ERASMUS FOR ALLE:

EU-PROGRAMMET FOR ALMEN UDDANNELSE, ERHVERVSUDDANNELSE, UNGDOM OG IDRÆT

ET NYT PROGRAM, DER TAGER NYE UDFORDRINGER OP

Nærværende meddelelse er et supplement til forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af " Erasmus for Alle ": et samlet program for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt for perioden 2014-2020. Programmet afspejler de prioriterede områder i strategien Europa 2020 og dennes flagskibsinitiativer. Det repræsenterer en afgørende investering i mennesker, en investering, som vil være til gavn både for den enkelte og samfundet som helhed ved at bidrage til vækst og ved at sikre velstand.

Almen uddannelse og erhvervsuddannelse er vigtigere end nogensinde af hensyn til innovation, produktivitet og vækst, især på baggrund af den nuværende økonomiske og finansielle krise, og alligevel udnyttes potentialet i Europas menneskelige kapital fortsat ikke i fuld udstrækning. Det er nødvendigt, at der bliver gjort mere for at sikre, at uddannelsessystemerne giver den viden og de kvalifikationer, som er nødvendige på et stadig mere globaliseret arbejdsmarked, at unge hjælpes, og at livslang læring gøres til en mulighed for alle. Den rolle, almen uddannelse og erhvervsuddannelse spiller for beskæftigelsen, også gennem praktikantophold, er særlig vigtig for de unge, som er hårdest ramt af krisen. Herudover findes der fortsat mange kønsbetingede uligheder i uddannelsen: antallet af kvinder overgår ganske vist antallet af mænd, både med hensyn til deltagelse og resultater inden for de videregående uddannelser, men studieområderne er fortsat meget ulige fordelt, hvor kvinderne især er underrepræsenteret inden for naturvidenskab og ingeniøruddannelser, mens drengene har dårligere resultater i læsefærdighed, og de synes oftere end pigerne at forlade skolen for tidligt.

En koordineret indsats for at nå EU-benchmarken på mindre end 15 % af elever med ringe grundlæggende færdigheder inden 2020 ville føre til en samlet langsigtet økonomisk gevinst for EU[1]. En stigning i andelen af mennesker med videregående uddannelse til 40 % ville bidrage til et øget BNP pr. indbygger i EU på 4 %.[2] Kan man sikre, at uddannelsessystemerne kan give de kvalifikationer, som der er brug for på arbejdsmarkedet, vil dette medvirke til opnåelse af målet for beskæftigelse (75 % ) i Europa 2020.

Programmets europæiske merværdi vil være at hjælpe borgerne til at erhverve sig flere og bedre kvalifikationer, styrke kvaliteten af undervisningen i uddannelsesinstitutionerne, både i EU og udenfor, støtte medlemsstater og partnerlande uden for EU i moderniseringen af deres uddannelsessystemer og gøre dem mere innovative, fremme de unges deltagelse i samfundet og sikre en europæisk dimension i breddeidrætten. Samtidig gør budgetstramningerne i EU og medlemsstaterne det nødvendigt at fokusere på resultater og omkostningseffektivitet, koncentrere indsatsen for at styrke den systemiske virkning og mindske de administrative og operationelle omkostninger.

Skal denne merværdi opnås, er det af afgørende betydning at styrke forbindelserne til og synergien mellem programmet og de vigtigste prioriterede områder og processer i EU-politikken, især gennemførelsen af Europa 2020, almen uddannelse og erhvervsuddannelse 2020 og ungdomsstrategierne samt de prioriterede områder i EU's aktioner vedrørende samarbejdet udadtil. De prioriterede udgiftsområder skal fastlægges ud fra de fælles prioriterede områder og den politiske udvikling; i denne forbindelse fremhæver den seneste meddelelse om moderniseringen af de videregående uddannelser[3] de vigtigste politiske spørgsmål, som skal støttes for at styrke de videregående uddannelsessystemers resultater, kvalitet, attraktivitet og internationalisering og deres relevans i forbindelse med innovation.

Grundlaget er tidligere resultater og indhøstede erfaringer

Evalueringerne viser, at EU-programmerne i 2007-2013 allerede har opnået en markant systemisk virkning, som går langt ud over fordelene for de enkelte deltagere. Det internationale samarbejde inden for de videregående uddannelser har vist, at EU er blevet en global reference og en inspirationskilde med hensyn til reformer af videregående uddannelser. Endvidere har de medvirket til at fremme anvendelsen af innovative fremgangsmåder, bl.a. ved udarbejdelse af studieordninger og i forbindelse med åbenhed. Inden for området ikke-formel læring har EU-støtten haft stor betydning for den enkeltes uddannelsesmæssige og erhvervsmæssige udvikling og har virket som inspiration og medvirket til udformning af politiske initiativer, såsom den europæiske volontørtjeneste.

Der findes imidlertid en kompliceret mangfoldighed af programmer og aktioner, som skal afløses af en mere enkel, strømlinet struktur, hvor der sikres en bedre balance mellem harmonisering og fleksibilitet. Programmet livslang læring har f.eks. seks delprogrammer[4] med mere end 50 mål og over 60 aktioner. Programmet aktive unge fokuserer på mobilitet og (ikke-formel) læring blandt unge, samtidig med at næsten 80 % af støtten fra programmet livslang læring også kommer unge til gode. I nogle aktioner mangler man den kritiske masse, der er nødvendig for at opnå langsigtede virkninger, eller de har store administrative udgifter.

Internationalt samarbejde inden for videregående uddannelser er ligeledes karakteriseret ved en opsplitning mellem forskellige EU-instrumenter til gennemførelse af ensartede mål og aktioner. Kommissionen støtter i øjeblikket fem programmer for samarbejde inden for videregående uddannelse med forskellige dele af verden:

- Erasmus Mundus fokuserer først og fremmest på mobilitet, tilbyder stipendier for at kunne følge fælles kandidatuddannelser af høj kvalitet og ph.d.-forløb og støtter universitetskonsortier, der samarbejder med forskellige dele af verden.

- Tempus er et program til opbygning af kapacitet i forbindelse med moderniseringen af videregående uddannelser gennem samarbejdsprojekter mellem EU-universiteter og universiteter i landene i det vestlige Balkan og i lande, der er omfattet af naboskabspolitikken.

- Alfa og Edulink har sammenfaldende mål og dækker Latinamerika og AVS-landene.

- Kommissionen har ligeledes oprettet et program vedrørende samarbejde med industrialiserede lande , som støtter projekter vedrørende fælles og dobbelte kandidateksaminer, projekter vedrørende fælles mobilitet og politikaktiviteter.

Alle disse programmer vedrørende videregående uddannelser har ensrettede mål; de støtter sammenlignelige omend let varierende aktionstyper, der følger forskellige tidsplaner og med forskellige gennemførelsesbetingelser og -procedurer. En overdreven opsplitning indebærer en risiko for overlapninger, komplicerer potentielle støttemodtageres adgang og begrænser omfanget af effektivitetsgevinster, den kritiske masse og omkostningseffektivitet.

Med et nyt fokus på prioriterede områder, som vil øge EU-merværdien og den systemiske virkning, vil de støttede aktioner bidrage til indsatsen for at opnå flere job og vækst i overensstemmelse med målene i Europa 2020. Der kan opnås markante stordriftsfordele, hvis aktioner, der har en ensartet karakter, får ensartede gennemførelsesbestemmelser og -procedurer, hvilket forenkler arbejdet både for støttemodtagerne og forvaltningsorganerne. På grundlag af de yderst positive resultater i programmerne 2007-2013[5] vil Erasmus for Alle afhjælpe disse programmers svagheder som identificeret i evalueringerne og styrke synergien med andre EU-finansieringskilder. Det nye program vil fokusere på forskellige aktioner med tværnational karakter, mens strukturfondene især vil støtte den nationale og regionale indsats, bl.a. ved at modernisere uddannelsesinstitutionernes infrastruktur, støtte en opgradering af kvalifikationer og uddannelse samt mobilitet blandt mennesker på arbejdsmarkedet og give bedre adgang for underrepræsenterede grupper til almen uddannelse og erhvervsuddannelse. Marie Curie-aktioner[6] under Horizon 2020 vil støtte forskeres mobilitet. For fuldt ud at udnytte synergien med Horizon 2020 vil fælles ph.d.-eksaminer udelukkende blive støttet gennem Marie Curie-aktioner.

Erasmus for Alle vil:

- øge koordinationen og styrke det livslange læringsperspektiv ved at forbinde støtte til formel og ikke-formel læring gennem hele uddannelsesspektret

- udvide området for strukturerede partnerskaber, både mellem forskellige uddannelsessektorer og med erhvervslivet og andre relevante aktører

- sikre fleksibilitet og incitamenter, således at tildelingen af budgetmidler til aktiviteter, støttemodtagere og lande i højere grad afspejler resultater og virkninger.

Navnet "Erasmus" er i vid udstrækning anerkendt i offentligheden i de deltagende lande i EU og uden for EU som synonym for læringsmobilitet i EU, men også for europæiske værdier, såsom multikulturalisme og flersprogethed. I stedet for at fastholde en stadig mere kompliceret mangfoldighed af programnavne vil programmets navn blive "Erasmus for Alle" . Offentlige og private organer inden for de vigtigste uddannelsessektorer, som er omfattet af programmet, kan bruge dette programnavn.

Med henblik på kommunikation og formidling vil programnavnet endvidere blive tilknyttet følgende vigtige uddannelsessektorer: "Erasmus – videregående uddannelse" vedrørende alle former for videregående uddannelser i Europa og internationalt, "Erasmus – erhvervsuddannelse" vedrørende erhvervsuddannelse og voksenuddannelse, "Erasmus – skoleuddannelse" vedrørende uddannelse i skoler og "Erasmus - inddragelse af unge" vedrørende ikke-formel læring blandt unge.

Programmets struktur og nøgletiltag

En strømlinet struktur

Programmet livslang læring og programmerne internationale videregående uddannelser og aktive unge har de samme generelle mål og støtter aktiviteter, som kan samles i tre omfattende kategorier: læringsmobilitet, samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner eller ungdomsorganisationer og politisk samarbejde på EU-plan eller internationalt. Programmerne har ensartede forvaltningsstrukturer (f.eks. indkaldelse af forslag vedrørende tværnationalt samarbejde) og gennemførelsesmetoder (administreres direkte af Kommissionen eller indirekte af forvaltningsorganer og nationale agenturer). For at sikre større koordination, synergi og forenkling og for at give mulighed for innovative støttemekanismer vil strukturen i det foreslåede program derfor støtte tre typer nøgletiltag, som supplerer hinanden og styrker hinanden gensidigt:

- Læringsmobilitet blandt enkeltpersoner : Mobilitet vil stå for en markant del af det øgede generelle budget. Denne stigning bør sammen med fokus på mobilitetens kvalitet og en samling af de prioriterede områder og indsatsen øge den kritiske masse og have en virkning, som går ud over de involverede enkeltpersoner og institutioner.

- Samarbejde vedrørende innovation og god praksis : Der vil være stærkere fokus på en styrkelse af innovative partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner og erhvervsliv. Med hensyn til de videregående uddannelser vil vægten blive lagt på opbygning af kapacitet med fokus på lande, der er omfattet af naboskabspolitikken, og på strategiske partnerskaber med udviklede økonomier og vækstøkonomier.

- Støtte til politiske reformer: Politiske reformer vil være målrettet mod en styrkelse af redskaberne i og virkningerne af de åbne koordinationsmetoder inden for områderne almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom, gennemførelsen af strategien Europa 2020 og støtte til den politiske dialog med tredjelande og internationale organisationer.

[pic]

Den internationale dimension

I øjeblikket er der fem programmer vedrørende samarbejde med tredjelande inden for videregående uddannelser. Disse vil blive strømlinet til tre nøgletiltag i programmet og igen med stærk vægt på mobilitet:

- Støtte til fælles grader af høj kvalitet og stipendier til studerende og ansatte i hele verden vil blive udvidet til at omfatte flere end de relativt få universiteter, som i øjeblikket kan deltage.

- Administrationen af international mobilitet vil bygge på det nuværende Erasmussystem, hvor stipendier gives på grundlag af interinstitutionelle aftaler.

- Støtten vil blive tildelt i henhold til tematiske og geografiske prioriterede områder i EU's eksterne aktioner.

- Foranstaltninger til opbygning af kapacitet med henblik på en modernisering af de videregående uddannelsessystemer vil ligeledes blive strømlinet; samarbejdet med lande, der er omfattet af naboskabspolitikken, vil blive styrket ved at samle aktioner til opbygning af kapacitet og mobilitet for at sikre en systemisk virkning. De aktioner, der i øjeblikket støttes af Alfa, Edulink og de tidligere Asialink-programmer, vil blive gennemført som opbygning af kapacitet, støtte til udvikling og modernisering gennem fælles projekter med universiteter fra EU og fra Latinamerika, Asien og Afrika.

Specifikke aktioner

I betragtning af Jean Monnet-initiativets specifikke indsats for at fremme eliteforskning inden for uddannelse og forskning vedrørende EU-integration vil initiativet fortsætte som en særskilt aktivitet inden for programmet og vil have fælles gennemførelsesmekanismer med dette. På samme måde vil samarbejdet på EU-niveau inden for området idræt blive behandlet som en særskilt aktivitet inden for programmet for at kunne udnytte potentialet med hensyn til forenkling og strømlining i strukturen for den flerårige finansielle ramme .

Nøgletiltag 1: Læringsmobilitet blandt enkeltpersoner

Mobilitet i forbindelse med tværnational læring - studier i en partnerinstitution, undervisning, erhvervelse af arbejdserfaringer, uddannelse eller deltagelse i et volontør- eller udvekslingsprojekt i udlandet - har en klar merværdi og kan kun fremmes effektivt på europæisk niveau. Læringsmobilitet har potentialet til at øge nøglekompetencernes og nøglekvalifikationernes niveau, hvilket har stor betydning for arbejdsmarkedet og samfundet, styrke unges deltagelse i demokratiet og styrke uddannelsesinstitutionernes modernisering og internationalisering, både til fordel for EU og tredjelande. Man vil derfor styrke mobilitet, som fortsat udgør kerneelementet i hele programmet, med stærk vægt på mobilitet for studerende på de videregående uddannelser.

Med Kommissionens budgetforslag kunne programmet give mulighed for mobilitet til ca. 5 mio. lærende inden for en syvårsperiode. I øjeblikket støttes ca. 400 000 EU-mobilitetsaktioner hvert år. Dette tal kunne øges til 700 000 i gennemsnit og nå op på 900 000 det sidste år, herunder også lærende og ansatte. Det skønnes, at ca. 135 000 vil nyde godt af international mobilitet til og fra tredjelande inden for syvårsperioden. Mobilitet er imidlertid ikke et mål i sig selv. Der vil komme en stærkere EU-merværdi i programmet, som vil styrke resultaterne og betingelserne knyttet til mobilitet, og det vil være et krav, at mobilitet skal indgå i en sammenhængende institutionel udviklingsstrategi.

Det vigtigste kriterium for støtte vil være kvalitet, påvist ved hjælp af det pædagogiske indhold og undervisningen samt læringsmetoder, anerkendelse af læringsresultater, den sproglige og tværkulturelle forberedelse samt bedre ordninger i værtsorganisationerne.

Støtten fra Erasmus for Alle til mobilitet vil fokusere på fire nøgletiltag:

- mobilitet blandt ansatte, især lærere, undervisere, skoleledere og ungdomsledere

- mobilitet for studerende på de videregående uddannelser (herunder fælles/dobbelte kandidateksaminer) og studerende på erhvervsfaglige uddannelser

- Erasmus - kandidat for mobilitet i forbindelse med en kandidateksamen for studerende på de videregående uddannelser gennem en ny garantiordning for lån

- Ungdomsmobilitet , herunder volontørarbejde og udveksling af unge.

[pic]

Mobilitet blandt ansatte : Der er bred enighed i forskningen om den afgørende rolle, som lærere og skoleledere spiller, hvis man skal nå bedre resultater blandt lærende og i uddannelsessystemerne. For at fremme høj kvalitet i undervisningen, udvikle innovative og vellykkede undervisnings-/læringsmetoder og styrke kvaliteten i institutionerne vil mobiliteten blandt ansatte blive markant styrket inden for alle uddannelsessektorer, herunder også den langsigtede mobilitet blandt ansatte på skoler. Der er ligeledes planlagt flere muligheder for mobilitet blandt ungdomsledere i betragtning af deres rolle som multiplikatorer og for at fremskynde udveksling af god praksis mellem ungdomsorganisationer.

Planlagt mobilitet blandt ansatte i perioden | 1 000 000 støttemodtagere |

Studerende på de videregående uddannelser : For at afspejle den øgede internationalisering i sektoren videregående uddannelser vil Erasmusaktiviteterne vedrørende læringsmobilitet blive markant styrket og udvidet internationalt, herunder også til lande under naboskabspolitikken, for at bidrage til benchmarken på 20 % mobilitet blandt kandidater på de videregående uddannelser. Dette vil give Europas studerende mulighed for at blive mobile internationalt, og studerende fra ikke-europæiske lande vil kunne opholde sig i EU for at studere, hvilket vil tilskynde til udveksling af talent og styrke attraktiviteten i de videregående uddannelser i Europa til fælles gavn for de videregående uddannelsesinstitutioner i EU og uden for EU.

Fælles grader: På grundlag af de gode resultater i Erasmus Mundus, som er blevet gennemført med industrialiserede lande, vil programmet styrke støtten til mobilitet i forbindelse med kandidateksaminer inden for rammerne af fælles studieordninger af høj kvalitet, som gennemføres af universiteter i og uden for EU. Denne aktion vil være åben for supplerende støtte fra interesserede partnerlande.

Mobilitet i forbindelse med fælles grader | 34 000 støttemodtagere |

Erasmus - kandidat: Kandidateksaminer er af stor betydning, hvis kvalifikationsniveauet i de videregående uddannelser skal løftes, og hvis studerende skal støttes for at erhverve specialkvalifikationer i videnintensive job. Bolognareformerne har ganske vist skabt flere muligheder, men der er alt for lidt mobilitet i EU i forbindelse med kandidateksaminer. Dette skyldes delvist, at de nationale støtteordninger for studerende, hvis sådanne findes, oftest har et begrænset omfang, og at støtten ikke kan tages med til en anden medlemsstat. Endvidere har studerende normalt ikke en tilstrækkelig garanti til sikring af et lån, hvilket gør risikopræmien for lånet uoverstigelig - især når låntageren har planer om et studium i udlandet. Problemet er særligt akut for studerende, der ønsker at afslutte et samlet kandidatprogram i en anden medlemsstat, hvor studiegebyrerne ofte er høje. For at afhjælpe dette vil Erasmus for Alle etablere en garantiordning for lån til studerende, som vil give studerende på kandidatniveau, der følger et samlet program for en kandidateksamen i et andet EU- eller EØS-land, mulighed for adgang til lån på gunstige vilkår.

Studerende på Erasmus - kandidat, som nyder godt af garantiordningen for lån | 330 000 støttemodtagere |

Studerende på erhvervsfaglige uddannelser : Gives der adgang for unge studerende på de erhvervsfaglige uddannelser til metoder, praksis og teknologier, som anvendes i andre lande, vil dette hjælpe til at forbedre deres beskæftigelsesegnethed i en global økonomi: arbejdsbaseret læring er af afgørende betydning for beskæftigelsesegnetheden på alle uddannelsesniveauer, især i den nuværende situation med en ekstremt høj ungdomsarbejdsløshed, og hvor der er behov for at øge kvalitet og attraktivitet i denne sektor i mange europæiske lande. Af disse grunde vil støtten til mobilitet blandt disse studerende blive øget væsentligt.

Tværnationale praktikantophold i virksomheder har et stort potentiale til at styrke beskæftigelsesegnetheden og vil blive stærkt fremmet for studerende, både i de erhvervsfaglige uddannelser og på de videregående uddannelser. Målet er at styrke forbindelsen mellem uddannelse og erhvervsliv, fremme iværksætterånd og lette overgangen fra uddannelse til arbejdslivet. Når det er muligt, vil praktikantopholdene være målrettet mod særlige områder i landet eller sektorer, hvor der er et misforhold mellem udbud og efterspørgsel efter kvalifikationer.

Mobilitet blandt studerende på de videregående uddannelser i og udenfor EU | 2 165 000 støttemodtagere |

Mobilitet blandt studerende på de erhvervsfaglige uddannelser | 735 000 støttemodtagere |

I alt | 2 900 000 støttemodtagere |

- heraf praktikantophold | 700 000 støttemodtagere |

Ikke-formel læring: Ikke-formel læring supplerer erfaringer i den formelle læring. I en sådan sammenhæng har mobilitet stærk indflydelse på den personlige udvikling, den sociale integration, og unges deltagelse som aktive borgere samt deres beskæftigelsesegnethed. Virkningen er særlig vigtig for dårligt stillede unge. Derfor vil mobilitet blandt unge i form af ungdomsudvekslinger og volontørarbejde blive styrket.

Ungdomsmobilitet | 540 000 støttemodtagere |

Nøgletiltag 2: samarbejde vedrørende innovation og god praksis

Tværnationale samarbejdsprojekter er af stor betydning for at tilskynde til gennemsigtighed, åbenhed og høj kvalitet og for at fremme udveksling af god praksis mellem institutionerne. For at bidrage til administrationen og gennemførelsen af Europa 2020 og til aktiviteter under den åbne koordinationsmetode vil programmet give en større støtte til samarbejdsprojekter, der sigter på udvikling, overførsel og gennemførelse af innovativ praksis inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsområdet. Endelig vil det nye program sætte gang i det internationale samarbejde og opbygningen af kapacitet i tredjelande.

Støtten fra Erasmus for Alle til samarbejde vil fokusere på fire nøgletiltag:

- strategiske partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner/ungdomsorganisationer og/eller andre relevante aktører

- omfattende partnerskaber mellem uddannelsesinstitutioner og erhvervsliv i form af videnalliancer inden for videregående uddannelser og alliancer vedrørende sektorspecifikke kvalifikationer

- it-support-platforme, herunder e-partnerskaber

- kapacitetsopbygning i tredjelande med stærkt fokus på lande under naboskabspolitikken.

[pic]

Strategiske partnerskaber: Som reaktion på det voksende behov for flere innovative fremgangsmåder inden for uddannelse vil strategiske partnerskaber omfatte en lang række samarbejdsaftaler af varierende finansielt omfang, der skal styrke det tværnationale samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner/ungdomsorganisationer og/eller andre aktører. Programmet vil forbinde mobilitet og samarbejdsaktiviteter og styrke den systemiske virkning (f.eks. kunne samarbejdsprojekter mellem skoler både dække udvikling af studieordninger og udveksling af personale). For at tilskynde til en europæisk dimension i de nationale volontørordninger kan støtten på lignende vis anvendes til at åbne sådanne ordninger for tværnational mobilitet. På grundlag af erfaringerne fra programmerne 2007-2013 (Comenius, Regio, Aktive unge), vil partnerskaber, der inddrager regionale og lokale myndigheder og forbinder aktører fra forskellige sektorer, blive tilskyndet til at fremme innovative, mere integrerede fremgangsmåder for livslang læring, en mere effektiv anvendelse af ressourcer og mobilitetsordninger af højere kvalitet.

Strategiske partnerskaber, involverede institutioner | 23 000 partnerskaber og 115 000 institutioner |

For at fremme innovation og for at øge de lærendes beskæftigelsesegnethed vil programmet styrke samarbejdet med erhvervslivet gennem omfattende tværnationale projekter.

Videnalliancer: I flagskibsinitiativet i Europa 2020 "Innovation i EU" blev det fremhævet, at det er af afgørende betydning at hjælpe universiteterne til at modernisere og styrke kvalitet og innovation via "videnalliancer". Det drejer sig om strukturerede partnerskaber mellem videregående uddannelsesinstitutioner og virksomheder, som udvikler innovative måder til at frembringe og dele viden, fremme kreativitet og iværksætterånd og design og gennemførelse af nye studieordninger og kvalifikationer. Programmet vil være i overensstemmelse med den stærke interesse i erhvervslivet og uddannelsessektorerne for denne type samarbejde til at generere innovation og vækst i Europa[7].

Alliancer vedrørende sektorspecifikke kvalifikationer: Sektorprojekter mellem virksomheder og udbydere af almen og erhvervsfaglig uddannelse for at skabe nye sektorspecifikke studieordninger, udvikle innovative undervisningsmetoder inden for den erhvervsfaglige uddannelse og efteruddannelse og omsætte anerkendelsesredskaberne til praksis i hele EU.

videnalliancer og alliancer vedrørende sektorspecifikke kvalifikationer/ involverede institutioner og virksomheder | 400 alliancer og 4 000 institutioner |

It-støtteplatforme og virtuel mobilitet : Som reaktion på behovet for alternative former for mobilitet vil programmet tildele it-støtteplatforme en vigtigere rolle. Sådanne platforme kan med meget lave ekstraudgifter give peerlæring og udveksling af god praksis til en stærkt udvidet gruppe af potentielle støttemodtagere. Åbne uddannelsesressourcer, såsom e-kurser og virtuel mobilitet, er ligeledes af stigende betydning for uddannelsesinstitutioners internationale attraktivitet. Initiativet e-Partnerskaber i skolesamarbejdet vil blive styrket markant og fungere som inspiration for lignende initiativer vedrørende erhvervsuddannelse, voksenundervisning og ungdomsområdet. Det vil stå åbent for lande under naboskabspolitikken.

It- platforme | 3 platforme |

Internationalt samarbejde og kapacitetsopbygning : Samarbejdet med tredjelande vil blive fuldt ud integreret i programmets nøgletiltag i overensstemmelser med de prioriterede områder i EU's politik for samarbejdet udadtil og på grundlag af erfaringer fra programmerne 2007-2013, især Tempus og Erasmus Mundus. Målet vil være at forbedre de videregående uddannelsers kvalitet, relevans og administration gennem "bottom-up"-projekter, gennemført af internatonale konsortier. Som reaktion på den kraftige politiske opfordring til en øget støtte til de lande, der er omfattet af EU's naboskabspolitik, vil programmet støtte kapacitetsopbygning af institutioner og modernisering af videregående uddannelsessystemer gennem samarbejde og strukturelle foranstaltninger. Programmet vil skabe en snæver sammenhæng mellem disse aktiviteter og mobilitet blandt studerende og ansatte. Det vil ligeledes bidrage til en modernisering af systemer og opbygning af lokal kapacitet i Asien, Latinamerika og AVS-landene samt give støtte til samarbejdsprojekter inden for området ikke-formel læring.

Samarbejdsprojekter vedrørende kapacitetsopbygning inden for videregående uddannelser | 1 000 projekter |

Nøgletiltag 3: Støtte til politiske reformer

Videnbaseret udarbejdelse af politikker, en indgående landeanalyse og multilateral overvågning er alt sammen af afgørende betydning for at sikre en gennemførelse af Europas strategiske prioriterede områder. Gensidig læring på EU-niveau og internationalt niveau har vist sin værdi i form af effektive uddannelsesinvesteringer og ved at hjælpe medlemsstaterne til at gennemføre nye politikker og reformer. De forskellige EU-redskaber til gennemsigtighed, som blev skabt under programmet livslang læring, har haft en umådelig virkning. Mere end 10 mio. mennesker anvender allerede "Europass", et online-cv i deres jobsøgning.

Støtten fra Erasmus for Alle til politiske reformer vil fokusere på tre nøgletiltag:

- støtte til åbne koordinationsmetoder (ET 2020, EU's ungdomsstrategi) og det europæiske semester (Europa 2020)

- EU-redskaber: valorisation og gennemførelse

- politisk dialog (interesserede parter, tredjelande, internationale organisationer).

[pic]

Programmet vil styrke støtten til aktiviteter, der medvirker til at styre EU-dagsordenen for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom, især gennem de åbne koordinationsmetoder: udvikling af indikatorer, statistikker og benchmark og overvågning af udviklingen og politiske udviklingstendenser, peerlæring og revisioner, politisk analyse samt komparative undersøgelser. Programmet vil øge støtten til den nationale gennemførelse af EU-redskaber vedrørende gennemsigtighed (f.eks. EQF, ECTS, ECVET)[8] og EU-dækkende netværk. Programmet vil støtte gennemførelsen af "U-Multirank"- rangfølgen, som er et resultatbaseret rangordnings- og informationsredskab til udarbejdelse af profiler af videregående uddannelsesinstitutioner, der skal forbedre gennemsigtigheden inden for sektoren videregående uddannelser radikalt, og hvor de første resultater kommer i 2013.

Programmet vil ligeledes støtte specifikke politiske dagsordener vedrørende tematisk prioriterede områder, herunder moderniseringsdagsordenen for de videregående uddannelser, Bolognaprocessen (de videregående uddannelser) og Københavnprocessen (erhvervsuddannelse), dagsordenen for skoler i det 21. århundrede, den europæiske dagsorden for voksenundervisning og den strukturerede dialog med unge, herunder operativ støtte til Det Europæiske Ungdomsforum og til partnerskaber med repræsentative ungdoms-ngo'er. Programmet vil ligeledes støtte og intensivere gennemførelsen af otte nøglekvalifikationer ved livslang læring, som er fastsat i den europæiske ramme 2008[9].

Støtten til politiske reformer sigter på gennemførelse af specifikke mål i strategien ET 2020 og målene i Europa 2020 inden for området uddannelse og menneskelig kapital. Gennem den åbne koordinationsmetode vil programmet blive koncentreret om de vigtigste politiske emner, som kan bidrage til disse vigtige EU-mål: fremme af anvendelse af ikt i skoler[10] og på alle niveauer inden for den formelle uddannelse, et højere niveau for unge og voksne europæeres læsefærdighed, en mindskelse af antallet af unge, der forlader skolen for tidligt, fremme af eliteforskning og en stærkere forbindelse mellem uddannelse, forskning og innovation, en mere intensiv sproglæring sammen med tværgående kompetencer, såsom læringskompetence og iværksætterånd.

Den politiske dialog vil blive intensiveret med tredjelande og med nabolande, men også med strategiske partnere i vækstlande og udviklede lande i overensstemmelse med de prioriterede områder i EU's eksterne politik.

Jean Monnet -initiativet

Programmet, som blev lanceret i 1989, dækker nu 62 lande i hele verden, og ca. 740 universiteter tilbyder Jean Monnet-kurser som en del af deres studieordninger. Mellem 1990 og 2009 har Jean Monnet-initiativet medvirket til etablering af ca. 3 500 projekter inden for området studier vedrørende europæisk integration, herunder 141 europæiske Jean Monnet-centre af høj kvalitet, 775 lærestole og 2 007 permanente kurser og europæiske moduler. På grundlag af erfaringer og god praksis fra initiativet vil programmet inspirere til undervisning og forskning af europæisk integration i EU's medlemsstater og i hele verden (bl.a. i kandidatlandene og landene under naboskabspolitikken). Man vil tilskynde til en diversificering af studierne og ligeledes en mere afbalanceret geografisk dækning samt inddragelse af en ny generation af lærere.

På baggrund af deres internationalt anerkendte eliteforskning inden for en lang række discipliner, der er relevante for den europæiske integration, vil programmet fortsat give særlig støtte til Europa-kollegierne (i Brugge og Natolin) med henblik på at udvide aktiviteterne til nabolandene og til Det Europæiske Universitetsinstitut for at udvikle dets kapacitet til at fremme god forvaltningsskik i EU-politikkerne. Begge institutioner vil blive opfordret til at styrke deres gensidige samarbejde. Andre akademiske institutioner, som er aktive inden for området europæisk integration, vil have adgang til programmet i overensstemmelse med merværdien i deres aktiviteter.

For institutioner, der er interesserede i at sikre anerkendelse af kvaliteten i deres studieordninger vedrørende europæisk integration, vil Kommissionen skabe et Jean Monnet-mærke for høj kvalitet . Jean Monnets netværk for professorer tjener også som tænketank, der støtter EU-forvaltning og udarbejdelse af politik. Dialogen mellem den akademiske verden og politiske aktører vil konsekvent blive styrket.

Aktion idræt

For at udvikle den europæiske dimension inden for idrætten vil programmet give støtte til følgende aktiviteter:

- tværnationale samarbejdsprojekter

- ikke-kommercielle idrætsbegivenheder af stor vigtighed

- en styrkelse af videngrundlaget for udarbejdelse af politikker inden for idrætsområdet

- kapacitetsbygning inden for idræt

- dialog med relevante europæiske interesserede parter.

Programmet vil fokusere på en styrkelse af god forvaltningsskik og af videngrundlaget for idræt i EU, fremme af sundhedsstyrkende fysisk aktivitet, udnyttelse af idrættens potentiale til at fremme social integration, fremme af dobbelte karrieremuligheder gennem almen uddannelse og erhvervsuddannelse for idrætsudøvere og bekæmpelse af grænseoverskridende trusler, som f.eks. doping, aftalte kampe, vold, racisme og manglende tolerance.

Programmets støttemodtagere vil være offentlige organer eller civilsamfundsorganisationer, der er aktive inden for området breddeidræt. De støttede projekter og netværk vil hovedsagelig tjene til gennemførelse og overvågning af de retningslinjer, som medlemsstaterne og/eller idrætsorganisationer har vedtaget inden for områder, såsom god forvaltningsskik, dobbelte karrierer og deltagelsesniveauet inden for idræt og fysisk aktivitet.

Budget og gennemførelse

I evalueringerne af de aktuelle programmer bliver det understreget, at den mest effektive og omkostningseffektive måde til opnåelse af resultater er gennem EU's system og de nationale agenturer. Finansielle revisioner af agenturerne og Revisionsrettens vurdering viser, at der har været en ekstremt lav fejlandel i den administrative praksis (mindre end 2 %). Programmet vil derfor bygge på det eksisterende kernesystem, samtidig med at gennemførelsesmekanismerne til mindskelse af de administrative og forvaltningsmæssige omkostninger styrkes.

Budget

Tabel 1 og figur 1 viser den foreslåede andel af støtten inden for de vigtigste aktioner. På grundlag af erfaringerne og med henblik på en øget vægt på mobilitet vil to tredjedele af budgettet blive givet til læringsmobilitet. Samarbejde og politisk reformer er af særlig stor betydning med hensyn til politiske virkninger, men de vil naturligvis have mere begrænsede budgetmæssige virkninger som følge af aktiviteternes karakter. Med hensyn til programmets internationale komponent er denne i overensstemmelse med de prioriterede områder i EU's eksterne politik. Fleksibilitet vil indgå i den årlige budgettildeling, for at man kan reagere på begivenheder i en international sammenhæng.

TABEL 1: VEJLEDENDE BUDGETTILDELING UD FRA TYPEN AF AKTION VEDRØRENDE ALMEN UDDANNELSE, ERHVERVSUDDANNELSE OG UNGDOM (med undtagelse af Jean Monnet, idræt og administrative udgifter)

Nøgletiltag og -aktiviteter | Omtrentlig procentuel andel af det samlede antal | Aktiviteternes fokus |

Nøgletiltag 1: Læringsmobilitet bland enkeltpersoner | 66% | Ansatte, studerende på videregående uddannelser og erhvervsuddannelser, fælles kandidateksaminer, Erasmus Kandidat (garantiordning for lån til studerende), unge |

Nøgletiltag 2: Samarbejde vedrørende innovation og god praksis | 26% | Strategiske partnerskaber, videnalliancer, alliancer vedrørende sektorspecifikke kvalifikationer og it-platforme |

Nøgletiltag 3: Støtte til politiske reformer | 5% | Støtte til Europa 2020, administration og den åbne koordinationsmetode |

Operative tilskud til nationale agenturer | 3% |

FIGUR 1: BUDGETTILDELING UD FRA AKTIONSTYPE I PROGRAMMET

[pic]

Programmets struktur vil blive opbygget i henhold til de tre nøgletiltag, men adgangen til programmet vil være åben for de vigtigste sektorer, som i øjeblikket modtager støtte fra programmet livslang læring og programmet aktive unge. Tabel 2 og figur 2 viser en simulering af den eventuelle fordeling af støtte pr. sektor, baseret på ovenstående prioriterede områder og specifikke aktiviteter sammenlignet med situationen i 2007-2013. Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at tallene bør ses som foreløbige skøn. I løbet af programmets gennemførelse vil det være muligt at fastlægge og aflægge rapport om udnyttelsen af budgettet ud fra de vigtigste sektorer inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom[11]. Simuleringen viser, at det foreslåede budget for programmet vil give mulighed for et øget støtteniveau for alle de forskellige uddannelsessektorer og sektoren unges ikke-formelle læring.

TABEL 2: MULIGT STØTTENIVEAU PR. SEKTOR 2014-2020, SAMMENLIGNET MED PROGRAMMERNE 2007-2013 (mio. EUR, EU-27)

Erasmus for Alle | Programmerne 2007-2013* | Gennemsnitligt år 2014-2020 | Stigning i procent | Fokus og målgruppe |

Erasmus videregående uddannelser (herunder videregående erhvervsuddannelser) | 585 | 1100 – 1150 | 85 % -95 % | Studerende, ansatte, fælles programmer, kandidat, strategiske partnerskaber, videnalliancer |

Erasmus videregående uddannelser - international dimension (budgetpost 4 tilskud) | 220** | 259 | 17% | Studerende, ansatte, kapacitetsopbygning især i lande under naboskabspolitikken |

Erasmus uddannelse (erhvervsuddannelse og voksenundervisning) | 330 hvoraf 60 voksenuddannelse | 500 – 540 hvoraf 110 voksenuddannelse | 50 % — 60 % overordnet, ca. 80 % voksenuddannelse | Studerende, ansatte, strategiske partnerskaber, branchespecifikke kvalifikationsalliancer, it-platforme |

Erasmus skoler | 180 | 250 – 275 | 40 % -55 % | Ansatte, strategiske partnerskaber, it-platforme |

Erasmus, inddragelse af unge | 150 | 190 – 210 | 25 % — 40 % | Unge, ansatte, strategiske partnerskaber, it-platforme |

Operative tilskud (NA) | 55 | 63 | 15 % |

Politikstøtte | 75 | 92 | 20 % |

Jean Monnet | 30 | 45 | 50 % |

Idræt | NA | 34 | NA |

* Omfatter aktiviteter, som blev støttet i 2010, og dækker EU27 med indeks 2017. *Dette er et anslået skøn over niveauet for støtte til internationalt samarbejde inden for de videregående uddannelser. |

FIGUR 2: MULIG UDVIKLING FOR ÅRLIGT TILSKUD 2014-2020 SAMMENLIGNET MED 2007-2013

[pic]

En række særskilte politisk prioriterede områder og aktiviteter vil indgå i de tre typer af nøgletiltag. Der vil blive givet støtte til flersprogethed i form af mobilitet blandt lærende og sproglærere, samarbejde for at udvikle innovative redskaber og metoder til sprogundervisning samt politisk støtte til en reform af sprogundervisningen og sproglig mangfoldighed i uddannelsessystemerne.

En række aktiviteter vil blive strømlinet, prioriterede områder vil blive mere målrettede med nye aktiviteter, der afspejler nye udfordringer (f.eks. en markant stigning i mobilitet for ansatte for at støtte kvaliteten i den erhvervsfaglige uddannelse og i de erhvervsfaglige uddannelsesinstitutioner). Skoler vil blive tilskyndet til at indgå i tværnationale partnerskaber og indgå samarbejdsaftaler med ligestillede i andre EU-lande for at styrke virkningen af EU-støtten og fremme synergien mellem forskellige former for samarbejde, såsom virtuel mobilitet, mobilitet blandt elever og ansatte samt pædagogiske projekter.

Til gengæld vil nogle aktiviteter blive nedtrappet eller afbrudt, fordi de har en mere begrænset systemisk virkning, har voldsomme udgifter, eller fordi der findes andre EU-støttekilder, der støtter lignende aktiviteter. Blandt disse aktiviteter kan nævnes studieophold, forberedende ophold og workshop for voksne, intensive Erasmus-programmer (der skal indgå i mere omfattende aktiviteter, hvis mål er et indgående samarbejde mellem videregående uddannelsesinstitutioner), videreuddannelse af voksne på arbejdsmarkedet (som skal kanaliseres gennem anden støtte fra EU, især Den Europæiske Socialfond).

Minimumstildeling af midler pr. sektor : ved gennemførelsen af programmet vil man forsøge at sikre en passende tildeling til hver af de fem vigtigste hovedsektorer for at undgå, at de tildelte midler til de vigtigste kategorier af interesserede parter og støttemodtagere falder under det niveau, som er garanteret af programmerne for perioden 2007-2013. Den tilsvarende vejledende fordeling udtrykt i procent af det samlede budget (budgetpost 1) vil være: 25 % til videregående uddannelser, 17 % til erhvervsfaglige uddannelser og voksenundervisning (heraf 2 % til voksenundervisning); 7 % til skoler og 7 % til unge . Denne tildeling er sket på grundlag af den aktuelle situation for at sikre kontinuitet i den minimumsgaranti, der er givet til de vigtigste uddannelsessektorer. Disse minimumsgarantier omfatter en meget stor margin, som alle sektorer vil kunne nyde godt af. Som illustration heraf modtager alle uddannelsessektorer i programmet livslang læring flere midler end det garanterede minimumsbeløb.

Gennemførelse

I programmet og især i bestemmelserne om forvaltningen heraf vil der blive lagt vægt på strømlining, forenkling og en resultatbaseret tildeling af midler. Samtidig vil der ved gennemførelsen blive taget hensyn til behovet for fleksibilitet og differentiering som modvægt til strømliningstiltagene.

For at kunne forenkle og strømline programmet vil antallet af aktiviteter, der støttes i programmerne 2007-2013, blive mindsket fra 75 til 11 [12] (4 mobilitetsaktiviteter, 4 samarbejdsaktiviteter, 3 aktiviteter vedrørende politisk støtte). Der vil blive anvendt flere faste tilskudsbeløb for at øge effektiviteten. Vellykkede eksempler, såsom faste tilskudsbeløb til mobilitet for Erasmusstuderende, vil i vid udstrækning blive anvendt til mobilitetsaktioner. Når de nationale agenturer ikke længere skal forvalte individuelle ansøgninger vedrørende mobilitet, vil den administrative arbejdsbyrde blive mindsket.

Nedsættelsen med 85 % af antallet af aktiviteter sammenlignet med den nuværende situation vil give mulighed for en effektivitetsgevinst, der skønnes at være 30 % af systemet gennem strømlining af programmets struktur og ved at fokusere på systemiske virkninger. Gevinsten opnås ved, at den iboende komplekse karakter af et program mindskes, fordi der vil være langt færre mål, programmet vil være koncentreret om nøgletiltag, horisontale aktiviteter indgår flere steder, og overlapninger undgås, og mindre effektive eller for små aktioner bringes til ophør.

En ydereligere produktivitetsgevinst på 10 % kan forventes med vedtagelsen af fælles redskaber efter en samling af programmerne og oprettelse af et enkelt koordinerende nationalt agentur pr. land. Gevinsten vil komme ved, at de generelle udgifter dækker flere områder og besparelserne ved stordriften i forbindelse hermed: et enkelt it-system til forvaltning af de midler, der gives til de nationale agenturer, et sæt bestemmelser, et mindsket antal finansielle transaktioner osv. Allerede i dag ligger de administrative omkostninger for agenturerne langt lavere i det større program for livslang læring end for det mindre program aktive unge (4,5 % over for 8 %).

Målet vil således være gennem en kumulativ effekt ved en forenkling at nå en produktionsstigning på op til 40 %. Generelt vil den samlede virkning få det administrerede beløb pr. person (fuldtidsækvivalent) til at stige fra 6 til 10 mio. EUR.

Kontrollen vil bygge på princippet om en enkelt revision. Hver medlemsstat vil gennem den udpegede myndighed på nationalt niveau kontrollere og overvåge aktiviteterne i forbindelse med programmet; det nationale agentur vil være ansvarligt for kontrollen med programmets støttemodtagere, og Kommissionen vil for at undgå overlapninger tilse og koordinere kontrolsystemet og fastsætte minimumskrav. Kontrollen vil i vid udstrækning være risikobaseret. Disse foranstaltninger vil blive gennemført allerede i de aktuelle programmer.

Den heraf følgende forenklede og strømlinede struktur ville let kunne dimensioneres til lave marginale omkostninger, og en stigning i budgettet på 70 %, som foreslået i Kommissionens meddelelse om den flerårige finansielle ramme, kunne gennemføres med det nuværende ressourceniveau.

Erasmus - kandidat (garantiordning for lån til kandidatstuderende) vil blive gennemført ved hjælp af en administrator, der har mandat til at gennemføre ordningen på grundlag af aftaler uden sikkerhedsstillelse med fastsættelse af detaljerede bestemmelser og krav vedrørende gennemførelsen af det finansielle instrument og parternes forpligtelser.

Gennemførelsesbestemmelserne vil forstærke den resultatbaserede tildeling af midler og EU-merværdien på grundlag af kvalitative og når det er muligt kvantitative kriterier. For nøgletiltag 1 (mobilitet) vil 25 % af de midler, der tildeles nationale agenturer, blive fordelt på grundlag af kvantificerbare principper, såsom budgetgennemførelse, antal mobile enkeltpersoner og gennemførelsen af de nationale agenturers arbejdsprogrammer. Dette vil være samme andel som den resultatbaserede tildeling, der allerede finder anvendelse i Erasmus. Forslaget går ud på, at man bygger på disse erfaringer. Det resterende budget vil først og fremmest blive tildelt de nationale agenturer på grundlag af befolkningens størrelse. Kvalitative kriterier til at øge EU-merværdien vil især finde anvendelse på nøgletiltag 2 (samarbejde) og 3 (politiske reformer), såsom niveauet for institutionelle forpligtelser og ressourceforpligtelser blandt de interesserede parter, der indgår i et partnerskab, eller sammenhængen mellem aktiviteter under den åbne koordinationsmetode og de udfordringer, der er påvist i administrationen af Europa 2020.

Samtidig med at der sikres stabilitet i niveauet for midler, således at man undgår en stop-and-go-politik, vil budgettildelingen ved den internationale dimension af programmet bygger på de geografisk, udviklingsmæssigt og politisk prioriterede områder, der er fastlagt for EU's eksterne aktioner. Der vil blive etableret planlægnings- og rapportsystemer for at sikre og spore mobilitetsstrømmene til og fra de forskellige regioner udenfor EU.

Ved udarbejdelsen af nærværende meddelelse og forslaget til det nye program har Kommissionen i vid udstrækning haft høringer: uddannelsesinstitutionernes ledere, lærere, forskere og studerende, virksomheder og arbejdsmarkedets parter, regeringer og internationale organer samt interesserede parter, der er aktive inden for ungdomsområdet.

Erasmus for Alle: Invest ERING I VORES FREMTID

EU står over for en af de mest skæbnesvangre perioder i sin historie. Der vil ikke vise sig nogen bæredygtig løsning på krisen uden et klart løfte om både fremragende præstationer og lige muligheder ved hjælp af uddannelse, mobilitetsfremme og skabelse af en europæisk identitet på grundlag af den multikulturelle kultur og mangfoldighed, som er karakteristisk for den europæiske model.

Den eneste vej frem er at investere i Europas mennesker. Det nye program Erasmus for Alle har som mål at give millioner af mennesker i hele Europa, men også i hele verden, chancen for at nyde godt af enestående internationale erfaringer. Ved at integrere almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og idræt vil programmet skabe en strømlinet struktur, der giver flere mennesker mulighed for at komme i betragtning og øge programmets rækkevidde og virkninger. Ved at anvende en af Europas mest solide succeser, Erasmusprogrammet, vil det nye "Erasmus for Alle" fremme international mobilitet ved at bring Erasmus til skoler, erhvervsuddannelser, kandidateksaminer og specifikke ungdomsområder, såsom volontørarbejde.

EU's centrale rolle som katalysator for at skabe større økonomisk dynamik og politisk stabilitet kan kun sikres, hvis private, offentlige, nationale og internationale aktører klart fastholder, at de utvetydigt forpligter sig til at skabe en fremtidig ramme på grundlag af uddannelse og erhvervsuddannelse.

[1] European Expert Network on Economics of Education (det europæiske ekspertnetværk for økonomiske følger af uddannelse), policy brief, september 2011.

[2] Rapport fra det polske formandskab om kilder til vækst i Europa "Towards a European consensus on growth", oktober 2011.

[3] KOM(2011) 567 af 20.9.2011.

[4] Erasmus, Comenius, Leonardo, Grundtvig, tværgående program, Jean Monnet.

[5] Programmet livslang læring (herunder Erasmus, Comenius, Leonardo, Grundtvig), Erasmus Mundus, Tempus, bilaterale samarbejdsprogrammer med industrialiserede lande, Edulink, Alfa og aktive unge samt de forberedende aktioner for idrætsområdet 2009-2011.

[6] Program, hvis navn står for nobelprisvinderen Marie Sklodowska Curies vigtige forskningsresultater.

[7] Programmerne og ordningerne i Horizon 2020, herunder Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi og videnalliancerne under Erasmus for Alle, har et fælles, overordnet mål: at styrke Europas innovationskapacitet. De bidrager til at afhjælpe Europas innovationsmangel på en supplerende måde: Horizon 2020 ved at fremme en stærkere forbindelse mellem forskning og innovation (uden at dække uddannelsesaktiviteter), EIT gennem en fuldstændig integration af den såkaldte videntrekant (forskning, innovation og uddannelse) og videnalliancerne gennem et styrket samarbejde mellem uddannelse og innovation.

[8] EQF: europæisk referenceramme for kvalifikationer, ECTS: europæisk meritoverførsels- og akkumuleringssystem, ECVET: europæisk meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse.

[9] Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18.12.2006 om nøglekompetencer i forbindelse med livslang læring.

[10] Støtten vil blive givet fuldstændigt i overensstemmelse med aktion 68 i den digitale dagsorden, som tilskynder medlemsstaterne til at lade e-læring indgå i de nationale politikker vedrørende moderniseringen af den almene uddannelse og erhvervsuddannelsen.

[11] Situationen i forbindelse med det nuværende og kommende budget kan ikke fuldt ud eller direkte sammenlignes. Skønnene bygger på de vigtigste aktionstyper, som modtog støtte i programmerne 2007-2013 og 2014-2020. Nogle af de nuværende udgifter, anført som en del af en sektors budget, er udelukket, da de vil være fælles udgifter (f.eks. operative tilskud til nationale agenturer og politikstøtteaktiviteter). Resultatbaseret tildeling kan ikke skønnes nøjagtigt på forhånd.

[12] Med undtagelse af initiativet Jean Monnet og idræt.