Regionsudvalgets udtalelse om »Uddannelse og bevidstgørelse til fremme af bæredygtig udvikling«

(2008/C 53/06)

REGIONSUDVALGET

anbefaler oprettelsen af en attraktiv internetportal med løbende ajourført indhold samt reklame- og undervisningsmateriale for lærere, foreninger, lokale myndigheder og andre aktører, som er interesserede i at fremme bæredygtig udvikling;

opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at samarbejde med medierne, så de får en central rolle i udbredelsen af hensynet til bæredygtig udvikling ved at formidle dennes grundlæggende principper og fordele til den bredest mulige offentlighed på et letforståeligt sprog samt fremme og følge op på den offentlige debat om dette spørgsmål;

tilskynder medierne til at tage initiativer til at offentliggøre resultaterne af læring i bæredygtig udvikling og til at programlægge præsentationer af de lokale og regionale myndigheders foranstaltninger og aktiviteter på tidspunkter, hvor man kan nå ud til målgrupperne for aktiviteterne.

Marek OLSZEWSKI (PL/UEN-AE), Borgmester i Lubicz, Formand for Underudvalget for Uddannelse og Kultur samt Det Fælles Udvalg for Regeringen og de Lokale Myndigheder

Politiske anbefalinger

REGIONSUDVALGET

henviser til, at de lokale og regionale myndigheder i hele EU er en af de vigtigste aktører i udformningen af uddannelses- og informationspolitikken, herunder på bæredygtighedsområdet. De lokale og regionale myndigheders rolle går ud på at fremme, koordinere og støtte denne type aktiviteter. Uddannelse til bæredygtig udvikling kan derfor ikke gennemføres i praksis uden inddragelse af de lokale og regionale myndigheder.

bekræfter eksemplerne på bedste praksis, hvor de lokale og regionale myndigheder spiller en rolle i forbindelse med fremme, gennemførelse og koordinering af bæredygtig udvikling gennem uddannelse og undervisning. Projekter, som fortjener at blive udbredt som gode eksempler, er: RES (Network of Regions on Education for Sustainability), der blev lanceret af regionen Umbria i Italien, EU's uge for bæredygtig energi, det britiske projekt ChangeLAB (Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour), uddannelsessystemet i Bayern (Tyskland) og Finland, hvor faget bæredygtig udvikling er obligatorisk, erhvervsuddannelsessystemet i Nederlandene samt arbejdet i de regionale centre for miljøuddannelse i Polen og folkeuniversiteternes rolle.

fremhæver i den forbindelse, at udviklingen af et samarbejdsnetværk mellem regioner, lokalsamfund og de myndigheder, der dér arbejder for at fremme bedste praksis inden for bæredygtig udvikling og udveksling af erfaringer, er af afgørende betydning. Kommissionen bør, med deltagelse af Regionsudvalget, fungere som en instans, der bakker helhjertet op om registreringen og udbredelsen af bedste praksis på området uddannelse til bæredygtig udvikling.

bifalder erklæringen om, at investering i menneskelig kapital er en forudsætning for bæredygtig udvikling i EU.

mener, at uddannelse er den faktor, der forbinder de tre søjler i en bæredygtig udvikling — økonomisk udvikling, miljøbeskyttelse og socialudvikling. Uddannelse er forudsætningen for den enkeltes udvikling og deltagelse i det moderne samfund, og forudsætningen for udviklingen af samfundene selv.

fremhæver, at uddannelse udgør det vigtigste element i en omfattende proces, der ikke alene indebærer drøftelse af selve idéen, men også forandring af livsstile i retning af respekt for principperne om bæredygtig udvikling i et forsøg på at forbedre folks livskvalitet.

bekræfter, at en passende opdragelse til og forklaring af fordelene ved bæredygtig udvikling kan bidrage til, at de nødvendige livsstilsændringer bliver mere acceptable, så konflikter mellem en traditionel livsstil, der opfattes som »bekvem«, og nyere, mere bæredygtige livsstilsformer, undgås.

bifalder ligeledes, at et af strategiens primære mål er at sikre social lighed og samhørighed gennem uddannelse, oplysningsaktiviteter osv.

understreger, at i mange medlemsstater spiller de lokale og regionale myndigheder en central rolle i opdragelsen til bæredygtig udvikling. Ikke kun pga. eventuelle formelle kompetencer på førskole-, grundskole- eller højere uddannelsesniveau, men ligeledes gennem voksenuddannelse samt kulturpleje og støtte hertil. De optræder ligeledes som en rollemodel for lokale arbejdsgivere og investorer samt leverandører af tjenesteydelser og forsyningspligtydelser.

gør opmærksom på, at medlemsstaterne har forskellige erfaringer med opbygningen af et samfund og en økonomi, der er forenelige med principperne om bæredygtig udvikling. For at øge bevidstheden om betydningen af bæredygtig udvikling er det nødvendigt at udvikle særlige uddannelsesfremmende programmer i de nye medlemsstater og i ansøgerlandene. Tackling af sociale problemer og økonomiske og politiske udfordringer kræver forskellige strategier.

I overensstemmelse med UNECE's (FN's Økonomiske Kommission for Europa) strategi for uddannelse for bæredygtig udvikling af 23. marts 2005 gøres der opmærksom på, at begrebet bæredygtig udvikling, er foranderligt, idet det ændrer sig i takt med vores forståelse af dets grundlæggende processer. Man bør derfor fremhæve betydningen af videnskabelig forskning, der bl.a. bør have som mål at overvåge de forandringer, der sker som følge af en bæredygtig udvikling, og omdefinere begrebet bæredygtig vækst.

Uddannelse som et middel til bevidstgørelse om principperne om og formålet med bæredygtig udvikling

understreger, at en vellykket uddannelse til bæredygtig udvikling ikke er mulig, uden at man i tilstrækkeligt omfang fremmer det engagement, den opbakning og de færdigheder, som kræves blandt lærerne og undervisningspersonalet. En vellykket uddannelse til bæredygtig udvikling kræver endvidere, at miljøbeskyttelse, medborgerskab og sundhedsuddannelse i højere grad indgår i skolernes læseplaner, da det vil øge samfundets bevidsthed om og interesse for dette emne.

opfordrer medlemsstaterne til at udvide mulighederne for at integrere miljøspørgsmål og bæredygtig udvikling i de nationale uddannelsessystemer.

mener, at børn og unge er blandt de vigtigste målgrupper for uddannelse til bæredygtighed, da de er grundlaget for den generation, for hvem disse principper vil stå i centrum for deres værdier og livsstil. Bæredygtig uddannelse bør også omfatte børn i førskolealderen.

opfordrer til, at uddannelsessystemet lige fra børnehaveniveauet fremmer bæredygtig udvikling, og at børnenes viden ikke kun formidles via begreber, men navnlig også gennem en undervisning, som er baseret på sanseoplevelser og praktiske erfaringer.

fremhæver, at familien spiller en vigtig uddannelsesmæssig rolle. Den er grundlaget for enhver form for formel undervisning i bæredygtig udvikling. Regionsudvalget mener derfor, at råd til familien om, hvordan den anvender principperne for bæredygtig udvikling i dagligdagen, udgør en yderst vigtig del af den uformelle uddannelse på dette område.

opfordrer til oprettelse af en attraktiv internetportal med løbende ajourført indhold samt reklame- og undervisningsmateriale for lærere, foreninger, lokale myndigheder og andre aktører, som er interesserede i at fremme bæredygtig udvikling. Portalen kunne oprettes på initiativ af medlemsstaternes undervisnings- og miljøministerier, og særligt udpegede embedsmænd kunne udarbejde forslag til webstedets indhold og offentliggøre ajourførte oplysninger om konferencer, initiativer og foranstaltninger til fremme af bæredygtig udvikling. Regelmæssigt samarbejde med andre institutioner, foreninger og stiftelser, der beskæftiger sig med bæredygtig udvikling, ville også være nyttigt.

mener, at uddannelse til bæredygtig udvikling bør omfatte aktioner, hvis målgruppe mere end nogensinde før omfatter iværksættere, landmænd, offentlig forvaltning, medierne og ngo'er. Disse grupper er især vigtige for integrationen af bæredygtig udvikling i dagligdagen.

Uddannelse har ligeledes til opgave at bevidstgøre den politiske elite og samfundet om behovet for at høre arbejdsmarkedet og føre dialog i forbindelse med gennemførelsen af strategier for bæredygtig udvikling for derved at tage hensyn til samtlige berørte sektorers interesser og skabe balance mellem de enkelte udviklingsaspekter.

bakker op om idéen om at etablere permanente forbindelser mellem Det Europæiske Ungdomsforum og de enkelte rådsformandskaber med henblik på at udveksle synspunkter om, i hvilken retning den bæredygtige udvikling skal gå.

gør opmærksom på betydningen af internationale udvekslingsprogrammer for studerende og elever, der som noget af det vigtigste bl.a. skal øge bevidstheden om værdien af kulturel mangfoldighed og tolerance samt fremme forskellige løsninger for, hvordan man kan skabe bæredygtig udvikling. Programmer som Erasmus, Socrates, Grundtvig, Tempus osv. har udgjort og vil fortsat udgøre et centralt element i uddannelser, der fremmer udveksling af erfaringer fra det daglige liv med hensyn til en bæredygtig livsstil og udbredelse af bedste praksis på dette område.

foreslår, at der fortsat i bred forstand ydes støtte til bestræbelserne for at gøre landbruget grønnere, og at der navnlig skabes en efterspørgsel efter økologiske produkter, ved at man informerer samfundet om fødevarer af høj kvalitet og tilbyder landmænd efteruddannelse i miljøvenlig og integreret landbrug, miljøforanstaltninger inden for landbrug og skovbrug, dyrevelfærd og biomasseproduktion.

opfordrer til at øge udgifterne til miljøbevidstgørelse og i den sammenhæng sætte fokus på at skabe opbakning til indførelsen af tredjegenerationsrettigheder. Dette skal ske ved hjælp af uddannelse i rationel anvendelse af energi, fremme af vedvarende energikilder og miljøvenlige transportformer, bæredygtigt forbrug, anvendelse af miljø- og energimærker, betydningen af en miljøvenlig landbrugsproduktion, genbrug osv.

Livslang læring og bæredygtig udvikling

opfordrer til, at der lægges større vægt på bæredygtig udvikling i det nye integrerede program for livslang læring. Uddannelse af høj kvalitet er af afgørende betydning for anerkendelsen af behovet for at integrere bæredygtig udvikling på alle livets områder. Med dette for øje opfordrer udvalget til at højne uddannelsen af embedsmænd, skole- og universitetslærere, offentligheden i almindelighed, volontører og frivillige samt økonomiske og sociale aktører og til deltagelse i arbejdsgrupper, seminarer og arbejdsforummer om dette emne på europæisk plan.

gør opmærksom på, at det er nødvendigt at gøre erhvervsuddannelsessystemerne mere fleksible, herunder gennem en mere omhyggelig anvendelse af procedurer for godkendelse af uformelt erhvervede færdigheder for derved at lette adgangen til erhvervsuddannelserne for personer, der er udelukket fra uddannelsessystemet. Gode eksempler herpå er de finske og hollandske modeller for certificering og godkendelse af uformelt erhvervede faglige færdigheder.

anbefaler, at medlemsstaterne i fællesskab udarbejder en EU-omspændende model for uddannelse til bæredygtig udvikling, der tager udgangspunkt i følgende:

mener, at fjernundervisning er et af de vigtigste midler, hvormed man kan nå ud til de befolkningsgrupper, der traditionelt er udelukket fra uddannelsesmuligheder: indbyggerne i landdistrikter, handicappede, hjemmegående kvinder osv. Disse grupper udgør et latent og uudnyttet potentiale for udviklingen af det europæiske samfund. Regionsudvalget foreslår, at man øger udgifterne til udvikling af platforme for gratis fjernundervisning og til udvikling af fjernundervisningsprogrammer, herunder folkeoplysningsprogrammer.

påpeger, at det er bydende nødvendigt at sætte obligatorisk undervisning i en lokal og regional sammenhæng. Med henblik herpå foreslår udvalget, at man systematisk udvider R3L-netværket (Regional Statutory Education Networks) til at omfatte alle regioner i EU, herunder EØS-/EFTA-landene og kandidatlandene.

Bæredygtig udvikling og vidensamfundet

mener ikke, at bæredygtig udvikling er mulig uden et vidensamfund. Hvis EU-landene skal udvikle sig økonomisk og klare sig i den globale konkurrence, vil det kræve, at samfundet bliver mere bevidst om betydningen af uddannelse og forskning, at videnskabens anseelse øges, og at de naturvidenskabelige fag styrkes. Hovedparten af ansvaret herfor vil ligge hos de lokale og regionale aktører, der udøver en direkte indflydelse på den formelle primære og sekundære undervisning.

henleder, set i lyset af det fortsatte fald i antallet af studerende inden for de eksakte videnskaber, opmærksomheden på, at børn og unges interesse for naturvidenskab må fremmes (f.eks. gennem øget brug af eksperimenterende pædagogik), hvis principperne for bæredygtig udvikling skal gennemføres. Derudover er der et behov for at intensivere den kønsmæssige mainstreaming, hvilket vil gøre sit til at øge antallet af unge, der læser eksakte videnskaber.

mener, at indsatsen for at skabe tættere forbindelser mellem forskningssektoren, uddannelsessystemet og de regionale myndigheder bør fortsætte. Med dette mål for øje bør kendskabet til bedste praksis, der anvendes inden for EU's rammeprogrammer udbredes, så regionerne bliver klar over de fordele, der ligger i et sådant samarbejde. Regionsudvalget værdsætter den rolle, rammeprogrammerne spiller for overvågningen af de forandringer, der skyldes bæredygtig udvikling.

Forandringer i det europæiske samfund, bæredygtig udvikling og uddannelse

opfordrer, i betragtning af den europæiske befolknings aldring til, at der gøres en indsats for at omstrukturere uddannelsessystemerne, således at også de ældre bliver fuldt integrerede i samfundet.

I lyset af de aktuelle og forestående demografiske, migratoriske og kulturelle udviklingstendenser i Europa er tolerance over for mangfoldighed i samfundet en hovedforudsætning for vedvarende udvikling. Opfordrer medlemsstaterne til at fremme uddannelsesmodeller, hvor tolerance over for andre religioner, kulturer, køn og livsstile udgør et centralt element i borgeroplysningen.

Medier og uddannelse for bæredygtig udvikling

opfordrer i lyset af ovenstående de lokale og regionale myndigheder til at samarbejde med medierne, der spiller en central rolle i udbredelsen af tanken om bæredygtig udvikling ved at formidle dennes grundlæggende principper og fortrin til den brede offentlighed på et letforståeligt sprog og fremme og følge op på den offentlige debat om dette emne.

opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at arbejde snævert sammen med medierne for at udbrede god praksis med hensyn til bæredygtig udvikling.

I betragtning af ovennævnte bemærkninger om de regionale og lokale myndigheders rolle i forbindelse med uddannelse til bæredygtig udvikling opfordres de lokale og regionale myndigheder til at udvikle deres egne kommunikationsstrategier for fremme af bæredygtig udvikling.

tilskynder offentlige institutioner til at indgå samarbejdsaftaler med offentlige og private medieorganisationer, således at miljøspørgsmål indgår i dokumentar-, uddannelses- og underholdningsprogrammer, og at branchens personale er trænet i at behandle sådanne spørgsmål på en rent videnskabelig måde. Endvidere er der behov for at planlægge målrettede kommunikationsstrategier, der ikke blot behandler det pågældende emne eller problem, men også tilpasses de befolkningsgrupper, de er rettet imod, således at adfærdsmønstre og holdninger, der harmonerer med bæredygtig udvikling, formidles ud.

tilskynder medierne til at tage initiativer til at offentliggøre resultaterne at læring i bæredygtig udvikling og til at programlægge præsentationer af de lokale og regionale myndigheders foranstaltninger og aktiviteter på tidspunkter, hvor man kan nå ud til målgrupperne for aktiviteterne.

BILAG

1. Eksempler på bedste praksis opnået i kraft spørgeskemasvarene

Bulgarien

Dobrich kommune i Bulgarien planlægger at føre en aktiv kampagne blandt børn, studerende og voksne og at bruge reklamemateriale med deltagelse af lokale dagblade, radio og fjernsyn for at øge bevidstheden omkring indførelse af affaldssortering. Kommunen er indstillet på at dele resultaterne og erfaringerne ved dette systems indførelse med Regionsudvalget på et senere stadium.

Cypern

Den græsk-cypriotiske by Ayios Athanasios har oprettet et »miljøuddannelsesteam« bestående af tidligere lærere, som er godt inde i emnet. De, der deltager i Grundtvig-programmet, har opstillet et program for at henlede opmærksomheden på miljøspørgsmål. Ayios Athanasios var hovedarrangør af denne proces. Der er udviklet et samarbejde mellem alle de uddannelsesinstitutioner, der bruger deres aktiviteter til at fremme miljøbeskyttelse, genbrug, bæredygtighed mv.

Spanien

Det spanske »Área de Gobierno de Medio Ambiente, Dirección General de Sostenibilidad y Agenda 21, Departamento de Educación para el Desarrollo Sostenible« har et projekt »miljøpraksis under sportsbegivenheder«. Målet er at udbygge sportspotentiale som et redskab i miljøuddannelse for at indføje miljøkriterier i tilrettelæggelsen af sportsarrangementer og fremme miljø- og byvenlig offentlig know-how og adfærd blandt begivenhedens arrangører, idrætsfolkene og tilskuerne. Miljøpraksis ved afholdelsen af sportsbegivenheder iværksættes på 3 områder:

— Madrid som det sted, hvor nationale og internationale sportskonkurrencer finder sted, i samarbejde med de pågældende forbund.

— Madrid som arrangør af begivenheder i mindre målestok, ofte i de enkelte kvarterer.

— Oprettelse af et særligt, frivilligt miljøorgan, som skal inddrages i sportsarrangementer.

Arrangementerne kan inddeles i 3 typer alt efter omfanget af deres miljøpåvirkning:

— Sportsarrangementer på sportsanlæg. Der er tale om arrangementer, som finder sted indendørs eller udendørs på sportsanlæg såsom stadions, swimmingpools, sportshaller, atletikbaner mv.

— Gadesportsbegivenheder, som kræver særlig trafikomlægning, ruteforberedelse og affaldsstyring. Dette gælder for maraton- og cykelløb.

— Sportsarrangementer, der afholdes i grønne områder. I dette tilfælde kan der benyttes parker i byer. Der kan være tale om atletikkonkurrencer, cykelløb eller udendørs svømmekonkurrencer.

Foranstaltninger til at takle de forskellige konsekvenser af arrangementerne (med særlig vægt på miljøeffekten af affald, mobilitet og energi- og vandforbrug) kan klassificeres som god miljøpraksis ved forberedelsen af arrangementet, under arrangementet og efter arrangementet.

Departementet arrangerede i april 2007 det 30. maratonløb i Madrid i samarbejde med MAPOMA, som er en privat arrangør. Der blev taget skridt vedrørende følgende:

— Minimering af affald, fjernelse af svampe, appelsiner og flaskekapsler.

— Øget genbrug med indsamling af t-shirts og plastikflasker ved at lave genbrugsopsamlingssteder.

— Øge miljøbevidstheden blandt løbere og tilskuere.

— Kommunikation med medierne.

— Beskyttelse af følsomme områder på vejen gennem Retiro-parken.

— Mobilitet. Brug af rene, bioethanoldrevne biler som officielle køretøjer.

— Samarbejde med Røde Kors-frivillige (miljø) og Emaus, en velgørende organisation.

— Sponsor. Ecoembes, en non-profit affaldsgenbrugsorganisation.

— Interessenter: uddannelses-, rengørings- og indsamlingsdepartementerne (miljøområdet), Mapoma (maratonarrangører), Ecoembes, Røde Kors, Setém (fair trade) og meaux.

Evaluering:

— En stigning på 5 780 kg i emballagegenbrugen.

— Fjernelse af 70 000 svampe, flaskekapsler og organisk affald.

— En halv times mindre rengøringsbehov.

— 88 % af deltagerne var tilfredse med tiltagene.

— 63 % af deltagerne overholdt miljøforanstaltningerne.

— Uddannelse af arrangører, deltagere og tilskuere.

Blandt andre af departementets aktiviteter skal nævnes:

— FORÅRS-, SOMMER- OG EFTERÅRSSKOLER

Aktiviteterne under disse programmer er rettet mod voksne i almindelighed, voksne og børn sammen, og børn i særdeleshed. Disse sæsonprogrammer er specifikke for uddannelsesdepartementet for bæredygtig udvikling.

Grønne ruter. Aktiviteter, der gennemføres i offentlige parker af historisk, botanisk og kulturel betydning for byen. Der er bl.a. tale om parkerne Retiro, Casa de Campo, Oeste, Fuente del Berro, Quinta de los Molinos, El Capricho, Juan Carlos I, Tierno Galván og Lineal del Manzanares.

Open Days og workshops på miljøområdet. De afholdes på forskellige kommunale miljøforvaltningsanlæg og har til formål at udbrede kendskabet til og forbedre bymiljøet, herunder steder som drivhusene i Retiro og Casa de Campo-parkerne, sommerfugle- og insektcentret, fuglelivs- og storkecentrene, Migas Calientes kompostanlægget og særlige dage for påsætning af fugleringe, tildeling af kolonihaver, børneworkshops, cykelruter mv.

Kurser. Emnerne udvælges med det sigte at få befolkningen til at optræde mere miljøvenligt. Eksempler er bl.a. traditionelt og miljøvenligt havearbejde, fuglebestande i parker, vand i byen, økologisk privat havebrug og klimaændringer.

— TILRETTELÆGGELSE AF ÉN-DAGSARRANGEMENTER, KONGRESSER, UDSTILLINGER

Uddannelsesdepartementet for bæredygtig udvikling leverer uddannelsesrelateret støtte ved at afholde éndagsarrangementer, kongresser og seminarer. Af nogle af de seneste kan følgende nævnes:

— Den første bioethanoldag for bæredygtig transport.

— Udstilling om »træernes hemmelighed«.

— National miljøkongres. To gange om året. Opstilling af en kommunal stand, koordinering mellem kommunale deltagere. Afholdt af CONAMA-stiftelsen.

— Første dag med bæredygtig erhvervsmobilitet, i samarbejde med handelskammeret og mobilitetsstiftelsen.

— Første dag med bæredygtigt havebrug i Fremtidens By, i samarbejde med generaldirektoratet for miljøarven.

Tyskland

Eksempel 1:

I delstaten Bremen i Tyskland indgår bæredygtig udvikling i de løbende uddannelsesprogrammer, som delstatens skoleinstitutter tilbyder. »Projekt plus« ligeledes i den tyske delstat Bremen, har til formål at spare energi på skolerne i Bremen og derigennem give eleverne en større forståelse af bæredygtighedens betydning.

Eksempel 2:

Berlin-Brandenburgs institut for skoler og medier afholder jævnligt uddannelseskurser for lærere om enkeltemner vedrørende bæredygtig udvikling. Endvidere er der hvert år siden 2000 blevet afholdt en særlig konference med uddannelsesworkshops om bæredygtig udvikling. I 2008 afholdes der en tværregional kongres om global oplæring i bæredygtig udvikling i Brandenburg med ovennævnte institut for skoler og medier som ansvarlig. Kongressen benytter millenniummålene og FN's uddannelsestiår som udgangspunkt og har til formål at øge bevidstheden i Berlin og Brandenburg på områderne uddannelse og ungdom samt læseplanerne for konferencen af undervisningsministre og at fremme iværksættelsen via uddannelsesprogrammer og projekter.

Østrig

Eksempel 1:

Oberösterreich udtrykker tilfredshed med indførelsen af en EU-omspændende model for bevidsthedsfremmende tiltag inden for bæredygtig udvikling i forskoler og underskoler. Denne model bør dog være begrænset til nøglebudskaber. Nærmere oplysninger bør gives af lokale og regionale myndigheder, som er bedre i stand til at dække elevernes særlige oplysningsbehov. Tanken om formidling af en fælleseuropæisk bæredygtighedskultur blandt eleverne via bevidsthedsfremmende tiltag kan der kun udtrykkes stor tilfredshed med.

Eksempel 2:

Oberösterreichs akademi for miljø og kultur under Oberösterreichs regering har gennemført uddannelses- og oplysningsaktiviteter til støtte for bæredygtig udvikling i regionen siden 1989. Akademiet har et styringscenter »Agenda 21«, som søsætter, støtter og fremmer »lokale Agenda 21-processer« for et miljø med en fremtid; lokalt benyttes der en kombination af flere metoder (f.eks. flyveblade, kommunale aviser, plakater, opslag, hjemmeside, informationsaftener, personlige kontakter, kontakter med medierne).

Regionens kommuner blev inddraget i oprettelsen og udviklingen af regionens miljøplan. Kommunale og regionale politik-/beslutningstagere blev samlet og forsynet med oplysninger i et forsøg på at få dem til at etablere klimaalliance-/redningssamfund og igangsætte lokale og regionale Agenda 21-processer.

Det videre uddannelsesprogram for regionens akademi for miljø og natur omfatter uddannelse af miljøsagkyndige i kommuner og videreuddannelse af lærere og undervisere med det sigte at øge bevidstheden om betydningen af en bæredygtig livsstil. En undervisningsrække for personer, som er involveret i udviklingsprocesser i kommuner og regioner, er også blevet etableret.

Polen

Eksempel 1:

Polens nationale program for »grønne certifikater« for støtte til og certificering af uddannelsesinstitutioner på området bæredygtig udvikling

Der er her tale om et program for uddannelsesinstitutioner med henblik på støtte og certificering på området »bæredygtig udvikling«. Programmet gennemføres på 2 niveauer: miljøvenlige børnehaveklasser og primærskoler tildeles »grønne certifikater i klasse I« og børnehaveklasser og primærskoler, som er centre for bæredygtig udvikling, tildeles »grønne certifikater i klasse II«.

Programmet har kørt siden januar 2000. Dette uddannelsesinitiativ, som iværksættes af ngo'er, yder effektiv støtte til Polens undervisningssystem ved at forme holdninger og øge miljøbevidstheden blandt børn og unge og i hele samfund, der er grupperet omkring uddannelsesinstitutioner. Grønne certifikater i klasse I og II tildelt institutioner, der opfylder særlige krav, er et eksempel på kvalitetsmærkning på uddannelsesområdet i Polen, som tildeles for aktiviteter på bæredygtighedsområdet. Programmet støttes af ministerierne for miljø og undervisning og sport og af formanden for den nationale fond for miljøbeskyttelse og vandforvaltning, og det gennemføres i samarbejde med det nationale læreruddannelsescenter. Formålet med programmet for grønne certifikater er at formidle tanken om bæredygtig udvikling ved at inspirere samfund, hvor uddannelsesinstitutioner er beliggende, og ved at støtte de tiltag, som disse tager i deres egenskab af lokale centre for bæredygtig udvikling.

Den 22. april 2005 afholdtes i Trzebaw i Polen en åbningshøjtidelighed for »den grønne klasse« rettet ikke blot mod børn og unge fra skolen, men også mod hele lokalsamfundet. Takket være den »grønne klasse« har skolen og kommunen nydt godt af følgende:

— Et friluftsområde, hvor der kan arrangeres undervisning, spil og skolehøjtideligheder.

— Et område, hvor der kan gives »grøn undervisning« i et naturligt miljø (iagttagelse af et »miniøkosystem« af flora og fauna), kunst og teknologiundervisning ved brug af naturlige materialer.

— Et område, hvor børn, lærere, forældre og lokale beboere kan hvile ud og slappe af.

— Et område, der gøres ryddeligt og passes.

Desuden omfattede programmet hele skolemiljøet og lokalsamfundet og påviste, at selv meget små skoler kan arbejde effektivt for at nå mål og opgaver. Initiativet var med til at fremme skolen, som allerede er blevet velkendt lokalt, som en miljøskole. Programmet er værdifuldt, og de fordele, som det indebærer, bør formidles til bredere kredse og mere effektivt, og ansøgningsproceduren om certificering bør forenkles.

Eksempel 2:

»Økoenheder« på underskole nr. 1 i Września

Siden 1999 har skolens ledelse, lærere, elever og forældre arbejdet sammen om talrige miljøinitiativer; indsatsens højdepunkt var tildelingen i januar 2007 af det anerkendte certifikat »miljøbeskytter« (med opbakning fra Polens præsident); inden da var der i tidsrummet 2004-2006 tildelt 3 på hinanden følgende titler for »miljøfremmeindsats«.

Økoenhederne omfattede ikke blot den årlige »gør-verden-ren«-kampagne, men også regelmæssig deltagelse i miljøkonkurrencer, udflugter og ture. Sigtet med disse miljøprojekter var at øge bevidstheden og fremme adfærden med det formål at beskytte dyre- og planteliv (f.eks. ved at sortere affald og brugte materialer med henblik på indsamling).

I 2004 fik skolen tildelt førstepræmien af regionalfonden for miljøbeskyttelse og vandforvaltning. Præmien på PLN 70 000 blev brugt til at oprette et skolecenter for miljø- og naturuddannelse, som bl.a. omfatter multimedieudstyr, undervisningsmateriale, computerprogrammer og en bærbar vejrstation, som gør det muligt at iagttage meteorologiske forhold ude i marken.

Skolen har lanceret et uddannelsesprogram for 4.-6. klasse — som stadig kører — om »miljøet i vort område«. Det omfatter grundlæggende planlægning af den almene undervisning selv i de 6-årige primærskoler og gymnasier i naturundervisningsprogrammer og på andre undervisningsområder.

Programmets hovedemner er naturbevarelse, miljøbeskyttelse og økologi. Der undervises i direkte naturomgivelser. Programmet giver en indføring i forskellige former for naturbevarelse i Września-regionen og andre emner, som hænger nøje sammen med det naturlige miljø såsom beskyttelse af regionale landskaber, vand, luft og jordbund, affaldsforvaltning, hvordan forskellige plantesamfund fungerer og sund livsstil.

I skoleåret 2003-2004 gennemførte skolen også et uddannelsesprojekt, som involverede arbejde på en natursti fra Nowy Folwark til Leśniczówka Słomówko. Takket være dette projekt blev der skabt en natursti i byens udkant, så der kan undervises i natur og biologi ude i marken for elever fra kommunen og oplandet.

Eksempel 3:

Multimediepakke til miljøundervisning (den grønne pakke)

Pakken, som blev til med bistand fra det regionale miljøcenter for Central- og Østeuropa i Warszawa, er brugt som undervisningsmateriale i skolerne i Wielkopolska.

Den grønne pakke er godkendt af undervisningsministeriet og har fået en positiv bedømmelse i miljøministeriet. Det er en gratis multimediepakke til miljøundervisning, som skal bruges af lærere og elever i grundskolen, og den egner sig også for andre uddannelsesniveauer. Pakken omfatter fem dele, der dækker 22 emner med forbindelse til miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling. Pakken omfatter en bog for læreren med planlægning af de enkelte lektioner og baggrundsmateriale, en kassette med videoer og undervisningsfilm, en cd-rom med en lang række oplysninger om miljøbeskyttelse, et »dilemma«-spil og andet nyttigt materiale.

Den grønne pakke hjælper ikke blot elever med at erhverve viden, men indprenter først og fremmest nye værdier og tilskynder til en miljøvenlig adfærd i skolen, hjemme og i de umiddelbare omgivelser. Når eleverne deltager i forskellige aktiviteter, diskussioner, rollespil og beslutningstagning optræder de i vid udstrækning som partnere i forhold til læreren. Gennem lærerne og eleverne overføres værdierne fra den grønne pakke også til familiemedlemmer og samfundet som helhed.

Den første udgave af pakken blev kun uddelt til deltagere i særligt planlagte kurser. I begyndelsen var der tale om uddannelseskurser for aktive lærere og læreruddannere fra hele Polen, som havde vist interesse for at fungere som lokale koordinatorer og for at tilrettelægge og afholde kurser for lærere på sekundærtrinnet fra deres område.

Mellem april og juni 2002 blev der afholdt 5 workshops for 104 deltagere, heriblandt 13 enkeltpersoner fra Wielkopolska (f.eks. fra Poznan, Piła, Kalisz, Konin, Gniezno, og Leszno).

En ny udgave på 5 000 eksemplarer blev fremstillet i april 2003, hvor man byggede videre på erfaringerne og forslagene fra lærere, som havde benyttet den første udgave. Pakken indeholdt nye film, korrigerede planer for lektionerne og en cd. De polske institutioner og organisationer, som havde vist interesse for at omdele de grønne pakker til lærere på sekundærtrinnet, fik leveret pakkerne.

Eksempel 4:

Ph.d.-studier i bæredygtig regional udvikling (opnåelse af EU-midler til at fremme bæredygtig udvikling i regionen) på instituttet for filosofi under fakultetet for samfundsvidenskaber på Adam Mickiewicz Universitetet i Poznan

Studier i bæredygtig udvikling er et værdifuldt initiativ til at imødekomme lokale miljøbehov. Derfor igangsætter Adam Mickiewicz Universitetet i Poznan ph.d.-studier i bæredygtig regional udvikling fra det akademiske år 2007-2008. Kurset er målrettet mod lokal- og regionalrådsmedlemmer og ansatte ved lokale og regionale myndigheder og andre lokale styrende institutioner, embedsmænd, ansatte ved selskaber i den private og offentlige sektor, frivillige, og repræsentanter for ngo'er, der er interesseret i at bringe deres image på linje med strategien for bæredygtig udvikling. Udvælgelsen af studerende til ph.d.-kurset i bæredygtig udvikling blev indledt i 2007. Kurset ledes af Dr. Piotr Warych.

Kursets formål er at uddanne universitetskandidater, som allerede besidder en generel viden om bæredygtig udvikling, samfundsvidenskaber, økonomi og miljøvidenskab, og at bibringe dem færdigheder, så de kan bruge deres viden privat og i deres erhverv. De, der består kurset, skulle være i stand til at forstå og analysere naturlige processer og det komplekse samspil mellem forskellige faktorer. Det er givet, at de vil bidrage til at formidle tanken om bæredygtig udvikling og til at gennemføre den i de økonomiske og sociale processer.

Grækenland

Inden for det formelle skolesystem i Athens præfektur har vi især i de allerseneste år, i samarbejde med de regionale styrelser for undervisning på primær- og sekundærtrinnet, opfordret til at oprette lærer-arbejdsgrupper om miljø- og samfundsemner med det sigte at øge de studerendes bevidsthed og at forbedre indlæringsmetoderne. Når Athens præfektur arrangerer eller er med til at arrangere eller deltager i begivenheder vedrørende civilsamfundets bæredygtige udvikling, søger det via oplysningskampagner at forhåndsbebude sine aktiviteter i presse, tv og radio og at levere relevant audiovisuelt materiale, som gør det lettere at informere og inddrage den brede befolkning. Naturligvis er det særligt vigtigt, at medierne planlægger radio- og tv-udsendelser på tidspunkter, hvor de grupper, som vore aktiviteter eller initiativer er målrettet mod, er disponible.

Sverige

Eksempel 1:

I Dalarna len, som består af 15 kommuner, deriblandt Orsa, igangsættes der i efteråret 2007 et 3-års-projekt med deltagelse af 15 grundskoler og gymnasier fra området (2 skoler i Orsa) med følgende formål:

— Al skolens virksomhed vil blive anskuet i et bæredygtighedsperspektiv og eleverne vil erhverve viden, færdigheder og et ønske om at bidrage til et samfund, der er bæredygtigt på langt sigt.

— Udvikle, afprøve og vurdere bæredygtighedsprocedurer, -metoder og -redskaber dækkende alle skolens aktiviteter, så viden og erfaringer systematisk kan deles og udveksles med andre skoler både i Sverige og andre lande.

Desuden skal projektet sørge for,

— at elever fra de deltagende skoler erhverver viden om og indsigt i, hvad bæredygtig udvikling betyder i teori og praksis;

— at ansatte fra deltagende skoler har kendskab til bæredygtig udvikling og kan videreformidle viden og praksis til eleverne;

— at de deltagende skoler planlægger deres arbejde på en sådan måde, at læseplanernes mål om bæredygtig udvikling og retningslinjerne herfor kan nås;

— at de deltagende skoler kan bygge videre på deres undervisning i globale spørgsmål;

— at interessen for naturvidenskaber og bæredygtige teknologier øges blandt eleverne fra de deltagende skoler;

— at bevidstheden om og forståelsen for samspillet mellem sundhed og bæredygtig udvikling øges blandt elever og medarbejdere fra de deltagende skoler.

Dalarnas forskningsinstitut bidrager ved at overvåge projektet og bedømme de deltagende skolers indfaldsvinkel og resultater for at fremhæve gode, effektive metoder og tilgange til uddannelse i bæredygtig udvikling.

Eksempel 2:

Miljødomstolen (Miljötinget)

Miljødomstolen er en årlig miljøkonference for elever fra 9. klasse og gymnasieklasser i Dalarna og Gävleborg. Sigtet er at øge de unges engagement i miljøspørgsmål gennem en både seriøs og knap så seriøs indsats. Talerne er erhvervsfolk, politikere og repræsentanter for ngo'er. Det turde være indlysende, at arrangementet er narkotikafrit område. Projektet afvikles i et samarbejde mellem regionen Dalarna og Gävleborg regionalråd.

På det politiske plan har Orsa siden først i 1990'erne i sine mål for børn og skole nedfældet, at aktiviteterne på dette område skal tilstræbe at opnå forskellige miljøpriser såsom øko-skole, grønt flag osv. Det betyder, at miljøspørgsmål og bæredygtig udvikling nu står højt på dagsordenen i Orsa. Indsatsen videreformidles, idet børnene bringer budskabet hjem til de øvrige familiemedlemmer.

Orsa kommunes uddannelsesafdelinger er aktive i denne proces i forskellige sammenhænge, f.eks. i kampagnen vedrørende øko-toget (Ekotåg) i Skattungbyn; »Hold Sverige Ren«-uddannelse af alle lærere; et mindre antal lærere har tillige fulgt Dalarna universitetets fem-punkts-miljøkursus i Orsa.

Orsa råder over et aktivt miljøuddannelsesnetværk, som mødes en dag hver måned. Som led i initiativet »Fremtidens skib« (Framtidsskeppet) blev der etableret et »Dalarna skib« (Dalaskeppet), som mødes hvert år i en af Dalarnas kommuner. Anders Sundvall er en af de ledende kræfter. Flere skoler er tildelt grønt flag eller øko-skole-priser etc. Skolerne arbejder aktivt på at fremme bæredygtig udvikling.

Vor skolemadsservice fortsætter med at udbygge sit udvalg af Krav-mad (opfylder krav til miljø-/dyrebeskyttelse og socialt ansvar) hvert år. To eller tre skoler dyrker deres egne grøntsager til brug i skolernes kantiner.

Siden 1997 har Dalarna haft amtsdækkende skolenetværk, som tager sigte på videreuddannelse, oprettelse af fora for erfaringsudveksling, lancering af skoler med grønt flag osv. Lærerne har åbent tilkendegivet, at arbejdet bør fortsættes og videreudbygges. I øjeblikket er der ikke øremærket regionale bevillinger til denne aktivitet. Takket være disse initiativer har Dalarna nu en høj, procentvis andel af landets skoler med grønt flag og skoler med undervisning i bæredygtig udvikling.

I dag hersker der langt større bevidsthed om det vigtige i at beskæftige sig med bæredygtig udvikling, men når det gælder om at omsætte denne bevidsthed til en adfærdsændring, bliver problemet straks sværere. Skoler kan spille en hovedrolle, når det drejer sig om at sørge for, at fremtidige generationer har den viden og de færdigheder, som de har brug for i arbejdet hen imod en langsigtet bæredygtig udvikling.

II. Vanskeligheder ved at informere befolkningen og øge bevidstheden omkring bæredygtig udvikling

— Der informeres systematisk om bæredygtig udvikling i kommunens publikationer (kommunalt nyhedsbrev, oplysningsbrochurer og annoncer). Problemet ligger i, at det skorter på en grundlæggende uddannelse i miljøspørgsmål.

— En passende ramme for strategi, planlægning og programmer findes på EU-plan, indeholdende retningslinjer for bæredygtig udvikling, men man mangler stadig at omsætte viden og knowhow til praksis og at formidle dem ud til den brede befolkning. Særprogrammer bør derfor være koncentreret om at konkretisere bæredygtighed ved at udtænke nyskabende metoder og forsøg inden for uddannelse, kapacitetsopbygning og læring: eksisterende uddannelsesprogrammer bør styres i retning af specialprogrammer, som er afpasset efter omstændighederne i de nye medlemsstater. Problemer med at øge bevidstheden om bæredygtig udvikling skyldes følgende: — Mangel på tværfaglig viden og team-work i de forskellige afdelinger, der er involveret i planlægning. — De stive administrative strukturer vanskeliggør team-work. — Mangel på forudgående forskning med sigte på at kunne dække befolkningens, samfundenes og den private sektors behov. — Der lægges ikke nok vægt på information og bevidsthedsfremme i beslutnings- og fagkredse, mangel på forståelse for det vigtige i information og bevidsthedsfremme for at kunne øge byers miljøstyring og tilskynde borgerne til at være mere opmærksomme på miljøet. — Mangel på budgetressourcer.

— Andre fremfører, at bæredygtighedstiltagene skal være konsekvente og troværdige. Delstaten Brandenburg påpeger, at når det drejer sig om uddannelse og bibringelse af viden spiller organisationer, der mest arbejder med frivillige, en vigtig rolle som supplement til formelle undervisningsinstitutioner som skoler, højere læreanstalter og videregående uddannelsesinstitutioner. Disse frivillige organisationer driver uddannelsescentre og afholder jævnligt arrangementer som led i det arbejde, der udføres i henhold til deres vedtægter. Disse uafhængige uddannelsesleverandører, som de kaldes, har som regel ikke finansielle midler nok til at kunne udføre deres arbejde permanent. De er ofte ude af stand til at fremskaffe den fornødne, uafhængige finansiering til at kunne opnå statstilskud, og de indtægter, som uddannelsesinstitutionerne kan rejse på dette område, er mildest talt begrænsede. Et finansieringsinstrument til støtte for uddannelsesindsatsen i organisationer, der beskæftiger sig med bæredygtighed, ville derfor være særdeles ønskeligt. EU's strukturfonde og den europæiske landbrugsfond for udvikling af landdistrikterne sørger ikke i praksis herfor, enten fordi det falder uden for deres kompetenceområde eller fordi der i den praktiske gennemførelse i medlemsstaterne lægges hovedvægt på andre prioriterede opgaver.

— Et større problem i Oberösterreich er, at udtrykket »bæredygtighed« særskilt betragtet forekommer temmelig akavet og abstrakt og derfor er svært at formidle. Det er også konstateret, at selv hvor der er opnået en passende forståelse af betydningen af bæredygtig udvikling, består der en kløft mellem forståelsen og den konkrete iværksættelse.