(3)Den 15. april 2016, fremlagde Malta sit nationale reformprogram for 2016 og sit stabilitetsprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(4)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjerne for anvendelsen af de foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

(5)Malta er på nuværende tidspunkt underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af gældsreglen. I sit stabilitetsprogram for 2016 forventer regeringen, at den samlede saldo bliver forbedret til et overskud på 0,1 % af BNP i 2019. Den strukturelle saldo vil blive gradvist forbedret, således at Maltas mellemfristede målsætning om strukturel budgetbalance vil blive nået i 2019. I henhold til stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gældskvote at toppe på 62,6 % i 2016 for derefter gradvist at falde til 55,5 % i 2019. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk for 2016 og forsigtigt for 2017-2019. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2017, er imidlertid ikke tilstrækkeligt præciseret. Baseret på Kommissionens forårsprognose 2016 er der stor risiko for en betydelig afvigelse fra den anbefalede tilpasning hen imod den mellemfristede målsætning i 2015 og 2016 under ét, hovedsagelig som følge af overskridelsen i 2015, som der skal korrigeres for i 2016, og under antagelse af en uændret politik i 2017. Overskridelsen i 2015 skyldes til dels den kraftige stigning i investeringerne, hovedsagelig på grund af den usædvanligt høje absorption af EU-midler i perioden frem til afslutningen af programmeringsperioden 2007-2013. For at begrænse afvigelsen i den toårige periode 2015-2016 omfatter stabilitetsprogrammet for 2016 yderligere foranstaltninger for 2016, der ikke kunne nå at komme med i forårsprognosen. Disse foranstaltninger skal nedbringe de primære udgifter (med 0,16 % af BNP), navnlig inden for aflønning af ansatte, forbrug i produktionen og kapitaloverførsler. Desuden er overslagene over visse af foranstaltningerne på indtægtssiden for 2016-2019 blevet justeret i overensstemmelse med mere aktuelle oplysninger samt den faktiske virkning af foranstaltningerne for 2015. Alt i alt vil disse foranstaltninger medføre en mindskelse af nettounderskuddet på 0,2 % af BNP. Sammenlignet med Kommissionens prognose medfører disse foranstaltninger en forbedring af den strukturelle indsats, og den strukturelle saldo vil udvise en vis gennemsnitlig afvigelse for 2015-2016, mens der stadig vil være risiko for en betydelig afvigelse i 2017. Malta forventes at opfylde gældskriteriet i både 2016 og 2017. På baggrund af vurderingen af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at der er risiko for, at Malta ikke vil være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Der vil derfor være behov for yderligere foranstaltninger for at sikre overensstemmelse i 2016 og 2017.

(6)De offentlige finansers holdbarhed stiller fortsat Malta over for en udfordring på lang sigt. Det skyldes hovedsagelig de budgetvirkninger, som de aldersrelaterede udgifter på bl.a. sundheds-, pleje- og pensionsområdet har. Pensionssystemet står over for en dobbelt udfordring med at sikre såvel bæredygtighed som tilstrækkelige pensionsydelser. Pensionsudgifterne var lavere end EU-gennemsnittet i 2013 – 9,6 % af BNP – men vil ifølge prognoserne stige til 12,8 % af BNP frem til 2060, hvilket er et af de højeste niveauer i EU. I marts 2016 traf regeringen adskillige foranstaltninger til at styrke pensionssystemets bæredygtighed og tilstrækkelighed, men der foreligger endnu ingen vurdering af budgetvirkningerne heraf. For at forbedre systemets tilstrækkelighed er den bidragspligtige nationale mindstepension fortsat blevet forhøjet i 2016, og målet er at nå op på 60 % af medianindkomsten inden 2027 og øge dækningen. Hvor effektivt denne reform kommer til at virke, vil afhænge af, om det lykkes at fastholde den store gruppe af ældre arbejdstagere på arbejdsmarkedet. Udover pensionerne ventes også de offentlige udgifter til sundhedsydelser og langtidspleje at stige hurtigere end EU-gennemsnittet og komme til at udgøre henholdsvis 2,1 % og 1,2 % af BNP. Myndighederne har vedtaget en strategi for det nationale sundhedsvæsen og er i gang med en granskning af sundhedsudgifterne med det formål at opnå en mere effektiv anvendelse af udgifterne. Disse bestræbelser har dog endnu ikke givet sig udslag i konkrete besparelser. På længere sigt vil bæredygtigheden kunne forbedres ved at udnytte potentielle besparelser til at imødegå de forventede udgiftsstigninger.

(7)På uddannelsesområdet er der foretaget betydelige investeringer, men de resultater, der er opnået, ligger stadigvæk under målsætningen. Det påvirker kvaliteten i arbejdskraftudbuddet og erhvervsfrekvensen. Uddannelsesniveauet i den maltesiske arbejdsstyrke er fortsat et af de laveste i EU. Malta har iværksat en omfattende strategi for livslang læring, men deltagelsen i disse programmer for livslang læring er stadigvæk begrænset, især blandt grupperne med det laveste uddannelsesniveau. Udfordringerne på dette område ligger bl.a. i at nå ud til den rette målgruppe, skabe lettere adgang til uddannelse og fremme partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner og arbejdsgivere. I 2015 blev der vedtaget en bekendtgørelse om oprettelse af et institut for løbende faglig videreuddannelse af lærere (Uddannelsesinstituttet). Instituttets hovedformål er at (i) give lærerne de kompetencer, de har brug for i deres daglige arbejde, (ii) fungere som et samlingspunkt for lærere, hvor de kan mødes og udveksle erfaringer, og (iii) udvikle ledelseskompetencer. Instituttet er ved at træde i funktion og ventes at komme til at spille en vigtig rolle med hensyn til at imødekomme lærernes behov for faglig udvikling. Det må overvåges, hvilke fremskridt der sker på dette område.

(8)Bortset fra enkeltstående storstilede projekter i 2014-2015 har investeringerne i Malta ligget på et lavt niveau, hvilket afspejler strukturændringerne i økonomien og flaskehalsproblemer. Det hænger især sammen med, at de mindre kapitalintensive servicesektorer har fået stigende betydning, hvilket mindsker økonomiens fremtidige investeringsbehov. Der er dog stadig visse udfordringer i landet, som påvirker investeringsaktiviteten, bl.a. mangel på innovationskapacitet, flaskehalse på grund af mangel på folk med de rette kvalifikationer, ineffektivitet i den offentlige sektor og retsvæsenet, regelbyrden og trafikbelastningen.

(9)Transport- og logistikinfrastrukturerne udgør en af de største barrierer for udenlandske investeringer. De eksterne transportomkostninger udgør en stor byrde for Maltas økonomi. De beror hovedsagelig på en ineffektiv udnyttelse af landets transportnet og manglen på reelle alternativer til at tage bilen. Desuden udgør det store antal privatbiler, forureningen og trafiktætheden en udfordring for den nationale transportsektors bæredygtighed. Der er endnu ikke blevet iværksat nogen samlet transportstrategi, til trods for at udvikling af en national transportstrategi og en masterplan er en forudsætning for at få adgang til EU's struktur- og investeringsfonde (2014-2020), der skal bruges til medfinansiering af investeringer i transportsektoren.

(10)Regeringen har taget adskillige skridt til at skabe lettere adgang til finansiering for små og mellemstore virksomheder (SMV). Formålet var at fremme egenkapitalfinansiering og få mobiliseret venturekapital på grund af de flaskehalsproblemer, der igennem de seneste år var blevet konstateret. Der er desuden planer om at indføre et centralt kreditregister og en udviklingsbank, og den maltesiske børs agter at indføre en platform, der specielt skal gøre det lettere for små og mellemstore virksomheder at skaffe sig finansiering på kapitalmarkedet. Der er stadigvæk problemer med adgangen til finansiering uden om bankerne, men de små og mellemstore virksomheder nyder godt af et bedre finansieringsmiljø end mange andre EU-lande.

(11)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Maltas økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Malta i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Malta, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 og 2 nedenfor.

(12)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået stabilitetsprogrammet, og dets holdning afspejles især i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Malta i 2016 og 2017 træffer foranstaltninger med henblik på at:

1.Opnå en årlig finanspolitisk tilpasning på 0,6 % af BNP hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 og i 2017 ved at iværksætte de strukturforanstaltninger, der er nødvendige på baggrund af den høje risiko for en betydelig afvigelse. Tage yderligere skridt til at sikre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed.

2.Tage skridt til at styrke arbejdskraftudbuddet, især ved at fremme lavtkvalificerede arbejdstageres deltagelse i livslang læring.

Udfærdiget i Bruxelles, den .