KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 545 endelig udg. 
Bruxelles, den 24 . november 1993 
Kommissionens rapport til Det Europaiske Råd om 
tilpasning af galdende lovgivning til nærhedsprincippet 
Kommissionens rapport til Det Europa i ske Råd om 
tilpasning af gældende lovgivning til narhedsprincippet 
Narhedsprincippet efter Ikrafttradelsen af traktaten om Den Europæiske 
Union 
1. Begrebet narhed 
Det nerhedsprincip, som er blevet indført med Maastricht-traktaten får 
sin fulde betydning i det Failesskab, som nu skal andres til en 
europæisk union, og overtage nye kompetenceområder, bl.a. på det 
monetære» udenrigspolitiske og endog forsvarspolitiske område. 
Et er på afbalanceret måde at udvikle politikkerne på bestemte områder, 
således som Fællesskabet altid har bestræbt sig på; noget andet er at 
fastlægge ansvarsfordelingen mellem unionen og medlemsstaterne i forbin­
delse med de tyve mål, som Fællesskabets virke nu tager sigte på (jf. 
artikel 3 og 3A i traktaten). 
Formålet med nærhedsprincippet er at sikre, at afgørelserne træffes tæt­
test muligt på borgerne, idet det til stadighed skal vurderes, om en 
foranstaltning på fællesskabsplan, er en bedre mulighed end en indsats 
på nationalt, regionalt eller lokalt plan. 
Konkret kraves det ifølge Maastricht-traktaten, at det i forbindelse med 
gennemførelsen af enhver ny foranstaltning påvises, at der er behov for 
at gennemføre den. 
Ved påvisningen heraf skal følgende tre vasentlige spørgsmål besvares: 
- indeholder problemet en fa Ilesskabsdimension? 
- opnås den mest effektive løsning med de midler, der står til rådighed 
for Fa I lesskabet, eller med dem, der står til rådighed for 
medlemsstaterne? 
- hvilken konkret forbedring vil en EF-foranstalthing medføre i forhold 
til de foranstaltninger, som medlemsstaterne gennemfører hver for 
sig? 
Ud over dette behovskriterlum på lagger Maastricht-traktaten for hver 
handling, uanset om der er tale om enekompetence eller ej, en pligt til 
at påse, at handlingen står i rimeligt forhold til det tilstræbte mål. 
Medlemsstaterne skal i forbindelse med selve gennemførelsen af en foran­
staltning overdrages størst mulig handlefrihed. Narhedsprincippet 
kraver, at EF's lovgivning begranser sig til det væsentlige. 
Nærhedsprincippet opfylder dermed en dobbelt funktion, idet det dels 
fremmer decent raI i ser i noen. men også sideløbende hermed EF-
intearatIonen, når et problem mest effektivt kan løses I fællesskab. 
Således er nærhedsprincippets formål først og fremmest at forbedre EF's 
indsats i kvalitativ henseende. 
2. Nærhedsprincippets rækkevidde 
Nærhedsprincippet er først og fremmest et politisk princip, en slags 
"fornuftsreaei". Dets funktion er Ikke at fordele kompetencen. Den 
opgave tilfalder traktatens ophavsmænd, der har den 
"konsti tutionsgivende magt". Formålet med nærhedsprincippet er snarere 
at regulere kompetenceudøvelsen og at begrunde foranstaltningernes 
gennemførelse i de enkelte tilfælde. 
- 2 -
I traktaten om Den Europa i ske Union skelnes der således kun mellem ene­
kompetence og delkompetence, uden at disse afgrænses over for hinanden, 
ligesom den inden for de nye sektorer i de enkelte tilfælde nøje sondrer 
mellem det, der inden for et område kan omfattes af fællesskabsforan­
staltninger, og det, som skal forblive under national kompetence (f.eks. 
er harmonisering udelukket inden for sundhed, kultur, uddannelse og 
efteruddannelse). 
Gennemførelsen af nærhedsprincippet har følgende virkninger: 
- fællesskabskompetencen "formodes" ikke og forbliver undtagelsen i 
forhold til den nationale kompetence. Med andre ord fællesskabs­
kompetencen skal udtrykkeligt vare tildelt; 
- dynamikken i harhedsbegrebet, der absolut ikke skal fastfryse Falles-
skabets rolle, skal, hvis forholdene kraver det, medvirke til at ud­
vikle denne rolle, eller modsat, hvis det ikke er rimeligt at videre­
føre foranstaltninger på EF-plan, medvirke til at begrænse og endog 
afvikle disse; 
- den regulerende rolle,.som narhedsprincippet har, fordi det er et 
behovskriterium, finder kun anvendelse I forbindelse med områder med 
delt kompetence. Derfor kan narhedsprincippet ikke vare et påskud til 
at drage Fællesskabets handling i tvivl dér, hvor det har fået 
tillagt en præcis og ubestridelig pligt til at handle, f.eks. i 
spørgsmål vedrørende det indre marked; 
Det er en betingelse for, at nærhedsprincippet får fuld virkning, at EF-
Insti tut Ionerne får uddybet den rakke grundlæggende spørgsmål, som Kom­
missionen rejste i sin meddelelse af 27. oktober 1992 (SECC92) 1990). 
Der er tale om følgende: 
- hvad betinger anvendelsen af de forskellige former for delt kompe­
tence? 
- hvorledes afgranses lovgivningsindgreb i forhold til ikke-bindende 
aktionsmidler? Herunder iser, hvilken plads tilkommer der henholdsvis 
direktivet og forordningen på baggrund af, at princippet om gensidig 
tillid ikke fuldt ud anerkendes? 
- hvilken rolle skal narhedsprincippet spille i forbindelse med for­
valtningen og kontrollen af gennemførelsesbestemmelser? 
De tre institutioner skal overholde narhedsprincippet. Det fremgår bl.a. 
af den erklæring og interinstitutioneile aftale, som Parlamentet, Rådet 
og Kommissionen underskrev den 29. oktober 1993. 
Den interinstitutioneile aftale vil forbedre iagttagelsen af narheds­
princippet under beslutningsproceduren. Men dette princip må ikke be­
grenses til at vare procedureregler. Det er først oa fremmest et over­
ordnet princip, der for at blive konkret kraver, at der gives et 
politisk svar på de grundlæggende spørgsmål, som dets anvendelse 
utvivlsomt vil rejse, når traktaten om Den Europæiske Union er trådt i 
kraft. 
- 3 -
Kommissionens forpligtelser med henblik På Iværksatte I sen af narheds­
princippet 
Kommissionen har ud over sin deltagelse i den interinstitutioneile af­
tale, som den har beskrevet I hovedtrekkene i sin meddelelse fra 27. ok­
tober 1992 (SECC92) 1990), bl.a. på Det Europæiske Råd i Edinburgh ind­
gået følgende tre forpligtelser med henblik på gennemførelsen af 
narhedsprincippet: 
- alle Kommissionens forslag til retsforskrifter skal begrundes 
- visse forslag skal trakkes tilbage eller revideres 
- gældende retsforskrifter skal tages op til fornyet overvejelse. 
1. Begrundelsen i forbindelse med forslag til retsforskrifter 
Uden at afvente at traktaten om Den .Europæiske Union træder i kraft har 
Kommissionen pålagt sine tjenestegrene at begrunde samtlige nye forslag 
til retsforskrifter, det være sig forordninger, direktiver eller beslut­
ninger/afgørelser. 
Alle begrundelser har i nogle måneder indeholdt svarene på en række 
spørgsmål vedrørende nærhedskrIter lerne (I bred forstand, således at 
også proportionalitets- og intens itetsprincippet inddrages, Jf. 
Maastricht-traktatens artikel 3B og konklusionerne af Det Europæiske Råd 
i Edinburgh). Følgende spørgsmål vil herefter blive besvaret udførligt i 
begrundelserne: 
a. Hvad er målene for den påtænkte foranstaltning set i forhold til EF's 
forpligtelser? 
b. Henhører den påtænkte foranstaltning under EF's enekompetence eller 
deles kompetencen med medlemsstaterne? 
c. Spørgsmålets EF-dimension (f.eks. hvor mange medlemsstater er berørt 
og hvad har der hidtil været gældende på området)? 
d. Er det mest effektivt, at EF eller at medlemsstaterne gennemfører 
foranstaltningerne? 
e. Hvilken konkret forbedring Indebærer EF's påtænkte foranstaltning og 
hvad vil der ske, hvis det intet foretager sig? 
f. Hvilke handlemuligheder står til EF's rådighed (henstilling, finan­
siel støtte, retsforskrifter, gensidig anerkendelse ...)? 
g. Er en ensartet lovgivning nødvendig eller er det ti 1strakke ligt med 
et direktiv med de generelle målsætninger, der overlader 
gennemførelsen til medlemsstaterne? 
Spørgsmål c), d) og e) besvares ikke, hvis der er tale om enekompetence. 
Kommissionen baserer sig ved besvarelsen af disse spørgsmål og isår ved 
sondringen mellem enekompetence og de I kompetence på de kriterier, som 
den har fastlagt i sin ovennævnte meddelelse af 27. oktober 1992. 
- 4 -
Alle forslag til retsforskrifter omfatter også en betragtning, der ved 
at henvise til narhedsprincippet afspejler de væsentligste elementer af 
svarene i begrundelsen. 
Kommissionen finder det, som den anførte i sin meddelelse af 27. oktober 
1992, ønskeligt, at begrundelsen i fremtIden offentIiogøres i EF-Tldende 
samtidig med dens forslag, således at de nationale parlamenter, borgerne 
og interesserede kredse på overskuelig måde kan gøre sig bekendt med den 
detaljerede begrundelse for initiativet set ud fra et nærhedssynspunkt 
og i givet fald fremsætte deres bemærkninger, før forslaget vedtages. I 
nogle tilfælde kunne det også være nyttigt at offentliggøre en vurdering 
af forslagets virkning på virksomhederne, især små og mellemstore virk­
somheder . 
Det kan på nuværende tidspunkt konstateres, at antallet af lovforslag 
fra Kommissionen er faldet i 1993 i forhold til tilsvarende perioder i 
tidligere år, især på grund af den meget grundige behandling, som 
nærhedsprincippet har fået. Kommissionens lovgivningsprogram for 1993 
blev udarbejdet og derefter drøftet med Parlamentet under hensyn til, at 
dette princip skulle overholdes, og det omfatter færre forslag end 
tidligere. Kommissionen udsendte under Det Europæiske Råd i København en 
liste over konkrete tilfælde, hvor den havde besluttet enten ikke at 
lovgive eller at begrænse intensiteten af en påtænkt lovgivning. Den vil 
i fremtiden underrette både Rådet og Parlamentet samt alle interesserede 
(i C-udgaven af EFT) om grundene til, at den ikke fremsatter et forslag, 
der oprindeligt var planlagt i dens arbejdsprogram. 
Desuden vil Kommissionen, således som den fik nedfældet i konklusionerne 
fra Det Europæiske Råd i Edinburgh, nægte at efterkomme opfordringer til 
at udstede lovgivning, der fremsættes på uformelle møder i Minister­
rådet. For at undgå dobbeltarbejde har den på samme måde modsat sig en 
række resolutioner vedtaget af Rådet, hvori den opfordres til at udar­
bejde forslag til lovgivning. 
Endelig skal det bemærkes, at nærhedsprincippet allerede nu inddrages i 
drøftelserne i Rådet og COREPER vedrørende flere forslag fra Kommissio­
nen. Det gælder isår forslagene om indskydergaranti, dyrebeskyttelse, 
levnedsmidler, markning af fodtøj. 
2. Tllbaoetrakning eller revision af forslag 
Kommissionen meddelte på Det Europæiske Råd i Edinburgh, at den efter at 
have haft de nødvendige kontakter med Europa-Parlamentet havde til hen­
sigt at trække ca. tyve forslag tilbage eller revidere dem, fordi det ud 
fra nærhedsprincippet ikke forekom den tilstrækkeligt begrundet, om det 
var nødvendigt at gennemføre den pågældende foranstaltning eller hvilken 
intensitet den skulle have. 
Europa-Parlamentet vedtog den 15. september en beslutning, hvori det 
anmoder om, at de fleste af de forslag, der skulle trækkes tilbage, 
opretholdes. 
Kommissionen har i øvrigt til hensigt at foretage en forenkling efter en 
række almindelige principper af følgende forslag, der er nævnt i 
Edinburgh-konklusionerne: Forslagene om offentlige overtagelsestiIbud, 
fælles definition af begrebet EF-reder, sammenlignende reklame, mærkning 
af fodtøj, tjenesteyderes ansvar og beskyttelse af fysiske personer i 
forbindelse med databehandling i digitaliserede telekommunikationsnet. 
- 5 -
Europa-Parlamentet har også afgivet udtalelse om forslagene til revision 
og herved anmodet om, at de tekster opretholdes, som Kommissionen har 
anført som eksempler på revision af gældende lovgivning. 
Kommissionen har omhyggeligt gennemgået Europa-Parlamentets beslutning 
af 15. september og foretaget de tilbagetrækninger af forslag, som den 
fandt nødvendige. Den reviderer de forslag, som kraver forenkling. 
Kommissionen udelukker ikke, at den vil give meddelelse om nye 
tilbagetrækninger af visse forslag, hvis relevans eller nødvendighed 
anfagtes eller hvis indhold er blevet over lasset med unødvendige 
detaljer under drøftelserne i forbindelse med lovgivningsproceduren. 
Endelig skal det navnes, at Kommissionen i 1993 trak ca. 150 forslag 
tilbage, der forekom den teknisk eller politisk forældede. 
3. Genbehandling af gældende lovgivning 
Det Europa i ske Råd anmodede på sit møde i Lissabon i Juni 1992 Kommis­
sionen om inden afslutningen af 1993 at udarbejde en samlet rapport om 
genbehandling af visse EF-bestemmelser med henblik på at tilpasse dem 
til narhedsprincippet. Efter denne opfordring forelagde Kommissionen et 
notat med de første resultater af genbehandlingen af gældende 
lovgivning, ledsaget af forskellige eksempler, for Det Europæiske Råd i 
Edinburgh, der tog dem til efterretning i sine konklusioner. 
Kommissionen har således identificeret flere familier af 
retsforskrifter, for hvilke den påtænker at foreslå en revision i 1993. 
III. Revisionen af gældende lovgivning 
Det må ikke glemmes, at det revisionsarbejde, som Kommissionen har 
igangsat af gældende lovgivning, på en måde er anden fase af en 
forenkl ingsproces. Første fase var harmoniseringen på EF-plan, der ofte 
førte til, at et meget stort antal nationale regler og bestemmelser er 
blevet ophævet, og til, at meget overflødigt bureaukrati, som 
medlemsstaterne i årtier havde holdt fast på, blev afskaffet. 
Et slående eksempel var indførelsen af det administrative 
enhedsdokument, der med et slag førte til, at tusinder af forskellige 
formularer kunne afskaffes. Men også enhedsdokument blev afskaffet da 
momsovergangsordningen blev indført den 1. Januar 1993. 
Den igangværende gennemgang af gældende fællesskabsret er et meget stort 
arbejde. 
I Kommissionens tjenestegrene har man nøje gennemgået den pågældende 
lovgivning under hensyn til følgende to elementer i nærhedsprincippet. 
- Hvilke bestemmelser, der henhører under den delte kompetence, opfyl­
der ikke længere et behovskr iter ium? Enten fordi det kan betvivles, 
om der skal indføres en fællesskabsforanstaltning overhovedet eller 
fordi det Ikke forekommer indlysende, at en EF-foranstaltning er mere 
effektiv end en national foranstaltning. 
- Hvilke bestemmelser, der henhører under den delte kompetence eller 
enekompetencen, opfylder ikke oroport ionaI i tetskr i ter iet? Enten fordi 
de er unødigt detaljerede eller fordi der er mulighed for at vedtage 
et mere smidigt instrument end en bindende retsakt (henstilling, 
adfærdskodeks, aftale med arbejdsmarkedets parter, gensidig aner­
kendelse osv. ...). 
- 6 -
1. HvllKe hensyn skal der tag.es 
Under revisionen har man taget flere generelle hensyn, nemlig følgende: 
- oaldende fa Ilesskabsret må ikke drages I tvivl, hvilket vil sige, at 
drøftelserne i Rådet og Parlamentet om de principper, der ligger til 
grund for EF-politikkerne, eller om sar lige punkter i et regelsat, 
der betragtes som væsentlige for en af medlemsstaterne, ikke må 
genåbnes under dække af en tekstrevision; 
- genbehandling af lovgivning, der allerede har været gældende i nooen 
tid, prioriteres, da erfaringen viser, at sådanne bestemmelser sna­
rere kan revideres end tekster, der er vedtaget for nylig. Generelt 
vil Kommissionen ikke foreslå ændringer til lovgivning, der har været 
gældende i mindre end to år; 
- genbehandlingen begrænses til lovgivning "i egentligforstand", der 
fastsætter regler for virksomheder og privatpersoner, idet regler 
f.eks. vedrørende samhørighed, i hvilke der under genbehandlingen 
foretages væsentlige ændringer, udelukkes. 
2. Hovedor incipperne 
Kommissionen har opdelt den lovgivning, der ska i rev I deres i tre 
-pakker": 
a) lovgivning, der skal omarbejdes: 
Formålet er at modernisere og bringe orden i en lovgivning som helhed, 
der har nået en vis tilstrækkelig modenhed til, at det væsentlige kan 
skelnes fra det uvæsentlige i forbindelse med anvendelsen. Akkumulering 
af mange på hinanden følgende tekster, der ikke altid er indbyrdes sam­
menhængende, til dakning af en hél sektor kraver, at de almindelige 
principper og de vigtige specifikke regler samles i et enkelt 
Instrument, bl.a. af hensyn til retssikkerheden og den enkeltes 
rettigheder, og at gennemførelsesbestemmelserne bliver genstand for en 
enkelt procedure. Et eksempel er den toldkodeks, som Rådet vedtog sidste 
år. Kommissionen påtanker en omarbejdelse f.eks. for farmaceutika og 
opholdsretten. En sådan omarbejdelse må ikke forveksles med de normale 
bindende og dekI arator i ske kodificeringer. 
b) bestemmelser, der skal forenkles: 
Forenkling kan, uafhængigt af en omarbejdelse, vise sig nødvendig for et 
regelsæt, hvis erfaringen viser, at teksterne er unødigt detaljerede, 
hvilket kan skyldes enten nationale eller regionale regler elier endog 
en international konvention. Det drejer sig især om de familier af 
regelsæt, der nævnes i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i 
Edinburgh. Kommissionen har til hensigt at forelægge Rådet forslag til 
forenkling på dette område. Den har i øvrigt også identificeret andre 
bestemmelser, der kan forenkles (f.eks. vedrørende indirekte beskatning, 
den fælles markedsordning for landbrugsprodukter osv.). 
c) bestemmelser, der skal ophæves: 
Det kan være nødvendigt af ophæve visse foranstaltninger, enten fordi de 
indgår i en fuldstændig omarbejdelse eller fordi udviklingen af andre 
metoder, som f.eks. den nye metode eller den gensidige anerkendelse, har 
overhalet dem. 
- 7 -
3. Hvorledes bliver genbehandlIngen en succes: 
Det må undgås, at revisionen bliver gennemført efter selvbetjeningsprin­
cippet, hvor alle uden et ledende princip foreslår, at lovgivning skal 
revideres eller ophæves blot på grund af opportunisme. 
Derfor må Kommissionen gøre Rådet opmærksom på, hvilke generelle be­
tingelser der.skal opfyldes for, at revisionen kan lykkes: 
- Forsøg på at forenkle lovgivning, hvorVed der ikke tages hensyn til 
proportionalitetsprincippet, risikerer, uanset medlemsstaternes poli­
tiske vilje, at støde på modstand fra medlemsstaternes myndigheder, 
der på grund af manglende gensidig tillid ønsker så detaljerede be­
stemmelser som muligt. Det er endnu vanskeligere at afskaffe bestem­
melser, der ikke længere synes at opfylde behovskriteriet, hvis de 
grundlæggende spørgsmål i forbindelse med nærhedsprincippet ikke be­
svares, især da der ikke er enstemmighed om, hvilke områder der 
omfattes af enekompetencen. 
- der må indgås en aftale med Rådet og Parlamentet vedrørende omarbej­
delsen af lovgivning i lighed med den, der er under forberedelse ved­
rørende kodificering, således at behandlingen af Kommissionens 
forslag ikke fører til, at selve indholdet tages op til fornyet 
behandling og nærhedshensynet dermed overskrides eller til, at der 
fremsættes et stort antal ændringsforslag; 
- Fællesskabet må stadig kunne udøve sine beføjelser udadtil - dvs. 
Rådet må acceptere, at Fællesskabet har kompetence til at forhandle 
om og indgå internationale aftaler - selv om Kommissionen giver 
afkald på at lovgive internt på grund af overlapning med en 
international konvention; 
- der må i højere grad regnes med medlemsstaternes gensidige tillid i 
følsomme spørgsmål, isår på sundhedsområdet, f.eks. inden for forbru­
gerbeskyttelsen og den sanitare eller fytosanitare kontrol. De 
delegationer, der viser sig mest positivt indstillet over for 
narhedsprincippet på politisk plan er ofte dem, der Juridisk stiller 
mange krav om harmonisering i de mindste detaljer. 
- der må gøres bedre brug af muligheden for at delegere gennemførelses-
kompetence til Kommissionen. 
Kommissionen er stadig overbevist om, at problemet med de komplekse lov­
givninger kan løses ved, at der indføres en hierarkisk inddeling af de 
bestemmelser, som ifølge Maastricht-traktaten skal tages op ti i behand­
ling på den regeringskonference, der skal afholdes i 1996. 
- 8 -
Desuden mener Kommissionen, at der for den pågaldende lovgivning, når 
den er rev I deret, bør galde et nyt lovgivningsprincip, for at undgå, at 
ændr ingstekster på ny dukker op i stort antal. For fremtiden bør enhver 
ændring af bestemmelser vedtaget af Rådet (eller tillæg hertil) gøres 
til genstand for et forslag, hvori opretholdte og nye bestemmelser og 
bestemmelser om ophævelse af den gamle tekst sammenarbejdes til en 
enkelt tekst, men drøftelserne skal kun omfatte den nye del af 
forslaget. Denne praksis har været fulgt f.eks. I forbindelse med 
direktivet om fri kapitalbevagelser. Følgende kunne opnås ved en sådan 
reform: 
- det kunne hindres, at successivt vedtagne bestemmelser inden for 
samme område, som kraver kodificering, der temmelig hurtigt fore I des, 
galder side om side; 
- omfanget af den gældende lovgivning kunne stabiliseres dels som følge 
af, at den kunne nedbringes med ca. 25% på grund af planlagte opha­
veiser, og dels fordi antallet af nye forslag begrænses. 
- Kommissionen har desuden grundigt gennemgået den fransk-britiske 
liste, som den fik forelagt i Juni. Den konkluderede på grundlag 
heraf, at 16 af de 22 tekster,, der nævnes, under en eller anden form 
bør tages op til genbehandl ing. I en meddelelse, der er vedlagt som 
bilag, gøres der rede for disse konklusioner. Naturligvis vil min 
Kommission se nærmere på den meddelelse, som de tyske myndigheder 
fremlagde den 16. november, ligesom på de Øvrige indleg, som den 
eventuelt vil få forelagt. 
Endelig understreger Kommissionen, at den i denne rapport har bestræbt 
sig på i videst muligt omfang at behandle samtlige områder inden for EF-
lovgivningen. Efter dens opfattelse kan effektiviteten kun sikres ved en 
sådan samlet strategi. 
- 9 -
INDHOLD 
Side 
I. Lovgivning, der skal omarbejdes: 
1. Told 10 
2., Opholdsret 10 
3. Farmaceut ika 11 
4. Konkurrence 12 
5. SamhandeIsmekan Ismer for landbrugsprodukter 12 
II. Lovgivning, der skal forenkles: 
A. Familier af bestemmelser, der er opført i konklusionerne 
fra Det Europæiske Råd i Edinburgh 
1. Tekniske bestemmelser 12 
a) Levnedsmidler 13 
b) Forenklinger Indført ved den nye metode 13 
2. Faglige kvalifikationer 14 
3. Miljø 14 
a) Vand 15 
b) Luft 17 
4. Medlemsstaternes muligheder for at afgøre visse sager 
med privatpersoner i mindelighed 17 
5. Beskyttelse af dyr 18 
6. Socialpolitik 18 
B. Andre muligheder for forenkling af lovgivningen 
1. Indirekte beskatning 19 
a) Moms 19 
b) Punktafgifter 19 
2. Selskabsret 19 
3. Den fælles ordning for landbrugsmarkederne 20 
4. Transportpolitik 21 
5. Den fælles fiskeripolitik 21 
6. Forbrugerbeskyttelse 22 
III. Bestemme Iser, der ska I ophaves : 
A. Ophavelse som følge af en omarbejdelse 22 
B. Forenkling som følge af indførelsen af den nye metode 23 
C. Ophavelse som følge af udvidet gensidig anerkendelse 23 
D. Ophavelse på grund af tilpasning til den videnskabelige 
udvikling 23 
E. Ophavelse som følge af udviklingen i Domstolens 
retspraksis 24 
- 10 -
Denne rapport er en status over Kommissionens arbejde og udelukker ikke mulig­
heden af, at der fremsættes yderligere forslag til revision eller tilbagetræk­
ning. 
I. Lovgivning, der skal omarbejdes 
Flere områder, der reguleres af et stort antal tekster, kræver omarbej­
delse til én enkelt tekst. 
1. ISM: 
EF's toldkodeks er en omarbejdelse af ca. 25 forordninger eller direk­
tiver vedtaget af Rådet og 75 forordninger eller direktiver vedtaget af 
Kommissionen samt af adskillige hundrede ændringsforordninger og -direk­
tiver vedtaget siden 1968. Denne omarbejdelse har betydet, at hele den 
geldende lovgivning er blevet samlet i følgende to forordninger og for­
enklet : 
- Rådets forordning af 12. oktober 1992 med 253 artikler 
- en yderligere forordning vedtaget af Kommissionen i Juni 1993, der 
omfatter 915 gennemførelsesbestemmelser. 
Der er tale om anvendelse af nærhedsprincippet ikke ud fra et behovs-
kriterium, fordi der er tale om et område med ubestridelig 
enekompetence, men ud fra et intensitets- og proportionalitetskriterium. 
Således er repetitive eller unødigt detaljerede bestemmelser blevet 
erstattet med en række generelle bestemmelser, der er integreret i en 
sammenhængende ordning, uden at der er foretaget ændringer af gældende 
fællesskabsret. 
Omarbejdelsen, der øger gennemsigtigheden, gør det også muligt at for­
bedre kompetencefordelingen dels mellem Fællesskabet og medlemsstaterne 
og dels mellem Rådet og Kommissionen ved forvaltningen af toldområdet 
(bl.a. i forbindelse med ordningen for fællesskabsforsendelse). Hver 
institution kan således koncentrere sig fuldt ud om sine vesentligste 
funktioner, der er bas i s lovgivningen for Rådets vedkommende og gennem­
førelseslovgivningen for Kommissionens. 
De to nævnte forordninger vil desuden vare en reference for de 
tredjelande (iser i Østeuropa), der ønsker at udvide deres samarbejde 
med Fællesskabet. Endelig vil toldkodeksen i sin nuværende form - fordi 
den ofte spredte lovgivningsmasse er blevet betydeligt begrænset - lette 
gennemgangen af gældende fællesskabsret i forbindeise med 
t i I træde Isesforhand Iingerne. 
2. Opholdsret: 
Opholdsretten for EF-statsborgere er idag reguleret i ti direktiver og 
forordninger vedtaget af Rådet mellem 1968 og 1990 og en forordning ved­
taget af Kommissionen i 1970. Opholdsretten, der oprindeligt indrømmedes 
erhvervsaktive personer (lønmodtagere og selvstændige) er senere blevet 
udvidet til andre kategorier af EF's statsborgere (pensionister, stude­
rende og ikke-erhvervsakti ve). Samtlige tekster regulerer enten i 
indbyrdes analoge bestemmelser eller ved henvisninger retten til ind-
og udrejse, opholdsretten, kravene til opholdspapirer og betingelserne 
for udstedelse heraf, familiemedlemmernes situation og undtagelserne af 
hensyn til den offentlige orden osv. ... 
Det forhold, at EF-lovgivningen er spredt gør det vanskeligt for bor­
gerne at få overblik over, hvilke rettigheder de har på EF-plan, idet 
dette spørgsmål normalt reguleres på nationalt plan i et sammenhængende 
regelsæt. Desuden skal, som led i indførelsen af det europæiske stats-
- 11 -
borgerskab ved Maastricht-traktaten, en del af bestemmelserne ajour­
føres, bl.a. fordi de indre grænser forsvinder. Endelig skal Domstolens 
retspraksis om dette emne integreres i lovgivningen. 
Denne omarbejdelse af lovgivningen vedrørende opholdsretten skal vare 
tilendebragt I 1994. 
3. Farmaceut ikfl: 
Som led i virkeliggørelsen af det indre marked er det lykkedes Falles-
skabet at harmonisere samtlige sundhedsaspekter i forbindelse med lage­
midler til brug for både mennesker og dyr, at genindføre beskyttelsen af 
innovationer og indføre større gennemsigtighed i forbindelse med gennem­
førelsen af socio-økonom i ske foranstaltninger. Som følge af det konstan­
te arbejde med at tydeliggøre og forenkle er Fællesskabets lovgivning på 
det farmaceutiske område nu et forbillede på internationalt plan. Det er 
på grundlag heraf, at Fællesskabet har kunnet tage initiativ til en om­
fattende international harmonisering på det farmaceutiske område sammen 
med USA og Japan. 
EF's lovgivning på dette område omfatter imidlertid en pakke af meget 
komplicerede tekster vedrørende de forskellige aspekter af sundheds­
beskyttelsen og den sociale beskyttelse, bl.a. om forskning- og udvik-
lingsforsøg, procedurerne og kriterierne for markedsføringstilladelse, 
regler for god fabrikationspraksis, etikettering, reklame, patenter, 
prisfastsættelsesregler og refusion via socialsikringsordningerne. 
Disse tekster i syv bind og på flere sprog, som Publikationskontoret har 
offentliggjort, bærer titlen "EF-bestemmelser om lægemidler". Der er 
tale om ca. tyve forordninger og direktiver udstedt af Rådet, otte 
udstedt af Kommissionen, to meddelelser (priser, pare I le I import) og ca. 
halvtreds forklarende bemærkninger til disse regler, der omhandler 
bestemmelser for, hvorledes fabrikanterne skal indsende ansøgninger om 
godkendelse og udføre videnskabelige forsøg samt om fremstillingen. 
Desuden vil Kommissionen indføre en fællesskabsordning for markeds­
føringstilladelser, hvorefter ansøgninger skal gå via 'Det Europæiske 
Agentur for Lægemiddelvurdering. 
En omarbejdelse vil således gøre det muligt at forbedre samtlige 
teksters indbyrdes sammenhæng under hensyn til de væsentlige elementer, 
der indgår i nærhedsprincippet: 
- ved omarbejdelsen skal der foretages en nøje ansvarsfordeling - iser 
i forbindelse med godkendelser og tilbagekaldelser - mellem de 
beslutninger, som Kommissionen træffer på grundlag af udtalelserne 
fra det fremtidige lægemiddelagentur, og de beslutninger, der træffes 
af de nationale myndigheder, således at der skabes et bedre 
samarbejde omkring og øget sammenhæng mellem EF-beslutningerne og de 
nationale beslutninger; 
- dernæst vil omarbejdelsen muliggøre en forenkling og modernisering af 
selve de grundlæggende principper samt en précisering af terminolo­
gien på de forskellige EF-sprog, hvilket vil vare af stor vigtighed i 
denne sektor. Desuden vil den, ved at unødige gentagelser af defini­
tioner og procedureoverlapninger fjernes, muliggøre, at det nugæl­
dende regelsat kan nedskæres med mere end en tredjedel. 
Omarbejdelsen kan træde i kraft samtidig med oprettelsen af agenturet, 
dvs. ved udgangen af 1994 eller begyndelsen af 1995. 
- 12 -
4. Konkurrence: 
På dette område stammer regelværket, især med hensyn til statsstøtte, 
oftest fra Kommissionen i form af rammebestemmelser eller meddelelser, 
sjældnere fra Rådet. Visse af rammebestemmelserne er efterhånden blevet 
meget komplekse som følge af successive andringer forårsaget af den Øko­
nomiske udvikling eller udbygningen af visse falles politikker. Derfor 
har Kommissionen til hensigt med henblik på at forbedre effektiviteten 
og gennemsigtigheden gradvis at omarbejde visse af disse rammebestem­
melser. Forud for denne omarbejdelse vil medlemsstaternes myndigheder 
som sædvanlig blive udførligt hørt. 
Desuden vil Kommissionen inden for regionalstøtten udarbejde et sammen­
hængende kort over de regioner, hvori Fællesskabet og medlemsstaterne 
kan udbetale regionalstøtte. 
Kommissionen har til hensigt for de regler, der gælder for virksomhe­
derne, i 1994 at sammenarbejde og forenkle forordning 2349/84 (gruppe­
fritagelser for patent I i censer) og 556/89 (gruppefritagelser for knowhow 
licensaftaler). 
5« SamhandeIsmekan ismer for landbrugsprodukter: 
Den nugældende lovgivning vedrørende samhandeIsmekan ismerne (certifika­
ter, restitutioner, afgifter, garantier osv.), der i øjeblikket er 
opdelt mellem Rådets horisontale regelværk, forordningerne om de fælles 
markedsordninger, Rådets og Kommissionens forskellige gennemførelses­
bestemmelser, fortolkningsmeddelelser, Domstolens domme osv., må føres 
mere sammenhængende. 
Dette arbejde, der vil kræve flere år, kan eventuelt først omfatte 
eksportrestitutionerne. Sigtet er en tydeliggørelse af reglerne og af 
EF-insti tut ionernes, de nationale interventionsorganers og de private 
beslutningstageres respektive ansvarsområder. 
II. Lovgivning, der ska i forenkles: 
A. Familier af bestemmelser, der er opført I konklusionerne fra Det 
Europelske Råd i Edinburgh 
Kommissionen har for Det Europæiske Råd i Edinburgh udpeget flere 
eksempler på familier af bestemmelser, der skal tages op til fornyet 
behandling og som den fra begyndelsen af 1993 er begyndt at forenkle. 
1• Tekniske bestemmelser: 
Følgende blev konkluderet på topmødet i Edinburgh: "Hvad de tekniske 
bestemmelser angår, bør der foretages en rationel gennemgang af en rakke 
direktiver, hvis tekniske specifikationer er for detaljerede og i hen­
hold til den nye harmoniser ingsmetode eventuelt vil kunne erstattes med 
blot de væsentligste krav, der skal vare opfyldt, for at de pågældende 
produkter frit kan cirkulere I Fe Ilesskabet. Der er Iser tale om harmo­
niser i ngsd Ir ek ti ver inden for fødevareområdet (marmelade, naturligt 
mineralvand, honning, kaffeekstrakt og frugtsaft). Kommissionen vil 
desuden foreslå, at anvendelsesområdet for visse direktiver tydelig­
gøres, for selv om den nye harmoniser i ngsmetode anvendes på dem, giver 
de anledning til overlapnIngsproblemer (f.eks. direktiverne om lavspæn­
ding og maskiner)." 
- 13 -
a) Levnedsmidler: 
Gennemførelsen af nærhedsprincippet inden for lovgivningen om fødevarer 
skal ske i to faser: 
I første fase prioriteres to specifikke aspekter, som af nærhedsprin­
cippet skal anvendes på, og som blev nævnt i konklusionerne fra Det 
Europæiske råd. 
- de "vertikale" direktiver om chokoladevarer, marmelade, frugtsaft, 
honning, sukkervarer, kaffeekstrakt, mælkekonserves og mineralvand 
rationaliseres, 
- antallet af særdirektiver, der skal vedtages vedrørende levnedsmidler 
bestemt til særlig ernæring, Jf. direktiv 89/398/EØF, nedsættes. 
Kommissionens tjenestegrene er begyndt at overveje, ved hjælp af hvilke 
foranstaltninger de vertikale direktiver kan forenkles, især så overlap­
ninger undgås og der ikke forekommer uoverensstemmelser med den generel­
le lovgivning inden for fødevaresektoren. Formålet er yderligere at 
begrænse teksterne til at omfatte de væsentlige krav for de pågældende 
produktategorler. Der er indledt samråd med de relevante erhvervs­
sektorer og medlemsstaterne, og Kommissionens mål er at kunne forelægge 
udarbejdede forslag i 1994. 
For direktivet om naturligt mineralvand må der dog anvendes en anden 
fremgangsmåde, fordi dette direktivs mål allerede er at harmonisere de 
væsentlige krav for disse produkter med henblik på beskyttelse af folke­
sundheden. 
Desuden har Kommissionen haft samråd med medlemsstaterne om eventuelt at 
mindske antallet af de særdirektiver, der skal vedtages vedrørende lev­
nedsmidler bestemt til særlig ernæring, og den forventer at kunne frem­
lægge et forslag herom i efteråret 1993. 
I anden fase vil Kommissionen overveje, om det er muligt at udarbejde et 
rammedirektiv for fødevarer, der skal indeholde de generelle mål for 
Fællesskabets politik i denne sektor, og hvormed den vil søge at ratio­
nalisere de forskellige særbestemmelser om tilsætningsstoffer, merkning 
osv. Kommissionen har allerede indledt omfattende konsultationer om 
dette spørgsmål. 
b) Forenklinger indført ved den nye metode: 
Kommissionen har i forbindelse med forslaget til direktiv om EF-mærkning 
foreslået Rådet at ændre direktivet om lavspænding med henblik på at 
indføre procedurer for godkendelse og mærkning, der er i overensstemmel­
se med den nye metode, og derved harmonisere direktivets bestemmelser 
med maskindirektivets. 
Kommissionen har givet CEN/CENELEC mandat til at færdiggøre eller ændre 
de gældende harmoniserede standarder under hensyn ti I de væsentlige krav 
i maskindirekt i vet. 
Med denne fremgangsmåde tilsigtes det at skabe en sammenhængende refe­
rence for standarderne som grundlag for formodningen om overensstemmelse 
både med de væsentlige krav i maskindirektivet og direktivet om lavspæn­
ding. 
- 14 -
Kommissionen har efter vedtagelsen af ændringen af direktivet om lav­
spænding til hensigt I EFT at offentliggøre en ny meddelelse om ændring 
af meddelelsen af 15. december 1981 om funktionsmåden for direktivet om 
lavspænding. Heri skal der gøres rede for samtlige aspekter af direkti­
vet, herunder dets anvendelse som supplement til og i sammenhæng med 
iser maskindirektivet. 
Disse tre Initiât iver skul le give fyldestgørende svar på de spørgsmål, 
der blev rejst på topmødet i Edinburgh. 
Kommissionen har til opfølgning af Suther land-rapporten allerede igang­
sat forskel Iige drøftelser med henblik på tydeliggørelsen af andre 
direktivers anvendelsesområde. Det endnu ikke vedtagne forslag om 
elmateriei i eksplosionsfarligt miljø vil muliggøre, at de tre gældende 
basisdirektiver og de ni ændringer samles i en enkelt tekst. 
Det forslag, der stadig er til behandling om hejseudstyr og elevatorer, 
vil betyde en omstrukturering af de to gældende direktiver samt af de 
fire ændringer hertil. Desuden vil Kommissionen i overensstemmelse med 
den nye metodes principper forelægge to nye forslag, hvoraf det ene 
omhandler trykudstyr og ophæver gældende lovgivning, og det andet vedrø­
rer metrologi og erstatter basisdirektiverne med ændringer. 
Yderligere har Kommissionen til hensigt på motorkøretøjsomrâdet, hvor 
der gælder 110 forskellige foranstaltninger, og Inden for landbrugstrak-
torer, hvor der gælder 38 direktiver - indført efter den traditionelle 
metode - gradvis at foretage en revision, efterhånden som der skal 
vedtages ændringer til Rådets eller Kommissionens direktiver. 
2. Faglige kvalifikationer: 
I overensstemmelse med Rådets konklusioner i Edinburgh vil Kommissionen 
"nyvurdere de forholdsvis gamle direktiver om visse af de lovregulerede 
erhverv for at gøre det lettere at anvende direktiverne og udbygge den 
gens Id i ge anerkende I se". 
De første direktiver, hvis grundlag var gensidig anerkendelse af kvali­
fikationsbeviser, fungerer forholdsvis godt. Derimod har det vist sig, 
at en række relativt gamle direktiver (læger, apotekere, Jordemødre, 
dyr leger, tandlæger, sygeplejersker), hvorefter uddannelserne harmoni­
seres snarere end der foretages gensidig anerkendelse, fungerer meget 
tungt og må tages op til nyvurdering og forenkles. Med henblik herpå vil 
det være hensigtsmæssigt at begynde med reglerne for, hvordan de for­
skellige udvalg i denne forbindelse fungerer. 
Udvidet anvendelse af gensidig anerkendelse må gennemføres ved, at 
direktiverne om anerkendelse af beviserne for faglig erfaring integreres 
i Rådets direktiv 92/51/EØF af 18. Juni 1992 om anden generelle ordning 
for anerkendelse af erhvervsuddannelser til supplering af direktiv 
89/48/EØF, der træder i kraft den 18. Juni 1994. 
- 15 -
3. MIMØ: 
Ifølge konklusionerne af Det Europæiske Råd i Edinburgh har "Kommissio­
nen til hensigt på miljøområdet, herunder iser vedrørende luft og vand 
at forenkle, konsolidere og ajourføre de nuverende tekster i overens-, 
stemme Ise med den nyeste viden og de tekniske fremskridt". 
a) Vand 
Inden for vandbeskyttelse udstedte Rådet hovedsagelig ved udgangen af 
70'erne en række direktiver, hvoraf få siden er blevet ændret: 
- et direktiv om kvaliteten af overfladevand beregnet til produktion af 
drikkevand, som er blevet suppleret med et direktiv om målemetoder og 
med en beslutning om etablering af en informationsudveksling om 
kvaliteten af overfladeferskvand; 
- et direktiv om kvaliteten af badevand; 
- et direktiv om kvaliteten af ferskvand, der bør beskyttes eller for­
bedres af hensyn til fiskebestanden, samt et direktiv om kvaliteten 
af vandområder beregnet til skaldyr; 
- et antal direktiver om forurening forårsaget af visse farlige sub­
stanser, der udledes i EF's vandmiljøer; 
- et direktiv om beskyttelse af grundvand; 
- et direktiv om kvaliteten af drikkevand. 
Som fastsat i Kommissionens lovgivningsprogram har den til hensigt alle­
rede i 1993 at foreslå en ændring af denne lovgivning med henblik på at 
gøre den mere enkel og skabe større sammenhæng med de grundlæggende nor­
mer, som nu er ajourført i overensstemmelse med de videnskabelige frem­
skridt og den indhøstede erfaring. 
I overensstemmelse med nærhedsprincippet har Kommissionen til hensigt 
igen at koncentrere lovgivningen om at sikre overholdelsen af en række 
faktorer, som er af afgørende betydning for vandets renhed og sundhed, 
samtidig med at medlemsstaterne får mulighed for at tilføje yderligere 
foranstaltninger af sekundær karakter, såfremt de måtte ønske det. I 
fremtiden skulle beskyttelsen af vand således hovedsagelig være baseret 
på følgende retsakter: 
- et direktiv om kvaliteten af drikkevand, som skulle omfatte alt vand, 
der anvendes i husholdningen og inden for fødevaresektoren, og som 
har betydning for hygiejnen i forbindelse med fødevarer. Direktivet 
skulle opstille en række generelle normer, hvor de tekniske værdier i 
visse tilfælde skal fastsættes på EF-plan gennem en forenklet proce­
dure, og i andre tilfælde på nationalt plan. Et af de vanskeligste 
problemer i 
- 16 -
denne forbindelse bliver spørgsmålet om Indhold af pesticider. På 
længere sigt skal dette direktiv erstatte direktiverne om overflade­
vand og drikkevand; 
- et direktiv om den økologiske kvalitet af overfladevand, med opstil­
ling af en række generelle målsætninger, som skal fastsættes af de 
nationale, eller endog regionale, myndigheder. Hvis denne generelle 
metode fastholdes, vil direktiverne om kvaliteten af vandområder 
beregnet til fisk og til skaldyr samt direktivet om kvaliteten af 
overfladevand, beregnet til fremstilling af drikkevand, kunne 
opheves; 
- et direktiv om kvaliteten af badevand, som det forekommer nødvendigt 
at forenkle og bringe i overensstemmelse med den videnskabelige ud­
vikling, vil kunne ændres og tilpasses ikke blot en række EF-krite-
rier, men også lokale forhold. Dette ville kunne gennemføres ved 
hjælp af en procedure, der er mere smidig end én rådsafgørelse 
baseret på enstemmighed; 
- direktivet om beskyttelse af grundvand, som ligeledes bør ændres og 
inkorporeres i en generel politik for forvaltning af vand, herunder 
beskyttelse af ferskvand. Formålet er at skabe større sammenhæng 
mellem dette direktiv og de øvrige basisdirektiver og således bidrage 
ti I at forbedre det samlede vandmiljø i Fællesskabet. 
Disse rammedirektiver skal træde i stedet for dem, der nu gælder for 
vandkvaliteten. Desuden suppleres de med to direktiver om kontrol med 
forurening ved kilden, nemlig 
- et om behandling af byspi Idevand, hvori det fastsættes nærmere be­
stemmelser om opsamling, behandling og bortskaffelse af byspildevand 
og spildevand fra visse industrisektorer, og 
- et om beskyttelse af vand mod nitratforurening fra landbruget. 
Disse to direktiver, der netop er blevet vedtaget, tager hensyn til nær­
hedsprincippet, i og med at de indeholder krav om et bestemt resultat, 
men overlader det til medlemsstatene at vælge, med hvilke midler dette 
resultat skal nås. 
Direktiverne om kontrol med bortskaffelse af farlige stoffer fastsætter 
en generel ramme og indeholder endvidere nærmere bestemmelser om anven­
delsen af normer for bortskaffelse samt kvalitetsmål for visse indu­
strielle forureningskilder. 
Det nye forslag til direktiv om forebyggelse og integreret reduktion af 
Industriel forurening har til formål at supplere de eksisterende direk­
tiver, således at medlemsstaterne tvinges til at ti I passe EF-mlnimums-
bestemmelserne ti i de bedste eksisterende tekniske muligheder. Denne 
tilpasning bliver i overensstemmelse med nærhedsprincippet de nationale 
myndigheders opgave og vedrører industrisektorer, der bortleder de 
stoffer, der er opført på liste I og I I i rammedirektivet fra 1976. 
Senere kunne alle disse bestemmelser endelig gøres mere sammenhængende, 
hvis man vedtog en "EF-vandkodeks". 
- 17 -
b) Luft: 
I modsætning til vand gælder der for luften regler, der er fastsat af 
Rådet med udgangspunkt i de enkelte sektorer. Hvad angår luftens kvali­
tet, er det kun fem forurenende faktorer, der er omfattet af specifikke 
og af hinanden uafhængige direktiver. 
Når det gælder EF-normer for luftens kvalitet, mangler der en definition 
af målsætninger og en række fælles kriterier for tilsyn. 
Ganske vist foreligger der, med hensyn til emissioner, en række meget 
vigtige retsakter (f.eks. om udstødning fra personbiler og lastbiler, 
store forbrændingsanlæg og specifikationer for brændstoffer), men de har 
den mangel, at de ikke i øjeblikket direkte tager sigte på overholdelsen 
af målsætningerne for luftens kvalitet. 
Derfor har Kommissionen til hensigt at nå til enighed om sådanne defini­
tioner, inden den foreslår en ændring af den eksisterende lovgivning. 
Enhver forenkling og rationalisering af retsakterne, som endnu ikke om­
fatter problemet luftforurening generelt, forudsætter en fælles vedta­
gelse af procedurer for evaluering af og kontrol med luftens kvalitet. 
Den foretagne forenkling af direktiverne om luft og vand er et godt 
eksempel på rationalisering og sortering af fællesskabsretten uden at 
ødelægge kvaliteten af de gældende bestemmelser. 
Kommissionen er bevidst om den store betydning, som disse høje standar­
der på miljøområdet har. Gennemførelsen af nærhedsprincippet må ikke 
føre til, at disse standarder sænkes. Den metode, der påtænkes anvendt 
for luft og vand, bekræfter respekten for disse principper og betyder 
samtidig en forenkling. 
4. Medlemsstaternes muligheder for at afgøre visse sager med privat­
personer i m inde Iighed: 
I henhold til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Edinburgh 
"planlægger Kommissionen, iser hvad regnskabsafslutningerne angår, at 
overdrage en større del af ansvaret for anvendelsen af fallesskabslov­
givningen til de nationale myndigheder ved på visse betingelser at give 
dem mulighed for at afgøre sager med privatpersoner i mindelighed." 
Dette er et vanskeligt område. Selv om det for at beskytte Fallesskabets 
økonomiske interesser er vigtigt at opfordre medlemsstaterne ti I at af­
sløre bedrageri og til at opnå hurtig tilbagebetaling, bør denne mulig­
hed for at afgøre sager, som kan fremskynde inddrivelsen af fordringer, 
anvendes med forsigtighed, og hvis der er tale om beløb af en vis stør­
relse, bør der først indhentes tilladelse fra Kommissionen, som Jo er 
ansvarlig for den retmæssige gennemførelse af budgettet. 
Kommissionen har endnu ikke afsluttet sine overvejelser på dette område. 
- 18 -
5. Beskyttelse af dyr: 
I konklusionerne fra mødet i Edinburgh hedder det: "Med hensyn til be­
skyttelse af dyr i landbruget vil det, eftersom alle medlemsstaterne og 
Fællesskabet har tiltrådt Den Europa iske Konvention om Beskyttelse af 
Dyr i Landbruget, vare unødvendigt at opretholde Rådets direktiver, som 
efter anmodning fra Parlamentet Indeholder meget strenge bestemmelser om 
beskyttelse af svin, kalve og egleggende høns. Det er dog nødvendigt med 
en fellesskabslovgivning, som fastsatter nogle minimumsbestemmelser om 
beskyttelse af dyr, så der sikres lige konkurrencevilkår og fri bevæge­
lighed". 
Kommissionen har forelagt Rådet og Parlamentet en sar lig meddelelse 
herom. Der er tale om et område, hvor anvendelsen af narhedsprincippet 
støder sammen med Parlamentets og en række medlemsstaters ønske om - på 
grund af presset fra den offentlige mening - at fastholde en meget 
præcis bas i s lovgivning, som kan sikre, at gennemførelsesbestemmelserne 
kan anvendes hurtigt og effektivt. 
Beskyttelse af dyr under opdræt, transport og i forbindelse med slagt­
ning har nu allerede i over tyve år været genstand for en række retsak­
ter. Sideløbende hermed er der i Europarådets regi indgået en række 
internationale konventioner, som EF allerede deltager i eller let kunne 
komme til at deltage i. Dette har i visse tilfælde ført til overlap­
ninger og undertiden til manglende sammenhæng i lovgivningen. 
Kommissionen har undersøgt denne sektor grundigt og er nået frem til den 
konklusion, at såfremt Fællesskabet rent faktisk deltager i en given 
konvention i Europarådets regi, vil en ensartet anvendelse i Fællesska­
bet kunne sikres gennem en gennemførelse af konventionens bestemmelser i 
EF-lovgivningen, hvori også skulle indgå henstillinger, som er vedtaget 
i medfør af konventionerne, således at disse får retskraft svarende til 
EF-bestemmelserne. 
Fællesskabet vil således forbeholde sig ret ti I at foretage de tilføjel­
ser til lovgivningen, som viser sig at være nødvendige for at kunne 
sikre produkternes frie bevægelighed og en ensartet behandling af produ­
centerne. Men det vil også forbeholde sig ret til at se bort fra de 
undertiden unødvendigt detaljerede elementer i de internationale bestem­
melser, under fuld overholdelse af nærhedsprincippet. 
6. Soclalpolitik: 
I konklusionerne fra mødet i Edinburgh hedder det: "På det socialpoli­
tiske område mener Kommissionen, at de direktiver, der er baseret på 
Traktatens artikel 118 A, endnu er af for ny dato til, at de kan tages 
op til en nyvurdering; man burde snarere supplere dem ved at gennemføre 
alle bestemmelserne i Fællesskabspagten om de Grundleggende Arbejdsmar­
kedsmæssige og Sociale Rettigheder. Der bør imidlertid så hurtigt som 
muligt gennemføres en forenkling og en kodifikation af den lange rekke 
af gamle forordninger om fri bevegelighed for arbejdstagere". 
Det skal med hensyn hertil bemærkes, at Kommissionen har vedtaget en 
grønbog om den europæiske socialpagt med det formål at åbne en bred 
debat om Unionens fremtidige valgmuligheder på dette område. Sidste 
frist for indsendelse af bidrag er den 31. marts 1994. 
- 19 -
Kommissionen har indledt arbejdet vedrørende arbejdstagernes frie bevæ­
gelighed. I sit lovgivningsprogram for 1993 har den således medtaget en 
kodificering af forordning nr. 1408/71 og 574/72, hvormed de nationale 
lovgivninger omkring social sikring koordineres. 
B. Andre muligheder for forenkling af lovgivningen: 
Kommissionen har identificeret en række områder, hvor der kan gennemfø­
res en forenkling, uden at det på nuværende tidspunkt er muligt at 
foretage en egentlig omarbejdelse på grund af bestemmelsernes tekniske 
karakter og på grund af de mange undtagelser og særordninger. 
1. indirekte beskatning: 
a) Moms: 
De bestemmelser, Rådet har vedtaget om moms, er komplicerede. De regler, 
der gælder for harmoniseringen af de nationale bestemmelser om moms­
grundlaget, som ifølge sagens natur er meget tekniske, indeholder en 
lang rekke undtagelser. Dog har den tilnærmelse af satserne, der trådte 
i kraft den 1. Januar 1993, bidraget til at forenkle det europæiske 
momssystem. Dette system, som må betragtes som en overgangsordning, har 
gjort det muligt at afskaffe fiskal kontrol ved grænserne. Det bevarer 
princippet om beskatning i det land, hvor varerne forbruges, medens man 
venter på en mere enkel og definitiv ordning med beskatning.i oprindel­
seslandet. 
I betragtning heraf finder Kommissionen det derfor ikke på nuværende 
tidspunkt hensigtsmæssigt at foreslå en ændring af de nye regler, som de 
implicerede parter nu netop er ved at sætte sig ind i. Dog er man ved at 
udarbejde forslag til forenkling på helt begrænsede områder. Med henblik 
på ikrafttrædelsen af den endelige ordning vil Kommissionen i 1995 frem­
sætte forslag ti I en omarbejdelse af hele regelsættet for moms, således 
at undtagelserne og særordningerne efterhånden afskaffes. 
b) Punktafgifter : 
Hvad punktafgifter angår, er EF-lovgivningen ligeledes meget komplice­
ret, både med hensyn til grundlaget og afgiftssatserne, men til forskel 
fra moms-lovgivningen er der tale om en endelig ordning, idet der Ikke 
sideløbende findes en overgangsordning, og det er princippet om beskat­
ning i forbrugs I andet, der anvendes. 
Lovgivningen om punktafgifter er dog som helhed nyere end lovgivningen 
om moms, og det vil være hensigtsmæssigt at se på, hvilke erfaringer der 
er indhøstet efter en prøveperiode på to til tre år, inden man går i 
gang med at forenkle lovgivningen. Under disse omstændigheder mener 
Kommissionen, at den først i 1995 vil kunne tage spørgsmålet om en 
forenkling af de gældende direktiver op til overvejelse. 
2. Selskabsret : 
Dette område er allerede omfattet af EF-retten (ca. 10 direktiver om 
minimumskapital, årsregnskaber, fusioner mv.), men der er også store 
udækkede områder, idet en række forslag, bl.a. vedrørende lønmodtagernes 
- 20 -
placering i virksomhedernes struktur, stadig er tit behandling i Rådet. 
I disse forslag, der endnu ikke er færdigbehandlet, tages der ofte højde 
for nærhedsprincippet, idet de overlader det til medlemsstaterne at 
vælge mellem de forskellige instrumenter eller ofte blot foreslår et 
enkelt instrument til fri vi 11ig anvendelse, f.eks. statutten for Det 
Europæiske Selskab. De i øjeblikket gældende retsakter er teknisk kom­
plicerede og omfatter talrige undtagelser, f.eks. i forbindelse med 
selskabernes regnskaber. Men så længe Rådet ikke har gjort fremskridt 
med de forslag, der er foretaget det, vil det være for tidligt at 
påbegynde en omarbejde i se, Ja selv blot en kodificering. 
Kommissionen har Imidlertid allerede for flere år siden foreslået en 
forenkling af lovgivningen til fordel for små og mellemstore virksom­
heder, hvilket i øjeblikket forekommer at være den mest hensigtsmæssige 
måde, hvorpå nærhedsprincippet kan anvendes - når der også skal tages 
hensyn til proportionalitetsprincippet - inden for området selskabsret. 
3. Den fælles ordning for landbrugsmarkederne: 
Bestemmelserne vedrørende den fælles ordning for landbrugsmarkederne 
egner sig ikke umiddelbart til anvendelse af nærhedsprincippet, da eksi­
stensen af en fælles markedsordning for et givet produkt ikke giver med­
lemsstaterne mulighed for at lovgive inden for det område, der er omfat­
tet af EF-retten. Endvidere er det af hensyn til ligebehandlingen af 
producenter og ti I den retlige sikkerhed ofte nødvendigt, på medlemssta­
ternes anmodning, at udarbejde yderst præcise retsakter. Kommissionen 
har allerede indledt et meget omfattende kodificeringsarbejde, som ind­
går i dens lovgivningsprogram for 1993, og som berører en halv snes 
fælles markedsordninger. På nuværende tidspunkt, hvor reformen af den 
fælles landbrugspolitik er i fokus, forekommer det ikke muligt at fore­
tage en fuldstændig ændring af de fælles markedsordninger. Kommissionens 
bestræbelser på at indføre nærhed kommer til udtryk ved, at den i sine 
nye forslag i forbindelse med denne reform vil give medlemsstaterne 
mulighed for at fastsætte gennemførelsesbestemmelser, som tager hensyn 
til særlige nationale eller regionale forhold. 
Med hensyn til bedrageribekæmpelse har Kommissionen påbegyndt en forenk­
ling af lovgivningen ud fra ønsket om at sikre en bedre forståelse og 
anvendelse af lovgivningen fra både medlemsstaternes og støttemodta­
gernes side. 
Nødvendigheden heraf blev i øvrigt bekræftet af Rådet i forbindelse med 
vedtagelsen af reformen af den fælles landbrugspolitik. Kommissionen har 
givet en ekspertgruppe mandat til at foretage en nærmere undersøgelse af 
følgende spørgsmål på baggrund af nærhedsprincippet: 
- i hvor høj grad skyldes problemerne med forvaltningen og kontrollen 
af lovgivningen lovteksternes komplicerede karakter? 
- eksisterer der et misforhold mellem retsakterne og de økonomiske, 
kommercielle eller tekniske realiteter? 
Det igangværende arbejde vedrører først og fremmest sektorerne for okse­
kød og fårekød samt veterinærlovgivningen. 
- 21 -
4. TransportpolItik: 
Her er det først efter 1985, at der virkelig begyndte at ske noget. For 
nylig er der således truffet en række omfattende initiativer (hvidbog, 
sikkerhed på havet). Derfor egner området sig ikke til ændringer af 
større omfang. 
Det forekommer dog nødvendigt at foretage en forenkling af visse gamle 
bestemmelser, bl.a. om vægt og dimensioner i forbindelse med lande­
vejskøretøjer samt teknisk eftersyn, så snart de to seneste lovtekster 
(om kontrol af bremsere og om hastighedsbegrænsere) er blevet vedtaget. 
5. Den fælles fiskeripolitik: 
I lighed med landbrugslovgivningen dækker fisker i lovgivningen et område 
med enekompetence, hvor anvendelsen af nærhedsprincippet begrænses af 
hensynet til ligebehandling af de erhvervsdrivende og til den retlige 
sikkerhed. 
Ikke desto mindre er der et omfattende arbejde i gang med henblik på 
forenkling og decentralisering, når det gælder denne fælles politik. 
Denne proces indledtes med vedtagelsen i december 1992 af den nye grund­
forordning, som fastslog tre principper, nemlig frihed, nærhed og hel­
hedshensyn. Frihed i den forstand, at den fælles politik, når der først 
er opnået en balance mellem "indsats og ressourcer" inden for EF-fladen, 
skal give mulighed for, at markedsmekanismerne i højere grad kan komme 
til udtryk gennem en lempelse af reglerne. Det er op til medlemsstaterne 
selv at fastsætte kriterierne for, hvorledes de ønsker at fordele og 
administrere deres tildelinger. Nærhed - under hensyntagen ti I oven­
nævnte aspekter - i den forstand, at der skal foretages en passende 
ansvarsfordeling mellem Fællesskabet, medlemsstaterne, regionerne og de 
erhvervsdrivende, idet alle parter får den nødvendige manøvremargen til 
selv at vælge og administrere deres midler. I den forbindelse skal det 
nævnes, at den nye fællesskabsordning for fiskerilicenser fastsætter, at 
det henhører under medlemsstaternes kompetence at udstede og forvalte 
licenser til skibe, der sejler under deres flag. Helhedshensyn i den 
forstand, at den fælles politik omfatter hele produktionskæden i for­
bindelse med fiskeriprodukter, da hensyntagen til dette samspil kan 
medføre betydelige besparelser, Endelig skal det bemærkes, at bestem­
melserne i den nye fællesskabsordning for kontrol med fiskeriet ikke 
bare gælder for bevaring og forvaltning af ressourcerne, men også for 
strukturforanstaltningerne og den fælles markedsordning for 
f i sker(produkter. 
På det mere konkrete plan er visse dele af den fælles politik (struktur­
foranstaltninger) ved at undergå en omarbejdelse efter ovennævnte prin­
cipper, medens andre dele (markederne) lige er blevet kodificeret eller 
snart vil blive det (tekniske foranstaltninger), så bestemmelserne gøres 
mere tilgængelige for de erhvervsdrivende. Hvad angår eksterne ressour­
cer, begynder nu anden generation af fiskeriaftalerne med tredjelandene 
at træde i kraft (f.eks. aftalen med Argentina). Dette betyder færre 
indgreb fra EF's side, samtidig med at EF-redernes engagement stiger 
t i I svarende. 
- 22 -
6. Forbrugerbeskyttelse 
EF's forbrugerlovgivning vedrørende angivelse af prisen på levnedsmidler 
og ikke-levnedsmidler er fastlagt i følgende direktiver: 
- direktiv 79/581 af 19. Januar 1979, som ændret ved direktiv 88/315 af 
7. Juni 1988, der hjemler forpligtelse til at angive prisen på lev­
nedsmidler (salgspris og pris pr. måleenhed); der gælder undtagelser 
for færdigpakkede varer i standardmængder, ligesom medlemsstaterne 
kan indrømme mindre detailforretninger undtagelser; 
- direktiv 88/314 af 7. Juni 1988 om angivelse af prisen på ikke-lev­
nedsmidler efter måleenhed; medlemsstaterne kan dog for visse katego­
rier af varer give tilladelse til angivelse af pris pr. styk. 
Disse direktiver var i deres endelige udformning efter Rådets vedtagelse 
betydeligt forskellige fra Kommissionens oprindelige forslag og har, som 
erfaringen har vist, givet anledning til et vist antal problemer, som 
kan resumeres således: 
- reglerne er meget detaljerede og indviklede at anvende 
- industrien og distributionsleddet har, navnlig for levnedsmidlernes 
vedkommende, store problemer med anvendelsen af reglerne 
- flere medlemsstater har allerede meddelt Kommissionen, at de ønsker 
reglerne ændret før udløbet af overgangsperioden (Juni 1995) 
- den valgte ordning fører i praksis til standardpakninger, hvilket 
giver andre problemer. 
Forbrugerministrene vedtog på deres møde i Rådet den 2. marts 1993 en 
resolution om varemærkning i forbrugernes interesse og opfordrede i den 
forbindelse Kommissionen til at gøre noget for at sikre en god og oply­
sende mærkning. Derfor er der nedsat en arbejdsgruppe bestående af re­
præsentanter for leverandører og forbrugere. Når denne gruppe har af­
sluttet sit arbejde, vil Kommissionen i 1994 fremsætte forslag til en 
forenkling af de nævnte tre direktiver efter høring af medlemsstaternes 
og erhvervs I i vet. 
I• Bestemmelser, der skal ophæves: 
Denne liste indeholder kun en række eksempler og er et resultat af de 
netop anførte overvejelser. Den omfatter de vigtigste af de bestemmel­
ser, som vil blive ophævet, men angiver ikke de samlede eller delvise 
ophævelser, som måtte blive resultatet af forenklingen af visse bestem­
melser . 
A. Ophævelse som følge af en omarbejdelse: 
- Ifiid: 
Foruden ophævelse af over 100 forordninger og direktiver, som blev omar­
bejdet med Rådets forordning af 12. oktober 1992, vil Kommissionens for­
ordning om gennemførelsesbestemmelserne til EF's toldkodeks medføre 
ophævelse af 77 forordninger og direktiver. 
- 23 -
- Opholdsret: 
En halv snes rådsdirektiver, artikel 10 i Rådets forordning nr. 1612/68 
om arbejdstagernes frie bevægelighed inden for Fællesskabet samt Kommis­
sionens forordning nr. 125/70 vil kunne ophæves. 
- Farmaceut iske produkter : 
En omarbejdelse skulle give mulighed for at ophæve ca. 20 råds- eller 
kommissionsdirekt iver. 
- Landbrug; 
En omarbejdelse af reglerne om hånde Ismekan ismer skulle give mulighed 
for ophævelse af en række råds- eller kommissionsforordninger. 
- Levnedsmidler 
Muligheden for en omarbejdelse af fællesskabslovgivningen vil være til 
stede efter vedtagelsen af et rammedirektiv, hvor de generelle mål fast­
sættes, samt af særdirektiver til rationalisering af de specifikke 
bestemmelser om bl.a. tilsætningsstoffer og mærkning. Dette vil medføre 
ophævelse af en række direktiver. 
B. Forenkling som følge af Indførelsen af den nye metode: 
- Vertikale direktiver vedrørende chokolade, marmelade, kaffeekstrakt 
og cikorie, mælkekonserves, frugtsaft og honning: 
Her undersøges muligheden for forenkling for at undgå manglende konse­
kvens og overlapning med den gældende horisontale lovgivning. Reglerne 
skal kun indeholde væsentlige krav. 
- Elektrisk materiel, hejseudstyr og elevatorer, trykbeholdere og 
metrologi : 
Den nye metode vil give mulighed for at ophæve ca. 50 gamle, detaljerede 
tekniske direktiver og indføre nye, der blot indeholder væsentlige sik­
kerhedskrav, og ellers henviser til de gældende europæiske normer, når 
det gælder de tekniske detaljer. 
C. Ophævelse som følge af udvidet gensidig anerkendelse: 
- Erhvervsmæssige kvalifikationer: 
Direktiverne om anerkendelse af erhvervserfaring kan ophæves, når direk­
tiv 92/51/EØF af 18. Juni 1992 er trådt i kraft. 
D. Ophævelse på grund af tilpasning til den videnskabelige udvikling; 
- Miljø: 
Fire eller fem vanddirektiver vil kunne ophæves. 
- 24 -
E. Ophævelse som følge af udviklingen i Domstolens retspraksis: 
- Fri etableringsret: 
På baggrund af Domstolens retspraksis med hensyn til den direkte virk­
ning af traktatens artikel 52 og 59 vil bestemmelserne om afskaffelse af 
restriktioner blive ophævet. I visse tilfælde vil dette gøre det muligt 
at ophæve en række direktiver om etableringsret og frihed til at levere 
tjenesteydelser. Et antal bestemmelser om bevis for hæderlighed og øko­
nomisk formåen vil blive erstattet med en enkelt standardklausul, og en 
række definitioner i de nu forældede direktiver, vil blive medtaget i de 
direktiver, der indeholder de ovennævnte bestemmelser. 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆSKE FÆ_LESSKABER 
MEDDELELSE VEDRØRENDE DET FRANSK-BRITISKE DOKUMENT FRA JUNI 93 
Det fransk-britiske dokument omfatter både gældende lovgivning og forslag 
til Fællesskabets retsforskrifter. Derimod vedrører Kommissionens rapport 
til Det Europæiske Råd, som denne meddelelse er vedlagt, kun en tilpasning 
af gældende lovgivning til nærhedsprincippet. Kommissionen ønsker imidler­
tid at tage stilling til hvert enkelt tilfælde, der er opført i den fransk­
britiske liste. 
A. Gældende lovgivning 
1• Tekster, som Kommissionen allerede har udpeget med henblik på 
revision: 
En række fransk-britiske forslag vedrører tekster, som det allerede 
var hensigten at revidere. Der er tale om "familier" af tekster, 
der er anført i konklusionerne fra Det Europæiske Rad i Edinburgh; 
levnedsmidler (7, 8, 9)(1): Det er nødvendigt at forenkle 
visse særdirektiver og indføre basisdirektiver med de generelle 
regler om etikettering, tilsætningsstoffer osv.; 
regulerede erhverv (10): Kommissionen vil forenkle en række 
relativt gamle direktiver om forskellige erhverv; 
direktivet om drikke- og badevand (11, 12): Kommissionen har 
til hensigt at ophæve disse tekster og at integrere bestem­
melserne i rammeforskrifter, der giver medlemsstaterne større 
handlefrihed med hensyn til fastlæggelsen af visse parameter; 
kvaliteten af vand til skaldyr og ferskvandsfisk (5, 6): indgår 
i overvejelserne vedrørende rammeforskrifter som nævnt ovenfor. 
(1) Tallene henviser til fransk-britiske liste. 
-iT 
- 2 -
2. Yderligere tekster, som Kommissionen har til hensigt at revidere; 
Der er tale om gamle tekster, som fungerer dårligt: 
- meddeIeI se om investerInflSproJeKter al fælIesskabsinteresse 
inden for olie-, naturgas- og elektricitetssektoren (1): 
teksten er blevet uhensigtsmæssig på baggrund af markedsudvik­
lingen; skal forenkles; 
erhvervede rettigheder (3): teksten ændres efter høring af med­
lemsstaterne med hensyn til, hvorledes den fungerer. 
3. Gældende forskrifter, som det ikke synes hensigtsmæssig at 
revidere: 
minimumslagre i varmekraftværker (2): denne tekst er blevet 
nødvendig som led i evalueringen af de strategiske behov; 
handel med grønsagsfrø (4): teksten indgår i en større helhed 
og er derfor vanskelig at ændre isoleret; 
luftkvalitet (13): denne tekst bør Ikke rev I deres før de fælles 
procedurer for evaluering og fælles overvågning er blevet 
vedtaget. 
B. Forslag: 
1. Tekster, der er opført på Edinburgh-listen og som skal trækkes til­
bage el ler ændres: 
- Myr lam - det europæiske net af informationscentre på landbrugs­
området (14): trækkes tilbage; 
t ienestevdernes ansvar (15): bliver sandsynligvis trukket til­
bage og erstattet af en henstilling og eventuelt punktuelle 
tekster; 
beskatning af værdipapirtransaktioner (19): trækkes tilbage 
beskatning af kapitalkoncentrationer (20): trækkes tilbage 
76 
3 -
2. Forslåg, hvi $ tilbagetrækning ikke synes hensigtsmæssig : 
Fæl lesskahets såkaldte "monitoring"-ordning og kontrol med 
f i sker i reelerne (18): Rådet har i mellemtiden vedtaget denne 
tekst ; 
direkte selskabsbeskatning (21, 22): disse forslag indgår i 
bestræbelserne på at afskaffe dobbeltbeskatning på tværs af 
grænserne ; 
dyr i zoologiske haver (16): forventes senere trukket tilbage 
og erstattet af en henstilling efter ny høring af Europa-
Par Iamentet; 
Fællesskabets deltagelse i den internationale hval kommission 
(17): selv om forbudet mod jagt på hvaler og handel med 
hvalprodukter omhandles i andre internationale aftaler og 
fæ Ilesskabstekster (Washington-konventionen - udryddelsestruede 
arter) er tilbagetrækning ikke hensigtsmæssig, da det er et 
dår ligt pol i t isk signal ; 
C. Forslag, som Kommissionen endnu ikke har vedtaget: 
Der er tale om projekter og analyser. Kommissionen mener derfor, at 
nærhedsprincippet skal anvendes på anden måde. 
De tilfælde, der nævnes på den fransk-britiske liste, vedrører 
brugte masv: i nor (23): Kommissionen har tilkendegivet, at den ikke 
har til hensigt at tage initiativer i denne forbindelse; 
prisgenncmsintighed for farmaceutiske produkter (24): Kommissionen 
har ikke lærvjere til hensigt at fremsætte et forslag i den form, 
som den tidligere havde planlagt. 
Konk lus ion: 
Kommissionen mener, at teksterne eller forslagene bør trækkes tilbage eller 
ændres i 16 af de 22 tilfælde, der er opført på den fransk-britiske liste. 
i-f-
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 545 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 06 
Katalognummer : CB-CO-93-589-DA-C 
ISBN 92-77-60735-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer