international liste over højteknologisektorer og 
højteknologiprodukter. 
Belgien: 
behov for patentstatistikker, 
nyt behov for udvikling af innovationsprocessen f.eks. spredning og anvendelse af 
nye erfaringer, kvalitative informationer om forskning og innovation og nye 
teknologier, KMU's rolle og bedre integration af F&U-statistikker i andre 
statistikker, 
behov for egnede indikatorer til teknologioverførsel. 
Danmark: 
outputindikatorer er mindre vigtige, 
man regner med, at den bibliografiske analyse får større betydning, forudsat at 
dataenes kvalitet og sammenlignelighed forbedres. 
41 
Finland: 
behov for mere nøjagtige definitioner af bibliografiske indikatorer og 
patentindikatorer og behov for en bedre organiseret indsamling og bearbejdning af 
de hermed forbundne data. 
der bør udvikles nye indikatorer for output af F&U-aktiviteter og sammenhængen 
mellem F&U-aktiviteter og videnskabelig og økonomisk succes skal fremhæves mere 
i fremtiden. 
Tyskland: 
behov for statistikker over patenter og regionale data om patenter, 
bibliografiske indikatorer er vigtige i Tyskland især for internationale 
sammenligninger af forskningsaktiviteter. Hvor stort behovet for disse data vil være 
i fremtiden, og inden for hvilke rammer de anvendes, afhænger af yderligere 
forskning og af metodologiske retningslinjer på internationalt plan. 
Grækenland: 
behov for indikatorer for teknologioverførsel. 
behov for bibliografiske indikatorer og indikatorer for patenter og højteknologi. 
Irland: 
behov for informationer om output af investeringer i F&U. 
behov for udvikling af indikatorer til måling af F&U-output i mindre 
nationaløkonomier. 
behov for data om den teknologiske betalingsbalance. 
behov for udvikling af bibliografiske indikatorer til måling af f.eks. af forskningen 
på de højere læreanstalter. 
Italien: 
behov for oplysninger om udenlandske F&U-investeringer især i forbindelse med 
virksomhedsgrupper. 
Nederlandene: 
behov for statistikker over virkningen af F&U: arbejdsmarkedet, forskernes 
mobilitet, udveksling af know how. 
behov for outputihdikatorer (bibliografi, patenter mv.). 
Norge: 
behov for bibliografiske data, data om samarbejdet inden for F&U. 
behov for statistikker/analyser af virkningen af F&U på rentabiliteten og væksten 
i sammenfattet og detaljeret form. 
behov for måledata til måling af påvirkningen af livskvaliteten (miljø, forventet 
levealder mv.). 
behov for analyser af forskningsinstitutter (de økonomiske rammebetingelser). 
Spanien: 
behov for flere oplysninger om patenter, end dem man får fra OECD. 
udvikling af et fælles basissystem for outputindikatorer, som kan kombineres med 
andre indikatorer for input og økonomisk virkning, bør have prioritet. 
42 
- Der kræves også ækvivalens mellem IPK18, ISIC19, SITC20 og NACE for at kunne 
foretage sammenligninger mellem teknologi på den ene side og produktion og 
vareomsætning på den anden side. 
Sverige: 
Bibliografiske indikatorer og data om patenter anvendes endnu ikke generelt, men 
brugerne gav udtryk for et stigende behov for denne type internationale indikatorer. 
Det Forenede Kongerige: 
Der er stor interesse for udvikling af outputindikatorer til måling af effektiviteten af 
F&U i forbindelse med formuedannelse og forøgelse af livskvalitetet, f.eks. indikatorer 
til overvågning af nye produkter, måling af volumen af den fælles forskning sammen 
med industrielle brugere. Indikatorer for F&U-samarbejde, måling af privat og offentlig 
F&U-samarbejde, måling af livskvalitet, f.eks. børnedødelighed, luftkvalitet, 
vandrenhed, forventet levealder. 
1.3.3 Innovationsindikatorer 
Østrig 
De østrigske brugere har brug for internationalt sammenlignelige innovationsdata på 
basis af henstillingerne fra Oslo-håndbogen og vil gerne se resultaterne af den første 
evaluering af den innovationsundersøgelse, der blev foretaget på Fællesskabsplan. 
Danmark: 
Der kræves informationer om hindringer og målsætninger for innovation. Statistikkerne 
over innovationskilder og innovationsudgifter bør indeholde informationer om 
miljøspørgsmål i forbindelse med innovation. 
Finland: 
For fremtiden skal innovationsindikatorerne • videreudvikles og koordineres på 
internationalt plan for at indsamle homogene tal. 
Tyskland: 
Der er behov for internationalt sammenlignelige data inden for industrien og 
servicesektoren 
Irland: 
undersøgelsesområdet for de kommende innovationsundersøgelser skal udvides til 
foruden teknologisk innovation også at omfatte servicesektoren. 
18 D?K: International Patentklassifikation 
19 
ISIC: International standardklassifikation af al erhvervsmæssig virksomhed. 
20 
SITC: FN's standardvarefortegnelse. 
43 
der bør registreres præstationsdata for virksomhederne for at give mulighed for en 
særskilt analyse af innovatorer og ikke-innovatorer. 
behov for muligheder for en pålidelig og effektiv kvantificering af en virksomheds 
"innovationskapacitet" 
Italien: 
Behov for indikatorer for den tekniske innovation. 
Nederlandene: 
behov for statistikker over udbredelsen af innovation af metoder efter 
aktivitetsområder. 
behov for alternative indikatorer for fornyelsesprocesser inden for KMU. 
Norge: 
behov for inputindikatorer til innovation af metoder, dvs. udgifterne i forbindelse 
med foranstaltningerne. 
behov for andre inputindikatorer end til teknologisk innovation dvs. udgifterne til 
udvikling af organisation, ekspertise og markedsudvikling. 
behov for outputindikatorer til F&U- og innovationsprocessen. 
Spanien: 
behov for regelmæssige innovationsundersøgelser hvert andet år. 
behov for innovationsundersøgelser, der er bedre harmoniseret end Fællesskabets 
innovationsundersøgelse. 
1.3.4 Indikatorer for det videnskabelige og tekniske personale 
Østrig: 
Behov for data om højtuddannet arbejdskraft (ISCED-niveau 6 og 7) inden for alle 
videnskabsgrene (inkusive åndsvidenskab). 
Danmark: 
behov for data om personer, der skriver doktordisputats. 
i forbindelse med beskæftigelse bør/der f.eks. registreres særskilte data efter 
uddannelsesbaggrund (akademisk uddannelse eller anden uddannelse). 
behov for statistikker over forskernes uddannelse og mobilitet. 
Irland: 
- behov for statistikker over menneskeressourcernes mobilitet inden for videnskab og 
teknologi samt viden om, hvorledes teknologioverførslen sker ved beskæftigelse af 
disse menneskeressourcer i industrien og deres mobilitet mellem forskellige 
erhvervsgrene. 
behov for informationer om menneskeressourcemes beskæftigelse og anvendelse 
inden for videnskab og teknologi over niveau 5 i ISCED opdelt efter ISCED-niveau 
samt oplysninger om antallet af arbejdstagere, der ikke er kvalificerede på gmnd af 
deres uddannelse, men på grund af det arbejde, de udfører, samt endvidere 
oplysninger om beskæftigelsen i industrien af personer med forskellige færdigheder 
og forskellige fagområder. 
44 
Italien: 
Behov for data om forskere efter oprindelsesland og alder. 
Nederlandene: 
Behov for sammenlignelige informationer om kvalifikationer og uddannelse. 
« 
Norge: 
behov for statistikker over forskernes mobilitet. 
behov for data om antallet og strømmen af de forskellige akademikergrupper, 
behov for statistikker over personer, der skriver doktordisputats og doktorgrader 
efter videnskabsgrene. 
- behov for statistikker på niveau 6 og 7 i IS CED efter videnskabsgrene. 
- behov for statistikker over forskere efter forskningsområde, køn og videnskabsgrene. 
Portugal: 
Behov for data om videnskabsmænd og ingeniører efter videnskabsgren. 
Spanien: 
Behov for data om menneskeressourcer inden for videnskab og teknologi opdelt efter 
sektor, beskæftigelse, alder, køn, videnskabsgren og tilgang fra uddannelsessystemet og 
udlandet, samt afvandring. 
Sverige: 
Behov for data om udveksling af forskere mellem landene. 
Det Forenede Kongerige: 
behov for data om strømmene af personer fra de højere læreanstalter og 
forskningsinstitutterne til industrien. 
behov for data om annoncering efter og ansættelse af dimittender fra de højere 
læreanstalter inden for videnskab og teknologi. 
1.3.5 Regionale indikatorer 
Østrig: 
De østrigske brugere vil i stigende grad få behov for regionale F&U-data på NUTS-
niveau 1 og 2. 
Belgien: 
Behov for mere sammenlignelige statistikker f.eks. over de samme begreber og metoder 
i forbindelse med indsamling af data og behov for underopdelte statistikker på sektorplan 
og efter regioner under hensyntagen til standardklassifikationer. 
Danmark: 
Regionale data om den private og offentlige sektor anses ikke for særlig vigtige. Ca. 
halvdelen af brugerne anvender dem enten slet ikke eller kun som almindelig 
information. 
Nederlandene: 
Behov for regionale F&U-statistikker over forskningsprojekter. 
45 
Norge: 
behov for data efter finansieringsinstitutter/finansieringskilder. 
behov for data om F&U-centre. 
behov for data om mobilitet såvel inden for et land som mellem flere lande.' 
Portugal: 
Behov for data om F&U-centre og virksomheder efter teknologisektor på regionalt plan 
(NUTS 2,3) 
Spanien: 
Principielt bør alle data, der foreligger på nationalt plan, regionaliseres. 
Sverige: 
Stigende interesse for regionale statistikker og globalisering af F&U. 
1.3.6 Andre indikatorer 
Østrig: 
behov for meget kortsigtede men også langsigtede skøn for F&U-udgifter. 
behov for informationer om finansiering af EU-rammeprogrammer for forskning 
("Rûckflùsse") efter medlemsstater og støtteområder (videnskabsgrene, teknologiske 
målsætninger mv.). 
Belgien: 
meget kortsigtede og langsigtede skøn over F&U-udgifter. 
behov for en særlig deflator for F&U-investeringer. 
Danmark: 
behov for informationer om F&U-samarbejde. 
i forbindelse med internationale organisationers udgifter til F&U er der behov for 
detaljerede oplysninger om modtagerlande, organisationstype og de projekter, der 
har modtaget støtte. 
Finland: 
Behov for statistikker over internationaliseringen af F&U-aktiviteter som f.eks. 
deltagelse i internationale F&U-programmer inden for EU og andre organisationer. 
Frankrig: 
behov for kortsigtede skøn over F&U-trends. 
behov for informationer om de vigtigste organisationer der praktiserer F&U: 
virksomheder, offentlige institutioner. 
behov for informationer om politiske prioriteter og målsætninger inden for de 
enkelte områder i forbindelse med beskæftigelsespolitik og støtte. 
behov for informationer om programmer og om støtte fra forskellige offentlige 
institutter og koordinering med internationale programmer. 
behov for udvikling af informationsteknikker som f.eks. databaser for F&U-
deltagerne i alle lande. 
Tyskland: 
46 
behov for data om tilbagestrømning af midler fra EU-støtteprogrammerne. 
behov for sammenlignelige tidsrækker for vigtige variabler. 
Irland: 
behov for data om samarbejdet inden for forskningen med henblik på tidsmæssig og finansiel 
deltagelse af partnere samt karakteristika for partnere og initiativtagere og forbindelserne 
imellem dem samt endvidere antallet af knyttede forbindelser, samarbejdets finansielle værdi 
og det øvrige output af samarbejdet. 
behovet for data om udbredelsen og anvendelsen af teknologi i virksomheder med henblik på 
en evaluering af anvendelsen af moderne teknologi i industrien. 
Italien: 
behov for hurtige og omfattende informationer fra de normale medier og på basis af 
offentliggørelse i finanstidsskrifter og økonomiske tidsskrifter og/eller ved hjælp af kongresser 
og ad hoc-reklameforanstaltninger. 
behov for data om EU-projekter (forsknings- og finansrapport, indikatorer for deltagelse, 
virkning, kvalitet, effektivitet). 
Nederlandene: 
behov for årlige indikatorer for videreuddannelsesprogrammer og uddannelse på 
arbejdspladsen i forbindelse med F&U-aktiviteter efter aktivitetsområde. 
behov for data om udveksling af lærerpersonale og studenter på højere læreanstalter. 
behov for data om udenlandske studenter. 
behov for data om nationale og internationale forskningsprogrammer efter 
finansieringsorganisationer, koordineringsmekanismer, deltagerorganisationer og 
forskningstyper. 
behov for data om Den Europæiske Unions F&U-midler til højere læreanstalter. 
Norge: 
behov for data om globalisering og udgifter til internationale F&U-samarbejdsprojekter efter 
finansieringskilder. 
behov for en definition på IT-industrien (informationsteknologi) efter erhvervsgrene 
(NACE/ISIC). 
behov for meget kortsigtede skøn. 
behov for statistikker over finansiering af EU-programmer, norsk deltagelse osv. 
Portugal: 
behov for input- og outputindikatorer for EU-rammeprogrammet. 
Spanien: 
behov for indikatorer for uddannelse og andre udgifter klassificeret som "intangible 
investments". 
Sverige: 
behov for data om svensk deltagelse i projekter og programmer i forbindelse med 
rammeprogrammet og behov for sammenligninger med deltagelse og finansiel støtte fra andre 
europæiske lande. 
47 
behov for undersøgelser af de F&U-projekter, der gennemføres i udlandet af multinationale 
selskaber. 
Det Forenede Kongerige: 
behov for systematiske informationer til analyse og udbredelse af teknologi og anvendelse af 
bestemte teknologier i forskellige lande. En database med data om teknologiinput og -output 
ville være et nyttigt supplement til behovet for F&U-deflatorer. 
2. Resultaterne af undersøgelsen af behovet for statistikker over F&U og innovation i 
Kommissionens tjenestegrene. 
Formålet med undersøgelsen var at evaluere det nuværende og kommende behov for statistikker 
over F&U og innovation internt i Kommissionen, og i den forbindelse blev der også gjort forsøg 
på at finde ud af, hvilke tekniske hindringer bmgeme kommer ud for under anvendelsen af sådanne 
statistikker. 
2.1 Opstilling 
Samtlige generaldirektorater og nogle andre enheder har faet et spørgeskema21, der hovedsageligt 
omfatter tre områder: 
det nuværende behov, 
det kommende behov, 
tekniske aspekter i forbindelse med anvendelsen af statistikker. 
Der blev spurgt om, hvilken betydning man tillagde de foreslåede indikatorgrupper, og hvilke 
underopdelinger de adspurgte havde bmg for, og der blev også spurgt om det mest 
hensigtsmæssige detaljeringsniveau, eventuelle nye indikatorer, dataopdatering og skøn mv. 
2.2 Analyse af svarene 
Der blev registreret tre reaktionsformer: 
: type I: de adspurgte udfyldte spørgeskemaet. 
: type II: de adspurgte fandt, at denne evaluering ikke vedkom dem, eller at de ikke kunne 
bidrage med noget hertil. 
: type III: de adspurgte reagerede overhovedet ikke. 
Følgende tabel indeholder en opdeling af de adspurgte enheder efter disse reaktionstyper. 
21 Spørgeskemaet kan rekvireres hos afdeling D3 hos Eurostat 
48 
Type I 1 Type II I Type III 
GD I GD V WJ - her mangler oversættelse 
GDI-A GDVIII GDVI 
GD II GD IX GD X 
GDIII GDXI GD XVIII 
GD IV GD XIV GD XIX 
GD VII GD XX GD XXII 
GD XII 
GFS-Institut for 
teknologisk fremtids­
forskning 
GDXIII 
GDXV 
GD XVI 
GD XVII 
GD XXI22 
GD XXIII | | 
Alle enheder havde mulighed for at lade deres underafdelinger eller enkelte bmgere udfylde så 
mange spørgeskemaer som muligt. Antallet af udfyldte spørgeskemaer pr. enhed svingede fra 1 til 
7. 
Antal udfyldte spørgeskemaer: 
GD I og GD I-A 7 
GD II 1 
GDIII 3 
GDIV 1 
GD VII 1 
GD XII 1 
GFS 6 
GDXIII 1 
GDXV 2 
GD XVI 1 
GDXVII 1 
GD XXIII 1 
2.3 Resultatanalyse 
2.3.1 Indikatorgrupper, der anses for vigtige i øjeblikket. 
Af de data, der foreligger i øjeblikket, anser bmgeme seks gmpper for vigtige for deres løbende 
arbejde. I prioriteret rækkefølge drejer det sig om: 
statistikker over innovation. 
22 Dette generaldirektorat har ganske vist ikke udfyldt spørgeskemaet rigtigt, men har redegjort for sit behov i en 
detaljeret skrivelse. 
49 
statistikker over handel med højteknologiprodukter. 
statistikker over EU-finansiering af programmer for forskning, teknologisk udvikling og 
innovation. 
statistikker over F&U-udgifter og F&U-personale. 
statistikker over teknologiske betalingsbalancer. 
statistikker over udgifter til F&U. 
Alle bmgere er generelt tilfredse med opdelingsniveauet for de foreliggende data og 
indsamlingshyppigheden. 
2.3.2 Underopdeling, som Kommissionens interne brugere har behov for 
For de fleste indikatorer er der behov for en opdeling efter år, regioner og sektorer. Alle brugerne 
havde bmg for regionale indikatorer. Der var følgende særønsker: 
GD I er interesseret i indikatorer for grænseoverskridende strømme af patenter efter de vigtigste 
handelspartnere. 
GD II erklærede, at innovationsindikatorerne bør opdeles efter basisinnovation og 
forbedringsinnovation 
GD III gjorde opmærksom på nødvendigheden af at opdele indikatorerne efter særlige sektorer 
f.eks. efter informationsteknologier (software, hardware) og telekommunikation samt efter 
kontinenter. 
GD IV ville gerne have indikatorerne for offentlige F&U-udgifter opdelt efter hjælpeprogrammer 
og modtagertyper. 
GD XV ønskede en opdeling af patentindikatorene efter virksomhedsstørrelse. 
2.3.3 Indikatorgrupper, der anses for vigtige i fremtiden 
Det drejer sig her om næsten den samme indikatorgruppe som ved det nuværende-behov: 
• statistikker over handel med højteknologiske produkter 
• innovationsstatistikker 
• statistikker over EU-finansiering af programmer for forskning, teknologisk udvikling og 
innovation 
• statistikker over F&U-udgifter og F&U-personale 
• statistikker over den teknologiske betalingsbalance 
• statistikker over offentlige F&U-udgifter 
2.3.4 Behovet for nye indikatorer 
Nogle af Kommissionens tjenestegrene ønsker at Eurostat for fremtiden overvejer at udarbejde nye 
indikatorer på følgende områder: 
a) Indikatorer for output og virkning 
50 
patentindikatorer i forbindelse med indehaverens oprindelse 
indikatorer for andre beskyttelsesformer end udtagelse af patent 
bibliografiske indikatorer som f.eks. angivelse af ejendomsretten til den 
forskning som finansieres af Kommissionen 
indikatorer for teknologisk betalingsbalance som måleværdier for 
globaliseringen 
indikatorer for effektiviteten eller produktiviteten af F&U 
indikatorer for effekten af innovative teknologier til udvinding af energi 
b) Innovationsindikatorer 
indikatorer for forbindelser mellem innovation og udbredelse og 
teknologiinfrastruktur 
c) Andre indikatorer 
indikatorer for globalisering af F&U og innovation 
penetrationsindikatorer for særlige teknologier 
indikatorer for de af Kommissionens finansierede arbejder inden for forskning 
og teknologisk udvikling 
2.3.5 Opdaterede data og skøn 
Opdatering af data og skøn er der bmg for i forbindelse med alle de i spørgeskemaet 
anførte indikatorgrupper. Som skønnet priode blev der hyppigst foreslået 5-10 år. 
2.3.6 De tekniske muligheder 
De hyppigst anvendte dataformidlere er publikationer og databaser. Det største problem 
som bmgeme støder på, når de forsøger at skaffe sig oplysninger om F&U og 
innovation, er ufuldstændigheden af de foreliggende informationer. 
3. KONKLUSIONER AF UDVIKLINGEN AF F&U- OG 
INNOVATIONSINDIKATORER I KOMMISSIONEN 
De nationale rapporter om brugerbehovet og undersøgelsen af Kommissionens behov 
indeholder ikke noget nyt, som Eurostat ikke allerede har taget hensyn til i sine planer 
på området. En generel konklusion kunne være, at Eurostats arbejde på området ikke 
er tilstrækkeligt kendt hverken i medlemsstaterne eller i de enkelte tjenestegrene i 
Kommissionen. Alligevel gav rapporterne og undersøgelsen mulighed for at drage nogle 
konklusioner og fremsætte forslag til arbejdet i fremtiden. 
51 
I forbindelse med udviklingen af en metodologiramme til statistikker over offentlige 
udgifter til F&U kunne der klart skelnes mellem udarbejdelse af hurtige data på basis 
af NABS-niveau 1 og budgetplanen og mere detaljerede data på basis af en analyse af 
de faktiske udgifter på NABS-niveau 2 eller 3 på et senere tidspunkt. 
Forbedringen af kvaliteten af regionale opdelinger af data for de vigtigste F&U-
variabler bør have prioritet. Regionaliseringen af de øvrige F&U-indikatorer og 
innovationsindikatorer er et mere langsigtet mål. Udarbejdelse af statistikken over den 
fællesskabsfinansierede forskning bør ligledes have prioritet. Spørgeskemaet til 
Fællesskabsundersøgelsen af innovation bør revideres i forbindelse med den næste 
revision af Oslo-håndbogen og i nært samarbejde med OECD. 
Der bør udvikles et integreret koncept til F&U-undersøgelser og 
innovationsundersøgelser med henblik på oprettelse af et lovgrundlag for F&U- samt 
innovationsundersøgelser. Dette koncept kunne passende indeholde nogle 
henstillinger til revision af metodologien til F&U-undersøgelser, der skal drøftes med 
OECD ved den næste revision af Frascati-håndbogen. 
I forbindelse med udviklingen af systemet til en statistik over menneskeressourcer 
inden for videnskab og teknologi bør man være opmærksom på, at der hurtigst muligt 
inddrages nogle indikatorer for forskeres mobilitet. 
Der bør gennemføres en undersøgelse af mulighederne for at indsamle internationalt 
sammenlignelige data om multinationale selskabers F&U-aktiviteter i forskellige 
lande. 
De kommende Eurostat-publikationer bør indeholde nogle data om patenter og handel 
med højteknologiprodukter. 
Markedsføringen af Eurostats arbejde og produkter inden for F&U- og 
innovationsstatistik bør forbedres. 
52 
BILAG III 
Statistiske oplysninger om F&U og innovation, der foreligger i EØS-
medlemsstaterne (og Schweiz) 
Resumé af den endelige rapport 
53 
I de sidste årtier er det blevet klart, at forskning og teknologi har fået stigende betydning 
for landenes socioøkonomiske udvikling. Man forventer, at denne udviklingstendens 
fortsætter. Som følge heraf viser de enkelte lande også stigende interesse for registrering 
af aktiviteterne inden for forskning og teknologi, og der stilles stadig flere midler til 
rådighed herfor såvel med hensyn til finansiering som til personale. Behovet for en 
kvantificering af forsknings- og udviklingsbestræbelsrene har ført til oprettelse af særlige 
systemer til frembringelse af kvantitative data, og specialvirksomheder har fået til 
opgave at foretage den nødvendige dataindsamling. 
Den foreliggende analyse er et forsøg på at foretage en gmndig undersøgelse og 
præsentation af de systemer, som EU- og EFTA-landene anvender til registrering af 
deres aktiviteter inden for forskning og teknologi og til indsamling af dé tilsvarende 
data. Eller rettere sagt koncentrerer analysen sig om de almindelige 
dataindsamlingssystemer de indsamlede gerelle F&U-data og bmgeme af disse 
data/informationer. 
Til gennemførelse af analysen blev der udarbejdet 11 spørgeskemaer, et for hver af de 
følgende F&U-emner: 
offentlig finansiering 
staten 
de højere læreanstalter 
private organisationer uden erhvervskarakter v 
virksomhedssektoren 
innovation 
den teknologiske betalingsbalance 
patenter 
højteknologi 
konkurrenceevne 
bibliografi 
Alle de nødvendige parametre blev anvendt i spørgeskemaerne (der blev udarbejdet på 
fransk og engelsk) for at dække hele det ovennævnte undersøgelsesområde. Efter en 
grundig undersøgelse, der startede med de første kontakter til de nationale statistiske 
kontorer og ministerierne for forskning og teknologi i alle medlemsstaterne fandt man 
frem til eksperterne for hvert af de ovennævnte områder. 
Dem sendte man spørgeskemaerne til og der blev modtaget svar for hvert F&U-område 
og for hver medlemsstat. Af de 198 svar, som man regnede med, blev der modtaget 
186, hvilket giver en svarprocent på 94%. 
Der blev først foretaget en vertikal analyse af de indsamlede data dvs. for hvert område. 
Alle medlemsstaternes svar blev analyseret, sammenlignet og forelagt. Denne del af 
analysen indeholder størstedelen af de modtagne informationer med alle de væsentlige 
detaljer. 
54 
Derefter blev der gennemført en horisontal analyse, hvorved der redegøres for hele 
systemet til indsamling af F&U-data i hver medlemsstat. Denne del af analysen er langt 
mere kortfattet for at undgå gentagelse af informationer, der allerede er registreret. 
På gmnd af alle de mange forskellige informationer, der blev indsamlet ved hjælp af 
spørgeskemaerne, og på gmnd af hele emnets komplicerede karakter, blev det besluttet 
at redegøre for hvert enkelt område på en sådan måde, at der bliver taget hensyn til den 
almindelige struktur i hvert spørgeskema, og der analyseres gmpper af spørgsmål til de 
enkelte dele af hvert område. 
Analysen af de modtagne informationer giver et positivt indtryk for alle 
medlemsstaterne. I næsten alle landene er der en hovedcentral for koordinering af 
indsamlingen af F&U-data, og ved indsamlingen anvendes i mere eller mindre grad den 
internationale metodologi og procedure, der er beskrevet i de tilsvarende håndbøger. 
Innovation i virksomheder er et ret nyt emneområde og derfor er den nødvendige 
infrastruktur til registrering af området ikke altid til stede. Generelt er medlemsstaterne 
dog villige til at anvende den egnede metodologi, som OECD har udviklet for nyligt. 
Emneområderne teknologi, teknologisk betalingsbalance og patenter er normalt ikke 
dækket af en særlig dataindsamling. Landene støtter sig til data, som de får fra de 
myndigheder der normalt står for indsamlingen heraf dvs. centralbankerne og 
patentkontorerne. Irland og Det Forenede Kongerige er de eneste medlemsstater, der 
indsamler særskilte data til dækning af disse emneområder. 
De to undersøgelsesniveauer for området teknologisk betalingsbalance skyldes den 
kendsgerning, at visse lande kun registrerer betalingerne og ikke indtægten fra 
teknologiske transaktioner. Irland har også udtrykt bekymring over kvaliteten af de data, 
der stammer fra den undersøgelse, der skal gennemføres i forbindelse med den 
teknologiske betalingsbalance, da sådanne data ikke leveres af centralbanken af hensyn 
til fortroligheden. Generelt skyldes de konstaterede afvigelser fra den foreslåede OECD-
opstilling, at dataene om den teknologiske betalingsbalance normalt er et biprodukt fra 
en myndighed, der normalt ikke beskæftiger sig med indsamling af den slags data. 
Endelig skal der gøres opmærksom på, at åbenbart ingen af medlemsstaterne overvejer 
ændringer af den teknologiske betalingsbalance 1993 efter gennemførelsen af det indre 
marked. 
Patentdataene ligner hinanden meget i alle medlemsstaterne og offentliggøres af de 
kompetente organisationer (EPA, WIPO mv.) i form af en grundlæggende analyse. 
Tilsyneladende findes der ikke noget system i medlemsstaterne til evaluering af patenter 
med undtagelse af et beskrivende system i Belgium. 
Emneområdet højteknologi synes at interessere en række lande, hvor forskningsgrupper 
aktivt forsker i emnet og skriver ret ambitiøse afhandlinger herom. Naturligvis er der 
også nogle af medlemsstaterne, der endnu ikke beskæftiger sig med registrering af 
højteknologi, da de stadig kun beskæftiger sig med udvikling af området. Tyskland er 
det eneste land, der udgiver en regelmæssig højteknologirapport, mendens Italien 
55 
overvejer at påbegynde en regelmæssig udarbejdelse af en sådan rapport i begyndelsen 
af 1996. 
Med hensyn til konkurrenceevne er situationen den samme som inden for højteknologi. 
Ca. halvdelen af medlemsstaterne beskæftiger sig aktivt med måling af 
konkurrenceevnen, medens andre medlemsstater i øjeblikket overvejer at påbegynde 
arbejdet hermed. 
Med hensyn til bibliografi, der stadig er et meget nyt emne, skal til slut nævnes, at de 
fleste medlemsstater endnu ikke har den nødvendige infrastruktur til udarbejdelse af 
regelmæssige statistikker. Der udføres dog et stort forskningsarbejde vedrørende 
metodologien til bmg i forbindelse med dette emne, og nogle lande har allerede 
foretaget en lang række særlige analyser. Det skal nævnes, at intet land hidtil har 
udviklet én national bibliografisk databank, og at dataene til bmg i forbindelse med alle 
udførte arbeder indtil nu kommer fra de kendte internationale databaser. Frankrig er det 
eneste EU-medlemssland, der planlægger en regelmæssig halvårlig bibliografisk rapport. 
56 
BILAG IV 
De første overvejelser om et fremtidigt retsgrundlag for regelmæssige 
undersøgelser af F&U- og innovationsdata i Den Europæiske Union 
57 
1. Begrundelsen for et retsgrundlag 
Der er flere argumenter til fordel for et retsgrundlag. Med et retsgrundlag ville F&U-
og innovationsstatistik få en højere status og ville få prioritet ved tildeling af midler 
såvel på nationalt plan som på EF-plan. 
Bmgeme har bmg for sammenhængende og sammenlignelige informationer om F&U-
relaterede Og ikke-F&U-relaterede faktorer inden for innovationsprocessen. Dette 
fomdsætter, at F&U- og innovationsundersøgelser harmoniseres i størst muligt omfang. 
Separate systemer til F&U- og innovationsundersøgelseme vil medføre en større 
byrdefor virksomhederne ved besvarelse af spørgeskemaerne, hvilket på lang sigt vil 
hindre den videre udviklig af begge undersøgelserne. 
Udkastet til forordning om den strukturelle virksomhedsstatistik, især modulet for den 
strukturelle statistik i industrien indeholder allerede et pålæg om at levere årlige 
informationer opdelt efter firecifrede NACE-kategorier om de samlede udgifter til F&U 
og innovation i minedrift, den forarbejdende industri samt inden for el- og gasforsyning 
og byggeindustrien. Desuden giver forordningen beføjelse til indsamling af nye 
informationer om F&U og innovation. Disse variabler kunne nærmere bestemmes i et 
særskilt modul, der kunne vedlægges forordningen som bilag. 
2. Udvidelse af omfanget 
Naturligvis kan man diskutere om grundlaget kunne være bredere, dvs. om hele paletten 
af videnskabelige og teknologiske indikatorer skulle være omfattet og ikke kun 
virksomhedsundersøgelser vedrørende F&U og innovation. Til disse andre indikatorer 
hører endvidere patenter, bibliografi, den teknologiske betalingsbalane og handelen med 
højteknologiske produkter. Selv om Rådets besliftning om udarbejdelse af et flerårigt 
program til udvikling af Fællesskabsstatistikker over forskning, udvikling og innovation 
omfatter hele paletten af indikatorer, forekommer det i hvert fald på kort sigt vanskeligt 
at få dem alle ind under retsgmndlaget. Med hensyn til kilder, udviklingsgrad eller 
harmonisering er indikatorerne ret heterogene, og i øjeblikket synes der ikke at være 
noget indlysende behov for et så bredt grundlag. Derfor foreslås det, at retsgmndlaget 
på kort sigt kun skal omfatte virksomhedsundersøgelser vedrørende F&U og innovation, 
Forordningen om stmkturel virksomhedsstatistik omfatter principielt også afsnit M-0 i 
NACE, rev. 1 (opdragelse og undervisning, sundhedsvæsen, veterinærsektoren, 
socialsektoren samt af andre offentlige og personlige tjenesteydelser) som i visse 
medlemslande helt eller delvis er en statsopgaver og finansieres over statsbudgettet. 
Dataindsamlingen i disse enheder følger eventuelt senere. Det foreslåede retsgrundlag 
for F&U- og innovationsundersøgelser kunne altså i princippet også omfatte aktiviteter 
i disse afsnit. For at opnå overensstemmelse med sektorerne i Frascati-håndbogen og 
normal praksis blev også den offentlige forvaltning medtaget (afsnit L). 
3. Nødvendige problemløsninger 
Afgørelse om de variabler, der skal være omfattet af retsforskrifterne og hyppigheden 
af den harmoniserede dataindsamling på Fællesskabsplan. 
58 
I mange medlemsstater er der hidtil kun stillet detaljerede F&U-data til rådighed hvert 
andet år. Innovationsdata er hidtil blevet indsamlet med endnu større mellemrum og kun 
på ad hoc-basis. Det ser dog ud til, at der såvel på Fællesskabsplan som på nationalt 
plan er behov for årlige F&U- og innovationsdata vedrørende visse kernevariabler, 
opdelt efter erhvervsgrene. Forordningen om strukturel virksomhedsstatistik indeholder 
allerede kravet om årlige data om F&U-personale og F&U-udgifter. Denne keme kunne 
udvides til også at omfatte visse almindelige innovationsindikatorer. 
Det foreslås, at de detaljerede F&U-indikatorer f.eks. udgifter efter midlernes art og 
oprindelse og indikatorer for F&U-personale efter aktivitet eller kvalifikationer samt de 
regionale underopdelinger fortsat indsamles hvert andet år. Den nuværende praksis i 
forbindelse med detaljerede F&U-undersøgelser i mange medlemsstater ville ikke blive 
ændret. I forventning om at anstrengelserne i forbindelse med innovationsudgifterne i 
fremtiden vil bære fmgt foreslås det, at oplysningerne om innovationsudgifterne for 
fremtiden indsamles hvert andet år. 
Oslo-håndbogen indeholder mange andre variabler vedrørende innovation, f.eks. 
innovationsmålsætninger, kilder til information om innovation, hindringer for 
innovation, F&U-samarbejde, teknologioverførsel, patenter mv. Da man ikke kan 
forvente en hurtig ændring af fordelingen efter disse variabler er det højst sandsynligt 
tilstrækkeligt at indsamle informationer desangående på ad hoc-basis eller i hvert fald 
ikke hyppigere end med 4 års mellemrum. Da innovationsundersøgelser er et nyt område 
og endnu ikke er rigtigt etableret foreslås det, at medlemsstaterne er fleksible i henhold 
til deres egne behov og henstillingerne om anvendelse af internationale normer ved 
inddragelsen af den ene eller den anden variabel i innovationsundersøgelseme. 
Udarbejdelse af en passende undrsøgelsesstruktur i medlemsstaterne. 
Når der er enighed om de nødvendige variabler og hyppigheden af dataindsamlingen, 
skal der oprettes en passende undersøgelsesstruktur i medlemsstaterne. I retsgmndlaget 
vil der ikke være forslag desangående, men disse praktiske aspekter skal der tages 
hensyn til ved udarbejdelsen. 
Harmonisering af undrsøgelserne. 
Innovationsundersøgelseme har udviklet sig forholdsvis uafhængigt af F&U-
undersøgelserne, hvilket måske skyldes den omstændighed, at disse undersøgelser i 
mange lande foretages af forskellige instanser. Selv om det er hensigten at gøre de 
metodologiske rammer forholdsvis konsistente, kræves der i forbindelse med et 
lovgrundlag for F&U- og innovationsstatistik en mere vidtgående integration af de to 
undersøgelsestyper end i øjeblikket. 
4. Implikationer af retsgrundlaget for medlemsstaterne 
F&U-undersøgelserne 
gennemførelse i alle lande mindst hvert andet år. 
tilpasning til den anbefalede målgruppe. 
optagelse af visse nye spørgsmål om innovation er sandsynlig. 
59 
udvikling af de regionale aspekter af F&U-undersøgelserne 
Innovationsundersøgelser 
gennemførelse i alle lande mindst hvert andet år. 
tilpasning til den anbefalede målgruppe. 
konsistens af F&U-informationerne fra innovationsundersøgelseme med 
informationerne fra F&U-undersøgelserne, i givet fald optagelse af spørgsmål om 
F&U-udgifter. 
tilpasning af undrsøgelsernes indhold til reviderede internationale normer. 
5. Andre spørgsmål 
Indberetningen af data til Eurostat skal koordineres med OECD's eksisterende 
indberetningssystemer for at forhindre, at medlemssstateme særskilt indberetter data til 
begge organisationer. Fristen for dataindberetning kunne være 18 måneder efter udløb 
af referenceåret, ligesom i modulet for den stmkturelle statistik i industrien. Samme 
modul kræver endvidere kvalitetsforanstaltninger til sikring af en nøjagtighed på 95%. 
Sådanne foranstaltninger kunne også anvendes i forbindelse med F&U- og 
innovationsstatistikker. 
60 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 42 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 17 
Katalognummer : CB-CO-96-055-DA-C 
ISBN 92-78-00233-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
Cl