DA Den Europæiske Unions Tidende C 97/21

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En strategi for et sikkert informationssamfund — »Dialog, partnerskab og myndiggørelse«

KOM(2006) 251 endelig

(2007/C 97/09)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 31. maj 2006 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Antonello Pezzini til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 11. januar 2007.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 433. plenarforsamling den 16. februar 2007 følgende udtalelse med 132 stemmer for og 2 hverken for eller imod:

1. Konklusioner og henstillinger

1.1 EØSU er overbevist om, at problemet med informationssikkerheden giver anledning til stigende bekymring for virksomheder, myndigheder, offentlige og private organisationer samt borgerne.

1.2 EØSU støtter generelt de analyser og argumenter, som taler for en ny strategi til bedre beskyttelse af net- og informationssikkerheden mod grænseoverskridende angreb og indtrængen.

1.3 EØSU mener, at Kommissionen set i lyset af problemets omfang og konsekvenserne for økonomien og borgernes privatliv bør gøre en yderligere indsats for at gennemføre en innovativ og flerstrenget strategi.

1.3.1 EØSU påpeger endvidere, at Kommissionen for nylig har vedtaget en ny meddelelse om informationssikkerhed, og at et nyt dokument om samme emne forventes at foreligge inden længe. EØSU forbeholder sig ret til senere at udarbejde en mere detaljeret udtalelse, hvori der tages højde for samtlige meddelelser.

1.4 EØSU understreger, at informationssikkerhedsaspektet på ingen måde kan adskilles fra en bedre beskyttelse af personlige oplysninger samt de friheder og rettigheder, som den europæiske menneskerettighedskonvention sikrer.

1.5 EØSU stiller spørgsmålstegn ved forslagets aktuelle merværdi set i forhold til den integrerede strategi, der blev udstukket i 2001, og som tjener samme formål som den strategi, der nævnes i denne meddelelse (1).

1.5.1 Konsekvensanalysen (2), der er vedlagt forslaget, indeholder flere interessante opdateringer i forhold til teksten af 2001. Den er imidlertid kun blevet offentliggjort på ét sprog og er derfor ikke tilgængelig for mange EU-borgere, der tager stilling på baggrund af det officielle dokument, der er blevet offentliggjort på de forskellige EU-sprog.

1.6 EØSU henleder opmærksomheden på de konklusioner, der blev vedtaget på verdenstopmødet om informationssamfundet i Tunis i 2005, og som FN's generalforsamling tilsluttede sig den 27. marts 2006: — adgang uden forskelsbehandling, — fremme af informations- og kommunikationsteknologi som fredsinstrument, — definition af instrumenter til styrkelse af demokratiet, samhørigheden og god forvaltning, — forebyggelse af misbrug, under hensyntagen til menneskerettighederne (3).

1.7 EØSU understreger, at en dynamisk og integreret EU-strategi ud over dialog, partnerskab og myndiggørelse også bør tage højde for: — forebyggelsesforanstaltninger, — overgang fra sikkerhed til informationssikring (4), — etablering af en sikker og anerkendt EU-lovgivnings- og reguleringsramme med sanktionsmuligheder, — styrkelse af den tekniske standardisering, — digital brugeridentifikation, — iværksættelse af europæiske analyse- og fremsynsaktiviteter (Foresight) vedrørende informationssikkerhed i forbindelse med multimodal teknologisk sammensmeltning, — styrkelse af europæiske og nationale instrumenter til risikovurdering, — foranstaltninger, der skal forhindre fremvæksten af it-monokulturer, — styrkelse af EU's koordinering på europæisk og internationalt niveau, — oprettelse af et kontaktpunkt for ikt-sikkerhed (»ICT-Security Focal Point«) på tværs af generaldirektoraterne, — oprettelse af et europæisk netværk for net- og informationssikkerhed (»European Network and Information Security Network«), — optimering af den europæiske forsknings rolle, hvad angår informationssikkerhed, — iværksættelse af en »Europæisk Dag for Sikkert Internet«, — iværksættelse af EU-pilotprojekter om informationssikkerhed i skoler af forskellig art og på forskellige trin.

1.8 Endelig mener EØSU, at der med henblik på etablering af en dynamisk og integreret EU-strategi bør afsættes tilstrækkelige budgetmidler og træffes foranstaltninger til styrkelse af koordineringen på fællesskabsniveau, så EU kan tale med én stemme på verdensplan.

2. Begrundelse

2.1 Sikkerhedsudfordringerne i informationssamfundet er betydelige, når det drejer sig om at skabe sikre og pålidelige kommunikationsnet og -tjenester, der er af afgørende betydning for den økonomiske og samfundsmæssige udvikling.

2.2 Det er nødvendigt at beskytte informationsnet og -systemer for at sikre deres konkurrenceevne og afsætningsmuligheder, sikre integriteten og kontinuiteten i den elektroniske kommunikation, forebygge svindel og sikre retlig beskyttelse af privatlivet.

2.3 Elektronisk kommunikation og de dermed forbundne tjenester udgør det største område inden for telekommunikationssektoren. I 2004 brugte ca. 90 % af de europæiske virksomheder aktivt internettet, hvoraf 65 % havde oprettet deres eget websted, mens ca. halvdelen af EU's befolkning regelmæssigt bruger internettet, og 25 % af husholdningerne har permanent bredbåndsadgang (5).

2.4 Selv om der er kommet skub i investeringerne, er det stadig kun mellem 5 og 13 % af de samlede investeringer i informationsteknologi, som sigter mod at øge sikkerheden. Det er alt for lidt. Ifølge nylige undersøgelser er 23 ud af et gennemsnit på 30 protokoller med fælles nøglestrukturer sårbare over for flerprotokolangreb (6). Det skønnes endvidere, at der i gennemsnit hver dag sendes 25 mio. spam-e-mails (7). EØSU bifalder derfor Kommissionens seneste forslag på området.

2.5 Hvad angår computervirus (8), har »orme« (9) og »spionsoftware« (10) bredt sig hurtigt og i stor skala, samtidig med at der udvikles stadig flere elektroniske kommunikationssystemer og -net. Disse er samtidig blevet stadig mere komplekse og sårbare, ikke mindst på grund af sammensmeltningen af multimedier, mobiltelefoni og GRID-infoware (11): opfangning, Ddos-angreb (Distributed denials of service), it-id-tyveri, phishing (12), piratkopiering (13) osv. giver anledning til sikkerhedsmæssige problemer i informationssamfundet. EU tog allerede fat på problemet i en meddelelse fra 2001 (14), som EØSU har udarbejdet en udtalelse (15) om. Udvalget foreslog i den forbindelse en strategi på tre indsatsområder: — særlige sikkerhedsforanstaltninger, — lovgivningsramme, herunder beskyttelse af oplysninger og privatlivet, — bekæmpelse af cyberkriminalitet.

2.6 En udfordring består i at finde hensigtsmæssige metoder til registrering, identifikation og forebyggelse af it-angreb på et netværkssystem på grund af de konstante konfigurationsændringer, den brede vifte af netprotokoller og tjenester, som tilbydes og udvikles, og de meget komplekse asynkrone angreb (16).

2.7 Den omstændighed, at afkastet af investeringer i sikkerheden ikke er særlig synligt, og at borgerne ikke er særlig bevidste om deres ansvar, har ført til, at risiciene undervurderes, og at der kun i begrænset grad sættes fokus på udvikling af en sikkerhedskultur.

3. Kommissionens forslag

3.1 Med meddelelsen om en strategi for et sikkert informationssamfund (17) har Kommissionen til hensigt at forbedre informationssikkerheden ved at iværksætte en dynamisk og integreret strategi, der er baseret på: a) en bedre dialog mellem de offentlige myndigheder og Kommissionen, med benchmarking af de nationale politikker og kortlæggelse af bedste praksis for sikker elektronisk kommunikation; b) større bevidstgørelse af borgerne og SMV om effektive sikkerhedssystemer, med Kommissionen som katalysator og en større inddragelse af Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA); c) en dialog om, hvordan man bedst udnytter redskaber og lovgivningsinstrumenter til at skabe en passende balance mellem sikkerhed og beskyttelse af grundlæggende rettigheder, herunder privatlivets fred.

3.2 Med henblik på udformning af en passende ramme for dataindsamling om sikkerhedshændelser, forbrugertillid og udviklinger inden for sikkerhedsindustrien lægger meddelelsen endvidere op til et tillidsbaseret partnerskab mellem ENISA og: a) medlemsstaterne, b) forbrugerne og brugerne, c) informationssikkerhedsindustrien, d) den private sektor. Dette skal føre til oprettelse af en europæisk flersproget informations- og varslingsportal med henblik på et strategisk partnerskab mellem den private sektor, medlemsstaterne og forskerne.

3.2.1 Meddelelsen lægger endvidere op til en øget myndiggørelse af de berørte parter om sikkerhedsbehovene og -risiciene.

3.2.2 Hvad angår det internationale samarbejde med tredjelande, betyder den globale dimension af net- og informationssikkerhed, at »Kommissionen både på internationalt plan og i koordinering med medlemsstaterne må øge indsatsen for at fremme et verdensomspændende samarbejde om net- og informationssikkerhed« (18), men dette afspejles ikke i dialog-, partnerskabs- og myndiggørelsestiltagene.

4. EØSU's bemærkninger

4.1 EØSU støtter de analyser og argumenter, der taler for en integreret og dynamisk EU-strategi til forbedring af net- og informationssikkerheden; det finder, at sikkerhedsspørgsmålet spiller en vigtig rolle for udviklingen af holdninger og tillid til brugen af it. EØSU har allerede givet udtryk for sine synspunkter i adskillige udtalelser (19).

4.1.1 EØSU gentager (20), at internettet og de nye onlinekommunikationsteknologier (f.eks. mobiltelefoner eller lommecomputere, der kan tilsluttes multimediefunktioner, og som er ved at vinde frem) er vigtige instrumenter til udvikling af vidensøkonomi, e-økonomi og e-forvaltning.

4.2 Mere slagkraft i Kommissionens forslag

4.2.1 EØSU mener, at Kommissionens forslag om at basere denne dynamiske og integrerede strategi på en åben og inklusiv dialog med de berørte parter, navnlig brugerne, samt styrket partnerskab og myndiggørelse, bør være mere omfattende.

4.2.2 Dette synspunkt er allerede blevet understreget i tidligere udtalelser: »For at denne indsats kan blive effektiv, bør den desuden involvere samtlige internetbrugere direkte. Disse bør uddannes og informeres om nødvendige forholdsregler og om, hvordan man beskytter sig mod sådant skadeligt eller uønsket indhold eller, hvordan man undgår at blive anvendt som mellemled til udsendelse af sådant indhold. Efter EØSU's opfattelse bør der i informations- og uddannelsesdelen i handlingsplanen gives høj prioritet til mobilisering af brugerne« (21).

4.2.3 EØSU mener imidlertid, at brugerne og borgerne bør inddrages på en måde, der gør det muligt både at sikre den nødvendige beskyttelse af oplysninger og net og tage hensyn til de borgerlige frihedsrettigheder og brugernes ret til sikker og billig adgang.

4.2.4 Det skal også bemærkes, at stræben efter informationssikkerhed udgør en omkostning for forbrugeren, ikke mindst fordi denne skal bruge tid på at fjerne eller undgå diverse forhindringer. Efter EØSU's opfattelse bør der stilles krav om automatisk installation af anti-virus-beskyttelsessystemer i alle computere. Brugeren kan selv bestemme, hvorvidt disse systemer skal aktiveres, men de vil under alle omstændigheder allerede være installeret fra producentens side.

4.3 En mere dynamisk og innovativ EU-strategi

4.3.1 Derudover finder EØSU, at EU bør sætte sig mere ambitiøse mål og iværksætte en innovativ, integreret og dynamisk strategi med nye initiativer som f.eks.: — mekanismer, der giver mulighed for digital identifikation af den enkelte bruger, der alt for ofte bliver bedt om at opgive personlige oplysninger; — foranstaltninger, der skal iværksættes gennem ETSI (22). Disse er en betingelse for sikker anvendelse af ikt og kan give hurtige ad hoc-løsninger, der defineres som en fælles sikkerhedstærskel i hele EU; — forebyggelsesforanstaltninger gennem integration af minimumssikkerhedskrav i informations- og netværkssystemer og iværksættelse af pilotprojekter i form af sikkerhedskurser i skoler af forskellig art og på forskellige trin; — etablering af en sikker og anerkendt EU-lovgivnings- og reguleringsramme. En sådan ramme for information og net giver mulighed for at bevæge sig fra informationssikkerhed til informationssikring; — styrkelse af europæiske og nationale instrumenter til risikovurdering og bedre muligheder for at gennemføre love og administrative bestemmelser og slå ned på it-kriminalitet, der går ud over privatlivet og dataarkiver; — foranstaltninger, der skal forhindre fremvæksten af it-monokulturer med produkter og løsninger, der lettere kan piratkopieres. Støtte til nye, diversificerede flerkulturelle innovationer med henblik på etablering af et europæisk samarbejdsområde for information (SEIS — Single European Information Space).

4.3.2 EØSU finder det hensigtsmæssigt at oprette et kontaktpunkt for ikt-sikkerhed (»ICT-Security Focal Point«) på tværs af generaldirektoraterne (23). Et sådant kontaktpunkt giver mulighed for at tage initiativer: — i Kommissionens tjenestegrene; — i de enkelte medlemsstater, ved hjælp af horisontale løsninger i forbindelse med interoperabilitet, identitetsstyring, beskyttelse af privatlivet, fri adgang til information og tjenester og minimumssikkerhedskrav; — på internationalt niveau, for at EU kan tale med én stemme i forskellige internationale sammenhænge som f.eks. FN, G8, OECD og ISO.

4.4 Bedre EU-foranstaltninger for ansvarlig koordinering

4.4.1 EØSU lægger stor vægt på oprettelsen af et europæisk netværk for net- og informationssikkerhed (»European Network and Information Security Network«), der kan fremme undersøgelser, forskning og workshops om sikkerhedsmekanismer og deres interoperabilitet samt om avanceret kryptografi og beskyttelse af privatlivet.

4.4.2 EØSU mener, at det vil være hensigtsmæssigt at optimere den europæiske forsknings rolle i denne følsomme sektor gennem en syntese af indholdet på: — det europæiske program for sikkerhedsforskning (EPSF) (24) under det syvende FTU&D-rammeprogram; — Safer Internet plus-programmet og — det europæiske program for beskyttelse af kritisk infrastruktur (EPCIP) (25).

4.4.3 Derudover foreslås det at iværksætte en »europæisk dag for sikkert internet«, der skal ledsages af nationale undervisningskampagner i skolerne og forbrugeroplysningskampagner om procedurer til beskyttelse af it-oplysninger. Dertil kommer, at der naturligvis også skal informeres om de teknologiske fremskridt, som gøres inden for den omfattende og omskiftelige it-sektor.

4.4.4 EØSU har ved flere lejligheder understreget, at »tilbøjeligheden til at anvende ikt i en virksomhed afhænger af, om man finder det sikkert og har tillid til elektroniske transaktioner. Forbrugernes villighed til at oplyse deres kreditkortnummer på en hjemmeside afhænger i høj grad af, om de har tillid til denne transaktion (26)«.

4.4.5 EØSU er overbevist om, at det af hensyn til sektorens store vækstpotentiale er nødvendigt dels at aktivere specifikke politikker, dels at tilpasse de nuværende politikker til den nye udvikling. Det er nødvendigt med en integreret strategi, der samler EU-initiativer inden for informationssikkerhed, og som nedbryder grænserne mellem de forskellige sektorer og sikrer en ensartet og sikker udbredelse af ikt i samfundet.

4.4.6 EØSU finder, at det går alt for langsomt med visse vigtige strategier, inklusive denne strategi, på grund af bureaukratiske og kulturelle hindringer, som medlemsstaterne har lagt i vejen for de nødvendige beslutninger, der skal træffes på EU-niveau.

4.4.7 EØSU er ligeledes overbevist om, at EU-midlerne ikke er tilstrækkelige til at gennemføre de mange og presserende projekter, der kun kan føre til konkrete løsninger på de nye problemer, der er opstået som følge af globaliseringen, hvis de gennemføres på EU-niveau.

4.5 Større EU-garanti for forbrugerbeskyttelse

4.5.1 EØSU er klar over, at medlemsstaterne har indført teknologiske sikkerhedsforanstaltninger og sikkerhedsprocedurer, som er tilpasset deres egne behov, og at de har fokuseret på forskellige aspekter. Det er en af grundene til, at det er vanskeligt at finde en entydig og effektiv løsning på sikkerhedsproblemer. Bortset fra visse administrative net finder der ikke systematisk grænseoverskridende samarbejde sted mellem medlemsstaterne, selvom det er ubestrideligt, at sikkerhedsspørgsmål ikke kan løses af medlemsstaterne hver for sig.

4.5.2 EØSU understreger i øvrigt, at Rådet med rammeafgørelse 2005/222/RIA har etableret en ramme for samarbejde mellem de retlige og andre kompetente myndigheder i medlemsstaterne for at sikre, at de indtager samme holdning, gennem en tilnærmelse af medlemsstaternes strafferetlige regler om angreb på informationssystemer, hvad angår: — ulovlig adgang til informationssystemer, — ulovligt indgreb i informationssystemer ved forsætligt og uretmæssigt at forårsage en alvorlig hindring eller afbrydelse af et informationssystems drift, — ulovligt indgreb i data ved forsætligt og uretmæssigt at slette, beskadige, forvanske, ændre, tilbageholde eller hindre adgang til edb-data i et informationssystem, — anstiftelse af, medvirken og tilskyndelse til ovennævnte strafbare handlinger.

4.5.3 Rammeafgørelsen indeholder endvidere kriterier for fastlæggelse af juridiske personers ansvar og eventuelle sanktioner, de kan pålægges, såfremt deres ansvar er blevet fastslået (27).

4.5.4 I forbindelse med dialogen mellem medlemsstaternes offentlige myndigheder støtter EØSU Kommissionens forslag om, at disse myndigheder iværksætter en benchmarkingundersøgelse af deres egne nationale politikker for net- og informationssikkerhed, herunder de politikker, som specifikt vedrører den offentlige sektor. Dette forslag fremsættes i øvrigt allerede i en af EØSU's udtalelser i 2001.

4.6 En mere udbredt sikkerhedskultur

4.6.1 Hvad angår inddragelse af informationssikkerhedsindustrien, må den for at beskytte sine kunders ret til privatliv og beskyttelse af fortrolige personoplysninger give garanti for, at den virkelig anvender systemer til overvågning af egne installationer og kryptering af kommunikation, som er på linje med den teknologiske udvikling (28).

4.6.2 Hvad angår bevidstgørelseskampagner, mener EØSU, at der bør skabes en egentlig »sikkerhedskultur«, der skal være udformet på en sådan måde, at den er fuldt ud forenelig med informations-, kommunikations- og ytringsfriheden. Udvalget gør desuden opmærksom på, at mange brugere ikke er opmærksomme på software-piratvirksomhed, mens mange operatører, sælgere og serviceudbydere har svært ved at evaluere forekomsten og omfanget af svage punkter.

4.6.3 Beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger er ganske vist de primære mål, men forbrugerne bør også beskyttes effektivt mod misbrug af deres personprofil via spionsoftware som spyware og web bugs eller med andre metoder. Spamming (29) (massiv fremsendelse af uønsket mail), som ofte er en følge af et sådant misbrug, bør der også sættes en effektiv stopper for. Denne form for indtrængen er ikke uden følger for ofrene (30).

4.7 Et stærkere og mere aktivt EU-agentur

4.7.1 EØSU ser gerne, at det europæiske agentur for net- og informationssikkerhed (ENISA) kommer til at spille en større og mere aktiv rolle, både hvad angår oplysningstiltag og, hvad der er endnu vigtigere, initiativer med henblik på at bibringe tjenesteudbydere og brugere information og uddannelse, som allerede anbefalet i en af udvalgets seneste udtalelser (31) om tilvejebringelse af offentlige elektroniske kommunikationstjenester.

4.7.2 Endelig forekommer de foreslåede tiltag med henblik på at myndiggøre og få alle berørte parter til at påtage sig et ansvar at tage sigte på en streng overholdelse af subsidiaritetsprincippet. Det er netop medlemsstaterne og den private sektor, som — afhængigt af deres specifikke ansvarsområder — skal føre dem ud i livet,

4.7.3 ENISA bør kunne bruge bidrag fra det europæiske netværk for net- og informationssikkerhed til at tilrettelægge fælles aktiviteter samt bidrag fra den flersprogede EU-portal for varsling om trusler mod it-sikkerheden til at levere skræddersyede og interaktive oplysninger i et sprog, der henvender sig direkte til brugere i alle aldre og små og mellemstore virksomheder.

Bruxelles, den 16. februar 2007. Dimitris DIMITRIADIS Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Jf. EØSU's udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Net- og Informationssikkerhed: Forslag til en europæisk strategi« EFT C 48 af 21.2.2002, s. 33.

(2) Konsekvensanalysen har ikke samme værdi som et »strategidokument«.

(3) FN 27.3.2006, henstilling nr. 57 og 58. Endeligt dokument fra Tunis nr. 15.

(4) Jf. Emerging technologies in the context of security (»Ny sikkerhedsteknologi«), JCR (Joint Research Center) — Institut for Borgernes Beskyttelse og Sikkerhed, strategisk forskningsdokument, september 2005, Europa-Kommissionen,

http://serac.jrc.it.

(5) i2010: En strategi for et sikkert informationssamfund. Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier, »Faktablad 8 «(juni 2006)

http://ec.europa.eu/information_society/doc/factsheets/001-dg-glance-en.pdf.

(6) Proceedings of the First International Conference on Availability, Reliability and Security (»Referat af den første internationale konference om disponibilitet, pålidelighed og sikkerhed«) (ARES'06) — bind 00 ARES 2006. Udgiver: IEEE Computer Society.

(7) Spam = Uønsket kommerciel e-post. Spam betyder egentlig »Spiced pork and ham«, en slags krydret svinekød og skinke i gelé på dåse, der var meget populær under anden verdenskrig, hvor det var en af de vigtigste næringskilder for de amerikanske tropper og den engelske befolkning, bl.a. fordi det ikke var rationeret. Mange år på denne kost gav ordet »spam «en negativ betydning.

(8) Computervirus: En særlig type software, der hører til kategorien malware. Er virussen først aktiveret, kan den inficere filer og formere sig ved at kopiere sig selv, som regel uden at brugeren er bevidst herom. Virusserne kan være mere eller mindre farlige for det operativsystem, som de har taget bo i, og fører selv i bedste fald til spildte ressourcer, målt i RAM, CPU eller harddisk-plads

(http://da.wikipedia.org/wiki/Computervirus).

(9) Orm = skadevoldende software, der er i stand til at kopiere sig selv: en »e-mail-orm «er et ødelæggende angreb mod et netværk, der går ud på at samle alle e-mail-adresser i et lokalt program (f.eks. MS Outlook) for herefter at sende hundredvis af e-mails med ormen i en vedhæftet fil til alle disse e-mail-adresser.

(10) Spionsoftware = softwareprogrammer, der samler oplysninger om brugerens færden på internettet, og som installerer sig selv, uden at brugeren gøres opmærksom herpå, er bevidst herom, har givet tilladelse hertil eller har kontrol over det.

(11) GRID infoware = giver mulighed for at udveksle, udvælge og samle en lang række geografisk spredte it-ressourcer (som f.eks. supercomputer, computer clusters, datalagringssystemer, datakilder, instrumenter og personer) og præsentere dem som én enkelt ressource med henblik på behandling af data i store mængder og dataintensive computerapplikationer.

(12) Phishing = en cracking-teknik inden for informationsteknologien, som går ud på at sende falske e-mails, der ligner ægte e-mails, for at få adgang til personlige og fortrolige oplysninger og derved stjæle den pågældendes identitet.

(13) Piratkopiering = et begreb, som anvendes af softwarepirater til at beskrive software, der har fået fjernet sin beskyttelse mod kopiering, og som kan downloades via internettet.

(14) KOM(2001) 298 endelig.

(15) Jf. fodnote 1.

(16) Multivariate Statistical Analysis for Network Attacks Detection. Guangzhi Qu, Salim Hariri*- 2005 USA, Arizona —

Internet Technology Laboratory, ECE Department, The University of Arizona, http://www.ece.arizona.edu/~hpdc

Mazin Yousif, Intel Corporation, USA — Analyse delvis finansieret af Intel Corporation IT R&D Council.

(17) KOM(2006) 251 endelig af 31.5.2006.

(18) Jf. KOM(2006) 251 endelig, kap. 3 næstsidste afsnit.

(19) Jf. følgende udtalelser:

— EØSU's udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om lagring af data behandlet i forbindelse med tilvejebringelse af offentlige elektroniske kommunikationstjenester og om ændring af direktiv 2002/58/EF« — EUT C 69 af 21.3.2006, s. 16.

— EØSU's udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om i2010 — Et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse« — EUT C 110 af 9.5.2006, s. 83.

— EØSU's udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et flerårigt EF-program til fremme af en sikrere brug af internettet og nye onlineteknologier« — EUT C 157 af 28.6.2005, s. 136.

— EØSU's udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Net- og Informationssikkerhed: Forslag til en europæisk strategi« — EFT C 48 af 21.2.2002, s. 33.

(20) Se fodnote 19, 3. led.

(21) Se fodnote 19, 3. led.

(22) ETSI, European Telecomunications Standards Institute (»Instituttet for Europæiske Telekommunikationsstandarder«), jf. navnlig workshoppen af 16. og 17. januar 2006. ETSI har bl.a. uarbejdet specifikationer for ulovlig opfangning (TS 102 232; 102 233; 102 234, om trådløs LAN-internetadgang (TR 102 519), om e-signaturer, og har udviklet sikkerhedsalgoritmer for GSM, GPRS og UMTS.

(23) Et sådant kontaktpunkt på tværs af generaldirektoraterne kan finansieres inden for rammerne af temaet IST — det særlige samarbejdsprogram under FP7-RTD — eller af det europæiske program for sikkerhedsforskning (EPSF).

(24) Jf. FP7 — EU's rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, særligt samarbejdsprogram; tematisk prioritet: sikkerhedsforskning med et budget på 1,35 mia. euro i perioden 2007-2013.

(25) KOM(2005) 576 endelig af 17.11.2005.

(26) Se fodnote 19, 2. led.

(27) Se fodnote 19, 4. led.

(28) Jf. direktiv 97/66/EF om behandling af personoplysninger inden for telesektoren (EFT L 24 af 30.1.1998).

(29) »Pollupostage «på fransk.

(30) Jf. EØSU's udtalelser om adgang til elektroniske kommunikationsnet (EFT C 123 af 25.4.2001, s. 50), om elektronisk handel (EFT C 169 af 16.6.1999, s. 36) og om virkningerne af elektronisk handel på det indre marked (EFT C 123 af 25.4.2001, s. 1).

(31) Se fodnote 19, 1. led.