EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 10.2.2020 JOIN(2020) 3 final FÆLLES RAPPORT TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Rapport om det generelle toldpræferencearrangement for perioden 2018-2019 {SWD(2020) 16 final} - {SWD(2020) 17 final} - {SWD(2020) 18 final} - {SWD(2020) 19 final} - {SWD(2020) 20 final} - {SWD(2020) 21 final} - {SWD(2020) 22 final} - {SWD(2020) 23 final} - {SWD(2020) 24 final} - {SWD(2020) 25 final}



1.Indledning EU støtter gennem sit arrangement med generelle toldpræferencer (GSP) I ensidigt udviklingslande med at opnå bæredygtig udvikling gennem handel. Handelspræferencer fremmer universelle værdier såsom menneskerettigheder, grundlæggende arbejdstagerrettigheder, miljøbeskyttelse og god regeringsførelse. Denne tredje toårige rapport om GSP er ledsaget af ti fælles arbejdsdokumenter, der er udarbejdet i fællesskab af Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik. Disse indeholder en vurdering af, hvordan de ni begunstigede lande under GSP+-ordningen og de tre begunstigede lande under ordningen "alt undtagen våben" (EBA) har klaret sig under det øgede engagement. Denne rapport omhandler navnlig følgende: 1.I hvor høj grad de begunstigede lande udnytter ordningen. 2.En række overordnede temaer, herunder dødsstraf, civilsamfundets spillerum, børnearbejde og miljø. 3.Partnerskaber: eksempler på, hvordan EU arbejder med partnere om at gøre GSP mere effektiv. Rapporten er baseret på EU's observatørmissioner, midtvejsevalueringen af GSP II , EU's engagement med partnerlande (herunder dialoger om menneskerettigheder), internationale organisationer, civilsamfund og industri. En specifik dialog om civilsamfundet fandt sted den 16. juli 2019 III . 2.Hovedpunkter GSP-begunstigede lande har oplevet fremgang. I perioden 2018-2019 udgik flere lande af ordningen, fordi de opnåede økonomisk status som øverste mellemindkomstland. Derudover bidrog EU's vellykkede forhandlingsdagsorden til, at en række lande kunne forlade GSP, fordi de indgik bilaterale præferenceordninger med EU. Ultimo 2019 var der 71 begunstigede lande, dvs. 11 færre end i den sidste rapport. Hvad angår af præferencernes indvirkning har GSP fået større betydning i både absolutte og relative tal. På trods af det faldende antal begunstigede lande steg værdien af importen til EU fra GSP-lande med 16,2 %, dvs. fra 158 mia. EUR i 2016 til 183,6 mia. EUR i 2018 (den samlede EU-import steg med 13,3 %). Heraf blev 68,9 mia. EUR importeret ved hjælp af GSP. GSP er særlig vigtig for de fattigste lande: Andelen af mindst udviklede lande (LDC'er) i EU's samlede import nåede op på 2,2 % i 2018, hvilket er over dobbelt så meget som LDC'ernes andel af verdensimporten (0,98 % i 2017 IV ). EBA-begunstigede lande oplevede en stigning på 15,3 % af deres præferenceeksport til EU. Værdien af præferenceimporten fra afrikanske GSP-begunstigede lande til EU er steget med 17,2 % og nåede 3,3 mia. EUR. Mauretanien øgede sin GSP-eksport med 62 % og Senegal med 44 %. Andelen af afrikansk GSP-import til EU er imidlertid fortsat forholdsvis lav og udgør mindre end 5 %, på trods af at 38 af de 71 begunstigede lande ligger i Afrika. De mest fremtrædende sektorer, som har glæde af GSP, er inden for tøj. Her har andre lande en tendens til at være mere konkurrencedygtige. Da GSP giver muligheder i mange andre sektorer (såsom forarbejdede fødevarer), kunne den udnyttes bedre. Derudover spiller den manglende bevidsthed omkring ordningen og faktorer, der begrænser afrikanske virksomheders eksportkapacitet, en rolle. Udnyttelsen af handelspræferencer under GSP er steget til 81,8 % i 2018 (78,8 % i 2016). For EBA lå andelen på 93,4 %. Det er hovedsagelig beklædningssektoren, der drager fordel af disse, da der fortsat er problemer med eksportdiversificering. De EU-importører og den industri, der findes i de GSP-begunstigede lande, støtter dagsordenen for bæredygtig udvikling og kan spille en positiv rolle, navnlig med hensyn til at fremme arbejdsmarkedsreformer og sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Eksportindustrier, for eksempel i Pakistan, Bangladesh, Myanmar og Sri Lanka, er ivrige efter at opfylde internationale standarder. Dette er en direkte følge af, at (europæiske) købere insisterer på ansvarlige forsyningskæder og har en større indvirkning på landene. De GSP+-begunstigede lande har oplevet fremgang med hensyn til den effektive gennemførelse af de 27 internationale konventioner, som er angivet i ordningen. De har også påtaget sig yderligere forpligtelser. Alle GSP+-lande har underskrevet Parisaftalen og besvarer af og til anmodninger fra GSP+-observatørmissioner (Filippinerne). Armenien underskrev den anden valgfri protokol til FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR), idet landet stort set afskaffede dødsstraffen, og til konventionen om rettigheder for personer med handicap (CRPD).

Hvad angår børnearbejde, indvilligede Mongoliet i at gennemføre en undersøgelse om børnearbejde efter en nylig observatørmission. Pakistan er i færd med at gennemføre en national undersøgelse af børnearbejde. Sri Lanka var i stand til at nedbringe omfanget af børnearbejde fra 16 % til 1 % ved at indføre "børnearbejdsfri områder". Samtidig har Bolivia hævet mindstealderen for beskæftigelse til den internationale mindstestandard på 14 år. Kap Verde gjorde fremskridt med hensyn til kriminalisering af brugen af mindreårige til prostitution og seksuel udnyttelse. Paraguay vedtog en national strategi for udryddelse af børnearbejde inden 2024. De begunstigede landes forpligtelser er fortsat gældende, efter at de er udtrådt af GSP. I 2019 udstedte Paraguay for eksempel – efter at landet forlod GSP – sin frivillige midtvejsrapport om gennemførelse af henstillingerne fra Menneskerettighedsrådets universelle regelmæssige gennemgang. Nogle lande påtager sig forpligtelserne, før de søger om optagelse i GSP+: Den 14. oktober 2019 vedtog Usbekistan en lov om optagelse i Cartagenaprotokollen om biosikkerhed i forbindelse med landets hensigt om at ansøge om optagelse i GSP+. Der er imidlertid fortsat udfordringer forbundet med at opfyldelsen af GSP-kravene: Civilsamfundets spillerum blev stadig mindre, særlig i Pakistan og Filippinerne. Ønsket om (indførelse af) dødsstraf er vokset, blandt andet i Sri Lanka, Mongoliet og Filippinerne. De fleste begunstigede lande har udfordringer, hvad angår foreningsfriheden. Lande, der ikke er villige til at imødegå og drøfte problemstillinger, kontrolleres nøje. EU forstærkede dialogen med Bangladesh, Cambodja og Myanmar gennem øget engagement for at fremme konkrete tiltag vedrørende og bæredygtige løsninger på alvorlige mangler med hensyn til at respektere grundlæggende menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder. Samarbejdet med de enkelte lande foregår på forskellig vis: Samarbejdet med Bangladesh fokuserer på overholdelsen af ILO-konventionerne. I forbindelse med en EU-observatørmission i oktober 2019 indvilligede myndighederne i Bangladesh i at udarbejde en køreplan med tidsrammer for at forbedre arbejdstagerrettighederne, særlig tilpasningen af Bangladeshs arbejdsmarkedslov og lov om eksportproduktionszoner. Hvad angår Myanmar, blev bekymringer om menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder drøftet under observatørmissioner på højt niveau i oktober 2018 og februar 2019. Drøftelserne fortsatte under det første møde mellem højtstående embedsmænd fra EU og Myanmar i maj 2019 og menneskerettighedsdialogen i juni 2019 mellem EU og Myanmar, som blandet andet ledes af EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder. Manglende resultater i Cambodja med hensyn til menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder medførte, at der blev iværksat en procedure med henblik på en midlertidig tilbagetrækning af toldpræferencer. 3.Udvikling siden den sidste rapport Arrangementet med generelle toldpræferencer består af tre ordninger: Under den generelle GSP-ordning giver EU toldnedsættelser for varer, der er omfattet af ca. 66 % af toldpositionerne og stammer fra lavindkomstlande og lavere mellemindkomstlande, der ikke har indgået andre præferenceaftaler med EU. For lande, der er begunstigede under den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse (GSP+), fjerner EU tolden på varer, der stort set er omfattet af de samme toldpositioner. Gennem ordningen "alt undtagen våben" (EBA) giver EU fuld toldfri og kvotefri adgang til sit marked for alle importerede varer med undtagelse af våben og ammunition fra lande, der af FN er klassificeret som mindst udviklede lande (LDC-lande). De begunstigede lande mister ikke deres EBA-status ved at indgå en frihandelsaftale (FTA) med EU. 3.1.Lovgivningsmæssige ajourføringer Kommissionen vedtog en række retsakter i forbindelse med forordningen: -Varegraduering: Kommissionens forordning af 12. februar 2019 suspenderede toldpræferencerne for en række varer for perioden 2020-2022 for tre begunstigede lande: Indien, Indonesien og Kenya V .

-Fjernelse fra listen over GSP-begunstigede lande: v GSP-status blev trukket tilbage fra lande, der havde opnået status som øverste mellemindkomstland i tre på hinanden følgende år: Cameroun, Fiji, Georgien, Irak, Marshalløerne og Tonga VI (1. januar 2017) og Paraguay VII (1. januar 2019) -Flere lande mistede deres status som begunstiget land, fordi de havde indgået en præferencehandelsaftale med EU: Elfenbenskysten, Ghana og Swaziland (1. januar 2019). Georgien (1. januar 2017) VIII og Ukraine (1. januar 2018) IX . Nogle lande mistede deres EBA-præferencer, fordi de ikke længere havde status som LDC: Samoa (1. januar 2019) X og Ækvatorialguinea (1. januar 2021) XI (i begge tilfælde efter en treårig overgangsperiode regnet fra slutdatoen). Andre retsakter knyttet til GSP-forordningen. -Kommissionens gennemførelsesforordning af 16. januar 2019 XII , som pålægger beskyttelsesforanstaltninger vedrørende import af indica-ris med oprindelse i Cambodja og Myanmar/Burma -Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 11. februar 2019 om indførelse af en procedure for midlertidig tilbagetrækning af toldpræferencer for Cambodja XIII . 3.2.Kommende ændringer GSP-begunstigede lande, der af Verdensbanken klassificeres som øverste mellemindkomstlande i tre på hinanden følgende år, mister deres status som GSP-begunstiget land. Nauru, Samoa og Tonga vil derfor blive fjernet fra listen over begunstigede lande fra den 1. januar 2021. Andre lande har været klassificeret som øverste mellemindkomstlande siden 2018 (Armenien) og 2019 (Sri Lanka). Vietnam mister sin status som GSP-begunstiget land to år efter den kommende ikrafttrædelse af frihandelsaftalen med EU. Erhvervsdrivende vil imidlertid kunne gøre brug af GSP-tolden, hvis denne er mere fordelagtig. I mellemtiden forventes en række LDC'er at miste deres status. Det betyder, at de fjernes fra listen over lande, der er EBA-begunstigede, efter en overgangsperiode på tre år. De kan derefter ansøge om optagelse i GSP+, hvis betingelserne er opfyldt, eller drage fordel af den generelle GSP-ordning. I 2023 vil Bhutan miste sin status efterfulgt af São Tomé og Principe og Salomonøerne i 2024. Der vil i 2021 blive fastsat en dato for Tuvalus og Kiribatis udtrædelse. Bangladesh, Den Demokratiske Folkerepublik Laos, Myanmar, Nepal og Østtimor kan anbefales til udtrædelse samme år. To lande, der er begunstigede under den generelle GSP-ordning (Tadsjikistan og Usbekistan), har udtrykt interesse for at tilslutte sig GSP+-ordningen. 3.3.Fremtidig GSP-forordning Den aktuelle GSP-forordning udløber den 31. december 2023. For at give erhvervsdrivende og begunstigede lande mulighed for at tilpasse sig en ny forordning har Kommissionen påbegyndt det indledende arbejde med den nye forordning. Det er hensigten, at den nye forordning fortsat skal forfølge den samme politik med at fremme bæredygtig økonomisk, social og miljømæssig udvikling i de begunstigede lande, herunder overholdelse af god regeringsførelse og menneskerettigheder, med det hovedformål at udrydde fattigdom. Der vil blive gennemført offentlige høringer i 2020. Europa-Parlamentet vedtog den 14. marts 2019 en ikke-lovgivningsmæssig beslutning om gennemførelse af GSP-forordningen XIV . Europa-Parlamentet anerkender den positive indvirkning, GSP-forordningen har haft, og fremsætter en række henstillinger med henblik på at forberede den kommende GSP-forordning. Den fremtidige forordning bør specielt tilskynde til diversificering, lægge større vægt på forbedring af miljøstandarder og styrke tilsynet. 4.GSP fungerer: økonomiske fordele for udviklingslande I rapporteringsperioden 2018-2019 steg den samlede værdi af EU-import fra GSP-lande betydeligt til trods for det lavere antal GSP-begunstigede lande fra 61,3 mia. EUR i 2016 til 68,9 mia. EUR i 2018. 32,3 mia. EUR kom fra de lande, der drog fordel af den generelle GSP-ordning, cirka 9,5 mia. EUR fra GSP+-begunstigede lande og 27,1 mia. EUR fra EBA-lande XV . Figur 1. Værdien af import til EU under de tre GSP-ordninger

For den samlede EU-import (herunder ikke-præferenceimport) i årene 2016-2018 steg importen fra GSP-begunstigede lande med 16,2 %. EBA-landene oplevede en stigning i deres eksport til EU på 9,9 %, mens GSP+-begunstigede lande oplevede en stigning på 13,4 % og lande under den generelle GSP-ordning på 18,8 %. Indien er det GSP-begunstigede land med den største andel af den samlede import (herunder ikke-præferenceimport), efterfulgt af Vietnam, Nigeria, Bangladesh og Indonesien. Ser man udelukkende på præferenceimporten, er Bangladesh blevet EU's førende GSP-partner tæt fulgt af Indien, Indonesien, Vietnam og Pakistan.



Tabel 1. Værdien af EU's GSP-import fra store begunstigede lande (mio. EUR) og deres procentvise andel af den samlede import og den samlede GSP-import i EU i 2018 Fordelt på vareafsnit befinder størstedelen af importen under GSP (47,9 % af 33 mia. EUR) sig fortsat inden for beklædningsgenstande efterfulgt af fodtøj (11 %), mekaniske redskaber (7 %), fiskeprodukter (4 %), læder (3,7 %) og plast (2,7 %) – se figur 2.



Figur 2. Hovedvareafsnit i EU's GSP-import i 2018



4.1.Midtvejsevaluering: GSP er effektiv I 2018 forelagde Kommissionen sin rapport om anvendelsen af GSP-forordningen XVI for Europa-Parlamentet og Rådet. Denne midtvejsevaluering viser, at EU's GSP fører resultater med sig: GSP kunne fokusere den præferencemæssige indsats for de lande, som havde mest brug for den, og bidrog til deres bæredygtige udvikling. Der er sket en forbedring af effektiviteten af EU's observatørmekanisme, som har ført til forbedringer af menneskerettighederne og arbejdstagerrettighederne. Inden for tekstil- og beklædningssektoren havde præferenceeksporten under EBA en positiv indvirkning på erhvervslivet og jobskabelsen. Et par anbefalinger og opfølgning fra midtvejsevalueringen ·Med hensyn til øget gennemsigtighed: Kommissionen overvejer en række praktiske foranstaltninger for at forbedre tilsynet med GSP+- og fremme civilsamfundets inddragelse og øge opmærksomheden blandt virksomheder og civilsamfundsorganisationer, herunder arbejdsmarkedets parter.

·Anvendelse af beskyttelsesbestemmelserne i GSP-forordningen: I 2019 indførte EU beskyttelsesforanstaltninger for indica-ris fra Cambodja og Myanmar efter en undersøgelse som beskrevet i GSP-forordningen. ·Indledning af tilbagetrækningstiltag, når relevante observatørorganer indberetter alvorlige og systematiske krænkelser: Den 11. februar 2019 iværksatte Kommissionen den midlertidige tilbagetrækningsprocedure vedrørende toldpræferencer, som var tildelt Cambodja. ·Yderligere styrkelse af samarbejdet med udviklingspartnere for samtidig at tiltrække flere investeringer til LDC'er. 5.GSP bidrager til bæredygtig udvikling Med hensyn til arbejdstager- og menneskerettigheder viste midtvejsevalueringen, at GSP+ havde været effektiv som løftestang, både som følge af GSP+-oberservatørsmekanismen og muligheden for tiltrædelse (fra ansøgerlandenes side). Den større hyppighed og forbedrede rækkevidde ved tilsynet med GSP+-overholdelsen har øget EU's løftestangseffekt. I rapporteringsperioden 2018-2019 gennemførte Kommissionens tjenestegrene og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EEAS) observatørmissioner i Armenien, Bolivia, Kirgisistan, Mongoliet, Pakistan, Filippinerne, Sri Lanka, Cambodja, Bangladesh og Myanmar. Ud over den indflydelse, som GSP har på jobskabelsen, hvor skønnet varierer mellem 500 000 i Myanmar og fem millioner i Bangladesh, betød engagementet også en større opmærksomhed omkring arbejdstagerrettigheder, menneskerettigheder og for GSP+'s vedkommende miljø og god regeringsførelse. Der er fremgang, hvad angår børns rettigheder: I Mongoliet blev der vedtaget retsakter om beskyttelse af børns rettigheder, og budgetterne hertil blev øget betydeligt. Paraguay gjorde en indsats for at fremme og beskytte børns rettigheder. I Sri Lanka blev børnearbejde reduceret til 1 %. I Bolivia blev mindstealderen for beskæftigelse bragt på linje med ILO-standarderne. I Pakistan indvilligede regeringen i at gennemføre undersøgelser om børnearbejde. Kap Verde gjorde betydelige fremskridt med hensyn til at kriminalisere seksuel udnyttelse af mindreårige. Potentiel tilbagegang vedrørende menneskerettigheder er blevet imødegået. Opfordringer til at genindføre dødsstraffen er bekymrende. Mest bekymrende er en fornyet opfordring til at stemme for et lovforslag om dødsstraf i Filippinerne. Et sådant forslag ville modarbejde de tiltag, som Filippinerne forpligtede sig til under den anden valgfri protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder. I Sri Lanka giver det anledning til bekymring, at der har været tale om at genoptage henrettelser. Der er dog ikke kun dystre udsigter: Regeringsembedsmænd i Sri Lanka var i forbindelse med en nylig GSP+-mission overbeviste om, at de facto-moratoriet ville vare ved. Konklusionen på Mongoliets egen vurdering var, at genindførelsen af dødsstraf ville være uforenelig med landets internationale forpligtelser. Denne vurdering var med til at modvirke planer om at genindføre dødsstraffen. Endelig drøftes det i Pakistan, hvorvidt det antal forbrydelser, der kan give dødsstraf, skal nedsættes, og landet har i mellemtiden reduceret antallet af henrettelser betydeligt og reformeret proceduren for ansøgninger om benådning. I nogle lande indskrænkes civilsamfundets spillerum. I Pakistan er en række internationale ngo'er blevet udvist, og dette har haft konsekvenser for friheden for de organisationer, der stadig befinder sig i landet. Ytringsfriheden, blandt andet gennem medierne, er truet. I Bolivia har der været meldinger om verbal og fysisk vold mod menneskerettighedsforkæmpere og journalister samt et stigende antal straffesager mod dem. For Filippinernes vedkommende er der alvorlig bekymring over dødstallet i forbindelse med kampagnen mod ulovlige stoffer og manglen på effektiv, upartisk og gennemsigtig undersøgelse af alle dødsfald. Civilsamfundets spillerum indskrænkes også på grund af de foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme. Dette har ført til øget vold mod medlemmer af civilsamfundet, menneskerettighedsforkæmpere, oprindelige folk, journalister og advokater. I Cambodja er der i de sidste tre år sket en forværring af demokratiet, respekten for menneskerettighederne og retsstatsprincippet, herunder stadig mindre plads til politisk opposition, medier og civilsamfund. Armenien udviste på den anden side nævneværdige forbedringer med hensyn til ytrings- og forsamlingsfriheden under "fløjlsrevolutionen" i 2018. Med hensyn til arbejdstagerrettigheder hersker der fortsat bekymring om foreningsfriheden i Sri Lanka, Pakistan, Bangladesh og Myanmar. I Kirgisistan arbejdes der på at vedtage en fagforeningslov, der ville indebære en drastisk begrænsning af fagforeningernes uafhængighed. Filippinernes kongres vedtog en lov om sikkerhedsstillelse for at stoppe misbrug ved indgåelse af kontrakter, som præsidenten for nylig havde nedlagt veto mod. Med hensyn til miljø- og klimaændringer har landene forbedret indberetningen (f.eks. Konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter). Alle begunstigede lande underskrev Parisaftalen og Kigaliændringen af Montrealprotokollen. Der er dog næppe tvivl om, at en øget fokusering på miljø i tilsynet kan sikre en stærkere indvirkning. Den globale ramme for biodiversitet efter 2020 – under konventionen om den biologiske mangfoldighed – forventes at føre til stærkere mål og gennemgangsmekanismer for landenes fremskridt og gennemførelse. 6.Generel GSP-ordning I rapporteringsperioden 2018-2019 forlod Ghana, Elfenbenskysten og Swaziland GSP på grund af deres frihandelsaftaler med EU, mens et land (Samoa) tiltrådte på grund af landets mistede LDC-status, hvilket bragte det samlede antal begunstigede lande op på 15 ved periodens udgang. Nedenstående figur viser fordelingen af præferenceimport XVII under den generelle GSP-ordning i 2018. Figur 3. Store begunstigede lande under den generelle GSP-ordning i 2018 (EU-import i mio. EUR)

På trods af at GSP-importen er faldet lidt (fra 16,6 mia. EUR i 2016 til 16,4 mia. EUR i 2018), er Indien fortsat det mest begunstigede land under den generelle GSP-ordning med 50,8 % af al GSP-import til EU, efterfulgt af Vietnam (27,9 %) og Indonesien (20,5 %). Nigeria og Usbekistan er de sidste to blandt de fem førende lande med marginale andele (henholdsvis 0,4 % og 0,3 %). Varegraduering Varegraduering skal fjerne præferencer fra GSP-begunstigede lande for specifikke vareafsnit ud fra den begrundelse, at der ikke længere er brug for EU-præferencer i forbindelse med import af disse varer. Det gælder for den generelle GSP-ordning. Nye gradueringer anvendes fra den 1. januar 2020 til den 31. december 2022: Tabel 2. Varegradueringer i perioderne 2017-2019 og 2020-2022 GSP-begunstiget land GSP-afsnit gradueret indtil den 31. december 2019 GSP-afsnit gradueret fra den 1. januar 2020 Varebeskrivelse Indien S-5 Mineralske produkter S-6a S-6a Uorganiske og organiske kemikalier S-11a S-11a Tekstilvarer S-14 S-14 Perler og ædle metaller S-15a S-15a Jern, stål og varer af jern og stål S-15b S-15b Uædle metaller (undtagen jern og stål) og varer deraf (undtagen varer af jern og stål) S-17a Lokomotiver, vogne og andet materiel til jernbaner og sporveje S-17b S-17b Køretøjer, cykler, luft- og rumfartøjer, skibe og både Indonesien S-1a S-1a Levende dyr og produkter af dyr undtagen fisk S-3 S-3 Animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier og voks S-5 Mineralske produkter S-9a Træ og varer deraf; trækul Kenya S-2a S-2a Levende planter og blomsterdyrkning Ukraine S-17a Lokomotiver og materiel S-3 Animalske og vegetabilske fedtstoffer og olier og voks 7.GSP+-ordningen GSP+-ordningen er et af EU's primære værktøjer til at fremme bæredygtig udvikling i sårbare udviklingslande. Lande skal opfylde yderligere to sæt kriterier: i) sårbarhed (bestående af importandel og økonomisk diversificering) og ii) bæredygtig udvikling. Hvad angår sidstnævnte, skal de ratificere 27 centrale internationale konventioner om menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder, miljøbeskyttelse og god regeringsførelse. Landene må desuden ikke have taget nogen forbehold, som disse konventioner ikke tillader. Observatørorganernes nylige konklusioner under disse konventioner må ikke afdække nogen alvorlige mangler i den effektive gennemførelse heraf. I rapporteringsperioden 2018-2019 er der ni GSP+-begunstigede lande: Armenien, Bolivia, Kap Verde, Kirgisistan, Mongoliet, Pakistan, Paraguay, Filippinerne og Sri Lanka. Paraguay ophørte med at være et GSP+-begunstiget land den 1. januar 2019, da det blev klassificeret som øverste mellemindkomstland i tre på hinanden følgende år. Figur 4 viser værdien af præferenceimport fra GSP+-lande i 2018. Den største andel kom fra Pakistan, der tegnede sig for 62,2 % af al GSP+-import til EU (74 % i 2018). Figur 4. Store begunstigede lande under GSP+-ordningen i 2018 (import til EU i mio. EUR) 8."Alt undtagen våben"-ordningen EBA er EU's flagskibsinstrument vedrørende handel, der er oprettet med henblik på at hjælpe verdens fattigste og svageste lande, LDC-landene. Et land (Samoa) forlod ordningen i 2019, fordi det mistede sin LDC-status i 2014, hvilket gav 48 begunstigede lande i alt.





Figur 5. Store begunstigede lande under "Alt undtagen våben"-ordningen i 2018 (EU-import i mio. EUR) 9.Partnerskab GSP er mere end et handelsredskab: Dialogen med EU om effektiv gennemførelse af internationale konventioner understøtter den bæredygtige udvikling på længere sigt i de berørte lande. EU yder også finansiering til partnere for at hjælpe med at gennemføre konventioner og udnytte fordelene bedre: I Mongoliet blev der identificeret varer, som kunne markedsføres til EU ved hjælp af GSP+-ordningen. EU-budgetstøtte omfattede – på regeringens anmodning – en undersøgelse af børnearbejde. I Sri Lanka hjalp EU med at formulere en national eksportstrategi. I Den Kirgisiske Republik understøttede EU's tekniske bistand en oplysningskampagne omkring EU's standarder, procedurer og forretningsmodeller, hvilket øgede graden af præferenceudnyttelse. I Armenien hjalp støtte til regionale civilsamfundsorganisationer til udarbejdelsen af evidensbaserede alternative rapporter til FN-rapporteringen. I Kap Verde understøttede EU den første forening for indenlandske arbejdstagere. I Bolivia støttede EU oprettelsen af et center, der yder juridisk pro bono-rådgivning online i sager om politisk vold. I Pakistan støttede EU et projekt, der fokuserede på at styrke de socioøkonomiske rettigheder for kvinder, der arbejder inden for landbruget i Punjab. "SMART Myanmar" vedrører fremme af bæredygtigt forbrug og beklædningsfremstilling. EU samarbejder med ILO gennem projektet Trade for Decent Work for at opnå en bedre anvendelse af ILO's grundlæggende konventioner i Bangladesh. 10.Konklusion EU's unilaterale handelspræferencer hjælper lande med at handle sig ud af fattigdom ved at oprette en værdibaseret økonomi: Over 10 % af EU's import kommer fra GSP-begunstigede lande (herunder ikke-præferenceimport). Ved at gøre det lettere at eksportere til EU tiltrækker GSP investeringer, hvilket bidrager til integrationen i de globale værdikæder. Dette skaber job og indtægter. GSP giver incitamenter til investering i begunstigede lande. Mens præferenceimporten kun udgør en begrænset andel af den samlede EU-import – 3,8 % i 2018 – tilskyndede ordningen virksomheder og regeringer til at kombinere deres forretningsaktiviteter med bæredygtig udvikling. Fremme af god regeringsførelse og menneskerettigheder giver et mere forudsigeligt forretningsmiljø. I beklædningsindustrien introducerer EU-købere nye forretningsmodeller med høje(re) miljø- og arbejdsmæssige standarder. Disse internationale værdier gør virksomheder mere konkurrencedygtige. GSP er nødt til fortsat være udviklingspolitisk relevant. Præferencer bortfalder på grund af handelsaftaler. Det er blevet endnu vigtigere at sikre sammenhæng med andre politikker, så de begunstigede lande kan drage nytte af GSP. Dette omfatter støtte til diversificerende økonomier, tiltrækning af nye investorer, handelslettelser og oplysningskampagner. GSP har brug for stærke partnerskaber: EU vil fortsætte med at have et tæt samarbejde med begunstigede lande og interessenter. Disse partnere, herunder Europa-Parlamentet og EU's medlemsstater, har stor betydning for videreførelsen af dagsordenen for bæredygtig udvikling i 2030. EU's industri spiller en vigtig rolle med hensyn til at opretholde høje standarder for arbejdskraft, produktionsprocesser og miljø og kan støtte landenes bæredygtige udvikling gennem deres forretningsplaner. Vi hjælper udviklingslandene gennem adgangen til EU-markedet i deres bestræbelser på at opnå økonomisk vækst, bekæmpe fattigdom og indføre god regeringsførelse og bæredygtig udvikling. Bilag I. Begunstigede lande

*Afhængig af Verdensbankens klassificering af status som øverste mellemindkomstland.



BILAG II. Statistik Tabel 1. Værdien af præferenceimporten for alle GSP-lande (i tusind EUR)* Tabel 2. Værdien af præferenceimporten efter land under den generelle GSP-ordning (i tusind EUR)* * "Import i alt" dækker al import, herunder varer, der automatisk får den toldfritagelse, som gælder for mestbegunstigede nationer ("MFN"). "EBA-berettiget import" vedrører kun de varer under EBA-ordningen, der ikke på anden måde har fordel af toldfritagelse under MFN.



Tabel 3. Værdien af præferenceimporten efter EBA-land (i tusind EUR)* Tabel 4. Værdien af præferenceimporten efter GSP+-land (i tusind EUR)*