DA    DA DA 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 16.3.2011 
SEK(2011) 316 endelig 
. 
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
 
 
Ledsagedokument til 
   
Forslag til  
 
RÅDETS DIREKTIV 
 
om et fælles konsolider et selskabsskattegrundlag 
  
{KOM(2011) 121 endelig} 
{SEK(2011) 315 endelig}  
DA 3   DA 1. P ROBLEMSTILLING  
Globaliseringen har ændret det økonomiske landskab. Ikke alen e har produktionsgeografien 
ændret sig, den interne organisa tion af firmaer, som driver virk somhed på de internationale 
markeder, er også blevet drastisk ændret. Rammerne for støtte fremskridt med markedsintegrationen ser radikalt anderledes ud, når det drejer sig om selskabsbeskatning. 
Med 27 forskellige skattesystemer, der eksisterer side om side og ofte støder sammen, må det 
konstateres, at EU-markedet fortsat er yderst  fragmenteret. Denne situation stiller EU 
særdeles ufordelagtigt over for dets størst e handelspartnere, USA og Japan, som hver især 
opfattes af erhvervslivet som et enkelt samlet marked. 
Virksomhederne udøver i øjeblikket deres aktiviteter på grundlag af ordninge r, der tager sigte 
på at fremme øgede kapitalbevægelser og hyppi ge grænseoverskridende transaktioner mellem 
forbundne selskaber. Derfor vise r det sig, at de koncepter, der er fastlagt til skattemæssige 
formål, som f.eks. kilde og hjemsted, som trad itionelt bruges til at opfylde behovene i relativt 
lukkede økonomier, ofte er uhen sigtsmæssige til at håndtere udfordringerne i forbindelse med 
handelsaktiviteter inden for et integreret marked. Det er især sameksistens en af heterogene og 
hyppigt skiftende skatteregler, som udgør en hindring for virkso mheder, der konkurrerer på de 
internationale markeder. Dertil kommer, at de na tionale skattesystemer i stadig højere grad er 
sårbare over for skatteunddragelsesordninger. De t er således naturligt, at der nemmere 
forekommer indkomstsflytning og "treaty shopping"  i en kontekst med stor mobilitet for de 
produktive faktorer.  
På den baggrund er selskaber med grænseove rskridende transaktioner i EU fortsat 
konfronteret med en række skat temæssige hindringer såsom:  
I. Ekstra omkostninger til efterlevelse af reglerne , som opstår i forbindelse med 
overholdelsen af bestemmelserne i forskellig e nationale skattesystemer og af reglerne 
for intern prisafregning. If ølge resultaterne af den selskabsskatteundersøgelse, 
Kommissionen offentliggjorde i 2001, beløbe r omkostningerne til efterlevelse af 
skattereglerne sig til ca. 2-4 % af selskabsskatteindtægterne. I EU27-kontekst fører dette til et gennemsnit på over 10 mia. EU for 2008. 
II. Dobbeltbeskatning , som finder sted, når sammenlignelige skatter pålægges samme 
indkomst i to eller flere stater.  
III. Overbeskatning , som forekommer, når grænseovers kridende aktiviteter afføder 
skattemæssige forpligtelser, som ikke vi lle opstå i en udelukkende indenlandsk 
kontekst (f.eks. hvis forskellige medlemsstat ers forbundne selskaber eller disses faste 
driftssteder ikke har ret ti l at dele tab, hvorimod tabskons olideringen for selskaber, 
der kun er etableret i én medlemsstat, mindske r disses skattepligtige fortjenester og 
skattebyrde).  
2. A
NALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET  
De nuværende rammer med 27 forskellige national e selskabsskattesystemer  forhindrer, at det 
indre marked kan fungere korrekt. Medlemsstaterne  kan ikke tilvejebringe en samlet løsning 
på dette problem. Uden et samordnet tiltag, som planlægges og implementeres individuelt af 
DA 4   DA hver enkelt medlemsstat, vil situationen ikke bliv e bedre, da skatteyderne  stadig vil have med 
lige så mange skatteadministrationer at gøre som antallet af jurisdiktioner, hvor de er skattepligtige. Det er nødvendigt med et EU-tiltag for at tilvej ebringe en juridisk ramme med 
fælles regler. Kommissionen har taget initiativ under hensyntagen  til, at medlemsstaterne i 
henhold til nærhedsprincippet bevarer dere s suverænitet til at fastlægge deres 
selskabsskattesatser. De er derfor frit stillet til at fa stlægge størrelsesordenen og 
sammensætningen af deres skatteindtægter.  
3. EU-
INITIATIVETS MÅLSÆTNINGER  
Den specifikke politiske målsæt ning for EU-initiativet er at fjerne de resterende 
skattehindringer på det indre marked, som er beskrevet ovenfor, dvs. ekstra omkostninger til 
efterlevelse af reglerne i tilknytning til internat ionale aktiviteter samt tilfælde af dobbelt- og 
overbeskatning. Som følge heraf vil der kunne nås et generelt mål om at forbedre den 
økonomiske effektivitet i forbindelse med all okeringen af produktiv kapital, ved at de 
skattemæssige fordrejninger af  investeringsbeslutninger mindskes, og mulighederne for 
grænseoverskridende investeringer øges. Den planlagte forenkling og effektivisering af 
selskabsskattesystemet i EU kan som sådan bidr age betydeligt til at nå EU 2020-strategiens 
mål og til at styrke det indre marked i overensstemmelse med de initiativer, der er anbefalet i akten for det indre marked.  
Det operationelle mål er at fastlægge et fælles sæt regler til beregning af skattegrundlaget for 
de relevante selskaber i EU.  
Det bør understreges, at det politiske initiativ i sig selv ikke tager sigt e på at indvirke på 
størrelsesordenen og fordelingen af selskabsskat tegrundlag for hele EU. Der er derfor ikke 
fastlagt nogen mål med hensyn til prov enufordeling eller provenuneutralitet for 
medlemsstaterne.  
4. P
OLITISKE VALGMULIGHEDER  
I rapporten ses der på fire hovedscenarier, som sammenlignes med "status quo"-scenariet 
(valgmulighed 1):  
• Vedtagelse af et fakultativt fælles selskabsskattegrundlag  (fakultativt FSSG), dvs. at de 
relevante selskaber i stedet fo r 27 forskellige selskabsska ttelovgivninger er underlagt et 
fælles skattegrundlag, der bere gnes efter et enkelt sæt regler (valgmulighed 2).  
• Obligatorisk  indførelse af et fælles selskabsskattegrundlag  (obligatorisk FSSG) for alle 
selskaber, der har hjemsted i EU (valgmulighed 3). 
• Inden for rammerne af et fakultativt fælles konsolideret selskabsskattegrundlag  (fakultativt 
FKSSG) vil selskaberne kunne vælge at bruge et  fælles (dvs. beregnet efter et enkelt sæt 
skatteregler) EU-omfattende kons olideret skattegrundlag, som vil erstatte de nuværende 27 
forskellige selskabsskattelovgivninger og den særskilte bogføringsmekanisme 
(valgmulighed 4).  
DA 5   DA • De samme regler vil være obligatoriske for a lle EU-baserede selskaber inden for rammerne 
af et obligatorisk fælles konsolid eret selskabsskattegrundlag  (obligatorisk FKSSG) 
(valgmulighed 5).  
Under alle de disponible va lgmuligheder vil der kun blive fastlagt fælles regler for 
beregningen af skattegrundlag, id et medlemsstaterne beholder de n fiskale suverænitet til at 
fastlægge de gælde nde skattesatser.  
5. V URDERING AF VIRKNINGER  
5.1. Virkninger for skattegrundlagets  størrelsesorden og fordeling 
De politiske valgmuligheder medfører ændringer af størrelsesordenen og fordelingen mellem 
landene af de selskabsskattegrundlag, som det er værd at opgøre, selv om de pågældende 
virkninger ikke i sig se lv udgør noget mål for de skattereform er, der analyseres. Det er vigtigt 
at understrege, at der ikke bør udledes nogen generelle konklusioner ve drørende de endelige 
virkninger for de forskellige medlemsstaters indt ægter eller budgetstillinger,  da disse i sidste 
ende vil afhænge af de nationale  politiske valg, der træffes med hensyn til mulighederne for at 
tilpasse sammensætningen af forskellige skatteinstrumenter eller anvendte skattesatser. 
Konklusionerne tyder på, at indførelsen af bestemmelserne om de t fælles skattegrundlag 
uafhængigt af grænseoverskridende tabskonsolider ing vil kunne føre til, at der for de fleste 
EU-baserede selskaber tilvejebringes gennemsnitlige skattegrundlag, som er bredere end de nuværende. Omfanget af denne forøgelse s ynes dog primært at afhænge af de 
afskrivningsregler, der anvendes. Under alle omstændigheder vil det fælles skattegrundlag 
kunne mindske de nuværende betydelige va riationer mellem skattegrundlagene i de 
forskellige europæiske lande. 
FKSSG-bestemmelserne vil muliggøre en grænse overskridende konsolidering af fortjeneste 
og tab. En række beregninger på et udsnit af  multinationale EU-koncerner baseret på 
Amadeus- og ORBIS-databaserne viser, at gennemsnitligt ca. 50 % af de ikke-finansielle og 17 % af de finansielle multinat ionale koncerner i de respektiv e udsnit hvert år vil kunne få 
fordel af umiddelbar grænseoverskridende ta bskompensation. En vægtning af de særskilte 
resultater for de forskellig sektorer tyder på, at skattegr undlaget under FKSSG-scenariet for 
de berørte koncerner gennemsnitligt vil være  ca. 3 % mindre end i status quo-scenariet
1.  
Inden for rammerne af FKSSG opstår spørgsmå let om, hvordan det samlede skattegrundlag 
bør fordeles mellem de medlemsstater, hvor de  multinationale koncerner driver virksomhed, 
og det kræver derfor, at der fastlægges ad hoc -fordelingsmekanismer. Hvis der benyttes data 
fra regnskaberne som indikator for de multinati onale koncerners skattepligtige fortjenester, 
viser dette, at formlen med en ligelig væ gtning af personaleomkostninger, aktiver og 
omsætning fordelt efter bestemmelsessted vil forhøje grundlagene i is ær medlemsstaterne i 
Central- og Østeuropa og i Tyskland, Sp anien, Frankrig, Grækenland og Italien. 
                                                 
1 I den anvendte stikprøveudtagning synes den kombinerede effekt af de nye 
skattegrundlagsbestemmelser uafhængigt af en konsolidering (som synes at udvide skattegrundlaget) og 
indførelsen af en umiddelbar grænseoverskridende tabskonsolidering (som synes at mindske skattegrundlaget) inden for rammerne af FKSSG-scenarierne generelt at holde de samlede 
skattegrundlag på et nogenlunde konstant niveau i forhold til de nuværende (for så vidt angår de berørte 
selskaber). 
DA 6   DA Undersøgelsesresultaterne tyder på, at en ændring af vægtni ngen af fordelingsfaktorerne har 
beskeden indflydelse på den fo rholdsmæssige fordeling af skattegrundlaget mellem landene.  
5.2. Virkninger for omkostningerne t il efterlevelse af reglerne  
Ifølge undersøgelsesresultaterne er de vigtigste faktorer, de r medfører omkostninger til 
efterlevelse af reglerne for multinationale vi rksomheder, direkte eller indirekte knyttet til 
prisafregningsopgaver (prisa fregningsdokumentation, tillad elser og afgørelser samt 
procedurer for gensidige overenskomster). Desude n er efterlevelsesforpligtelserne som følge 
af prisafregning i tidens løb vokset, hovedsag elig på grund af to fa ktorer: i) strengere 
dokumentationskrav fra skattemyndighederne leds aget af skattekontrol, og ii) tilpasninger og 
ændringer af forretningstransaktionernes art og omfang i hele verden2.  
Ifølge en undersøgelse, som Deloitte har fået i opdrag at foretage, forventes FKSSG at 
medføre betydelige besparelser med hensyn til den tid og de udgifter, der bruges til at 
efterleve reglerne i ti lfælde, hvor et multinationalt selskab opretter en ny filial i en anden 
medlemsstat. De skatteeksperter, der deltog i und ersøgelsen, vurderede, at  en stor virksomhed 
i gennemsnit bruger 140 000 EUR (0,23 % af omsætni ngen) i form af skat terelaterede udgifter 
til at åbne en ny filial i en anden medlemsst at. FKSSG vil mindske disse omkostninger med 
87 000 EUR, dvs. 62 %. Besparelserne for en mellemstor virksomhed er endnu større, eftersom omkostningerne forventes at fald e fra 128 000 EUR (0,55 % af omsætningen) til 
42 000 EUR, dvs. et fald på 67 %. Andre resultater, der er indsamlet fra en 
stikprøveudtagning af europæiske multinatio nale selskaber (PWC-undersøgelse), peger i 
retning af en mere moderat, men stadig betydningsfuld mindskelse af 
efterlevelsesforpligtelserne i forbindelse med faste skatterelaterede opgaver. De besparelser, der forventes fra indførelsen af FKSSG, vil kunne andrage 8 procentpoint af den tid, der 
bruges på disse forpligtelser.  
5.3. Virkninger for økonomien som helhed  
CGE-modellen CORTAX (computerstyret genere l ligevægtsmodel) bruges til at vurdere de 
forskellige reformers virkninger for økonomien som helhed. Modellen, som er udformet til at 
simulere skattepolitiske ændringer for EU-med lemsstaterne, er blevet udvidet og forbedret 
med henblik på denne konsekvensanalyse
3. CORTAX inkluderer imidlertid som enhver anden 
generel ligevægtsmodel forenklede antagelser og  specifikationer, som ikke er ubestridelige, 
og kan ikke fjerne uvisheden ve drørende den styrke, som visse adfærdsmæssige virkninger af 
skattepolitikkerne kan have. Dertil kommer na vnlig, at CORTAX ikke tager hensyn til de 
langsigtede dynamiske fordele af en yderligere in tegration på det indre marked, f.eks. i form 
af en stigning i antallet af internationalt aktive virksomheder. Fjernelsen af grænseoverskridende skattehindringer forvente s at give sig udslag i en mindskelse af 
fordrejningerne i forbindelse med allokeringen af  kapital, da det på den ene side vil øge 
substituerbarheden mellem indenlandske og gr ænseoverskridende investeringer og på den 
anden side vil gøre EU som helhed mere attraktivt for multinationale investorer. Den øgede 
                                                
 
2 Ernst & Young Transfer Pricing Survey . 
3 Udvidelserne omfatter medtagelse af i) skattely  for også at tage hensyn til muligheden for profitflytning 
uden for EU, ii) tabssandsynlighed  for at sætte nøjagtige tal på de økonomiske følger af 
tabskonsolidering og iii) diskrete placeringsvalg  til at opstille modeller for virksomhedernes 
inframarginale valg af, hvor der skal investeres, før der tages beslutning om, hvor meget  der skal 
investeres. 
DA 7   DA allokeringseffektivitet forventes at øge produktivite ten og beskæftigelsen, også på grund af de 
stordriftsfordele, der kan opnå s på det større marked.  
De fire forskellige valgmuligheder - fakulta tivt FSSG, obligatorisk FSSG, fakultativt FKSSG 
og obligatorisk FKSSG – sammenlignes med status quo-scenariet. I de fakultative  scenarier 
antages det, at alle multinationale, men ingen indenlandske selskaber vælger at benytte de alternative skattesystemer, hvorimod  det i det obligatoriske scenar ie vil forholde sig sådan, at 
også de indenlandske selskabe r er nødt til at anvende de nye skattebestemmelser. Denne 
antagelse kan føre til en under vurdering af velfærdsgevinsterne i de fakultative scenarier, da 
det kan forventes, at de multinationale selska ber i praksis kun vil vælge det nye system, hvis 
det ikke vil føre til lavere ne ttofortjenester end dem, der opnå s under de forskellige nationale 
skattesystemer. I alle scenariern e antages det, at selskabsska tteindtægterne er konstante, før 
skattesatsen tilpasses, således at statsbudgettet er i balance, før selskaberne reagerer på de nye 
skattepolitiske rammer. 
De vigtige økonomiske mekanismer i CGE-analysen af FSSG er et kompromis mellem en 
laveffektiv marginalskattesats (som følge af  et snævert grundlag og en høj lovbestemt 
skattesats), som minimerer investerings fordrejningerne, og en lav lovbestemt 
selskabsskattesats (forbundet med et bred t grundlag), som mindsker de multinationale 
selskabers profitoverførsler til eksterne lokaliteter og i tilfælde  af diskrete investeringsvalg 
gør en lokalitet mere attraktivt. Den udvidels e af grundlaget, som den nye definition af det 
fælles skattegrundlag medfører, og den deraf følgende satsnedsættelse vil formodentlig 
mindske det globale velfærd i EU
4.  
På den anden side vil de største positive vi rkninger af FSSG-reformen blev affødt af den 
formodede mindskelse af omkostningerne til ef terlevelse af reglerne. Alt i alt vil et 
obligatorisk FSSG opretholde velf ærden på europæiske plan på  et næsten konstant niveau, 
mens indførelsen af et FSSG, der er fakultativt for multinationale selskaber, vil give beskedne 
velfærdsgevinster. 
Sammenlignet med FSSG er ve lfærdsvirkningerne af FKSSG -mulighederne gunstigere i 
begge de analyserede scenarier. Den samlede endelige indvirkning er en beskeden positiv velfærdsnettogevinst på ca. 0,02 % af BNP for EU som helhed, svarende til ca. 2,4 mia. EUR 
(2009-tal). En mere indgående analyse af vi rkningerne af de fors kellige elementer af 
reformerne viser, at:  
• hovedparten af de positive økonomiske virkning er af konsolideringen og fordelingsformlen 
skyldes de lavere efterlevelsesomkostninger 
• skiftet fra særskilt bogføring til fordelingsfo rmel har ubetydelig indvirkning på BNP og 
velfærdet. Det skyldes forskellige udlignende vi rkninger: færre incitamenter til at flytte 
                                                
 
4 I modellen resulterer en politik med udvidelse af skattegrundlaget sammen med en satsnedsættelse i 
velfærdsgevinster, når den anvendes særskilt af de  enkelte lande, og navnlig af højbeskatningslande, 
som lider under profitoverførsler. En generel gennemførelse af en sådan politik på europæisk niveau 
mindsker imidlertid de gunstige virkninger af lavere  selskabsskattesatser. Et lands komparative lokale 
fordele forbedres således ikke, hvis alle andre medlemsstater også sænker deres skattesats. Det er kun lokalitetsvalg i forhold til tredjelande, som vil blive berørt. Generelt er det derfor mindre sandsynligt, at 
en multilateral politik med udvidelse af skattegrundlage t og satsnedsættelse vil forbedre velfærdet, end 
tilfældet er i forbindelse med en unilateral politik. 
DA 8   DA profit og kapital fra højbeskatningslande, me n flere fordrejninger i allokeringen af 
formelfaktorer til lavbeskatningsøkonomier.  
• tabskonsolideringen har tendens til at reducer e skattegrundlagene. Følgelig vil det på 
baggrund af antagelserne under modellen måske blive nødvendigt at forhøje 
selskabsskattesatserne for at opnå balance på statsbudgettet. Kombinationen af en lavere 
skattebyrde gennem tabskonsolidering og en højer e skattebyrde på grund af højere satser 
vil muligvis øge de samlede kapitalomkostninger.  Derfor falder invest eringerne en smule, 
mens beskæftigelsen øges som følge af lavere lønomkostninger. Samlet set falder BNP en 
smule, mens nettoeffekten for velfærd er ubetydelig. 
6. S AMMENLIGNING AF VALGMULIGHEDERNE  
Fjernelsen af alle de tre typer identificerede selskabsskattehindringer - som er mulig inden for 
rammerne af FKSSG-mulighederne – vil gøre det muligt for virksomhederne at træffe sundere 
økonomiske valg og dermed forbedre den genere lle økonomiske effektivitet i EU. På grundlag 
af de kvantificerede økonomiske virkninger fore trækkes det fakultative  og det obligatoriske 
FKSSG frem for de alternative valgmulighe der i betragtning af de besparelser i 
efterlevelsesomkostninger, de kan genere re. De makroøkonomiske resultater peger dog i 
retning af den fakultative FKSSG-mulighed so m den valgmulighed, der generelt foretrækkes 
ud af de scenarier, der er analyseret.  
De analyserede reformer vil på lang sigt kunne udløse vigtige dynamiske effekter. Disse 
virkninger forventes primært at give sig uds lag i mindre uvished og færre (faktiske og 
opfattede) omkostninger hos de selskaber, der dr iver virksomhed i flere forskellige lande. I 
sidste instans vil det føre til øgede grænseovers kridende investeringer inden for EU, både ved 
at europæiske og udenlandske multinationale selskaber ekspanderer yderligere, og ved at der foretages nye investeringer af rent indenlands ke selskaber i andre medlemsstater. På samme 
måde, i det omfang hvor det nuværende fragmentered e panorama af selskabsskattesystemer er 
en hindring for adgangen til internationale mark eder, vil de små og mellemstore virksomheder 
(SMV'er) måske kunne få særlig fo rdel af de lige vilkår, som de analyserede reformer vil 
skabe.  Afskaffelsen af de ekstra omkostninger til at efterleve forskellige ska tteregler og indførelsen 
af "one stop shop"-princippet i skatteadministrationen vil sandsynligvis forbedre SMV'ernes 
kapacitet til at ekspandere på tværs af grænserne. 
7. K
ONTROL OG EVALUERING  
Det foreslåede politiske tiltag vil indvirke på en række vari abler, som bør overvåges. På 
mikroøkonomisk niveau bør de forskellige polit ikmuligheders virkninger for virksomhedernes 
skatterelaterede efterlevelsesomkostninger og for deres investeringsadfærd ud over de 
nationale grænser vurderes. For at overvinde  de velkendte vanskeligheder med at opnå 
pålidelige overslag over faktiske og opfattede efterlevelsesomkostninge r bør der udarbejdes 
ad hoc-undersøgelser, og der bør i den forbinde lse udvises særlig opmærksomhed om, at de 
udvalgte stikprøver er repræsenta tive. Hvis SMV'erne udviser te ndens til at ek spandere til 
udlandet, kan det være et særligt tydeligt tegn på  de virkninger, der på lang sigt forventes af 
de politiske valgmuligheder. Sådanne virkninge r kan spores gennem undersøgelser blandt de 
relevante selskaber og analyser af  de observerede ændringer i de  faktiske investeringsvalg.  
DA 9   DA På makroøkonomisk niveau bør de r i overensstemmelse med de ge nerelle mål om at forbedre 
allokeringen af produktiv ka pital i EU indsamles data  om udenlandske direkte 
investeringsstrømme til EU og blandt EU-landene.  
Evalueringen af konsekvenserne af anvendelsen af den lovgivningsmæssige foranstaltning vil 
kunne gennemføres fem år efter, at de lovgivn ingsmæssige foranstaltnin ger til gennemførelse 
af direktivet træder i kraft. Kommissionen kan så forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en 
rapport om direktivets tekniske funktion.  
Rapportens indhold vil bliv e afpasset efter anvendelsesområdet  for direktivet, således som det 
i sin endelige form vedtages af Rådet.  
Tabel 1: De politiske valgmuligheders rangorden (1 = bedste valgmulighed)  
 Valg-
mulighed 1: status quo Valg-
mulighed 2: Fakultativt 
FSSGValg-mulighed 3: Obligatorisk 
FSSGValg-mulighed 4: Fakultativt 
FKSSGValg-mulighed 5: Obligatorisk 
FKSSG
PWC-undersøgelse (efterl evelsesomkostninger)  2 3 1 
Deloitte-undersøgelse 
(efterlevelsesomkostninger)  3 2 1 
CORTAX-undersøgelse (makroøkonomiske variabler) 4 3 5 1(2) 2(1)