2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/1 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om front-
monterede førerværn på smalsporede landbrugs- og skovbrugshjultraktorer 
KOM(84) 400 endelig udg. 
(Forelagt Rådet af Kommissionen den 23. november 1984) 
(85/C 222/01) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig artikel 100, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og 
sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Rådets direktiv 74/150/EØF af 4. marts 1974 vedrø­
rende tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om 
godkendelse af landbrugs- og skovbrugshjultrak­
torer (!), ændret ved akten vedrørende Grækenlands 
tiltrædelse, indeholder bestemmelser om, at fremgangs­
måden ved EØF-godkendelse for hver af de enkelte 
konstruktionselementer og specifikationer for traktorer 
vil blive fastlagt gennem særdirektiver; bestemmelserne 
vedrørende beskyttelsesanordninger ved væltning samt 
hvorledes de skal fastgøres på traktoren er fastlagt ved 
Rådets direktiv 77/536/EØF (2) og 79/622/EØF(3); 
disse to direktiver, hvoraf det ene vedrører dynamisk 
prøvning og det andet statisk prøvning — valget over­
lades i øjeblikket til fabrikanten — gælder for stan­
dardtraktorer, dvs. traktorer med en fri højde på højst 
1 000 mm og en fast eller indstillelig sporvidde af de 
drivende aksler på 1 150 mm eller derover og en masse 
mellem 1,5 og 4,5 tons for traktorer, som omtales i 
direktivet vedrørende dynamisk prøvning, og 800 kg 
eller derover for traktorer, som omtales i direktivet 
vedrørende statisk prøvning; 
(') EFT nr. L 84 af 28. 3. 1974, s. 10. 
(2) EFT nr. L 220 af 29. 8. 1977, s. 1. 
(3) EFT nr. L 179 af 17. 7. 1979, s. 1. de traktorer, som omhandles i dette direktiv, har en fri 
højde på højst 600 mm, en sporvidde for de to aksler på 
under 1 360 mm og en masse på mellem 600 kg og 3 000 
kg; anordninger til beskyttelse i tilfælde af væltning for 
disse traktorer, som anvendes til særlige formål, kan 
underkastes særlige bestemmelser eller alternative 
bestemmelser til dem, der er indeholdt i de to direktiver 
77/536/EØF og 79/622/EØF; 
de tekniske forskrifter, som smalsporede traktorer i 
henhold til de nationale lovgivninger skal opfylde, 
omfatter bl. a. førerværn og disses fastgørelse på trak­
toren ; disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til 
medlemsstat; det er derfor nødvendigt, at samtlige 
medlemsstater vedtager ensartede forskrifter enten som 
tillæg til eller i stedet for deres nugældende bestem­
melser, særligt med henblik på for hver af disse traktor­
typer at kunne indføre fremgangsmåden for EØF-stan-
dardtypegodkendelse i henhold til Rådets direktiv 74/ 
150/EØF; 
de førerværn, der er omfattet af dette direktiv, er to 
beskyttelsesbøjler monteret foran førersædet, som 
kendetegnes ved, at det frie område er mindre, efter 
som traktoren er af mindre model og ikke bør være 
hindret under nogen omstændigheder, ligesom disse 
værn (uanset om de kan klappes sammen eller ej) bør 
bibeholdes, da de trods alt let kan anvendes: førerværn 
i form af bagtil monterede beskyttelsesbøjler samt 
førerhuse omhandles i et andet særdirektiv; 
ved en harmoniseret fremgangsmåde for komponentty­
pegodkendelse af førerværn og disses fastgørelse på 
traktoren sættes den enkelte medlemsstat i stand til at 
konstatere, om de fælles bestemmelser for fremstilling 
og afprøvning er overholdt, og til at underrette de 
andre medlemsstater herom ved at sende dem kopier af 
den typegodkendelsesattest, der udstedes for hver type 
førerværn og dets fastgørelse på traktoren; anbringelse 
af EØF-typegodkendelsesmærke på alle førerværn, der 
Nr. C 222/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2.9.85 
er fremstillet i overensstemmelse med den godkendte 
type, overflødiggør en teknisk kontrol med disse fører­
værn i de øvrige medlemsstater; fælles forskrifter 
vedrørende andre dele i og specifikationer for fører­
værn, særligt sådanne som dimensioner, døre, sikker-
hedsglas, sikring imod at traktoren ruller videre, 
dersom den vælter, beskyttelse af passagerer osv., vil 
blive udformet på et senere tidspunkt; 
de harmoniserede forskrifter tilsigter primært, at 
arbejds- samt færdselssikkerhed øges i hele Fællesska­
bets område; det er af denne grund nødvendigt at 
indføre krav om, at traktorer, som er omfattet af dette 
direktiv, skal være forsynet med førerværn; 
den indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgiv­
ning vedrørende traktorer omfatter gensidig anerken­
delse af den kontrol, som hver af dem udfører på 
grundlag af fælles forskrifter — 
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: 
Artikel 1 
Dette direktiv finder anvendelse på traktorer, som er 
defineret i artikel 1 i direktiv 74/150/EØF, og som har 
følgende kendetegn: 
— fri højde under for- og bagakslerne på højst 600 
mm, differentiale medregnet; 
— mindstesporvidde på begge aksler på under 1 150 
mm og maksimal sporvidde under 1 360 mm; 
— masse på mellem 600 og 3 000 kg, svarende til trak­
torens egenvægt i henhold til punkt 2.4 i bilag I til 
direktiv 74/150/EØF, inklusive førerværnet 
monteret i overensstemmelse med nærværende 
direktiv og traktoren forsynet med de største dæk, 
som fabrikanten anbefaler. 
Artikel 2 
1. Den enkelte medlemsstat meddeler EØF-kompo-
nenttypegodkendelse til enhver type førerværn og dets 
fastgørelse på traktoren, der er i overensstemmelse med 
konstruktions- og afprøvningsforskrifterne i bilag I til 
IV. 
2. En medlemsstat, der har meddelt EØF-komponent-
typegodkendelse, træffer — om fornødent i samarbejde 
med de kompetente myndigheder i de øvrige medlems­
stater — de nødvendige foranstaltninger til i påkrævet 
omfang at kontrollere, at produktionen er i overens­
stemmelse med den godkendte type. Kontrollen udøves 
ved stikprøver. 
Artikel 3 
Medlemsstaterne tildeler fabrikanten af en traktor eller 
af et førerværn eller deres befuldmægtigede et EØF-
typegodkendelsesmærke som vist i bilag VII for hver 
type førerværn og disses fastgørelse på traktoren, som 
de typegodkender i medfør af artikel 1. Medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger 
for at hindre, at der anvendes godkendelsesmærker, der 
kan medføre forveksling af førerværn af en type, der er 
meddelt komponenttypegodkendelse for, i henhold til 
artikel 1, med andre anordninger. 
Artikel 4 
1. Medlemsstaterne kan ikke forbyde salg af fører­
værn eller dele til deres fastgørelse på traktorer under 
henvisning til deres udførelse, når disse er forsynet med 
EØF-typegodkendelsesmærke. 
2. En medlemsstat kan dog forbyde salg af førerværn, 
der er forsynet med EØF-typegodkendelsesmærke, men 
som ikke er i overensstemmelse med den godkendte 
type. 
Den pågældende medlemsstat underretter omgående de 
øvrige medlemsstater og Kommissionen om de trufne 
foranstaltninger og begrunder samtidig sin beslutning. 
Artikel 5 
De kompetente myndigheder i den enkelte medlemsstat 
fremsender inden en måned til de kompetente myndig­
heder i de andre medlemsstater kopier af EØF-kompo-
nenttypegodkendelsesattesterne, hvoraf et eksempel ses 
i bilag VIII, for hver type førerværn, som de meddeler 
eller nægter typegodkendelse for. 
Artikel 6 
1. Konstaterer en medlemsstat, der har meddelt en 
EØF-komponenttypegodkendelse, at flere med samme 
EØF-typegodkendelsesmærke forsynede førerværn og 
deres fastgørelse på traktoren ikke er i overensstem­
melse med den type, den har meddelt typegodkendelse 
for, træffer den de nødvendige foranstaltninger for at 
sikre, at produktionen bringes i overensstemmelse med 
den godkendte type. De kompetente myndigheder i den 
pågældende medlemsstat underretter de kompetente 
myndigheder i de andre medlemsstater om de trufne 
foranstaltninger, der eventuelt, såfremt det drejer sig 
om en alvorlig og gentaget uoverensstemmelse, vil 
kunne udstrækkes til at omfatte inddragelse af EØF-
typegodkendelsen. De samme myndigheder træffer de 
samme foranstaltninger, når de af de kompetente 
myndigheder i en anden medlemsstat underrettes om 
sådan manglende overensstemmelse. 
2. De kompetente myndigheder i medlemsstaterne 
skal inden en måned underrette hinanden om inddra­
gelse af en meddelt EØF-typegodkendelse samt om 
grundene hertil. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/3 
Artikel 7 Artikel 10 
Enhver afgørelse truffet på grundlag af de til 
gennemførelse af dette direktiv udstedte bestemmelser, 
hvorved en typegodkendelse for et førerværn nægtes 
eller inddrages, eller hvorved der udstedes forbud mod 
salg eller benyttelse, skal nøje begrundes. Sådanne 
afgørelser skal meddeles de berørte parter med oplys­
ning om de i medlemsstaterne gældende retsmidler og 
om fristerne for disses anvendelse. 
Artikel 8 
Medlemsstaterne kan ikke nægte EØF-standardtype-
godkendelse eller national godkendelse af en traktor 
under henvisning til førerværn og deres fastgørelse på 
traktorer, hvis disse er forsynet med EØF-typegodken-
delsesmærke, og hvis de i bilag IX anførte forskrifter er 
overholdt. 
Artikel 9 
Medlemsstaterne kan ikke nægte eller forbyde salg, 
registrering, godkendelse, ibrugtagen eller brug af trak­
torer med henvisning til førerværn og deres fastgørelse 
på traktoren, dersom disse er forsynet med EØF-type-
godkendelsesmærke, og hvis de i bilag IX anførte for­
skrifter er overholdt. Traktorer, som er omfattet af artikel 1, skal være 
udstyret med førerværn. Førerværnet skal, dersom der 
ikke er tale om en bagtil monteret beskyttelsesbøjle 
eller et førerhus, opfylde enten bestemmelserne i bilag I 
til V i nærværende direktiv, i direktiv 77/536/EØF eller 
i direktiv 79/622/EØF. 
Artikel 11 
De ændringer, som er nødvendige for at tilpasse for­
skrifterne i bilagene til den tekniske udvikling, vedtages 
efter fremgangsmåden i artikel 13 i direktiv 74/150/ 
EØF. 
Artikel 12 
1. Medlemsstaterne sætter de fornødne bestemmelser 
i kraft for at efterkomme dette direktiv inden atten 
måneder efter dets meddelelse og underretter straks 
Kommissionen herom. 
2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de 
vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på 
det område, der er omfattet af dette direktiv. 
Artikel 13 
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. 
Nr. C 222/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
BILAGSFORTEGNELSE 
BILAG I 
BILAG II 
BILAG III 
BILAG IV 
A 
B 
C 
BILAG V 
BILAG VI 
BILAG VII 
BILAG VIII 
BILAG IX 
BILAG X Forskrifter for EØF-komponenttypegodkendelse 
Betingelser der skal opfyldes af traktor med førerværn før styrkeprøvning som 
nævnt i bilag III og IV 
Forskrifter for afprøvning af førerværnets og befæstigelsens styrke 
Fremgangsmåde ved afprøvningen 
Udstyr til dynamisk afprøvning 
Udstyr til statisk afprøvning 
Symboler 
Figurer 
Eksempel på afprøvningsrapport 
Mærkning 
Eksempel på EØF-komponenttypegodkendelsesattest 
Forskrifter for EØF-standardtypegodkendelse 
Eksempel på bilag til EØF-standardtypegodkendelsesskema for førerværnets og 
befæstigelsens styrke. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/5 
BILAG I 
FORSKRIFTER FOR EØF-KOMPONENTTYPEGODKENDELSE 
1. DEFINITION 
1.1. Ved førerværn forstås den opbygning på traktoren, hvis væsentlige formål er at afværge eller 
formindske faren for føreren, dersom traktoren vælter under normalt brug. 
1.2. Det i punkt 1.1 nævnte førerværn er kendetegnet derved: 
— at alle opretstående dele er fastgjort foran rattets centrum 
— at der er sikret et frit område, som defineret i bilag IV A, punkt 2. 
1.3. Førerværn, der ikke opfylder kravene i punkt 1.2, kan afprøves efter bestemmelserne i direktiv 
77/536/EØF eller direktiv 79/622/EØF. 
2. GENERELLE FORSKRIFTER 
2.1. Ethvert førerværn såvel som dets fastgørelse på traktoren skal være således konstrueret og 
opbygget, at det opfylder det væsentlige formål anført i punkt 1. 
2.2. Dette krav anses for opfyldt, såfremt forskrifterne i bilag II, III og IV er efterkommet. 
3. BEGÆRING OM EØF-KOMPONENTTYPEGODKENDELSE 
3.1. Begæring om EØF-komponenttypegodkendelse med hensyn til styrken af et førerværn og dettes 
fastgørelse på traktoren skal indsendes af traktorfabrikanten eller af fabrikanten af førerværnet 
eller disses befuldmægtigede. 
3.2. Begæringen skal være ledsaget af nedenstående dokumenter i tre eksemplarer med følgende 
oplysninger: 
— tegning med dimensioner eller med målestok af førerværnet. Denne tegning skal især vise 
fastgørelsesdelene i enkeltheder; 
— fotografier, såvel fra siden som bagfra, som viser førerværnets fastgørelse i enkeltheder; 
— kortfattet beskrivelse af førerværnet, herunder af konstruktionstypen og hvorledes det er 
fastgjort på traktoren og, hvor det er nødvendigt, enkeltheder vedrørende beklædningen, 
adgangsforholdene, nødudgang, enkeltheder vedrørende indvendig polstring samt særlige 
forholdsregler til at undgå, at traktoren ruller videre, og enkeltheder vedrørende opvarmning 
og ventilation; 
— materialedata og data vedrørende monteringsbeslag eller konsoller og fastgørelsesbolte (se 
bilag VI). 
3.3. En traktor, der er repræsentativ for den traktortype, for hvilken det førerværn, som søges 
godkendt, er beregnet, indleveres til den afprøvningsanstalt, som er ansvarlig for typegodkendel­
sesafprøvningen. Denne traktor er udstyret med førerværnet. 
3.4. Indehaveren af en EØF-typegodkendelse kan begære en udvidelse af denne til at gælde for andre 
traktortyper. Den kompetente myndighed, som har meddelt den oprindelige typegodkendelse, 
skal meddele udvidelsen, såfremt det godkendte førerværn og traktortypen (-typerne), for hvilken 
(hvilke) udvidelse begæres, opfylder følgende krav: 
— massen uden ballast, som defineret i punkt 1.4 i bilag III, overstiger ikke den under afprøv­
ningen anvendte referencemasse med mere end 5 %; 
— fastgørelsesmåden og de steder, hvor fastgørelsen til traktoren finder sted, er identiske; 
— alle dele som skærme og motorhjelm, der afstiver førerværnet, har samme styrke og er anbragt 
samme sted i forhold til førerværnet; 
— sædets og rattets kritiske dimensioner og deres relative placering i forhold til førerværnet samt 
den relative placering i forhold til førerværnet af punkter, der anses for at være faste, og som 
der tages hensyn til ved kontrollen af om det frie område er beskyttet, skal være sådanne, at 
det frie område fortsat er beskyttet af førerværnet, efter at dette er deformeret som følge af de 
forskellige afprøvninger; 
— forskrifterne i bilag II er stadig efterkommet. 
Nr. C 222/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
4. PÅSKRIFTER 
4.1. Ethvert førerværn, der er i overensstemmelse med den godkendte type, skal have følgende 
mærkning: 
4.1.1. fabriks- eller varemærke, 
4.1.2. et EØF-typegodkendelsesmærke, der svarer til modellen i bilag VII; 
4.1.3. førerværnets serienummer, 
4.1.4. traktorfabrikater og -modeller, som førerværnet er beregnet til. 
4.2. Alle data skal anføres på et lille skilt. 
4.3. De nævnte påskrifter skal være anbragt således, at de er synlige, let læselige og holdbare. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/7 
BILAG II 
FORSKRIFTER FOR FØRERVÆRNETS OG BEFÆSTIGELSENS STYRKE I HENHOLD TIL 
BILAG III OG IV 
1. KLARGØRING TIL DEN INDLEDENDE AFPRØVNING 
Førerværnet monteres på traktoren. Traktoren skal være forsynet med dæk af den størst tillade­
lige diameter og den mindste fælgbredde, som kan anvendes ved denne diameter. Dækkene må 
ikke have flydende ballast og skal oppumpes til det tryk, som er angivet for markarbejde. Bag­
hjulet indstilles til mindste sporvidde; forhjulene indstilles også så præcist som muligt til samme 
sporvidde. Dersom der er to muligheder for indstilling af sporvidden, der giver lige stor afstand 
til baghjulets mindste sporvidde, skal den største af disse to sporvidder anvendes for forhjulet. 
Traktoren skal være påfyldt alle driftmidler, eller disse skal være erstattet med en tilsvarende 
masse anbragt i tilsvarende position. 
2. SIDESTABILITETSPRØVNING 
Den klargjorte traktor anbringes på et vandret plan med traktorens foraksels omdrejningspunkt 
— eller for en leddelt traktor omdrejningspunktet mellem de to aksler — så dette kan bevæge sig 
frit. 
Ved hjælp af passende udstyr såsom donkraft eller talje vippes den del af traktoren, som er stift 
forbundet til den aksel, som optager mere end 50 % af traktorens vægt, idet hældningsvinklen 
måles løbende. Denne vinkel skal mindst være 38 %, i det øjeblik traktoren er i ustabil ligevægt 
med to hjul hvilende på jorden. 
Afprovningen gennemføres én gang med rattet blokeret ved fuldt udsving til højre og én gang ved 
fuldt udsving til venstre. 
3. IKKE-KONTINUERT RULNINGSPRØVNING 
3.1. Almindeligt 
Den ikke-kontinuerte rulningsprøvning har til formål at bestemme, om et førerværn effektivt er i 
stand til at forhindre traktoren i at foretage flere rulninger ved sidepåvirkning på en gradient på 1 
til 1,5. 
Den ikke-kontinuerte rulning påvises ved anvendelse af en af de to prøvningsmetoder, som er 
beskrevet i punkt 3.2. og 3.3. 
3.2. Praktisk påvisning af de egenskaber, som gør det muligt at undgå fortløbende rulning 
Rulningsprøvningen gennemføres på en prøverampe mindst 4 m lang (se fig. 1 i bilag V). Denne 
rampes overfladelag består af et 18 cm lag af et materiale, som har et penetrationsindeks (konus) 
målt i henhold til ASAE-rekommandation på A (235 ±20) eller B (335 ±20). Traktoren væltes 
sideværts med en begyndelseshastighed på nul. Ved prøvningen placeres traktoren på rampens 
top, således at de hjul, som befinder sig på rampesiden, hviler på rampen, og således at traktorens 
midterplan er parallel med niveaulinjerne. Efter at traktoren har ramt prøvningsrampens over­
flade, kan den påbegynde ny rulning omkring førerværnets øvre hjørne, men rulningen må ikke 
fuldføres. Traktoren skal falde tilbage på den side, hvor den første gang har ramt prøvnings-
rampen. 
Nr. C 222/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
3.3. Matematisk påvisning af egenskaber, der gør det muligt at undgå fortløbende rulninger 
3.3.1. Følgende engenskaber for traktoren skal bestemmes til beregning af de værdier, der gør det 
muligt at forhindre fortløbende rulning (se figur 1 i tillæg 3): 
H 1 (m) Tyngdepunktets højde, 
L 3 (m) Vandret afstand mellem tyngdepunktet og bagakslen, 
L 2 (m) Vandret afstand mellem tyngdepunktet og forakslen, 
D 3 (m) Størrelse af de bageste dæk, 
D 2 (m) Størrelse af de forreste dæk, 
H 6 (m) Samlet højde (berøringspunkt), 
L 6 (m) Vandret afstand fra tyngdepunktscentret til førerværnets hjørne fortil (dette tal er 
negativt, når hjørnet fortil befinder sig foran tyngdepunktet), 
B 6 (m) Førerværnets bredde, 
H 7 (m) Førerkabinens højde, 
B 7 (m) Førerkabinens bredde, 
L 7 (m) Vandret afstand mellem tyngdepunktet og kabinens forreste hjørne, 
H 0 (m) Forakslens omdrejningspunkts højde over prøvningsrampe, 
S (m) Sporvidde for bagakslen, 
B 0 (m) Dækbredde for baghjulene, 
D 0 (vinkel) Omdrejningsvinkel for foraksel (fra nul-position til ustabil position), 
M (kg) Traktormassen, 
Q (kgm2) Massens inertimoment målt om den længdeakse, der går igennem tyngdepunktet. 
I den forbindelse er summen af sporvidden S og bredden af dækkene B 0 større 
end bredden B 6 af førerværnet. Tyngdepunktets position og masseinertimomentet 
kan bestemmes i henhold til tillæg 1. 
3.3.2. Beregningerne foregår på basis af følgende forenklede hypoteser: 
— traktor ruller på en rampe med en hældning på 1 til 1,5 med en fri foraksel, når tyngdepunktet 
befinder sig lodret over rulningsaksen; 
— rulningsaksen er parallel med traktorens længdeakse og passerer gennem centrum for for- og 
baghjulenes kontaktflader med prøvningsrampen; 
— traktoren glider ikke på prøvningsrampen; 
— den påtrykte kraft på prøvningsrampen er delvis elastisk med en elasticitetskoefficient på 
U = 0,2; 
— penetrationsdybden på prøvningsrampen og deformation af førerværnet giver tilsammen T = 
0,2 mm; 
— andre dele af traktoren berører ikke prøvningsrampen. 
3.3.3. Traktoren kan ved sideværts væltning efterfulgt af rulninger reagere på tre forskellige måder, alt 
efter om førerværnet er befæstiget vinkelret på traktorens længdeakse bag ved, i nærheden af eller 
foran traktorens tyngdepunkt. 
Når beskyttelsesbøjlen er befæstiget bagtil vil traktoren tippe forover og glide på rulningsakserne 
I og 2 for atter at falde med bøjlen mod jorden og fortsætte med at rulle omkring akserne 4 og 6 
(fig. 2 a). 
Når beskyttelsesbøjlen er befæstiget i nærheden af tyngdepunktet glider traktoren efter at have 
rullet omkring akse 2 ved at dreje sig omkring akse 3 og prallelt med denne (fig. 2 b). Den vælger i 
denne retning, når bøjlens berøringspunkt befinder sig på en linje, der går gennem tyngdepunktet 
vinkelret på akse 2. Denne position benævnes »balance« eller »ustabil ligevægt«, fordi den 
repræsenterer en overgang fra væltning (bagud over bagakslen) til rulning (fremad over motor­
hjelmen). 
Når beskyttelsesbøjlen er befæstiget foran tyngdepunktet vil traktoren tippe bagud over rulnings­
akserne 1, 2 og 4 (fig. 2 c). 
Den samlede højde, som er nødvendig, for at en traktor ikke ruller, beregnet for de tre mulig­
heder A, B og C er vist skematisk på figur 3. Den effektive højde, som er nødvendig for at undgå 
rulning, er angivet ved kurve C, men polygonet A, B og C er en tilstrækkelig nøjagtig tilnærmelse. 
Resultatet af disse beregninger er positivt, når traktorens effektive højde er større end den højde, 
som beregnes ud fra polygonen. 
Regneprogrammet bør først og fremmest bestemme glidningen i tilfælde af rulning (polygonlinje 
B). Alt efter om førerværnet befinder sig foran eller bagved de rette linjer S2 i figur 3, tages som 
basis for beregningen en rulning bagud (polygonlinje C) eller fremad (linje A). 
Vedrørende den detaljerede beregning og de anvendte formler se tillæg 2. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/9 
4. FORUDSÆTNINGER FOR STYRKEPRØVNINGEN 
Førerværnet underkastes kun styrkeprøvning i henhold til bilag III og IV, dersom de to i punkt 2 
og 3 nævnte prøvninger ikke har givet tilfredsstillende resultater. 
Tillæg I 
Bestemmelse af tyngdepunkt og inertimoment 
1. Traktormassen mt bestemmes ved vejning 
2. Forakslens masse mA beregnes ved vejning 
3. Sporvidden L er 
4. Afstanden Lj mellem tyngdepunktet S og bagakslen 
beregnes som følger: 
5. Den statiske radius af bagdækkene er: 
6. Traktoren skal fortil og bagtil støttes af rullelejer af en passende 
dimension anbragt parallelt med traktorens længdeakse i stabil posi­
tion, således at de fire dæk er i samme afstand b fra et vandret refe­
renceplan (fig. 1*). Denne støtte skal være anbragt over tyngde­
punktet for at undgå, at en irrationel placering af dette tyngdepunkt 
medfører ufrivillig rulning. mt = kg 
mA " k8 
L — m 
L3 = m 
""stat - m 
n 
/ M2 I 
-9S-TTf 
+ 
Www/zwy/jw/;^^^^ W/MM/////////////// 
L 
Fig. 1* Fig. 2* 
10. Afstanden mellem referenceplanet (fig. 1*) og centrum af bagakslen 
og mellem referenceplan og ophængningspunkt måles. Længden r 
mellem tyngdepunktet S og ophængningspunktet M, kendes ikke. 
Den beregnes i punkt 11 for at bestemme højden af tyngdepunktet. 
En pendulprøvning med mindst 100 svingninger med en største 
udbøjning på 4—7° gennemføres for at bestemme svingningsti­
den T, 
Afstanden mellem ophængningspunktet og tyngdepunktet øges nu 
med en værdi a (fig. 2*) fortil, større end 0,04 m 
Prøvningerne gennemføres derefter i henhold til punkt 8 for at 
bestemme svingningstiden T2 
11. Afstanden r beregnes derefter som følger 
4 il2 
T 2 . a - — • a2 
.__ 8 
T,2 - T,2 + 8*2 
g 
Dersom den valgte afstand til tyngdepunktet er større under første 
måling end under anden måling sættes minustegn foran a. Dersom 
beregningen giver en værdi af r, som er mindre end 0,15 m, for trak-S, = 
T, -
m 
Nr. C 222/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
torer over 2 000 kg en værdi af r < 0,3 m, skal oghængningspunktet 
ændres og målingen gennemføres på ny. 
12. Afstanden Hl mellem tyngdepunktet til basis for dækket, som er 
løftet over jorden, er så: 
Hl=S2-S,-r + rstal Hl - m 
13. Inertimomentet beregnes som følger 
Q = mt.r.(^.V-r) Q - - kgm* 
14. Dersom nogen del af prøvningsudstyret bevæger sig samtidig med 
traktoren skal man tage hensyn til masse og intertimoment af denne 
del i beregningerne. 
Tillæg 2 
Supplerende oplysninger vedrørende beregningen og de anvendte formler 
Figur 4 til 9 gengiver traktorens væltningsgeometri i tilfælde af sideværts vækning. De forskellige faser i 
vækningen er opsummeret i figur 10. 
Det forudsættes, at den stoppede traktor, på en rampe med en hældning på 1 til 1,5 med en fri foraksel, 
hvis ene hjul er blokeret med stopklodsen, taber sin ustabile ligevægt, når tyngdepunktet passerer lodret 
over rulningsaksen (figur 10a). Rulningsaksen 1 er parallel med traktorens længdeakse og passerer 
igennem kontaktfladen for forhjulene og baghjulene anbragt på rampen. På grund af den kraftige defor­
mation af dækkene, når traktoren er i denne position, forudsættes det, at rulningsaksen er forskubbet fra 
dækkets midte (figur 10b). Med udgangspunkt i denne position vælter traktoren, og netop før den 
rammer planet, når rulningshastigheden fra en værdi på 0 en værdi O0 (coA1) (figur 10c). 
I det øjeblik bag- og fordækkets øvre sider rammer planet, og idet vi går ud fra, at forakslen er i en 
neutral position og igen parallel med bagakslen, påvirkes de to øvre dæksider af delvis elastiske kræfter 
(elasticitetskoefficient U = 0,2) rettet mod hældningen og vinkelret på planets overflade. De to kræfter 
bagtil og fortil anses i beregningen som en enkelt kraft i tyngdepunktet. 
Efter at dækkenes øvre sider har ramt rampen fortsætter traktoren med at dreje med en rulningsha-
stighed Ol ((am). Idet det forudsættes, at traktoren fortsætter med at rulle omkring aksen 2, der passerer 
gennem for- og baghjulenes øvre sider, må man omregne rulningshastigheden Ol (co^) til hastighed 02 
(cOgQy Denne afviger lidt fra den første og er vinkelret på den nye rulningsakse 2. Hældningsvinklen 
ændres en smule på grund af retningsændringen af den nye rulningsakse 2. Samtidig beregnes inertimo­
mentet Q for akse 2 ved hjælp af inertiellipsoiden og med anvendelse af trepasprincippet. Det forud­
sættes, at inertimomenterne omkring traktorens tværakse og lodrette akse er tre gange så store, som 
inertimomentet omkring længdeaksen. 
Traktoren fortsætter med at rulle omkring aksen 2, indtil førerværnets hjørne rammer jorden og udbøjes 
T (m) på jorden (figur lOd). Rulningshastigheden før kraftpåvirkningen af bøjlen og forhjulet er 03 
(<oB1). Efter berøringen fortsætter traktoren med at dreje med hastigheden 05 (coco.) omkring den nye 
akse 4, som går igennem forhjulets øvre side og et punkt på prøvningsrampens overflade over bøjlens 
hjørne C, som er presset ned i jorden. 
Når rammen rammer jorden (figur lOe), er rulningshastigheden 06 (o>cl). Efter påvirkning på bøjle og 
ramme har traktoren en rulningshastighed 07 ((»p^ eller 08 ((Opo) vinkelret på den nye rulnings­
akse 6. 
Traktoren fortsætter med at rulle omkring aksen 6, der går igennem motorhjelmens hjørne og bøjlen 
(fig. lOf), indtil tyngdepunktet er lodret over rulningsaksen. Dersom traktoren endnu har en rulningsha­
stighed 09 (<o slut), når denne ustabile ligevægtstilstand indtræder, fortsætter den med at rulle. Dersom 
rulningsenergien er for lille til at nå den ustabile ligevægt, falder traktoren tilbage på prøvnings-
rampen. 
Højde af tyngdepunktet i haeldningsposition 
Dersom man ser på traktoren i længderetningen, er forbindelsen mellem kontaktpunktet med jord midt 
på bagdækkene og tyngdepunktet, i det øjeblik traktorens side ligger på jorden støttende på forakslen, 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/11 
defineret som radius WO. Højden af tyngdepunktet i hældningspositionen WO beregnes som følger, se 
fig. 11, for en rulning omkring midten at dækkene: 
R2 -/HPTTP 
C, -arc«g(HI) 
LO - L3 + L2 
L9 - arc tg (HO/LO) 
H9 -
Wl R2 • sin (C1-L9) 
H9 
tg (Cl - L9) 
W2 -/HIPTTO2 
SI - S/2 
Fl - arc tg (S1/W2) 
W3 - (W2 - Wl) • sin Fl 
W4 - arc tg (H9/W3) sin (Cl - L9) - (H9/R2) 
tg (Cl - L9) - (H9/W1) 
W5 - |/H92 + W32 sin (W4 + DO) ±==? tg Fl - (S1/W2) 
sin Fl - W3/(W2-W1) 
tg W4 - H9/W3 
sin (W4 + DO) - W5/ /PTW2 
W6 - W3 - /W32TH92 cos (W4 + DO) 
W7 - Wl + W6 • sin Fl 
W8 - arc tg (W5/W7) 
W9 - sin (W8 + L9) ^W52 + W72 ±= 
WO - ]/W92 + (SI - W6 • cos Fl)2 
WO er rulningsradius når traktoren begynder at vælte, efter at forakslen har ramt jorden. Det forud­
sættes, at for- og bagakslerne igen er parallele, når de falder tilbage på jorden. Derfor er rulningsradius i 
kontaktøjeblikket i henhold til fig. 12: ^ sin (W8 + L9) - W9/ |/W52 + W72 
Ql.^±BOj + H l2 
Vceltning i position l (hjul på jord) 
Rulningsvinkien omkring hvilken traktoren ruller, fra den ustabile position indtil den rammer jorden er 
i henhold til fig. 12: 
i|/ - AO + n/2 - p 
Med vinklen G2 konstant er »faldhøjden« af tyngdepunktet: 
G2 - arc tg [2 • Hl/(S + BO)] 
G3 - WO - GI • cos (AO + G2) 
Beregnet ud fra energiligningen 
i QA • OO2 - M • G • G3 
og inertimomentligningen omkring punkt A med en gennemsnitlig radius 
Q + M [wo + Gi]2 
Hastigheden i berøringsøjeblikket 00 (oAI) er: 
00 = ]/7+ 2 • M • G • G3 
M /W0 + G1\2 
Nr. C 222/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Koordinater for traktoren i position 1 
Når hjulene har ramt hældningsplanet, er traktorens position 1 bestemt af koordinaterne af punkterne 1 
til 7 i fig. 14. Vinklen F2, som samtidig beskriver overgangen fra den gamle rulningsakse 1 til den nye 
rulningsakse 2, gør det muligt at beregne koordinaterne ud fra tabel 1. Derfor har man (se fig. 15): 
« F2/2 M " D2 2 (L3 + L2) 
tgF2- 2-*g<F2/2) l* rz i _ tg2 (F2/2) 
D3- D2 
LO F2-arctg [D3_pT^ 
12 (L3 + L2)l 
Værdien L8 angiver position af bøjlens hjørne i forhold til tyngdepunktsniveauet, når væltningsret-
ningen pludselig ændres fra fremad over motorhjelmen til bagud over baghjulet. Denne værdi skal vi 
senere vende tilbage til. 
Ved beregning af stødene og væltningshastigheden ses på traktorens tyngdepunkt, og det forudsættes, at 
tyngdepunktet er kraftens angrebspunkt (fig. 14). Man beregner derefter længden af de kraftarme, som 
skal anvendes i ligning (h), som gør det muligt at beregne væltningshastigheden Ol ((Orø) vinkelret på 
akse 1 efter berøring i B. Der tages ikke hensyn til, at dækket eventuelt presses ned i jorden, idet 
kontaktfladen er ret stor; men denne nedpresning spiller en vigtig rolle i berøringsøjeblikket. 
Beregning af rulningshastighed efter berøring af jord 
Når hjulene, førerværnet og motorhjelmen rammer jorden, mindsker de kræfter, som påvirker trak­
toren, rulningshastigheden. Dersom kontaktfladen kun er lille, vil en traktordel t (m) nedtrykkes dybt i 
jord eller blive udsat for en elastisk deformation (fig. 13). 
I denne forbindelse kan stødkræfterne virke langs den hældende rampe (i retning x) og vinkelret på 
denne (i retning y). Disse kræfter kan beregnes på basis af visse hypoteser, og man kan derefter ud fra 
disse bestemme væltningshastigheden. 
Følgende forudsætninger skal opfyldes: 
kraftligevægten i retningerne x og y ligning (a) eller (b) samt momentligevægten (c) kan henføres til 
tyngdepunktet. I denne beregning anvendes alene fremdrivningskræfterne. Støttekræfterne og massen 
anvendes ikke. Lovene for det kinetiske vinkelmoment giver momentet om tyngdepunktet, idet 
momentet beregnes ud fra kræfter og kraftarme eller efter integration ud fra stød og kraftarme. Stødene 
kan bestemmes når tyngdepunktets hastighed erstattes med de tilsvarende rulningshastigheder. Dersom 
man indsætter stødene i lovene for det kinetiske vinkelmoment, kan man bestemme rulningshastigheden 
under vækningen <o efter et plastisk eller elastisk stød ved hjælp af antallet af berøringer k (ligning 
m x - Fx (t); m x - J Fx (t) dt; m(xs - xJ - f Fx (t) dt Jx (a) 
m S - Fy (t); mJ-|Fy(t) dt; m (ys - yj - J Fy (t) dt - Jy (b) 
9S$ - M (t); 8s(j> - J M (t) dt; 8S (o - co0) - Jxc - Jyd (c) 
**> - <»<P + *o (d) 
y*,« -»o» (e) 
xs - © c (0 
ys - © d + (a + d) ©0 k (g) 
Dersom (d) (e) (0 (g) insættes i (a) og (b), fås med x0 « O: 
Jx — — m o c + m <o0b, 
Jy — m (o d + m (a + d) <o0 k + mao>0. 
Dette giver indsat i (c): 
9s(o - 8s£0o - -mc2 w + mb c CD0 - m to d2 - mad (o0k — md2 <0ok - mad <o0; 
8. + mb c - md2k - (k + l)mad og: © - -» r—- 5——^-TZ - ©0 (h) 8, + mc2 + md2 ° v ' Hastighed: 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/13 
Karakteristiske punkter (i henhold til figur 14): 
Kl - xM + y,.4 • tg F2 
K2 - xu 
K3 - z,, 
K4 - Kl - xu 
Væltningshastigheden efter dækkenes kontakt med jorden bliver i henhold til ligning h rulningshastig-
heden Ol (©BO) 
Ol Q + M • K3 • K3 - M • K42 • U - (U + 1) • M • K2 • K4 
Q + M • K32 + M • K42 " °° 
TABEL 1 
Koordinater for de vigtigste punkter i traktoren i systemet x, y, z, 
traktorens position 1 (figur 14) 
Punkt 
Tyngdepunkt 
Forhjul nederst 
Baghjul nederst 
Forhjul højest 
Baghjul højest 
Kabinehjørnet 
Motorhjelmshjørnet Koordinater 
xu - Hl 
X|.2 - 0 
X,,3 - 0 
X| 4 - ^ (1 + cos F2) 
X| 5 - ^ (1 + cos F2) 
X..6 « H 
x,.7 - H7 y... - o 
y.,2 - L2 
y..3- -L3 
y1<4 - L2 + ^ sin F2 
y15 L3 + ^sinF2 
yi.6" ~L6 
y.,7 - L7 z,, = (S + B0)/2 
Z..2 = 0 
z.,3 - 0 
Z..4 - 0 
Z.,5 - 0 
S + BO B 
z>.6 = 2 - 2 • 
S + BO B7 
Z|.7 - 2 " 2 
Overførsel af I-koordinater til 2 (i forhold til rulningsaksen —forhjuls- og baghjuls øvre dækside) 
Efter hjulenes kontakt med jorden fortsætter traktoren med at rulle omkring den nye rulningsakse. Méd 
denne akse som udgangspunkt får traktoren følgende koordinater beregnet ud fra system 1 (se fig. 15): 
a) Forskydning af startpunktet A mod B: 
x - x, - Hl 
y'-y, 
Z — Z, 
b) Rulning omkring F2: 
x" — x' cos F2 + y' sin F2 
y" — — x' sin F2 + y' cos F2 
z" — z 
c) Forskydning mod B: 
x" — x" — K4 cos F2 
y"-y" 
z" — z" 
d) Total overførsel af 1 til 2 af alle værdier med indeks k for k - 1 til 7 
x2.k ™ (xi.k - H0 • cos F2 + yi.k sin F2 - K4 • cos F2 
y2.k - -(X|.k - Hl) sin F2 + y, k cos F2 
z2,k ~ zl.k 
Nr. C 222/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
På grund af hældningen af den nye rulningsakse mindskes vinkelhastigheden Ol til 
02 - Ol • cos F2 
En ny hældningsvinkel for prøvningsrampen A2 optræder vinkelret på rulningsaksen 2 (fig. 16). Idet det 
forudsættes, at denne akse er vinkelret på rampens overflade skifter hældningsvinklen fra AO til A2, når 
rulningsaksen 1 gennem vinklen F2 overføres i rulningsaksen 2: 
tg • A2 - j ; h" - tg • AO • (1 • cos F2) • cos AO 
f - j/O • cos F2 • cos AO)2 + (1 • sin F2)2 
tg A2 . tg AO • 1 • cos F2 • cos AO _ tg AO 
j/l2• cos2 F2 • cos2 AO + l2 • sin2 F2 ../ tg2 F2 
\l' + cos2 AO 
A2«arctg[ rJ^L=J 
V1 + cos2 A< AO 
Vceltning af position 2 til 3 (førerværnet rammer jorden) 
Dette rulningstilfælde gælder for begge muligheder, nemlig førerværnet befæstiget midtpå og bagtil: 
traktoren vælter omkring aksen 2 fra position 2 til position 3, og her er førerværnet faldet tilbage på 
jorden og er nedtrykket ca. T2, eller har fået en elastisk deformation (fig. 17). Rulningsvinklen beregnes 
ud fra vinklen C2, indtil førerværnet rammer jorden, og vinklen El, som tager hensyn til den skete 
deformation: 
C2-arctg(^) 
El * T2/V0 
Dersom man samler kræfterne i traktorens tyngdepunkt, er afstanden mellem ækvivalentpunktet for 
bøjlen C og rulningsaksen ved et førerværn fastgjort bagtil (3. del af beregningen) således mindre 
(fig. 17): 
E2 - v yt\ • VO 
v2,4 y2,6 
Nedtrykningen af ækvivalentdelen er således (tredimensionel rulning): 
T3 - El • E2 
For en fuldstændig rulning omkring aksen 3' parallel med aksen 2 (fig. 20), avendes E2 — VO. Værdien 
E2 af bøjlen tæt ved tyngdepunktets plan afviger kun lidt fra VO, derfor kan man ligeledes for nedtryk­
ningen i dette tilfælde anvende T3 » El E2. I det program, som blev omtalt den 10.6.82/7.7. 83, er 
den tilnærmede dybde erstattet af den nøjagtige dybde (fuldstændig rulning): 
T3 - El • VO 
Idet rulningsvinklen er C2 + El, transformeres alle de vigtige koordinatpunkter til det nye plan x3 z3. 
Først bestemmes vinklen E3 i hvert koordinatpunkt »k« i forhold til den positive akse z2 (fig. 18): 
tg E3 « ^ 
z2,k 
x3,k - l/X2,k + Z2,k sin (E3 + C2 + El) 
ys,k - y2,k 
z3,k ~ l/X2,k + Z2,k • COS (E3 + C2 + El) 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/15 
Faldhøjde og faldhastighed: 
I fig. 19 er traktoren stoppet med tyngdepunktet i position 2 til højre for den lodrette linje, og rulnings-
energien er ikke tilstrækkelig til at tyngdepunktet kan nå sin maksimale højde. Denne situation er karak­
teriseret gennem følgende ligninger: 
x2 1 tg V6 - ^± ° z2,l 
Dersom — V6 < A2, har man: 
V7 - E4[l - cos(-A2 - V6)] 
V7 • M • G > ; (Q3 + M E42) Q22 
V5 
Dersom »grænseenergien« er større end rulningsenergien, stopper traktoren i position 2. 
Man har da: E4 - |/x|, + z|, 
Det forudsættes, at inertimomentet omkring tværaksen er ca. 3 gange værdien omkring længdeaksen. 
Ifølge inertiellipsioden beregnes Q3 da på følgende måde: 
Q3 - (Q) • cos2 F2 + (3 Q) • sin2 F2 
Dersom betingelserne »stop« ikke er opfyldt, er faldhøjden V8 og berøringshastigheden 03 (<oB1) ifølge 
figur 19: 
V8 - E4 • cos (-V6 - A2) - E4 • cos (-if - A2) 
. x3.1 
Rulningshastighed efter at kabinen har ramt jorden 
Rulningshastigheden 04 (©Q,) er, efter at førerværnet har ramt jorden (punkt C i ækvivalenstværsnittet i 
tyngdepunktet) med følgende geometriske værdier (figur 17): 
K9 - x3J 
K5 - z3il 
K6 = z3, + T3 (dersom rulningen sker over motorhjelmen) 
K6 « z3, + El • V0 (dersom rulningsaksen 3' er parallel med aksen 2) 
KJ = E2 - x3, (dersom rulningen sker over motorhjelmen) 
K7 — V0 - x31 (dersom rotationsaksen 3' er parallel med aksen 2 og E2 • V0) 
Q3 + M • K5 • K6 - M • K72 • U - (U + 1) • M • K9 • K7 
° Q3 + M • K62 + M • K72 
Indtil nu har rulningen og også beregningen været den samme i de fleste tilfælde uafhængig af, hvor­
ledes førerværnet har været anbragt. 
De næste sider omhandler, hvad der foregår efter første del af en fuldstændig rulning med førerværnet 
nær tyngdepunktet; derefter gennemgås en anden del, der beskriver vækningen med en bøjle befæstiget 
fortil (rulning over baghjul) og en tredje del beskriver de andre ligninger for en bøjle befæstiget bagtil 
(rulning over motorhjelmen). 
Beregning for førerværnets berøringspunkt nær ligevægtspunktet (i nærheden af tyngdekraftens angrebs­
punkt) 
For et førerværn befæstiget bag tyngdepunktet, vælter traktoren, efter rulning om aksen 4 (fig. 10), når 
førerværnet er faldet fremover, omkring motorhjelmen. Hvis førerværnet er befæstiget fortil, vælter 
traktoren over baghjulet. Imellem de to muligheder eksisterer der en position, i hvilken traktoren (fig. 
20), efter at førerværnet har ramt jorden, hverken vælter forover eller bagud, men er »i ligevægt« og 
ruller omkring en rotationsakse 3', som er parallel med aksen 2' (ligevægtspunkt = ustabil længdelige­
vægt). 
Nr. C 222/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Dette tilfælde forekommer, når førerværnets berøringspunkt — som vist i fig. 21 — befinder sig 
vinkelret på akse 2 og passerer gennem tyngdepunktet. 
I det koordinatsystem, som er vist i fig. 21 gælder for berøringspunktet: 
H — (l/tg F2)- (-L8) + Hl 
L8 - -(tg F2) • (H - Hl) 
NB.: L8 er defineret således, at det har et negativt fortegn (—) når førerværnets hjørne fortil befinder sig 
foran tyngdepunktet. 
Endelig beregnes rulningshastigheden 04 (coco) efter at førerværnet har ramt jorden. 
Ud fra fig. 22 fås for rulning omkring aksen 3' (fig. 20): 
N3 - ]/(x3,6 - x3)1)2 + (z3,6 - z3il)2 
I dette tilfælde er z3 6 = O, hvilket medfører, at alene førerværnets rulningspunkt ved jordkontakt for­
skydes. 
Q6 - Q3 + M • N32 
Traktoren standser dersom den kinetiske energi i position 3 ikke er tilstrækkelig til at føre tyngdepunktet 
over toppunktet: 
tg N2 ^ ^ 
Z3,l 
Dersom N2 < A2 er tyngdepunktet allerede over den ustabile position, og traktoren fortsætter med at 
vælte. Programmet kræver, at der er visse transformationer, eftersom der ikke i dette tilfælde er en 
sluthastighed 09 (coslut). I modsat tilfælde er grænseværdien 
N4 - N3 [1 - cos (-A2 - N2)] 
Dersom 
N4 • M • G > j • Q6 • 042 
N5 
stopper traktoren — idet det forudsættes, at berøringspunktet er i »ligevægtsposition«. Dersom dette 
ikke er tilfældet fås for den position, hvor traktoren når toppunktet (ustabil ligevægt), en rulningsha-
stighed på 
/ 0,_ l/_2_^p + 04» 
I dette tilfælde fortsætter traktoren med at rulle, selv om førerværnet er i den mest gunstige position for 
stop til rulningerne. Derfor fortsætter den med at rulle uafhængig af bøjlens position. 
Hvis traktoren efter denne væltningsgeometri stoppes, skal man bestemme hvorledes — efter bøjlens 
position L6 i forhold til tyngdepunktet — traktoren endnu kan foretage rulninger forover over motor­
hjelmen eller bagud over baghjulet. Dersom fig. 21 viser 
L6> L8 
haves, at bøjlen er befæstiget bag det ustabile ligevægtspunkt i længderetningen. Beregningerne for dette 
tilfælde er gengivet i sidste afsnit i regneprogrammet. Hvis dette ikke er tilfældet, er det forreste hjørne 
af førerværnet foran ligevægtspunktet. Vækningen foregår over baghjulet. 
Beregning for berøringspunkt foran ligevægtspunkt 
Transformation af koordinaterne fra 3 til 4 
(Begyndelsespunkt i baghjulets øvre punkt, se fig. 23). 
E2 - VO - ^ y2.5 - ya,6 
T3 - E2 • El 
For z36 - O er rulningspunktet ifølge fig. 17 påny forskudt af forenklingsgrunde til prøvningsrampens 
overflade. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/17 
Følgende ligninger har, idet der begyndes med omregning af inertimoment Q3 til vinkelhastigheden 04 
(d)c0), samme geometriske indhold som det tidligere nævnte tilfælde. Der er blot nogle nye transforma-
tionssymboler og ændrede værdier for E2 og T3. 
Den fortsatte rulningshastighed 04 (coco), med hvilken traktoren ruller videre parallelt med aksen 2 
identisk med 3 efter slaget på førerværnet (punkt C i ækvivalentplanet gennem tyngdepunktet), kendes 
således. 
Transformation af koordinaterne fra 3 til 4 (i forhold til rulningsaksen gennem baghjulets øverste kant og 
førerværn) 
Traktorens syv punkter ses nu ud fra (x4 y4 z4)-koordinatsystemet. Man må så dreje aksen 3 omkring 
vinklen F3, som ved alle hypoteser bliver negativ, efter som rulningsretningen er modsat den aktuelle 
retning. 
tg F3 
Y3,5 ~ y3.6 
Det nye begyndelsespunkt for koordinatsystemet x4 y4 z4 er i dækkenes øvre kant. Ved at forskyde 
begyndelsespunkt 3 til begyndelsespunkt 4 og ved at dreje omkring F3 fås (figur 23): 
x4,k = x3,k C0S F3 + (y3,k - V3,5) sin F3 
y4.k - -*3,k sin F3 + (y3ik - y35) cos F3 
z4,k — z3.k 
Vinkelhastigheden komposant i den nye retning omkring aksen y4 er: 
05 = 04 • cos F3 
Med den nye retning 4 er hældningsvinklen for prøvningsrampen: 
tg AO tg A4 = V , + tg2 (F2 + F3) 
cos2 AO 
Væltning fra position 4 til den næste ustabile ligevægtsposition (position for fortsat væltning) 
Faldhøjde og sluthastighed: 
Ud fra fig. 24 fås for rulningen omkring akse 4: 
Ml - l/x|., + z2., 
Q5 - Q cos2 (F2 + F3) 4- 3 Q sin2 (F2 + F3) 
tg M2 = x4 ,/z41 (bliver negativ!) 
Dersom -M2 <A4: 
Dersom vinklen | M21 nummerisk er mindre end hældningsvinklen A4, vil tyngdepunktet efter slaget 
mod jorden befinde sig over den lodrette linje (se fig. 24), altså over det mulige ustabile ligevægtspunkt. 
Traktoren fortsætter ved alle hypoteser med at rulle. Hvis dette ikke er tilfældet, må man undersøge, om 
den kinetiske energi i udgangsposition 4 er tilstrækkelig til at løfte tyngdepunktet over toppunktet. 
M3 - Ml [1 - cos (-A4 - M2)] 
M3 • M • G > ;(Q5 + M • Ml2) • Q52 
M4 
Dersom højden af det potentielle forløb M3 • M • G er større end den kinetiske energi, stopper traktoren 
på rampen. Dersom kravene for »stop« ikke er opfyldt fås i den position, hvor tyngdepunktet når 
toppunktet (ustabil ligevægt), en rulningshastighed på: 
=l/o7T Q9=1/052-2MGM3 
17 Q5 + MM12 
Med denne rulningshastighed fortsætter traktoren at rulle. 
Nr. C 222/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Beregning af berøringspunkt af førerværn bag ligevægtspunkt 
Følgende ligninger, som begynder med transformation af inertimomentet Q3 til vinkelhastighed 04 
((Oco), har samme geometriske indhold som første del. Der er alene ændret på nogle af transformerings-
symbolerne. 
Transformering af koordinatsystemet fra 3 til 4 (i forhold til rulningsakse forhjul-førerværn) 
I dette tilfælde anvendes de syv traktorpunkter i det nye koordinatsystem x4 y4 z4. Aksen y3 transfor­
meres i aksen y4 omkring vinklen F3 (fig. 25). 
• m vo 
tg F3 = Y3.4 ~ Y3.6 
Det nye koordinatsystem får begyndelsespunkt i det punkt på forhjulet, som er berøringspunkt i position 
2 og 3. Dette medfører ved forskydning af koordinatsystemet 3's begyndelsespunkt til dette nye koordi­
natsystem 4 og rotation af koordinatsystemet omkring vinklen F3: 
x4.k = x3.k cos F3 + (yu - y34) sin F3 
y4.k - - x3,k sin F3 + (y3ik - y3 4) cos F3 
z4.k = z3,k 
Når bøjlen har ramt jorden, bliver vinkelhastigheden 04 (coc0) på grund af den nye rotationsakse 4's 
hældning: 
05 = 04 cos F3 
Hældningsvinklen for rampen ændres og bliver: 
tg AO tg A4 = 
1/ t£(F2 + F3) 
cos2 AO 
Væltningfra position 4 til 5 (motorhjelmen rammer jorden) 
Traktoren vælter omkring aksen 4 fra position 4 til position 5, ved hvilken motorhjelmen rammer jorden 
og trykker værdien C4 til jorden, hvor den deformeres elastisk (fig. 25). Rulningsaksen af position 4 til 
position 5 beregnes ud fra positionen af motorhjelmens hjørne (punkt 7) og indtrykningen C4, som ud 
fra erfaring baseret på talrige væltningsforsøg i marken er meget lille på grund af den relativt store 
kontaktflade, og således sættes lig nul i beregningerne. 
C3 - arctg (M 
\,x4,7/ 
C4 C6 -
]/*4J + Z4,7 
Idet tyngdepunktet repræsenterer traktoren er indtrykningsværdien C8 af delen ækvivalent med 
afstanden C7 (fig. 25 og 26): 
C5 - ]/\4J2 + z472 
C7 = C5.£^i 
v4,6 v4,7 
C8 = C6 • C7 
Med denne rulningsakse C3 + C6 drejes alle traktorens vigtigste punkter til den nye position 5. Først 
bestemmes vinklen C9 for hvert af koordinatpunkterne »k« i forhold til den positive del af z4-aksen. 
Som i fig. 18 for rulningen fra 2 til 3, beregnes rulningen fra 4 til 5: 
tg C9 = ^ 
z4,k 
Dersom z4k = O er C9 = —90°. Traktorens nye koordinater i position 5 er da: 
x5,k - l/x4,k + z4,k sin (C9 + C3 + C6) 
x5,k = Y4,k 
zs,k - l/x4,k + z4,k cos (C9 + C3 + C6) 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/19 
Faldhøjde og kontakthastighed 
Som vist på fig. 27 vil traktorbevægelsen stoppe, dersom den kinetiske energi ikke er tilstrækkelig til at 
hæve tyngdepunktet over toppunktet: 
tg M2 - x4 ,/z4i. 
Dersom -M2 > A4, har man: 
M3 - Ml [1 - cos (-A4 - M2)] 
M3 • M • G > i (Q5 + M • Ml2) • 052 
M4 
Dersom grænseenergien er større end rulningsenergien M4, stopper traktoren i position 4. 
Man har da: Ml - ^, + z\x 
Q5 - Q • cos2 (F2 + F3) + 3 • Q • sin2 (F2 + F3) 
Dersom betingelsen »stop« ikke er opfyldt, er faldhøjden M5 og kontakthastigheden 06 (o)cl): 
M5 - Ml • cos (-M2 - A4) - Ml cos (-A4 - tf) 
tg 1" - x5J/z5<1 
-/2M -G~ 
]/ Q5 + M • 06- i/-;;^=^ + 0p 
Rulningshastighed efter motorhjelmskontakt 
Væltningshastigheden 07 (CDQQ), som fortsætter efter kontakten med motorhjelmen (punkt D) har 
følgende størrelse, som vist på fig. 26, hvis man anser elasticitetskoefficienten NI lig med elasticitets-
koefficienten U, som ved de andere tilfælde (NI - U): 
M6 - ad - x5il 
M7 - bd - z5J 
M8 - cd - z5J + C8 
M9 - dd - C7 - x5il 
Q5 + M • M7 • M8 - M • M92 • NI - (NI + 1) • M • M6 • M9 
° Q5 + M • M82 + M • M92 
Transformation af koordinaterne 5 til 6 (udfra rulningsaksen motorhjelm-førerværn) 
Vi betragter de syv traktorpunkter i koordinatsystemet x6 y6 z6. Vi drejer aksen 5 omkring vinklen F5, 
som ved alle hypoteser bliver negativ, eftersom rulningsretningerne er modsat den foregående. 
»ps-- C5 
ysj - ys.6 
Det nye begyndelsespunkt for koordinaterne x6 y6 z6 er i bøjlens hjørne (på prøvningsrampens over­
flade). Forskydningen af begyndelsespunktet 5 til begyndelsespunktet 6 og rulning omkring 5 giver 
(fig. 28): 
x6,k - x5>k cos F5 + (y5k - y56) sin F5 
Y6.k - ~Hk sin F5 + (y$,k ~ y$,t) cos F5 
^.k ~ z5,k 
Vinkelhastighedskomposanten er i den nye retning 08 (cofoo) 
08-07cos(-F5) 
I den nye retning 6 er prøvningsrampens hældningsvinkel 
tgAO tg A6 
/ I , tg2 (F2 + F3 -I- F5) 
cos2 AO 
Nr. C 222/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Væltningfra position 6 til den næste ustabile ligevægtsposition (position for fortsat vækning) 
Faldhøjden og sluthastigheden er: 
Som vist på fig. 29 har man for rulning omkring aksen 6: 
N3 - /*?i + zii 
Q6 - Q • cos2 (F2 + F3 + F5) + 3 • Q • sin2 (F2 + F3 + F5) 
Traktoren stopper, dersom den kinetiske energi i begyndelsesposition 6 ikke er tilstrækkelig til at føre 
tyngdepunktet over toppunktet. 
tg N2 - x6il/Z<u 
Hvis — N2 > A6, har man: 
N4 - N3 [1 - cos (-A6 - N2)] 
N4 • M • G > j (Q6 + M • N32) Q82 
N5 
Dersom betingelsen for »stop« ikke er opfyldt, får man for den position, for hvilken traktorens tyngde­
punkt når toppunktet (ustabil ligevægt), en hastighed 09 (toslut): 
N6 - -N4 
09« l/2MGN6 +0^ V Q6 + M • N32 + U8 
Med denne hastighed fortsætter traktoren med at vælte rundt. Dersom vinklen — N2 nummerisk er 
mindre end prøvningsrampens hældningsvinkel A6, er tyngdepunktet allerede, efter at førerværnet har 
ramt jorden, beliggende over den lodrette linje i fig. 29 altså over punktet for ustabil ligevægt. I så 
tilfælde fortsætter traktoren under alle omstændigheder med at vælte. De forskellige faser af væltning 
over motorhjelmen af en traktor udstyret med et førerværn befæstiget bagtil er opsummeret i fig. 30. 
Tillæg 4 angiver et regneprogram i BASIC. Det trykte resultat angiver rulningshastighederne i de for­
skellige faser, først dersom traktoren fuldfører en fuldstændig rulning og derefter — hvis traktoren 
stopper — for den anden mulighed for slutrulning. Tillæg 4 indeholder ligeledes et rutediagram. 
Tillæg 3 
Figurer vedrørende traktorvæltning 
Masse M kg 
Fordæk V 
Bagdæk .... H 
Inertimoment Q kgm2 
Figur 1 
Fornødne data til beregning af væltning af en traktor. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/21 
Figur 2 
Skematisk angivelse af væltningsprocessen for smalsporede traktorer med sikkerhedsbøjle befæstiget 
bagtil, i midten og foran. Rulningsakserne 1 til 4 er indtegnet. På grund af de koordinatsystemer, som er 
nødvendige for beregningen, bliver akse 2 identisk med akse 3 og akse 4 identisk med akse 5. Indices 
2 og 4 angiver traktorpunkterne før en rulning, 3 og 5 efter en rulning omkring akserne 2 og 4. 
Nr. C 222/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Figur 3 
Skematisk angivelse af den højde af førerværnet, som er nødvendig for at bremse traktorens vækning 
som funktion af positionen i længderetningen og med angrebspunkt i tyngdepunktet. Alt efter førervær­
nets position vil traktoren vælte forover — cylindrisk rulning parallel med akse 2 — eller bagover, når 
bøjlen har rørt jorden. De rette linjer angiver resultatet af beregningerne i henhold til en af de tre 
muligheder for væltning. Overgang fra en type væltning til en anden er angivet med prikkede linjer. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/23 
Figur 4, 5 og 6 
Væknings- og rulningspositioner og rulningsakser for en væltende traktor. 
Nr. C 222/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Figur 7, 8 og 9 
Væltningspositioner og rulningsakser for en tredimensionel traktorvæltning. Når traktoren har nået den 
ustabile position (figur 8 og 9), fortsætter traktoren med at vælte. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/25 
U lodret 
fig.a 
fig.b 
tig. c 
Figur 10 
Væltningsfaser, rulningsakser og rulningshastigheder for en tredimensionel traktorvæltning. 
Nr. C 222/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Figur 11 
Dimensioner til beregning af tyngdepunktets højde og rulningsaksen WO i væltningsposition. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/27 
Figur 12 
Faldhøjde og dimensioner for en traktor med foraksel, og som er i færd med at vælte: væltningsaksen 
anses for at være beliggende midt på dækkene. 
Figur 13 
Traktorens kræfter og hastigheder når baghjulet rammer jorden. 
Nr. C 222/28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Figur 14 
Karakteristiske punkter og dimensioner for traktoren henført til tyngdepunktet til beregning af stød og 
hastigheder ved fortsat rulning. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/29 
Figur 15 
Traktorens rulningsakse efter at hjulene har ramt jorden, og skema vedrørende koordinaternes transfor­
mation. 
Nr. C 222/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
XA<£<V \ h. T 
Figur 16 
Beregning af hældningsvinklen i vækningens retning. 
^? P0Slt.3 Posit.2 
Aksel 
Figur 17 
Væltning af traktor fra position 2 til position 3 med berøring og nedtrykning af førerværnet. 
2.9.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/31 
P(X2,ki *2,k) 
P(*3,k; Z3,k) 
Figur 18 
Transformation af koordinaterne fra position 2 til position 3. 
/ S(x2,i;z2i1) 
fjfcw79 
Skema verdrørende beregning af energi ved overgang fra position 2 til position 3. 
Figur 20 
Væltningsposition for en traktor med førerværn i ligevægtspunktet mellem væltning bagud eller 
forover. 
Nr. C 222/32 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Figur 21 
Traktorparametre til bestemmelse af førerværnets ligevægtspunkt, så der undgås vækning omkring 
baghjulet eller forhjulet. 
09((J)6end) 
Figur 22 
Traktorposition med førerværn i ligevægtspunktet efter berøring med det hældende plan. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/33 
Aksel 
Figur 23 
Skema for traktor, der vælter over akse 4, bagover. 
Figur 24 
Skema vedrørende energi ved fortsat rulning. 
Nr. C 222/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Position 5 
PositJon4 
\ / Xf 4A / i Akse 3 
£) 
Figur 25 
Skema for traktor, der vælter fra position 4 til position S. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/35 
Figur 26 
Traktordimensioner i position S til beregning af slagkræfterne på førerværnet. Traktoren anses som et 
ækvivalentsnit, der passerer tyngdepunktet lodret på rulningsaksen. 
Figur 27 
Skema til beregning af energien ved vækning fra position 4 til position S. 
Nr. C 222/36 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Figur 28 
Skema for traktoren i position 6. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/37 
Figur 29 
Skema til beregning af energien i positionen for fortsat rulning. 
Figur 30 
Vandret og tværgående projektion af væltningsfaserne for en traktor, og de koordinatsystemer, som er 
anvendt til beregningen. 
Nr. C 222/38 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Tillæg 4 
Rutediagram og regneprogram (BASIC) med eksempler 
beregnet til bestemmelse af opførslen ved fortsat væltning af en traktor, som vælter sidelæns, og som er 
udstyret med førerværn (ROPS) befæstede foran, i midten og bagtil på traktoren 
Version Bl: Angrebspunkt for ROPS befæstet bag ligevægtspunkt for ustabil ligevægt i længderet­
ningen 
Version B2: Angrebspunkt for ROPS befæstet tæt ved ligevægtspunktet for ustabil ligevægt i længderet­
ningen 
Version B3: Angrebspunkt for ROPS befæstet foran ligevægtspunktet for ustabil ligevægt i længderet­
ningen z Dataindlæsning 7 
Beregning efter 
version B2 
ja 
ja 
Beregning efter 
version B1 Beregning efter 
version B3 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/39 
Rutediagram (detaljeret) 
for regneprogram til bestemmelse af traktoropførsel, med førerværn foran, midtpå og bagest på 
traktoren 
/ Dataindlæsning j 
Væltning, hjul berører jorden, fortsat 
væltning over hjuls overkant indtil 
førervæm rammer jorden 
ja nej 
nej 
Førerværn i midten eller cylindrisk 
rulning, fortsat rulning om aksen 3' 
parallelt med hjulenes øvre kanter 
ja 
Førervæm bagved, fortsætter med 
at vælte om hjulenes øvre kanter 
indtil førervæmet rammer jorden Førervæm foran, fortsætter med 
at vælte om hjulenes øvre kanter 
indtil førervæmet rammer jorden 
Nr. C 222/40 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Fortsættelse af rutediagram 
Fortsat rulning førervæm 
- forhjul til motorhjelm 
rammer jord 
Fortsat rulning omkring 
førerværn - motorhjelm 
indtil ustabil ligevægt Fortsat rulning omkring 
førervæm - baghjul til 
ustabil ligevægt 
ruller, 
overfører-
væm-
baghjul 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/41 
10 PRINT '***************************^ " 
20 PRINT •* *" 
30 PRINT "* BEREGNING AF FORTSAT RULNING AF SMALSPORET TRAKTOR MED SIKKERHEDSBØJLE *" 
40 PRINT •* FORAN ELLER BAGVED FØRERSAEDET PROGRAM 10, 6. 80 / 7* 7. 82 *" 
50 PRINT -*********************************#**^ 
60 REM 
70 REM ELASTICITETSKOEFFICIENT U * 0,2r DEFORMATION T = 0.2» HAELDNINGSVINKEL AO * 
80 REM 0*588* DIMENSIONER (M)f (KG)r (KGMt2) OG (HJUL) L6 ER NEGATIV HVIS 
81 REM BELIGGENDE FORAN TYNGDEPUNKTET 
90 REM 
100 PRINT " TRAKTOR PARAMETRE ' 
110 READ Hl>L3rL2,D3,D2fH6rL6,B6rH7,B7,L7rH0fS,B0,D0,A0,MrQ,U,T 
120 IF B6 S+BO TEHN 2480 
130 GOTO 2S90 
150 REM 
160 REM BEGYND 
170 G=9.80665 
190 REM '* VERSION B2 (BERØRINGSPUNKT MED LIGEVAEGTSPUNKT) *• 
210 B=B6 
220 H=H6 
230 REM TYNGDEPUNKTETS PLACERING VED HAELDNING 
240 R2=SQR(H1*H1+L3+L3> 
250 C1*ATN(H1/L3) 
260 L0=L3+L2 
270 L9=ATN(H0/L0) 
280 H9=R2*SIN(C1-L9> 
290 U1=H9/TAN(C1-L9> 
300 W2=SQR(H0+H0+L0+L0) 
310 Sl=S/2 
320 F1=ATN(S1/W2) 
330 W3=(W2-W1)+SIN(F1) 
340 W4=ATN(H9/W3> 
350 W5=SQR(H9+H9+W3+W3)•SIN(W4+D0) 
360 W6=U3-SQR(W3+W3+H9+H9)+COS(W4+D0) 
370 W7=W1+W6+SIN(F1) 
380 W8=ATN(U5/W7) 
390 U9=SIN(W8+L9> +SQR(W5"f W5+W7+W7) 
400 W0=SQR(W9+W9+(S1~U6+C0S(F1))t2) 
410 Gl=SQR(((S+B0)/2)t2+Hl+Hl) 
420 G2=ATN(2+H1/(S+B0>> 
430 G3=W0-G1+C0S(A0+G2) 
440 00=SQR ( 2+M+G+G3/ (CJ+M+ (W0+G1) • (W0+G1) /4) ) 
450 F2=ATN(((D3-D2)/L0)/(l-((D3~D2>/(2+L3+2+L2>)t2>) 
460 L8*TAN(F2)+(H-H1> 
470 REM KOORDINATER I POSITION 1 
480 XC1»13«H1 
490 XCl»23=XClr33=0 
500 XCl»43=(l+C0S(F2))*D2/2 
510 XCl»53=<l+C0S(F2>)+D3/2 
520 XClr63=H 
530 XC1»73=H7 
540 YC1»13*0 
550 YC1»23*L2 
560 YClr33«-L3 
570 YC1F43=L2+SIN(F2)+D2/2 
580 YCl»53=-L3+SIN(F2)+D3/2 
Nr. C 222/42 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
590 YClr63=-L6 
600 YC1>73=L7 
610 ZCl»13=<S+B0>/2 
620 ZClf23=Ztlr33=ZClr43=ZClf53=0 
630 ZCl,63-<S+B0>/2--B/2 
640 ZClr73=<S+B0>/2-87/2 
650 01=02=03=04=05=06=07»08=09=0 
660 Kl=YCl»43*TAN<F2>+XClr43 
670 K2=XC1>13 
680 K3=ZC1»13 
690 K4=K1-XC1»13 
700 01==<GH-M+K3+K3-U+M*K4+K4-<l+U>+M+K2*K4>+00/<a+M+K3+K3+M+K4+K4> 
710 REM TRANSFORMATION AF KOORDINATER FRA 1 TIL 2 
720 FOR K=l TO 7 STEP 1 
730 XC2,K3=C0S<F2>*<XClrK3-Hl>+SIN<F2>+Yi:irK3--K4+C0S<F2> 
740 YC2rK3=YClrK3+C0S<F2)-(XCl»K3~Hl)+SIN(F2) 
750 ZC2»K3=ZClfK3 
760 NEXT K 
770 02=01*C0S(F2) 
780 A2=ATN(TAN(A0)/SQR<1 + <TAN(F2))t2/< <COS<AO))t2))) 
790 C2=ATN<Zr.2»63/XC2r63> 
800 T2-T 
810 V0=SQR<XC2f63t2+ZC2»63t2) 
820 E1=T2/V0 
830 E2=<V0+YC2r43>/<YC2r43-YC2»63> 
840 T3=E1+E2 
850 E4=SQR(XC2fl3+XC2,13+ZC2fl3+ZC2rl3) 
860 V6=ATN(XC2»13/ZC2fl3) 
870 REM TRAKTOR FRA POSITION 1 TIL POSITION 3 
880 FOR K=l TO 7 STEP 1 
890 IF ZC2»K3=0 THEN 920 
900 E3=ATN(XC2»K3/ZC2rK3) 
910 GOTO 930 
920 E3=-3*14159/2 
930 XC3>K3=SQR(XC2rK3*XC2»K3+ZC2FK3+ZC2»K3>+SIN<E3+C2+El> 
940 YC3>K3=YC2rK3 
950 ZC3»K3=SQR<XC2fK3t2+ZC2fK3t2)+C0S(E3+C2+El) 
960 NEXT K 
970 IF ZC3r73<0 THEN 2460 
980 ZC3r63=0 
990 Q3=Q+<C0S<F2>> 2+3+Q+<SIN<F2>> 2 
1000 V5=<G3+M+E4+E4>+02+02/2 
1010 IF -V6>A2 THEN 1030 
1020 GOTO 1050 
1030 V7=E4+<1-C0S(-A2-V6>) 
1040 IF V7+M+G>V5 THEN 1220 
1050 V8=E4*C0S<-A2-V6>-E4+C0S<-A2-ATN<XC3rl3/ZC3,13>> 
1060 03=SQR(2+M+G+V8/(Q3+M+E4+E4)+02+02 > 
1070 K9=XC3rl3 
1080 K5=ZC3rl3 
1090 K6=ZC3>13+E1+V0 
1100 K7=V0-XC3rl3 
1110 K8=U 
1120 04=(Q3+M+K5+K6-K8+M+K7+K7-<1+K8)+M+K9+K7)• 03/(Q3+M+K6+K6+M+K7+K7 > 
1130 N3=SQR<<XC3,63~XC3rl3>t2+<ZC3»63-ZC3»13t2> 
1140 N2»ATN(-(XC3»63-XC3fl3)/ZC3»13) 
1150 Q6=Q3+M+N3t2 
1160 IF -N2 <= A2 THEN 1210 
1170 N4=N3+<1-C0S<-A2-N2>> 
1180 N5=(Q6>+04+04/2 
1190 IF N4*M+G>N5 THEN 1220 
1200 09=SQR(-2+M+G+N4/(Q6)+04+04) 
1210 GOSUB 2510 
1211 GOSUB 2513 
1212 GOTO 2660 
1220 GOSUB 2510 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/43 
1221 IF L6>L8 THEN 1610 
1230 REM 
1250 REM VERSION B 3 (BERØRINGSPUNKT FORAN LIGEVAEGTSPUNKT) 
1264 03*04*05=06=07*08=09=0 
1265 E2=(V0+YC2>53>/(YC2»53--YC2f63> 
1266 T3=E2+E1 
1270 ZC3»63=0 
1280 Q3=Q+<C0S(F2>>T2+3+Q*<SIN(F2>)f2 
1290 V5=(Q3+M+E4+E4>+02*02/2 
1300 IF -V6>A2 THEN 1320 
1310 GOTO 1340 
1320 V7=E4+(1-C0S(--A2-V6>> 
1320 IF V7+M*G>V5 THEN 1600 
1340 V8=EA*C0S(-A2-V6>-E4+C0S(~A2~ATN<XC3rl3/Z[:3ri3>> 
1350 03=SQR < 2+M+G+V8/< Q3+M+E4+E4)+02*02) 
1360 K9=XC3»13 
1370 K5=ZC3»13 
1380 K6=ZC3rl3+T3 
1390 K7=E2~XC3»13 
1400 K8=U 
1410 04= <Q3+M+K5+K6-K8+M+K7+K7-<1+K8> +M+K9+K7)+03/(Q3+M+K6+K6+M+K7+K7) 
1420 F3=ATN(V0/(YC3»53-YC3>63>> 
1430 05=04+C0S<F3) 
1440 REM TRANSFORMATION AF KOORDINATERNE FRA POSITION 3 TIL POSITION 4 
1450 FOR K=l TO 7 STEP 1 
1460 XC4»K3=XC3»K3*C0S(F3>+(YC3rK3-YC3>53>+SIN(F3> 
1470 YC4»K3=(YC3»K3-YC3r53)+C0S(F3)--X(3»K3+SIN(F3> 
1480 ZC4»K3=ZC3rK3 
1490 NEXT K 
1500 A4=ATN(TAN(A0>/SQR(l+(TAN(F2+F3>>t2/<(C0S(A0>)t2)>> 
1510 Ml=SQR<XC4rl3f2+ZC4»13f2> 
1520 M2=ATN(XC4rl3/ZC4fl3) 
1530 Q5=Q+(C0S(F2+F3> >f2+3*Q+<SIN(F2+F3> >T2 
1540 IF -M2 A4 THEN 1590 
1550 M3=M1+<1-C0S<-A4-M2>> 
1560 M4=<Q5+M+Ml+Ml)+05+05/2 
1570 IF M3+M+G>M4 THEN 1600 
1580 09=SQR(05+05~2+M+G+M3/(Q5+M+Ml+Ml)) 
1590 GOSUB 2511 
1591 GOSUB 2513 
1592 GOTO 2660 
1600 GOSUB 2511 
1601 GOSUB 2520 
1605 GOTO 2660 
A O X V T\ C>> n *r ^ ^ ^ *^ ^ ^ *l» *r w ^ ^ ^ ^ ^ T" ^ ^ ^ ^ *r ^ ^ ^ *l* *& ^ ^ *^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ • ^ ^ ^ ^ ^ ^ • ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^h ^ ^» ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ 
1620 REM VERSION B 1 (BERØRINGSPUNKT BAG LIGEVAEGTSPUNKT) 
•L O w ^/ n E» •• * * ^ ^ ^ ^ ^ ^ v * * ^ * ^ ^ ff* ^r» ^ ^ ^ ^ flp • ^ ^ • ^ ^ ^ ^ ff • ^ ^ ^ ^ ^ • • • • ^ ^ ^ ^ • ^ • ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ J^ 
1640 REM 
1645 03=04=05=06=07=08=09*0 
1650 ZC3r63=0 
1660 Q3=Q+(C0S(F2)>t2+3+Q+(SIN(F2)>T2 
1670 V5=(Q3+M*E4+E4)+02+02/2 
1680 IF -V6>A2 THEN 1700 
1690 GOTO 1720 
1700 V7=E4+<1-C0S<-A2-V6>> 
1710 IF V7+M+G>V5 THEN 2440 
1720 V8=E4*C0S(-A2~V6>-E4+C0S(-A2-ATN(XC3fl3/ZC3»13>> 
1730 03=SQR(2+M+G+V8/< Q3+M+E4+E4)+02+02) 
1740 K9=XC3»13 
1750 K5=ZC3fl3 
1760 K6*ZC3fl3+T3 
1770 K7=E2-XC3»13 
1780 K8=U 
Nr. C 222/44 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
1790 04= < Q3+M+K5+K6-K8+M+K7+K7-<1+K8)+M+K9+K7)+03/(Q3+M+K6+K6+M+K7+K7) 
1800 F3=ATN<V0/<YC3r43-YC3»63>) 
1810 05«04+C0S<F3> 
1820 REM TRANSFORMATION AF KOORDINATERNE FRA 3 TIL 4 
1830 FOR K=l TO 7 STEP 1 
1840 XC4rK3*XC3rK3+CQS<F3)+<YC3rK3-YC3»43>+SIN<F3> 
1850 YC4»K3=<YC3rK3-YC3,43)+C0S<F3>-XC3»K3*SIN<F3> 
1860 ZC4rK3=ZC3,K3 
1870 NEXT K 
1880 A4=ATN(TAN(A0>/SQR<1+<TAN<F2+F3>>72/<(COS(AO)>?2>>) 
1890 C3=ATN<ZC4r73/XC4r73> 
1900 C4=0 
1910 C5=SQR<XC4f73+XC4>73+ZC4»73*ZC4»73> 
1920 C6=C4/C5 
1930 C7=C5+<YC4>63-YC4rl3>/<YC4r63-YC4»73> 
1940 C8=C6*C7 
1950 Ml=SQR(XC4fl3t2+ZC4»13t2) 
1960 M2=ATN(XC4fl3/ZC4»13) 
1970 REM TRAKTOR FRA POSITION 4 TIL POSITION 5 
1980 FOR K=l TO 7 STEP 1 
1990 IF ZC4>K3#0 THEN 2020 
2000 C9=-3,14159/2 
2010 GOTO 2030 
2020 C9*ATN(XC4»K3/ZC4»K3) 
2030 Xt5>K3=SGR<XC4rK372+ZC4>K3t2>+SIN(C9+C3+C6> 
2040 YC5rK3=YC4fK3 
2050 ZC5rK3=SGR<XC4rK3T2+ZC4fK3t2)+C0S<C9+C3+C6> 
2060 NEXT K 
2070 ZC5»73=0 
2080 Q5=Q*<C0S<F2+F3> >t2+3+G+<SlN<F2+F3)>T2 
2090 IF ~M2>A4 THEN 2110 
2100 GOTO 2140 
2110 M3=M1+(1-C0S<-A4~M2>) 
2120 M4=<Q5+M+Ml+Ml>+05+05/2 
2130 IF M3+M+G>M4 THEN 2440 
2140 M5=Ml*C0S<-A4-ATN<XC4»13/ZC4rl3)>~Ml'fC0S(-A4-ATN<X[:5fl3/ZC5»13)) 
2150 06=SQR<2+M+G*M5/<Q5+M+Ml+Ml>+05+05> 
2160 M6*XC5»13 
2170 M7=ZC5rl3 
2180 M8=ZC5rl3+C8 
2190 M9=C7-Xi:5rl3 
2200 N1=U 
2210 07=<G5+M+M7+M8-Nl+M+M9*M9~<l+Nl>+M+M6+M9>+06/<G5+M+M8+M8+M*M9+M9> 
2220 F5=ATN(C5/(YC5»63~YC5»73>) 
2230 AG=ATN(TAN<A0>/SQR<1 + <TAN<F2+F3+F5> >t2/<(COS(AO))t2))) 
2240 REM TRANSFORMATION AF KOORDINATERNE FRA 5 TIL 6 
2250 F0RK=1 TO 7 STEP 1 
2260 XC6»K3=XC5rK3+C0S<F5>+<YC5>K3-YC5f63+SIN<F5) 
2270 YC6rK3=<YC5»K3-YC5»63)+C0S<F5)--XC5»K3*SIN(F5) 
2280 ZC6»K3=ZC5,K3 
2290 NEXT K 
2300 08=07+C0S<-F5> 
2310 N2=ATN(XC6»13/ZC6»13) 
2320 N3=SGRCXC6rl3t2+ZC6»13T2> 
2330 G6=Q+<C0S<F2+F3+F5)>f2+3*Q+<SIN(F2+F3+F5>>t2 
2340 IF -N2>A6 THEN 2360 
2350 GOTO 2400 
2360 N4-N3+ <1-COS(-A6-A2)) 
2370 N5=(G6+M+N3*N3>+08+08/2 
2380 P9=(N4*M+G-N5)/(N4+M+G) 
2390 IF N4+M+G>N5 THEN 2440 
2400 IF -N2>A6 THEN 2430 
2410 N6=-N4 
2420 09«SQR < 2+M+G+N6/< G6+M+N3+N3)+08+08) 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/45 
2430 GOSUB 2511 
2431 GOSUB 2513 
2435 GOTO 2660 
2440 GOSUB 2511 
2441 GOSUB 2520 
2445 GOTO 2660 
2450 REM 
2460 IF ZC3r73>-0»2 THEN 980 
2470 PRINT "MOTORHJELMEN RAMMER JORDEN FØR FØRERVAERNET" 
2480 PRINT "BEREGNINGSMETODE UGYLDIG" 
2490 GOTO 2660 
2510 PRINT "GESCHW. 00 01 02 03 04 05 06 07 08 09<1/S>" 
2511 WRITE <15r2585)00r01,02»03r04»05,06r07f08»09 
2512 RETURN 
2513 PRINT "FORTSAT VAELTNING" 
2514 RETURN 
2520 PRINT "STOP AF VAELTNING" 
2521 RETURN 
2535 REM BEREGNING SLUT 
2540 DIM XC6F73 
2550 DIM YC6r73 
2560 DIM ZC6r73 
2570 FORMAT 12F6.3 
2580 FORMAT 2F6.3»2F7.4r2F5.0»2F5.2 
2585 FORMAT 5XrlOF6.3 , 
2590 REM DATAUDSKRIFT 
2600 DATA 0.622 rO•73211•085 rO•993 r O•7211.8591-0.18710.663»1.14810•495»1.38,0.501 
2601 DATA 0.723r0.27»0.1745>0.588rl500rl75>0.2»0.2 
2610 PRINT " Hl L3 L2 D3 D2 H6 L6 B6 H7 B7 L7 HO 
2620 WRITE (15»2570>H1»L3»L2rD3rD2»H6*L6rB6rH7»B7»L7»H0 
2630 PRINT " S BO DO AO M Q U T" 
2640 WRITE (15r2580>SrB0»D0rAO,MrQfUrT 
2645 PRINT 
2650 GOTO 160 
2660 END 
EKSEMPEL 
$ # 
* BEREGNING AF FORTSAT RULNING AF SMALSPORET TRAKTOR MED SIKKERHEDSBØJLE * 
* FORAN ELLER BAGVED FØRERSAEDET PROGRAM 10. 6. 80 / 7» 7* 82 * 
TRAKTOR PARAMETRE 
Hl L3 L2 D3 D2 H6 L6 B6 H7 B7 L7 HO 
0.622 0.732 1.085 0.993 0.720 1.859-0.187 0.663 1.148 0.495 1.380 0.501 
S BO DO AO M G U T 
0.723 0.270 0.1745 0.5880 1500 175 0.20 0.20 
HASTIGHED 00 01 02 03 04 05 06 07 08 09(1/S) 
4.295 1.489 1.472 2.158 0.473 0.000 0.000 0.000 0.000 0.000 
4.295 1.489 1.472 2.158 0.473 0.272 0.000 0.000 0.000 0.000 
STOP FOR VAELTNING 
Nr. C 222/46 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
BILAG III 
FORSKRIFTER FOR AFPRØVNING AF FØRERVÆRNETS OG BEFÆSTIGELSENS STYRKE OG 
STYRKEN AF DETS FASTGØRELSE TIL TRAKTOREN 
1. GENERELT 
1.1. Afprøvningens formål 
Afprøvningen har til formål — med brug af særligt udstyr — at simulere de belastninger, som 
påføres førerværnet, når traktoren vælter. Disse afprøvninger, der er beskrevet i bilag IV, gør det 
muligt at bestemme styrken af førerværnet og af de konsoller, ved hvilke det er fastgjort til trak­
toren, og af enhver del af traktoren, som overfører prøvningskraven. 
1.2. Afprøvningsmetoder 
Fabrikanten kan vælge, om han ønsker afprøvningen udført efter den dynamiske fremgangsmåde 
(se bilag HI-A og IV-A) eller efter den statiske fremgangsmåde (se bilag III-B og IV-B). 
De to fremgangsmåder har samme gyldighed. 
1.3. Generelle regler for forberedelsen af afprøvningen 
1.3.1. Førerværnet skal være i overensstemmelse med specifikationerne for serieproduktionen. Det skal 
være fastgjort i overensstemmelse med den af fabrikanten anbefalede metode til en af de trak­
torer, hvortil det er konstrueret. 
En komplet traktor er ikke nødvendig til styrkeafprøvningen ved den statiske metode; dog skal 
traktorens førerværn og delene, hvorpå det er fastgjort, udgøre en brugsklar enhed, der i det 
følgende benævnes montagen. 
1.3.2. Under såvel den indledende afprøvning som styrkeafprøvningen skal traktoren være forsynet 
med alle dele fra serieproduktionen, som kan have indflydelse på styrken af førerværnet, eller 
som kan være nødvendige for styrkeafprøvningen. 
Komponenter, som kan forårsage fare i det frie område, skal også forefindes, for at det kan 
undersøges, om kravene i punkt 4.1 og 4.2 i dette bilag er opfyldt. 
Alle traktorens og førerværnets dele, herunder dele til beskyttelse mod vind og vejr, skal leveres 
eller angives på tegninger. 
1.3.3. Under styrkeafprøvningen fjernes alle vinduer, døre, paneler og løse dele, således at de ikke 
forøger førerværnets styrke, idet de kan være fjernet under et uheld. 
Ruder kan fjernes efter anmodning fra fabrikanten eller dennes befuldmægtigede. 
1.3.4. Sporvidde 
Sporvidden indstilles, således at førerværnet så vidt muligt ikke støttes af dækkene under styrke­
afprøvningen. Hvis afprøvningen foretages efter den statiske fremgangsmåde, kan hjulene 
fjernes. 
1.4. Traktorens referencemasse 
Referencemassen mt, som bruges i formlen (se bilag IV-A og IV-B) til beregning af pendulklod­
sens faldhøjde, belastningsenergi og slagkraft, må ikke være mindre end den masse, der er 
omhandlet i punkt 2.4 i bilag I til Rådets direktiv 74/150/EØF (dvs. uden ekstraudstyr, men med 
kølevæske, smøremidler, brændstof, værktøj og fører) med tillæg af førerværnets vægt og minus 
75 kg. Massen af ekstravægt for- eller bagtil, væskefyldning af dækkene, ophængte redskaber 
eller udstyr eller andet særligt udstyr medregnes ikke. 
2. AFPRØVNINGER 
2.1. Afprøvningernes rækkefølge 
Afprøvningerne skal (uden at dette berører de supplerende afprøvninger i henhold til punkt 1.6 i 
bilag IV-A og IV-B) udføres i følgende rækkefølge: 
2.1.1. Slagprøvning (dynamisk prøvning) eller belastningsprøvning (statisk prøvning) bagtil (se punkt 
1.1 i bilag IV-A og IV-B). 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/47 
2.1.2. Trykprøve bagtil (dynamisk eller statisk prøvning) (se punkt 1.4 i bilag IV-A og IV-B). 
2.1.3. Slagprøvning (dynamisk prøvning) eller belastningsprøvning (statisk prøvning) fortil (se punkt 
1.2 i bilag IV-A og IV-B). 
2.1.4. Slagprøvning (dynamisk prøvning) eller belastningsprøvning (statisk prøvning) på siden (se 
punkt 1.3 i bilag IV-A og IV-B). 
2.1.5. Trykprøvning fortil (dynamisk eller statisk prøvning) (se punkt 1.5 i bilag IV-A og IV-B). 
2.2. Generelle krav 
2.2.1. Hvis noget af det materiel, der bruges til at fæstne, går i stykker eller flytter sig under afprøv­
ningen, skal denne gentages. 
2.2.2. Der må ikke foretages reparationer eller justeringer af traktor eller af førerværnet under afprøv­
ningen. 
2.2.3. Under afprøvningen skal traktorens gearkasse være i neutral position og traktoren være 
ubremset. 
2.2.4. Er traktoren udstyret med et ophængssystem mellem karosseri og hjul, skal dette system blokeres 
under afprøvningen. 
2.2.5. Den første slagprøve bagtil (ved dynamisk afprøvning) eller den første belastningsprøve bagtil 
(ved statisk afprøvning) udføres på den side, som afprøvningsmyndighederne mener vil give de 
slag eller belastninger, der er mest ufordelagtige for førerværnet. Belastning eller slag sideværts 
eller bagfra skal påtrykkes fra begge sider af førerværnets medianlængdeplan. Belastningen eller 
slaget foran skal påtrykkes førerværnets medianlængdeplan fra samme side som belastningen 
eller slaget sideværts fra. 
2.3. Måletolerancer 
2.3.1. Dimensioner: ± 3 mm 
bortset fra: — dækkenes deformation: ± 1 mm, 
— førerværnets deformation under vandret belastning: ± 1 mm, 
— begge mål i forbindelse med pendulhammerens faldhøjde: ± 1 mm. 
2.3.2. Masse: ±1% 
2.3.3. Kræfter: ±2 % 
2.3.4. Vinkler: ±2° 
3. GODKENDELSESKRAV 
3.1. Et førerværn, der er indleveret til EØF-komponenttypegodkendelse, skal betragtes som værende i 
overensstemmelse med kravene til styrke, hvis det efter afprøvningerne opfylder følgende krav: 
3.1.1. Efter hver delprøvning må der ikke forekomme brud eller revner som beskrevet i punkt 3.1 i bilag 
IV-A og IV-B. 
Hvis der under en prøve opstår uacceptable brud eller revner, kan der udføres en ekstra slag- eller 
trykprøvning som beskrevet i punkt 1.6 i bilag IV-A og IV-B umiddelbart efter den slag- eller 
trykprøvning, der forårsagede bruddene eller revnerne. 
3.1.2. Ingen del af førerværnet må være trængt ind i det frie område beskrevet i punkt 1.6 i bilag IV-A 
og IV-B under prøverne. 
3.1.3. Ingen del af det frie område må have været ubeskyttet af førerværnet ifølge punkt 3.2 i bilag IV-A 
og IV-B under prøverne. 
3.1.4. Den elastiske deformation, som måles ifølge punkt 3.3 i bilag IV-A og IV-B, må ikke overstige 
250 mm. 
Nr. C 222/48 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
3.2. Der må ikke være noget udstyr, som frembyder nogen fare for føreren. Der må ikke være 
udspringende dele eller tilbehør, som vil kunne såre føreren, hvis traktoren vælter, eller dele eller 
tilbehør, som vil kunne fastgribe ham — for eksempel om benet eller foden — som følge af 
førerværnets deformationer. 
4. AFPRØVNINGSRAPPORT 
4.1. Afprøvningsrapporten skal vedlægges EØF-typegodkendelsesskemaet, der er vist i bilag VIII. En 
rapportmodel findes i bilag VI. Rapporten skal indeholde: 
4.1.1. En almindelig beskrivelse af førerværnets form og udførelse (normalt ved hjælp af tegninger i 
målestoksforholdet 1 :20 for generelle tegninger og forholdet 1 :2,5 for detaljetegninger af 
tilbehør. De vigtigste dimensioner skal være anført på tegningerne); ydre mål for traktoren 
udstyret med førerværn; de vigtigste indre mål og detaljer vedrørende de normale adgangsfor­
hold og eventuelle nødudgange; detaljer vedrørende varme- og ventilationsanlæg, hvor dette 
måtte forekomme. 
4.1.2. Oplysninger om særlige indretninger f.eks. beregnet til at forhindre, at traktoren fortsætter med at 
rulle. 
4.1.3. En kortfattet angivelse af alle indvendige polstringer. 
4.1.4. Angivelse af eventuel forrudes type og rudemateriale. 
4.2. Rapporten skal klart identificere den traktortype (fabrikat, type, handelsbetegnelse osv.), som 
benyttes til afprøvningen, og de typer, førerværnet er beregnet til. 
4.3. Når det drejer sig om en udvidelse af en EØF-komponenttypegodkendelse til andre traktortyper, 
skal rapporten indeholde en nøjagtig henvisning til rapporten fra den oprindelige EØF-kompo­
nenttypegodkendelse samt nøjagtige oplysninger angående kravene i punkt 3.4 i bilag I. 
Bilag III-A 
Hjælpemidler og udstyr 
til den dynamiske prøvning 
1. PENDULKLODS 
1.1. Pendulklodsen skal være ophængt frit i to kæder eller ståltove i omdrejningspunkter, som er 
mindst 6 meter over underlaget. Det skal være muligt at foretage uafhængig indstilling af klod­
sens højde og vinklen mellem klodsen og kæderne eller ståltovene, hvori den er ophængt. 
1.2. Klodsens masse skal være 2 000 kg ± 20 kg, idet massen af kæder eller ståltove ikke medregnes; 
denne masse må ikke overstige 100 kg. Længden afslagfladens sider skal være 680 mm ± 20 mm 
(se bilag V, fig. 4). Klodsen skal være således udført, at dens tyngdepunkt ikke forskydes, men 
falder sammen med parallelepipedumets geometriske midtpunkt. 
1.3. Parallelepipedumet skal være forbundet med den anordning, der trækker det bagud, med en 
momentan udløsningsmekanisme, der er således udformet og placeret, at den udløser pendul­
klodsen, uden at parallelepipedumet kommer i svingninger omkring dets vandrette akse vinkelret 
på pendulets svingningsplan. 
2. PENDULOPHÆNG 
Pendulklodsens ophæng skal være solidt fastgjort, således at dets forskydning ikke i nogen 
retning overstiger 1 % af faldhøjden. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/49 
3. FORANKRINGER 
3.1. Forankringsskinnerne, der skal have den fornødne sporvidde og dække et tilstrækkeligt stort 
område til, at traktoren kan forankres i alle de tilfælde, der er vist (se fig. 5, 6 og 7 i bilag V), skal 
være solidt fastgjort til et fast underlag neden under pendulet. 
3.2. Traktoren forankres til skinnerne ved hjælp af runde ståltove af konstruktion 6x19 tråde med 
hampesjæl i overensstemmelse med ISO 2408 og med en nominel diameter på 13 mm. Metalkor­
delerne skal have en brudstyrke på 1770 MPa. 
3.3. På knækstyrede traktorer skal drejningspunktet understøttes og forankres som beskrevet for alle 
prøvninger. Under slagprøvningen på siden skal drejningspunktet tillige afstives på den side, som 
er modsat slaget. For- og baghjul behøver ikke at ligge på linje, hvis afstivningen herved lettes. 
4. AFSTIVNING AF HJULENE OG BJÆLKEN 
4.1. Ved slagprøverne skal til afstivning af hjulene anvendes en bjælke af nåletræ på 150 x 150 mm 
(se fig. 5, 6 og 7 i bilag V). 
4.2. En bjælke af nåletræ skal som støtte for hjulfælgene fastspændes til underlaget på den side, som 
er modsat slaget, som vist på fig. 7 i bilag V. 
5. AFSTIVNING OG STÅLTOVE TIL FORANKRING AF KNÆKSTYREDE TRAKTORER 
5.1. Ved prøvning af knækstyrede traktorer skal anvendes ekstra afstivninger og forankringer. Deres 
formål er at sikre, at den del af traktoren, på hvilken førerværnet er monteret, fastholdes som på 
en traktor med stiv krop. 
5.2. Særlige tillægsbestemmelser er givet i bilag IV-A for slag- og belastningsprøvningen. 
6. DÆKTRYK OG DEFORMATION 
6.1. Dækkene må ikke være væskefyldte og skal oppumpes til det tryk, som fabrikanten har fore­
skrevet til markarbejde. 
6.2. Forankringerne skal i hvert enkelt tilfælde spændes så stramt, at dækkene deformeres med 12 % 
af dækhøjden inden spændingen. 
7. BELASTNINGSUDSTYR 
Et udstyr, som vist i fig. 8 i bilag V, skal kunne udøve en lodret nedadrettet belastning på fører­
værnet ved hjælp af en stiv bjælke, som er ca. 250 mm bred, og som er forbundet til kraftkilden 
gennem kardanled. Traktorens aksler skal klodses op på passende måde, således at dækkene ikke 
påvirkes af belastningen. 
8. MÅLEUDSTYR 
8.1. En anordning som vist på fig. 9 i bilag V til måling af den elastiske deformation (forskellen 
mellem den største øjeblikkelige deformation og den blivende deformation). 
8.2. Udstyr til at konstatere, at førerværnet ikke er trængt ind i det frie område, og at det frie område 
hele tiden under afprøvningen har været beskyttet af førerværnet (se punkt 3.2.2. i bilag IV). 
Nr. C 222/50 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Bilag III-B 
Hjælpemidler og udstyr 
til den statiske prøvning 
1. UDSTYR TIL STATISK AFPRØVNING 
1.1. Med dette udstyr skal førerværnet kunne udsættes for tryk eller »belastninger«. 
1.2. Der skal træffes sådanne forholdsregler, at belastningen kan fordeles jævnt, vinkelret på belast-
ningsretningen og langs en bom på mindst 2S0 mm og højst 700 mm og med præcise multipla på 
50 mm mellem disse længder. Den stive bom skal have en lodret tværdiameter på ISO mm. 
Bomkanterne, der berører førerværnet, skal være krumme med en radius på maksimalt 50 mm. 
1.3. Fladen skal kunne indstilles til enhver vinkel på belastningsretningen, således at den kan følge 
vinkeldrejningerne i førerværnets bærende overflade, når førerværnet deformeres. 
1.4. Belastningens retning (afvigelse fra vandret): 
— ved afprøvningens begyndelse ved nulbelastning: ± 2° 
— under afprøvningen, under belastning: 10° over vandret og 20° under vandret. Disse afvi­
gelser skal mindskes mest muligt. 
1.5. Deformationen må kun ske langsomt (under 5 mm/s), så belastningen hele tiden kan betragtes 
som »statisk«. 
2. APPARATER TIL MÅLING AF DEN ENERGI, DER ABSORBERES AF FØRER­
VÆRNET 
2.1. Kurven for deformationens afhængighed af kraften afsættes for at bestemme, hvor megen energi, 
der absorberes af førerværnet. Det er ikke nødvendigt at måle kraften og deformationen på det 
sted, hvor førerværnet udsættes for belastningen; »kraften« og »deformationen« skal imidlertid 
måles samtidigt og colineært. 
2.2. Begyndelsespunktet for deformationsmålingen vælges, således at kun den energi, der absorberes 
af førerværnet og/eller ved deformation af visse af traktorens dele, tages i betragtning. Der tages 
ikke hensyn til den energi, der absorberes ved forankringens deformation og/eller glidning. 
3. FORANKRING AF TRAKTOREN TIL UNDERLAGET 
3.1. Forankringsskinnerne, der skal have den fornødne sporvidde og dække et tilstrækkeligt stort 
område til, at traktoren kan forankres i alle de tilfælde, der er vist, skal være solidt fastgjort til et 
fast underlag nær ved afprøvningsudstyret. 
3.2. Traktoren forankres til skinnerne ved hjælp af dertil egnede midler (plader, kiler, ståltove, 
donkrafte osv.), således at den ikke kan bevæge sig under prøvningen. Dette krav kontrolleres 
under belastningerne ved hjælp af det sædvanlige udstyr til længdemåling. Hvis traktoren flytter 
sig, gentages hele afprøvningen, medmindre det system til måling af deformationerne, der tages 
hensyn til ved afsætningen af kurven for deformationens afhængighed af kraften, er forbundet 
med traktoren. 
4. BELASTNINGSUDSTYR 
Et udstyr som vist i fig. 8 i bilag V skal kunne udøve en lodret nedadrettet belastning på fører-
værnet ved hjælp af en stiv bjælke, som er ca. 250 mm bred, og som er forbundet til kraftkilden 
gennem kardanled. Traktorens aksler skal klodses op på passende måde, således at dækkene ikke 
påvirkes af belastningen. 
5. ANDET MÅLEUDSTYR 
5.1. En anordning som vist på fig. 9 i bilag V til måling af den elastiske deformation (forskellen 
mellem den største øjeblikkelige deformation og den blivende deformation). 
5.2. Udstyr til at konstatere, at førerværnet ikke er trængt ind i det frie område, og at det frie område 
hele tiden under afprøvningen har været beskyttet af førerværnet (se punkt 3.2.2 i bilag IV). 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/51 
BILAG III-C 
Symboler 
m. (kg) 
D 
"(mm) 
"(mm) 
F (N) (Newton) 
F(N) 
F-D 
Eis (J) (Joule) 
MJ) 
FV(N) 
E,(J) 
E'i (J) 
Ea(J) 
E'i (J) = traktorens referencemasse, som defineret i punkt 1.4 i dette bilag, 
= førerværnets deformation på det sted, hvor slaget rammer (dynamisk afprøv­
ning) eller på det sted og i den retning, belastningen er påført (statisk afprøv­
ning), 
= pendulklodsens faldhøjde 
= pendulklodsens faldhøjde ved ekstra prøve, 
= statisk belastningskraft, 
= maksimal statisk belastningskraft, når belastningen N påføres, undtagen over­
belastning, 
= belastningskraft svarende til E';, 
= diagram kraft/deformation, 
= den absorberende energi under belastning fra siden, 
= den absorberende energi under belastning i længderetningen, 
= lodret trykkraft, 
= absorberet deformationsenergi. Areal under F-D kurven (se fig. 10a i bilag V), 
= deformationsenergi absorberet efter en yderligere belastning som følge af brud 
eller revner (se fig. 10b og 10c i bilag V), 
= deformationsenergi absorberet på det sted, hvor belastningen er fjernet. Areal 
inden for F-D kurven (se fig. 10b i bilag V), 
= deformationsenergi absorberet ved overbeiastningsprøve i det tilfælde, hvor 
belastningen er blevet fjernet inden påbegyndelsen af denne overbelastnings­
prøve. Areal under F-D kurven (se fig. 10c i bilag V). 
Nr. C 222/52 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
BILAG IV 
FREMGANGSMÅDE VED AFPRØVNING 
IV-A (dynamiske prøver) 
1. SLAG-OG BELASTNINGSPRØVER 
1.1. Slagprøver bagtil 
1.1.1. Traktoren anbringes således i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme førerværnet, når 
slagfladen og ophængskæden er lodret, medmindre førerværnet på grund af hældning i slag­
punktet har en mindre vinkel end 20° med lodret. I modsat tilfælde indstilles klodsens slagflade 
ved hjælp af ekstra ophæng således, at den er parallel med førerværnets hældning i slagpunktet 
på tidspunktet for største deformation. 
Faldhøjden indstilles, og der træffes de fornødne foranstaltninger, således at det forhindres, at 
pendulklodsen drejer omkring slagpunktet. 
Slagpunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først ved et stejlings-
uheld, og er normalt den øverste kant. Klodsens tyngdepunkt skal være beliggende i en afstand 
af 'A af førerværnets bredde foroven, inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens 
længdeplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt. 
Såfremt førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, 
således at slagprøven kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke 
styrkes derved. 
1.1.2. Traktoren forankres til underlaget ved hjælp af fire ståltove, et ved hver ende af begge aksler, 
anbragt som vist på fig. 5 i bilag V. De forreste og bageste forankringspunkter skal befinde sig i 
en sådan afstand, at vinklen mellem ståltovene og underlaget bliver på under 30°. De bageste 
forankringer skal tillige være anbragt således, at de to ståltoves skæringspunkter ligger i klod­
sens lodrette tyngdepunktsplan. 
Ståltovene tilspændes således, at dækkenes deformation bliver som angivet i punkt 6.2 i bilag 
III-A. 
Efter at ståltovene er tilspændt anbringes stopbjælken foran og tæt imod baghjulene, hvorpå 
den fæstnes til underlaget. 
1.1.3. Ved knækstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understøttes af en kvadratisk bjælke på 
mindst lOOx 100 mm og forankres fast til underlaget. 
1.1.4. Pendulklodsen løftes bagud, således at højden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt, afhængig 
af den afprøvede montages referencemasse, er: 
H - 25 + 0,07 mt for montager med en referencemasse på under 2 000 kg, 
H = 125 + 0,02 mt for montager med en referencemasse på over 2 000 kg. 
Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet. 
1.2. Slagprøve fortil 
1.2.1. Traktoren anbringes således i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme førerværnet, når 
slagfladen og ophængskæden er lodret, medmindre førerværnet på grund af hældning i slag­
punktet har en mindre vinkel end 20° med lodret. I modsat tilfælde indstilles klodsens slagflade 
ved hjælp af ekstra ophæng således, at den er parallel med førerværnets hældning i slagpunktet 
på tidspunktet for største deformation. 
Pendulklodsens faldhøjde indstilles, og der træffes de fornødne foranstaltninger, således at det 
forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet. 
Slagpunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, såfremt trak­
toren vælter sidelæns under fremadgående kørsel, og er normalt den øverste kant. Klodsens 
tyngdepunkt skal være beliggende i en afstand af l/t af førerværnets bredde foroven, inden for 
et lodret plan, som er parallelt med traktorens længdeplan, og som går gennem førerværnets 
yderste øvre punkt. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/53 
Såfremt førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, 
således at slagprøven kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førefværnet ikke 
styrkes derved. 
1.2.2. Traktoren forankres til underlaget ved hjælp af fire ståltove, et ved hver ende af begge aksler, 
anbragt som vist på fig. 6 i bilag V. De forreste og bageste forankringspunkter skal befinde sig i 
en sådan afstand, at vinklen mellem ståltovene og underlaget bliver på under 30°. De bageste 
forankringer skal tillige være anbragt således, at de to ståltoves skæringspunkter ligger i klod­
sens lodrette tyngdepunktsplan. 
Ståltovene tilspændes således, at dækkenes deformation bliver som angivet i punkt 6.2 i bilag 
I1I-A. 
Efter at ståltovene er tilspændt anbringes stopbjælken foran og tæt imod baghjulene, hvorpå 
den fæstnes til underlaget. 
1.2.3. Ved knækstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understøttes af en kvadratisk bjælke på 
mindst 100 x 100 mm og forankres fast til underlaget. 
1.2.4. Pendulklodsen løftes bagud, således at højden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt, afhængig 
af den afprøvede montages referencemasse, er: 
H - 25+0,07 mt for montager med en referencemasse på under 2 000 kg, 
H « 125 + 0,02 m, for montager med en referencemasse på over 2 000 kg. 
Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet. 
1.3. Slagprøve på siden 
1.3.1. Traktoren anbringes således i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme førerværnet, når 
slagfladen og ophængskæden er lodret, medmindre førerværnet på grund af hældning i slag­
punktet har en mindre vinkel end 20° med lodret. 
I modsat tilfælde indstilles klodsens slagflade ved hjælp af ekstra ophæng således, at den er 
parellel med førerværnets hældning i slagpunktet på tidspunktet for største deformation. 
Pendulklodsens faldhøjde indstilles, og der træffes de fornødne foranstaltninger, således at det 
forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet. 
Slagpunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, såfremt trak­
toren vælter, og er normalt den øverste kant. Medmindre det er sikkert, at en anden del af denne 
kant vil ramme jorden først, skal slagpunktet ligge i det plan som er vinkelret på traktorens 
længdesymmetriplan. 
1.3.2. Traktorens hjul i den side, på hvilken slaget rammer, forankres til underlaget ved hjælp af stål­
tove over de tilsvarende ender af for- og bagakslerne. Ståltovene tilspændes, således at 
dækkenes deformation bliver som angivet i punkt 6.2 i bilag III-A i den side, på hvilken slaget 
rammer. 
Efter at ståltovene er tilspændt, anbringes stopbjælken på underlaget og skubbes tæt ind imod 
dækkene i den modsatte side af den, på hvilken slaget rammer, hvorpå den fæstnes til under­
laget. Det kan eventuelt blive nødvendigt at anvende to bjælker eller kiler, såfremt ydersiden af 
for- og bagdækkene ikke ligger i samme lodrette plan. 
Støttebjælken anbringes derpå som anvist i fig. 7 i bilag V mod hjulfælgen i den modsatte side af 
den, på hvilken slaget rammer, skubbes stramt mod fælgen og fastspændes så ved foden. 
Støttebjælkens længde vælges således, at den, når den er anbragt mod fælgen, danner en vinkel 
på 30° ± 3° med underlaget. Dens længde skal endvidere om muligt være 20 til 25 gange dens 
tykkelse og dens bredde 2 til 3 gange dens tykkelse. Bjælkeenderne skal være udformet som vist 
på detaljetegningerne i fig. 7 i bilag V. 
1.3.3. Ved knækstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understøttes af en kvadratisk bjælke på 
mindst lOOx 100 mm, som til siden understøttes på samme måde som den bjælke, der skubbes 
mod baghjulet. Drejningspunktet forankres derefter fast til underlaget. 
1.3.4. Pendulklodsen løftes bagud, således at højden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt, afhængig 
af den afprøvede montages referencemasse, er: 
Nr. C 222/54 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Bb + B H - (25 + 0,20 m,) • —r=— for montager med en referencemasse på under 2000 kg, 
Bb+ B 
H - (125 + 0,15 m,) —==— for montager med en referencemasse på over 2000 kg, 
Hvor Bh er førerværnets største ydre bredde, og B er traktorens mindste totalbredde. 
1.4. Trykprøve bagtil 
Bjælken skal være anbragt tværs over den bageste, øverste del af førerværnet; resultanten af 
belastningskræfterne skal befinde sig i traktorens midterplan. 
Der tilføres en kraft Fv - 20 m,. 
Når bagenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde kraft, skal kraften vedvare, 
indtil taget er deformeret, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af 
førerværnet med den del af traktorens bagende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når 
den vælter. 
Herefter tilføres kraften Fv. Kraften skal tilføres i mindst fem sekunder, efter at synlige deforma­
tioner er forsvundet. 
1.5. Trykprøve fortil 
Bjælken skal være anbragt på den forreste, øverste del af førerværnet; resultanten af belast­
ningskræfterne skal befinde sig i traktorens midterplan. 
Der tilføres en kraft Fv - 20 m,. 
Når forenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde kraft, skal kraften vedvare, 
indtil taget er deformeret, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af 
forerværnet med den del af traktorens forende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når 
den vælter. 
Herefter tilføres kraften Fv. Kraften skal tilføres i mindst fem sekunder, efter at synlige deforma­
tioner er forsvundet. 
1.6. Ekstra prøve 
1.6.1. Hvis der under en slagprøve opstår brud eller revner, der ikke kan betragtes som ubetydelige, 
skal der udføres en ny lignende slagprøve, men fra en højde på 
H 12 +4a 
10 ' 1 + 2a 
umiddelbart efter den slagprøve, der forårsagede bruddene eller revnerne, idet a er forholdet 
mellem den blivende deformation og den elastiske deformation (a - Dp/De) målt med slag­
punktet. 
Den blivende deformation, der tilføjes ved den anden slagprøve, må ikke overstige 30 % af den 
blivende deformation, der opstod ved første prøve. 
Med henblik på gennemførelsen af den ekstra prøve skal den elastiske deformation måles under 
alle slagprøverne. 
1.6.2. Hvis der under en trykprøve opstår brud eller revner, der ikke kan betragtes som ubetydelige, 
skal der udføres en ny lignende trykprøvning, men med en kraft på 1,2 Fv, umiddelbart efter den 
trykprøvning, der forårsagede bruddene eller revnerne. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/55 
2. DET FRIE OMRÅDE 
2.1. Det frie område er vist i fig. 2a, 2b, 2c, 2d og 2e i bilag V. 
Det frie område er fastlagt på grundlag af: 
2.1.1. et lodret referenceplan, som almindeligvis ligger i traktorens længderetning, og som går gennem 
sædets referencepunkt og rattets centrum; dette plan skal kunne bevæge sig vandret med sædet 
og rattet under slag, men forblive vinkelret på traktorens gulvplan eller på førerværnet, hvis 
dette er fjedrende ophængt; 
2.1.2. en referencelinje, som ligger i referenceplanet, og som går gennem sædets referencepunkt og det 
første punkt i ratkransen, som den skærer fra lodret mod vandret. 
2.2. Det frie område afgrænses af følgende planer, når traktoren står på en vandret flade, og rattet, 
såfremt det kan indstilles, er indstillet til kørsel i normal siddestilling; 
2.2.1. to lodrette planer 250 mm på hver side af referenceplanet op til en højde af 300 mm over det 
vandrette plan, der går gennem sædets referencepunkt, og i længderetningen mindst 550 mm 
foran det vandrette plan vinkelret på referenceplanet 350 mm foran sædets referencepunkt; 
2.2.2. to lodrette planer 200 mm på hver side af referenceplanet op til en højde af 300 mm over det 
vandrette plan, der går gennem sædets referencepunkt og i længderetningen fra den i 2.2.11 
definerede flade til det vandrette plan vinkelret på referenceplanet 350 mm foran sædets refe­
rencepunkt; 
2.2.3. et skråt plan vinkelret på referenceplanet, parallelt med og 400 mm over referencelinjen, som 
strækker sig bagud til det punkt, hvor det skærer det lodrette plan, som er vinkelret på referen­
ceplanet og går gennem sædets referencepunkt; 
2.2A et skråt plan vinkelret på referenceplanet, som hviler på ryglænets øverste kant, og som møder 
det foregående plan i dets bageste kant; 
2.2.5. et lodret plan, som er vinkelret på referenceplanet, ligger mindst 40 mm foran rattet og mindst 
900 mm foran sædets referencepunkt; 
2.2.6. en krum flade med aksen vinkelret på referenceplanet og med en radius på 150 mm, som møder 
de i punkt 2.2.3 og 2.2.5 definerede planer langs en frembringer; 
2.2.7. to parellele skråtstillede planer, som går gennem de øverste kanter af de planer, der er defineret i 
punkt 2.2.1, således at det skråtstillede plan i den side, på hvilken slaget rammer, ikke kommer 
nærmere end 100 mm ved referenceplanet over det frie område; 
2.2.8. et vandret plan gennem sædets referencepunkt; 
2.2.9. to dele af det lodrette plan vinkelret på referenceplanet, som passerer 350 mm foran sædets 
referencepunkt, idet begge disse to dele forbinder henholdsvis de bageste grænser for planerne i 
punkt 2.2.1 og de forreste grænser for planerne i punkt 2.2.2; 
2.2.10. to dele af det vandrette plan, som passerer 300 mm over sædets referencepunkt, idet begge disse 
to dele forbinder henholdsvis de øverste grænser for de lodrette planer i punkt 2.2.2 med de 
nederste grænser for de skråtstillede planer i punkt 2.2.7; 
2.2.11. en krum flade, hvis frembringer er vinkelret på referenceplanet og hviler på ryglænets 
bagside. 
2.3. Sædets indstilling og sædets referencepunkt. 
2.3.1. Sædets referencepunkt. 
2.3.1.1. Referencepunktet bestemmes ved hjælp af anordningen vist i fig. 3a og 3b i bilag V. Anord­
ningen består af en sædeplade og ryglænsplader. Den nederste ryglænsplade sammenføjes med 
sædepladen ved hjælp af led placeret i sæderegionen (A) og i lænderegionen (B). Leddet i (B) 
skal give mulighed for justering i højden. 
2.3.1.2. Referencepunktet er defineret som det punkt i sædets midterplan i længderetningen, hvor et 
tangentialplan til den nederste kant af ryglænet og et vandret plan skærer hinanden. Dette 
vandrette plan skærer den nedre overflade af sædeplanen i et punkt 150 mm foran den ovenfor 
nævnte tangent. 
Nr. C 222/56 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
2.3.1.3. Anordningen anbringes på sædet. Den belastes derefter med en kraft på 550 N i et punkt SO mm 
foran leddet (A), og de to ryglænsplader presses med ringe kraft tangentielt mod ryglænet. 
2.3.1.4. Når det ikke er muligt at bestemme tangenter til hvert enkelt område på ryglænet (over og under 
lænderegionen) foretages følgende: 
— når det ikke er muligt at bestemme nogen tangent til den nederste del: den nederste ryglæns-
plade i lodret stilling presses mod ryglænet; 
— når det ikke er muligt at bestemme nogen tangent til den øverste del: leddet (B) sammen­
spændes i en højde af 230 mm over sædepladens nederste flade, når ryglænspladen står 
vinkelret på sædepladen. Herefter presses de to ryglænsplader med ringe kraft mod ryglænet 
efter tangenten. 
2.3.2. Sædets indstilling med henblik på bestemmelse af sædets referencepunkt. 
2.3.2.1. Hvis sædet kan indstilles, anbringes det i bageste og højeste position. 
2.3.2.2. Hvis ryglænets og sædets hældning kan indstilles, skal de indstilles således, at referencepunktet 
befinder sig i bageste og højeste position. 
2.3.2.3. Hvis sædet er udstyret med sædeophæng, skal dette blokeres midtvejs, med mindre dette er i 
modstrid med sædefabrikantens udtrykkelige anvisninger. Hvis der forefindes sådanne brugsan­
visninger, skal disse følges. 
3. MÅLINGER 
3.1. Brud og revner 
Efter hver afprøvning undersøges alle komponenter, samlinger og fastgøringssystemer visuelt 
for at påvise brud og revner. Der ses bort fra små revner i dele, som er uden styrkemæssig 
betydning. 
Der tages ikke hensyn til revner, som er fremkaldt af pendulklodsens kanter. 
3.2. Det frie område 
3.2.1. Under hver afprøvning kontrolleres det, om nogen del af førerværnet er trængt ind i det frie 
område omkring førersædet som defineret i nærværende bilags punkt 2. 
3.2.2. Endvidere kontrolleres det, om nogen del af det frie område befinder sig uden for det af fører­
værnet beskyttede område. Dette betragtes som værende tilfældet, dersom nogen del af det ville 
være kommet i kontakt med et plant underlag, hvis traktoren var væltet mod slagets retning. 
Herunder forudsættes for- og bagdækkenes dimensioner og sporvidde at være de mindste, som 
anbefales af fabrikanten. 
3.3. Elastisk deformation 
Den elastiske deformation måles 900 mm over referencepunktet i det lodrette plan, der går 
gennem slagpunktet. Til denne måling anvendes anordninger som vist i fig. 9 i bilag V. 
3.4. Blivende deformation 
Efter den sidste trykprøve noteres den blivende deformation af førerværnet. Med dette for øje 
noteres placeringen af førerværnets hoveddele i forhold til sædets referencepunkt før afprøvnin­
gens påbegyndelse. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/57 
FREMGANGSMÅDE VED AFPRØVNINGEN 
1V-B (Statisk prøvning) 
1. BELASTNINGS- OG TRYKPRØVNING 
1.1. Beiastningsprøvning bagtil 
1.1.1. Belastningen påføres vandret i et lodret plan parallelt med traktorens midterplan. 
Belastningspunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først ved et 
stejlingsuheld, og er normalt den øverste kant. Det lodrette plan, i hvilken belastningen påføres, 
skal være beliggende i en afstand af V3 af førerværnets ydre bredde foroven fra midterplahet. 
Såfremt førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, 
således at belastningsprøven kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet 
ikke styrkes derved. 
1.1.2. Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3 i bilag III-B. 
1.1.3. Den energi, der absorberes af førerværnet under denne prøve, skal mindst være på 
Eu - 500 + 0,5 mt 
1.2. Beiastningsprøvning fortil 
1.2.1. Belastningen påføres vandret i et lodret plan parallelt med traktorens midterplan og beliggende i 
en afstand af V3 af førerværnets ydre bredde foroven fra midterplanet. 
Belastningspunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, såfremt 
traktoren vælter sidelæns under fremadgående kørsel, og er normalt den øverste kant. 
Såfremt førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, 
således at belastningsprøven kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet 
ikke styrkes derved. 
1.2.2. Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3 i bilag III-B. 
1.2.3. Den energi, der absorberes af førerværnet under denne prøve, skal mindst være på 
Eu - 500 + 0,5 mt 
1.3. Beiastningsprøvning på siden 
1.3.1. Belastningen påføres vandret i et lodret plan, som er vinkelret på traktorens midterplan. 
Belastningspunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, såfremt 
traktoren vælter, og er normalt den øverste kant. 
1.3.2. Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3 i bilag III-B. 
1.3.3. Den energi, der absorberes af førerværnet under denne prøve, skal mindst være på 
Bb + B 
Eis - 1,75 m, 2fi 
hvor Bb er førerværnets maksimale ydre bredde og B traktorens mindste bredde. 
1.4. Trykprøvning bagtil 
Alle bestemmelserne er de samme som anført i punkt 1.4 i bilag IV-A. 
1.5. Trykprøvning fortil 
Alle bestemmelserne er de samme som anført i punkt 1.5 i bilag IV-A. 
Nr. C 222/58 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
1.6. Overbelastningsprøvning (ekstra prøve) 
1.6.1. Hvis der ved vandret belastning opstår brud eller revner, kan det være nødvendigt at 
gennemføre en overbelastningsprøvning for at bestemme konstruktionens residualstyrke og at 
sikre sig, at denne er tilstrækkelig til at kunne modstå eventuel vidererulning (se fig. 10 a, 10 b 
og 10 c). 
Under alle omstændigheder skal overbelastningsprøvningen gennemføres, dersom kraften 
falder med mere end 3% i løbet af de sidste 5%'s deformation, når den krævede energi er 
optaget af konstruktionen (se fig. 10 b). 
1.6.2. Overbelastningsprøvningen består af at øge den vandrette belastning i trin på 5% af energiind­
hold fra begyndelse til 20% af den supplerende energi (se fig. 10 c). 
1.6.2.1. Overbelastningsprøvningen er tilfredsstillende, dersom kraften efter hvert trin på 5%, 10% eller 
15% af den krævede energi falder mindre end 3% ved et trin på 5%, og dersom kraften hele 
tiden er større end 0,8 F max. 
1.6.2.2. Overbelastningsprøvning er tilfredsstillende, dersom kraften, efter at konstruktionen har optaget 
20% af den supplerende energi, er større end 0,8 F max. 
1.6.2.3. Yderligere brud eller revner i det frie område eller mangel på beskyttelse af dette område som 
følge af en elastisk deformation er tilladt under overbelastningsprøvningen. Konstruktionen må 
imidlertid ikke, når kraftpåvirkningen er ophørt, være presset ind i området, og området skal 
være fuldstændig beskyttet. 
1.7. Trykoverbelastaingsprøvning 
Hvis der under belastningsprøvningen opstår brud eller revner, der ikke kan betragtes som 
uvæsentlige, skal der foretages en ny lignende belastningsprøvning, men med en kraft på 1,2 Fv. 
Dette skal ske umiddelbart efter den første prøvning. 
2. DET FRIE OMRÅDE 
Som det frie område, der er beskrevet i punkt 2 i bilag IV-A, bortset fra at ordet »slaget« 
erstattes med »belastningen« i tredje linje af punkt 2.2.7. 
3. MÅLINGER 
3.1. Brud og revner 
Efter hver afprøvning undersøges alle komponenter, samlinger og fastgøringssystemer visuelt 
for at påvise brud og revner. Der ses bort fra små revner i dele, som er uden styrkemæssig 
betydning. 
3.2. Det frie område 
3.2.1. Under hver afprøvning kontrolleres det, om nogen del af førerværnet er trængt ind i det frie 
område som defineret i punkt 2. 
3.2.2. Endvidere kontrolleres det, om nogen del af det frie område befinder sig uden for det af fører-
værnet beskyttede område. Dette betragtes som værende tilfældet, dersom nogen del af det ville 
være kommet i kontakt med et plant underlag, hvis traktoren var væltet mod belastningens 
retning. Herunder forudsættes for- og bagdækkenes dimensioner og sporvidde at være de 
mindste, som anbefales af fabrikanten. 
3.3. Elastisk deformation (ved belastningsprøvning på siden) 
Den elastiske deformation måles 900 mm over sædets referencepunkt i det lodrette plan, hvor 
belastningen påføres. Til denne måling kan der anvendes anordninger som vist i fig. 9 i 
bilag V. 
3.4. Blivende deformation 
Efter den sidste trykprøve noteres den blivende deformation af førerværnet. Med dette for øje 
noteres placeringen af førerværnets hoveddele i forhold til sædets referencepunkt før afprøvnin­
gens påbegyndelse. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/59 
BILAG V 
Figur 1 
Udstyr til rulningsprøver ved en hældning på 1 til 1,5. 
Figur 2a 
Det frie område. Snit i referenceplanet. 
Nr. C 222/60 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
-500-
400 
Figur 2b 
Det frie område. Set fra siden. Figur 2c 
Det frie område. Set bagfra. 
Figur 2d 
Det frie område. Set fra oven. Figur 2e 
Den nederste del af det frie område. Set 3/4 bagfra. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/61 
Hængsel 
Øvreryg-
støtteplade 
^_ Nedre ryg­
støtteplade 
Dimensioner i mm 
Figur 3a 
Anordning til bestemmelse af sædets referencepunkt. 
Dimensioner i mm ^ 
Figur 3b 
Metode til bestemmelse af sædets referencepunkt. 
Nr. C 222/62 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Slagflade 660-700 
Stift til markering 
af tyngdepunktet Dimensioner i mm 
Figur 4 
Pendulklods med ophængskæder eller ståltove. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/63 
2 forankringer 2 forankringer 
Stopbjælke 
Figur 5 
Eksempel på forankring af traktoren. Slagprøve bagtil. 
Nr. C 222/64 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
2 forankringer 2 forankringer 
Stopbjælke 
Figur 6 
Eksempel på forankring af traktoren. Slagprøve fortil. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/65 
Smigskåret 
ende Afrundet, så den passer 
I fælgkanten K 
2 forankringer 
Støttebjælke Stopbjælke 
Figur 7 
Eksempel på forankring af traktoren. Slagprøve på siden. 
Nr. C 222/66 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Kardanled 
Dobbeltvirkende 
hydraulisk cylinder 
Kardanled 
Understøtninger af 
for- og bagaksel 
Figur 8 
Opstilling ved trykprøve. 
Bemærkning: Tegningen af førerværnet er kun vist for at illustrere opstillingen og dimensionerne. 
Den angiver ikke krav til førerværnets konstruktion. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/67 
Vandret stang fastgjort 
til f ørervæmet 
Lodret støtte fastgjort 
til traktorchassiset eller 
til førervæmets gulv 
1 - Blivende deformation 
2 - Elastisk deformation 
3 - Samlet (blivende og elastisk) deformation 
Figur 9 
Eksempel på apparat til måling af den elastiske deformation. 
Nr. C 222/68 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Kraft 
Deformation og Kraft for hvilken 
konstruktionen har optaget den 
beregnede krævede energi (1.1) 
F' = Kraft for beregnet 
krævet energi 
D' = Deformation for beregnet 
krævet energi 
0.95D' D' Deformation 
I. Find aF svarende til 0,95 D\ 
l.l. Overbelastningsprøvning ikke nødvendig, da aF < 1,03 F. 
Figur 10a 
Kraft/deformationskurve. Overbelastningsprøvning er ikke nødvendig. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/69 
1. Find aF svarende til 0,95 D\ 
1.1. Overbelastningsprøvning er nødvendig, da aF > 1,03 F. 
1.2. Overbelastningsprøvning er positiv, da bF >0,97 F, og bF >0,8 F max. Deformation og kraft for hvilken 
konstruktionen har optaget den 
beregnede krævede energi (1.1) 
Den optagne energi er 1,05 gange 
den krævede energi (1.2) 
Deformation 
Figur 10b 
Kraft/deformationskurve. Overbelastningsprøvning nødvendig. 
Nr. C 222/70 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
Fmax 
aF' 
F' 
bF' 
cF' 
dF' 
eF' Kraft 
/ •4-i l i 
T i i 
•+• 
i 
i i i Den optagne energi lig den 
krævede energi (1.1) 
Den optagne energi lig 1,05 gange 
den krævede energi (1.2) 
j. > 
! r\ 
l I I } 
I 
I l 
I 
•---+ 
I 1 s v-
\ A AT Den optagne energi lig 1,10 gange 
den krævede energi (1.3) 
Den optagne energi lig 1,15 gange 
den krævede energi (1.4) 
Den optagne energi Hg 1,20 gange 
den krævede energi (1.5) 
_•.——______x.—--L-——-L~»-L.--.J-.-.JL..«>....—. ^•Deformation 
0.95D' D' D', D'2 D'3 D'4 
i v J 
C>/erbelastningsdefbrmation 
1. 
1.1. 
1.2. 
1.3. 
1.4. 
1.5. Find aF svarende til 0,95 D\ 
Overbelastningsprøvning er nødvendig, da aF > 1,03 F. 
bF <0,97 aF, overbelastningsprøvning fortsættes. 
cF <0,97 bF overbelastningsprøvning fortsættes. 
dF <0,97 cF, overbelastningsprøvning fortsættes. 
Overbelastningsprøvning er positiv, da eF >0,8 F max. 
NB: Dersom F falder til under 0,8 F max på et vilkårligt tidspunkt, kasseres konstruktionen. 
Figur Wc 
Kraft/deformationskurve. Overbelastingsprøvning fortsættes. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/1 \ 
BILAG VI 
EKSEMPEL 
På rapport vedrørende afprøvning for EØF-komponenttypegodkendelse af frontmonteret førerværn med 
hensyn til dets styrke såvel som til styrken af dets fastgørelse til traktoren 
Førerværn 
Fabrikat 
Type 
Traktorfabrikat 
Traktortype 
Prøvemetode I/HO) Prøvanstaltens navn 
EØF-komponenttypegodkendelse nr 
1. Fabrikat af førerværn eller dets handelsbetegnelse 
2. Navn og adresse på fabrikanten af traktor eller fabrikanten af førerværn 
3. Navn og adresse på eventuel befuldmægtigede for fabrikanten af traktor eller fabrikanten af 
førerværn 
4. Specifikation for den traktor, på hvilken prøvningerne er udført 
4.1. Fabrikat 
4.2. Type- og handelsbetegnelse 
4.3. Serienummer 
4.4. Traktorens masse uden ballast, med førerværn monteret, uden fører kg 
4.5. Sporvidde/inertimoment (') mm/kgm2 (') 
4.6. Dækdimensioner: for 
bag 
5. Udvidelse af EØF-komponenttypegodkendelse til montering på andre traktortyper 
5.1. Fabrikat 
5.2. Type- og handelsbetegnelse 
5.3. Traktorens masse uden ballast, med førerværn monteret, uden fører kg 
5.4. Sporvidde/inertimoment (•) mm/kgm2 (') 
5.5. Dækdimensioner: for 
bag 
0) Det ikke gældende overstreges. 
Nr. C 222/72 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
6. Førerværnets specifikationer 
6.1. Hovedtegning af såvel førerværn som dets montering på traktoren 
6.2. Fotografier af fastgørelsesdetaljer set fra siden og bagfra 
6.3. Kortfattet beskrivelse af førerværnet, herunder af konstruktionsmåden, fastgørelsen, beklæd­
ningen, adgangsforholdene, muligheden for nødudgang, indvendig polstring og forholdsregler til 
imødegåelse af vidererulning og enkeltheder vedrørende opvarmning og ventilation 
6.4. Dimensioner 
6.4.1. Højden af tagets dele over det belastede sæde/sædets referencepunkt (•) mm 
6.4.2. Højden af tagets dele over gulv mm 
6.4.3. Førerværnets indvendige bredde målt i et punkt over sædet målt fra ratcentrum mm 
6.4.4. Afstand fra rattets centrum til højre side af førerværnet mm 
6.4.5. Afstand fra rattets centrum til venstre side af førerværnet mm 
6.4.6. Mindste afstand fra ratkransen til førerværnet mm 
6.4.7. Bredde af døråbninger: 
foroven mm 
på midten mm 
forneden mm 
6.4.8. Højde af døråbninger: 
over gulvet/fodpladen mm 
over øverste trin mm 
over nederste trin mm 
6.4.9. Største højde af traktor med førerværn monteret mm 
6.4.10. Største bredde af førerværn mm 
6.4.11. Vandret afstand fra sædets ryglæn til førerværnets bagside målt i en højde af 950 mm over 
det belastede sæde/900 mm over sædets referencepunkt (2) mm 
6.5. Materialedata og kvalitetsangivelse med henvisning til normer 
Hovedbøjle (materiale og dimensioner) 
Fastgørelse (materiale og dimensioner) 
Beklædning (materiale og dimensioner) 
Tag (materiale og dimensioner) 
Indvendig polstring (materiale og dimensioner) 
Bolte i beslag og fastgørelse (kvalitet og dimensioner) 
7. Afprøvningsresultater 
7.1. Slag/belastnings- (2) og trykprøvning 
Slag/belastningsprøver udført på venstre/højre side bagpå ('), på venstre/højre side foran (') 
og på venstre/højre side('). Referencemasse anvendt ved beregning af slagenergi og 
belastning kg 
De for disse afprøvninger opstillede krav om brud og revner, største øjeblikkelige blivende 
deformation og om at det frie område er opfyldt/ikke opfyldt ('), på tilfredsstillende måde. 
(<) Det ikke gældende overstreges. 
(2) Afhængig af den anvendte afprøvningsmetode. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/73 
7.2. Deformationer målt efter afprøvningerne 
Blivende deformation: 
bagtil: til venstre mm 
til højre mm 
fortil: til venstre mm 
til højre mm 
til siden: foran mm 
bagpå mm 
taget nedad: bagpå mm 
foran mm 
Forskellen mellem største øjeblikkelige deformation og blivende deformation under side-
slagprøve mm 
8. Rapportens nummer 
9. Dato 
10. Underskrift « 
Nr. C 222/74 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
BILAG VII 
MÆRKNING 
EØF-komponenttypegodkendelsesmærket består af: 
— et rektangel, i hvilket der er anbragt et bogstav »e« fulgt af kendingsnummer eller en gruppe 
bogstaver for det land, som har meddelt typegodkendelsen: 
1 for Tyskland, 
2 for Frankrig, 
3 for Italien, 
4 for Nederlandene, 
6 for Belgien, 
11 for Det forenede Kongerige, 
13 for Luxembourg, 
18 for Danmark, 
IRL for Irland, 
GR for Grækenland; 
— et komponenttypegodkendelsesnummer, som svarer til nummeret på den EØF-komponenttypegod-
kendelses-attest, som er udstedt for førerværnets styrke og styrken af dets fastgørelse på traktoren, 
anbragt på et vilkårligt sted under og i nærheden af rektanglet; 
— bogstavet »V« fulgt af nummeret 2, som betyder, at det drejer sig om en type frontmonteret fører­
værn med to opstalter bestemt til en smalsporet traktor. 
EKSEMPEL PÅ EØF-TYPEGODKENDELSESMÆRKE 
YT: 1 
•^ a/3 
a/6 i a 5= 30 mm 
T 
a/3 
± 
Den anordning, som bærer det viste EØF-typegodkendelsesmærke, er et frontmonteret førerværn med 
to opstalter bestemt til en smalsporet traktor (V2), der er EØF-typegodkendt i Frankrig (e6) under 
nummer 43. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/75 
BILAG VIII 
EKSEMPEL PÅ EØF-KOMPONENTTYPEGODKENDELSESATTEST 
Myndighedens navn 
Oplysning vedrørende meddelelse, nægtelse, inddragelse af EØF-komponenttypegodkendelse eller udvidelse 
af EØF-komponenttypegodkendelse for frontmonterede førerværn med hensyn til styrken af dette og af dets 
fastgørelse på traktoren 
Typegodkendelsesnummer 
1. Fabriks- eller varemærke for førerværnet udvidelse (') 
2. Navn og adresse på fabrikanten af førerværnet 
3. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle befuldmægtigede 
4. Mærke, type og fabrikat af den traktor, hvortil førerværnet er beregnet 
5. Udvidelse af EØF-komponenttypegodkendelse til montering på følgende type(r) traktor(er) 
5.1 Masse uden ballast som defineret i punkt 1.4 i bilag III overstiger/overstiger ikke (2) den ved 
prøvningen benyttede referencemasse med mere end 5% 
5.2 Fastgørelsesmetode og monteringspunkter er/er ikke (2) identiske 
5.3 Alle komponenter, der tjener som støtte for førerværnet er/er ikke (2) identiske 
6. Fremstillet til EØF-komponenttypegodkendelse den 
7. Proveanstalt 
8. Afprovningsrapportens dato og nummer 
9. Dato for meddelelse/nægtelse/inddragelse af EØF-komponenttypegodkendelse (2) 
10. Dato for udvidelsens meddelelse/nægtelse/inddragelse af udvidelse af EØF-komponenttypegod­
kendelse (2) 
11. Sted 
12. Dato 
13. Følgende dokumenter, der er forsynet med ovenfor nævnte godkendelsesnummer, er vedlagt 
denne attest (f.eks. afprøvningsrapport) 
14. Eventuelle bemærkninger 
15. Underskrift 
(') Angiv i påkommende tilfælde, om det drejer sig om første, anden osv. udvidelse af den oprindelige EØF-kom­
ponenttypegodkendelse. 
(2) Det ikke gældende overstreges. 
Nr. C 222/76 De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 85 
BILAG IX 
FORSKRIFTER FOR EØF-STANDARDTYPEGODKENDELSE 
1. Begæring om EØF-standardtypegodkendelse af en type traktor med hensyn til styrken af fører­
værnet og af dets fastgørelse på traktoren skal indsendes af traktorfabrikanten eller af dennes 
befuldmægtigede. 
2. Til den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for afprøvningen for standardtypegodkendelse, indle­
veres en traktor med behørigt godkendt førerværn og tilhørende fastgørelse; denne traktor skal 
være repræsentativ for den traktortype, som søges godkendt. 
3. Den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for afprøvningen for standardtypegodkendelse, kontrollerer, 
om den godkendte type førerværn er beregnet til montering på den type traktor, for hvilken der 
begæres standardtypegodkendelse. Den kontrollerer især, om førerværnets fastgørelse svarer til 
den, der er blevet kontrolleret i forbindelse med EØF-komponenttypegodkendelsen. 
4. Indehaveren af en EØF-standardtypegodkendelse kan begære udvidelse af denne til at gælde for 
andre førerværnstyper. 
5. De kompetente myndigheder udsteder denne udvidelse på følgende vilkår: 
5.1. den nye type førerværn og dennes fastgørelse på traktoren er blevet EØF-komponenttypegod-
kendt; 
5.2. den er konstrueret til montering på den type traktor, hvortil udvidelse af EØF-standardtypegodken-
delsen begæres; 
5.3. fastgørelsen af førerværnet på traktoren svarer til den, der er blevet kontrolleret i forbindelse med 
EØF-komponenttypegodkendelsen. 
6. Et skema som vist i bilag X skal vedlægges EØF-standardtypegodkendelsesskema for hver stan­
dardtypegodkendelse eller udvidelse af standardtypegodkendelse, som udstedes eller nægtes 
udstedt. 
7. Hvis begæring om EØF-standardtypegodkendelse af en traktortype indsendes samtidig med 
begæring om EØF-komponenttypegodkendelse af en type førerværn beregnet til den traktor, for 
hvilken der begæres EØF-standardtypegodkendelse, udføres den i punkt 2 og 3 fastsatte kontrol 
ikke. 
2. 9. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 222/77 
BILAG X 
EKSEMPEL 
Myndighedens navn 
Bilag til EØF-standardtypegodkendelsesskema for en traktortype med hensyn til frontmonteret førerværns 
styrke og styrken af dets fastgørelse til traktoren 
(Artikel 4, stk. 2, og artikel 10 i Rådets direktiv 74/150/EØF af 4. marts 1974 om tilnærmelse af 
medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af landbrugs- og skovbrugshjultraktorer) 
EØF-standardtypegodkendelsesnummer 
udvidelse (') 
1. Traktorens fabriks- eller handelsbetegnelse 
2. Traktorens type 
3. Traktorfabrikantens navn og adresse 
4. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle befuldmægtigede 
5. Førerværnets fabriks- eller handelsbetegnelse 
6. Udvidelse af EØF-standardtypegodkendelsen til at gælde for følgende førerværnstype/førerværns-
typer 
7. Traktoren indleveret til EØF-standardtypegodkendelse den 
8. Prøveanstalt, som er ansvarlig for kontrollen med overensstemmelsen for EØF-standardtypegod­
kendelse -. 
9. Afprøvningsrapportens dato 
10. Afprøvningsrapportens nummer 
11. EØF-standardtypegodkendelse med hensyn til førerværnets styrke og styrken af dets fastgørelse til 
traktoren er udstedt/nægtet udstedt (2) 
12. Udvidelse af EØF-standardtypegodkendelse med hensyn til førerværnets styrke og styrken af dets 
fastgørelse til traktoren er udstedt/nægtet udstedt (2) 
13. Sted 
14. Dato 
15. Underskrift 
(') Angiv i påkommende tilfælde, om det drejer sig om første, anden osv. udvidelse af den oprindelige EØF-standard­
typegodkendelse. 
(2) Det ikke gældende overstreges.